Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9889, del 10-07-2024 (2024/6750)

DECRET LLEI 7/2024, de 9 de juliol, del Consell, de simplificació administrativa de la Generalitat.
---------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/dl/2024/07/09/7/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   9889

Data del DOGV
:   10-07-2024

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2024/6750

CVE
:   DOGV-V-2024-6750

Data del document
:   09-07-2024

Organisme emissor
:   Presidència de la Generalitat

Tipus de document
:   Decret llei

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * [canvi climàtic](javascript:void(0))
    * [clima](javascript:void(0))
    * [Dret regional](javascript:void(0))
    * [caça](javascript:void(0))
    * [regulació de la caça](javascript:void(0))
    * [via rural](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))
    * [política de medi ambient](javascript:void(0))
    * [protecció del medi ambient](javascript:void(0))
    * [vigilància del medi ambient](javascript:void(0))
    * [tractament de l'aigua](javascript:void(0))
    * [aigua residual](javascript:void(0))
    * [control de gestió](javascript:void(0))
    * [reglament intern](javascript:void(0))
    * [control administratiu](javascript:void(0))
    * [política d'austeritat](javascript:void(0))
    * [administració regional](javascript:void(0))
    * [llengua oficial](javascript:void(0))
    * [llengua regional](javascript:void(0))
    * [discriminació lingüística](javascript:void(0))
    * [recerca i desenvolupament](javascript:void(0))
    * [organització administrativa](javascript:void(0))
    * [procediment administratiu](javascript:void(0))
    * [centre d'ensenyament](javascript:void(0))
    * [legislació escolar](javascript:void(0))
    * [personal docent](javascript:void(0))
    * [ensenyament privat](javascript:void(0))
    * [educació preescolar](javascript:void(0))
    * [ensenyament públic](javascript:void(0))
    * [guarda de xiquets](javascript:void(0))
    * [entitat local](javascript:void(0))
    * [municipi](javascript:void(0))
    * [competència administrativa](javascript:void(0))
    * [metròpoli](javascript:void(0))
    * [administració local](javascript:void(0))
    * [demografia](javascript:void(0))
    * [envelliment de la població](javascript:void(0))
    * [població rural](javascript:void(0))
    * [despoblació](javascript:void(0))
    * [política regional](javascript:void(0))
    * [política de desenvolupament](javascript:void(0))
    * [reglament administratiu](javascript:void(0))
    * [funcionari](javascript:void(0))
    * [concurs administratiu](javascript:void(0))
    * [accés a la informació](javascript:void(0))
    * [difusió de la informació](javascript:void(0))
    * [relació administració-administrat](javascript:void(0))
    * [transparència administrativa](javascript:void(0))
    * [associació](javascript:void(0))
    * [opinió pública](javascript:void(0))
    * [procediment consultiu](javascript:void(0))
    * [Parlament regional](javascript:void(0))
    * [participació política](javascript:void(0))
    * [enquesta social](javascript:void(0))
    * [formalitat administrativa](javascript:void(0))
    * [cooperació administrativa](javascript:void(0))
    * [arxiu](javascript:void(0))
    * [biblioteca](javascript:void(0))
    * [edició](javascript:void(0))
    * [arqueologia](javascript:void(0))
    * [patrimoni cultural](javascript:void(0))
    * [protecció del patrimoni](javascript:void(0))
    * [ben cultural](javascript:void(0))
    * [comptabilitat pública](javascript:void(0))
    * [crèdit pressupostari](javascript:void(0))
    * [execució del pressupost](javascript:void(0))
    * [liquidació de despeses](javascript:void(0))
    * [hisenda pública](javascript:void(0))
    * [deute públic](javascript:void(0))
    * [garantia](javascript:void(0))
    * [empresa pública](javascript:void(0))
    * [Tresor](javascript:void(0))
    * [verificació de comptes](javascript:void(0))
    * [hisenda regional](javascript:void(0))
    * [comptabilitat regional](javascript:void(0))
    * [fundació](javascript:void(0))
    * [endeutament](javascript:void(0))
    * [finançament públic](javascript:void(0))
    * [control pressupostari](javascript:void(0))
    * [administració del personal](javascript:void(0))
    * [societat mercantil](javascript:void(0))
    * [sindicat](javascript:void(0))
    * [professió independent](javascript:void(0))
    * [Dret agrari](javascript:void(0))
    * [concentració parcel·lària](javascript:void(0))
    * [ordenació de la propietat rústica](javascript:void(0))
    * [terra abandonada](javascript:void(0))
    * [utilització de les terres](javascript:void(0))
    * [explotació agrària](javascript:void(0))
    * [sector agrari](javascript:void(0))
    * [ordenació hidroagrícola](javascript:void(0))
    * [assignació de terres](javascript:void(0))
    * [impost sobre transmissions patrimonials](javascript:void(0))
    * [terra agrícola](javascript:void(0))
    * [modernització de l'explotació agrària](javascript:void(0))
    * [aigua estancada](javascript:void(0))
    * [pesca marítima](javascript:void(0))
    * [regulació de la pesca](javascript:void(0))
    * [Dret de pesca](javascript:void(0))
    * [pesca esportiva](javascript:void(0))
    * [llicència de pesca](javascript:void(0))
    * [regulació de la pesca](javascript:void(0))
    * [regulació de la pesca](javascript:void(0))
    * [permís de construcció](javascript:void(0))
    * [substància perillosa](javascript:void(0))
    * [dispositiu anticontaminant](javascript:void(0))
    * [qualitat del medi ambient](javascript:void(0))
    * [Dret del medi ambient](javascript:void(0))
    * [lluita contra la contaminació](javascript:void(0))
    * [gestió de residus](javascript:void(0))
    * [protecció dels animals](javascript:void(0))
    * [benestar dels animals](javascript:void(0))
    * [qualificació professional](javascript:void(0))
    * [protecció de la fauna](javascript:void(0))
    * [tarifa de transport](javascript:void(0))
    * [flota pesquera](javascript:void(0))
    * [vaixell](javascript:void(0))
    * [instal·lació portuària](javascript:void(0))
    * [embarcació d'esbarjo](javascript:void(0))
    * [xarxa ferroviària](javascript:void(0))
    * [seguretat pública](javascript:void(0))
    * [transport ferroviari](javascript:void(0))
    * [política de transports](javascript:void(0))
    * [vehicle sobre raïls](javascript:void(0))
    * [reglamentació del transport](javascript:void(0))
    * [seguretat del transport](javascript:void(0))
    * [ordenació hidràulica](javascript:void(0))
    * [construcció urbana](javascript:void(0))
    * [inundació](javascript:void(0))
    * [energia renovable](javascript:void(0))
    * [Dret de l'energia](javascript:void(0))
    * [projecte industrial](javascript:void(0))
    * [producció d'energia](javascript:void(0))
    * [distribució d'energia](javascript:void(0))
    * [planta elèctrica](javascript:void(0))
    * [política industrial](javascript:void(0))
    * [energia elèctrica](javascript:void(0))
    * [transport d'energia](javascript:void(0))
    * [horari comercial](javascript:void(0))
    * [comercialització](javascript:void(0))
    * [preu al consumidor](javascript:void(0))
    * [gran superfície comercial](javascript:void(0))
    * [dia festiu](javascript:void(0))
    * [llicència comercial](javascript:void(0))
    * [venda a domicili](javascript:void(0))
    * [manifestació comercial](javascript:void(0))
    * [comerç ambulant](javascript:void(0))
    * [venda a distància](javascript:void(0))
    * [promoció comercial](javascript:void(0))
    * [venda amb rebaixa](javascript:void(0))
    * [cambra de comerç i indústria](javascript:void(0))
    * [distribuïdor comercial](javascript:void(0))
    * [distribució comercial](javascript:void(0))
    * [reglamentació comercial](javascript:void(0))
    * [regulació de preus](javascript:void(0))
    * [comerç interior](javascript:void(0))
    * [venda en subhasta](javascript:void(0))
    * [comerç electrònic](javascript:void(0))
    * [infraestructura turística](javascript:void(0))
    * [política de turisme](javascript:void(0))
    * [turisme](javascript:void(0))
    * [vacances](javascript:void(0))
    * [regió turística](javascript:void(0))
    * [turisme rural](javascript:void(0))
    * [desenvolupament regional](javascript:void(0))
    * [turisme estranger](javascript:void(0))
    * [agència de viatges](javascript:void(0))
    * [espectacle esportiu](javascript:void(0))
    * [organització esportiva](javascript:void(0))
    * [programa d'actuació](javascript:void(0))
    * [instal·lació esportiva](javascript:void(0))
    * [educació física](javascript:void(0))
    * [sanció administrativa](javascript:void(0))
    * [protecció del consumidor](javascript:void(0))
    * [esport professional](javascript:void(0))
    * [assegurança de responsabilitat civil](javascript:void(0))
    * [esport](javascript:void(0))
    * [patrocini](javascript:void(0))
    * [discapacitat físic](javascript:void(0))
    * [mitjans per a discapacitats](javascript:void(0))
    * [animal domèstic](javascript:void(0))
    * [discapacitat psíquic](javascript:void(0))
    * [ajuda al desenvolupament](javascript:void(0))
    * [assistència social](javascript:void(0))
    * [benestar social](javascript:void(0))
    * [discapacitat](javascript:void(0))
    * [diagnòstic mèdic](javascript:void(0))
    * [reconeixement mèdic](javascript:void(0))
    * [Dret social](javascript:void(0))
    * [condició de la dona](javascript:void(0))
    * [dona](javascript:void(0))
    * [discriminació sexual](javascript:void(0))
    * [publicitat](javascript:void(0))
    * [violència](javascript:void(0))
    * [participació de la dona](javascript:void(0))
    * [treball femení](javascript:void(0))
    * [dona](javascript:void(0))
    * [igualtat de gènere](javascript:void(0))
    * [política de l'empresa](javascript:void(0))
    * [ajuda a les empreses](javascript:void(0))
    * [suport econòmic](javascript:void(0))
    * [ajuda social](javascript:void(0))
    * [indemnització per defunció](javascript:void(0))
    * [ajuda pública](javascript:void(0))
    * [administració pública](javascript:void(0))
    * [llista de preus](javascript:void(0))
    * [fixació de preus](javascript:void(0))
    * [Dret fiscal](javascript:void(0))
    * [impost](javascript:void(0))
    * [preu autoritzat](javascript:void(0))
    * [universitat](javascript:void(0))
    * [remuneració del treball](javascript:void(0))
    * [funció pública](javascript:void(0))
    * [personal contractat](javascript:void(0))
    * [personal d'investigació](javascript:void(0))
    * [telecomunicació](javascript:void(0))
    * [registre de documents](javascript:void(0))
    * [canvi tecnològic](javascript:void(0))
    * [telemàtica](javascript:void(0))
    * [comunicació de dades](javascript:void(0))
    * [administració electrònica](javascript:void(0))
    * [risc industrial](javascript:void(0))
    * [responsabilitat civil](javascript:void(0))
    * [col·legi professional](javascript:void(0))
    * [espectacles](javascript:void(0))
    * [contaminació acústica](javascript:void(0))
    * [farmacèutic](javascript:void(0))
    * [personal sanitari](javascript:void(0))
    * [estatut del personal](javascript:void(0))
    * [llevadora](javascript:void(0))
    * [promoció professional](javascript:void(0))
    * [dentista](javascript:void(0))
    * [metge](javascript:void(0))
    * [veterinari](javascript:void(0))
    * [farmacologia](javascript:void(0))
    * [legislació farmacèutica](javascript:void(0))
    * [urbanització](javascript:void(0))
    * [habitatge social](javascript:void(0))
    * [pla d'urbanisme](javascript:void(0))
    * [protecció del paisatge](javascript:void(0))
    * [urbanisme](javascript:void(0))
    * [desenvolupament sostenible](javascript:void(0))
    * [política de construcció](javascript:void(0))
    * [política de l'habitatge](javascript:void(0))
    * [gestió de l'espai](javascript:void(0))
    * [reglamentació urbanística](javascript:void(0))
    * [professió de l'urbanisme](javascript:void(0))
    * [propietat immobiliària](javascript:void(0))
    * [terreny edificable](javascript:void(0))

El present decret llei entrarà en vigor l'endemà de la seua publicació en el DOGV, excepte els articles 10, 61 i 66, que entraran en vigor l'endemà de la seua publicació en el DOGV de l'acord pel qual s'aprove la Guia metodològica per a l'elaboració de la Memòria de l'Anàlisi d'Impacte Normatiu.

ÍNDEX

Preàmbul

TÍTOL I Regulació general de la simplificació administrativa

CAPÍTOL I. Disposicions generals

Article 1. Objecte i finalitat

Article 2. Àmbit d'aplicació

Article 3. Principis generals

Article 4. Definicions

Article 5. Deure general de promoció de la simplificació administrativa

Article 6. Criteris de simplificació administrativa

CAPÍTOL II Planificació i organització per a la simplificació administrativa

Article 7. Pla de simplificació

Article 8. Comissió Interdepartamental

Article 9. Oficina de Simplificació Administrativa i Govern de la Dada

CAPÍTOL III Mesures de simplificació normativa

Article 10. Memòria de l'anàlisi d'impacte normatiu

Article 11. Revisió de l'ordenament jurídic

CAPÍTOL IV Mesures d'impuls a l'activitat econòmica

Secció 1a. Impuls de projectes empresarials

Article 12. Projectes d'interés autonòmic

Article 13. Gestió coordinada de procediments

Article 14.Instruments de col·laboració

Secció 2a. Canal Empresa

Article 15. Portal únic i servicis oferits

Secció 3a. Declaració responsable i comunicació

Article 16. Supòsits

Article 17. Funcions de comprovació i inspecció

Secció 4a. Entitats col·laboradores de certificació

Article 18. Règim de Certificació Documental Acreditada

Article 19. Acreditació i publicació

Article 20. Funcions

Article 21. Obligacions

Article 22. Incompatibilitats

Article 23. Inspecció i responsabilitat

CAPÍTOL V Mesures de simplificació dirigides a la ciutadania

Secció 1a. Mesures generals

Article 24. Procediments i servicis

Article 25. Carpeta ciutadana

Secció 2a. Reducció de la bretxa digital

Article 26. Relació amb la ciutadania

Article 27. Assistència a través del personal funcionari habilitat

Article 28. Altres sistemes d'assistència

Article 29. Formació

Article 30. Espai de participació ciutadana

CAPÍTOL VI Altres mesures de simplificació

Secció 1a. Terminis de resolució i sentit del silenci

Article 31. Sentit del silenci

Article 32. Reducció en els terminis de resolució

Secció 2a. Petició de dades i interoperabilitat

Article 33. Registre electrònic d'informació de persones usuàries

Article 34. Petició de dades i documents

Secció 3a. Ens habilitats

Article 35. Ens habilitats

Secció 4a. Govern de la dada i dada única

Article 36. Govern de la dada

CAPÍTOL VII Mesures internes de simplificació

Article 37. Gestor d'expedients comú

Article 38. Gestió per processos

Article 39. Revisió de procediments

Article 40. Formació i participació de les persones ocupades públiques

CAPÍTOL VIII Noves tecnologies per a l'Administració electrònica de la Generalitat

Article 41. Actuació administrativa automatitzada

Article 42. Robotització dels procediments administratius

Article 43. Ús de la intel·ligència artificial

Article 44. Sistemes d'identificació i firma

CAPÍTOL IX Simplificació en els ens de l'Administració local

Article 45. Implantació de la simplificació en l'Administració local

Article 46. Col·laboració en la simplificació administrativa

Article 47. Declaració responsable ambiental i comunicació d'activitats innòcues

CAPÍTOL X Règim sancionador en l'àmbit de la Generalitat

Article 48. Àmbit sancionador

Article 49. Competència sancionadora

Article 50. Responsables

Article 51. Tipicitat

Article 52. Infraccions lleus

Article 53. Infraccions greus

Article 54. Infraccions molt greus

Article 55. Reiteració i reincidència

Article 56. Graduació de les sancions

Article 57. Classes de sancions

Article 58. Quantia de les sancions

Article 59. Caducitat i prescripció

TÍTOL II Mesures en matèria d'Administració local, transparència, participació i convenis de col·laboració

CAPÍTOL I Administració local

Article 60. Modificació de la Llei 8/2010, de 23 de juny, de règim local de la Comunitat Valenciana

Article 61. Modificació de la Llei 5/2023, de 13 d'abril, integral de mesures contra el despoblament i per l'equitat territorial a la Comunitat Valenciana

Article 62. Modificació del Decret 92/2021, de 9 de juliol, del Consell, de regulació del personal funcionari amb habilitació de caràcter nacional

CAPÍTOL II Transparència

Article 63. Modificació de la Llei 1/2022, de 13 d'abril, de transparència i bon govern de la Comunitat Valenciana

CAPÍTOL III Participació

Article 64. Modificació de la Llei 4/2023, de 13 d'abril, de la Generalitat, de participació ciutadana i foment de l'associacionisme de la Comunitat Valenciana

CAPÍTOL IV Activitat dels grups d'interés

Article 65. Modificació de la Llei 25/2018, de 10 de desembre, reguladora de l'activitat dels grups d'interés de la Comunitat Valenciana

Article 66. Modificació del Decret 172/2021, de 15 d'octubre, del Consell, de desplegament de la Llei 25/2018, de 10 de desembre, reguladora de l'activitat dels grups d'interés de la Comunitat Valenciana

CAPÍTOL V Convenis de col·laboració

Article 67. Modificació del Decret 176/2014, de 10 d'octubre, del Consell, pel qual es regula els convenis que subscriga la Generalitat i el seu registre

TÍTOL III Mesures en matèria de patrimoni cultural i esport

CAPÍTOL I Patrimoni cultural

Article 68. Modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià

Article 69. Modificació del Decret 23/1989, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual es regula l'exercici de competències en matèria de patrimoni històric

Article 70. Modificació del Decret 208/2010, de 10 de desembre, del Consell, pel qual s'establix el contingut mínim de la documentació necessària per a l'elaboració dels informes als estudis d'impacte ambiental als quals es referix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del patrimoni cultural valencià

Article 71. Modificació del Decret 62/2011, de 20 de maig, del Consell, pel qual es regula el procediment de declaració i el règim de protecció dels béns de rellevància local

Article 72. Modificació del Decret 107/2017, de 28 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de regulació de les actuacions arqueològiques a la Comunitat Valenciana

CAPÍTOL II Esport

Article 73. Modificació de la Llei 2/2011, de 22 de març, de l'esport i l'activitat física de la Comunitat Valenciana

TÍTOL IV Mesures en matèria de servicis socials i igualtat

CAPÍTOL I Servicis socials

Article 74. Modificació de la Llei 18/2017, de 14 de desembre, de cooperació i desenvolupament sostenible

Article 75. Modificació del Decret 167/2006, de 3 de novembre, del Consell, que desplega la Llei 12/2003, de 10 d'abril, de la Generalitat, sobre gossos d'assistència per a persones amb discapacitats

Article 76. Modificació del Decret 75/2016, de 17 de juny, del Consell, pel qual es regula el Consell Valencià de Cooperació al Desenvolupament

Article 77. Modificació del Decret 94/2018, de 20 de juliol, del Consell, de creació d'òrgans d'assessorament i participació en matèria d'objectius de desenvolupament sostenible

Article 78. Modificació del Decret 59/2019, de 12 d'abril, del Consell, d'ordenació del Sistema Públic Valencià de Serveis Socials

Article 79. Modificació del Decret 38/2020, de 20 de març, del Consell, de coordinació i finançament de l'atenció primària de servicis socials

Article 80. Modificació del Decret 35/2021, de 26 de febrer, del Consell, de regulació de l'acolliment familiar

Article 81. Modificació de l'Orde de 19 de novembre de 2001, de la Conselleria de Benestar Social, per la qual s'establix el procediment per al reconeixement, la declaració i la qualificació del grau de discapacitat en l'àmbit de la Comunitat Valenciana

Article 82. Modificació de l'Orde de 21 de novembre de 2003, de la Conselleria de Benestar Social, per la qual es crea la Comissió de Coordinació i Seguiment de la Valoració del Grau de Minusvalidesa de la Comunitat Valenciana

CAPÍTOL II Igualtat

Article 83. Modificació de la Llei 9/2003, de 2 d'abril, per a la igualtat entre dones i hòmens

Article 84. Modificació del Decret 133/2007, de 27 de juliol, del Consell, sobre condicions i requisits per al visat dels plans d'igualtat de les empreses de la Comunitat Valenciana

Article 85. Modificació del Decret 63/2014, de 25 d'abril, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per al reconeixement de les indemnitzacions i les ajudes econòmiques a les víctimes de violència sobre la dona, previstes en la Llei 7/2012, de 23 de novembre, de la Generalitat, integral contra la violència sobre la dona en l'àmbit de la Comunitat Valenciana

Article 86. Modificació de l'Orde de 3 de maig de 2007, de la Conselleria de Benestar Social, per la qual es regula l'ajuda econòmica a favor de les víctimes de violència de gènere, establida en l'article 27 de la Llei orgànica 1/2004, de 28 de desembre, de mesures de protecció integral contra la violència de gènere

TÍTOL V Mesures en matèria d'hisenda, economia, administració pública i administració electrònica

CAPÍTOL I Hisenda

Article 87. Modificació de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions

Article 88. Modificació del Decret llei 1/2011, de 30 de setembre, del Consell, de mesures urgents de règim economicofinancer del sector públic empresarial i fundacional

Article 89. Modificació de la Llei 20/2017, de 28 de desembre, de la Generalitat, de taxes

CAPÍTOL II Economia

Article 90. Modificació del Decret 118/2022, de 5 d'agost, del Consell, pel qual es regula la inclusió de clàusules de responsabilitat social en la contractació pública i en les convocatòries d'ajudes i subvencions

CAPÍTOL III Administració pública

Article 91. Modificació de la Llei 4/2021, de 16 d'abril, de la funció pública valenciana

CAPÍTOL IV Administració electrònica

Article 92. Modificació del Decret 220/2014, de 12 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament d'administració electrònica de la Comunitat Valenciana

TÍTOL VI Mesures en matèria d'interior

Article 93. Modificació de la Llei 8/2012, de 23 de novembre, per la qual es regulen els organismes de certificació administrativa

TÍTOL VII Mesures en matèria de sanitat

CAPÍTOL I Personal del Sistema Valencià de Salut

Article 94. Modificació del Decret 192/2017, d'1 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de selecció i provisió de personal estatutari al servici d'institucions sanitàries públiques del Sistema Valencià de Salut, conseqüència del compliment dels objectius previstos en la Llei 20/2021, de 28 de desembre, de mesures urgents per a la reducció de la temporalitat en l'ocupació pública

CAPÍTOL II Farmàcia

Article 95. Modificació de la Llei 6/1998, de 22 de juny, d'ordenació farmacèutica de la Comunitat Valenciana

Article 96. Modificació de l'Orde d'1 de juny de 2000, de la Conselleria de Sanitat, per la qual es regulen les infermeries farmacèutiques de la Comunitat Valenciana

TÍTOL VIII Mesures en matèria d'educació i ocupació

CAPÍTOL I Centres docents

Article 97. Modificació del Decret 2/2009, de 9 de gener, del Consell, pel qual s'establixen els requisits mínims que han de complir els centres que impartisquen el primer cicle de l'Educació Infantil a la Comunitat Valenciana

CAPÍTOL II Treball, cooperativisme i seguretat laboral

Article 98. Modificació de l'Orde 28/2016, de 28 de novembre, de la Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball, per la qual s'establixen les bases reguladores per a la concessió de subvencions als sindicats i les organitzacions sindicals, en proporció a la seua representativitat, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana

Article 99. Modificació de l'Orde 5/2020, de 10 de setembre, de la Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball, per la qual s'aproven les bases reguladores i s'establix el procediment de concessió de les ajudes del Programa de foment del treball autònom a la Comunitat Valenciana

TÍTOL IX Mesures en matèria d'agricultura, ramaderia i pesca

CAPÍTOL I Agricultura i ramaderia

Article 100. Modificació de la Llei 5/2019, de 28 de febrer, d'estructures agràries de la Comunitat Valenciana

Article 101. Modificació del Decret 99/2012, de 22 de juny, del Consell, pel qual es crea la Comissió Tècnica de Seguretat de Basses per a Reg de la Comunitat Valenciana

CAPÍTOL II Pesca

Article 102. Modificació del Decret 41/2013, de 22 de març, del Consell, pel qual s'establixen les normes sobre la pesca marítima de recreació de la Comunitat Valenciana

TÍTOL X Mesures en matèria de medi ambient, infraestructures i territori

CAPÍTOL I Qualitat ambiental

Article 103. Modificació de la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats a la Comunitat Valenciana

Article 104. Modificació de la Llei 6/2022, de 5 de desembre, de la Generalitat, del canvi climàtic i la transició ecològica de la Comunitat Valenciana

CAPÍTOL II Medi natural i animal

Article 105. Modificació de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana

Article 106. Modificació de la Llei 13/2004, de 27 de desembre, de caça de la Comunitat Valenciana

Article 107. Modificació de la Llei 3/2014, d'11 de juliol, de la Generalitat, de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana

Article 108. Modificació de la Llei 2/2023, de 13 de març, de protecció, benestar i tinença d'animals de companyia i altres mesures de benestar animal

Article 109. Modificació del Decret 188/2014, de 7 de novembre, de Consell, pel qual es regula la figura de guarda jurat de caça a la Comunitat Valenciana i l'habilitació per al control de depredadors

CAPÍTOL III Infraestructures

Article 110. Modificació de la Llei 1/1999, de 31 de març, de tarifes portuàries

Article 111. Modificació de la Llei 7/2018, de 26 de març, de la Generalitat, de seguretat ferroviària

Article 112. Modificació del Decret 272/2019, de 27 de desembre, del Consell, d'aprovació de l'Estatut de l'Agència Valenciana de Seguretat Ferroviària

CAPÍTOL IV Territori, urbanisme i paisatge

Article 113. Modificació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, aprovat pel Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny

Article 114. Modificació del Decret 201/2015, de 29 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana

TÍTOL XI Mesures en matèria d'energia, comerç i turisme

CAPÍTOL I Energia

Article 115. Modificació del Decret llei 14/2020, del Consell, de mesures per a accelerar la implantació d'instal·lacions per a l'aprofitament de les energies renovables per l'emergència climàtica i la necessitat de la urgent reactivació econòmica

Article 116. Modificació del Decret 88/2005, de 29 d'abril, del Consell de la Generalitat, pel qual s'establixen els procediments d'autorització d'instal·lacions de producció, transport i distribució d'energia elèctrica que són competència de la Generalitat

CAPÍTOL II Comerç

Article 117. Modificació de la Llei 3/2011, de 23 de març, de la Generalitat, de comerç de la Comunitat Valenciana

CAPÍTOL III Turisme

Article 118. Modificació de la Llei 15/2018, de 7 de juny, de la Generalitat, de turisme, oci, i hospitalitat de la Comunitat Valenciana

Article 119. Modificació del Decret 62/1996, de 25 de març, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament regulador de la professió de guia de turisme

Article 120. Decret 5/2020, de 10 de gener, del Consell, de regulació de l'estatut del municipi turístic de la Comunitat Valenciana

Article 121. Modificació del Decret 7/2020, de 17 de gener, del Consell, de regulació dels òrgans per a la coordinació de l'acció turística i de l'organisme públic per a la gestió de la política turística

Article 122. Modificació del Decret 10/2021, de 22 de gener, del Consell, d'aprovació del Reglament regulador de l'allotjament turístic a la Comunitat Valenciana

Article 123. Modificació del Decret 1/2022, de 14 de gener, del Consell, de regulació del Registre de turisme de la Comunitat Valenciana

DISPOSICIONS ADDICIONALS

Disposició addicional primera. Aprovació de la Guia metodològica per a l'elaboració de la memòria de l'anàlisi d'impacte normatiu

Disposició addicional segona. Persones representants i convenis amb les entitats locals

Disposició addicional tercera. Fonament i garanties addicionals dels sistemes d'identificació biomètrica

Disposició addicional quarta. Espais de dades i entrenament de processos i algoritmes

Disposició addicional quinta. Oficina d'inversions i projectes estratègics

Disposició addicional sexta. Adaptació de l'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV) i del Pla d'acció territorial de la infraestructura verda del litoral (PATIVEL)

DISPOSICIONS TRANSITÒRIES

Disposició transitòria primera. Règim transitori dels procediments d'avaluació ambiental de projectes

Disposició transitòria segona. Aplicació de la nova regulació dels procediments urbanístics

Disposició transitòria tercera. Règim transitori en relació amb els projectes d'inversió estratègica i els projectes territorials estratègics

Disposició transitòria quarta. Projectes de producció o subministrament energètic a través d'energies renovables de competència autonòmica

DISPOSICIÓ DEROGATÒRIA

Disposició derogatòria única. Derogació normativa

DISPOSICIONS FINALS

Disposició final primera. Decret en matèria d'administració electrònica i simplificació administrativa

Disposició final segona. Decret de creació del Registre general d'entitats col·laboradores de certificació i el Registre d'Ens Habilitats

Disposició final tercera. Rang de les disposicions reglamentàries modificades

Disposició final quarta. Principi d'autonomia local

Disposició final quinta. Aplicació del règim sancionador

Disposició final sexta. Entrada en vigor

PREÀMBUL

I

El present decret llei, pel qual s'adopten mesures de simplificació administrativa i millora de la qualitat reguladora per a la reactivació econòmica a la Comunitat Valenciana, respon a la necessitat d'afrontar un context econòmic complex i canviant. A pesar que s'ha observat una recuperació econòmica després de la crisi provocada per la covid-19, l'economia de la Comunitat Valenciana, igual com la de la resta d'Espanya, s'enfronta a desafiaments significatius. La inflació persistent, les tensions geopolítiques globals i els canvis en la política monetària han generat un entorn que exigix reformes urgents i profundes en l'àmbit administratiu.

La guerra a Ucraïna, iniciada el febrer de 2022, ha exacerbat els problemes en les cadenes de subministrament globals i ha incrementat els preus dels productes energètics, fet que ha portat a la inflació a nivells no vistos en dècades. En 2023, la inflació mitjana a Espanya va arribar al 3,5 %, amb la inflació subjacent situada en el 6 %, cosa que reflectix les dificultats estructurals a què s'enfronta l'economia.

El Banc Central Europeu (BCE), amb l'excepció de la reducció acordada pel seu Consell de Govern a principis de juny, ha respost a estes tensions inflacionistes amb una política monetària més restrictiva amb el consegüent encariment del finançament per a empreses i famílies. A partir de juliol de 2022, el BCE va augmentar les taxes d'interés en deu ocasions consecutives portant-les del territori negatiu fins al 4,5 % el setembre de 2023. Este ajust ha sigut necessari per a controlar la inflació, però també ha contribuït a una desacceleració econòmica. L'euríbor, l'índex de referència per a la majoria de les hipoteques a Espanya, també ha experimentat un augment significatiu, passant de xifres negatives a superar el 4 % a l'octubre de 2023, per a després estabilitzar-se al voltant del 3,6 % al desembre de 2023, la qual cosa ha suposat un increment en les quotes hipotecàries, tant per a les noves hipoteques com per a les ja existents. A més, les ràpides pujades dels tipus d'interés en un curt període de temps han provocat episodis de pertorbació en el sistema financer i han generat problemes en alguns bancs, tant als Estats Units com a Europa, la qual cosa ha afegit una capa addicional d'inseguretat a la situació econòmica.

A la Comunitat Valenciana, l'economia ha mostrat senyals de desacceleració amb un creixement del PIB del 2,4 % en 2023, una disminució respecte als anys anteriors. Sectors clau com l'agrícola i l'industrial han experimentat caigudes significatives, en part a causa de condicions climàtiques adverses com la sequera que ha afectat greument les explotacions agrícoles i ramaderes, amb repercussions directes en la indústria agroalimentària.

A més, l'índex de xifra de negocis en la indústria de la Comunitat Valenciana per a març de 2024 ha registrat una variació anual del -4,7 %, una vegada corregits els efectes estacionals i de calendari, la qual cosa reflectix una contracció en les vendes de les empreses industrials en comparació amb l'any anterior.

En el sector servicis s'observa també una desacceleració en l'activitat. Els indicadors d'activitat del sector servicis mostren que el creixement en este sector ha sigut menor a l'esperat, amb una variació anual del -3,2 % el març de 2024. Esta disminució en el sector servicis ha afectat la dinàmica general de l'economia valenciana. Així mateix, els índexs de producció industrial també reflectixen una disminució el març de 2024, amb una caiguda del 5,4 % en diversos subsectors industrials com el tèxtil i el del calçat.

A més d'estos reptes, la Comunitat Valenciana patix un infrafinançament crònic. Segons l'informe de la Fundació d'Estudis d'Economia Aplicada (FEDEA), la Comunitat Valenciana ha rebut sistemàticament menys finançament per capita en comparació amb altres comunitats autònomes des de 2002. En 2021, el finançament per habitant ajustat va ser de 2.730 euros, 233 euros menys que la mitjana nacional i 687 euros menys que Cantàbria, la comunitat més ben finançada. Este dèficit de finançament ha limitat la capacitat de la regió per a invertir en servicis públics i infraestructura, fet que ha augmentat les dificultats econòmiques i socials de la regió.

Segons l'informe de BBVA Research, encara que el PIB de la Comunitat Valenciana va créixer un 2,4 % en 2023, este augment va ser menor que el 5,9 % registrat en 2022. A més, la caiguda de les exportacions relacionades amb el sector automotriu i altres problemes en la indústria han contribuït a una evolució econòmica menys vigorosa en comparació amb la mitjana nacional. La taxa de desocupació continua sent alta, i s'anticipa que el dèficit públic de la Generalitat, que va ser del 2,5 % del PIB en 2023, continuarà sent un dels més elevats del panorama autonòmic.

Segons l'Informe de conjuntura i perspectives econòmiques de la Confederació Empresarial de la Comunitat Valenciana (CEV) del quart trimestre de 2023, la taxa de creixement de l'ocupació en la regió ha sigut de l'1,8 %, inferior a la mitjana nacional del 2,2 %. A més, la inversió estrangera directa ha disminuït en un 15 % en comparació amb l'any anterior, la qual cosa reflectix una menor confiança en l'entorn econòmic de la regió. La taxa d'activitat també ha descendit lleugerament, la qual se situa ara en el 58 %, un punt percentual per davall de la mitjana nacional. Estes dades, difícils de prevore després de les tensions geopolítiques globals, subratllen la necessitat urgent de mesures que impulsen el creixement econòmic i la generació d'ocupació a la Comunitat Valenciana.

L'extraordinària i urgent necessitat d'adoptar mesures es veu reforçada pel notable increment dels preus de la vivenda i el lloguer, que han arribat a nivells rècord històrics. En l'últim any, el preu del lloguer ha augmentat un 12,6 %, mentres que, en els últims cinc anys, el lloguer s'ha incrementat en un 41 %. De la mateixa manera, el preu de la vivenda ha pujat un 16 % en el mateix període. Este context econòmic és encara més crític si es compara amb l'evolució del poder adquisitiu dels valencians i les valencians, que ha disminuït un 2,5 % en els últims cinc anys.

Esta situació afecta greument la capacitat de la ciutadania per a accedir a una vivenda assequible, incrementa la pressió sobre els recursos familiars i dificulta l'accés a un dret bàsic. La combinació de preus alts i la falta d'oferta suficient genera un entorn en el qual és urgent actuar per a millorar l'eficiència i eficàcia de l'Administració pública, amb la finalitat de facilitar les polítiques públiques que aborden esta crisi.

A més, la situació actual del mercat immobiliari no sols afecta la ciutadania, sinó també la competitivitat de la Comunitat Valenciana com a destinació d'inversió. Un entorn administratiu complex i lent desincentiva la inversió tant nacional com internacional, la qual cosa, al seu torn, limita la creació d'ocupació i el creixement econòmic. La millora i simplificació dels processos administratius permetran atraure més inversions, dinamitzar el mercat immobiliari i millorar l'accés a la vivenda, de manera que es contribuirà al benestar general de la societat.

El Consell, conscient d'estes dificultats, ha decidit adoptar este decret llei per a abordar de manera immediata i efectiva mesures per a fer front a la situació actual, que permeten no sols mantindre l'activitat econòmica sinó també estimular-la. Este decret llei no sols respon a una necessitat econòmica urgent, sinó que també pretén establir les bases per a una administració capaç d'afrontar els desafiaments sobrevinguts i de contribuir de manera decisiva al benestar i al desenvolupament econòmic de la Comunitat Valenciana.

II

L'entorn macroeconòmic actual a la Comunitat Valenciana, caracteritzat per un creixement econòmic limitat, riscos financers i una inflació persistent que desestabilitza l'economia, justifica la necessitat urgent d'adoptar reformes normatives i mesures que permeten desenvolupar activitats productives en un entorn favorable per a noves inversions i el creixement d'empreses existents. La millora reguladora, com a política pública transversal, és essencial per a promoure la productivitat, la creació d'ocupació i un creixement econòmic sòlid, així com per a millorar la prestació de servicis i el benestar de les persones i empreses.

Estudis de l'OCDE indiquen quines regions amb millors indicadors de qualitat reguladora i institucional presenten un creixement potencial més robust i majors taxes de productivitat i benestar per als seus ciutadans i a les seues ciutadanes. A més, les millores en la legislació administrativa tenen un impacte positiu en l'activitat econòmica i la renda per càpita, ja que proporcionen seguretat jurídica i se centren en els aspectes essencials, sense consumir recursos en els superflus. És necessari fer un canvi cultural ràpid en l'Administració per a fer-la més àgil, accessible i proactiva, crear un marc regulador eficient per a activar l'economia i recuperar la societat del benestar.

Des d'un enfocament econòmic, és imprescindible la millora reguladora. Les barreres innecessàries, els marcs normatius complexos, les duplicitats i la fragmentació del mercat afecten negativament la productivitat i el creixement. Per això, és crucial comptar amb mercats flexibles, competitius i ben regulats per a adaptar el teixit productiu a noves necessitats, fomentar el correcte funcionament d'activitats econòmiques, atraure inversions, impulsar el creixement i l'ocupació, i, en conseqüència, el benestar i la prosperitat.

El compromís amb la millora de la qualitat reguladora a la Comunitat Valenciana és estratègic i s'ha reforçat institucionalment amb la creació de la Direcció General de Simplificació Administrativa dins de la Presidència. Este compromís s'evidencia també en el Pacte social i econòmic per l'impuls de la Comunitat Valenciana, firmat amb agents econòmics i socials, essencial per a transformar l'Administració pública, millorar els servicis i eliminar càrregues administratives i reguladores injustificades.

El present decret llei s'alinea amb l'Estratègia de desenvolupament sostenible 2020-2030, que busca institucions eficaces i inclusives i inclou mesures basades en la millora reguladora per a incrementar la transparència, la seguretat jurídica, la racionalització administrativa i la coordinació dins de la mateixa Administració i amb la resta de les administracions de la Comunitat Valenciana.

La regulació eficient i pro competitiva és prioritària per a avançar en la recuperació i transformació econòmica, eliminar barreres innecessàries per a l'activitat empresarial, alinear-se amb la Llei 20/2013, de 9 de desembre, de garantia de la unitat de mercat i la Llei 18/2022, de 28 de setembre, de creació i creixement d'empreses.

En definitiva, en l'actual conjuntura econòmica, la Generalitat busca facilitar l'accés i exercici d'activitats productives, atraure inversions, simplificar tràmits i canviar la cultura administrativa per a fer-la més àgil, accessible i proactiva cap a empreses i ciutadania.

III

L'article 44 de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana permet al Consell dictar mesures legislatives provisionals en cas d'extraordinària i urgent necessitat per mitjà de decrets llei. Este decret llei respecta estos límits i la jurisprudència del Tribunal Constitucional en la seua interpretació de l'article 86.1 de la Constitució Espanyola.

Quant a la necessitat extraordinària i urgent, la jurisprudència constitucional ha assenyalat que esta apreciació és part del juí polític del Govern (per exemple, sentències 61/2018, de 7 de juny, FJ 4 i 142/2014, d'11 de setembre FJ 3). El Tribunal Constitucional ha precisat que el decret llei és constitucionalment vàlid sempre que la seua fi siga abordar una situació concreta i urgent que requerix acció normativa immediata, en un termini més curt que el del procediment legislatiu ordinari o d'urgència (SSTC 6/1983, de 4 de febrer, FJ 5; 11/2002, de 17 de gener, FJ 4; 137/2003, de 3 de juliol, FJ 3; 368/2007, FJ 10; 31/2011, de 17 de març, FJ 4; 137/2011, de 14 de setembre, FJ 6, i 100/2012, de 8 de maig, FJ 8).

El Tribunal Constitucional també ha defés que el decret llei és adequat per a pal·liar "conjuntures econòmiques problemàtiques" i els seus greus efectes (STC 31/2011, de 17 de març, FJ 4 i STC 137/2011, de 14 de setembre, FJ 6). En este cas, la situació descrita es considera una "conjuntura econòmica problemàtica" que el decret llei pretén abordar amb mesures necessàries per als interessos generals, de manera que hi ha una "connexió de sentit" entre la situació habilitant i les mesures adoptades (STC 29/1982, de 31 de maig, FJ 3; SSTC 96/2014, de 12 de juny, FJ 5, i 183/2014, de 6 de novembre, FJ 4).

Estes mesures, amb la simplificació de tràmits o millores reguladores, busquen augmentar l'eficiència, la inversió i l'activitat productiva a la Comunitat Valenciana per a pal·liar els efectes de la situació econòmica. Les circumstàncies que justifiquen este decret llei requerixen que les mesures entren en vigor amb celeritat per a abordar les situacions derivades de la crisi econòmica, la qual cosa no seria possible pel procediment legislatiu ordinari o d'urgència, perquè no s'aprovarien dins del termini i en la forma corresponent, i es perdria l'eficàcia esperada.

IV

La necessitat de modernitzar i agilitzar l'Administració pública a la Comunitat Valenciana és cada vegada més urgent, especialment en el context econòmic i social present, que exigix respostes ràpides i eficaces.

La ineficiència dels processos administratius actuals no sols afecta les persones usuàries, sinó que també imposa una càrrega significativa sobre l'Administració. La duplicació de tasques, la necessitat de gestionar grans quantitats de documentació física i la falta d'automatització en molts procediments suposen una pèrdua de mitjans i de temps. Això limita la capacitat de l'Administració per a centrar-se en faenes més estratègiques i de més valor afegit.

La complexitat normativa i la fragmentació del marc legal han creat un entorn en el qual les empreses i la ciutadania han de navegar a través d'un embolic de regulacions i requisits que, sovint, són difícils d'entendre i de complir. Este escenari desincentiva la inversió i alentix el creixement econòmic. Les empreses xicotetes i mitjanes (pimes), que són el motor de l'economia valenciana, estan particularment afectades per estos obstacles administratius que consumixen temps i recursos que haurien de destinar-se a activitats productives.

L'actual marc legislatiu, encara que benintencionat, ha demostrat les seues limitacions. La lentitud en l'adopció de noves tecnologies, la falta d'integració entre diferents sistemes administratius i la persistència de procediments manuals i físics són alguns dels problemes que s'han identificat. Estos problemes no sols alentixen els processos administratius, sinó que també augmenten el risc d'errors i pèrdues d'informació, la qual cosa pot tindre conseqüències greus tant per a l'Administració com per a la ciutadania.

L'ús del decret llei com a instrument jurídic per a modificar nombroses disposicions normatives es justifica plenament per la necessitat de posar en marxa estes mesures de manera ràpida i àgil. El context actual de crisi econòmica, social i residencial requerix respostes immediates i efectives que no poden esperar els llargs terminis inherents al procediment legislatiu ordinari. Seguir la via tradicional podria tardar anys a oferir solucions, mentres que les necessitats de la ciutadania i de les empreses són urgents i exigixen una acció immediata. L'única manera d'abordar un benefici real per a totes les persones físiques o jurídiques amb una repercussió immediata és a través d'una norma d'urgència que abaste tots els sectors i totes les disposicions susceptibles de simplificar-se.

El marc normatiu vigent a la Comunitat Valenciana presenta una sèrie de rigideses i complexitats que impedixen una gestió àgil i eficient. Modificar múltiples normatives a través d'un decret llei permet una actualització simultània i coherent de l'ordenament jurídic, que elimina duplicitats i contradiccions que dificulten l'aplicació de polítiques públiques efectives. Esta ferramenta legislativa és essencial per a adaptar ràpidament el marc normatiu a les noves exigències i facilitar la reactivació econòmica i la millora dels servicis públics.

És crucial que estes mesures s'apliquen de manera uniforme a tota l'Administració de la Generalitat i a l'administració local, per a garantir la coherència i l'efectivitat en la implantació.

El caràcter extraordinari i urgent de les circumstàncies actuals legitima l'ús del decret llei, una figura reconeguda per la Constitució Espanyola i l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana per a situacions que requerixen una intervenció ràpida i decidida. L'adopció d'estes mesures a través del decret llei permet actuar amb la celeritat necessària per a mitigar els efectes de la crisi i respondre a les demandes de la societat de manera eficient i efectiva.

V

Existix una necessitat imperiosa d'agilitzar el funcionament de l'Administració per a impulsar el creixement econòmic i la millora en la prestació del servici públic. La demanda social i empresarial de simplificar i agilitzar l'Administració és compartida pels seus propis gestors i gestores, els qui també patixen les seues deficiències reguladores i organitzatives i són conscients que existixen aspectes que han de modificar-se perquè puga servir amb objectivitat els interessos generals i puga actuar d'acord amb el principi d'eficàcia, tal com disposa l'article 103 de la Constitució Espanyola.

Les lleis 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, i 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic, representen un enèrgic suport a les mesures de simplificació administrativa i a la generalització de l'administració electrònica, fins al punt que constituïxen els dos eixos sobre els quals s'articulen les seues principals novetats.

El Decret 220/2014, de 12 de desembre, que aprova el Reglament d'administració electrònica de la Comunitat Valenciana, i el Decret 165/2010, de 8 d'octubre, del Consell, pel qual s'establixen mesures de simplificació i de reducció de càrregues administratives en els procediments gestionats per l'Administració de la Generalitat i el seu sector públic, van suposar un avanç significatiu en aquell moment, ja que van establir les bases per a l'administració electrònica i la simplificació administrativa. Això no obstant, han quedat obsolets en vista de l'evolució tecnològica i les noves expectatives de la ciutadania i de les empreses.

Al llarg dels anys, s'ha evidenciat que els procediments administratius continuen sent percebuts com a burocràtics, lents i, en molts casos, redundants. La falta d'interoperabilitat entre diferents sistemes i plataformes, la duplicació de requisits documentals i l'escassa integració de processos electrònics són alguns dels problemes que persistixen i que han generat una frustració general evident.

Este decret llei, com a instrument clau per a agilitzar l'actuació administrativa, es fonamenta en el conjunt de vessants en què es basa la simplificació administrativa: la reguladora, l'organitzativa, la procedimental i la tecnològica; així mateix, es dirigix cap a tres àmbits: les empreses, la ciutadania en general i la mateixa organització pública.

Una màxima que definix la filosofia amb la qual s'ha redactat este text legal és la simplificació des del disseny, per la qual es garantix que els requisits de simplificació s'han de tindre en compte des del moment en què es planifiquen, es dissenyen o es redissenyen normes, organitzacions i procediments administratius. La introducció de criteris de racionalització en la tramitació permetrà aprovar amb major diligència disposicions generals que prioritzen l'eficàcia administrativa, l'agilitat, la transparència i l'administració electrònica.

Mitjançant este decret llei es pretén establir una regulació sòlida que comprenga tots els factors i sectors implicats o afectats per la simplificació administrativa, sense esgotar les seues possibilitats reguladores, de manera que siguen les disposicions que desenvolupen esta llei les que, sobre la base del marc creat, puguen regular amb més flexibilitat i detall aquells aspectes necessaris per a aconseguir amb plenitud els fins desitjats.

És urgent la creació i execució d'una planificació de la simplificació per a estructurar i prioritzar les accions necessàries i, així, optimitzar els procediments administratius i millorar la qualitat dels servicis públics. La formació de governança és necessària per a coordinar i supervisar els esforços de simplificació administrativa i assegurar una implementació coherent i efectiva en tota l'Administració.

Correspon als poders públics impulsar les mesures que maximitzen la confiança del sector privat i que permeten que les activitats econòmiques es desenvolupen en un marc de seguretat, que afavorisca noves iniciatives i el fiançament i extensió de les ja existents en el teixit productiu valencià. Per a poder aconseguir-ho, este decret llei consagra el principi de transversalitat organitzativa incorporant mecanismes de coordinació i col·laboració i sistemes d'acompanyament individualitzat, així com un marc general de racionalització del règim d'intervenció administrativa i un portal únic de busca i tramitació guiada i unificada de procediments.

La ciutadania és un objectiu preferent d'este decret llei. Es configura el deure de l'Administració de la Generalitat d'acostar-s'hi per distints canals, reduir les càrregues administratives que ha de suportar i ajudar-la en la seua relació amb l'Administració sense que els mitjans electrònics constituïsquen un obstacle per a fer efectius els seus drets.

La posada en marxa dels canvis procedimentals i organitzatius necessaris requerix dirigir la mirada i fer una revisió de la pròpia organització, les seues estructures, mètodes de treball, formació de les seues treballadores i treballadors públics i tecnologies. En l'objectiu de simplificar és essencial tindre en compte l'administració electrònica i la transformació digital, les quals són instruments bàsics per a la simplificació administrativa, en la mesura que implementar-les de manera adequada representa un important estalvi de costos i un motor per al desenvolupament.

Així mateix, el present decret llei assenta els pilars per a construir una administració orientada a la dada que, amb el seu ús ètic, segur i responsable, siga pròxima a la ciutadania, transparent, inclusiva i participativa i amb una forta capacitat en la presa objectiva de decisions a través del mesurament dels resultats que produïxen les seues polítiques públiques. Així mateix, aposta per les tecnologies més innovadores, com la robotització i la intel·ligència artificial.

Per a la consecució de les seues finalitats, el decret llei destaca la conveniència de col·laborar amb les entitats locals, amb la finalitat d'aconseguir coordinar les actuacions tant com es puga, donar un servici unificat a la ciutadania i aprofitar les sinergies per a un millor rendiment en benefici del conjunt de la població de la Comunitat Valenciana.

La conjuntura econòmica a la qual pretén subvindre el present decret llei requerix, així mateix, un conjunt de mesures necessàries i imprescindibles per a atendre els interessos generals afectats. Existix una connexió de sentit o relació d'adequació entre la situació definida, que constituïx el pressupost habilitant, i les mesures que este decret llei adopta en els àmbits de l'Administració local, transparència, participació i convenis de col·laboració, cultura i esport, servicis socials i igualtat, agricultura, ramaderia i pesca, hisenda, economia, administració pública, administració electrònica, sanitat, educació, medi ambient, infraestructures, urbanisme, innovació, comerç i turisme. Este decret llei, conscient de la gravetat de la situació econòmica actual, establix mesures específiques en cada un dels sectors mencionats amb l'objectiu de simplificar els procediments i reduir les càrregues administratives, en benefici tant de la prestació del servici públic com de l'activació de l'economia.

VI

El títol I regula la simplificació administrativa.

Disposar d'un marc regulador general de la simplificació administrativa resulta essencial per a aconseguir una actuació clara i comuna de l'Administració enfront dels reptes urgents de la societat i les necessitats de la ciutadania.

En capítol I regula l'objectiu i finalitat del títol I del decret llei, el seu àmbit d'aplicació i els principis rectors que el guien, com ara el principi de bona regulació, el de mínima intervenció administrativa i el de coordinació i col·laboració. Estos principis asseguren que les mesures adoptades siguen proporcionals, necessàries i efectives. A més, este capítol proporciona les principals definicions per a facilitar la comprensió del text normatiu i establix el deure general de promoció de la simplificació en l'àmbit regulador, procedimental i organitzatiu. Els criteris de simplificació administrativa continguts en este capítol són essencials per a garantir que tots els canvis siguen coherents i alineats amb els objectius d'eficiència i accessibilitat.

El capítol II s'enfoca en la planificació i organització administrativa de la simplificació. Esta planificació es realitzarà de forma consensuada, a través d'òrgans col·legiats amb participació de totes les persones i entitats implicades i de caràcter multidisciplinari. L'Oficina de Simplificació Administrativa i Govern de la Dada, adscrita a l'òrgan competent en matèria de simplificació administrativa, serà la unitat encarregada d'analitzar els procediments administratius i servicis de l'Administració de la Generalitat i el seu sector públic instrumental, amb la finalitat d'eliminar les càrregues administratives i optimitzar els procediments.

En el capítol III s'inclouen mesures de simplificació administrativa prèvies a l'aprovació de les normes, on destaca la necessitat de fer una anàlisi ex ante de simplificació de les propostes normatives. Esta anàlisi permetrà identificar i eliminar possibles obstacles abans que les normes siguen aprovades, evitant que s'introduïsquen càrregues innecessàries. La Memòria de l'Anàlisi d'Impacte Normatiu assegurarà que s'adopten les alternatives més eficients, millorant la qualitat normativa i evitant efectes adversos. A més, s'establix l'obligació de revisar i actualitzar constantment la normativa autonòmica, com a mesura per a mantindre un marc regulador àgil i adaptat a les necessitats canviants de la societat i de l'economia.

El capítol IV regula mesures per a impulsar l'activitat econòmica i inclou mecanismes de coordinació i col·laboració i sistemes d'acompanyament individualitzat. El tractament preferent de projectes d'interés autonòmic i la gestió coordinada de procediments són mesures urgents per a dinamitzar l'economia regional, amb les quals es facilitarà la posada en marxa d'activitats econòmiques amb impacte positiu en ocupació i riquesa.

Així mateix, hi ha previst crear un portal únic per a la tramitació unificada de procediments administratius. Este portal facilitarà a la ciutadania i a les empreses l'accés als servicis públics, de manera que oferirà una plataforma centralitzada i eficient per a la gestió dels seus tràmits. S'impulsa la utilització dels règims de la declaració responsable i la comunicació. A més, les persones interessades podran obtindre certificats emesos per entitats col·laboradores que verifiquen la documentació presentada als òrgans públics; a este efecte, es regulen les obligacions i responsabilitats d'estes entitats. Estes mesures tenen com a finalitat reduir el temps i esforç requerits per a complir els requisits administratius i fomentar així un entorn més favorable per a l'activitat econòmica.

El capítol V s'enfoca en les mesures de simplificació dirigides a la ciutadania, facilitant l'accés als servicis i l'ús d'un llenguatge clar i senzill. Es creen mecanismes per a acostar l'Administració a les persones, mitjançant l'atenció personalitzada i l'assistència en les relacions amb l'Administració. Estos mecanismes inclouen, entre altres, busques guiades, informació d'interés disponible en la carpeta ciutadana i l'assistència del personal funcionari habilitat. Així mateix, s'incorporen mesures específiques per a minimitzar la bretxa digital, de manera que tota la ciutadania, independentment del seu nivell d'habilitats tecnològiques, puga accedir en igualtat de condicions als servicis públics. Esta integració digital és essencial per a garantir l'equitat i accessibilitat als servicis administratius.

El capítol VI incorpora mesures aplicables tant a empreses com a ciutadans i ciutadanes, com ara la reducció de terminis, el sentit positiu del silenci administratiu i la interoperabilitat entre sistemes. Es prohibix a l'Administració de la Generalitat i al seu sector públic instrumental sol·licitar a les persones interessades l'aportació de dades o documents que puguen consultar en la Plataforma Autonòmica d'Interoperabilitat. A més, s'introduïx la figura dels ens habilitats, competents per a fer transaccions electròniques en representació de les persones interessades.

n el capítol VII es regulen mesures de simplificació de caràcter intern, que impliquen canvis en el model operacional i organitzatiu de l'Administració. Estes mesures inclouen la implantació d'un gestor d'expedients comú, la gestió per processos i la formació de les persones ocupades públiques, i resulten crucials per a crear una Administració més eficient i capaç de respondre de manera efectiva a les necessitats de la ciutadania.

El capítol VIII incorpora l'adopció de tecnologies avançades com l'automatització, robotització i intel·ligència artificial, així com nous sistemes d'identificació i firma essencials per a modernitzar l'Administració Pública, reduint temps de resposta i errors, i millorant la prestació de servicis.

El capítol IX inclou mesures de col·laboració i organitzatives per a impulsar la simplificació administrativa en l'administració local i, així, assegurar que totes les administracions de la Comunitat Valenciana oferisquen solucions úniques i integrades a la ciutadania. És urgent que els ens de l'administració local adopten normatives de simplificació per a harmonitzar procediments i col·laborar eficaçment amb la Generalitat, per a assegurar una administració coherent i eficient en tot el territori autonòmic.

Finalment, el capítol X incorpora el règim sancionador per incompliments relacionats amb les declaracions responsables i les comunicacions i amb les entitats col·laboradores de certificació i els ens habilitats, per a garantir el compliment de les noves mesures de simplificació administrativa, dissuadint de cometre infraccions i assegurant la integritat i l'eficàcia del sistema administratiu.

VII

El títol II conté les modificacions en matèria d'Administració local, transparència, participació i convenis de col·laboració.

El capítol I tracta les modificacions en matèria d'Administració local.

En el marc del que disposa el títol I d'este decret llei, que incorpora en el seu àmbit d'aplicació les entitats locals, es modifica la Llei 8/2010, de 23 de juny, de règim local de la Comunitat Valenciana, amb l'objectiu d'agilitzar de manera urgent la tramitació administrativa per mitjà de la modificació de l'òrgan competent per a la resolució i notificació dels procediments.

Així mateix, es modifica la Llei 5/2023, de 13 d'abril, integral de mesures contra el despoblament i per l'equitat territorial a la Comunitat Valenciana, de manera que només els projectes normatius amb rang de llei de la Generalitat i els plans sectorials que, de manera directa i inequívoca, afecten municipis en risc de despoblació incorporaran una valoració de perspectiva sobre el despoblament. Anteriorment, esta obligació s'estenia a tots els projectes, cosa que generava retards importants en la tramitació de les normes, a conseqüència de l'obligació d'elaborar informes que, en molts casos, no tenien cap contingut substantiu. Com que el despoblament és un problema greu en alguns municipis de la Comunitat Valenciana, la valoració de l'impacte ha de fer-se amb totes les garanties quan es requerisca realment. Dotar d'agilitat el procediment de tramitació de normes és urgent i necessari per a garantir els drets i llibertats de la ciutadania.

Es modifica el Decret 92/2021, de 9 de juliol, del Consell, de regulació del personal funcionari amb habilitació de caràcter nacional, amb l'objectiu d'agilitzar la tramitació administrativa mitjançant l'assignació de competències de l'òrgan superior a l'òrgan directiu. La simplificació administrativa en el seu vessant organitzatiu afecta directament la qualitat dels servicis públics; estos ajustos es presenten com una mesura ràpida i altament efectiva en matèria de gestió de personal.

El capítol II tracta les modificacions en matèria de transparència.

A través d'este decret llei es modifica la Llei 1/2022, de 13 d'abril, de transparència i bon govern de la Comunitat Valenciana, en resposta als avanços tecnològics, les demandes socials i els principis d'eficiència administrativa que requerixen l'adequació del text normatiu amb caràcter urgent.

Es modifica la regulació de la informació de rellevància jurídica objecte de publicitat activa, article 16, amb la finalitat d'adaptar la norma a la regulació actual de la intel·ligència artificial i a la tendència jurisprudencial de la Unió Europea. Amb la nova redacció es concreta la norma i s'aporta seguretat jurídica, ja que s'identifiquen de manera concreta els sistemes d'intel·ligència artificial i algorítmics als quals cal donar publicitat, així com la informació que cal publicar sobre estos. Així mateix, s'opera una altra modificació que té com a objecte que l'Advocacia en les consultes que se'ls plantegen es pronuncie d'ofici sobre la incidència d'estes en la interpretació de les normes, la qual cosa comportaria la publicitat dels informes, concretant al seu torn que els informes objecte de publicitat activa seran, si és el cas, els informes jurídics facultatius; este canvi incidix en la reducció de tràmits i terminis i en la millora de la seguretat jurídica.

Es modifica l'article 21 relatiu a la informació sobre convenis de col·laboració, encàrrecs de gestió, encàrrecs d'execució a mitjans propis i acció concertada. Els encàrrecs a mitjans propis i les comandes de gestió tenen una regulació distinta, per la qual cosa cal fer una diferenciació dins de l'articulat, de manera que se substituïx el terme encàrrecs de gestió per comandes de gestió. Així mateix, s'aclarix i es concreta la informació que s'ha de publicar relativa a convenis, encàrrecs a mitjans propis, comandes de gestió i acció concertada.

En un esforç per simplificar i agilitzar els processos administratius, es duen a terme modificacions en els articles 33 i 35 a fi d'acumular tràmits i ampliar els òrgans amb competències per a resoldre, de manera que les sol·licituds d'accés a la informació pública es resolguen amb major agilitat.

En relació amb les dades, sorgix de la necessitat d'establir criteris uniformes per a la definició de dades considerades d'alt valor, reconéixer la variabilitat en esta categorització i referenciar la normativa estatal i europea com a guia per a unificar els criteris aplicables, a través de la modificació de l'article 40. A banda, s'elimina el precepte que preveia el consell assessor de reutilització, article 42, a conseqüència de la falta de creació d'este òrgan ara per ara, ja que no es considera que crear-lo aporte valor afegit i sí una duplicitat organitzativa gens desitjable en una administració que aposta fermament per la simplificació administrativa.

Es modifica la Comissió Interdepartamental de Govern Obert per a unificar les matèries de transparència i participació en un únic òrgan. De manera anàloga, s'assignen funcions de participació, en l'àmbit dels diferents departaments del Consell, a les unitats de transparència ja existents. Amb esta integració, a través de la modificació dels articles 44 i 45, s'eliminen estructura administrativa i redundàncies i es consoliden les tasques en una mateixa unitat.

Finalment, se suprimix l'article 61 de la Llei 1/2022, de 13 d'abril, perquè el títol I del present decret llei formula una regulació de la memòria d'anàlisi d'impacte normatiu més simplificada i coherent amb la simplificació administrativa, per la qual cosa cal suprimir la regulació que feia sobre esta matèria la Llei 1/2022, de 13 d'abril, i que mai es va arribar a desplegar ni a aplicar.

El capítol III tracta les modificacions en matèria de participació.

Es fan una sèrie de modificacions de la Llei 4/2023, de 13 d'abril, de participació ciutadana i foment de l'associacionisme de la Comunitat Valenciana.

En resposta a la urgent necessitat de garantir una atenció eficaç a les demandes ciutadanes, es modifica l'article 12, regulador de la iniciativa ciutadana en l'àmbit de la Generalitat, amb la finalitat de reduir el termini atorgat al departament competent per a elaborar un informe sobre les iniciatives ciutadanes que hagen aconseguit els suports requerits, que passa de tres mesos a un. Esta mesura es fonamenta en la premissa que la Generalitat ha de procurar una resposta raonada en un temps adequat, sense dilacions innecessàries. Amb la simplificació del procediment, es facilita una atenció més àgil i efectiva a les demandes de la ciutadania, i es promou així una participació ciutadana més dinàmica i satisfactòria.

Amb l'objectiu de preservar la qualitat del portal principal de participació ciutadana, es modifica la redacció de l'article 14.3 de la llei mencionada, que permetrà, sense menyscabar el portal principal, publicar en mitjans complementaris d'acord amb el que preveuen les normes sectorials. Este ajust promou la claredat i la seguretat jurídica, ja que garantix la flexibilitat necessària per a adaptar-se a diversos procediments sectorials sense comprometre la integritat del procés de participació ciutadana.

Així mateix, es duu a terme una reducció dels terminis de la consulta pública prèvia i l'audiència ciutadana d'un mes cada una a quinze dies naturals, la qual cosa requerix modificar l'apartat 4 de l'article 14. Esta reducció dels terminis per a la participació ciutadana es justifica en què l'experiència ha demostrat la falta d'operativitat de períodes tan dilatats per a la participació ciutadana. Amb la modificació operada, la consulta es farà amb els mateixos drets i garanties i se simplificarà notablement la tramitació normativa, a través d'un procediment que permetrà que les normes s'aproven de manera més àgil i respondre així a les necessitats i expectatives de la ciutadania.

Amb la finalitat de millorar la gestió administrativa i enfortir la participació ciutadana, es modifica la freqüència de convocatòria dels pressupostos participatius, que passa de dos anys a quatre. Esta modificació de l'article 19 es basa en la necessitat evident, després del primer projecte pilot en 2021, d'adaptar el procés a la complexitat d'executar propostes a escala autonòmica. A més, es reconeix la importància d'ampliar i enriquir les fases d'informació, debats i avaluació de propostes per a una participació ciutadana més sòlida. Esta mesura contribuirà a una gestió més eficient i a una participació ciutadana més significativa en els assumptes públics.

Per a promoure la coherència i fomentar la participació ciutadana en les polítiques públiques, es modifica la regulació de l'elecció de persones auditores, article 23, amb la finalitat d'eliminar l'obligació de les persones representants de les entitats ciutadanes de participar en el Consell de Participació Ciutadana. D'esta manera, l'equip auditor reflectirà adequadament la diversitat de la població valenciana i la designació per sorteig i, amb això, una participació ciutadana més equitativa i efectiva en la millora de les polítiques públiques.

Amb el propòsit de simplificar l'administració i promoure una participació ciutadana més efectiva, es fan dos modificacions legislatives, a través dels articles 42 i 43, que consistixen en la unificació del Pla de participació ciutadana de la Generalitat i en el Pla estratègic de transparència, que passen a denominar-se Pla estratègic de govern obert, i l'assignació de funcions de participació a les unitats de transparència, en coherència amb la resta de modificacions de la Llei 1/2022, de 13 d'abril, de transparència i bon govern de la Comunitat Valenciana.

El capítol IV tracta una modificació en matèria d'activitat dels grups d'interés.

Es modifica l'article 18 de la Llei 25/2018, de 10 de desembre, reguladora de l'activitat dels grups d'interés de la Comunitat Valenciana, per a fer que no s'aplique als instruments de planificació territorial.

L'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV) i els plans d'acció territorial (PAT) són ferramentes de planificació territorial regulades per la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (TRLOTUP). Estos instruments s'aproven per mitjà d'un decret del Consell i tenen una naturalesa mixta: part normativa i part no normativa (plans, decisions estratègiques, etc.). Qualsevol defecte formal en estos instruments que contradiga una norma pot fer que siguen declarats nuls, segons la jurisprudència del Tribunal Suprem. La seguretat jurídica és essencial per a l'ordenament i l'estabilitat econòmica i social. Això no obstant, la rigidesa en la qualificació dels vicis en els reglaments de planificació territorial i urbanística pot provocar que s'anul·len per defectes menors, cosa que fa més complicat tramitar-los a causa de la complexitat tècnica i jurídica i a les nombroses exigències de la legislació sectorial.

Este problema ha portat a anul·lar molts instruments d'ordenació, la qual cosa afecta negativament la seguretat jurídica i paralitza la planificació administrativa, amb repercussions en l'activitat econòmica, la política de vivenda i la protecció del medi ambient.

L'activitat econòmica en general, la política de vivenda, la satisfacció de les necessitats de la societat i fins i tot la protecció del medi ambient depenen de l'ordenació que es faça del sòl, i qualsevol situació que permeta que el sòl estiga sense ordenar o sotmés a instruments de planificació fets reviure i amb dècades de desfasament temporal quant a les necessitats reals de cada moment serà nefasta. I a este resultat estan conduint les declaracions de nul·litat dels instruments d'ordenació territorial i urbanística, dins de les quals cal destacar no sols eixa reviviscència de plans antics absolutament desconnectats de la realitat, sinó també la "nul·litat en cascada" de tot el planejament de desenvolupament i, fins i tot, dels actes d'aplicació. La impossibilitat formal d'esmenar tràmits de procediment que ni tan sols resulten substancials ha provocat ja una crisi en el sistema que no sols posa en risc la seua credibilitat, sinó que té efectes paralitzadors d'una activitat administrativa de planificació i programació no ja necessària, sinó imprescindible per a la consecució de múltiples interessos generals.

El caràcter integrat de l'ETCV i dels PAT fa que necessàriament hagen d'intervindre en la tramitació multitud d'òrgans administratius d'administracions distintes, per la qual cosa, en la pràctica, es fa materialment i humanament impossible poder fer correctament l'informe previst en el mencionat article 18 de la Llei 25/2018.

Es modifica el Decret 172/2021, de 15 d'octubre, del Consell, de desplegament de la Llei 25/2018, de 10 de desembre, reguladora de l'activitat dels grups d'interés de la Comunitat Valenciana, en l'article 21, de manera que, si prèviament o al llarg del procediment d'elaboració d'un avantprojecte de llei o d'un projecte de decret del Consell no s'han produït activitats d'influència relacionades amb l'avantprojecte o projecte, no calga emetre un informe de petjada dels grups d'interés negatiu per a tramitar-lo, com s'exigia fins ara, sinó una mera constatació en l'expedient d'esta circumstància per part de l'òrgan de tramitació. La simplificació del procediment de tramitació de normes, amb la supressió de tràmits que no tenen un valor afegit, esdevé essencial i urgent per a donar resposta a la ciutadania en les seues necessitats.

El capítol V conté les modificacions en matèria de convenis de col·laboració.

Es realitzen les següents modificacions del Decret 176/2014, de 10 d'octubre, del Consell, pel qual regula els convenis que subscriga la Generalitat i el seu registre.

Esta disposició ja va ser modificada, entre altres, a través del Decret llei 6/2021, d'1 d'abril, del Consell, de mesures urgents en matèria economicoadministrativa per a l'execució d'actuacions finançades per instruments europeus per a donar suport a la recuperació de la crisi conseqüència de la COVID-19, amb la finalitat d'agilitzar el procediment de tramitació dels convenis, amb la reducció de la quantitat de convenis que ha de sotmetre's a l'autorització del Consell per a subscriure'ls.

La modificació de l'article 160.1.b de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, de la Generalitat, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions, que preveu el projecte de Decret llei de simplificació administrativa de la Generalitat, en el sentit que l'autorització que ha d'emetre el Consell es produïsca quan les subvencions de concessió directa s'instrumenten per mitjà d'un conveni i la quantia supere el milió d'euros, suposa la necessitat d'harmonitzar la redacció del paràgraf b de l'apartat 6 de l'article 12 del Decret 176/2014, de 10 d'octubre, del Consell. Així, la modificació del llindar de l'import dels convenis que han de sotmetre's al Consell (que passaria de 150.000 € a 1.000.000 €) suposarà una dràstica reducció en el conjunt d'assumptes que se sotmeten al Consell, i això implicarà un estalvi d'entre una i dos setmanes en la tramitació de cada conveni, que, d'altra banda, ja té un control administratiu suficient amb l'emissió dels informes preceptius que han d'elaborar-se durant el procediment previ a la firma de cada conveni.

Així mateix, la clara separació de funcions en la tramitació del procediment d'aprovació dels convenis que subscriga la Generalitat, entre les subsecretaries i els centres gestors, contribuirà a evitar discrepàncies entre estos òrgans i a operar amb més agilitat durant la tramitació. Eixa és la raó de modificar l'article 6.2, delimitar amb més claredat les funcions que competixen a uns i altres òrgans.

Juntament amb això, el fet d'atribuir sempre al mateix òrgan l'elaboració de la memòria econòmica, amb independència del procediment de què es tracte, també aclarix la distribució de funcions entre els centres gestors i les subsecretaries respectives, i esmena la divergència que plantegen els articles 40.2 del Decret 77/2019, de 7 de juny, del Consell, de regulació del procediment de gestió del pressupost de la Generalitat ("2. La memòria haurà de ser subscrita per la persona titular del centre directiu proponent per raó de la matèria i responsable de l'execució i seguiment del programa pressupostari corresponent; en el cas que es tracte de subjectes del sector públic instrumental de la Generalitat, se subscriuran per les persones que exercisquen la presidència o direcció") i 12.2.a del Decret 176/2014, de 10 d'octubre, del Consell, pel qual regula els convenis que subscriga la Generalitat i el seu registre ("a) Memòria econòmica subscrita per la persona titular de la subsecretaria corresponent o, si es tracta d'organismes públics, per l'òrgan que exercite funcions equivalents en estos"). A més, la realitat apunta al fet que les subsecretaries, per a elaborar la memòria econòmica, es basen en els informes i les dades que subministren els centres gestors, per la qual cosa es produïx, en la realitat, una duplicitat d'intervencions en el mateix assumpte. El fet que la memòria econòmica la subscriguen els centres gestors en tots els casos pot suposar també la reducció d'uns quants dies en la tramitació dels convenis que subscriga la Generalitat, ja que la informació es remetrà completa a la subsecretaria perquè inicie la tramitació, sense que esta, al seu torn, haja de detindre el procediment per a completar la documentació amb l'elaboració de la memòria econòmica, per al contingut de la qual té molta més informació l'òrgan superior o centre directiu promotor del conveni.

Finalment, amb la modificació de la disposició addicional tercera del Decret 176/2014, de 10 d'octubre, del Consell, es pretén promoure la tramitació conjunta de convenis amb un contingut molt similar, amb la qual cosa es reduiran significativament el nombre de procediments a tramitar i s'estalviarà l'emissió d'informes que no aporten res respecte d'altres informes ja emesos. D'esta manera, s'aconseguirà no reproduir una vegada i una altra informes idèntics sobre convenis igualment iguals, llevat de tres aspectes que són els que individualitzen realment cada conveni.

La reducció significativa de procediments i l'eliminació de tràmits, que es pot aconseguir amb les modificacions normatives indicades, tindran, com a beneficiàries directes, les persones físiques o jurídiques que subscriguen convenis amb l'Administració de la Generalitat i el seu sector públic instrumental.

El títol III conté les modificacions en matèria de patrimoni cultural i esport.

El capítol I tracta les modificacions en matèria de patrimoni cultural.

Els més de 25 anys de vigència de la Llei de la Generalitat 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, han afavorit un increment constant en l'apreciació general del patrimoni cultural, la qual cosa ha suposat un increment elevat dels béns objecte de protecció, fins al punt que, en l'actualitat, la Comunitat Valenciana és la comunitat autònoma que compta amb major nombre de béns protegits. En concret, entre els cinc-cents quaranta-dos municipis de la Comunitat Valenciana hi ha protegits mil nou-cents seixanta-un béns d'interés cultural de caràcter singular, sis mil set-cents béns de rellevància local, als quals s'haurien d'afegir trenta-dos conjunts històrics i més de cinc-cents nuclis històrics tradicionals.

Este creixement exponencial dels béns que gaudixen de protecció en l'àmbit de la Comunitat Valenciana ha suposat un increment directament proporcional de la càrrega administrativa que ha de suportar la ciutadania i empreses, entitats locals i la mateixa Administració de la Generalitat, ja que la inclusió d'un bé en l'Inventari general del patrimoni cultural suposa, més enllà del reconeixement públic dels seus valors, una sèrie de limitacions al tràfic jurídic habitual, tant en l'esfera juridicoprivada –que es plasma en limitacions a transmetre'l, a intervindre-hi o que els particulars puguen usar-lo, generació de drets de tanteig i retracte, obligacions registrals, etcètera–, com en l'esfera juridicopública –repercussions en el planejament urbanístic, en la disciplina urbanística o en la gestió d'actes populars o festivitats com a manifestacions immaterials del patrimoni, que afecten les competències municipals–. Això sense perjuí del benefici que comporta per a tota la societat la inclusió dels béns en l'Inventari general del patrimoni cultural valencià.

La vigent Llei de la Generalitat 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, va instituir la figura dels béns de rellevància local, com manifesta l'apartat VI del preàmbul, amb la vocació d'establir un règim propi per a estos béns, sense perjuí de les normes d'esta llei que els són aplicables, vinculades a la normativa urbanística i, en particular, als catàlegs de proteccions. Això no obstant, la implementació dels catàlegs de proteccions no ha seguit el ritme que la legislació pretenia aconseguir. Partint de la consideració de la conveniència d'eixos instruments en la protecció del patrimoni cultural i en la millora de l'eficiència de la gestió administrativa d'esta protecció que suposen estos instruments urbanístics, en benefici últim de la ciutadania i les empreses, en el present projecte es formulen mesures d'impuls de l'aprovació dels catàlegs de proteccions, ja que l'existència d'estos constituïx la major aportació a la simplificació administrativa i la racionalització dels procediments. La necessitat d'este impuls l'evidencia que únicament el vint per cent dels municipis valencians, després d'estos vint-i-cinc anys, disposen d'un catàleg de proteccions vigent i actualitzat.

Els beneficis descrits no poden ocultar el fet que estes càrregues administratives han esdevingut un llast tant per a l'activitat de la societat civil com per a la protecció efectiva dels béns inventariats; conscient, així mateix, que la simplicitat i la racionalització i agilitat dels procediments administratius contribuïx a fomentar l'estima general del patrimoni cultural i constituïxen principis generals de l'actuació administrativa, el Consell aprecia que arribat este moment han de fer-se una sèrie de reformes necessàries amb caràcter urgent a fi d'evitar alentir l'activitat que està causant un perjuí irreparable de desafecció cap al patrimoni cultural valencià. Les modificacions contingudes en el present decret llei, que determinen un nou cicle en la filosofia de la protecció del patrimoni cultural, aconsellen abordar la reforma descrita tan de pressa com siga possible, i este instrument és l'adequat. La finalitat que justifica la urgència és subvindre la situació concreta descrita que requerix l'acció per a fer efectius els objectius governamentals en un termini més breu que el requerit per la via normal o pel procediment d'urgència per a la tramitació parlamentària de les lleis.

Quant al segon pressupost habilitant de la legislació d'urgència, concebuda com a connexió entre la situació de necessitat definida i les mesures que s'adopten en este decret llei, la reforma inclou modificacions en la Llei de la Generalitat 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià i dels decrets següents: Decret 23/1989, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual es regula l'exercici de competències en matèria de patrimoni històric; Decret 208/2010, de 10 de desembre, del Consell, pel qual s'establix el contingut mínim de la documentació necessària per a l'elaboració dels informes als estudis d'impacte ambiental als quals es referix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del patrimoni cultural valencià; Decret 62/2011, de 20 de maig, del Consell, pel qual es regula el procediment de declaració i el règim de protecció dels béns de rellevància local, i Decret 107/2017, de 28 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de regulació de les actuacions arqueològiques a la Comunitat Valenciana.

Esta reforma aborda tots els objectius de racionalització competencial, simplicitat administrativa per a la ciutadania i racionalització dels procediments administratius, a més dels principis constitucionals de descentralització, desconcentració i coordinació, la qual cosa inclou tant els articles que constituïxen el nucli bàsic com totes les previsions normatives necessàries per a implantar-la millor.

En la regulació continguda en els preceptes que este capítol del decret llei modifica o introduïx en els textos normatius, els objectius exposats s'articulen entorn dels eixos següents: afavorir els procediments de declaració singular de béns integrants del patrimoni cultural en comparació de declaracions genèriques, agilitzar la tramitació dels procediments de declaració singular, en benefici tant de la protecció brindada com de la seguretat jurídica de les persones afectades per la declaració, el manteniment de la coherència jurídica i tècnica amb la resta de la regulació aplicable en matèria de patrimoni cultural i l'adequació de la resposta administrativa a la rellevància dels valors culturals protegits.

Per a poder fer-ho, s'afavorix l'aprovació dels catàlegs de proteccions com el millor instrument per a mantindre un nivell adequat de protecció al patrimoni, i es desconcentren dels ajuntaments les competències per a salvaguardar els béns radicats en els seus termes municipals, per mitjà de les modificacions introduïdes en l'article 47 i la disposició addicional quinta de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del patrimoni cultural valencià, i l'article 10 del Decret 62/2011, de 20 de maig, del Consell.

En segon lloc, se substituïx l'autorització prèvia de la conselleria competent en matèria de patrimoni cultural per la declaració responsable per a determinades activitats i actuacions d'escassa rellevància patrimonial, i es modifiquen en este sentit els articles 18, 35.1 i 60 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià; els articles 1r i 5t del Decret 23/1989, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual es regula l'exercici de competències en matèria de patrimoni històric, al qual s'afigen dos annexos que regulen, respectivament, les intervencions que no afecten els béns d'interés cultural i aquelles intervencions en conjunts històrics i entorns de béns d'interés cultural que manquen de transcendència patrimonial; els articles 4 i 9, així com l'annex I i els articles 3 i 8 de l'annex II, tots ells del Decret 208/2010, de 10 de desembre, del Consell, pel qual s'establix el contingut mínim de la documentació necessària per a l'elaboració dels informes als estudis d'impacte ambiental als quals es referix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del patrimoni cultural valencià, i els articles 4, 11 i 18, i s'afig a més un apartat 4 a l'article 26 del Decret 107/2017, de 28 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de regulació de les actuacions arqueològiques en la Comunitat Valenciana.

Finalment, l'experiència acumulada en la tramitació dels instruments de declaració de valors culturals ha revelat que, en determinats procediments, per l'elevat nombre de persones afectades, la tramitació sense dilacions indegudes mentres s'adeqüen els mitjans als fins institucionals i es respecta el principi d'agilitat en les activitats materials de gestió està compromesa i, amb ella, la protecció d'eixos béns. Per esta raó se substituïxen, de manera excepcional i justificada, les notificacions per publicacions, addicionals a les ja previstes en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, tot salvaguardant els drets de les persones. De la mateixa manera, es pretén evitar la centralització de la informació i les comunicacions en la Generalitat. En este sentit, es modifiquen els articles 22, 27 i 29 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.

El capítol II tracta les modificacions en matèria d'esport.

El títol VII de la Llei 2/2011, de 22 de març, de l'esport i l'activitat física de la Comunitat Valenciana, relatiu a la inspecció esportiva i règim sancionador, requerix una revisió urgent quant a funcions de la inspecció esportiva, potestats del personal inspector i dependència orgànica de la inspecció esportiva.

En primer lloc, perquè la disposició addicional sèptima de la Llei 2/2022, de 22 de juliol, d'ordenació de l'exercici de les professions de l'esport i l'activitat física a la Comunitat Valenciana, establix que: "La Generalitat Valenciana ha de crear en el termini d'un any, a partir de l'entrada en vigor d'esta llei, les places incloses en la memòria econòmica de la Llei del cos d'inspecció de l'esport i l'activitat física, que han de dependre de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, tal com marca l'article 98 de la Llei 2/2011 de l'esport i l'activitat física de la Comunitat Valenciana. Les funcions del cos d'inspecció esmentat han de ser les contingudes en l'article 98 de la Llei 2/2011, a més de vetlar per la qualitat de les activitats, recursos i instal·lacions esportives en les quals exercisquen la seua activitat els i les professionals que regula esta llei".

En conseqüència, hi ha un imperatiu legal per a dotar econòmicament i pressupostàriament les places previstes de personal inspector per a l'exercici de les funcions que són pròpies, funcions que no estan sent exercides per inexistència del cos d'inspecció de l'esport i l'activitat física, i que requerixen una posada en marxa immediata, per la qual cosa, considerant la necessitat d'iniciar el funcionament de la Inspecció Esportiva, fa falta una acció normativa en un termini breu consistent en una nova redacció de la inspecció, adequada i actualitzada a l'estructura actual, és a dir, considerant que les funcions de la Inspecció Esportiva, segons la normativa actual, es fan dependre de l'extint Consell Valencià de l'Esport (suprimit en virtut de l'article 6 de la Llei 1/2013, de 21 de maig, de mesures de reestructuració i racionalització del sector públic empresarial i fundacional de la Generalitat, que establix: "1. Queda suprimit el Consell Valencià de l'Esport, entitat de dret públic creada per la Llei 3/2006, de 12 de maig, de la Generalitat, de conformitat amb el que hi ha previst en el Decret llei 7/2012"), per la qual cosa resulta convenient estructurar la dependència orgànica de la Inspecció Esportiva i actualitzar-la a l'òrgan directiu competent en matèria d'esport.

En segon lloc, es modifica l'article 99, relatiu als inspectors i inspectores no sols quant a la dependència orgànica de l'òrgan directiu amb competències en matèria d'esport, sinó també pel que fa a la condició d'agent de l'autoritat i presumpció de veracitat de les actes del personal inspector. Així mateix, es fa una modificació per a adequar la regulació al llenguatge inclusiu.

Finalment, les potestats de la Inspecció Esportiva previstes en l'article 100 requerixen una ampliació en el sentit de permetre el lliure accés a instal·lacions esportives i requerir i examinar documentació relacionada amb la funció inspectora, indispensables per a dur a terme les funcions inspectores de manera correcta.

En conclusió, es considera oportuna i necessària la modificació dels articles 98 a 100, per un costat, per a incardinar-los orgànicament i jeràrquicament a un òrgan determinat i existent, i, per l'altre, a l'efecte de garantir que les funcions i potestats de la Inspecció Esportiva es desenvolupen de manera correcta.

El títol IV incorpora les modificacions en matèria de servicis socials i igualtat.

En este títol s'aborden diverses modificacions necessàries per a millorar l'eficiència administrativa i adaptar la normativa a les noves realitats i necessitats de la societat valenciana. Es revisen i actualitzen lleis i decrets clau per a assegurar una gestió més àgil i eficaç, que responga de manera adequada als desafiaments actuals en estos àmbits.

El capítol I inclou les modificacions en matèria de servicis socials.

La Llei 18/2017, de 14 de desembre, de cooperació i desenvolupament sostenible, va marcar l'inici d'una nova estratègia de la Generalitat en matèria de cooperació internacional al desenvolupament. La cooperació internacional al desenvolupament, com a política pública de la Generalitat, comprén el conjunt d'actuacions i recursos que es dirigixen a millorar les condicions de vida dels països i territoris més empobrits. En este sentit, l'òrgan col·legiat superior assessor i principal actiu de participació en la política pública de cooperació internacional al desenvolupament, que va tindre l'origen en l'anterior Llei 6/2007, de 9 de febrer, és el Consell Valencià de Cooperació Internacional al Desenvolupament, el qual ha mantingut des del moment en què es va crear una periodicitat anual en les seues sessions en les quals ha quedat patent la seua fortalesa com a òrgan de consens.

Això no obstant, la creació en la Llei 18/2017, de 14 de desembre, de l'Alt Consell Consultiu per al Desenvolupament de l'Agenda 2030, no ha resultat, des del seu origen, un òrgan de participació amb les expectatives per a les quals va ser creat, que es va constituir el 18 de desembre de 2018, sense que, des de llavors, i després de més de 5 anys, s'haja tornat a convocar. Les principals raons són l'heterogeneïtat i el gran nombre dels seus vocals, així com la diversitat de funcions poc sistematitzades, la qual cosa dificulta enormement la seua composició i agilitat, de manera que no s'han aconseguit, per tant, els objectius esperats.

Per això, es deroga l'article 12 de la Llei, i, en el mateix sentit, per coherència, la modificació de la disposició final segona del mateix text legislatiu. Així mateix s'inclou una nova disposició addicional quarta en la Llei 18/2017, de 14 de desembre, per a, d'esta manera, adequar la normativa autonòmica a la normativa estatal que ve determinada per la disposició addicional tercera de la Llei 1/2023, de 20 de febrer, de cooperació per al desenvolupament sostenible i la solidaritat global, en el seu paràgraf tercer. A través d'esta disposició s'harmonitzaran procediments en matèria de subvencions en projectes i programes de cooperació internacional al desenvolupament.

El Decret 167/2006, de 3 de novembre, del Consell, que desplega la Llei 12/2003, de 10 d'abril, de la Generalitat, sobre gossos d'assistència per a persones amb discapacitats, no ha sigut objecte de cap modificació en estos anys i presenta necessitats imperioses de simplificació administrativa, a causa de la necessitat de simplificar el procediment (que preveu dos fases: resolució de l'aptitud psicofísica que correspon emetre als centres de valoració i orientació de discapacitat i desenvolupament de les proves per al reconeixement dels gossos d'assistència); suprimir causes impeditives d'este reconeixement (poc concordes amb la Convenció Internacional sobre els Drets de les Persones amb Discapacitat), i la dificultat de convocar comités de qualificació per al desenvolupament de les proves.

El Decret 75/2016, de 17 de juny, del Consell, pel qual es regula el Consell Valencià de Cooperació al Desenvolupament, requerix la conveniència d'adoptar mesures que permeten més agilitat en els seus tràmits, entre els quals destaquen especialment els de rendició de comptes i d'adaptar-lo a les noves tecnologies d'accés a la informació pública. Això permet, en l'àmbit que ens ocupa, un millor i més ampli coneixement i divulgació de les actuacions dutes a terme anualment en matèria de cooperació internacional al desenvolupament. A través de la present modificació es pretén dotar de més agilitat administrativa la memòria de gestió elaborada anualment pel centre gestor, una vegada n'haja tingut coneixement el màxim òrgan de participació en matèria de cooperació al desenvolupament, és a dir, el Consell Valencià de Cooperació. Després de ser informat per este consell, la memòria de gestió es publicarà en la seu electrònica de la Generalitat sense dilacions.

La Llei 18/2017, de 14 de desembre, de cooperació i desenvolupament sostenible, establix en l'article 12 la creació de l'Alt Consell Consultiu per al Desenvolupament de l'Agenda 2030. En la disposició final segona, es preveu el seu desplegament reglamentari en matèria de consecució dels Objectius de Desenvolupament Sostenible. Per mitjà del Decret 94/2018, de 20 de juliol, del Consell, de creació d'òrgans d'assessorament i participació en matèria d'objectius de desenvolupament sostenible, es va desenvolupar, entre altres, l'Alt Consell Consultiu per al Desenvolupament de l'Agenda 2030. En el marc del decret llei se suprimix, fet justificat per la falta de materialització d'este consell en la pràctica, ja que han transcorregut més de cinc anys des de l'última sessió convocada. Per coherència normativa, es modifica l'article 3 i s'elimina el capítol II del Decret 94/2018, de 20 de juliol, del Consell, de creació d'òrgans d'assessorament i participació en matèria d'objectius de desenvolupament sostenible. A través de la present modificació, es pretén efectuar una simplificació dels òrgans col·legiats de l'Administració del Consell, per a mantindre aquells que han suposat realment un àmbit d'actuació pràctic, eficaç i de consens.

Les modificacions que s'introduïxen en el Decret 59/2019, de 12 d'abril, del Consell, d'ordenació del sistema públic valencià de servicis socials, responen a criteris de simplificació administrativa. En concret, se suprimix l'apartat relatiu a l'emissió de la proposta de resolució en els procediments d'obtenció de visat previ; d'esta manera, després de l'emissió de l'informe favorable de l'Oficina Tècnica de Projectes i Obres, s'emetrà la resolució corresponent. També es complix el criteri de reducció dels terminis de tramitació modificant el termini previst per a l'autorització per canvi de titularitat, que passa de sis mesos a un mes, a comptar des de l'entrada de la sol·licitud en el Registre electrònic de la Generalitat. Així mateix, es modifiquen els articles relatius a l'aportació inicial del projecte bàsic i d'execució del visat pel col·legi professional corresponent, que podrà ser substituït en el moment d'iniciar-se el procediment per un certificat de col·legiació del personal tècnic que firme la documentació tècnica. Per tot el que s'ha exposat adés i en nom d'un sistema normatiu que millore la qualitat dels servicis públics i configure una administració pròxima i accessible, cal fer la tramitació d'urgència de les modificacions esmentades abans.

Es modifica l'article 25 del Decret 38/2020, de 20 de març, del Consell, de coordinació i finançament de l'atenció primària de servicis socials, per a agilitzar la tramitació d'addendes als contractes programa, simplificant el procediment i reduint la càrrega burocràtica. Esta mesura és crucial per a assegurar l'eficiència en la gestió pressupostària i la prestació de servicis socials a través de la cooperació interadministrativa.

L'aprovació, per mitjà d'un decret llei, de la modificació del Decret 35/2021, de 26 de febrer, del Consell, de regulació de l'acolliment familiar, resulta necessària i adequada, per les raons següents. El Comité de Drets del Xiquet, en la seua observació general número 5, recomana revisar de manera contínua la legislació interna per a garantir el ple compliment de la Convenció de Drets del Xiquet. Amb eixe esperit i per a garantir i millorar la situació de les xiquetes, els xiquets i les i els adolescents que es troben en acolliment es pretén modificar el Decret 35/2021, de 26 de febrer, del Consell, de regulació de l'acolliment familiar. Vetlar per l'interés superior del menor és un principi d'actuació de totes les entitats, siguen públiques i privades, i així es reconeix entre altres en l'article 2 de la Llei orgànica 1/1996, de 15 de gener, de protecció jurídica del menor, de modificació parcial del Codi Civil i de la Llei d'enjudiciament civil que imposa que en totes les mesures que adopten les institucions públiques o privades prevaldrà l'interés superior de les persones menors d'edat. En el transcurs dels anys s'ha demostrat que l'interés superior de les xiquetes, xiquets i adolescents requerix integrar-los i que es desenvolupen en un entorn familiar que els proporcione l'assistència moral i material deguda. Este entorn familiar sols el poden oferir les famílies acollidores a través de la seua empatia, afecte i dedicació. En conseqüència, la figura de l'acolliment familiar és essencial per a les xiquetes, xiquets i adolescents que, per diverses circumstàncies, han d'estar en acolliment. Desgraciadament, segons les dades aportades en l'informe d'infància dels pressupostos del 2024, a la Comunitat Valenciana hi ha 1616 xiquets, xiquetes o adolescents en acolliment residencial per no haver pogut trobar una família d'acolliment. Així mateix, segons el mateix informe, del total de 1964 famílies acollidores, tan sols 796 són famílies educadores. Esta situació es pot explicar, tant per la complexitat i dedicació especials que requerix l'acolliment familiar, com per les excessives càrregues burocràtiques que han de suportar les famílies acollidores. Per això, cal prendre mesures enèrgiques que reduïsquen la càrrega administrativa que han de suportar les famílies acollidores i mirar per l'interés superior de les xiquetes, xiquets i adolescents.

Per tot l'anterior, resulta necessari i urgent simplificar el procediment administratiu i reduir les càrregues burocràtiques que suporten les famílies d'acolliment. En este sentit, es pretén eliminar el caràcter preceptiu previ de certs informes tècnics i reduir la documentació aportada per la ciutadania. A causa de la importància de la infància i l'adolescència i la necessitat ineludible de disposar d'un major nombre de famílies acollidores, que permeten, d'una banda "desinstitucionalitzar" les xiquetes, xiquets i adolescents que es troben en un recurs residencial i, de l'altra, donar-los una experiència vital en família, no és convenient ni prudent fer una tramitació ordinària del Decret 35/2021, de 26 de febrer, del Consell, de regulació de l'acolliment familiar, ja que tota dilació en la tramitació pot agreujar la situació actual i perjudicar greument l'interés superior de les xiquetes, xiquets i adolescents de la Comunitat Valenciana.

L'Orde de 19 de novembre de 2001, de la Conselleria de Benestar Social, per la qual s'establix el procediment per al reconeixement, declaració i qualificació del grau de discapacitat en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, només ha sigut modificada per l'Orde 2/2019, de 16 de juliol, de la Vicepresidència i Conselleria d'Igualtat i Polítiques Inclusives. La necessitat de modificacions en esta matèria ve impulsada per la recent aprovació del Reial decret 888/2022, de 18 d'octubre, pel qual s'establix el procediment per al reconeixement, declaració i qualificació del grau de discapacitat, que permet l'aplicació més eficient possible dels nous barems, a través de mitjans informàtics. La funció d'avaluació de les persones per a determinar el grau de discapacitat té una gran importància, perquè este reconeixement suposa la via d'accés a múltiples beneficis, avantatges i prestacions, a més de l'exercici dels drets consegüents com a persona amb discapacitat, funcions corresponents a l'òrgan competent de la Comunitat Valenciana.

De tot això es desprén que constituïx una necessitat urgent establir mecanismes i modificacions en el règim de funcionament dels equips multiprofessionals, amb l'objectiu de reduir els temps d'espera de les persones sol·licitants i la resolució dels expedients del reconeixement de grau de discapacitat. Per a fer-ho, la modificació de l'Orde de 19 de novembre de 2001, de la Conselleria de Benestar Social, per la qual s'establix el procediment per al reconeixement, declaració i qualificació del grau de discapacitat, conté disposicions organitzatives i procedimentals per a aconseguir un procediment àgil, recolzat en la interconnexió de la comunicació de les dades, que evite en molts casos la cita prèvia per a la valoració, obrir el nombre de persones professionals qualificades i comptar amb equips d'avaluació proporcionals a l'increment de la població, que cobrisquen amb ràtios adequades el nombre de sol·licituds i l'especialització i concentració de totes les reclamacions prèvies a la via jurisdiccional social en un equip autonòmic de valoració, per a homogeneïtzar la resolució i descarregar de faena els equips multiprofessionals de base.

L'Orde de 21 de novembre de 2003, de la Conselleria de Benestar Social, es modifica per a actualitzar la terminologia, d'acord amb el Reial decret legislatiu 1/2013, de 29 de novembre. Esta actualització garantix un llenguatge inclusiu i alineat amb els estàndards actuals de drets i dignitat per a les persones amb discapacitat.

Estes modificacions es justifiquen per l'extraordinària i urgent necessitat d'adaptar i optimitzar el marc normatiu a les demandes de la societat valenciana. La crisi econòmica i social generada pels diversos factors, descrits en l'inici d'este preàmbul, ha exacerbat les necessitats dels col·lectius més vulnerables i ha evidenciat les limitacions del sistema administratiu actual.

El capítol II incorpora les modificacions en matèria d'igualtat.

La vigent redacció de l'article 20 de la Llei 9/2003, de 2 d'abril, per a la igualtat entre dones i hòmens, obliga totes les empreses que vullguen obtindre ajudes a tindre un pla d'igualtat visat per l'Administració de la Generalitat, la qual cosa comporta una situació discriminatòria respecte d'aquelles empreses que no hi estan obligades. Per tant, s'elimina l'obligació que totes les empreses i entitats que vullguen obtindre ajudes hagen de tramitar el procediment corresponent per a obtindre el visat, que passa a ser un criteri de valoració i desempat.

Es considera que concorren raons de necessitat extraordinària i urgent per a modificar el sentit de la norma i premiar, d'una banda, l'excel·lència en matèria d'igualtat amb l'elaboració de plans o mesures d'igualtat en empreses no obligades a fer-ho, i incloure, d'una altra, clàusules que valoren la qualitat en estos plans amb l'obtenció d'un segell de qualitat que suposa un reconeixement a les empreses i entitats de la Comunitat Valenciana que destaquen per l'aplicació de polítiques d'igualtat i que han obtingut el visat dels seus plans d'igualtat.

A conseqüència de la modificació de la Llei 9/2003, de 2 d'abril, per a la igualtat de dones i hòmens, resulta necessari modificar el Decret 133/2007, de 27 de juliol, del Consell, sobre condicions i requisits per al visat dels plans d'igualtat de les empreses de la Comunitat Valenciana per motius de seguretat jurídica. El procediment regulat en el Decret 133/2007 per a l'obtenció per les empreses i entitats que desenvolupen la seua activitat a la Comunitat Valenciana del visat dels plans d'igualtat suposa una duplicitat respecte als documents ja exigits pel Registre i depòsit de convenis col·lectius, acords col·lectius i plans d'igualtat (REGCON) per a la inscripció del pla d'igualtat corresponent, per la qual cosa es considera que concorren raons de necessitat extraordinària i urgent per a modificar el sentit de la norma i simplificar els requisits necessaris per a obtindre'l, i així agilitzar el procediment, de manera que se substituïxen tots eixos documents per una declaració responsable del depòsit i inscripció del pla en el REGCON, que l'òrgan instructor podrà consultar en este registre públic. L'obligació de presentar una avaluació final es manté només en el cas que l'empresa o entitat sol·licite un visat nou després de la seua vigència, obligació que s'eliminarà en els altres casos. Amb estes modificacions normatives es pretén facilitar a les empreses i entitats la tramitació del procediment de visat, alliberar de càrregues administratives la mateixa Administració, beneficiar les pimes, que fins ara es veien penalitzades per haver de presentar un pla d'igualtat amb el mateix procediment que les grans empreses, i fomentar amb mesures d'acció positiva les polítiques d'igualtat, des de la promoció i no la penalització.

El Decret 63/2014, de 25 d'abril, del Consell, pel qual s'aprova el reglament per al reconeixement de les indemnitzacions i les ajudes econòmiques a les víctimes de violència sobre la dona, previstes en la Llei 7/2012, de 23 de novembre, de la Generalitat, integral contra la violència sobre la dona en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, regula la tramitació de la indemnització per mort o invalidesa i les ajudes d'emergència a víctimes de violència sobre la dona. Des de la publicació del decret mencionat s'han produït canvis normatius tendents a simplificar càrregues administratives i fer més àgil el procediment per a les sol·licitants d'estes ajudes que no estan inclosos en esta norma i que requerixen modificar-la immediatament. En la reducció de terminis s'ha tingut en compte la Llei 9/2016, de 28 d'octubre, de regulació dels procediments d'emergència ciutadana en l'Administració de la Comunitat Valenciana, que reduïx a la mitat els terminis màxims establits per a resoldre i notificar els procediments relatius a "ajudes econòmiques i indemnitzacions per causa de mort". Per tot el que s'ha exposat anteriorment, es considera de necessitat extraordinària i urgent modificar el decret mencionat en els termes exposats per a facilitar l'accés a estes ajudes a les víctimes de violència que les sol·liciten, i evitar-los tràmits innecessaris i demores en la resolució del procediment.

L'Orde de 3 de maig de 2007, de la Conselleria de Benestar Social, regula l'ajuda econòmica a favor de les víctimes de violència de gènere establida en l'article 27 de la Llei orgànica 1/2004 de 28 de desembre, de mesures de protecció integral contra la violència de gènere. Des de la publicació de l'orde mencionada s'han produït canvis normatius tendents a simplificar càrregues administratives i fer més àgil el procediment per a les sol·licitants d'estes ajudes que no estan incloses en esta norma i que requerixen modificar-la immediatament. En la reducció de terminis s'ha tingut en compte la Llei 9/2016, de 28 d'octubre, de regulació dels procediments d'emergència ciutadana en l'Administració de la Comunitat Valenciana, que reduïx a la mitat els terminis màxims establits per a resoldre i notificar els procediments relatius a "ajudes econòmiques a dones víctimes de violència de gènere". Per tot el que s'ha exposat anteriorment, es considera de necessitat extraordinària i urgent modificar l'orde mencionada en els termes assenyalats per a facilitar l'accés a estes ajudes a les víctimes de violència que les sol·liciten, i evitar-los tràmits innecessaris i demores en la resolució del procediment.

El títol V conté les modificacions en matèria d'hisenda, economia, administració pública i administració electrònica.

El capítol I incorpora les modificacions en matèria d'hisenda.

La Llei 1/2015, de 6 de febrer, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions, és una norma fonamental del nostre ordenament jurídic perquè regula, entre altres aspectes, l'activitat de foment del sector públic de la Generalitat, així com el control intern de l'activitat economicofinancera del sector públic de la Generalitat, exercit per la Intervenció General.

En el marc de la Generalitat, la gestió eficient i transparent de les subvencions, juntament amb una activitat de control intern eficaç, són essencials per a fomentar el desenvolupament socioeconòmic i el benestar ciutadà. Simplificar estos procediments és crucial per a garantir que els recursos s'assignen i utilitzen de manera ràpida i efectiva i evitar traves burocràtiques que puguen retardar l'execució de projectes i iniciatives clau. Una simplificació adequada no sols agilitza la resposta de l'Administració a les necessitats de la població, sinó que també facilita el compliment dels principis de legalitat, eficiència i transparència en la utilització dels fons públics. En este sentit, és una necessitat extraordinària i urgent modificar l'actual marc normatiu, de manera que se simplifique i s'optimitze la gestió de subvencions i el control intern, que permeta així un servici públic adequat i eficaç.

Les modificacions següents afecten l'activitat de foment regulada en la Llei 1/2015, de 6 de febrer, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions, i se centren a agilitzar la tramitació de convenis que articulen concessions directes d'ajudes amb entitats privades. Específicament, es modifica l'article 160, apartat 1, perquè únicament els convenis que superen el milió d'euros hagen d'estar subjectes a l'autorització del Consell, en lloc del llindar actual de 150.000 euros. Esta mesura permetrà més celeritat en l'execució de projectes i una reducció de la càrrega burocràtica, sense menyscabar el control i la supervisió necessaris. Així mateix, s'incorpora una modificació per a aclarir que el límit de sis milions d'euros és per entitat beneficiària. Esta precisió normativa busca consolidar i formalitzar pràctiques ja establides, per a brindar més certesa jurídica i coherència en l'aplicació de les normes. D'altra banda, es modifica l'article 165 per a aclarir el criteri que determina la naturalesa jurídica de les bases reguladores de les subvencions i, en coherència, els articles 160, 164 i 166. Esta modificació pretén resoldre les discrepàncies interpretatives que existixen, en línia amb la doctrina del Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana i la jurisprudència més recent del Tribunal Suprem. D'esta manera, es busca evitar la tramitació innecessària d'actes administratius múltiples com a disposicions de caràcter general, per a contribuir a una major eficiència administrativa.

Finalment, es fomenta l'ús de les declaracions responsables en la concessió d'ajudes, amb la limitació que no impliquen un pagament anticipat superior a determinats percentatges. A més, s'alliberen de determinades càrregues administratives les convocatòries destinades a menors i alumnat, sempre que ho incloguen les seues bases, amb l'addició d'un nou apartat en la disposició transitòria novena.

En relació amb la funció de control intern, correspon a la Intervenció General de la Generalitat el control intern de la gestió econòmica i financera del sector públic de la Generalitat, mitjançant l'exercici de la funció interventora, el control financer i l'auditoria pública. El desenvolupament d'estes faenes de control es fa fonamentalment a través dels seus servicis centrals o de les seues intervencions delegades, tal com preveu l'article 92 del text legislatiu mencionat. Això no obstant, la disposició addicional primera de la Llei 1/2015 permet que la Intervenció General puga comptar amb mitjans addicionals per a la realització de les seues comeses, ja que establix que, per a l'execució del Pla anual d'auditories, en cas d'insuficiència de mitjans propis, puga obtindre la col·laboració d'empreses privades d'auditoria. En conclusió, per raons d'eficàcia, com que la Intervenció General de la Generalitat, per a exercir les seues funcions de control del sector públic instrumental de la Generalitat, disposa de l'auxili del personal auditor intern que desenvolupa les seues faenes en la mateixa entitat; d'eficiència, perquè permet dissenyar un control de manera complementària sense coincidències generadores d'ineficiències, i d'economia, perquè permet reduir el cost de contractació de persones auditores externes col·laboradores en l'execució del Pla anual d'auditories, s'inclou una nova disposició addicional, la disposició addicional quinzena, en la Llei 1/2015.

Esta modificació està relacionada amb la modificació de l'article 9 del Decret llei 1/2011, de 30 de setembre, del Consell, de mesures urgents de règim economicofinancer del sector públic empresarial i fundacional, que es fa conjuntament amb esta, ja que resulta necessari comptar amb les dos normes amb l'objectiu de garantir la seguretat jurídica en relació amb el deure de col·laboració del personal auditor intern en la funció d'auditoria de la Intervenció General de la Generalitat.

Així mateix, es modifica la disposició addicional dotzena de la Llei 1/2015, "Persones interventores habilitades", per a respondre a la necessitat d'ampliar l'àmbit del personal susceptible de ser habilitat al personal que, sense ser personal funcionari de l'Administració de la Generalitat perquè no s'hi ha integrat, haja obtingut una destinació definitiva en esta administració, sempre que este personal pertanga a alguna de les escales, subescales, classes o cossos d'intervenció de qualsevol administració pública, la qual cosa garantix la seua formació per a dur a terme determinades actuacions en substitució de les persones pertanyents al Cos Superior d'Intervenció i Auditoria de la Generalitat, quan les necessitats del servici així ho requerisquen.

Finalment, s'introduïx una nova disposició addicional setzena. D'igual manera que la Llei 7/2023, de 26 de desembre, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera, i d'organització de la Generalitat, va fixar el règim de control intern i comptabilització dels gastos extrapressupostaris, resulta necessari fixar este règim per a les prestacions econòmiques en matèria de dependència i renda valenciana d'inclusió. Les prestacions econòmiques en matèria de dependència i renda valenciana d'inclusió són prestacions socials fonamentals, la tramitació de les quals revist d'especial complexitat, atenció i diligència, atesos els fins socials a què respon. La tramitació mensual de les persones que passen a percebre estes prestacions econòmiques, els que deixen de percebre-les, així com aquells que patixen variacions respecte del seu dret a percebre-les és un procés nombrós, constant i canviant que exigix que els procediments que els sustenta resulten àgils i responguen a les necessitats bàsiques a les quals responen. Amb la finalitat d'agilitzar la tramitació pressupostària i comptable dels actes administratius que acompanyen la gestió econòmica d'estes prestacions econòmiques, resulta adequat adequar el règim de control intern i fiscalització al moment de la comptabilització d'estos, atés l'examen previ de la documentació justificativa que els acompanya.

L'extraordinària i urgent necessitat d'estes mesures queda justificada, especialment en el cas de la modificació de la disposició addicional quinzena de la Llei 1/2015, així com en l'article 9 del Decret llei 1/2011, en la permanent i sistemàtica verificació, realitzada mitjançant l'auditoria pública i les restants tècniques de control de l'activitat economicofinancera del sector públic de la Generalitat, juntament amb la necessitat de comptar amb el personal auditor extern per a l'exercici del control del sector públic de la Generalitat en este exercici 2024. A més, la més ràpida reordenació i coordinació de la distribució de competències entre els diferents òrgans que participen en el control de l'activitat economicofinancera del sector públic de la Generalitat afavorirà, de manera efectiva, el control de l'activitat economicofinancera del sector públic i també la simplificació administrativa.

En el marc de la Llei 20/2017, de 28 de desembre, de la Generalitat, de taxes, s'elimina el tràmit de certificació prèvia per l'òrgan competent de la Generalitat, previst en l'article 13.1-1. Esta modificació busca agilitzar i simplificar els procediments administratius per a facilitar el desplegament ràpid i eficient de xarxes de banda ampla a la Comunitat Valenciana, i promoure així el desenvolupament tecnològic i econòmic de la regió. D'altra banda, respecte de la modificació de l'article 14.4-2, la Llei orgànica 3/2022, de 31 de març, d'ordenació i integració de la formació professional concreta el compromís assumit per Espanya de modernització del nostre país, i facilita la qualificació, l'ocupabilitat i, en conseqüència, la generació de riquesa. Posa en el centre de l'acció política a la persona i a la seua necessitat de qualificar-se i mantindre's actualitzada al llarg de tota la seua vida. No obstant això, la realitat demostra que a Espanya i, a la Comunitat Valenciana, existix un elevat percentatge de població que, sent capaces d'exercir les tasques pròpies de la seua professió, no disposen d'una acreditació formal, la qual cosa els col·loca en una situació de desavantatge en relació amb altres persones treballadores. De fet, els limita la mobilitat laboral, les seues possibilitats d'aprenentatge permanent i el desenvolupament de la seua carrera professional. Per a respondre a esta necessitat d'acreditació professional dels treballadors i les treballadores el Pla de Modernització de la Formació Professional, a través del Mecanisme de Recuperació i Resiliència, va assignar a les administracions competents, a partir de l'any 2020, els fons necessaris per a cobrir la totalitat de gastos generats pels procediments per a l'acreditació de competències professionals, condicionats a la consecució d'una fita d'unitats de competències acreditades.

Malgrat els esforços realitzats pel Consell per a estendre els procediments acreditació i aconseguir la fita, la participació de la població valenciana continua sent molt escassa. Això es deu en gran manera a l'existència d'unes taxes obligatòries per a accedir al procediment d'acreditació i que suposen una barrera insalvable per a molts ciutadans i ciutadanes. L'eliminació d'esta barrera es considera imprescindible per a garantir l'accés de la població valenciana al procés d'acreditació, en igualtat de condicions a la resta de la ciutadania d'altres comunitats autònomes per a la qual el procediment és gratuït i afavorirà el llançament de procediments d'acreditació massiva per als col·lectius que ho necessiten. Tot això, sense suposar un detriment de recursos públics valencians, ja que es tractaria d'una mesura temporal supeditada al manteniment de la disposició d'estos fons, el 31 de desembre de 2025.

El capítol II incorpora modificacions en matèria d'economia.

Es modifica el Decret 118/2022, de 5 d'agost, del Consell, pel qual es regula la inclusió de clàusules de responsabilitat social en la contractació pública i en les convocatòries d'ajudes i subvencions.

Des que va entrar en vigor, esta disposició ha generat nombroses consultes i dubtes, tant entre els òrgans de contractació com entre les empreses interessades a ser adjudicatàries de contractes públics.

La Conselleria d'Hisenda, Economia i Administració Pública ha constatat, a través de consultes a tots els departaments del Consell, que l'actual regulació del decret produïx efectes negatius sobre la contractació i les convocatòries d'ajudes i subvencions.

D'altra banda, la Junta Superior de Contractació Administrativa també va emetre un dictamen, el Dictamen 1/2024, de 29 de febrer de 2024, en què recomana la modificació del Decret 118/2022 en la mateixa línia del que ha manifestat en el seu informe de 18 de febrer de 2022. En concret, la Junta Superior de Contractació Administrativa destaca diversos problemes fonamentals derivats de l'aplicació del decret mencionat, com l'obligació d'establir un criteri d'adjudicació de responsabilitat social, així com la ponderació assignada a este criteri. La Junta entén que estes disposicions poden contravindre la normativa bàsica estatal i comunitària sobre contractes públics, ja que no garantix la igualtat de tracte i la no-discriminació entre les persones licitadores; així mateix, recomana atorgar a l'òrgan de contractació la llibertat d'establir la ponderació d'estos criteris en cada cas i adaptar-la a l'objecte, contingut i finalitat del contracte.

Tots estos problemes afecten directament l'execució pressupostària de 2024. Per tant, i amb la finalitat de superar els actuals problemes jurídics i d'aplicació que patix este decret, s'elimina l'obligació d'incorporar clàusules de responsabilitat social com a criteris d'adjudicació, es queda com a obligatòria la incorporació de les condicions especials d'execució i se suprimix la ponderació assignada als criteris. Així mateix, s'elimina l'obligació d'incloure en les bases reguladores de subvencions la ponderació i puntuació de les clàusules de responsabilitat social en les sol·licituds.

El capítol III conté les modificacions en matèria d'administració pública.

La Llei 4/2021, de 16 d'abril, de la Generalitat, de la funció pública valenciana, en l'article 11, va crear l'Escola Valenciana d'Administració Pública (EVAP) com a organisme autònom de la Generalitat adscrit a la conselleria competent en matèria de funció pública, amb personalitat jurídica pública pròpia, autonomia funcional i de gestió i plena capacitat d'actuar, al qual li correspon la selecció del personal empleat públic de l'Administració de la Generalitat, la formació, actualització i perfeccionament d'este últim i del personal del sector públic instrumental de la Generalitat, així com la investigació, estudi, informació i difusió de les matèries relacionades amb l'administració i la gestió pública.

Pel Decret 19/2023, de 3 de març, del Consell, es va aprovar el seu reglament d'organització i funcionament, en el qual es va determinar que, mentres no es posara en funcionament, es mantindrien de manera transitòria les competències en matèria de selecció i formació del personal empleat públic en la Direcció General de Funció Pública.

Fins al moment, l'EVAP no s'ha posat en funcionament i, amb l'objectiu d'aconseguir una major simplificació de les estructures i procediments administratius que afavorisquen una major eficiència dels recursos públics, es considera que és possible mamprendre les seues funcions des d'un únic òrgan, la Direcció General de Funció Pública, per a evitar, d'una banda, la dispersió d'una gestió que en moltes ocasions està interconnectada, i, de l'altra, per a propiciar en el marc d'este projecte de decret de llei tant la simplificació i ordenació de la gestió mencionada com el no increment del gasto públic. Tot això sense deixar d'assumir que moltes de les competències assignades a eixe organisme, així com el paper de potent òrgan de gestió de l'ocupació pública que se li va atribuir, resulten fonamentals per a una política de recursos humans adequada i no sols han de mantindre's, sinó impulsar-se amb una política d'investigació i estudi adequada que permeta captar talent i millorar la professionalització del personal empleat públic.

Per totes estes raons es considera més eficient en l'actual conjuntura la supressió de l'EVAP en la seua configuració com a organisme autònom, raó per la qual es realitzen les modificacions corresponents de la Llei 4/2021 per a eliminar del text les previsions que es van fer quant a la creació d'este organisme en el moment d'aprovar-la.

Així, d'una banda, d'acord amb la disposició derogatòria única de la Llei 4/2021, el vigent Decret 3/2017, de 13 de gener, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de selecció, provisió de llocs de treball i mobilitat del personal de la funció pública valenciana, ha d'entendre's derogat en tots els aspectes en què s'opose, contradiga o resulte incompatible amb la llei mencionada.

I, de l'altra, en compliment del que disposa l'apartat quart a-7 de l'Acord de 7 de maig de 2024, del Consell, pel qual es ratifica l'Acord de 25 d'abril de 2024 de la Mesa General de Negociació del Personal Funcionari, Estatutari i Laboral (MGN I), s'han encetat els treballs tècnics de redacció inicial del futur decret de selecció i provisió, amb la finalitat que el Consell puga aprovar-lo a final d'any. Aprovar-lo resulta imprescindible per a disposar d'un reglament en esta matèria d'acord amb el que disposa la Llei 4/2021, que dote d'una seguretat jurídica total el gran nombre de processos selectius existents derivats, entre altres aspectes, de l'obligació de reduir la temporalitat imposada per la Llei 20/2021, de 28 de desembre, de mesures urgents per a la reducció de la temporalitat en l'ocupació pública.

En este sentit, cal assenyalar que les competències que té atribuïdes actualment l'EVAP en matèria, principalment, de selecció del personal empleat públic, condiciona el text del futur decret de selecció i provisió, el qual, en virtut del principi de jerarquia normativa, no pot obviar la seua existència, ja que està prevista en la redacció vigent de la Llei 4/2021. Per tant, en cas de no modificar-se amb caràcter urgent, per a tramitar-lo finalment caldria esperar a l'aprovació de les modificacions per mitjà de la futura Llei de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera i d'organització de la Generalitat, per a l'any 2025.

Així mateix, i en connexió també amb el text del futur decret de selecció i provisió, es modifica l'article 67.7 per a suprimir l'incís final del precepte relatiu a determinats aspectes de les convocatòries de selecció de personal, amb la finalitat de dotar la tramitació de més flexibilitat i simplificació, i amb l'objectiu de la millora dels processos selectius en un context en el qual estos s'han incrementat notablement com a conseqüència, en bona part, dels plans d'estabilització.

D'altra banda, les modificacions que afecten els articles 8.1.s i 114.1 responen a raons organitzatives i de competència derivades de l'estructura actual de les conselleries, que fan necessari adaptar i concretar la regulació continguda en la Llei 4/2021.

Per això, es considera necessari i urgent que es modifique la Llei 4/2021 per a suprimir este organisme per mitjà d'un decret llei, fet que no sols suposa la reducció d'organismes i la simplificació dels procediments, sinó poder fer complir l'Acord de l'MGN I amb l'aprovació del nou decret de selecció i provisió en els terminis previstos.

Finalment, es modifica l'article 62.2 de la Llei 4/2021, de 16 d'abril, de manera que les persones que superen les proves selectives ja no hagen d'aportar cap certificat mèdic oficial que certifique que posseïxen les capacitats i aptituds físiques, sinó una declaració responsable en la qual manifestaran tindre les capacitats i aptituds físiques i psíquiques, que podrà ser verificada, si és el cas, amb els informes mèdics que emeta el servici de prevenció corresponent. Esta modificació resulta necessària en vista de la càrrega administrativa que suposava per a les persones que havien superat els processos selectius, però sobretot per al sistema sanitari valencià, que requeria atendre esta obligació restant temps a les persones que realment ho necessiten. La situació actual de l'atenció primària del nostre sistema de salut ha de ser alliberada d'estes funcions accessòries en pro dels seus autèntics fins, l'atenció de les persones que requerixen assistència sanitària.

El capítol IV tracta les modificacions en matèria d'administració electrònica.

Es modifica l'article 94 del Decret 220/2014, de 12 de desembre, del Consell, que aprova el Reglament d'administració electrònica, per a determinar que, en les conselleries competents en matèria de sanitat i educació, l'informe de coordinació d'impacte informàtic serà emés per l'òrgan amb competències en matèria de tecnologies d'informació de les respectives conselleries. Esta modificació assegura que les qüestions organitzatives no interferisquen en l'agilitat de l'emissió dels informes necessaris per a la tramitació de normes. La rapidesa en l'emissió d'estos informes és imprescindible per a donar una resposta eficient i oportuna a les necessitats de la ciutadania.

El títol VI tracta les modificacions en matèria d'interior

Els organismes de control acreditat (OCA) van nàixer a conseqüència de la necessitat d'abreujar terminis i tasques burocràtiques a través de la realització de faenes complementàries a les administratives i consistents en comprovar, informar i certificar els establiments públics.

Amb la Llei 2/2012, s'atribuïx a l'OCA una funció, en una certa manera, equivalent a l'administrativa, de manera que n'hi haguera prou amb la seua faena per a l'obertura referida, efectuada d'acord amb els requisits establits normativament. Amb estes premisses, si la Llei 2/2012 va ser una norma basada en l'"extraordinària i urgent necessitat", sobretot pel substrat socioeconòmic actual, la vigent Llei 8/2012, de 23 de novembre, per la qual es regulen els organismes de certificació administrativa, suposa una continuació i una via directa de desenvolupament d'aquella, concebuda per a possibilitar la necessària aplicació pràctica de la norma.

El vincle immediat entre les dos normes va suposar la consolidació d'una normativa destinada al foment de l'economia, a la necessitat de dotar el sistema d'elements o mecanismes pràctics per a este fi, a la creació de ferramentes que afavorisquen el quefer de les persones emprenedores, així com a assentar el principi de "confiança en la ciutadania", que és un dels pilars en què es basa l'impuls de la declaració responsable i de la comunicació prèvia, expressament contingudes en el títol I del present decret llei.

En coherència amb l'aposta que este decret llei fa pel règim jurídic de la declaració responsable, és necessari i urgent modificar la referida Llei 8/2012, de 23 de novembre, perquè l'Administració puga, a través dels OCA, tindre garanties del compliment de les condicions declarades per les persones interessades.

Les modificacions operades a través d'este decret llei es fonamenten a ampliar l'àmbit d'aplicació de la mencionada llei, actualment circumscrit a la matèria d'espectacles públics, activitats recreatives i establiments públics, així com a les activitats contingudes en la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats en la Comunitat Valenciana i exigir que els OCA es troben acreditats per organisme oficial per a cada un dels àmbits i actuacions que constituïsquen el seu contingut d'actuació atesos els requisits i condicions que dispose cada un d'estos.

Amb la modificació dels articles 1, 2, 9, 11, 13, 16 i 17 s'establixen les condicions i els requisits destinats a evitar disfuncionalitats i buits en el control de totes aquelles activitats regides per normes sectorials que prevegen l'ús d'esta figura, especialment en l'àmbit dels règims de la declaració responsable i de la comunicació.

Les raons d'extraordinària i urgent necessitat es troben vinculades al que es disposa en el títol I, amb la finalitat de reforçar l'impuls de les declaracions responsables i les comunicacions.

El títol VII conté les modificacions en matèria de sanitat.

El capítol I incorpora les modificacions en matèria de personal del Sistema Valencià de Salut.

En data 29 de desembre de 2021 va ser publicada en el Boletín Oficial del Estado la Llei 20/2021, de 28 de desembre, de mesures urgents per a la reducció de la temporalitat en l'ocupació pública, amb el caràcter de legislació bàsica, dictada a l'empara dels articles 149.1 7a i 18a i 149.1 13a de la Constitució Espanyola.

Esta llei pretén activar un conjunt de mesures reguladores directament ordenades a atallar l'excessiva temporalitat en l'àmbit de les administracions públiques, unes de caràcter preventiu i altres amb finalitat sancionadora proporcionades i dissuasives.

Una de les actuacions previstes és l'adopció de mesures per a millorar l'eficiència dels recursos humans, amb la reducció dels alts nivells de temporalitat i amb la flexibilització de la gestió en les administracions públiques, i això amb l'objectiu de situar la taxa de temporalitat estructural per davall del 8 per cent en el conjunt de les administracions públiques espanyoles, sempre respectant els principis de lliure concurrència, igualtat, mèrit i capacitat.

Per a aconseguir el seu objectiu, la Llei 20/2021 establix un termini de resolució per als processos d'estabilització d'ocupació temporal, tant per als ja convocats com per als que es convoquen després de la seua entrada en vigor. Així, tant l'article 2 com la disposició transitòria primera de la citada llei establixen que els processos selectius hauran de finalitzar abans del 31 de desembre de 2024.

La disposició addicional quarta de la llei mencionada establix que les administracions públiques hauran d'assegurar el compliment d'estos terminis mitjançant l'adopció de mesures apropiades per a un desenvolupament àgil dels processos selectius, com ara reducció de terminis, digitalització de processos o acumulació de proves, entre altres. Per part seua, la nova disposició addicional dessetena del text refós de la Llei de l'Estatut Bàsic de l'Empleat Públic, introduïda per l'article 1 de la Llei 20/2021, assenyala que les administracions públiques seran responsables del compliment de les previsions contingudes en esta, per a la qual cosa hauran de promoure, en els seus àmbits respectius, el desenvolupament de criteris d'actuació que permeten assegurar el compliment dels seus objectius, així com una actuació coordinada dels distints òrgans amb competència en matèria de personal.

Amb la finalitat de complir estos mandats, en data 21 de desembre de 2022 va ser publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la Resolució de 16 de desembre de 2022, del conseller de Sanitat Universal i Salut Pública, per la qual es van adoptar les mesures necessàries per a l'execució i desplegament dels processos a convocar en execució de la Llei 20/2021.

Amb el transcurs del temps s'ha comprovat que les mesures implementades en esta resolució són insuficients per a aconseguir les finalitats marcades en el termini establit per a fer-ho, per diversos motius: la dificultat que comporta la tramitació dels procediments selectius del personal estatutari; l'elevat nombre de categories professionals sanitàries (més de 150); el volum de places que es trobaven pendents d'executar en el moment de publicació de la Llei 20/2021 i que s'han d'executar juntament amb les convocatòries dictades per a l'execució (més de 22.000 places oferides en conjunt a les quals s'han presentat més de 150.000 aspirants).

Una qüestió que afecta molt directament, que compromet el compliment dels terminis, és l'obligatorietat establida en la normativa vigent de convocar i resoldre concursos de trasllats previs a la resolució dels processos selectius de totes les categories.

No obstant això, el mandat imposat a esta administració per la Llei 20/2021 continua vigent, sense que s'hagen establit moratòries ni pròrrogues de termini, raó per la qual es fa necessari implementar noves mesures que es consideren necessàries per a aconseguir els fins imposats. A més, este any 2024 compta amb una problemàtica afegida en relació amb les persones professionals sanitàries especialistes atés que, a conseqüència de la pandèmia patida l'any 2020, les noves persones especialistes no finalitzaran el període de formació fins al mes de setembre, cosa que dificulta encara més la cobertura de les necessitats assistencials de les institucions sanitàries.

És per això que s'inclouen una sèrie de mesures de caràcter transitori en relació amb determinats aspectes regulats en el Decret 192/2017, d'1 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de selecció i provisió de personal estatutari al servici d'institucions sanitàries públiques del Sistema Valencià de Salut, que tenen com a finalitat agilitzar els processos de selecció i provisió convocats en execució dels processos d'estabilització excepcionals previstos en les ofertes d'ocupació pública corresponents als anys 2017, 2018, 2019 i 2022, així com acabar amb situacions de temporalitat que impedixen la consolidació d'equips assistencials.

La primera de les mesures transitòries es referix a la publicació en la web dels actes de tràmit (llistats provisionals) dels concursos de trasllats. L'exigència de publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de tots els tràmits alentix el desenvolupament d'estos i impedix, en molts casos, tindre control sobre la situació dels processos, atés que la data de publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana està subjecta a condicionants que escapen al control de l'òrgan que tramita els procediments. Pel contrari, la publicació en el web d'estos actes de tràmit no impedix que es puguen difondre de manera general i agilitza en gran manera els processos. Per eixe motiu, substituir la publicació d'estos tràmits en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana per la seua publicació en la pàgina web es considera una mesura adequada per a aconseguir l'objectiu de reduir el temps de tramitació i garantir el compliment del termini establit.

L'aplicació d'esta mesura afectarà les convocatòries que es publiquen després de l'entrada en vigor del present decret llei, així com a aquelles publicades amb anterioritat, les bases de les quals no continguen una regulació expressa contrària a esta previsió.

La segona mesura es referix a la supressió del requisit relatiu al grau de carrera professional previst en l'article 35.2 del Reglament de selecció i provisió de personal estatutari al servici d'institucions sanitàries públiques del Sistema Valencià de Salut, aprovat pel Decret 192/2017, d'1 de desembre, del Consell, per als concursos de trasllats convocats per a la provisió de places bàsiques de característiques específiques. Sembla incongruent la imposició de requisits afegits, com és el reconeixement d'un grau de carrera concret, quan el desenvolupament dels sistemes de carrera no és homogeni en els diferents servicis de salut, la qual cosa provoca que professionals fixos que des de fa anys estan desenvolupant les seues funcions en places de característiques específiques en el nostre Sistema Valencià de Salut a través de comissió de servici no puguen consolidar esta situació, i perpetuen, en conseqüència, situacions de temporalitat, la qual cosa és contrària a l'esperit de la Llei 20/2021 que pretén la consolidació dels equips i estabilitzar l'ocupació temporal.

La tercera i última mesura consistix en la pròrroga de les comissions de servici fins a la resolució dels concursos de trasllats de la categoria. Amb això es pretén únicament evitar que el personal que complisca el període màxim de duració de la comissió de servicis haja de cessar en el lloc que ocupa, i que ocasione perjuís a la prestació del servici, per afectar l'organització assistencial i l'atenció a la persona usuària. Perjuís difícilment justificables quan, en un curt període de temps, es resoldran els concursos de trasllats de les diferents categories, que permeten una regularització de gran part de les comissions de servici. En definitiva, es tracta d'una altra mesura que contribuïx a l'objectiu d'estabilitzar ocupació temporal.

L'indicat termini de 31 de desembre de 2024 per a la finalització dels processos selectius, d'obligat compliment d'acord amb el que s'establix per la Llei 20/2021, justifica tant el contingut de les mesures com l'extraordinària i urgent necessitat de la seua adopció, tenint en compte el curt espai de temps disponible i el gran volum dels procediments afectats.

El capítol II incorpora les modificacions en matèria de farmàcia.

La Llei 6/1998, de 22 de juny, d'ordenació farmacèutica de la Comunitat Valenciana, té com a fonament garantir la millor assistència als ciutadans i a les ciutadanes en condicions d'igualtat entre si, buscant simultàniament un ús racional dels medicaments. Dins del conjunt d'establiments farmacèutics, imprescindibles per a una adequada distribució i dispensació de medicaments, les oficines de farmàcia tenen un interés particular. En els municipis i entitats locals menors sense oficina de farmàcia, la Conselleria de Sanitat pot autoritzar l'obertura d'una infermeria que garantisca l'atenció farmacèutica a la seua població, i que necessàriament, estarà vinculada a una oficina de farmàcia de la mateixa zona farmacèutica o d'altres zones farmacèutiques confrontants. En l'actualitat, hi ha municipis en zones rurals amb despoblament que no tenen oficina de farmàcia ni infermeria que cobrisca les necessitats farmacèutiques de la població.

La prestació farmacèutica constituïx un element principal en l'atenció a la salut, i el dret a la protecció de la salut és un dret constitucional; per tant, l'objectiu de la modificació de la Llei 6/1998, de 22 de juny, d'ordenació farmacèutica de la Comunitat Valenciana, i de l'Orde d'1 de juny de 2000, de la Conselleria de Sanitat, per la qual es regulen les infermeries de la Comunitat Valenciana, és donar solució a les situacions de municipis amb una baixa densitat de població, on no es disposa d'oficina de farmàcia, i els ajuntaments tenen dificultats per a disposar d'un local per a una infermeria de farmàcia. Les raons són l'exigència de l'exclusivitat del local i una superfície mínima de 30 metres quadrats. En este sentit, es flexibilitzen els requeriments per a obrir una infermeria en una superfície de local de 20 metres quadrats i poder compartir la zona destinada a dispensació amb el local destinat al consultori auxiliar del municipi, sempre que no coincidisquen les activitats dels dos en el temps. D'esta manera, se simplifica la sol·licitud de les infermeries per part dels ajuntaments i es vetla per garantir la prestació farmacèutica en els municipis amb una població inferior a 500 habitants.

El títol VIII tracta les modificacions en matèria d'educació i ocupació, a fi de reduir càrregues administratives.

El capítol I incorpora les modificacions en matèria de centres docents.

Es modifica el Decret 2/2009, de 9 de gener, del Consell, pel qual s'establixen els requisits mínims que han de complir els centres que impartisquen el primer cicle de l'Educació Infantil a la Comunitat Valenciana. En concret, se suprimix l'apartat 1 de la disposició addicional segona que establix que, per a atendre les necessitats de la demanda variable de places escolars en els distints trams d'edat, la conselleria competent en matèria educativa podrà establir el procediment perquè, en cada curs escolar, puga autoritzar-se el funcionament de qualsevol altra distribució d'unitats o unitats mixtes, diferent de l'autoritzada inicialment, sempre que es complisquen els requisits d'espais establits legalment.

La supressió normativa elimina un procediment provisional per a unes situacions en les quals és aplicable el procediment general d'autoritzacions que regula el Reial decret 332/1992, de 3 d'abril, sobre autoritzacions de centres docents privats, per a impartir ensenyaments de règim general no universitaris, un procediment definitiu ja existent que, per tant, prescindix de la pròrroga. Este procediment de modificació de l'autorització provisional suposa una càrrega administrativa tant per a l'Administració com per a la titularitat dels centres.

L'experiència acumulada des que es va dictar el Decret 2/2009, de 9 de gener, del Consell, pel qual s'establixen els requisits mínims que han de complir els centres que impartisquen el primer cicle de l'Educació Infantil en la Comunitat Valenciana, ha demostrat no sols la no necessitat, sinó també les disfuncions que comporta mantindre dos procediments paral·lels d'autorització, amb caràcter provisional i definitiu, que tenen una mateixa finalitat i requerixen l'emissió dels mateixos informes, però que en el cas de l'autorització provisional es fixa per a un curs escolar, amb possibilitat de pròrroga anual, i que ha de ser sol·licitada amb molta antelació al començament del següent curs escolar, per la qual cosa els centres no coneixen amb exactitud quines necessitats reals tindran per a eixe període. En el seu lloc, s'advoca per mantindre únicament el tràmit d'autorització definitiva, que pot ser iniciat a instàncies dels centres en qualsevol moment, que aportarà amb això una major senzillesa, agilitat i flexibilitat.

El capítol II incorpora les modificacions en matèria de treball, cooperativisme i seguretat laboral.

Es modifica l'article 7 de l'Orde 28/2016, de 28 de novembre, de la Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball, per la qual s'establixen les bases reguladores per a la concessió de subvencions als sindicats i organitzacions sindicals, en proporció a la seua representativitat, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana; així com l'article 9 de l'Orde 5/2020, de 10 de setembre, de la Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball, per la qual s'aproven les bases reguladores i s'establix el procediment de concessió de les ajudes del Programa de foment del treball autònom a la Comunitat Valenciana.

Les dos modificacions suposen l'adopció de mesures de simplificació documental en els procediments administratius, ja que suprimixen l'obligació d'aportar determinada informació, a més de contribuir a fer efectiu el dret reconegut a les persones interessades en l'article 28.2 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, de no aportar documents que ja es troben en poder de l'administració actuant o hagen sigut elaborats per qualsevol altra administració.

El títol IX tracta les modificacions en matèria d'agricultura, ramaderia i pesca, a fi de simplificar els procediments en este àmbit.

El capítol I incorpora les modificacions en matèria d'agricultura i ramaderia.

Es modifica la Llei 5/2019, de 28 de febrer, d'estructures agràries de la Comunitat Valenciana a fi de simplificar el tràmit de comprovació de la condició de professional del sector agrícola, de manera que s'elimina el certificat que han de presentar per a aconseguir els beneficis fiscals previstos en el títol V d'esta llei. Amb la modificació se suprimix l'obligació de sol·licitar un certificat per a acreditar la condició d'agricultor o agricultora professional, ja que poden comprovar-ho les pròpies oficines liquidadores d'hisenda.

El Decret 99/2012, de 22 de juny, del Consell, pel qual es crea la Comissió Tècnica de Seguretat de Basses per a Reg de la Comunitat Valenciana, va fixar la composició i funcions de la comissió. Entre les seues funcions hi ha la d'informar preceptivament de les normes d'explotació i els plans d'emergència de les basses per a reg, abans que les aprove la direcció general amb competències en seguretat de basses per a reg. Amb l'experiència acumulada es conclou que la comissió no és l'òrgan administratiu adequat per a informar preceptivament dels plans d'emergència i les normes d'explotació, ja que es tracta de documents tècnics molt específics, referits a basses concretes, i per la pèrdua d'agilitat administrativa que suposa, ja que la comissió es convoca, com a màxim, dos vegades a l'any. Esta situació provoca retards importants en l'aprovació dels plans d'emergència i normes d'explotació, amb el perill consegüent que suposa per a la seguretat de les persones i de les infraestructures no tindre plans d'emergència i normes d'explotació aprovats i operatius en cas d'un trencament potencial d'una bassa. Esta situació explica l'extraordinària urgència i imperiosa necessitat que justifica la modificació de les funcions de la comissió.

El capítol II incorpora les modificacions en matèria de pesca.

La modificació del Decret 41/2013, de 22 de març, del Consell, pel qual s'establixen les normes sobre la pesca marítima de recreació de la Comunitat Valenciana, obeïx a la necessitat de facilitar i fomentar la presentació telemàtica de sol·licituds, així com aclarir els requisits que es requerixen per a practicar la pesca marítima recreativa des de terra, en una embarcació i submarina i unificar el termini de duració dels procediments administratius segons el tipus de llicència i l'efecte del silenci administratiu. Esta simplificació resulta imprescindible per a cursar diligentment i amb totes les garanties les llicències presentades.

El títol X conté les modificacions en matèria de medi ambient, aigua, infraestructures i territori.

El capítol I incorpora mesures en matèria de qualitat ambiental.

La Llei 6/2014, de 25 de juliol, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats a la Comunitat Valenciana, establix el règim jurídic al qual se sotmeten les activitats en funció de la seua incidència ambiental potencial, i diferencia en funció de la seua major o menor capacitat de produir molèsties, alterar les condicions de salubritat del medi ambient o ocasionar riscos o mal a les persones o al medi ambient, els procediments per a tramitar estes autoritzacions, així com els òrgans competents per a tramitar-les.

Amb la finalitat de facilitar la tramitació d'estes autoritzacions i en virtut de l'experiència acumulada en els últims anys, es considera que hi ha raons que justifiquen la necessitat urgent d'actualitzar alguns articles de la llei, amb la finalitat de contribuir a millorar la situació actual.

Es modifica l'article 7 amb la finalitat de dur a terme l'actualització necessària de les vies d'accés a les resolucions atorgades, de manera que es deixa el Registre ambiental d'instal·lacions per a l'accés exclusiu a les autoritzacions ambientals integrades, l'autorització de les quals correspon a la Generalitat; i pel que fa a l'accés a les llicències ambientals, resulta molt més operatiu remetre als llocs web de cada un dels ajuntaments. D'esta manera s'evitaran duplicitats, sobretot si es té en compte que, fins hui, el Registre ambiental d'instal·lacions només arreplega la informació relativa a llicències ambientals d'un percentatge mínim de municipis. Esta modificació requerix, així mateix, la modificació de l'article 63 de la llei.

A conseqüència de la derogació de certes normes que actualment només tenien vigents alguns articles residuals referents a la composició de les comissions d'anàlisi ambiental integrada, i que s'incorporen a la disposició derogatòria de la Llei 6/2014, de 25 de juliol, s'actualitza l'article 20 a fi de millorar la seguretat jurídica i la qualitat reguladora en este àmbit.

En coherència amb el que disposa el títol I d'este decret llei, es modifica l'article 23 de la llei per a donar un major impuls a una figura que la Llei 6/2014, de 25 de juliol, ja preveia i que es va crear amb la finalitat d'agilitzar la tramitació de l'autorització ambiental integrada. Es tracta de l'anterior certificació documental acreditada, actualment denominada declaració responsable. Esta declaració habilita que entitats col·laboradores de certificació verifiquen la idoneïtat de la documentació presentada a l'Administració, la qual cosa estalvia temps i recursos a esta, que pot destinar-los a altres fases de la tramitació on és imprescindible l'exercici de les potestats públiques.

La modificació de l'article 37 obeïx a l'eliminació de la referència que feia este article sobre l'obligació que la declaració d'interés comunitari (DIC) s'aportara amb la sol·licitud de l'autorització ambiental integrada. La finalitat és eliminar la referència al fet que la DIC s'aporte sempre a l'inici del procediment, perquè en alguns casos existix la possibilitat d'aportar la DIC en un moment posterior, com ja s'havia arreplegat en l'article 28 per a les instal·lacions generadores de biometà o biogàs, així com d'hidrogen renovable o per a la fabricació de sistemes per a l'emmagatzematge d'energia. Esta modificació contribuirà a agilitzar la tramitació de l'autorització ambiental integrada per a tota mena d'instal·lacions.

La modificació de l'article 46 és necessària per a aclarir els casos en els quals opera el silenci positiu, així com per a determinar els apunts que ha de contindre el Registre ambiental d'instal·lacions en relació amb la modificació d'instal·lacions que suposen una disminució de la seua capacitat de producció fins a quedar per davall dels llindars de l'annex I.

Una mesura de gran importància per a agilitzar la tramitació de les llicències ambientals i que tindrà un gran impacte en l'activitat i posada en marxa de pimes en la nostra comunitat és el canvi de règim en l'emissió del tràmit de dictamen ambiental; per a això es modifiquen els articles 57 bis i 58. La Llei 6/2014, de 25 de juliol, regula íntegrament el procediment de concessió de la llicència ambiental, aplicable a aquelles activitats no subjectes a una autorització ambiental integrada, i en què són els ajuntaments els competents per a tramitar i resoldre la dita llicència ambiental. En este procediment s'inclou un tràmit de dictamen ambiental que ha de precedir l'atorgament de la llicència ambiental, dictamen que ha d'emetre el mateix ajuntament en el cas de municipis amb població de dret igual o superior a 50.000 habitants. Este dictamen el formularan també els ajuntaments amb població de dret inferior a 50.000 habitants i igual o superior a 10.000, si bé es preveu, amb caràcter excepcional, que puguen sol·licitar que l'emeta la direcció territorial amb competències en matèria de medi ambient, en el cas de no disposar dels mitjans personals i tècnics precisos per a emetre'l. Per als municipis de població inferior a 10.000 habitants, el dictamen ambiental l'emet la direcció territorial esmentada, llevat que se sol·licite la delegació de l'exercici d'esta competència en el cas que s'acredite disposar dels mitjans personals i tècnics suficients. El dictamen ambiental ha de completar-se amb el pronunciament de l'ajuntament corresponent en les matèries de la seua competència. En estos últims casos, fins ara, la llei preveia que el dictamen l'emeteren les comissions territorials d'anàlisi ambiental integrada. Tanmateix, s'ha valorat que la demora en la tramitació que pot generar-se per la convocatòria d'estes comissions territorials es pot suplir amb l'emissió d'un informe de la direcció territorial corresponent, amb les consultes prèvies que puga considerar necessàries, abans d'emetre'l. Per a fer-ho, es modifiquen els articles 58 i 60 de la llei referida, així com una part del seu preàmbul.

També es fa necessari modificar la disposició addicional sexta per a agilitzar els tràmits en els casos de canvi de règim d'intervenció administrativa ambiental aplicable d'instal·lacions que inicialment estan sotmeses a autorització ambiental integrada, però passen al règim de llicència ambiental, i, a vegades, es queden durant anys en una situació sense determinar jurídicament, la qual cosa suposa retards injustificables en el pronunciament administratiu, amb la consecutiva pèrdua de recursos empresarials i el potencial perill per al medi ambient.

Se suprimix la disposició addicional octava i s'incorpora el seu contingut a la disposició addicional quarta, el contingut de la qual s'actualitza i regula el règim aplicable a les instal·lacions ramaderes.

En coherència amb les modificacions operades en este decret llei sobre el Decret-legislatiu 1/2021, de 18 de juny, entre les quals s'establixen una sèrie de determinacions, garanties i possibles beneficis a atorgar als denominats projectes d'interés autonòmic, s'incorpora una disposició addicional onzena a la Llei 6/2014, de 25 de juliol, que regula el règim aplicable als projectes d'interés autonòmic.

Finalment, s'actualitza la referència d'alguns epígrafs de l'annex II "Activitats sotmeses al règim de la llicència ambiental", que des de fa anys generen dubtes i duplicitats o referències que creen confusió.

Es modifica la Llei 6/2022, de 5 de desembre, del canvi climàtic i la transició ecològica de la Comunitat Valenciana. La modificació afecta l'article 76 de la Llei 6/2022, de 5 de desembre, del canvi climàtic i la transició ecològica de la Comunitat Valenciana.

El concepte refugi climàtic és un terme especialment utilitzat en l'àmbit de gestió dels ecosistemes i d'un ampli espectre ideològic. Des d'una perspectiva ecològica, les espècies necessiten adaptar-se a les condicions canviants o emigrar a zones més adequades, per a reduir el risc d'extinció, per la qual cosa identificar espais que tinguen menor variabilitat climàtica permeten, com si foren refugis, albergar biodiversitat. Són, per tant, "solucions basades en la naturalesa" o ecosistemes que permeten refugiar biodiversitat de l'amenaça dels canvis globals, que promouen la resiliència climàtica i fomenten els embornals naturals de carboni, tant en ecosistemes terrestres i aquàtics com marins. La utilització que es fa d'este concepte ecosistèmic en l'article 76 de la Llei 6/2022 és inadequada perquè, com que es referix exclusivament a l'espècie humana, restringix considerablement el seu significat més ampli. Per això, entenem que és més adequat canviar la denominació actual per la d'"espais climàtics".

Així mateix, s'està elaborant el desenvolupament reglamentari del dit article 76 amb la denominació d'"espais climàtics". Tenint en compte que les dades i informes científics disponibles sobre la situació meteorològica prevista este estiu pronostiquen temperatures extremes i sequera, resulta procedent incloure la modificació d'esta denominació en el Decret llei de simplificació administrativa, amb la finalitat d'harmonitzar la regulació continguda en la Llei 6/2022, de 5 de desembre, amb la prevista en el desplegament reglamentari, i així poder aplicar les mesures de protecció que preveu el decret tan prompte com siga possible, fet que suposa un benefici per a la població, ja que disposarà d'una regulació que pretén mitigar uns efectes climàtics adversos cada vegada més freqüents.

El capítol II incorpora mesures en matèria de medi natural i animal.

La present modificació legislativa respon a la necessitat urgent d'enfortir la protecció del medi ambient, un component essencial de la societat del benestar i el desenvolupament econòmic sostenible. Les reformes en la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits; la Llei 13/2004, de caça; el Decret 188/2014, del Consell, i la Llei 2/2023, sobre protecció i benestar animal, busquen harmonitzar les normatives vigents amb la legislació estatal, millorar la seguretat jurídica i garantir una gestió més eficient dels recursos naturals i espais protegits a la Comunitat Valenciana. Estes mesures inclouen l'aclariment de drets de tanteig i retracte, l'adaptació de plans d'ordenació de recursos naturals i el reforç de les competències de les persones agents mediambientals en la Xarxa Natura 2000. A més, s'aborden els problemes derivats de l'augment de poblacions d'ungulats i els accidents amb fauna cinegètica, de manera que es permet que els ajuntaments donen una resposta més àgil i adaptada a les necessitats locals. Les modificacions també busquen agilitzar els procediments administratius i assegurar el benestar animal, d'acord amb les competències de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori. Estes accions són fonamentals per a conservar la biodiversitat, millorar la seguretat ciutadana i promoure un desenvolupament sostenible i equilibrat del territori valencià.

En concret, es modifiquen els següents articles de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana. Amb la modificació de l'article 19, sobre drets de tanteig i retracte, es fa una adaptació a la legislació bàsica assenyalada en la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del patrimoni natural i de la biodiversitat, en el sentit d'assenyalar els àmbits dels espais naturals territorials afectats, aclarir que serà el transmitent l'obligat a notificar i, finalment, es modifica el paper dels registradors i registradores de la propietat i mercantils en l'exercici de la Generalitat dels drets de tanteig i retracte.

Es modifica l'article 34, relatiu al contingut dels plans d'ordenació de recursos naturals. Amb esta modificació es fa una adequació al que establixen els tràmits d'avaluació ambiental estratègica, i un aclariment en la legislació aplicable valenciana dels continguts d'estos instruments d'ordenació territorial. A més, esta modificació aporta seguretat jurídica a estos instruments de planificació d'espais naturals, vist que es completa i es desplega el seu contingut.

Amb la modificació de l'article 48, sobre òrgans de gestió, es determina que seran les normes de desenvolupament orgànic i funcionals les que establisquen quina estructura administrativa i de gestió seran les competents per a gestionar els espais naturals protegits, incloent-hi una llista de les funcions que exercixen les persones que s'encarreguen de la gestió dels espais naturals protegits. En segon lloc, desapareix la singularitat que la direcció del parc natural de l'Albufera tinguera un rang i nivell de direcció de servici i depenguera orgànicament d'una subdirecció general. Amb la modificació es pretén equiparar este lloc de treball amb la resta dels llocs de treball d'esta classe.

A més, s'afig la disposició addicional octava per a donar suport a les actuacions de les persones agents mediambientals en matèries d'espais naturals i Xarxa Natura 2000, que va d'acord amb el text legislatiu que s'està tramitant a escala estatal de legislació bàsica d'agents mediambientals. L'extensió de les facultats pròpies de la persona agent de l'autoritat als àmbits dels espais naturals protegits i Xarxa Natura 2000 més enllà del que estava previst fins ara en la legislació forestal i de caça.

Es modifica la Llei 13/2004, de 27 de desembre, de caça de la Comunitat Valenciana. La tendència general del nombre d'accidents registrats a la Comunitat Valenciana per col·lisió amb fauna cinegètica és ascendent d'acord amb els registres emmagatzemats des de 2007 pel Servei de Caça i Pesca. Estos successos comporten en multitud d'ocasions la presència de fauna ferida en la calçada, en les cunetes i en els seus límits, que requerix ser sacrificada de manera urgent per benestar animal i seguretat viària. Per això, es planteja la necessitat d'aclarir en la Llei de caça el caràcter d'esta acció, perquè no siga entesa com una acció de caça, ni requerisca permisos específics per a executar-se.

A banda, la dinàmica favorable de les poblacions d'ungulats silvestres, especialment l'augment molt significatiu dels nivells poblacionals de senglars, està provocant cada vegada amb més freqüència la incursió d'exemplars d'estos ungulats en nuclis urbans i urbanitzacions, fins i tot en platges, que posen en risc la seguretat ciutadana. La necessitat de mamprendre accions programades, però també accions urgents, requerix respostes ràpides que normalment promou l'ajuntament afectat com a administració més pròxima. Per això, en estes situacions de risc per a la seguretat ciutadana, interessa que no siga la conselleria competent en matèria de caça qui justifique i autoritze les accions de control, sinó que siguen els ajuntaments els qui tinguen la competència de justificar-les i autoritzar-les, eliminant la intervenció de la persona titular de la direcció territorial de la conselleria competent en caça.

Així mateix, esta tendència creixent de les poblacions d'ungulats silvestres a la Comunitat Valenciana i els impactes que comporta ha provocat l'establiment de programes de seguiment de fauna que permeten conéixer amb detall les densitats i l'evolució de les poblacions en diferents zones de la Comunitat, però no arriben sempre a la totalitat del territori valencià. Per això, cal flexibilitzar la manera d'abordar les directrius de gestió cinegètica, de manera que es puguen establir per a àmbits espacials distints (local, comarcal, provincial o autonòmic), segons l'avanç del coneixement de la situació en cada lloc, perquè no es demoren les directrius de gestió per confiar-ho tot a unes directrius d'àmbit autonòmic que poden tardar a arribar.

Finalment, es recupera com a prohibició per a la caça esportiva l'ús d'explosius i esquers enverinats, i es rectifica així un error material involuntari comés en l'anterior modificació d'esta llei. Per tot això, s'introduïxen modificacions en els articles 2, 12, 13, 39, 44, 58 i 60 de la Llei 13/2004, de 27 de desembre, de caça de la Comunitat Valenciana.

Es modifiquen diversos articles de la Llei 3/2014, d'11 de juliol, de la Generalitat, de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana. La modificació de l'apartat 4 de l'article 33 elimina l'obligació de la garantia, que passa a ser potestativa i a criteri tècnic de la conselleria competent, la qual cosa es decidirà durant la instrucció de l'expedient i en funció de les característiques de l'actuació.

Esta modificació, coherent amb les determinacions de l'article 54 de la mateixa Llei 3/2014, en el qual s'establixen altres garanties també amb caràcter facultatiu, agilitza el procediment d'autorització d'ocupacions temporals, ja que elimina un tràmit en els casos en els quals s'estime que no és necessari.

Esta nova redacció aclarix, per la seua banda, els treballs que podrien ser objecte d'esta garantia, és a dir, la restitució de l'espai afectat una vegada finalitzades les obres d'instal·lació, pel fet que la possibilitat de depositar una garantia que assegure la reposició quan finalitze el termini fixat en l'autorització d'ocupació ve regulat en l'article 54 esmentat de la mateixa Llei 3/2014.

En l'apartat 1 de l'article 34 es modifica la condició que la intervenció estiga "declarada d'interés general" per "considerada d'interés general". Esta modificació resulta necessària ja que no existix cap norma, estatal o autonòmica, que regule la tramitació de les declaracions d'interés general, per la qual cosa no està establit el procediment a seguir per a la declaració, els requisits necessaris per a fer-ho, els òrgans que serien competents per a resoldre-ho o qui estaria legitimat per a sol·licitar-ho o iniciar-ho. A conseqüència d'això, la condició de disposar d'una declaració d'interés general pot considerar-se una petició impossible, ja que esta figura no està ni definida ni reglada.

És qüestionable, per tant, la legitimitat d'exigir per a l'autorització de concessió demanial que la infraestructura, instal·lació o obra pública haja sigut declarada d'interés general; així doncs, és una exigència que entorpix el procediment.

En conseqüència, es conclou que la condició que una infraestructura, instal·lació o obra pública servisca a l'interés general ha d'entendre's com un principi inspirador a considerar durant la instrucció de l'expedient d'autorització de concessió demanial corresponent, de la mateixa manera que este opera en multitud de disposicions normatives en vigor.

Quant a la modificació de l'apartat 3 de l'article 34, s'elimina l'obligació de la garantia, que passa a ser potestativa i a criteri tècnic de la conselleria competent, la qual cosa es decidirà durant la instrucció de l'expedient i en funció de les característiques de l'actuació.

Esta modificació, coherent amb les determinacions de l'article 54 de la mateixa Llei 3/2014, en el qual s'establixen altres garanties també amb caràcter facultatiu, agilitza el procediment d'autorització d'ocupacions temporals, ja que elimina un tràmit en els casos en els quals s'estime que no és necessari.

Esta nova redacció aclarix, per la seua banda, els treballs que podrien ser objecte d'esta garantia, és a dir, la restitució de l'espai afectat una vegada finalitzades les obres d'instal·lació, pel fet que la possibilitat de depositar una garantia que assegure la reposició quan finalitze el termini fixat en l'autorització de concessió demanial ve regulat en l'article 54 referit de la mateixa Llei 3/2014.

La Llei 2/2023, de 13 de març, de la Generalitat, sobre protecció, benestar i tinença d'animals de companyia i altres mesures de benestar animal, té com a objectiu establir normes generals per a la protecció, el benestar i la tinença responsable dels animals de companyia i la protecció en situacions determinades d'altres animals que es troben de manera permanent o temporal a la Comunitat Valenciana, amb independència del lloc de residència dels responsables legals i temporals.

Després de la publicació i entrada en vigor de la Llei 2/2023, de 13 de març, calia iniciar un ampli procés de desplegament normatiu per a implantar-la de manera efectiva i per a fer possible la transició de l'anterior model de protecció, benestar i tinença d'animals de companyia al nou model propugnat per la llei mencionada. Es tracta d'un canvi que, per l'abast que representa, requerix un desenvolupament normatiu en concordança, tant a fi de desplegar aquells aspectes que indica la mateixa Llei 2/2023, de 13 de març, de la Generalitat, sobre protecció, benestar i tinença d'animals de companyia i altres mesures de benestar animal, com a fi de conciliar la normativa autonòmica ja existent, la recent Llei 7/2023, de 28 de març, de protecció dels drets i el benestar dels animals, com a normativa bàsica estatal amb esta llei.

En este curt període d'aplicació de la normativa estatal i l'autonòmica en matèria de protecció, benestar i tinença d'animals de companyia i altres mesures de benestar animal, i amb vista a la preparació d'un desplegament reglamentari de la nostra Llei 2/2023, de 13 de març, de la Generalitat, s'ha evidenciat la necessitat d'aclarir aspectes que han suscitat dubtes en la interpretació, i així esmenar llacunes en la redacció i introduir puntualitzacions per a dotar-la de més claredat i seguretat jurídica. Les dos lleis regulen aspectes essencials i inajornables del nou model de protecció, benestar i tinença d'animals de companyia i altres mesures de benestar animal i són normatives amb una gran profunditat procedimental.

A més del que s'ha exposat anteriorment, cal afegir que, a causa de la divisió orgànica i funcional de l'anterior Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica en el que actualment són la Conselleria d'Agricultura, Ramaderia i Pesca i la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori, la immensa majoria de competències en matèria de protecció i benestar animal han passat a formar part de la Direcció General de Medi Natural i Animal, per la qual cosa és necessari fer una modificació parcial d'alguns punts per a adequar-los a les noves competències assumides per la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori.

És necessari configurar un espai normatiu regulador coherent tant amb les normes vigents com amb les que es troben en període de tramitació i d'aprovació a curt termini. La llei indica que este desplegament normatiu ha de fer-se d'acord amb una previsió temporal de regulació successiva, coherent i concordada en un període de 2 anys des de la seua entrada en vigor. No obstant això, esta previsió s'ha vist afectada per la conjunció de distints factors com ara alteracions en el funcionament dels servicis i òrgans directius de les conselleries anteriorment esmentades, per la qual cosa és necessari i urgent realitzar les modificacions proposades.

Mitjançant estes modificacions es busca garantir el correcte desenvolupament normatiu i harmonitzar alguns aspectes continguts en les lleis esmentades, amb les normes vigents i les que s'aprovaran a curt i mitjà termini en desplegament o basant-se en la Llei 2/2023, de 13 de març, de la Generalitat, com el projecte d'Orde de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori, per la qual s'establixen ajudes a les entitats de protecció i defensa dels animals de companyia i entitats per a la conservació de la biodiversitat animal i millores en l'hàbitat de la Comunitat Valenciana, l'expedient de la qual està en ple procés de tramitació, per a consolidar el nou model de protecció animal i conservació de la biodiversitat de la Comunitat Valenciana i dotar de seguretat jurídica a la regulació vigent en matèria de protecció i benestar animal, tenint en compte que, entre les seues principals finalitats, la Llei 2/2023, de 13 de març, pretén fomentar el voluntariat i establir una col·laboració continuada amb les entitats de protecció i defensa animal i la societat civil per a posar en marxa plans d'acció que protegisquen els animals, així com consolidar la labor important i necessària de protecció, defensa i conservació de la biodiversitat animal, la protecció del medi ambient i la millora de l'hàbitat de la Comunitat Valenciana.

Es modifica el Decret 188/2014, de 7 de novembre, de Consell, pel qual es regula la figura de guarda jurat de caça a la Comunitat Valenciana i l'habilitació per al control de depredadors. La creixent necessitat de control de les poblacions de senglar ha portat a l'homologació de diversos elements de captura (caixes parany de diverses classes, capturador de control remot i parany pig-brig) que no estan permesos en la pràctica de la caça esportiva o recreativa, però sí que ho estan si s'autoritzen per raons de control. Estos mitjans de captura han de ser controlats per personal qualificat i l'ús ha de comptar amb una autorització administrativa. Amb les modificacions proposades en el Decret 188/2014, es pretén agilitzar l'obtenció de l'acreditació d'habilitat per al control de depredadors, així com algunes de les obligacions exigides quant a la identificació dels paranys.

El capítol III incorpora mesures en matèria d'infraestructures.

Es modifica la Llei 1/1999, de 31 de març, de tarifes portuàries, en concret els apartats 2, 3 i 4 de l'article 48, amb la finalitat d'incorporar la regulació tècnica de la base imposable, en compliment de les resolucions del Jurat Economicoadministratiu de la Generalitat, cosa que és imprescindible per qüestions de seguretat jurídica. La urgència de la seua adopció és deguda a la necessitat del seu efecte immediat en la liquidació de la taxa.

Es modifica la Llei 7/2018, de 26 de març, de seguretat ferroviària. L'Agència Valenciana de Seguretat Ferroviària (AVSF) és un organisme autònom, amb personalitat jurídica pròpia i plena capacitat d'obrar per al compliment dels seus fins, creada per la Llei 7/2018, de 26 de març, de seguretat ferroviària (Llei 7/2018), i l'estatut de la qual va ser aprovat pel Decret 272/2019, de 27 de desembre, del Consell. L'AVSF va començar a ser operativa el maig de 2021 amb la creació dels seus primers llocs de treball. Des de llavors ha anat incrementant gradualment la seua activitat i assumint les competències i funcions assignades en la normativa esmentada.

Des que l'AVSF està plenament operativa, s'ha posat de manifest que algunes de les disposicions incloses en la seua llei reguladora limiten l'eficiència en la gestió de les seues competències, de manera que és necessari realitzar algunes modificacions per a permetre la simplificació de l'activitat administrativa, la celeritat en la tramitació dels processos i la millora en la informació a la ciutadania sobre requisits, documentació i procediments.

En concret, les modificacions necessàries en matèria de simplificació administrativa afecten els articles 14, 15, 16, 63, 64 i 65 de la Llei 7/2018, de 26 de març, i als articles 11 i 16 del Decret 272/2019, de 27 de desembre, del Consell, d'aprovació de l'Estatut de l'Agència Valenciana de Seguretat Ferroviària.

En primer lloc, s'ha constatat la necessitat de realitzar modificacions en la normativa que afecten la distribució de competències del Consell Rector, la Presidència i la Direcció General. Es fa un esforç de concreció i actualització d'estes en la llei i en el reglament de desenvolupament, amb la finalitat d'agilitzar els tràmits, millorar la gestió i dinamitzar el funcionament efectiu de l'AVSF.

En segon lloc, i respecte al capítol II del títol VI de la Llei 7/2018, que regula el règim d'infraccions i sancions, amb la tramitació dels primers expedients sancionadors s'ha posat de manifest la necessitat, d'una banda, de millorar la tipificació i descripció de diverses infraccions i, d'altra banda, de modificar la competència per a acordar el seu inici i resolució, de manera que no es generen llacunes en l'aplicació dels procediments, s'agilitze la seua tramitació i es facilite la identificació i descripció de les diferents infraccions, cosa que redundarà no sols en la seua gestió i resolució, sinó fins i tot en la prevenció de les conductes que donen lloc a les infraccions i sancions.

Les modificacions proposades se circumscriuen a l'àmbit de la seguretat ferroviària, per la qual cosa la necessitat urgent dels canvis proposats és palesa pel seu propi objecte. L'AVSF ha de tramitar i resoldre els seus procediments amb la major celeritat i eficiència possibles, per a garantir el compliment dels seus fins com a autoritat responsable de la seguretat del sistema ferroviari de competència de la Generalitat.

El capítol IV incorpora mesures en matèria de territori, urbanisme i paisatge.

La Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (LOTUP), ha tingut des de la seua aprovació alteracions contínues. Deu modificacions des de l'aprovació de la LOTUP fins al text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, aprovat pel Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny (TRLOTUP). Després de l'aprovació del TRLOTUP han sigut huit les normes amb rang de llei que han modificat el seu text.

Malgrat els continus canvis normatius efectuats, continua havent-hi un important grau d'insatisfacció en relació amb l'aplicació de la norma. Es percep que els procediments d'aprovació dels plans i de les autoritzacions urbanístiques es dilaten excessivament en el temps i que la regulació urbanística és massa rígida i no dona resposta adequada als problemes reals.

Com a resposta a eixa situació, s'ha iniciat l'estudi d'una reforma de la legislació urbanística i d'ordenació del territori valenciana amb l'objectiu de simplificar tràmits, eliminar càrregues administratives, superar incoherències i millorar la seua redacció; tot això, des d'una perspectiva global, després d'una reflexió seriosa, i amb criteris de qualitat. Al mateix temps, no es vol deixar sense la necessària tutela jurídica una sèrie de valors i interessos generals que mereixen ser preservats. A més, la celeritat i la simplificació han de ser compatibles amb la seguretat jurídica i no han de suscitar dubtes sobre el seu ple ajust amb la resta de l'ordenament jurídic, en particular amb el que s'establix en la legislació bàsica que puga resultar en cada cas d'aplicació.

No obstant això, hi ha algunes modificacions concretes que no poden esperar a la tramitació ordinària d'un nou text legal, sinó que han de ser posades en marxa de mode urgent. Estes tenen un abast divers, com ara canvis respecte a l'aplicació de les directrius de l'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV) en el planejament urbanístic o la conveniència d'introduir determinades normes d'aplicació directa en els sòls del litoral. D'una banda, es fa necessària una nova regulació dels projectes d'inversions estratègiques sostenibles (PIES) i dels projectes territorials estratègics (PTE), ja que la regulació actual en eixa matèria s'ha demostrat insatisfactòria i no està permetent posar en marxa determinades iniciatives que no poden esperar. D'altra banda, es fa necessari de mode immediat implantar determinades mesures en relació amb la tramitació dels plans urbanístics que agilitzen el procediment, establisquen amb claredat els terminis, regulen amb més detall els informes sectorials i fixen de mode més flexible els terminis de vigència dels informes ambientals estratègics, els documents d'abast i les declaracions ambientals estratègiques. Les mesures relatives als informes sectorials es fan també extensives a la tramitació de les declaracions d'interés comunitari.

Es proposen determinats canvis puntuals relacionats amb l'aplicació de les directrius de l'ETCV en el planejament urbanístic mitjançant la modificació dels articles 3, 7, 15, 20 i 172 del TRLOTUP. Els criteris tindran un caràcter orientador del desenvolupament territorial, eliminant de les consultes a les administracions públiques l'informe de caràcter vinculant sobre l'aplicació de l'ETCV i els plans d'acció territorial en l'àmbit dels criteris generals de creixement territorial i urbà.

Encara que es va redactar i aprovar com a document orientatiu, consultiu o inspirador, la veritat és que la posterior modificació legal que va atribuir caràcter normatiu a les determinacions de l'ETCV va suposar un trastocament de la naturalesa essencial d'eixe document; va pervertir les característiques que el definien per a convertir-lo en una altra norma limitativa més, una circumstància que obeïa més a qüestions "metaterritorials" i de naturalesa organicista que a la idea general de disposar d'un document purament territorial, amb una auctoritas que servira de referència a la redacció dels instruments de planejament com a exercici de la potestas d'ordenació pròpia de les administracions territorials.

Esta subversió dels valors originaris ha tingut com a resultat —en l'aplicació pràctica de l'instrument— la generació d'un bon nombre de conflictes relacionats amb la potestat constitucionalment reconeguda als municipis de poder ordenar el seu territori, el seu terme municipal. On més presència ha tingut el xoc ha sigut en l'aplicació dels límits al creixement territorial imposats —que no recomanats o aconsellats— per la mateixa estratègia; sobretot, quan l'aplicació d'estos límits s'ha anat efectuant mitjançant l'aplicació d'una fórmula matemàtica els paràmetres de la qual, exclusivament quantitatius o geogràfics, ha generat un reduccionisme insuportable per als ajuntaments, per no prevore altres variables diferents de les esmentades.

El resultat de tot això ha sigut la negació de discrecionalitat als ajuntaments, la qual cosa els ha tret capacitat decisòria i els ha impedit l'exercici de la potestat d'ordenar el seu terme municipal, encara que amb risc d'equivocacions. D'esta manera, la Generalitat ha substituït la funció orientadora de l'estratègia per una altra constrenyedora o limitativa, que no sols la desnaturalitza, sinó que la situa en posició de proscriure —probablement sense base legal suficient— el dret dels ajuntaments a ordenar el seu territori, sempre que això no derive en un perjuí territorial supramunicipal. La limitació merament quantitativa a què obeïxen els límits de creixement de l'estratègia no encaixa en este esquema.

La necessitat urgent de resoldre els conflictes generats per la contradicció exposada exigix retornar l'ETCV a la seua funció original, perquè la seua naturalesa orientativa va ser alterada mitjançant successives modificacions legislatives que ignoraven el que s'ha exposat anteriorment. En eixe sentit, el text proposat modifica determinats articles del TRLOTUP, substituint el caràcter vinculant que van atorgar a les determinacions de l'estratègia les modificacions esmentades, per l'orientatiu que mai degué perdre.

Es planteja també la conveniència d'introduir determinades normes d'aplicació directa en els sòls del litoral mitjançant la introducció de l'apartat 6 en l'article 210, referit a les "normes d'aplicació directa a les construccions i edificacions en el sòl no urbanitzable".

S'aborden diverses mesures a fi d'aclarir i agilitzar els procediments en matèria de paisatge. Així, mitjançant la modificació de l'apartat 4.b de l'article 6 s'incorporen, com a supòsit addicional en què no siga necessària l'elaboració d'instrument de paisatge, els projectes sense incidència en el paisatge que se sotmeten a avaluació ambiental simplificada, amb informe previ del servici amb competències en la matèria.

La modificació de l'apartat 7 de l'article 6 es justifica en el fet que un dels supòsits en els quals el TRLOTUP no exigix cap instrument de paisatge és en l'elaboració de la secció cultural del catàleg de proteccions. En este cas, atés que a vegades la regulació dels béns continguda en les fitxes dels corresponents elements que cal protegir no inclou els condicionants exigits, s'introduïx per al seu aclariment que els criteris i condicionants paisatgístics que afecten l'element protegit formaran part de la seua fitxa.

Segons l'article 6.3 del TRLOTUP, el paisatge condicionarà tant els plans com els projectes, i requerirà la incorporació de condicionants, criteris o instruments de paisatge. No obstant això, en relació amb determinats projectes, no queda clara la competència per a l'emissió de l'informe en matèria de paisatge, per la qual cosa es considera adequat aclarir mitjançant la modificació dels apartats 3.d i 6 de l'article 44 que els informes en matèria de paisatge de plans i projectes corresponen a la Conselleria quan l'aprovació del pla o projecte siga estatal o autonòmica; així mateix, quan l'aprovació del pla, projecte o concessió de l'autorització administrativa respectiva siga municipal, també correspondrà al municipi informar els instruments de paisatge.

Finalment, la modificació de l'apartat c de l'article 217 permet eliminar un supòsit de sol·licitud d'informe en matèria de paisatge.

Respecte a la regulació dels projectes d'interés autonòmic, que venen a substituir els projectes d'inversió estratègica sostenible i els projectes territorials estratègics, la regulació dels PIES i PTE que es conté en la redacció actual del Decret legislatiu 1/2021, pel qual s'aprova el TRLOTUP, ha resultat excessivament burocràtica i embolicada, cosa que es considera pels agents econòmics que han mostrat interés per a desenvolupar projectes d'inversió a la Comunitat Valenciana com un fre considerable a estos. En general, la regulació actual partix d'unes premisses que han resultat tindre una eficàcia molt discutible, com per exemple, que esta mena d'iniciatives les puga proposar una administració pública, quan la situació ideal hauria de ser que foren el centre de la col·laboració publicoprivada, partint de la iniciativa d'inversió empresarial privada en la realització de projectes que puguen resultar estratègics per a la Comunitat.

D'altra banda, en l'àmbit del procediment es considera que, a diferència del que succeïx en l'actualitat, en què el pronunciament favorable del Consell és una mera determinació del caràcter estratègic de l'actuació i la procedència de la seua tramitació com a projecte d'inversió estratègica sostenible, però no suposa en cap cas l'aprovació del pla o projecte, l'objectiu hauria de ser que el pronunciament del Consell sobre el caràcter estratègic de la inversió per a la Comunitat Valenciana no necessite res més per a fer possible l'execució del projecte.

En este sentit s'orienta la reforma que es planteja, en què s'incidix en el caràcter executiu de la decisió del Consell i s'establixen una sèrie de determinacions, garanties i possibles beneficis que s'han d'atorgar als denominats projectes d'interés autonòmic, sense que això implique un minvament de la seguretat jurídica del procediment ni una disminució de les garanties ambientals o paisatgístiques.

Amb els projectes d'interés autonòmic, el Consell gaudirà d'un instrument àgil i executiu per mitjà del qual poder canalitzar l'impacte sobre el territori de la Comunitat d'iniciatives d'inversió que incrementen la competitivitat territorial de la Comunitat i generen ocupació estable i de qualitat, en particular amb el foment de la implantació d'un teixit empresarial capdavanter a escala nacional i internacional en aspectes relacionats amb la innovació i el desenvolupament industrial i terciari.

La regulació dels projectes d'interés autonòmic suposa la modificació dels articles 17, 63 a 66, i la derogació dels apartats i lletres dels articles 14.3, 16.5.f, 44.3.e, 46.1.c i 105.7.a i de la disposició addicional novena del TRLOTUP. Al seu torn, se'n regula el règim transitori.

Es justifica la necessitat extraordinària i urgent en la nova regulació dels projectes d'inversió estratègica i projectes territorials estratègics en la necessitat de poder disposar d'un procediment àgil que permeta tramitar, amb garanties, però amb celeritat, els projectes d'inversió estratègica i els projectes territorials estratègics, la qual cosa és clarament una necessitat pública de gran rellevància. L'actual tramitació establida en el TRLOTUP ha resultat ser excessivament embolicada i burocràtica, i així ho consideren els agents socials.

D'esta manera resulta necessari que, de mode immediat, es dispose d'un nou procediment que permeta tramitar amb agilitat i eficàcia estos projectes. En este sentit, és raonable concloure que hi ha una situació d'urgència que ha de ser abordada.

La nova regulació de la figura permetrà eliminar les dificultats, per tal d'assolir una tramitació àgil i amb totes les garanties necessàries. Es tracta de mesures concretes i que s'aplicaran immediatament. No fer-ho afecta negativament de mode rellevant els interessos estratègics als quals responen eixos projectes.

És necessari disposar d'eixe procediment de mode immediat, per la qual cosa es requerix una acció normativa immediata en un termini més breu que el requerit per la via normal o pel procediment d'urgència per a la tramitació parlamentària de les lleis.

S'afig un nou punt, el g, a l'apartat 3 de l'article 44, a fi de reforçar el suport legal en actuacions de la Generalitat amb assumpció de competències urbanístiques municipals. Per coherència es procedix a modificar l'article 82.1 TRLOTUP, a fi d'aclarir que és a l'administració promotora a la qual li correspon la recuperació de plusvàlues regulada en este precepte.

Respecte a les modificacions relatives a la tramitació d'instruments de planejament, amb la nova redacció de l'article 51, la consulta prèvia només serà necessària en el cas de la redacció completa de l'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana, dels plans d'acció territorial i del Pla general estructural. Es pretén així simplificar la tramitació de planejament. D'esta manera, se solucionen nombrosos dubtes sobre la necessitat d'efectuar eixos tràmits en el cas de modificacions puntuals d'aquells instruments de planejament, catàlegs, plans especials, plans de reforma interior, plans parcials i altres. Esta solució s'ajusta a la doctrina establida pel Tribunal Suprem en la sentència de 6 de febrer de 2023, recurs 1337/2022. En esta sentència es va establir la doctrina que "no regixen en l'aprovació dels instruments d'ordenació urbanística la normativa continguda en la Llei de procediment administratiu comú de les administracions públiques per al procediment d'aprovació de les disposicions reglamentàries, sense perjuí que puga establir-se remissió expressa en la normativa autonòmica".

Amb la modificació del termini de consultes de l'article 53.1 del TRLOTUP, s'adapta este precepte a l'actual redacció de l'article 19 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental. Segons el que s'establix en la disposició final octava de la Llei d'avaluació ambiental, l'article 19 és bàsic excepte pel que fa al termini i a la previsió que no es tindran en compte els pronunciaments rebuts passat el termini. Amb esta nova redacció s'aconseguix que siguen aplicables íntegrament les mesures d'agilitació que, en matèria d'avaluació ambiental, es van introduir en la Llei d'avaluació ambiental, mitjançant el Reial decret llei 36/2020, de 30 de desembre. En la nova regulació estatal el termini és, en qualsevol cas, de trenta dies.

Amb la modificació del paràgraf segon de l'article 53.7, canvia el termini de vigència de l'informe ambiental i territorial estratègic. La vigència de l'informe ambiental estratègic es regula amb caràcter bàsic en l'article 31.4 de la Llei d'avaluació ambiental. No obstant això, el termini concret de vigència de quatre anys no té la condició de precepte bàsic, segons es deduïx de la disposició final octava. D'esta manera, la llei autonòmica, per exemple, hauria pogut prevore un termini de vigència de 6 anys. El que es pretén és que el termini siga de 4 anys, però amb la possibilitat de pròrroga per 2 més. Esta solució és plenament conforme amb la legislació bàsica i permet que puga prorrogar-se l'actual termini de 4 anys. D'esta manera, es possibilita continuar la tramitació de determinats instruments de planejament sense haver de tornar a iniciar la tramitació.

Es modifica l'article 53.6 del TRLOTUP en relació amb el termini de caducitat del document d'abast. La redacció actual de l'article 53.6 del TRLOTUP, per al supòsit tipus d'un pla general estructural, que sempre se sotmet al procediment d'avaluació ambiental ordinari, obliga al fet que, des de la notificació a l'ajuntament del document d'abast, l'ajuntament, en un termini màxim de dos anys, ha d'elaborar el document complet del pla (amb tota la seua voluminosa documentació), exposar-lo al públic, resoldre les al·legacions, aprovar la versió resultant i sol·licitar de l'òrgan ambiental que emeta la declaració ambiental i territorial estratègica. És pràcticament impossible realitzar totes eixes actuacions en un termini tan breu.

Es fa una nova redacció de l'apartat 6 de l'article 53 del TRLOTUP, de manera que el moment final per al còmput del termini, igual que succeïx amb la resta de les lleis autonòmiques que sí que l'establixen, siga el del sotmetiment del pla a informació pública. Esta manera de calcular el termini seguix el model usat per la resta de les comunitats autònomes que sí que l'establixen i és molt més raonable. A més de canviar el moment final del còmput del termini, en la nova redacció s'especifica que la pròrroga s'adopta per acord de l'òrgan ambiental. Perquè no hi haja dubtes que esta regla també s'aplica als documents d'abast emesos abans de l'entrada en vigor de la modificació (cosa que beneficia els municipis afectats), s'inclou una disposició transitòria.

Es modifica el termini de vigència de la declaració ambiental i territorial estratègica, regulat en els apartats 1 i 2 de l'article 59. L'article 27 de la Llei d'avaluació ambiental regula la vigència de la declaració ambiental estratègica. No obstant això, i segons el que s'establix en la disposició final octava de la Llei, el termini de dos anys no té la consideració de precepte bàsic, per la qual cosa la legislació autonòmica que regule cada un dels sectors dels plans subjectes a avaluació ambiental pot fixar un termini diferent. Com que la tramitació dels plans sol prolongar-se durant el temps, el termini de dos anys es quedava curt, amb el risc de la caducitat de la declaració ambiental. El nou termini de quatre anys, prorrogable per dos més, permet afrontar la tramitació dels plans urbanístics amb garantia.

L'article 60 del TRLOTUP actualment està sense contingut, per tant, es procedix a donar contingut a este precepte per a establir regles especials en relació amb l'emissió dels informes sectorials en la tramitació d'instruments de planejament urbanístic; tot això, en la línia de simplificar i agilitzar la tramitació dels plans, fixant per als regulats per la legislació autonòmica un termini, en tot cas, d'un mes per a la seua emissió.

És urgent que estos principis, que ja figuren en altres legislacions urbanístiques autonòmiques, s'apliquen immediatament en la tramitació dels instruments de planejament urbanístic valencià.

També s'estenen les regles sobre els informes sectorials de l'article 60 als informes sectorials de les DIC. Per a fer-ho, es modifica l'apartat 4 de l'article 223, amb el que també s'aconseguix eliminar la publicació de l'anunci en el tauler d'edictes de l'ajuntament, i substituir la previsió legal que la documentació estiga accessible en un local de la Conselleria, per la previsió que la documentació estiga accessible en la plataforma urbanística digital. S'eliminen així tràmits desfasats i s'utilitzen les ferramentes digitals ja disponibles.

Es plantegen modificacions diverses per a regular de mode directe i amb terminis concrets el tràmit d'informació al públic del pla. Des de la primera Llei del Sòl de 1956, totes les lleis urbanístiques han regulat amb detall i en termes molt amplis la participació ciutadana en la tramitació dels plans urbanístics. En definitiva, l'articulació concreta de la participació en el procediment d'aprovació dels plans és un dels continguts propis de la legislació urbanística, que regula de mode complet eixa qüestió. Tanmateix, el TRLOTUP presenta una peculiaritat que separa esta llei de la resta de lleis urbanístiques autonòmiques, perquè en diversos articles sembla que la determinació exacta de la modalitat de participació en la tramitació dels plans es remet a una figura posterior: el denominat "pla de participació". De fet, segons l'article 53.4 del TRLOTUP, l'òrgan ambiental és el que, en el document d'abast, establiria eixe "pla de participació"; fins i tot, s'indicarien "les modalitats o amplitud de la informació o consulta" (eixe contingut del document d'abast no està previst en la Llei d'avaluació ambiental). Si s'examina la legislació urbanística de la resta de comunitats autònomes, s'observa que, excepte la de Navarra, cap utilitza la figura del "pla de participació". Les modalitats i l'amplitud de la informació al públic s'establixen en tots els casos directament en la llei urbanística.

Es realitza una modificació en tres articles del TRLOTUP perquè quede clar que és directament la llei la que ha d'establir amb precisió les modalitats i els terminis del tràmit de participació al públic dels plans urbanístics, sense cap remissió al que puga determinar-se en cada cas en l'anomenat "pla de participació". D'esta manera, en primer lloc, es planteja la modificació del punt 4 de l'article 53 i se n'elimina la lletra c.

La regulació de la participació en la tramitació del pla urbanístic la regularà directament el TRLOTUP. L'article 19 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, no preveu que siga el document d'abast el que determine quin ha de ser el contingut del tràmit de participació de cada pla. Amb l'eliminació d'eixe paràgraf, a més, se simplifica la tramitació. En segon lloc, es planteja la modificació de l'article 55 amb una regulació directa i completa del tràmit de participació del procediment d'aprovació dels plans, sense remissió a altres figures addicionals, i es millora la redacció anterior.

Es proposa una nova redacció de les lletres b i d de l'apartat 2 de l'article 56, i de la lletra a de l'apartat 1 de l'article 61, a fi d'adaptar la redacció d'estes a la nova idea que és directament el TRLOTUP el que establix el procediment, i no el document anomenat abans pla de participació i la remissió a l'article 55.2, després de la nova redacció d'eixe precepte.

Es planteja un paquet de modificacions a fi d'aclarir aspectes diversos. La modificació de l'apartat 3 de l'article 33 sobre "Política pública de sòl i vivenda", té per objecte aclarir, després de la coma, que la frase es referix a qualsevol mena de municipi sense límit de població. En este sentit s'opta per transcriure la normativa bàsica estatal. En l'article 68, que es referix a la "Suspensió de l'atorgament de llicències", es considera que ha d'afegir-se també la suspensió de llicències de canvi d'ús. Es considera necessari aclarir en la lletra b de l'apartat 4 de l'article 72, "Principis generals i conceptes de gestió urbanística", que la determinació de l'aprofitament mitjà és únicament a efectes expropiatoris.

Es modifica de l'apartat 3 de l'article 109, "Supòsits expropiatoris", ja que la tècnica de l'expropiació aplicada a les persones propietàries que s'abstenen de participar en un programa d'actuació produïx confusió, perquè realment es referix a la necessitat de compensar econòmicament a la persona propietària que no s'adherix a un programa, la qual cosa haurà de realitzar-se mitjançant la indemnització oportuna en el procediment de reparcel·lació forçosa, pel dret que assistix a la persona propietària d'obtindre la indemnització corresponent per la privació del bé. Així doncs, es proposa la modificació esmentada, per entrar en contradicció amb la redacció actual dels articles 118 i 146 del mateix text.

Es modifica l'article 110, "Dret a l'expropiació pregada", en els apartats 3.c, 6 i 9.b, sobre la base de la impossibilitat de sol·licitar expropiació pregada per part de les persones propietàries que hagen obtingut una autorització per a usos i obres provisionals o conste un rendiment econòmic; es considera que eixe límit no pot ser indefinit en el temps, ja que tal circumstància pot deixar sense contingut el mateix dret a l'expropiació pregada, sobretot quan l'explotació d'un immoble no pot ser per si mateixa un inconvenient per a exercir eixe dret. En relació amb la regulació sobre formulació del full d'apreuament per part de les persones propietàries en règim de proindivís, es tracta d'aclarir la legitimitat que assistix els comuners en cada fase del procediment d'expropiació pregada. Respecte al règim del pagament d'interessos s'afig, per a més claredat, que la demora imputable al jurat d'expropiació forçosa no es pot imputar a l'administració expropiant.

La modificació de les lletres b i c de l'apartat 1 de l'article 120 "Requisits per a l'assignació de la condició d'agent urbanitzador en règim de gestió per persones propietàries" es fonamenta en dos premisses bàsiques.

En primer lloc, descomptar els béns de titularitat pública; una administració difícilment manifestarà la voluntat d'integrar-se dins d'una agrupació d'interés urbanístic. Si l'Administració pretén assumir la gestió és procedent que ho faça mitjançant una gestió directa municipal, autonòmica o fins i tot mitjançant conveni per l'Administració estatal. En el cas que un ajuntament considere que la gestió es desenvolupe per les persones propietàries, la base del còmput ha de ser sobre la superfície de terrenys de titularitat de les persones particulars descomptant els terrenys, qualsevol que siga la seua naturalesa, si és d'una administració pública. Els béns de les administracions públiques poden ser de domini públic o patrimonial i esta qualificació és indistinta en el moment de constituir l'agrupació, perquè no s'entra a valorar si tenen o no aprofitament. En esta fase del procediment no es té en compte si generen o no aprofitament; de fet, hi ha béns de domini públic que per haver sigut obtinguts mitjançant expropiació generen aprofitament i, no obstant això, es descompten. L'ajuntament és el que decidix si vol una gestió directa o per les persones propietàries; en conseqüència, si pretén accedir a la gestió per estes persones propietàries i estes han d'acreditar que representen més del 50 % de la superfície afectada per l'àmbit ha de ser únicament en relació amb els sòls que són de titularitat privada i no els que són de domini públic; es descomptaran els sòls que es qualifiquen tant de domini públic com patrimonials.

En segon lloc, realitzar el còmput sobre les parcel·les cadastrals i no registrals. La llei ha de garantir que l'ajuntament, com a administració encarregada de comprovar la legitimació, té capacitat de fer-ho. Estem en una fase molt incipient, i la base de dades de la qual disposen els ajuntaments és la base cadastral, per la qual cosa és l'única forma fiable de garantir que l'ajuntament comprove si realment la persona aspirant a urbanitzadora té el suport o no de les persones propietàries afectades. El treball que realitza l'ajuntament amb els programes d'actuació integrada fins que arriba el moment de la reparcel·lació ha de referir-se sempre a les persones propietàries cadastrals, base de dades que, d'altra banda, sol estar més actualitzada i concorde amb la realitat que la del Registre de la propietat.

En l'article 145, "Drets i deures bàsics de la persona propietària", es modifica, en la lletra c de l'apartat 1, l'expressió d'expropiació per indemnització en metàl·lic, coherent amb el procediment de gestió del sòl que es realitza i amb la previsió de l'article 146, que disposa que la reparcel·lació es limitarà a prevore a favor de la persona propietària no adherida la indemnització corresponent. S'insistix, a més, en el caràcter previ de la indemnització que cal percebre per a la inscripció en el Registre de la propietat.

Es considera necessari incloure un nou apartat 4 en l'article 147, en el qual expressament s'indique que el règim d'emplaçament a les persones propietàries serà procedent exclusivament quan es tracte de reparcel·lació forçosa, ja que en definir l'apartat 3 que no podran aprovar-se reparcel·lacions sense efectuar el tràmit d'emplaçament, i això sense excloure la reparcel·lació voluntària, podria donar-se el supòsit que s'exigira esta obligació quan esta figura es preveu com un acord de les persones propietàries per al compliment de les seues obligacions urbanístiques del mode més concorde a les seues preferències, per la qual cosa resulta innecessari.

Amb la modificació de l'article 175 "Contingut documental del programa d'actuació aïllada", es tracta de flexibilitzar la documentació que cal presentar en un programa, ja que en funció de l'objecte d'este es requerix una documentació, tal com el mateix article s'expressa. D'altra banda, en coherència amb el que s'ha argumentat respecte de les persones propietàries no adherides, s'elimina l'expressió preu just, mantenint la d'indemnització.

En coherència amb la modificació de l'article 120, es modifica la lletra a de l'article 177, i, on deia "domini públic", ara es diu "de titularitat pública".

S'inclou un nou apartat en l'article 194, "Declaració d'incompliment i règim d'edificació forçosa", davant de la necessitat que s'establisca el termini del procediment superior al general de tres mesos, ja que si es sumen tots els terminis parcials excedix amb escreix este. Es fixa així en un any, un termini que començarà a comptar-se el dia en què es dicte l'orde individualitzada d'edificació o rehabilitació.

La modificació de l'apartat 6 de l'article 198, "Venda forçosa", es justifica en la necessitat d'eliminar l'expressió "sense que el preu de l'immoble siga inferior al valor corresponent a efectes expropiatoris", ja que, en este cas, la primera convocatòria prevoria un increment d'un 25 %, cosa que resultaria incongruent. També es pretén aclarir que eixe 25 % es preveu com un ingrés per a l'ajuntament actuant, no com un estalvi potencial per a la persona adquirent.

Finalment, davant del buit legal que hi ha en els supòsits en què se sol·licita llicència de segregació per a parcel·les que exercixen una doble classificació urbanística, es proposa afegir una lletra c en l'apartat 1 de l'article 247.

Es justifica la necessitat extraordinària i urgent en les modificacions puntuals que s'introduïxen en relació amb la tramitació dels plans urbanístics o amb la tramitació de les declaracions d'interés comunitari, així com de la resta de mesures addicionals, en la sensació que es percep entre totes les persones operadores que actuen en el camp de l'urbanisme que el procediment d'aprovació dels plans urbanístics es dilata en excés en el temps. La jurisprudència ha arribat a assenyalar que tramitar un pla s'ha convertit en una "labor titànica" (Sentència del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, de 5 de desembre de 2011). La situació és greu i es requerix una intervenció immediata dels poders públics.

Sense perjuí de l'estudi d'una futura reforma normativa més profunda que conclourà amb la tramitació d'un text de reforma de la legislació urbanística, les modificacions assenyalades s'han d'escometre de mode immediat. És un sentir comú que un dels problemes en la tramitació dels plans està en l'emissió dels informes sectorials, els terminis de les fases de tramitació, la duració de la tramitació dels plans. Per això, amb la finalitat de no frustrar la tramitació de molts plans, resulta urgent ampliar els terminis de vigència del document d'abast, de l'informe ambiental i territorial estratègic i de la declaració ambiental estratègica.

En definitiva, les mesures puntuals que es proposen tenen una connexió clara amb la situació d'urgència que es pretén solucionar. Es tractaria de mesures concretes i d'eficàcia immediata per a fer front a la situació. També es requerix una acció normativa immediata en un termini més breu que el requerit per la via normal o pel procediment d'urgència per a la tramitació parlamentària de les lleis. Tot això, és extensible als terminis de tramitació de les declaracions d'interés comunitari.

Es plantegen altres mesures en relació amb l'agilització de la tramitació d'instruments de planejament. En este sentit, es planteja la modificació de l'article 228.2 per a evitar dubtes en la tramitació dels plans especials de minimització, i s'elimina d'eixe paràgraf l'incís "que conserven una parcel·lació de característiques rurals".

En el moment de redactar els plans especials de minimització s'estan plantejant dubtes sobre l'abast i significat del requisit que figura en l'article 228.2 del TRLOTUP, segons el qual seria necessari que les agrupacions de vivendes susceptibles de ser incloses en la delimitació "conserven una parcel·lació de característiques rurals".

No és fàcil establir el sentit últim d'eixe requisit ni la seua finalitat, en el context del règim de minimització regulat en els articles del 228 al 231 del TRLOTUP, la facilitació del qual és en si mateix un fi d'interés general.

Així, per a evitar qualsevol dubte sobre este tema i facilitar l'aprovació dels plans especials de minimització que s'estan elaborant, s'elimina de l'apartat 2 de l'article 228 del TRLOTUP l'incís "que conserven una parcel·lació de característiques rurals".

Es modifica també en el present decret llei les previsions que hi ha en el TRLOTUP sobre instruments de planejament ja avaluats ambientalment amb anterioritat a l'entrada en vigor de la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental. En este sentit, se suprimix la disposició transitòria 30a del TRLOTUP, que exigia la tramitació d'una nova avaluació ambiental estratègica d'instruments de planejament aprovats definitivament en el seu moment i que ja van obtindre una avaluació ambiental favorable conforme a la normativa exigible en el moment de la seua aprovació. No té sentit duplicar un tràmit ambiental ja realitzat i vulnerar l'esmentat principi de vigència indefinida dels plans, amb els riscos d'indemnitzacions per responsabilitat patrimonial assumibles per la Generalitat que això comporta, en cas de mantindre's l'efecte desclassificatori automàtic que es regula actualment en la disposició transitòria 30a. Esta derogació no vulnera el que es regula en la disposició transitòria primera, apartat 3, de la Llei 21/2013, mentres la pèrdua de vigència de les declaracions d'impacte ambiental que s'hi preveuen es referix a projectes o activitats, però no a plans, la qual cosa és coherent amb l'esmentat principi de vigència indefinida d'estos.

Es modifiquen alguns articles del Decret 201/2015, de 29 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana Actualment, per a qualsevol llicència urbanística en sòl no urbanitzable afectat per perillositat d'inundació, l'ajuntament sol·licita informe al departament de la Generalitat amb competències en matèria de risc d'inundació. Amb la modificació de l'apartat 2 de l'article 3, es pretén que els ajuntaments de més entitat, dins del seu municipi apliquen el PATRICOVA en la concessió de llicències municipals, encara que per part de la Generalitat es continuaria informant el planejament municipal, les declaracions d'interés comunitari i les infraestructures. Això reduiria en aproximadament 200 el nombre anual de sol·licituds d'informe que es reben en el departament competent en risc d'inundació, la qual cosa suposa una minoració del 10 % del nombre total d'expedients per als quals se sol·licita informe, i més agilitat en la tramitació municipal de la mateixa concessió de les llicències. La modificació de l'apartat 2 de l'article 18 pretén aclarir el sentit del text vigent, ja que sovint s'ha pogut comprovar que erròniament s'ha interpretat que era aplicable únicament a les instal·lacions que tinguen una declaració expressa com a infraestructura puntual estratègica, sense ser eixe el significat del precepte que s'ha de considerar. La modificació de l'apartat B.4 de l'annex I es justifica en la necessitat d'establir de manera precisa les zones en les quals no es permetran els tancats per la seua incompatibilitat territorial derivada de l'afecció per inundabilitat. D'esta manera, no serà necessari requerir l'emissió d'informes a esta mena d'actuacions.

El títol XI arreplega les modificacions en matèria d'energia, comerç i turisme.

El capítol I incorpora mesures en matèria d'energia.

Este decret llei introduïx modificacions de gran importància en el TRLOTUP i en Decret llei 14/2020, del Consell, de mesures per a accelerar la implantació d'instal·lacions per a l'aprofitament de les energies renovables per l'emergència climàtica i la necessitat de la urgent reactivació econòmica.

El subministrament energètic és una part central i de rellevància cabdal en les economies modernes, i és la base de la sostenibilitat i resiliència de tots els servicis bàsics, incloent-hi, per exemple, els servicis sanitaris, els financers, el transport, l'agricultura, l'aigua i molts altres que considerem essencials per a assegurar la qualitat de vida dels ciutadans i de les ciutadanes. La garantia del subministrament elèctric ha de ser una aspiració de qualsevol societat que busque el benestar dels seus membres.

Tenint en compte això, en els últims anys la societat espanyola s'ha vist exposada a una crisi greu de subministrament energètic, amb una volatilitat extraordinària dels preus de l'energia i una persistència dels alts costos, cosa que ha abocat a pèrdues rellevants per a les indústries i a un increment sostingut dels costos de béns i servicis per a la ciutadania; això ha impactat, per tant, en tots els sectors de la societat, especialment en les famílies.

El sector energètic es troba en plena transició, aplicant canvis fonamentals en les seues dinàmiques i maneres de generació d'energia. La descarbonització de les fonts d'energia mitjançant la penetració de fonts renovables que generen electricitat localment i de manera assequible està suposant una transformació de les dinàmiques de subministrament d'energia i generant nous equilibris geopolítics que fan que la sobirania energètica dels estats i les regions cobre una importància cabdal en les polítiques públiques.

Les energies renovables són la font de generació d'energia elèctrica més competitiva, i s'observa que, com més gran és la seua penetració en el mix energètic, més baixos són els preus de l'energia. S'hi ha d'afegir que les energies renovables subministren energia de manera autòctona, i protegixen la ciutadania i les indústries de les volatilitats dels mercats energètics i els riscos geopolítics del subministrament, i així afermen i asseguren la disponibilitat d'energia a llarg termini i atorguen estabilitat i seguretat a les inversions empresarials. Per si no fora prou, les renovables són la font de generació energètica de construcció més ràpida i de més flexibilitat de desplegament, per la qual cosa es generen solucions modulars i específiques en cada moment per a una demanda complexa i canviant.

Atés que el desplegament ambiciós i urgent de renovables és la principal manera d'enfrontar-se a la crisi descrita, les institucions europees, nacionals i autonòmiques estan apostant fortament per substituir unes fonts d'energia per unes altres. La Generalitat es va marcar l'objectiu d'augmentar significativament la potència instal·lada en energia renovable amb un horitzó possible a final d'esta dècada de fins a 6.000 MW en centrals fotovoltaiques i 4.000 MW en eòliques. Amb l'objectiu exprés de tendir en 2027 a aconseguir la sobirania energètica de la Comunitat Valenciana, es van aprovar dos decrets llei amb el propòsit d'accelerar i ordenar el desplegament de renovables: el Decret llei 14/2020, del Consell, de mesures per a accelerar la implantació d'instal·lacions per a l'aprofitament de les energies renovables per l'emergència climàtica i la necessitat de la urgent reactivació econòmica, i el Decret llei 1/2022, del Consell, de mesures urgents en resposta a l'emergència energètica i econòmica originada a la Comunitat Valenciana per la guerra a Ucraïna.

El resultat de l'aplicació d'estos marcs jurídics ha sigut clarament insuficient. La Comunitat Valenciana continua important massivament energia d'altres territoris per mitjà de les xarxes de transport i només un percentatge molt reduït de la generació autòctona és de fonts renovables, la qual cosa la col·loca àmpliament exposada a la volatilitat dels preus i els riscos geopolítics, per la baixa penetració d'estes energies. A això se suma el tancament programat per a 2030 de la central nuclear de Cofrentes, que va suposar en 2022 el 42,9 % de l'energia, la qual cosa situaria a la Comunitat Valenciana, llevat que s'instal·len altres fonts d'energia urgentment, en una posició molt delicada respecte al balanç generació/demanda d'energia elèctrica. Cal destacar també que la Comunitat Valenciana té uns consums de gas natural molt per damunt de la mitjana espanyola, especialment en la província de Castelló, que és una de les províncies amb més consum de gas de tota Espanya. Com s'ha vist en els últims anys, la dependència del gas natural com a font d'energia suposa un risc extraordinari per al teixit industrial valencià.

En el tancament de 2023, el grau d'avanç de la transició energètica cap a fonts d'origen renovable continuava sent ínfim, amb greus retards en les tramitacions de projectes a causa de barreres burocràtiques, tràmits superflus i enfocaments normatius contraproduents i incoherents amb els objectius fixats per la Generalitat. La comparativa amb altres comunitats autònomes només permet concloure que els marcs jurídics aprovats en els últims anys van ser disfuncionals i que no han servit al propòsit buscat.

La disfuncionalitat té un efecte greu i directe sobre la seguretat d'un subministrament energètic assequible per a la societat, i els retards i barreres que l'anterior marc jurídic establia al desenvolupament d'energies renovables posa en risc a les empreses promotores d'energies renovables, que han depositat garanties econòmiques en sumes importants, han invertit multitud de recursos i tenen projectes que podrien ser cancel·lats en cas d'incomplir-se els terminis previstos en el Reial decret llei 23/2020, pel qual s'aproven mesures en matèria d'energia i en altres àmbits per a la reactivació econòmica, amb greus pèrdues per a un sector àmpliament implantat a la Comunitat Valenciana, i amb una tradició de dècades exercint en tots els seus àmbits: promoció, enginyeria, fabricació d'equips, servicis legals i financers, operació, manteniment, etc.

Tot el context anterior porta a concloure que la Comunitat es troba davant d'una situació de necessitat urgent i extraordinària, la qual cosa fa necessària l'aprovació mitjançant decret llei de les modificacions legislatives pertinents. Les disposicions incloses en esta norma aspiren a impulsar una transició energètica justa, fiable, accelerada i competitiva, sense prescindir de la seguretat jurídica, la protecció del medi ambient i procurant que els beneficis de les renovables revertisquen també en les comunitats locals.

La reforma promou una millora de la qualitat sistemàtica de la norma, procura aglutinar tota la normativa relativa a instal·lacions renovables en la normativa sectorial i reduïx el fraccionament normatiu en distintes disposicions; a més, reordena algunes disposicions que confonien la sistemàtica amb la seua redacció anterior.

La norma detalla definicions fins ara confuses com les de central fotovoltaica, subestacions elèctriques o parc eòlic, i inclou per primera vegada la definició de les instal·lacions d'emmagatzematge energètic stand-alone, per a les quals es concreta l'ordenació d'usos i aprofitaments en el sòl no urbanitzable, per a poder incloure entre els seus usos i aprofitaments eixes instal·lacions d'emmagatzematge energètic. S'inclouen com un ús autoritzable en sòl no urbanitzable (SNU) les plantes de biogàs i de biomassa.

El nou marc jurídic amplia la limitació màxima d'ocupació per a plantes fotovoltaiques fins a un 10 % del sòl no urbanitzable (comú i protegit, agregats) de cada municipi. Esta reforma està sustentada en dos motius. El primer, un criteri sociològic basat en l'informe final dels resultats de la macroenquesta sobre l'"Estat de situació sobre transició ecològica en els municipis valencians" duta a terme per l'anterior Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica i publicats el 4 d'abril de 2022, que evidenciaven que la percepció dels municipis sobre la proporció del terme municipal, sense distingir classificació del sòl, que potencialment podria destinar-se a instal·lacions solars fotovoltaiques oscil·lava entre un mínim del 12,1 % en els municipis de la província d'Alacant i un màxim del 17 % en els municipis de la província de València. El segon motiu se sustenta en la preferència per un enfocament més avaluador dels casos concrets d'ocupació i els seus efectes sinèrgics, en comptes d'una limitació apriorística i uniforme de la limitació màxima, que no atén els casos concrets ni les circumstàncies reals urbanístiques de cada municipi. En qualsevol cas, cada municipi podrà eximir-se unilateralment d'eixe límit màxim d'ocupació del sòl mitjançant acord del ple.

La norma concreta com un ús admissible en sòl no urbanitzable el de les instal·lacions de generació i emmagatzematge energètic renovable, sotmetent la seua autorització a la regulació establida en el Decret llei 14/2020. Esta previsió fa prescindible la necessitat d'obtenció d'una declaració d'interés comunitari expressa per a la seua implantació, per la qual cosa s'elimina este requisit per complet, i s'elimina així la barrera burocràtica que suposaria este procediment, que era reiterativa en relació amb el procediment del Decret llei 14/2020. L'objectiu perseguit amb esta modificació és el d'harmonitzar el règim jurídic aplicable a la implantació de les instal·lacions d'energia renovable, amb la intenció manifestada per la legislació valenciana en reiterades ocasions d'"establir amb caràcter general l'ús de producció d'energies renovables en sòl no urbanitzable", reconeixent definitivament que l'ús de generació d'energies renovables és propi del sòl no urbanitzable.

S'elimina també la restricció i els criteris d'implantació d'instal·lacions fotovoltaiques en sòls cartografiats per l'Institut Cartogràfic Valencià com d'alta i molt alta capacitat agrològica. Esta restricció imposava una prohibició total basada en criteris d'ordenació territorial diametralment contraris a l'esperit de la modificació expressada en el paràgraf anterior i generava dubtes seriosos sobre la seua legalitat en relació amb la Llei 20/2013, de 9 de desembre, de garantia de la unitat de mercat, atés que es basava en un criteri de planificació econòmica que afectava la llibertat dels actors econòmics respecte a l'ús del sòl quant a la seua suposada potencialitat d'ús per a una determinada activitat econòmica designada per l'Administració, una cosa impròpia d'una economia de mercat. La realitat és que tant els ajuntaments com la Generalitat ja compten amb altres instruments urbanístics que els permeten protegir els sòls agrícoles si consideren que tenen valors que meresquen protecció, com són els sòls classificats com a sòl no urbanitzable "de protecció agrícola" o els protegits per mitjà d'instruments d'ordenació territorial aprovats per l'Administració autonòmica. Resulta així innecessari incrementar el sòl protegit per este valor per mitjà de l'aplicació directa i generalitzada de la cartografia de la Generalitat que, a més, va ser elaborada fa més de 30 anys i amb una metodologia de baix detall, per la qual cosa no reflectix la verdadera i actual situació dels sòls agrícoles ni dels valors, característiques i circumstàncies que reunixen les ubicacions en qüestió. Es tractava d'una barrera innecessària i desproporcionada, atés que l'activitat de generació d'energia renovable està sotmesa a règims d'intervenció administrativa altament exigents, públics, transparents i participatius en els quals ja s'analitza l'impacte que el projecte pot tindre sobre el sòl, i això en atenció estricta als valors concrets que concorren en este, com poden ser els valors agrològics. En qualsevol cas, la restricció no permetia avaluar l'estat de la qüestió actual de les instal·lacions fotovoltaiques, que permeten la seua instal·lació mitjançant clavaments amb llevíssima afecció al sòl i combinar la generació d'energia elèctrica amb l'activitat agrària.

No obstant això, la norma incorpora un criteri relatiu a la priorització d'implantació en sòls agraris abandonats, infrautilitzats, poc productius o amb estructures d'explotació de viabilitat limitada, la qual cosa suposa un clar senyal per a persones promotores i administracions públiques de quins són els llocs que es consideren prioritaris per al desplegament de projectes fotovoltaics. Estos criteris es consideren molt més encertats que una cartografia de capacitat agrològica elaborada amb poc detall a la fi del segle passat, atés que atenen la situació real de l'activitat agrícola en cada ubicació concreta i permeten una avaluació detallada tècnica de cada cas, en comptes de cenyir-se a una ordenació apriorística, desfasada, generalista i poc concreta, com era la cartografia de l'Institut Cartogràfic Valencià.

La reforma incorpora un pronunciament preceptiu i vinculant exclusiu per als projectes de tramitació autonòmica per part de l'òrgan competent en matèria de territori i paisatge respecte a l'oportunitat d'implantació del projecte en la ubicació proposada, tenint en compte l'informe municipal, la classificació i les característiques del sòl, els informes sectorials rebuts, així com les al·legacions presentades en el tràmit d'informació pública.

A fi de proporcionar seguretat jurídica a la tramitació urbanística dels projectes, es prohibix que els ajuntaments puguen decretar suspensions de llicències que afecten la tramitació de projectes de generació d'energia renovable. En un context similar, s'establix una disposició específica per a regular els informes-certificats de compatibilitat urbanística emesos pels ajuntaments a fi de delimitar el contingut d'estos a matèria estrictament urbanística i territorial, pròpia d'esta mena d'informes, i es crea un tràmit preceptiu no vinculant en què l'ajuntament afectat pot pronunciar-se en matèria de compliment dels criteris previstos en la normativa, així com en l'exercici de la seua autonomia en competències que li són pròpies, especialment en matèria urbanística, amb més pes en cas d'implantació en sòl no urbanitzable protegit. També es reformen els requisits per a l'autorització d'instal·lacions fotovoltaiques d'autoconsum domèstic en sòl no urbanitzable.

Se simplifica el règim dels denominats projectes prioritaris energètics. A més, s'afig la possibilitat que la conselleria competent en matèria d'agricultura puga proposar al Consell esta declaració, pel fet que el recurs eòlic disponible per al desenvolupament de projectes eòlics i l'espai disponible per a la implantació de projectes fotovoltaics solen estar situats en zones rurals. Els projectes d'energies renovables afecten directament les comunitats rurals i poden suposar un catalitzador diferencial per a impulsar el desenvolupament rural i la revitalització d'unes certes àrees, per la qual cosa resultava necessari que la conselleria competent en matèria de desenvolupament rural tinguera la potestat de proposar al Consell la declaració de projectes que es declaren com a prioritaris per motius de dinamització rural.

Es regula la intervenció de la conselleria amb competència en matèria d'ordenació del territori per als projectes de tramitació estatal, i es limita a una verificació del compliment dels criteris específics previstos en la normativa, de manera que esta intervenció no siga una mena de segona avaluació ambiental, simplificant i aclarint així els tràmits necessaris i sent vinculant per als ajuntaments afectats en el marc del procediment de llicència d'obres. Esta limitació d'intervenció no menyscaba la protecció mediambiental ni l'ordenació territorial, atés que el tràmit es realitzarà una vegada el projecte estiga en disposició de sol·licitar la llicència d'obres, per la qual cosa s'haurà rebut la declaració d'impacte ambiental favorable i les autoritzacions administratives prèvia i de construcció. Segons les recomanacions per al desplegament d'energies renovables, s'introduïx la figura del silenci administratiu positiu per a esta verificació. Un retard en el pronunciament de l'òrgan podria suposar un bloqueig del tràmit d'emissió de llicència d'obres, que han de tramitar-se de manera simultània i no seqüencial. La introducció d'esta figura és coherent amb el fet que este tràmit s'entén com una mera verificació d'uns criteris ja avaluats en tràmits anteriors, per la qual cosa és desitjable que es permeta que la falta de resposta per part de l'autoritat o autoritats competents, dins dels terminis establits, supose l'acceptació d'una sol·licitud determinada en la fase corresponent d'un procés de concessió de permisos per a projectes d'energies renovables.

El nou marc jurídic aspira, a més, a donar senyals a persones promotores i administracions públiques d'algunes de les bones pràctiques identificades, entre les quals destaquen que les empreses impulsen la dinamització de l'activitat agrícola en el seu entorn contactant i col·laborant amb les comunitats de regants, les cooperatives agrícoles i altres entitats vinculades a l'activitat agrària de l'àrea d'implantació. Les recomanacions per al desenvolupament ordenat i exitós d'energies renovables esmenten expressament la necessitat de promoure els usos múltiples dels emplaçaments, per la qual cosa també s'afig que s'analitze la possibilitat de fer aprofitament múltiple del sòl, de manera que es combine la generació d'energia elèctrica amb alguna activitat agrària. Una altra de les bones pràctiques que s'introduïxen consistix en què en els entorns rurals s'analitze la possibilitat de cooperar i col·laborar amb les xarxes de desenvolupament rural. En este sentit, segons les orientacions sobre bones pràctiques per a accelerar els procediments de concessió de permisos per a projectes d'energies renovables que recomanen l'adopció de mesures perquè les comunitats locals es beneficien de les instal·lacions d'energies renovables situades en la seua proximitat, s'inclouen reduccions en el cànon d'ús i aprofitament del sòl no urbanitzable amb destinació municipal per a incentivar les bones pràctiques i compensar així la càrrega tributària autonòmica sobre projectes renovables. És bo i desitjable que les persones promotores col·laboren amb els agents locals, per a crear sinergies entre estos i que així puguen avançar junts de la millor manera possible dinamitzant l'economia sense renunciar a la cura del medi ambient.

S'elimina el criteri de distanciar els projectes fotovoltaics almenys 500 metres dels béns rellevància local, a fi d'adequar este precepte a la normativa autonòmica sectorial específica, ja que el precepte incorre en una contradicció amb el Decret 62/2011, de 20 de maig, del Consell, pel qual es regula el procediment de declaració i el règim de protecció dels béns de rellevància local, la qual cosa suposava una exigència desproporcionada per als projectes de centrals fotovoltaiques. També es racionalitza l'avaluació de la perillositat d'inundació remetent al Decret 201/2015, del Consell, PATRICOVA, en comptes de limitar la implantació mitjançant un criteri territorial.

Es modifiquen els criteris energètics específics per a la implantació i disseny de centrals fotovoltaiques permetent capacitats d'almenys el 100 % de la potència instal·lada de la central fotovoltaica en línies elèctriques on el traçat subterrani siga major del 50 % de la longitud total de la línia i pèrdua de potència total en la transmissió siga menor o igual al 5 % de la potència instal·lada.

Es redefinix la forma de càlcul de les garanties de desmantellament la quantia final del qual és més ajustada ja que s'establixen actualitzacions quinquennals que es realitzen sobre la base d'una referència ja coneguda i no a previsions futures.

Finalment, es modifica la disposició addicional quarta per a determinar la previsió de càrregues de les xarxes de distribució i de les instal·lacions elèctriques en els nous desenvolupaments de sòls d'ús industrial i s'afigen una disposició addicional d'autoritzacions per a torres de mesurament de vent i una disposició transitòria que garantisca la continuïtat dels expedients, sense provocar iteracions ni retards addicionals, així com afavorir la reversió d'informes o avaluacions el caràcter desfavorable dels quals no ho fora conforme a la normativa actual.

La regulació suposa la modificació dels articles 211 –apartats 1.d, 1.e i subapartat 7–, 215.3, 216.1, 219.2, i la derogació de l'apartat 7 de l'article 7, de l'article 10 bis, i de la disposició addicional octava, tot això del TRLOTUP, i la modificació del Decret llei 14/2020, del Consell, de mesures per a accelerar la implantació d'instal·lacions per a l'aprofitament de les energies renovables per l'emergència climàtica i la necessitat de la urgent reactivació econòmica.

D'altra banda, la modificació abordada del Decret 88/2005 és imprescindible, no sols per coherència amb les mesures principals d'impuls de les instal·lacions de producció d'energia elèctrica basades en energies renovables establides en el present decret llei, sinó perquè sense esta reforma, orientada a la simplificació, coordinació i agilització de les autoritzacions administratives de tota mena d'instal·lacions elèctriques sotmeses al règim d'autorització administrativa prèvia, l'impuls esmentat del canvi de model energètic des del costat de la generació elèctrica es voria molt limitat pel paper que per a estes juguen les xarxes de transport i de distribució. Sense perjuí de l'anterior, la modificació urgent del Decret 88/2005 té també el seu fonament en la necessitat de contribuir a la reactivació econòmica de qualsevol mena d'activitat, a causa del caràcter universal i essencial del subministrament elèctric per a la societat i en la qual és necessari, dins del marc normatiu bàsic, reduir al màxim l'obtenció de les autoritzacions administratives necessàries per a la construcció i posada en servici de les instal·lacions elèctriques de generació, transport, distribució, línies directes, escomeses i les infraestructures elèctriques de les estacions de recàrrega de vehicles elèctrics de més potència, així com millorar i intensificar la participació i la condició que ocupa la persona sol·licitant de les instal·lacions elèctriques que este sufraga en els procediments d'autorització davant de les empreses de xarxa.

Per tant, esta modificació planteja principalment els canvis més significatius següents per a l'agilitació del procediment, com són: s'augmenta l'exclusió a les infraestructures elèctriques de les estacions de recàrrega de vehicles elèctrics de potència superior a 3000 kW (abans eren 250 kW) (articles 2, 3 i 4); se simplifiquen els tràmits per a un major nombre d'instal·lacions ja que només requeriran autorització d'explotació les instal·lacions de producció d'energia elèctrica amb potència instal·lada no superior a 500 kW (abans eren 100 kW) (article 2bis); se simplifica la concessió d'autorització d'explotació atribuint els servicis territorials totes estes autoritzacions excepte les que afecten més d'una província (article 4); se simplifica el tràmit de les instal·lacions a desmuntar associades a la instal·lació projectada (article 5); se simplifiquen els casos on no serà necessària la informació pública quan hi haja modificacions no substancials (article 9); s'elimina documentació a aportar en el tràmit d'aprovació del projecte d'execució i en el d'autorització d'explotació (articles 11, 12 i 16); se simplifica el tràmit d'autorització de transmissió d'instal·lacions, eliminant l'obligació que només podrà dur-se a terme una vegada s'haja finalitzat la seua construcció i haja obtingut l'autorització d'explotació (article 19).

Les mesures contingudes en la present modificació normativa es configuren amb la finalitat d'impulsar i agilitzar les autoritzacions administratives necessàries per a la construcció i posada en servici de les instal·lacions elèctriques de generació, transport, distribució, línies directes, escomeses i les infraestructures elèctriques de les estacions de recàrrega de vehicles elèctrics de més potència, de manera que facilite la dinamització i implantació de l'activitat econòmica associada a tota la infraestructura energètica. En definitiva, amb les modificacions exposades, juntament amb les del Decret llei 14/2020, s'aconseguix tindre una visió global del sector energètic amb la pretensió de dinamitzar, agilitzar i simplificar tràmits en les activitats econòmiques associades a les instal·lacions elèctriques de generació, transport i distribució, impulsant la seua posada en marxa.

El capítol II incorpora mesures en matèria de comerç.

Es modifiquen la Llei 3/2011, de 23 de març, de comerç de la Comunitat Valenciana, en relació amb els aspectes següents: zones de gran afluència turística (ZGAT) i ordenances municipals de venda no sedentària.

S'estima oportú i proporcional que es puga acceptar una declaració responsable municipal per entendre que es donen les circumstàncies que justifiquen la declaració d'una zona de gran afluència turística, sobre la base del principi de confiança i bona fe en les relacions interadministratives. A més, eixes declaracions de zona de gran afluència turística passen a tindre una vigència indefinida. Actualment, les zones de gran afluència turística (ZGAT) tenen una vigència de set anys prorrogables. En passar a tindre una vigència indefinida s'evita un tràmit als ajuntaments, sense perjuí que si es constata en algun moment que s'han modificat o desaparegut les circumstàncies que van motivar esta declaració, l'òrgan competent en matèria de comerç puga modificar o revocar la declaració. Esta vigència indefinida es fa extensiva a les ZGAT ja declarades mitjançant la modificació de la disposició transitòria quarta de la Llei 3/2011, de 23 de març.

Finalment, s'elimina el requisit segons el qual els qui es dediquen a l'activitat de la venda no sedentària han d'haver complit amb totes les obligacions pendents amb la hisenda local del municipi en què es desenvoluparà esta venda. Es limita esta possibilitat, si així ho preveuen les ordenances, només a les obligacions tributàries vinculades directament a l'exercici de l'activitat. D'esta manera, els comerciants podran desenvolupar la seua activitat, que és la seua principal font d'ingressos, encara que tinguen obligacions pendents de satisfer per altres causes alienes a l'activitat comercial (impost de béns immobles, tarifa d'aigües, etcètera). Amb esta mesura s'evita perjudicar les persones que es dediquen a la venda no sedentària i que són residents en el municipi, perquè les que no ho són mai es voran afectades per obligacions tributàries municipals d'una altra classe alienes a la venda.

El capítol III incorpora les mesures en matèria de turisme.

La necessitat extraordinària i urgent de realitzar estes modificacions en el sector turístic es fonamenta en diversos aspectes crítics. Primer, el turisme és un dels pilars fonamentals de l'economia de la Comunitat Valenciana; constituïx un sector estratègic amb xifres que han arribat al 16% del Producte Interior Brut en 2023, i és la comunitat autònoma que està liderant el creixement d'ingressos turístics en 2024. A este context han d'unir-se les xifres rècord d'arribada de turistes que s'està produint en l'actualitat, per a les quals l'Administració ha d'estar preparada. L'enfortiment del sector combinat amb la seua pròpia sostenibilitat és essencial per al benestar econòmic de la regió.

En segon lloc, esta importància quantitativa i qualitativa justifica l'enorme necessitat d'atendre el seu desenvolupament ordenat, per la seua directa afectació a la resta de sectors econòmics i per les seues rellevants repercussions en l'àmbit social, laboral i mediambiental. Així mateix, és necessari adaptar-se a les normatives europees i a les millors pràctiques internacionals, que requerixen d'una actualització constant del marc normatiu. Per tant, la normativa reguladora del sector ha de ser el més clara, coherent i adequada possible a les premisses anteriors. Les modificacions proposades asseguren que la Comunitat Valenciana estiga alineada amb els estàndards més avançats i que s'adapta a les necessitats de les persones administrades i de les empreses, garantint una administració més àgil i eficient, capaç de respondre amb rapidesa i efectivitat a les demandes del sector turístic.

Finalment, els procediments administratius han de respondre a les necessitats del sector, ser concordes amb la normativa i adequar-se a l'administració electrònica, la digitalització, l'accessibilitat i la simplificació de tràmits que permeten una resposta més ràpida a les necessitats del mercat, millorar la seua competitivitat i la qualitat dels servicis turístics. A més, l'increment de la càrrega administrativa ha generat un entorn en el qual les empreses turístiques s'enfronten amb barreres significatives per a operar i expandir-se.

En relació amb la Llei 15/2018, de 7 de juny, de la Generalitat, de turisme, oci i hospitalitat de la Comunitat Valenciana, s'adequa la normativa per a aclarir definicions, requisits, obligacions i causes, millorant la informació sobre els requisits, la documentació i els procediments necessaris. A més, s'agrupen les funcions d'òrgans col·legiats com el Consell de Turisme i la Comissió Interdepartamental per a agilitzar la gestió dels servicis públics, la qual cosa suposa l'eliminació d'òrgans innecessaris i la redistribució de les seues competències, cosa que contribuirà a una major eficiència administrativa.

Les modificacions del Decret 62/1996, de 25 de març, del Consell, pel qual s'aprova el reglament regulador de la professió de guia de turisme, tenen diversos objectius: simplificar i agilitzar l'obtenció de l'habilitació de guia de turisme, permetent que es puga obtindre sense necessitat de superar proves convocades, en aquells casos en què s'estiga en possessió de determinats títols acadèmics i s'acredite la competència lingüística. A més, s'afig la possibilitat d'incloure nous idiomes a l'habilitació ja obtinguda, sense necessitat d'esperar noves convocatòries de proves, la qual cosa suposa una millora de la qualitat dels servicis oferits a la ciutadania.

Quant al Decret 5/2020, de 10 de gener, del Consell, de regulació de l'estatut del municipi turístic de la Comunitat Valenciana, s'adequa a la Llei 15/2018 i es dona cobertura a normativa i instruccions específiques, es concreten obligacions i es corregixen errors per a millorar la informació sobre requisits, documentació i procediments.

Dins de la política d'eliminació d'òrgans amb funcions que puguen ser assumides per uns altres, es modifica el Decret 7/2020, de 17 de gener, del Consell, de regulació dels òrgans per a la coordinació de l'acció turística i de l'organisme públic per a la gestió de la política turística, amb la finalitat d'eliminar el Comité d'Ètica del Turisme, les funcions del qual poden ser assumides per altres òrgans, la qual cosa suposa agilitzar la gestió eficaç dels servicis públics. A més, s'adequa la redacció a la estructura organitzativa vigent en matèria de turisme i es facilita i agilitza el nomenament de la persona titular de la Secretaria General de Turisme Comunitat Valenciana.

El Decret 10/2021, de 22 de gener, del Consell, pel qual es regula l'allotjament turístic a la Comunitat Valenciana, du a terme adequacions dels requisits tècnics obsolets en el mercat turístic, i es millora la redacció d'articles per a afavorir la interpretació de projectistes i empreses turístiques.

Així mateix, el Decret 1/2022, de 14 de gener, del Consell, de regulació del Registre de turisme de la Comunitat Valenciana, s'adequa a la normativa turística vigent, realitza aclariments per a facilitar la tramitació registral i elimina elements innecessaris, i així millora la informació sobre requisits, documentació i procediments.

S'incorporen les disposicions comunes següents en la part final del Decret llei.

S'inclouen sis disposicions addicionals en relació amb els terminis per a l'aprovació de la guia metodològica per a l'elaboració de la memòria de l'anàlisi d'impacte normatiu, els terminis per a la subscripció dels convenis amb les entitats locals i la designació de representants, els fonaments i garanties addicionals en matèria de protecció de dades per als sistemes d'identificació biomètrica en l'assistència a la ciutadania per part del personal funcionari habilitat i la regulació sobre els espais de dades i entrenament de processos i algoritmes, la creació de l'Oficina d'inversions i projectes estratègics i l'adaptació de l'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV) i del Pla d'acció territorial de la infraestructura verda del litoral (PATIVEL) a les normes d'aplicació directa en sòl no urbanitzable del litoral.

La disposició derogatòria preveu la derogació de les normes següents:

– En matèria d'impacte ambiental, es deroga la Llei 2/1989, de 3 de març, d'avaluació ambiental; el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental; el Decret 32/2006, de 10 de març, de modificació de l'anterior, així com qualsevol norma de modificació dels decrets esmentats i l'Orde de 3 de gener de 2005, de la Conselleria de Territori i Vivenda, per la qual s'establix el contingut mínim dels estudis d'impacte ambiental que s'hagen de tramitar en esta conselleria.

A la Comunitat Valenciana, i en relació amb l'avaluació ambiental de projectes de competència autonòmica, coexistixen dos normes diferents: la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i la Llei autonòmica 2/1989, de 3 de març, d'avaluació ambiental.

L'aplicació de la Llei 2/1989, de 3 de març, està donant lloc a dubtes interpretatius de tota mena, perquè no està clar en quins casos continuarien sent aplicables els procediments previstos en esta, que tenen poc a vore amb els establits en la legislació bàsica de l'Estat. Actualment, la normativa estatal en matèria d'avaluació d'impacte ambiental de projectes és més exigent que l'autonòmica, establix un procediment específic i d'aplicació directa i conté tots els elements necessaris per a la tramitació dels expedients. Per contra, la normativa autonòmica conté preceptes que no poden aplicar-se (pel caràcter bàsic de l'anterior) i uns annexos que, lluny de resultar més exigents en general, suposen una dificultat en la seua aplicació i interpretació i una càrrega addicional per a l'administrat pels dubtes en la seua correspondència amb els paràmetres definitoris dels seus projectes. En conseqüència, és urgent derogar les normes esmentades, ja que la vigència està dificultant la tramitació de nombrosos projectes.

– En matèria de servicis socials, es deroga el Decret 48/2021, d'1 d'abril, del Consell, de regulació de la Comissió delegada del Consell d'Inclusió i Drets Socials. Esta comissió es va crear amb caràcter permanent i decisori, amb la finalitat de desconcentrar algunes funcions superiors de l'acció política del Consell en l'àmbit de les polítiques socials, d'igualtat, de servicis socials, d'atenció sociosanitària, d'educació i de justícia; així mateix, ha d'informar, amb caràcter preceptiu, abans de la seua aprovació o publicació, sobre qualssevol projectes normatius amb afecció en les matèries d'inclusió, igualtat o drets socials. No obstant això, de la transversalitat d'estes polítiques públiques s'inferix la necessitat de tractar-les des d'una perspectiva global, que abaste àmbits funcionals molt diversos que excedixen el conjunt de matèries competència dels diferents departaments del Consell que integren la comissió delegada esmentada. Així mateix, respecte de les funcions assignades a esta comissió delegada en l'elaboració de les normes s'entén oportuna la seua supressió, per redundant en els controls sobre l'impacte social de la normativa exercits pels diferents òrgans i organismes competents. En conseqüència, es procedix a la seua supressió per a simplificar l'organització administrativa, i evitar la duplicitat d'òrgans amb funcions concurrents.

– En matèria de funció pública, es deroga el Decret 19/2023, de 3 de març, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament d'organització i funcionament de l'Escola Valenciana d'Administració Pública. Atés que mitjançant este decret llei se suprimix este organisme, és procedent la derogació del decret esmentat.

– En matèria d'educació, es deroga:

a) El Decret 178/1988, de 15 de novembre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'establix la composició i funcions de la Comissió Interdepartamental per a l'aplicació de l'ús del valencià, segons la Llei 4/1983, de 23 de novembre, d'ús i ensenyament del valencià. La composició de la comissió ha quedat obsoleta per l'estructura actual dels nivells superiors i directius en les conselleries. Després de més de quaranta anys des de l'entrada en vigor de la Llei 4/1983, de 23 de novembre, d'ús i ensenyament del valencià, hi ha un marc normatiu que ha avançat en els diferents aspectes que corresponen a l'àmbit competencial de la Comissió Interdepartamental. En conseqüència, es considera que no té sentit mantindre la Comissió Interdepartamental, per la qual cosa es procedix a la seua supressió, segons els criteris de simplificació administrativa d'eliminació d'estructures i òrgans que no aporten valor afegit a l'Administració.

b) El Decret 13/2019, de 8 de febrer, del Consell, de creació de la Xarxa Pública de Servicis Lingüístics Valencians, crea la xarxa esmentada, constituïda pel conjunt d'entitats públiques titulars de servicis de planificació lingüística amb la finalitat de crear sinergies en l'àmbit de la normalització del valencià, per mitjà de l'elaboració d'estratègies conjuntes i la comunicació àgil entre entitats. Després de l'entrada en vigor de la xarxa no consta que s'haja aprovat cap pla d'actuació que coordine les diferents entitats, ni memòria que valore el funcionament, per la qual cosa es considera que la xarxa no està responent a la finalitat per a la qual es va crear. Així, es conclou que pot procedir-se a la seua supressió segons els criteris de simplificació administrativa d'eliminació d'estructures i òrgans que no aporten valor afegit a l'Administració.

c) L'Orde 8/2011, de 23 de febrer, de la Conselleria d'Educació, per la qual s'establix el procediment d'autorització provisional previst en la disposició addicional segona, apartat 1, del Decret 2/2009, de 9 de gener, del Consell, pel qual s'establixen els requisits mínims que han de complir els centres que impartisquen el primer cicle de l'Educació Infantil a la Comunitat Valenciana.

– En matèria d'hisenda es deroga el Decret 28/2012, de 3 de febrer, del Consell, pel qual es crea la Comissió Interdepartamental per al seguiment i impuls de les polítiques de racionalització i austeritat en el gasto en l'àmbit de la Generalitat, ja que les seues funcions han sigut assumides per la Comissió Interdepartamental per a la millora de l'eficiència del gasto públic de la Generalitat, creada pel Decret 18/2024, de 6 de febrer, del Consell.

Així mateix, s'introduïxen quatre disposicions transitòries en matèria de planificació i urbanisme.

Es fa necessari prevore disposicions que regulen el règim transitori dels procediments d'avaluació ambiental de projectes, donat compte de la modificació normativa operada, i de l'aplicació de la nova regulació dels procediments urbanístics, atesos els canvis operats respecte als terminis de vigència i pròrrogues del document d'abast, de l'informe ambiental i territorial estratègic i de la declaració ambiental i territorial estratègica, del procediment d'aprovació dels plans urbanístics, de la nova regulació dels informes sectorials, o sobre els projectes d'inversió estratègica sostenible o projectes territorials estratègics aprovats pel Consell de la Generalitat. A més, s'afig una disposició transitòria per a garantir la continuïtat dels expedients de projectes de producció o subministrament energètic per mitjà d'energies renovables.

Finalment, s'incorporen sis disposicions finals, en les quals s'establixen els terminis per a l'aprovació de dos disposicions de caràcter general: el Decret d'administració electrònica i simplificació administrativa i el Decret de creació del Registre general d'entitats col·laboradores de certificació i el registre d'ens habilitats; es disposa el rang de les disposicions reglamentàries modificades, s'arreplega el respecte al principi d'autonomia local, i s'establix l'entrada en vigor.

VIII

Quant a l'estructura, el present decret llei consta de cent vint-i-tres articles, distribuïts en onze títols, sis disposicions addicionals, quatre disposicions transitòries, una derogatòria i sis disposicions finals.

D'acord amb el que es disposa en l'article 129 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, este decret llei s'ajusta als principis de bona regulació. De la mateixa manera, es complix amb el principi de necessitat que ha quedat plenament justificat. També, es complixen els principis de seguretat jurídica, proporcionalitat i eficàcia, i es destaca que les mesures que incorpora són congruents amb l'ordenament jurídic i incorporen la millor alternativa possible donada la situació d'excepcionalitat, per contindre la regulació necessària i imprescindible per a la consecució dels objectius esmentats prèviament.

Quant al principi de transparència, vista la urgència per a l'aprovació d'esta norma, s'exceptuen els tràmits de consulta pública prèvia i d'audiència i informació públiques, de conformitat amb l'article 133.4 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, i amb l'article 14 de la Llei 4/2023, de 13 d'abril, de participació ciutadana i foment de l'associacionisme de la Comunitat Valenciana.

En conseqüència, d'acord amb l'article 44.4 de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana, i l'article 58 de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, de la Generalitat, del Consell, a proposta del president de la Generalitat, en virtut de les competències en matèria de simplificació administrativa que li atribuïx el Decret 10/2023, de 19 de juliol, del president de la Generalitat, pel qual es determinen el nombre i la denominació de les conselleries, i les seues atribucions, i amb la deliberació prèvia del Consell, en la reunió de 9 de juliol de 2024,

DECRETE

**TÍTOL I**

**Regulació general de la simplificació administrativa**

CAPÍTOL I

*Disposicions generals*

*Article 1. Objecte i finalitat*

El present títol del decret llei té per objecte determinar mesures de simplificació administrativa de caràcter extraordinari i urgent destinades a promoure la millora dels processos reguladors, de gestió i organitzatius de l'Administració de la Generalitat, el seu sector públic instrumental i dels ens que integren l'Administració local de la Comunitat Valenciana, amb la finalitat de millorar l'accés de la ciutadania als servicis públics i remoure les càrregues administratives que limiten el desenvolupament econòmic i social en la Comunitat Valenciana.

*Article 2. Àmbit d'aplicació*

Este títol del decret llei és aplicable a:

a) L'Administració de la Generalitat i el seu sector públic instrumental, en els termes que establix el present títol.

b) Els ens que integren l'Administració local, en els termes que establix el present títol.

*Article 3. Principis generals*

1. Són principis orientadors d'este títol del decret llei els següents:

a) Principi de bona regulació.

En l'exercici de la iniciativa legislativa i la potestat reglamentària, l'Administració actuarà d'acord amb els principis de necessitat, eficàcia, proporcionalitat, seguretat jurídica, transparència i eficiència.

b) Principi de necessitat i proporcionalitat.

En l'exercici de les seues competències, els òrgans i entitats públiques establiran les mesures menys restrictives en la limitació de l'exercici de drets individuals o col·lectius, i motivaran la seua necessitat per la protecció de l'interés públic, així com justificaran la seua adequació per a aconseguir els fins, sense que en cap cas es produïsquen diferències de tracte discriminatòries.

c) Principi de mínima intervenció administrativa.

Per al compliment dels requisits previstos en la legislació, els òrgans i entitats públiques establiran les mesures menys restrictives de l'exercici de drets individuals o col·lectius, llevat que es motive la necessitat per a la protecció de l'interés públic, amb respecte en tot cas dels principis de necessitat i proporcionalitat.

d) Principi de coordinació i col·laboració.

Els òrgans i entitats públiques promouran el desenvolupament de mecanismes de coordinació i col·laboració i l'exercici conjunt de facultats d'intervenció sobre activitats, amb la finalitat d'impulsar la simplificació administrativa i l'agilitat en la tramitació i execució de projectes concrets o sectors específics.

e) Principi de transversalitat organitzativa.

Els òrgans i entitats públiques establiran fórmules institucionals i organitzatives flexibles que permeten tramitar eficaçment els procediments que transcendisquen les competències pròpies d'un departament o entitat.

2. Així mateix, són principis orientadors de la simplificació procedimental i organitzativa els següents:

a) Orientació i servici efectiu a la ciutadania.

b) Eficàcia i eficiència.

c) Celeritat.

d) Economia procedimental i organitzativa.

e) Racionalització i agilitat dels procediments administratius i de les activitats materials de gestió.

f) Transparència administrativa.

g) Tramitació unificada dels procediments administratius.

*Article 4. Definicions*

Als efectes d'este títol del decret llei s'entén per:

1. Actuació administrativa automatitzada: qualsevol acte o actuació realitzats íntegrament a través de mitjans electrònics en el marc d'un procediment administratiu i en què no haja intervingut de manera directa una persona empleada pública.

2. Càrrega administrativa: activitat de naturalesa administrativa que han de dur a terme les persones físiques i jurídiques per a complir amb les obligacions derivades de la normativa.

3. Govern de la dada: direcció i control de l'ús de les dades que permet arreplegar-les, processar-les, protegir-les i emmagatzemar-les de manera que contribuïsquen a l'acompliment de les competències administratives mitjançant el seu ús ètic, segur i responsable per a la presa estratègica de decisions, amb la finalitat de millorar i avaluar les polítiques públiques.

4. Memòria de l'Anàlisi d'Impacte Normatiu: document en el qual s'arreplega i unifica la informació de què s'acompanya un projecte normatiu, que justifica la seua oportunitat i necessitat i realitza una estimació de l'impacte en els diferents àmbits de la realitat que tindrà la seua aprovació.

5. Procés: seqüència ordenada d'activitats, inclosos els tràmits dels procediments administratius, interrelacionades entre si, necessàries per a donar resposta o prestar servici a la ciutadania, com a client, usuària o beneficiària de servicis o prestacions.

6. Seu electrònica: adreça electrònica disponible per a les persones físiques i jurídiques que vullguen realitzar tràmits per mitjà de xarxes de telecomunicacions en què la titularitat, gestió i administració correspon a les administracions i entitats públiques que corresponga.

7. Servici proactiu i personalitzat: servici digital que té com a finalitat informar les persones, de manera predictiva i anticipada, sobre els servicis públics a què poden accedir.

8. Plataforma autonòmica d'interoperabilitat: sistema electrònic creat per a la comunicació de dades que hi ha en les administracions públiques amb les garanties de seguretat necessàries.

9. Punt d'accés general de la Generalitat: conjunt de pàgines web agrupades amb un domini d'internet (www.gva.es) l'objectiu del qual és oferir a la ciutadania, de manera fàcil i integrada, l'accés a la informació i els recursos i servicis disponibles.

10. Tramitació unificada: mecanisme de captura i tractament de dades que, en cas de concurrència de diversos procediments administratius sobre una mateixa activitat, permet que les persones interessades faciliten a les administracions públiques les dades i els documents relatius a la seua activitat i els seus establiments una única vegada, i que en garantix la qualitat i coherència.

*Article 5. Deure general de promoció de la simplificació administrativa*

Els subjectes inclosos en l'àmbit d'aplicació d'este títol hauran de promoure la simplificació administrativa en l'exercici de les seues competències. Així mateix, hauran d'aplicar criteris de simplificació en l'àmbit regulador, procedimental i organitzatiu, per a millorar l'eficiència de la seua gestió, organització i funcionament, així com per a reduir càrregues administratives a la ciutadania i a les empreses.

*Article 6. Criteris de simplificació administrativa*

1. Són criteris de simplificació administrativa aplicables, sempre que es respecten els drets i les garanties exigibles per la legislació, la transparència de l'activitat administrativa i la qualitat dels servicis públics, els següents:

a) Millora de la informació sobre requisits, documentació i procediments.

b) Adaptació de la informació sobre els tràmits i procediments a un llenguatge clar, senzill i adaptat a les persones destinatàries d'estos.

c) Derogació expressa de la normativa i consolidació de la normativa vigent.

d) Eficàcia i eficiència en la creació i funcionament dels òrgans col·legiats.

e) Unificació de procediments i eliminació dels que siguen innecessaris.

f) Acumulació de tràmits o supressió d'aquells que siguen innecessaris, redundants o que no contribuïsquen a la millora de l'activitat administrativa.

g) Reducció dels termes i terminis.

h) Realització d'actuacions d'ofici i ampliació de la vigència de les inscripcions en els registres administratius.

i) Substitució del sentit desestimatori del silenci per un sentit estimatori, llevat que una norma amb rang de llei o una norma de dret de la Unió Europea o de dret internacional aplicable a Espanya establisquen el contrari

j) Substitució d'autoritzacions i llicències per declaracions responsables o comunicacions prèvies en aquells procediments en què la legislació bàsica no exigisca autoritzacions i no hi haja raons imperioses d'interés general per a mantindre-les.

k) Supressió de càrregues administratives repetitives, obsoletes i no exigibles per la legislació.

l) Normalització dels formularis de sol·licitud, declaracions responsables, comunicacions, certificacions i altres documents amb les dades mínimes necessàries per a la tramitació del procediment i, quan siga possible, mitjançant ompliment anticipat.

m) Agrupació documental, que incorpore en un únic document les manifestacions que haja de fer una mateixa persona, ja siga en forma de declaracions, certificacions o actuacions de naturalesa similar.

n) Ús de procediments automatitzats, quan la naturalesa d'estos ho permeta, tant per al reconeixement inicial d'un dret o facultat com per a la seua renovació.

o) Agilitació de les comunicacions, que potencien la transformació digital de l'Administració i fomenten la relació electrònica amb la ciutadania, que garantisquen les condicions bàsiques d'accessibilitat, no discriminació i atenció per a qui no siga possible la comunicació electrònica.

p) Reordenació i coordinació de la distribució de competències entre els diferents òrgans que participen en els procediments, per a afavorir de manera efectiva la simplificació de l'activitat administrativa.

q) Reassignació del personal per a una distribució equànime i eficaç de les càrregues de treball, d'acord amb la normativa vigent en matèria de funció pública.

r) Formació permanent i específica de les persones ocupades públiques en simplificació administrativa i competències digitals.

2. La Generalitat impartirà formació i aprovarà guies, catàlegs i models, entre altres recursos, per a promoure la simplificació administrativa en l'Administració de la Generalitat i el seu sector públic instrumental.

CAPÍTOL II

*Planificació i organització per a la simplificació administrativa*

*Article 7. Pla de Simplificació*

1. El Consell, a proposta del departament competent en matèria de simplificació administrativa, aprovarà el Pla de simplificació de l'Administració de la Generalitat i el seu sector públic instrumental, per a la programació, la implantació, el seguiment i la millora contínua en esta matèria.

2. Este pla inclourà els objectius en l'horitzó temporal establit, les actuacions necessàries, el cronograma previst, els indicadors que permeten conéixer el seu grau de compliment i els òrgans responsables de la seua execució.

3. El Pla de Simplificació abastarà un període de duració no inferior a dos anys. Quan finalitze el seu període d'execució es realitzarà un informe final d'avaluació de compliment, que haurà d'incloure propostes de millora que s'incorporaran al pla següent.

4.Tant el Pla de Simplificació com l'informe final d'avaluació es publicaran en el Portal de Transparència de la Generalitat.

5. En els plans de simplificació administrativa s'hauran de concretar els terminis de posada en marxa de cada mesura establida en el present títol.

*Article 8. Comissió Interdepartamental*

1. La coordinació general en matèria de simplificació administrativa, en l'àmbit de l'Administració de la Generalitat i el seu sector públic instrumental, es farà a través de la Comissió Interdepartamental per a la Transformació Digital i la Simplificació Administrativa.

2. Són funcions de la Comissió l'impuls, la priorització i la supervisió del desenvolupament i implantació dels plans i objectius en matèria de simplificació administrativa, qualitat dels servicis públics i transformació digital de l'Administració de la Generalitat i el seu sector públic instrumental.

3. La Comissió serà assistida en l'exercici de les seues funcions per una o diverses comissions tècniques designades a este efecte.

4. La composició i funcions de la Comissió Interdepartamental i de les comissions tècniques s'establiran reglamentàriament.

*Article 9. Oficina de Simplificació Administrativa i Govern de la Dada*

1. Es crea l'Oficina de Simplificació Administrativa i Govern de la Dada, adscrita al departament amb competències en matèria de simplificació administrativa. La seua creació i posada en marxa no suposarà cap increment de gasto en el capítol I, de gastos del personal, del pressupost de la Generalitat.

2. Esta Oficina té entre les seues funcions l'anàlisi dels procediments administratius i servicis de l'Administració de la Generalitat i el seu sector públic instrumental per a l'eliminació de les càrregues administratives i l'optimització de procediments, per a contribuir a l'agilitació i eficàcia de les actuacions públiques mitjançant l'ús de metodologies d'anàlisis de processos i l'impuls de les tecnologies de la informació. Així mateix, assumirà l'assessorament i la metodologia per a desenvolupar i posar en marxa una estratègia basada en la dada única, així com la detecció de necessitats de formació de l'organització.

3. L'Oficina de Simplificació Administrativa i Govern de la Dada tindrà caràcter multidisciplinari i la seua labor es desenvoluparà per mitjà d'una estructura de treball vertical, per àmbits o matèries pròpies de cada departament del Consell, i horitzontal, per procediments comuns a tots estos.

4. Per a l'adequat acompliment de les funcions de l'Oficina, en cada un dels departaments del Consell, i sota la seua dependència orgànica, s'identificarà un lloc de treball pertanyent al grup A1 o A2 amb dependència funcional de l'òrgan amb competències en matèria de simplificació administrativa.

5. Les disposicions d'este article tindran rang reglamentari.

CAPÍTOL III

*Mesures de simplificació normativa*

*Article 10. Memòria de l'anàlisi d'impacte normatiu*

1. A fi de garantir que la iniciativa legislativa i la potestat reglamentària de la Generalitat s'ajusten als principis de bona regulació, s'establix l'obligació d'unificar tota la informació sobre la seua justificació, oportunitat i necessitat i estimació dels seus impactes en els diferents àmbits en la Memòria de l'Anàlisi d'Impacte Normatiu corresponent.

2. La memòria de l'anàlisi d'impacte normatiu haurà de contindre, en tot cas:

a) La necessitat i oportunitat de la proposta i alternatives de regulació estudiades, la qual cosa haurà d'incloure una justificació de la necessitat de la nova norma davant de l'alternativa de no aprovar cap regulació.

b) El contingut i anàlisi jurídica, que inclourà la llista detallada de les normes que quedaran derogades a conseqüència de l'entrada en vigor de la norma i l'anàlisi sobre l'adequació de la norma proposada a l'orde de distribució de competències.

c) L'impacte econòmic, que estimarà les conseqüències de la seua aplicació sobre els sectors, col·lectius o agents afectats per la norma, inclòs l'efecte sobre la competència, la unitat de mercat i la competitivitat i el seu encaix amb la legislació vigent a cada moment sobre estes matèries, així com el seu impacte pressupostari, que analitzarà l'efecte que el projecte normatiu tindrà previsiblement sobre els gastos i els ingressos públics, tant financers com no financers.

d) Els informes preceptius establits per la legislació sectorial per a determinar l'impacte sobre determinats àmbits o sectors, incloent-hi l'anàlisi de riscos o l'avaluació d'impacte relativa a la protecció de dades.

e) L'anàlisi de simplificació administrativa, que justificarà la consideració dels criteris de simplificació administrativa en els procediments administratius que es regulen, especialment la identificació i quantificació de les càrregues administratives que comporta la proposta.

f) Un resum de les principals aportacions rebudes en el tràmit de consulta pública prèvia realitzat. Si s'ha prescindit de la seua realització, serà necessari justificar les raons.

g) Si la proposta normativa no està inclosa en el Pla Anual Normatiu de la Generalitat, s'haurà de justificar esta circumstància.

h) Identificació dels elements, la metodologia i els terminis per a la seua avaluació posterior.

i) Qualsevol altre extrem rellevant a criteri de l'òrgan proponent o que es determine en la Guia metodològica per a la seua elaboració.

3. En la tramitació de projectes de decret llei o quan l'òrgan proponent de la norma estime que d'esta no es deriven impactes apreciables, s'elaborarà una memòria abreujada, que inclourà, en tot cas: l'oportunitat de la norma, la identificació del títol competencial prevalent, el llistat de les normes que queden derogades, l'impacte pressupostari, els informes preceptius establits per la legislació sectorial, una anàlisi de simplificació administrativa reduïda, les consultes realitzades, si és el cas, i la metodologia per a comprovar els resultats de l'aplicació de la norma. L'òrgan proponent haurà de justificar oportunament en la memòria els motius de la seua elaboració abreujada.

4. Per acord del Consell s'aprovarà una Guia metodològica per a la redacció de la Memòria de l'Anàlisi d'Impacte Normatiu, que inclourà, així mateix, el contingut de la memòria abreujada.

5. Els avantprojectes de llei, els projectes normatius amb força de llei i els projectes de reglament se sotmetran a informe del departament amb competències en matèria de simplificació administrativa de la Generalitat, que es pronunciarà amb caràcter preceptiu i no vinculant, en el mateix tràmit d'informe de la Presidència i les conselleries.

6. L'exigència de nous informes d'avaluació de l'impacte en qualsevol àmbit o sector en el procediment de tramitació de les normes haurà de justificar-se en la Memòria de l'Anàlisi d'Impacte Normatiu de tramitació del projecte de norma que els establisca, i en tot cas, es justificarà la seua adequació als principis de necessitat, eficàcia i eficiència.

7. A la tramitació de l'avantprojecte de Llei de pressupostos de la Generalitat no li serà aplicable el que es disposa en este article, i ha d'acompanyar-se de la documentació que es dispose en la normativa reguladora de l'elaboració del pressupost.

*Article 11. Revisió de l'ordenament jurídic*

1. Per a crear un entorn de seguretat jurídica que facilite l'exercici de drets de la ciutadania, així com les inversions productives i el desenvolupament de projectes empresarials solvents i sostenibles, l'Administració de la Generalitat realitzarà anualment una revisió de l'ordenament jurídic autonòmic per a adaptar les normes als criteris de simplificació regulats en este títol del decret llei.

2. Esta revisió es podrà dur a terme de manera individual o mitjançant una única norma amb rang de llei en la qual s'incorporen totes les modificacions normatives a proposta dels departaments del Consell competents segons la matèria.

CAPÍTOL IV

*Mesures d'impuls a l'activitat econòmica*

Secció 1a.

Impuls de projectes empresarials

*Article 12. Projectes d'Interés Autonòmic*

1. Els Projectes d'Interés Autonòmic es tramitaran de manera preferent i urgent.

2. Per a la seua declaració com a Projectes d'Interés Autonòmic es tindrà en compte la seua contribució a la dinamització i el desenvolupament de l'economia regional en termes d'ocupació, riquesa i sostenibilitat, segons els criteris que establisca la normativa que s'aprove a este efecte.

3. Així mateix, les persones titulars d'estos projectes disposaran d'una finestreta única de sol·licitud i de la possibilitat de disposar d'una sola interlocució, que coordinarà l'exercici de les competències dels òrgans i administracions afectats, si és el cas, per a la posada en marxa de l'activitat, tot això en els termes que establisca la norma reguladora esmentada.

*Article 13. Gestió coordinada de procediments*

1. La gestió coordinada de procediments consistix en l'establiment d'un marc de treball instrumental, organitzatiu i temporal per a l'exercici d'una competència o del conjunt coordinat de les competències que corresponen a diferents organismes, entitats o departaments del Consell, per a l'autorització d'una activitat o projecte concret o de sectors econòmics específics distints als previstos en l'article anterior.

2. La gestió coordinada de procediments s'acordarà per la persona titular del departament competent o, quan afecte diversos departaments, per orde conjunta o acord, si bé podrà articular-se a través d'altres instruments de col·laboració. Quan es tracte de distintes administracions públiques, la gestió coordinada es concretarà a través de conveni.

L'instrument per a la gestió coordinada de procediments comprendrà:

a) El marc instrumental, organitzatiu i temporal de la gestió coordinada.

b) La documentació necessària conforme a la regulació que constituïx l'objecte del procediment.

c) Les persones responsables de la gestió coordinada.

d) Els mitjans necessaris, incloent-hi els tecnològics, per a fer front a les necessitats.

*Article 14. Instruments de col·laboració*

1. Les administracions públiques de la Comunitat Valenciana hauran de promoure el desenvolupament d'instruments de col·laboració i coordinació i, quan així ho acorden, l'exercici conjunt de les seues facultats d'intervenció sobre les activitats econòmiques, amb la finalitat d'agilitzar els procediments administratius.

2. La col·laboració i coordinació entre administracions públiques podrà articular-se per mitjà de convenis, que concretaran, si és el cas, els servicis i recursos.

Secció 2a.

Canal Empresa

*Article 15. Portal únic i servicis oferits*

1. S'unificarà en un únic portal electrònic, denominat Canal Empresa, tota la informació rellevant que les persones titulars de les activitats econòmiques necessiten sobre els servicis i procediments administratius que afecten la seua activitat.

2. Els departaments i entitats del sector públic instrumental autonòmic no podran crear cap altre portal relatiu a esta matèria, sent obligatori remetre's al Canal Empresa.

3. El Canal Empresa s'organitzarà de manera que facilite les relacions entre les empreses i els departaments i entitats del sector públic i incorporarà un sistema d'informació i tramitació guiada que permetrà a les persones titulars de les activitats econòmiques conéixer tota la informació necessària sobre els procediments administratius per a iniciar una activitat econòmica o un establiment i instar la seua tramitació.

4. En el Canal Empresa s'inclourà la informació sobre els textos normatius, els règims d'intervenció administrativa, l'import de les taxes associades i els requisits necessaris per a desenvolupar cada una de les activitats econòmiques, així com el conjunt de dades i els documents necessaris per a la tramitació dels procediments relatius a estes activitats.

5. El Canal Empresa incorporarà una àrea privada per a cada titular d'una activitat econòmica exercida a la Comunitat Valenciana, que integrarà les relacions administratives que tinga amb l'Administració de la Generalitat i el seu sector públic instrumental. En esta àrea s'habilitarà un espai, a manera de repositori, perquè cada titular puga incorporar documentació i adjuntar-la de manera àgil als procediments administratius.

6. La Generalitat impulsarà l'estandardització de les dades que s'aporten als sistemes per a fer possible la dada única i la interoperabilitat entre sistemes i organismes, en concordança amb el model de governança de les dades de l'Administració de la Generalitat.

7. La Generalitat impulsarà la tramitació unificada de procediments; a eixe fi, s'adoptaran els mecanismes perquè, des del Canal Empresa, es puguen gestionar els tràmits que afecten una mateixa activitat, comunicant les dades i aportant la documentació necessària una única vegada, sense perjuí de l'exercici de les competències pròpies de cada òrgan o entitat.

8. Els departaments i entitats del sector públic instrumental podran oferir de manera proactiva els servicis disponibles en cada moment que consideren que poden interessar les persones titulars de les activitats econòmiques.

9. Els ens que integren l'Administració local s'adheriran progressivament al Canal Empresa, de manera que este portal oferisca informació i servicis complets en relació amb el conjunt de tràmits i procediments de les administracions públiques de la Comunitat Valenciana.

Secció 3a.

Declaració responsable i comunicació

*Article 16. Supòsits*

1. D'acord amb els principis establits en este títol, així com en la legislació bàsica estatal, s'impulsarà la utilització de declaracions responsables o comunicacions en els procediments administratius.

2. Les declaracions responsables seran exigibles en els supòsits en els quals la normativa vigent establisca la necessitat d'acreditació del compliment de determinats requisits per part de les persones interessades, bé per al reconeixement d'un dret o facultat, bé per al seu exercici.

En les declaracions responsables constarà la manifestació de la persona declarant que complix amb els requisits establits en la normativa vigent per a obtindre el reconeixement del dret o facultat, que disposa de la documentació acreditativa, i la posarà a disposició quan li siga requerida, i que es compromet a mantindre el compliment de les obligacions anteriors durant el període de temps inherent a este reconeixement o exercici.

3. Les comunicacions seran exigibles en els altres supòsits en els quals únicament s'haja de posar en coneixement de l'Administració o de les entitats del sector públic les dades per a l'inici d'una activitat o l'exercici d'un dret per part de les persones interessades. No obstant això, la comunicació podrà presentar-se dins d'un termini posterior a l'inici de l'activitat quan la normativa corresponent ho preveja expressament.

4. Les declaracions responsables i comunicacions no estaran subjectes a cap acte previ de l'Administració per a l'inici de l'activitat corresponent, sense perjuí de l'expedició de l'acta de comprovació favorable quan així ho establisca la normativa reguladora.

5. Els departaments i entitats del sector públic autonòmic hauran d'elaborar un model normalitzat de declaració responsable i comunicació unificat, sense perjuí de les especificitats pròpies de cada procediment, i mantindre'l actualitzat i publicat.

6. Els subjectes inclosos en l'àmbit d'aplicació d'este títol del decret llei hauran de revisar periòdicament els procediments autoritzadors de la seua competència, amb l'objecte d'analitzar la possibilitat de substituir autoritzacions o llicències per declaracions responsables o comunicacions.

7. Per a la implantació efectiva de les declaracions responsables o comunicacions podrà recórrer-se a les figures dels organismes de certificació administrativa i entitats col·laboradores, previstes en la normativa sectorial. El certificat de conformitat emés per estos organismes tindrà la mateixa validesa que els informes tècnics emesos per l'Administració en els termes de la normativa sectorial corresponent, sense perjuí que les seues funcions no siguen substitutives de les comprovacions pròpies de l'Administració.

8. L'òrgan o entitat del sector públic que promoga l'establiment del règim de declaració responsable o comunicació haurà de disposar, de manera prèvia a la seua posada en marxa, de servicis d'inspecció i control amb capacitat suficient per a assumir les funcions de comprovació, inspecció, control i sanció.

9. En els procediments sotmesos a règim d'autorització o de llicència es podrà substituir, d'acord amb el que es disposa en la seua normativa reguladora, l'aportació de documents per la declaració responsable. Les declaracions hauran d'especificar la documentació a la qual substituïx i els requisits que es pretenen acreditar.

*Article 17. Funcions de comprovació i inspecció*

1. Els òrgans i entitats podran requerir en l'exercici de la seua potestat d'inspecció i control que s'aporte la documentació exigible segons la normativa que resulte d'aplicació.

2. La inexactitud, falsedat o omissió, de caràcter essencial, de qualsevol dada o informació que s'incorpore a una declaració responsable o a una comunicació, o la no presentació dins del termini i en la forma corresponent de la comunicació, de la declaració responsable o de la documentació que siga requerida, si és el cas, per a acreditar el compliment d'allò declarat determinarà, sense perjuí de les responsabilitats penals, civils o administratives al fet que pertocara, la impossibilitat de continuar amb l'exercici del dret o activitat afectada des del moment en què es tinga constància de tals fets. Així mateix, es podrà determinar l'obligació de restituir la situació jurídica al moment previ al reconeixement o a l'exercici del dret o a l'inici de l'activitat corresponent, així com la impossibilitat d'instar un nou procediment amb el mateix objecte durant un període de temps determinat, tot això d'acord amb els termes establits en les normes sectorials aplicables.

3. L'activitat de comprovació posterior del que s'ha declarat o comunicat comprendrà la totalitat de les manifestacions i documents objecte de la declaració responsable o de la comunicació i es podrà realitzar en qualsevol moment mentres es mantinga la duració de l'activitat.

4. En els procediments sotmesos a règim d'autorització, o llicència i en els de subvencions que prevegen la incorporació d'estos instruments en substitució de documents, d'acord amb la naturalesa que la legislació bàsica atorga a les declaracions responsables i comunicacions, no caldrà sol·licitar la documentació a la qual substituïxen fins que s'haja notificat la resolució corresponent, excepte evidència de falsedat o incompliment dels requisits. Esta documentació haurà d'estar disponible per a la seua presentació davant de l'òrgan competent a partir de la notificació de la resolució, en l'exercici de les seues facultats de comprovació, inspecció i control.

5. Al personal que, a causa de la substitució del règim d'intervenció per declaracions responsables o comunicacions prèvies o la substitució de documentació per declaracions o comunicacions, ja no realitze funcions de comprovació ex ante, se li assignaran funcions de comprovació ex post i tasques d'inspecció.

6. L'activitat de comprovació no impedirà l'exercici ple de la potestat d'inspecció, de conformitat amb el que establisca la normativa sectorial aplicable.

Secció 4a.

Entitats col·laboradores de certificació

*Article 18. Règim de Certificació Documental Acreditada*

1. Per a agilitzar els procediments administratius, especialment els sotmesos a règim d'autorització o de llicència, les persones interessades podran obtindre un certificat, emés per entitat col·laboradora de certificació, acreditatiu de la verificació de la documentació que haja de presentar davant els òrgans o entitats públics i que es denominarà Certificació Documental Acreditada, en els procediments en els quals es preveja la participació d'estes entitats.

2. La verificació consistirà en la revisió, informe i/o validació de la documentació que hagen de presentar les persones interessades, i es pronunciarà sobre la suficiència i la idoneïtat de la documentació per als fins que legalment siguen procedents dins de l'àmbit de les professions respectives.

3. L'Administració assumirà com a completa, suficient i adequada la documentació presentada que s'acompanye de la Certificació Documental Acreditada, sense perjuí de les facultats de l'òrgan competent per a realitzar els requeriments d'esmena que siguen procedents si amb posterioritat es detectaren insuficiències o deficiències que siguen corregibles.

4. Les funcions de les entitats col·laboradores de certificació no substituiran les potestats pròpies de l'Administració, que podrà verificar les funcions i actuacions desenvolupades per les persones interessades.

5. Si a conseqüència de l'inici d'un procediment d'investigació o sancionador a l'entitat col·laboradora, la Certificació Documental Acreditada patira d'algun vici, l'acte administratiu haurà de ser objecte d'una revisió d'ofici.

6. En cap cas, la Certificació Documental Acreditada substituirà al visat col·legial ni a les funcions pròpies de les respectives professions.

7. L'ús de les entitats col·laboradores serà, en tot cas, voluntari per part de les persones interessades.

*Article 19. Acreditació i publicació*

1. El procediment d'acreditació de les entitats col·laboradores de certificació serà únic i estarà centralitzat en l'òrgan competent en matèria de simplificació administrativa, sense perjuí del pronunciament necessari per part del departament competent per raó de la matèria o entitat del sector públic corresponent sobre la viabilitat de l'acreditació.

2. Podran ser acreditades com a entitats col·laboradores de certificació:

a) Els col·legis professionals, les persones col·legiades exercents dels quals, individualment o associades en les formes que autoritzen les normes professionals, estiguen legitimades per a actuar en l'àmbit de competències professionals que els conferisca legalment el títol que exercixen.

b) Les cambres de comerç, en el seu àmbit territorial d'actuació.

c) Els organismes de certificació administrativa i les entitats col·laboradores previstes en la regulació sectorial corresponent.

d) Les altres persones jurídiques o entitats que es determine reglamentàriament o en la normativa sectorial d'aplicació.

3. Per a obtindre l'acreditació, les entitats sol·licitants hauran de complir, com a mínim, els requisits següents:

a) Comptar amb professionals habilitats en el nombre que es determine reglamentàriament per a exercir les funcions d'estes entitats en l'àmbit d'activitat de què es tracte i amb experiència professional efectiva en treballs propis de la professió respectiva.

b) No estar suspeses ni tindre prohibit el desenvolupament de l'activitat de certificació regulada en el present títol del decret llei, en virtut de resolucions administratives o judicials fermes.

c) Tindre subscrita i en vigor una pòlissa de cobertura dels riscos per responsabilitat professional, en els termes que es determinen reglamentàriament.

d) No trobar-se en situació de concurs que impedisca l'exercici de la seua activitat, de conformitat amb el que s'establix en la normativa concursal.

e) Els requisits específics que puguen establir-se per a cada activitat en la qual hagen d'exercir les seues funcions.

Els requisits mínims per a l'acreditació de les entitats col·laboradores de certificació podran demostrar-se mitjançant declaració responsable, en els termes que s'establisquen en la normativa reglamentària de desplegament.

L'incompliment sobrevingut de qualssevol dels requisits d'acreditació determinarà la pèrdua d'esta, amb tramitació prèvia d'expedient contradictori.

4. Mitjançant decret del Consell s'establiran els requisits i el procediment d'acreditació de les entitats col·laboradores de certificació, d'acord amb els diferents àmbits d'actuació, i es crearà el Registre General d'Entitats Col·laboradores de Certificació. El termini màxim de vigència de la inscripció en el Registre no podrà ser superior a cinc anys. Transcorregut este termini haurà de sol·licitar-se una nova inscripció. El registre serà públic i estarà accessible en el portal de transparència de la Generalitat. La inscripció no alterarà la naturalesa jurídica prèvia de les entitats col·laboradores de certificació.

*Article 20. Funcions*

1. A fi d'agilitzar l'activitat administrativa de comprovació i garantir la seguretat del tràfic jurídic i de les activitats econòmiques, correspon a les entitats col·laboradores de certificació les funcions de comprovació, informe i/o validació documental en els termes i amb l'abast que es determine reglamentàriament.

2. Les entitats col·laboradores de certificació hauran de desenvolupar les seues funcions per si mateixes o, en el cas dels col·legis professionals, per mitjà de les seues persones col·legiades.

*Article 21. Obligacions*

Sense perjuí de les altres obligacions que es deriven de la norma reglamentària de desenvolupament, les entitats col·laboradores de certificació hauran de:

a) Crear i mantindre un registre permanent i interoperable de les certificacions que emeten.

b) Mantindre els expedients i la documentació derivada de les seues funcions en un format que permeta la seua consulta, per a garantir la confidencialitat en compliment del que s'establix en la normativa sobre seguretat de la informació i protecció de dades personals.

c) Mantindre els requisits i les condicions que van justificar la seua acreditació.

d) Complir les condicions contingudes en la resolució d'acreditació i les establides en este títol, en la legislació sectorial i en les seues disposicions de desplegament.

e) Utilitzar mètodes, sistemes i mitjans materials oficialment aprovats en la normativa, els acreditats per una entitat oficial d'acreditació o, en defecte d'això, els adoptats per organismes nacionals o internacionals de solvència reconeguda, sempre degudament actualitzats o renovats.

*Article 22. Incompatibilitats*

Les entitats col·laboradores de certificació no podran tindre relació jurídica amb les persones, entitats o empreses que els contracten per a exercir les seues funcions, o amb les quals participen en el disseny o execució de l'activitat o projecte subjecte a la seua consideració, que puga produir dependència, subordinació o conflicte d'interessos que, en qualsevol forma, puga afectar la seua objectivitat i independència de criteri. Es considerarà que hi ha una dependència així, almenys, quan concórreguen les causes d'abstenció i recusació previstes en la legislació de règim jurídic del sector públic.

*Article 23. Inspecció i responsabilitat*

1. Els òrgans i entitats que hagen acreditat o informat preceptivament l'acreditació de les entitats col·laboradores de certificació hauran de realitzar inspeccions periòdiques d'estes, sobre la base del pla inspector que han d'aprovar.

2. Les entitats col·laboradores de certificació seran responsables dels certificats que emeten, i queden sotmeses al règim sancionador previst en este títol.

CAPÍTOL V

*Mesures de simplificació dirigides a la ciutadania*

Secció 1a.

Mesures generals

*Article 24. Procediments i servicis*

1. La Generalitat possibilitarà que la ciutadania puga accedir a tota la informació generada per l'Administració de la Generalitat i el seu sector públic instrumental, per mitjà d'un únic punt electrònic, Punt d'Accés General de la Generalitat, i des d'una perspectiva omnicanal.

2. Així mateix, s'oferirà informació i servicis integrats i complets dels tràmits i procediments del conjunt de les administracions públiques de la Comunitat Valenciana.

3. Els procediments administratius i servicis es posaran a la disposició de la ciutadania per mitjà del Catàleg de tràmits i procediments administratius de la Generalitat i el seu sector públic. La informació disponible serà completa i estarà redactada amb un llenguatge clar i senzill.

4. Els procediments es classificaran per temes i, si és el cas, per un interés relacionat amb un fet o circumstància vital de la ciutadania o moment relatiu a l'inici o al desenvolupament d'una activitat.

5. La Generalitat impulsarà la implantació d'un sistema d'informació i tramitació guiada que facilitarà a la ciutadania conéixer la informació sobre els procediments administratius dels òrgans i entitats públics i iniciar la seua tramitació.

6. S'oferiran, d'acord amb l'evolució de la implantació del govern de la dada, servicis proactius i personalitzats sobre la base de la informació obtinguda i elaborada pels òrgans i entitats del sector públic en l'exercici de potestats administratives, amb garantia de la protecció de les dades personals i el conjunt dels drets i les llibertats de les persones interessades.

*Article 25. Carpeta ciutadana*

1. La Generalitat posarà a la disposició de la ciutadania, dins de la seua seu electrònica, un espai personalitzat i únic de relació electrònica, la carpeta ciutadana, en què les persones podran gestionar els servicis administratius en els quals es troben interessades, consultar els procediments administratius, comunicacions i notificacions electròniques de la Generalitat.

2. La carpeta ciutadana, així mateix, haurà de posar d'ofici a la disposició de la ciutadania aquella informació que siga del seu interés, especialment en relació amb els seus certificats, carnets i targetes personals, i la vinculada a l'accés a procediments i servicis sol·licitats per la ciutadania de la Generalitat.

En la carpeta ciutadana s'habilitarà un espai personal, a manera de repositori, perquè les persones interessades puguen incorporar documentació i annexar-la de manera àgil als procediments administratius.

3. Els ens que integren l'Administració local, a través dels convenis corresponents, s'adheriran progressivament a la carpeta ciutadana de la Generalitat, de manera que, a través d'esta, les persones interessades puguen consultar l'estat del conjunt dels seus expedients.

Secció 2a.

Reducció de la bretxa digital

*Article 26. Relació amb la ciutadania*

1. Els subjectes inclosos en l'àmbit d'aplicació d'este títol hauran de disposar dels mitjans necessaris per a garantir que les persones amb dificultats per a relacionar-se electrònicament amb estos disposen de canals d'atenció accessibles i de qualitat, tant presencials com remots, amb l'objectiu de facilitar-los l'exercici dels seus drets i el compliment de les seues obligacions.

2. Els subjectes inclosos en l'àmbit d'aplicació d'este títol atendran la ciutadania d'acord amb les seues característiques personals, especialment quan es tracte de persones majors, amb diversitat o afectades per la bretxa digital.

*Article 27. Assistència a través del personal funcionari habilitat*

1. Els subjectes inclosos en l'àmbit d'aplicació d'este títol, en l'exercici de potestats administratives, assistiran, en l'ús de mitjans electrònics, a les persones físiques no obligades que així ho sol·liciten, i les ajudaran a relacionar-se electrònicament a través del personal funcionari habilitat.

2. La Generalitat impulsarà les mesures necessàries perquè les persones que, per motius de salut o mobilitat, no puguen desplaçar-se per a ser assistides presencialment pel personal funcionari habilitat puguen fer-ho a distància mitjançant sistemes d'atenció en remot que garantisquen una seguretat jurídica i tecnològica total.

3. S'establiran les mesures per a garantir que els servicis de videotelefonada permeten verificar la identitat de la persona i acreditar l'autenticitat de l'expressió de la seua voluntat i consentiment, així com la integritat i inalterabilitat dels documents, d'acord amb la normativa en matèria d'administració electrònica.

*Article 28. Altres sistemes d'assistència*

1. En les oficines d'atenció presencial de la Generalitat es facilitaran els mitjans tècnics necessaris perquè la ciutadania puga relacionar-se digitalment amb l'Administració de la Generalitat i el seu sector públic instrumental. Així mateix, es garantirà la possibilitat que les persones interessades puguen ser guiades per personal especialitzat.

2. S'habilitaran servicis de videotelefonada per a l'atenció de les consultes relacionades amb l'assistència en l'ús de mitjans electrònics.

*Article 29. Formació*

La Generalitat impulsarà la realització d'accions formatives dirigides a la ciutadania en general i, especialment, a aquells col·lectius més afectats per la bretxa digital, per a afavorir la inclusió digital i l'ús dels servicis digitals.

*Article 30. Espai de participació ciutadana*

En el marc de legislació reguladora de la participació ciutadana, la Generalitat establirà un espai específic per a facilitar el debat i l'escolta activa de la ciutadania, amb la finalitat de generar respostes pràctiques i eficaces a la situació de la bretxa digital en l'Administració.

CAPÍTOL VI

*Altres mesures de simplificació*

Secció 1a.

Terminis de resolució i sentit del silenci

*Article 31. Sentit del silenci*

La falta de resolució i notificació en termini en els procediments administratius de la Generalitat tindrà efectes estimatoris, excepte en els supòsits en els quals una norma amb rang de llei o una norma de dret de la Unió Europea o de dret internacional aplicable a Espanya establisquen el contrari, la qual cosa haurà de quedar degudament justificada en la Memòria de l'Anàlisi d'Impacte Normatiu. Quan el procediment tinga per objecte l'accés a activitats o el seu exercici, la llei que dispose el caràcter desestimatori del silenci haurà de fundar-se en la concurrència de raons imperioses d'interés general.

*Article 32. Reducció en els terminis de resolució*

1. Com a regla general, i d'acord amb la normativa bàsica estatal, el termini màxim de notificació de la resolució en tots els procediments administratius competència de la Generalitat serà de tres mesos.

2. Excepcionalment, i de forma motivada, podrà establir-se un termini superior. Este termini no podrà excedir de sis mesos llevat que una norma amb rang de llei establisca un major o així vinga previst en el dret de la Unió Europea.

Secció 2a.

Petició de dades i interoperabilitat

*Article 33. Registre electrònic d'informació de persones usuàries*

1. Es crea el Registre electrònic d'informació de persones usuàries, que es relacionen amb la Generalitat, adscrit a l'òrgan competent en matèria de simplificació administrativa, que constituirà la base de dades identificatives i de contacte comú per a tots els procediments administratius.

2. La posada en marxa d'este registre es fonamenta en l'interés públic essencial.

3. Les persones interessades tindran dret a:

– Accedir a les dades de la seua titularitat.

– Rectificar i suprimir les dades i els documents, en qualsevol moment, sempre que es complisquen els requisits legalment exigibles.

– Oposar-se o, si és legalment exigible, atorgar o retirar el consentiment per a la consulta de la seua informació per part de l'Administració de la Generalitat.

– Conéixer quines entitats han tingut accés a les seues dades o documents.

4. Mitjançant la subscripció dels convenis oportuns, els ens de l'Administració local podran tindre accés a la consulta de la informació que consta en el Registre electrònic d'informació de persones usuàries.

*Article 34. Petició de dades i documents*

1. Els subjectes inclosos en l'àmbit d'aplicació del títol I no podran sol·licitar a les persones interessades l'aportació de dades o documents que es puguen interoperar o que es troben disponibles en el Registre electrònic d'informació de persones usuàries.

2. Per a fer possible la interoperabilitat, la Generalitat subscriurà amb altres administracions públiques convenis o altres instruments que permeten consultar les dades i documents. L'intercanvi d'informació requerix garantir la continuïtat de l'accés a les dades i als sistemes que la suporten.

3. La petició de dades personals i dels documents que els continguen, no disponibles en la Plataforma Autonòmica d'Interoperabilitat, a altres òrgans o entitats públiques, s'haurà de realitzar mitjançant una sol·licitud formal, en la qual s'ha d'indicar la base de legitimació, la finalitat del tractament de les dades i l'aplicació dels principis de protecció de dades. La cessió de les dades personals sol·licitades s'efectuarà sempre que la petició complisca amb els requisits indicats, i per a la qual cosa s'adoptarà les mesures tècniques i organitzatives necessàries per a garantir la seua seguretat, confidencialitat i integritat.

Secció 3a.

Ens habilitats

*Article 35. Ens habilitats*

1. Els subjectes inclosos en l'àmbit d'aplicació del present títol podran habilitar amb caràcter general o específic persones físiques o jurídiques alienes a l'administració, per a la realització de determinades transaccions electròniques en representació de les persones interessades. No obstant això, la persona interessada podrà sempre comparéixer per si mateixa en el procediment.

2. Esta habilitació serà objecte de desplegament reglamentari, que establirà els tràmits objecte de l'habilitació, i les condicions i obligacions aplicables.

3. Els ens habilitats hauran d'ostentar la representació necessària per a cada actuació.

4. Els ens habilitats s'inscriuran d'ofici en el Registre d'Ens Habilitats, que serà públic i accessible a través del Portal de Transparència.

Secció 4a.

Govern de la dada i dada única

*Article 36. Govern de la dada*

1. La Generalitat aprovarà mitjançant acord del Consell un model de govern de la dada, com a instrument organitzatiu que determinarà els criteris i els elements que definiran el govern de les dades en l'Administració de la Generalitat i el seu sector públic instrumental.

2. El govern de la dada estarà orientat a la consecució d'una gestió pública pròxima a la ciutadania, automatitzada i segura basada en els següents principis d'actuació:

a) Transparència respecte de la capacitat de posar a la disposició d'altres òrgans o administracions públiques noves dades o documents.

b) Protecció de dades personals des del disseny i per defecte.

c) Corresponsabilitat des que es capturen, processen i emmagatzemen les dades fins que s'arxiven.

d) Coordinació entre els òrgans respecte de les funcions o rols que s'establisquen.

e) Estandardització, preservant l'homogeneïtat semàntica i sintàctica respecte del significat que tenen les dades.

f) Qualitat de la dada mitjançant l'establiment de fonts o base de dades únics.

g) Impacte en la gestió pública.

h) Analítica de dades.

i) Finalitat estadística d'interés de la Generalitat.

j) Compliment normatiu.

3. Les persones tindran accés a les consultes de dades i documents que s'hi realitzen des del Punt d'Accés General de la Generalitat.

CAPÍTOL VII

*Mesures internes de simplificació*

*Article 37. Gestor d'expedients comú*

1. S'implantarà un gestor d'expedients comú per als procediments competència de l'Administració de la Generalitat i de les entitats del sector públic instrumental en l'exercici de potestats administratives, com a sistema corporatiu de tramitació d'expedients.

2. En l'entorn de la tramitació d'un expedient, totes les peticions que es facen entre els òrgans competents es guardaran en el gestor d'expedients, i es podrà consultar l'evidència de la data de la petició i de la resposta.

*Article 38. Gestió per processos*

1. En l'àmbit de l'Administració de la Generalitat i el seu sector públic instrumental s'implantarà una metodologia de gestió per processos que fomentarà la millora contínua en la prestació dels servicis públics, a través de la modelització dels sistemes com un conjunt de processos interrelacionats per mitjà d'interaccions causa-efecte, que garantirà la coordinació dels processos entre si i milloraran l'efectivitat i la satisfacció de totes les persones i entitats implicades.

2. Els procediments i els tràmits s'agruparan en temes, la qual cosa permetrà disposar d'una informació comuna i estandarditzada dels processos de l'Administració i el seu sector públic, gestionar de manera coordinada i simplificada els processos i els procediments i dur a terme una planificació estratègica dels servicis públics sobre la base d'informació de qualitat disponible segons criteris homogenis.

*Article 39. Revisió de procediments*

L'Administració de la Generalitat i el seu sector públic instrumental hauran de calcular i avaluar, amb la periodicitat que fixe l'Oficina de Simplificació Administrativa i Govern de la Dada i assistida per esta, els temps mitjans de tramitació dels expedients administratius de la seua competència, identificant dilacions indegudes i les seues causes, siguen estes reguladores, de gestió administrativa o tecnològiques.

*Article 40. Formació i participació de les persones ocupades públiques*

1. L'Administració de la Generalitat i el seu sector públic instrumental garantiran la formació permanent i específica del personal empleat públic en matèria de simplificació administrativa en el triple vessant normatiu, organitzatiu i procedimental, així com en matèria de competències digitals.

2. Es garantirà la participació del personal empleat públic en el disseny dels servicis digitals, i s'hi incorporaran mecanismes per a compartir i gestionar el coneixement i el foment de solucions innovadores.

CAPÍTOL VIII

*Noves tecnologies per a l'Administració electrònica de la Generalitat*

*Article 41. Actuació administrativa automatitzada*

1. Com a mesura de simplificació, agilitació i de reducció de càrregues administratives, es promourà activament l'ús de les actuacions administratives automatitzades.

2. Les actuacions administratives automatitzades habilitaran servicis que permetran la descàrrega telemàtica d'acreditacions d'actes o actuacions previstos en la seua norma de creació, en els quals no hi ha intervenció directa del personal empleat públic, i que estaran subjectes als sistemes establits en la normativa reguladora de l'administració electrònica.

*Article 42. Robotització dels procediments administratius*

S'impulsarà la implantació de la robotització en totes les tasques, tràmits i procediments administratius susceptibles de realitzar-se sense intervenció de les persones, pel seu caràcter repetitiu, rutinari, mecànic, de revisió o comprovació de dades, especialment en els casos de procediments de tramitació massiva, a fi d'optimitzar el treball, mitjançant la reducció de temps de resposta, d'errors, de costos i de càrregues administratives.

*Article 43. Ús de la intel·ligència artificial*

1. La Generalitat impulsarà la incorporació de solucions basades en intel·ligència artificial per a fomentar el creixement econòmic i la millora en l'atenció dels servicis públics per part de la ciutadania.

2. La intel·ligència artificial se situarà en el centre de la tramitació administrativa, en particular, respecte a la busca guiada de tràmits i la tramitació unificada.

3. En l'ús de la intel·ligència artificial es garantiran els drets i llibertats de la ciutadania, complint amb el que es disposa en la normativa reguladora de la protecció de dades de caràcter personal i de la intel·ligència artificial.

4. S'haurà de publicar la relació de sistemes algorítmics o d'intel·ligència artificial que tinguen impacte en els procediments administratius o la prestació dels servicis públics amb la descripció de manera comprensible del seu disseny i funcionament, el nivell de risc que impliquen i el punt de contacte al qual poder dirigir-se en cada cas, d'acord amb els principis de transparència i explicabilitat, en els termes disposats en la legislació en matèria de transparència.

*Article 44. Sistemes d'identificació i firma*

1. La Generalitat possibilitarà l'obtenció de certificats electrònics per a la identificació i firma personal de manera remota, per mitjà de sistemes de videoconferència, i garantirà la seguretat i la protecció de les dades personals.

2. La Generalitat regularà l'ús d'un sistema d'identificació basat en un registre previ, en el qual la identitat de la persona s'acredite mitjançant l'aportació de dades que només conega la persona titular d'estes i es puga contrastar en una base de dades a la qual tinga accés la Generalitat. Este sistema d'identificació serà utilitzable únicament en aquells procediments i tràmits corresponents a sistemes d'informació els servicis dels quals s'hagen valorat com de nivell baix en la dimensió d'autenticitat conforme a l'Esquema Nacional de Seguretat.

3. El sistema d'identificació descrit en l'apartat anterior es podrà reforçar mitjançant un registre d'identitat verificada, quan la identitat de la persona siga contrastada per personal funcionari de la Generalitat, siga presencialment, sistemàticament de videoconferència o un altre mecanisme que proporcione un nivell similar de certesa quant a la identitat de la persona interessada i les dades aportades. Quan la identitat de la persona titular s'haja verificat d'esta manera, el sistema d'identificació es podrà aplicar a qualsevol procediment i tràmit de la Generalitat.

4. Una vegada la persona s'haja registrat, podrà firmar en els procediments i els tràmits mitjançant la recepció d'una clau d'autenticació en el dispositiu que haja quedat acreditat en el procés de registre previ. Per a la gestió d'este mecanisme d'autenticació s'admetran les solucions tecnològiques que acrediten que la persona està en possessió d'un dispositiu electrònic concret i que té accés a este, mitjançant els sistemes de control d'accés interns, la qual cosa constituïx una identificació de doble factor.

CAPÍTOL IX

*Simplificació en els ens de l'Administració local*

*Article 45. Implantació de la simplificació en l'Administració local*

1. Els ens de l'Administració local de la Comunitat Valenciana hauran d'aprovar normatives en matèria de simplificació administrativa, amb la finalitat de fer més eficients els seus procediments i tràmits i reduir les càrregues administratives sobre les persones interessades.

2. Així mateix, els ens de l'Administració local es coordinaran amb la Generalitat per a, en la mesura que siga possible, harmonitzar en les seues ordenances la redacció de les matèries de caràcter tècnic.

3. La Generalitat i els ens que integren l'Administració local col·laboraran i cooperaran amb la finalitat de complir amb les mesures que establix en este títol.

4. Als efectes del que es disposa en l'apartat anterior, els ens que integren l'Administració local designaran una persona representant entre el seu personal per a relacionar-se amb la Generalitat.

*Article 46. Col·laboració en la simplificació administrativa*

1. Amb la finalitat d'oferir un servici públic de qualitat, este títol del decret llei establix un marc regulador comú aplicable al conjunt de les administracions públiques de la Comunitat Valenciana.

2. A este efecte, la Generalitat impulsarà la firma dels convenis oportuns amb els ens de l'Administració local de la Comunitat Valenciana, per a establir les mesures concretes i els mecanismes d'interoperabilitat que permeten:

a) La seua integració en el Canal Empresa, de manera que este portal oferisca informació completa del conjunt dels tràmits i procediments que afecten les empreses.

b) L'accés, a través del Punt d'Accés General de la Generalitat, de la informació, els recursos i servicis disponibles, amb la finalitat de disposar d'informació integrada i completa dels tràmits i procediments del conjunt de les administracions públiques de la Comunitat Valenciana.

c) La consulta al Registre electrònic d'informació de les persones usuàries.

d) La consulta i l'accés, per part de les persones interessades o persones que les representen, a l'àrea privada del Canal Empresa i a la carpeta ciutadana de la Generalitat, amb les finalitats establides en este títol I.

e) L'ús en els seus procediments de les entitats col·laboradores de certificació i els ens habilitats de la Generalitat.

f) L'ús del sistema de la Generalitat per al servici d'assistència en l'ús de mitjans electrònics a les persones interessades, per mitjà del personal funcionari habilitat de les entitats locals, per a la realització d'actuacions i tràmits de la Generalitat, així com l'aprofundiment en el coneixement de la bretxa digital, a través dels espais de participació o qualsevol altre instrument que es considere apropiat.

g) L'impuls conjunt dels projectes declarats d'especial interés per a la Comunitat Valenciana, la qual cosa implicarà coordinar-se amb l'Oficina d'inversions i projectes estratègics per a analitzar els procediments, acordar la seua tramitació d'urgència i despatx prioritari i fer el seguiment dels projectes.

*Article 47. Declaració responsable ambiental i comunicació d'activitats innòcues*

Quan l'obertura d'activitats estiga subjecta a declaració responsable ambiental o comunicació d'activitats innòcues, en la tramitació i resolució dels procediments de registres i autoritzacions regulats en la legislació sectorial no ambiental de la Generalitat no es podrà exigir l'acta de comprovació favorable de l'ens local si esta seguix pendent d'emissió després d'haver-se superat el termini màxim establit per la norma per a la realització de la visita de comprovació.

CAPÍTOL X

*Règim sancionador en l'àmbit de la Generalitat*

*Article 48. Àmbit sancionador*

El règim sancionador previst en este capítol té per objecte tipificar les infraccions i sancions derivades de l'incompliment de les obligacions contingudes en les declaracions responsables i comunicacions, així com de les obligacions dels organismes o entitats col·laboradores regulades en la normativa sectorial en relació amb estes declaracions i comunicacions, igual que de l'incompliment de les obligacions establides en este títol per a les entitats col·laboradores de certificació i per als ens habilitats.

*Article 49. Competència sancionadora*

1. La incoació dels procediments sancionadors correspondrà a l'òrgan directiu competent per raó de la matèria on s'aporte la declaració responsable o comunicació, o a on operen els organismes de certificació, entitats col·laboradores sectorials, entitats col·laboradores de certificació i ens habilitats, i la instrucció correspondrà a la persona empleada pública designada a este efecte.

2. Seran competents per a sancionar:

a) La persona titular de l'òrgan directiu perifèric o central competent per raó de la matèria per a la imposició de sancions per infraccions lleus i greus.

b) La persona titular del departament competent per raó de la matèria per a la imposició de sancions per infraccions molt greus.

3. En les entitats del sector públic instrumental serà competent la persona que determinen les seues normes de creació i funcionament.

*Article 50. Responsables*

1. Als efectes d'este capítol, es consideraran responsables de la infracció:

a) Els qui tinguen l'obligació de presentar o presenten declaració responsable o comunicació, així com els organismes o entitats col·laboradores regulades en la normativa sectorial que les certifiquen.

b) En els supòsits de les entitats col·laboradores de certificació, els qui subscriguen els certificats emesos per estes, i la mateixa entitat en el cas de tindre constància i coneixement que l'actuació duta a terme per la persona que subscriu fora constitutiva d'infracció.

c) El personal dels ens habilitats que realitze la transacció electrònica en representació de les persones interessades, quan es comprove la realització de fets constitutius d'infracció que li puguen ser imputables. Així mateix, el mateix ens habilitat quan tinga constància i coneixement de l'actuació duta a terme pel seu personal i que esta és constitutiva d'infracció.

2. Davant d'una mateixa infracció, i en el cas d'haver-hi una pluralitat de responsables, estos respondran solidàriament.

3. Les responsabilitats administratives que es deriven de la comissió d'una infracció seran compatibles amb l'exigència a la persona infractora de la reposició de la situació alterada per ella mateixa al seu estat originari, així com amb la indemnització pels danys i perjuís causats, que serà determinada i exigida per l'òrgan al qual corresponga l'exercici de la potestat sancionadora.

*Article 51. Tipicitat*

1. Només constituïxen infraccions administratives, als efectes del que establix este capítol, les accions i les omissions tipificades en este com a infraccions lleus, greus o molt greus.

2. Per la comissió de les infraccions administratives assenyalades anteriorment, s'haurà d'imposar les sancions que regula este capítol.

*Article 52. Infraccions lleus*

Tindran la consideració d'infraccions lleus:

a) La inexactitud, falsedat o omissió, de caràcter no essencial, en qualsevol dada continguda en la declaració responsable o comunicació aportada per les persones interessades o certificada pels organismes de certificació administrativa o les entitats col·laboradores previstes en la regulació sectorial corresponent.

b) La inexactitud, falsedat o omissió, de caràcter no essencial, comesa per les entitats col·laboradores de certificació o ens habilitats regulats en este títol.

b) L'incompliment dels requeriments específics o les mesures cautelars que formule l'autoritat competent dins del termini concedit a este efecte, sempre que es produïsca per primera vegada.

c) La falta d'esmena de les deficiències detectades en inspeccions i revisions reglamentàries en el termini que assenyala l'acta corresponent o la falta d'acreditació d'esta esmena davant de l'Administració, sempre que estes deficiències no constituïsquen infracció greu o molt greu.

d) La falta de col·laboració amb l'Administració en l'exercici de les funcions de comprovació, inspecció i control.

e) L'incompliment per negligència dels requisits o obligacions establits.

f) La falta de comunicació a l'administració competent de la modificació de qualsevol dada de caràcter no essencial inclosa en la declaració responsable o comunicació.

*Article 53. Infraccions greus*

Tindran la consideració d'infraccions greus:

a) L'inici o desenvolupament de les activitats o de l'execució de projectes sense la presentació de la corresponent declaració responsable o comunicació.

b) La inexactitud, falsedat o omissió, de caràcter essencial, en qualsevol dada o manifestació continguda en la declaració responsable o comunicació.

Es considerarà essencial, en tot cas, la informació relativa a la titularitat de l'activitat, la naturalesa d'esta, el compliment de les obligacions relatives a l'adopció de les mesures de seguretat en l'exercici de l'activitat, incloses les relatives a la protecció del medi ambient, i de les obligacions que afecten la salut de las persones consumidores i usuàries.

c) No estar en possessió de la documentació o el projecte als quals fa referència la declaració responsable o la comunicació, o bé la falsedat, inexactitud o omissió en el contingut d'esta documentació, així com la incorrecta certificació de qualssevol d'estes qüestions pels organismes de certificació administrativa o les entitats col·laboradores previstes en la regulació sectorial.

d) La falta de firma per personal tècnic competent dels projectes que ho requerisquen o l'emissió de certificació per organisme de certificació administrativa o entitat col·laboradora de projectes sense esta firma preceptiva.

e) L'obstaculització de l'exercici de les funcions inspectores.

f) L'incompliment dels requeriments específics i de les mesures cautelars que formule l'autoritat competent, quan es produïsca de manera reiterada.

g) L'expedició de certificats, informes o actes el contingut dels quals no s'ajuste a la realitat dels fets.

h) La redacció i la firma de projectes o memòries tècniques el contingut dels quals no s'ajuste a les prescripcions que establix la normativa aplicable per a la iniciació i/o exercici d'activitats.

i) Les inspeccions, els assajos o les proves efectuats per organismes de certificació o entitats col·laboradores de manera incompleta o amb resultats inexactes per una insuficient constatació dels fets o per la deficient aplicació de normes tècniques.

j) L'incompliment de les obligacions derivades de l'acreditació d'entitats col·laboradores de certificació o ens habilitats, llevat que constituïsca una infracció molt greu.

k) La falta de comunicació a l'Administració de la modificació de qualsevol dada de caràcter essencial inclosa en la declaració responsable o comunicació.

l) La reincidència en falta lleu per la qual haja sigut sancionat en el termini dels dos anys anteriors a la comissió d'esta.

*Article 54. Infraccions molt greus*

Tindran la consideració d'infraccions molt greus:

a) L'incompliment dolós dels requisits, obligacions o prohibicions aplicables a l'activitat o projecte.

b) Les tipificades com a infraccions greus quan d'estes resulte un dany molt greu o es derive un perill molt greu o imminent.

c) La negativa absoluta a facilitar informació o prestar col·laboració al personal inspector.

d) Incórrer en les causes d'incompatibilitat regulades en el present títol.

e) L'incompliment de l'obligació d'assegurament de riscos per les entitats col·laboradores de certificació.

f) La reincidència en falta greu per la qual s'haja sigut sancionat en el termini dels dos anys anteriors a la comissió d'esta.

*Article 55. Reiteració i reincidència*

1. S'entendrà que hi ha reiteració quan es cometa una nova infracció de la mateixa índole, dins del termini d'un any després de l'anterior, sense que hi haja resolució ferma en via administrativa.

2. La reincidència es produirà per comissió en el terme d'un any de més d'una infracció de la mateixa naturalesa, ja sancionada amb anterioritat, quan així haja sigut declarat per resolució ferma en via administrativa.

*Article 56 Graduació de les sancions*

1. Per a la graduació de les sancions es consideraran els criteris regulats en la normativa bàsica estatal.

2. A este efecte, serà sancionable, com a infracció continuada, la realització d'una pluralitat d'accions o omissions que infringisquen el mateix precepte administratiu o semblants, en execució d'un pla preconcebut o aprofitant idèntica ocasió.

*Article 57. Classes de sancions*

1. Les infraccions en esta matèria se sancionaran mitjançant la imposició de sancions pecuniàries i, quan siga procedent, mitjançant sancions no pecuniàries. Estos dos tipus de sancions seran compatibles entre si i es podran imposar de manera simultània en el cas de les infraccions greus i molt greus, en atenció a la naturalesa de la infracció.

2. Les sancions pecuniàries consistiran en una multa.

3. Les sancions no pecuniàries, que es podran imposar en cas d'infraccions greus o molt greus, podran consistir en:

a) Suspensió amb caràcter definitiu o temporal de l'activitat, de l'execució del projecte o, si és el cas, clausura de l'establiment. L'acord de tancament haurà de determinar les mesures complementàries per a la seua plena eficàcia.

b) Inhabilitació, per un període mínim de sis mesos i màxim de cinc anys, per al desenvolupament de l'activitat o la promoció de projectes anàlegs, percebre subvencions o beneficiar-se d'incentius fiscals.

c) Rescabalament de tots els gastos que haja generat la intervenció a compte de la persona infractora.

d) Decomís dels beneficis obtinguts a conseqüència de la comissió de la infracció i, en particular, dels derivats d'activitats o projectes que han de tindre la declaració responsable o comunicació i no en disposen.

e) Obligació de restitució de l'estat de les coses a la situació prèvia a la comissió de la infracció.

f) Pèrdua de la condició d'entitat col·laboradora de certificació o d'ens habilitat i prohibició d'obtindre nova acreditació o habilitació, per un període d'entre sis mesos i cinc anys.

*Article 58. Quantia de les sancions*

1. Les infraccions lleus se sancionaran amb multes de fins a 6.000 euros.

2. Les infraccions greus se sancionaran amb multes de 6.001 euros a 120.000 euros.

3. Les infraccions molt greus se sancionaran amb multa de 120.001 euros a 1.000.000 euros.

*Article 59. Caducitat i prescripció*

1. El termini màxim per a resoldre i notificar serà de sis mesos des de la data d'adopció de l'acord d'iniciació del procediment sancionador. Transcorregut este termini, excepte que concórreguen causes que legalment produïsquen la suspensió del procediment, es produirà la caducitat d'este.

2. Les infraccions molt greus prescriuran als tres anys, les greus als dos anys i les lleus als sis mesos; les sancions imposades per faltes molt greus prescriuran als tres anys, les imposades per faltes greus als dos anys i les imposades per faltes lleus a l'any.

3. L'inici del còmput dels terminis de prescripció de les infraccions i sancions serà el regulat en la normativa bàsica estatal.

**TÍTOL II**

**Mesures en matèria d'Administració local, transparència, participació i convenis de col·laboració**

CAPÍTOL I

*Administració local*

*Article 60. Modificació de la Llei 8/2010, de 23 de juny, de règim local de la Comunitat Valenciana.*

La Llei 8/2010, de 23 de juny, de règim local de la Comunitat Valenciana, queda modificada com seguix:

U. Es modifiquen els apartats 1 i 2 de l'article 170, que queden redactats de la manera següent:

"Article 170. Procediments

1. La creació i la supressió de llocs de treball reservats a personal funcionari local amb habilitació de caràcter nacional es realitzarà per l'òrgan directiu competent en matèria d'administració local, d'ofici o a instàncies de l'entitat local interessada.

2. Els llocs de col·laboració seran creats discrecionalment per la mateixa entitat local, en els termes que reglamentàriament es despleguen, i correspon a l'òrgan directiu competent en matèria d'administració local la classificació d'estos."

Dos. Es modifica l'apartat 1 de l'article 181, que queda redactat de la manera següent:

"Article 181. Desafectació de béns comunals

1. Els béns comunals que per la seua naturalesa intrínseca o per altres causes no hagen sigut objecte de gaudi d'esta índole durant més de deu anys, encara que en algun d'estos s'haja produït un acte aïllat d'aprofitament, podran ser desproveïts del seu caràcter comunal i qualificats de patrimonials mitjançant acord de l'entitat local respectiva. Este acord requerirà, amb la informació pública prèvia, el vot favorable de la majoria absoluta del nombre legal de membres de la corporació i l'aprovació posterior de l'òrgan directiu competent en matèria d'administració local.

Tres. Es modifica l'apartat 1 de l'article 191, que queda redactat de la manera següent:

"Article 191. Comunicació a la Generalitat

1. Tota alienació, gravamen o permuta de béns immobles s'haurà de comunicar a l'òrgan directiu competent en matèria d'administració local. Si el seu valor excedix el 25 % dels recursos ordinaris del pressupost anual de la corporació requerirà, a més, l'autorització d'este."

*Article 61. Modificació de la Llei 5/2023, de 13 d'abril, integral de mesures contra el despoblament i per l'equitat territorial a la Comunitat Valenciana*

La Llei 5/2023, de 13 d'abril, integral de mesures contra el despoblament i per l'equitat territorial a la Comunitat Valenciana, queda modificada com seguix:

Únic. Se suprimix l'apartat 3 i es modifiquen els apartats 1 i 2 de l'article 6, que queden redactats de la manera següent:

"Article 6. Informe de perspectiva sobre el despoblament

1. Els projectes normatius amb rang de llei, de la Generalitat, i els plans sectorials que de manera directa i inequívoca afecten municipis en risc de despoblació hauran d'incorporar una valoració de perspectiva sobre el despoblament, que incloga una avaluació de l'impacte en termes de repte demogràfic, indicant que la normativa regulada i el desenvolupament dels plans són adequats a les singularitats i als recursos administratius disponibles en els municipis compresos en l'article 15.

En cas de no afecció, es deixarà constància de la concurrència d'esta circumstància en la Memòria d'Anàlisi d'Impacte Normatiu o en l'expedient de tramitació del pla sectorial, si és el cas.

Este informe haurà de ser elaborat pel departament o centre directiu que propose l'avantprojecte de llei o projecte de pla o programa, i haurà d'adjuntar-se a la proposta des de l'inici del procés de tramitació.

2. L'òrgan competent en matèria de polítiques contra el despoblament proporcionarà directrius, instruccions i metodologies per a facilitar l'elaboració de l'informe de perspectiva sobre el despoblament."

*Article 62. Modificació del Decret 92/2021, de 9 de juliol, del Consell, de regulació del personal funcionari amb habilitació de caràcter nacional*

El Decret 92/2021, de 9 de juliol, del Consell, de regulació del personal funcionari amb habilitació de caràcter nacional, queda modificat com seguix:

U. Es modifiquen els apartats 1, 3 i 6 de l'article 2, que queden redactats de la manera següent:

"Article 2. Creació, classificació i supressió de llocs de treball necessaris reservats a personal funcionari amb habilitació de caràcter nacional

1. La creació, la classificació i la supressió dels llocs de treball necessaris reservats a personal funcionari amb habilitació de caràcter nacional, així com la modificació en la classificació d'estos, les realitzarà l'òrgan directiu competent en matèria d'administració local, d'ofici, en supòsits de desaparició d'ens locals, o a instàncies de l'entitat local interessada.                [...]

3. Per a la tramitació dels procediments de creació, classificació, supressió i reclassificació dels llocs necessaris, els certificarà la secretaria:

a) L'acord plenari en què es propose la creació, la classificació, la supressió o la reclassificació.

b) La població municipal que hi ha, segons l'última revisió anual del padró d'habitants. Este requisit no serà exigible per a les mancomunitats de municipis.

c) La realització del tràmit d'audiència a les persones interessades i el seu resultat.

[...]

6. L'òrgan directiu competent en matèria d'administració local, a la vista de la documentació aportada, dictarà, amb els informes previs oportuns, la resolució de creació, classificació, supressió o modificació del lloc."

Dos. Es modifica l'apartat 2 de l'article 3, que queda redactat de la manera següent:

"Article 3. Creació, classificació i supressió dels llocs de col·laboració reservats a personal funcionari amb habilitació de caràcter nacional

[...]

2. La classificació d'estos llocs de col·laboració correspon, en tot cas, a l'òrgan directiu competent en matèria d'administració local, que la realitzarà a proposta de l'entitat local interessada, a la qual s'haurà d'adjuntar un certificat de la secretaria, acreditatiu de la modificació de la plantilla o relació de llocs de treball, així com de la publicació definitiva d'esta en el Butlletí Oficial de la Província."

Tres. Es modifica l'apartat 2 de l'article 4, que queda redactat de la manera següent:

"Article 4. Creació, classificació i supressió dels llocs de treball reservats a personal funcionari amb habilitació de caràcter nacional en mancomunitats de municipis

[...]

2. La creació i la classificació dels llocs reservats a personal funcionari amb habilitació de caràcter nacional en les mancomunitats de municipis correspondrà a l'òrgan directiu competent en matèria d'administració local, que la realitzarà a proposta de l'entitat interessada. Els llocs es podran classificar en categoria primera, segona o tercera.

Mentres l'òrgan autonòmic competent no cree i classifique el lloc citat, estes funcions poden ser exercides amb caràcter voluntari i retribuït per algun funcionari o alguna funcionària amb habilitació de caràcter nacional d'algun dels municipis que integren la mancomunitat o, en defecte d'això, per personal funcionari amb habilitació nacional d'una entitat local no integrant d'esta, la designació prèvia del qual serà efectuada pel ple de l'entitat local i serà notificada a l'òrgan autonòmic competent en matèria d'administració local. Este nomenament no podrà tindre una duració superior a un any."

Quatre. Es modifica l'apartat 2 de l'article 6, que queda redactat de la manera següent:

"Article 6. Llocs en entitats d'àmbit territorial inferior al municipal

[...]

2. Correspon a l'òrgan directiu competent en matèria d'administració local, d'ofici o a instàncies de l'entitat local menor corresponent, la creació, la classificació i la supressió dels llocs de treball reservats a personal funcionari amb habilitació de caràcter nacional i, si és el cas, l'exempció de l'obligació de mantindre estos llocs, quan concórreguen les circumstàncies previstes en l'article 10 d'este decret. Així mateix, estes entitats podran formar agrupacions en els termes que preveu el present decret."

Cinc. Es modifiquen els apartats 1 i 3 de l'article 12, que queden redactats de la manera següent:

"Article 12. Procediment

1. El procediment per a sol·licitar l'exempció s'iniciarà mitjançant un acord plenari de l'entitat local, en el qual es farà menció expressa al compliment dels requisits establits en el present capítol, i correspondrà a l'òrgan directiu competent en matèria d'administració local la seua resolució, amb l'informe previ de la diputació provincial corresponent. En l'acord plenari s'haurà de fer menció expressa a la impossibilitat de mantindre el lloc eximit mitjançant l'agrupació amb altres entitats locals.

[...]

3. Quan desapareguen les circumstàncies que van justificar l'exempció d'un lloc de treball, l'entitat local afectada haurà de sol·licitar la revocació d'esta i procedir a la creació i classificació del lloc de treball corresponent, la qual cosa durà a terme l'òrgan directiu competent en matèria d'administració local, amb l'informe preceptiu previ de la diputació provincial corresponent."

CAPÍTOL II

*Transparència*

*Article 63. Modificació de la Llei 1/2022, de 13 d'abril, de transparència i bon govern de la Comunitat Valenciana*

La Llei 1/2022, de 13 d'abril, de transparència i bon govern de la Comunitat Valenciana, es modifica com seguix:

U. Es modifiquen la lletra l de l'apartat 1 i la lletra a de l'apartat 2 de l'article 16, que queden redactades de la manera següent:

"Article 16. Informació de rellevància jurídica

1. Les administracions públiques de l'article 3.2 han de publicar:

[..]

l) La relació de sistemes d'intel·ligència artificial d'alt risc d'acord amb el reglament d'intel·ligència artificial que despleguen o implanten. Així mateix, s'inclourà la relació de sistemes automatitzats i sistemes d'intel·ligència artificial d'ús general l'ús del qual impacte de manera significativa en els procediments administratius o la prestació dels servicis públics. Sense perjuí del desplegament reglamentari, i d'acord amb els principis de transparència i explicabilitat, la informació que cal facilitar inclourà la descripció, en un llenguatge clar i senzill, del disseny, funcionament i lògica del sistema, la seua finalitat, la incidència en les decisions públiques, el nivell de risc que implica, la importància i conseqüències previstes per a la ciutadania, el punt de contacte al qual es pot dirigir, i si és el cas, l'òrgan o òrgans competents a l'efecte d'impugnació. Així mateix, s'informarà dels criteris generals d'impacte i risc adoptats per a delimitar els sistemes als quals s'ha de donar publicitat.

2. A més, l'Administració de la Generalitat i el seu sector públic instrumental han de publicar la informació següent, adaptada a les seues particularitats organitzatives:

a) Els informes jurídics facultatius de l'Advocacia General de la Generalitat que donen resposta a consultes plantejades, en la mesura que suposen una interpretació del dret, és a dir, que tinguen incidència sobre la interpretació i l'aplicació de les normes. Cada informe jurídic formulat per l'Advocacia haurà d'indicar si té o no incidència sobre la interpretació i l'aplicació de les normes i, per tant, si ha de ser o no objecte de publicitat activa."

Dos. Es modifica el títol i els apartats 2 i 3 i s'afig un nou apartat 4, en l'article 21, que queden redactats de la manera següent:

"Article 21. Informació relativa a convenis de col·laboració, encàrrecs de gestió, encàrrecs d'execució a mitjans propis i acció concertada

[...]

2. Les administracions públiques i el seu sector públic instrumental han de publicar el text íntegre de les comandes de gestió i encàrrecs a mitjans propis.

En els encàrrecs a mitjans propis anualment s'indicarà el percentatge de l'activitat realitzada pel mitjà propi a favor dels ens de control. Així mateix, s'han d'indicar els motius que justifiquen que no es presten els servicis amb els mitjans personals amb els quals compta l'òrgan o entitat que encarrega i, si és el cas, les raons que acrediten que no s'haja licitat la contractació del servici, de conformitat amb el que preveu la legislació de contractes del sector públic.

3. En els convenis, comandes de gestió i encàrrecs a mitjans propis s'indicarà les clàusules que continguen informació de caràcter confidencial i les raons que ho justifiquen, d'acord amb el que disposa la normativa sectorial que els siga aplicable. Les parts no confidencials estan sotmeses a publicitat activa, així com les seues modificacions i addendes, si n'hi ha.

4. L'Administració de la Generalitat ha de publicar informació sobre l'acció concertada amb entitats d'iniciativa social per a la prestació de servicis socials. En concret, s'hauran de publicar la convocatòria dels acords d'acció concertada i resolució de concessió, els concerts socials amb cada entitat, així com les pròrrogues, ampliacions i minoracions, revisions i modificacions."

Tres. S'afig el nou apartat 7 a l'article 33, que queda redactat de la manera següent:

"Article 33. Tramitació

[...]

7. D'acord amb el principi de simplificació administrativa, les notificacions dirigides a la persona sol·licitant de la informació es podran acumular en un sol acte quan ho permeta el compliment dels terminis."

Quatre. Es modifica l'apartat 1 de l'article 35, que queda redactat de la manera següent:

"Article 35. Òrgans competents per a la resolució del procediment de sol·licitud d'accés a la informació pública

1. En l'àmbit de l'Administració de la Generalitat són competents per a la resolució del procediment les persones titulars dels òrgans superiors i directius responsables funcionals de la informació sol·licitada o aquells en els quals deleguen."

Cinc. Es modifica l'apartat 5 de l'article 40, que queda redactat de la manera següent:

"Article 40. Obertura de dades

[...]

5. En este procés d'obertura de dades, cal prioritzar les dades considerades d'alt valor pel seu potencial per a generar beneficis socioeconòmics o mediambientals importants i servicis innovadors, beneficiar un gran nombre de persones usuàries i pimes, contribuir a generar ingressos i per la possibilitat de ser combinats amb altres conjunts de dades. La definició concreta de les dades considerades d'alt valor serà la que establisca la normativa estatal i europea aplicable."

Sis. Se suprimix l'apartat 5 de l'article 42.

Set. Es modifica el títol i els apartats 1 i 2 de l'article 44, que queden redactats de la manera següent:

"Article 44. Comissió Interdepartamental de Govern Obert

1. Per a la coordinació general en matèria de govern obert en l'àmbit de l'Administració de la Generalitat i el seu sector públic instrumental es crea la Comissió Interdepartamental de Govern Obert. Té, entre les seues funcions, la col·laboració amb la conselleria competent en matèria de govern obert en la planificació directiva i operativa, el seguiment periòdic i l'avaluació de les accions en la matèria. Així mateix, podrà aprovar instruccions i fixar criteris en la matèria.

2. La Comissió Interdepartamental de Govern Obert serà assistida en l'exercici de les seues funcions per una comissió tècnica designada a este efecte, que presidirà el centre directiu competent en matèria de govern obert."

Huit. Se suprimix l'apartat 2 i es modifica el títol, l'apartat 1 i l'apartat 4 de l'article 45, que queden redactats de la manera següent:

"Article 45. Unitats de transparència i participació

1. En cada departament del Consell es crearà, dependent de la subsecretaria, una unitat administrativa específica amb funcions en matèria de transparència, accés a la informació pública, dades obertes i participació ciutadana, que comptarà amb els recursos humans i materials necessaris per al correcte compliment de les seues funcions. Esta unitat s'encarregarà de coordinar les actuacions en estes matèries en l'àmbit de cada departament i de col·laborar en el seguiment del seu compliment amb el centre directiu competent en matèria de govern obert, amb la finalitat d'assegurar la implementació de les polítiques de govern obert de manera homogènia en tots els àmbits de l'actuació administrativa. Així mateix, haurà d'impulsar i fomentar actuacions de difusió i coneixement, així com vetlar pel compliment de les obligacions de govern obert en l'àmbit de la seua competència. Reglamentàriament es regularà la possibilitat que estes unitats puguen assumir funcions en matèria de protecció de dades i en la coordinació de la gestió dels sistemes d'informació.

2. [Suprimit]

[...]

4. La resta dels òrgans i unitats del departament hauran de prestar la màxima col·laboració a la unitat de transparència i participació en el compliment de les seues funcions. Cada òrgan serà responsable d'executar els processos participatius d'acord amb les seues competències, facilitar la informació pública que conste en el seu poder que siga objecte de publicitat activa, de tramitar i resoldre les sol·licituds d'informació pública que siguen de la seua competència i de dur a terme les mesures necessàries per a fer pública la informació que generen en l'activitat administrativa com ara dades obertes, en les condicions i amb les característiques que establix esta llei i amb la coordinació de l'òrgan competent en matèria de transparència i dels que preveu este article."

Nou. Se suprimix l'article 61.

CAPÍTOL III

*Participació*

*Article 64. Modificació de la Llei 4/2023, de 13 d'abril, de la Generalitat, de participació ciutadana i foment de l'associacionisme de la Comunitat Valenciana*

La Llei 4/2023, de 13 d'abril, de la Generalitat, de participació ciutadana i foment de l'associacionisme de la Comunitat Valenciana, queda modificada com seguix:

U. Es modifica l'apartat 6, de l'article 12, que queda redactat de la manera següent:

"Article 12. Iniciativa ciutadana en l'àmbit de la Generalitat

[...]

6. Aconseguit este suport, el departament competent en la matèria disposarà d'un termini d'un mes per a elaborar un informe amb els arguments presentats per la ciutadania i amb la postura de la Generalitat sobre la iniciativa segons aspectes de valoració tècnica, econòmica i d'oportunitat. Este informe es publicarà en el Portal de Participació de la Generalitat per a coneixement públic."

Dos. Es modifiquen els apartats 3 i 4 de l'article 14, que queden redactats de la manera següent:

"Article 14. Disposicions generals

[...]

3. En l'àmbit de la Generalitat, tant la fase de consulta pública prèvia com l'audiència ciutadana es duran a terme a través del Portal de Participació de l'article 32, sense perjuí que les normes sectorials establisquen altres mitjans de publicació complementaris.

4. Per a cada fase s'establirà un mínim de 15 dies naturals, durant el qual la ciutadania podrà manifestar les seues observacions i efectuar-hi aportacions. En cas que s'haja declarat la urgència de la tramitació de l'expedient, el termini serà de 10 dies naturals."

Tres. Es modifica l'apartat 1 de l'article 19, que queda redactat de la manera següent:

"Article 19. Els pressupostos participatius en l'àmbit de la Generalitat

1. El Consell, mitjançant un acord, determinarà la dotació pressupostària que se sotmetrà al procés participatiu, els capítols de gasto afectats i el calendari d'execució. Els processos de pressupostos participatius es convocaran cada quatre anys."

Quatre. Es modifica l'apartat 2 de l'article 23, que queda redactat de la manera següent:

"Article 23. Auditoria ciutadana

[...]

2. L'elecció de les persones cridades a participar en l'auditoria es realitzarà de manera transparent, mitjançant sorteig d'entre les que hagen manifestat interés per a participar en els processos d'avaluació."

Cinc. Es modifica el text de l'article 42, que queda redactat de la manera següent:

"Article 42. Planificació estratègica de la Generalitat en matèria de participació

En l'àmbit de l'Administració de la Generalitat i el seu sector públic instrumental, el Consell, a proposta del departament competent en matèria de transparència i participació, aprovarà el pla estratègic regulat en l'article 46 de la Llei 1/2022, de 13 d'abril, de transparència i bon govern de la Comunitat Valenciana, que inclourà també la programació, la implantació i el seguiment en matèria de participació ciutadana, i que passa a denominar-se Pla estratègic de govern obert."

Sis. Es modifiquen els apartats 1 i 2 de l'article 43, que queden redactats de la manera següent:

"Article 43. Coordinació i impuls de la participació ciutadana en la Generalitat

1. Per a la coordinació general en matèria de participació ciutadana en l'àmbit de l'Administració de la Generalitat i el seu sector públic instrumental, la Comissió Interdepartamental regulada en l'article 44 de la Llei 1/2022, de 13 d'abril, de transparència i bon govern de la Comunitat Valenciana, assumirà també funcions de col·laboració amb el departament competent en matèria de participació en la planificació directiva i operativa, el seguiment periòdic i l'avaluació de les accions en la matèria, i es denomina Comissió Interdepartamental de Govern Obert.

2. Amb la finalitat de promoure i vetlar per l'aplicació del que disposa esta llei, en cada departament del Consell i entitat del sector públic les unitats administratives regulades en l'article 45.1 de la Llei 1/2022, de 13 d'abril, de transparència i bon govern de la Comunitat Valenciana, assumiran també les funcions d'impuls i coordinació amb l'òrgan directiu competent en matèria de participació ciutadana, i es denominaran unitats administratives de transparència i participació. No obstant això, amb l'informe previ justificat de la subsecretaria corresponent, i atés el principi d'autoorganització de cada departament, es podrà mantindre la divisió entre les unitats de participació i les unitats de transparència."

CAPÍTOL IV

*Activitat dels grups d'interés*

Article *65*. Modificació de la Llei 25/2018, de 10 de desembre, reguladora de l'activitat dels grups d'interés de la Comunitat Valenciana

La Llei 25/2018, de 10 de desembre, reguladora de l'activitat dels grups d'interés de la Comunitat Valenciana, queda modificada com seguix:

Únic. Es modifica l'apartat 1 de l'article 18, que queda redactat de la manera següent:

"Article 18. Informe de participació dels grups d'interés en els processos d'elaboració de normes

1. Quan les activitats dels grups d'interés previstes en l'article 4 tinguen la finalitat d'influir en l'elaboració i adopció d'avantprojectes de llei i de projectes de decret del Consell, la conselleria competent per a la seua tramitació emetrà un informe en el qual conste la identitat de les persones de l'article 2.1 que hagen mantingut contactes, directes o indirectes, orals o escrits, amb qualsevol persona que actue en nom o defensa dels interessos del grup d'interés amb esta finalitat. També es farà constar detalladament en l'informe la identitat d'estes persones, la data i l'objecte del contacte i la identificació dels grups d'interés per als quals actuen, així com la postura i pretensions del grup d'interés.

Este informe se substanciarà sense perjuí de la resta d'informes previstos en les normes que regulen la participació ciutadana o l'audiència pública en els projectes normatius. Per la seua naturalesa, s'exclouen d'esta obligació els decrets del Consell que aproven o modifiquen instruments de planejament territorial, regulats per la legislació d'ordenació del territori."

*Article 66. Modificació del Decret 172/2021, de 15 d'octubre, del Consell, de desplegament de la Llei 25/2018, de 10 de desembre, reguladora de l'activitat dels grups d'interés de la Comunitat Valenciana*

El Decret 172/2021, de 15 d'octubre, del Consell, de desplegament de la Llei 25/2018, de 10 de desembre, reguladora de l'activitat dels grups d'interés de la Comunitat Valenciana, queda modificat com seguix:

Únic. Es modifica l'apartat 2 de l'article 21, que queda redactat de la manera següent:

"Article 21. Informe de petjada dels grups d'interés

[...]

2. Si prèviament o al llarg del procediment d'elaboració d'un avantprojecte de llei o d'un projecte de decret del Consell no s'han produït activitats d'influència relacionades amb l'avantprojecte o projecte, l'òrgan competent per a la seua tramitació deixarà constància d'esta circumstància en la Memòria d'Anàlisi d'Impacte Normatiu".

CAPÍTOL V

*Convenis de col·laboració*

*Article 67. Modificació del Decret 176/2014, de 10 d'octubre, del Consell, pel qual regula els convenis que subscriga la Generalitat i el seu registre*

El Decret 176/2014, de 10 d'octubre, del Consell, pel qual regula els convenis que subscriga la Generalitat i el seu registre, queda modificat com seguix:

U. Es modifiquen els apartats 1 i 2 de l'article 6, que queden redactats de la manera següent:

"Article 6. Òrgans competents per a elaborar, gestionar i subscriure convenis en l'àmbit de l'Administració del Consell

1. La proposta i l'elaboració dels projectes dels diferents convenis i de les seues addendes, l'adaptació del seu contingut d'acord amb els diversos informes que s'emeten durant la tramitació del procediment, així com la proposta i l'elaboració de la modificació, la pròrroga, la suspensió i l'extinció dels convenis, correspon a les persones titulars dels òrgans superiors i dels centres directius, en virtut de les competències que tinguen assignades i amb vista a les actuacions que resulten necessàries per a la consecució de l'objecte del conveni.

2. Amb caràcter general, l'impuls, la tramitació, la coordinació i, si és el cas, l'assessorament en els procediments d'elaboració dels convenis que subscriga la Generalitat és competència de les persones titulars de les subsecretaries dels respectius departaments del Consell."

Dos. Es modifiquen la lletra a de l'apartat 2, i la lletra b de l'apartat 6, de l'article 12, que queden redactades de la manera següent:

"Article 12. Actuacions prèvies a la subscripció de convenis

[...]

2. A més, en els projectes de conveni que comporten obligacions econòmiques per a la Generalitat:

a) Memòria econòmica subscrita per la persona titular de l'òrgan proponent o, si es tracta d'organismes públics, per l'òrgan que exercisca funcions equivalents a estos.

[...]

6. L'autorització del Consell per a subscriure convenis serà preceptiva en els casos següents:

[...]

b) convenis subscrits amb persones físiques o jurídiques privades dels quals, directament o indirectament, es deriven obligacions econòmiques per a l'Administració de la Generalitat o per a qualsevol dels ens instrumentals del seu sector públic, excepte els convenis que instrumenten subvencions de concessió directa quan la seua quantia no siga superior a l'import que establisca, sobre este tema, la legislació en matèria d'hisenda pública de la Generalitat."

Tres. Es modifica la disposició addicional tercera, que queda amb la redacció següent:

"Tercera. Convenis tipus

Els convenis que versen sobre una mateixa matèria i l'objecte i el contingut de la qual siga idèntic, amb l'excepció de les parts firmants i l'import i les actuacions compromeses, es podran tramitar en un únic procediment, que permeta l'emissió d'un únic informe de necessitat i oportunitat, una única memòria econòmica, un únic informe del Registre de convenis de la Generalitat, un únic informe de l'Advocacia General de la Generalitat, i, si és el cas, un únic informe de la Intervenció o d'altres òrgans que hagen d'emetre un informe, sempre que, juntament amb les clàusules comunes, s'adjunte una relació de les parts amb les quals s'ha de firmar cada conveni individualitzat, i l'import i les actuacions compromeses en cada un. Així mateix, l'autorització per a la seua subscripció, quan esta siga preceptiva, se sotmetrà al Consell en una única proposta, que es referirà al conveni tipus, i que inclourà les singularitats de cada un dels convenis que està previst firmar.

A l'efecte de l'autorització preceptiva del Consell en el cas al qual al·ludix el paràgraf b de l'apartat 6 de l'article 12 d'este decret, la quantia que s'ha de computar és la suma dels imports dels convenis tramitats conjuntament."

**TÍTOL III**

**Mesures en matèria de patrimoni cultural i esport**

CAPÍTOL I

*Patrimoni cultural*

*Article 68. Modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià*

La Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, queda modificada com seguix:

U. Es modifica l'article 4, que queda redactat de la manera següent:

"Article 4. Col·laboració entre les administracions públiques

1. Les administracions públiques valencianes actuaran de conformitat amb el deure de col·laboració, amb la finalitat de millorar l'eficiència de la gestió pública, facilitar la utilització conjunta de mitjans i servicis públics i complir amb la legislació d'estabilitat pressupostària i sostenibilitat financera per a la millor consecució dels fins previstos en esta llei. La Generalitat prestarà assistència tècnica a les altres administracions públiques valencianes i establirà els mitjans de col·laboració amb estes en els casos i en la mesura en què siga necessari per al compliment dels fins de la present llei.

2. Els municipis estan obligats a protegir i donar a conéixer els valors del patrimoni cultural existent en el seu respectiu àmbit territorial. Per a això, podran col·laborar amb la Generalitat, mitjançant les fórmules de col·laboració interadministrativa previstes en la present llei i en la legislació sobre règim local i sobre règim jurídic del sector públic, especialment en els supòsits següents:

a) Tramitar, en els termes previstos en esta llei i en la legislació urbanística, mediambiental i altra que resulte aplicable en matèria de protecció del patrimoni cultural, els instruments urbanístics que garantisquen la conservació, la difusió, el foment, la investigació i l'acreixement del patrimoni cultural valencià, en els termes i terminis establits a este efecte.

b) Comunicar a l'Administració de la Generalitat qualsevol amenaça, dany o pertorbació de la seua funció social de què siguen objecte estos béns, així com les dificultats i les necessitats de qualsevol orde que tinguen per al compliment de les obligacions establides en la present llei.

c) Adoptar les mesures cautelars necessàries per a evitar la deterioració, la pèrdua o la destrucció dels béns del patrimoni cultural.

d) Exercir les altres funcions que expressament els atribuïx esta llei.

Es donarà preferència a la subscripció de convenis de col·laboració amb els municipis que disposen d'un catàleg de béns i espais protegits i, si és el cas, plans especials de protecció o assumisquen el compromís de la seua tramitació segons la lletra a d'este apartat.

3. Les diputacions provincials i la Generalitat col·laboraran en el desenvolupament dels instruments urbanístics que preveuen els articles 34 i 47 d'esta llei, la conservació, protecció i posada en valor dels béns integrants del patrimoni cultural, mitjançant les fórmules de col·laboració interadministrativa previstes en la present llei i en la legislació sobre règim local i sobre règim jurídic del sector públic.

4. Les universitats valencianes podran exercir totes les funcions que els siguen encomanades per la conselleria competent en matèria de cultura i col·laborar amb esta per mitjà dels mateixos mecanismes de col·laboració i cooperació previstos per a les administracions públiques valencianes.

5. L'articulació dels mecanismes de coordinació, col·laboració i cooperació entre les administracions públiques i les corporacions de dret públic regulades en els apartats anteriors determinarà els protocols i els instruments conjunts d'actuació, així com els convenis de col·laboració, si és el cas, amb contingut econòmic o sense este. El finançament d'estos mecanismes de coordinació, col·laboració i cooperació, quan siga procedent, es fixarà mitjançant convenis de col·laboració plurianuals o altres fórmules previstes en la normativa vigent, que seran coherents, si és el cas, amb el pla estratègic de subvencions de la conselleria competent en matèria de cultura.

6. El contingut, subscripció, efectes, duració i extinció dels convenis s'establirà reglamentàriament, a més de pel que disposa per a estos la legislació del règim jurídic del sector públic i sobre règim local."

Dos. Es modifiquen els apartats 1 i 2 de l'article 18, que queden redactats de la manera següent:

"Article 18. Obligacions de les persones titulars

1. Les persones propietàries i posseïdores per qualsevol títol de béns inclosos en l'Inventari general del patrimoni cultural valencià estan obligades a conservar-los i a mantindre la integritat del seu valor cultural.

2. Podran destinar els béns inventariats que siguen titulars als usos que tinguen per convenients, sempre que no siguen incompatibles amb les obligacions imposades en l'apartat anterior. No obstant això, qualsevol canvi d'ús haurà de ser comunicat prèviament, per escrit, a la conselleria competent en matèria de cultura. La no oposició d'esta en el termini d'un mes, a comptar de la recepció de la comunicació, suposarà l'aprovació del nou ús.

Com que es tracta de béns declarats d'interés cultural serà necessària l'autorització prèvia de la conselleria competent en matèria de cultura, en els termes dels articles 36.2 i 41.1 d'esta llei. Tanmateix, requerirà únicament una declaració responsable la celebració d'activitats recreatives o socioculturals, que siguen de caràcter ocasional, reversible, per temps limitat i que no suposen afecció sobre els béns declarats d'interés cultural."

Tres. Es modifica l'apartat 1 de l'article 22, que queda redactat de la manera següent:

"Article 22. Drets de tanteig i retracte

1. Sense perjuí dels drets d'adquisició preferent que la Llei del patrimoni històric espanyol establix a favor de l'Administració de l'Estat, els qui es proposen la transmissió a títol onerós del domini o de drets reals d'ús i gaudi sobre un ben inclòs en la secció primera de l'Inventari general del patrimoni cultural valencià, o respecte del qual s'haja iniciat un expedient d'inclusió, ho hauran de notificar a la conselleria competent en matèria de cultura i a l'ajuntament en el terme municipal del qual es trobe el bé als efectes previstos en l'apartat següent, i indicar-hi la identitat de la persona adquirent i el preu, la forma de pagament i altres condicions de la transmissió que es pretén. Com que es tracta de béns immobles, s'identificarà amb precisió mitjançant l'aportació de pla de situació i identificació cadastral i registral, si és el cas."

Quatre. Es modifica l'apartat 3 de l'article 27, que queda redactat de la manera següent:

"Article 27. Procediment

[...]

3. La incoació es notificarà a les persones interessades, si són conegudes, i a l'ajuntament del municipi en el qual es trobe el bé.

Sense perjuí de la seua eficàcia des de la notificació, la resolució acordant la incoació es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i en el Boletín Oficial del Estado i es comunicarà al Registre General de Béns d'Interés Cultural dependent de l'Administració de l'Estat per a la seua anotació preventiva. Tractant-se de monuments, jardins històrics i espais etnològics es comunicarà a més al Registre de la Propietat al mateix fi.

Es podrà substituir la notificació de la incoació a les persones interessades sense que això afecte les publicacions exigides en el paràgraf anterior, per la publicació de la incoació en el tauler d'anuncis de l'ajuntament del municipi on se situe este, conjuntament amb la publicació de la informació a través de les seus electròniques, portals o pàgines web tant del mateix ajuntament com de la Generalitat, quan l'elevat nombre de persones interessades, la concurrència de raons d'interés públic relacionades amb la urgència, perill de desaparició, dany o espoli als béns referits en la incoació, així ho aconsellen, amb declaració prèvia dels motius que porten a esta substitució en la resolució d'incoació."

Cinc. Es modifica l'apartat 3 de l'article 29, que queda redactat de la manera següent:

"Article 29. Inscripció i publicitat

[...]

3. En el cas de conjunts històrics, la declaració es notificarà únicament a l'ajuntament del municipi en el qual se situe. Per a la resta dels béns, declarats de manera individual, es comunicarà a les persones titulars del bé, així com a l'ajuntament. A més, en tots els casos es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat i en el Boletín Oficial del Estado."

Sis. Es modifica l'apartat 1 de l'article 35, que queda redactat de la manera següent:

"Article 35. Autorització d'intervencions

1. Les intervencions en immobles i àmbits patrimonialment protegits s'ajustaran al règim següent:

a) Tota intervenció que afecte un monument, jardí històric o un espai etnològic haurà de ser autoritzada per la conselleria competent en matèria de cultura, prèviament a la concessió de la llicència municipal, quan siga preceptiva, o al dictat de l'acte administratiu corresponent per a posar-lo en pràctica. Les intervencions en llocs històrics, zones arqueològiques i paleontològiques i parcs culturals es regiran pel que disposa la normativa que conté la declaració i els instruments d'ordenació que la despleguen.

b) Fins a l'aprovació o la convalidació definitiva del corresponent pla especial de protecció o document assimilable, en els conjunts històrics i en els entorns de protecció dels béns d'interés cultural requeriran l'autorització per part de la conselleria competent en matèria de cultura les actuacions de transcendència patrimonial que així determinen la normativa provisional de protecció que conté la declaració, quan n'hi haja, i que en tot cas inclouen les relatives a obres de nova planta, de demolició, d'ampliació d'edificis existents, i les que comporten l'alteració, el canvi o la substitució de l'estructura portant i/o arquitectònica i del disseny exterior de l'immoble, incloses les cobertes, les façanes i els elements artístics i acabats ornamentals. També requeriran autorització les actuacions d'urbanització dels espais públics que sobrepassen la seua mera conservació i/o reposició, i la instal·lació d'antenes i dispositius de comunicació.

c) Reglamentàriament, es podran establir les actuacions d'entre les que es puguen proposar sobre béns immobles protegits pel seu valor cultural o en els seus entorns de protecció que no requerixen autorització prèvia de la conselleria competent en matèria de cultura per no suposar cap afecció o per no tindre transcendència patrimonial.

d) Excepcionalment, els ajuntaments que per raó de població o capacitat de gestió compten amb una comissió tècnica municipal de caràcter multidisciplinari integrada per personal funcionari o laboral amb titulació tècnica i/o superior competent per a avaluar l'adequada protecció dels valors arquitectònics, arqueològics i històrics de l'àmbit protegit, i en la qual hi haja representació de la conselleria competent en matèria de cultura, podran sol·licitar la delegació de l'exercici de les competències que assenyala la lletra b del present apartat. La resolució de la conselleria per la qual es produïsca esta delegació inclourà els àmbits o les actuacions exceptuades d'esta i l'obligació de comunicar les autoritzacions o les llicències concedides en el termini màxim de deu dies des del seu atorgament."

Set. Es modifica l'apartat 5 de l'article 47, que queda redactat de la manera següent:

"Article 47. Formació dels catàlegs de béns i espais protegits

5. L'anunci, segons el que preveu la legislació urbanística, de la informació pública dels catàlegs de béns i espais protegits o dels plans que els continguen, determinarà l'aplicació immediata:

a) Per als béns de rellevància local, de les mesures de protecció establides en estos catàlegs i el règim de protecció i les mesures de foment previstes en esta llei per als béns de l'Inventari general del patrimoni cultural valencià. A estos béns se'ls aplicarà el règim transitori que es preveja reglamentàriament. La resolució per la qual s'inicie el procediment per a la inscripció del bé serà objecte de publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i determinarà l'aplicació cautelar del règim de protecció que s'hi indique.

b) Per a la resta d'elements inclosos en el catàleg, del règim de protecció establit en este, fins i tot després de l'alçament de la suspensió de llicències previst en la legislació urbanística."

Huit. Es modifica l'apartat 1 de l'article 60, que queda redactat de la manera següent:

"Article 60. Autorització d'actuacions

"1. Les actuacions arqueològiques o paleontològiques hauran de ser autoritzades expressament per la conselleria competent en matèria de cultura. La sol·licitud d'autorització haurà de contindre un pla en el qual es determinen amb precisió els límits de la zona objecte de l'actuació, la identificació de la persona o les persones propietàries dels terrenys i un programa detallat dels treballs que justifique la seua conveniència i interés científic i la qualificació professional, determinada reglamentàriament, de la direcció i equip tècnic encarregats d'estos. Tant l'autorització com la seua denegació hauran de ser motivades. Les autoritzacions concedides hauran de ser comunicades a l'ajuntament corresponent immediatament.

S'exceptuen de la necessitat d'autorització prèvia, sempre que es tracte d'actuacions arqueològiques de caràcter preventiu que no afecten béns d'interés cultural, la realització de:

a) Les prospeccions arqueològiques relacionades amb els articles 11, 47 i 58 de la present llei; i els treballs relatius a l'arqueologia de l'arquitectura;

b) Els treballs de manteniment i conservació; i l'estudi i la documentació gràfica o de qualsevol tipus, dels jaciments arqueològics o paleontològics, així com dels materials pertanyents a estos, definides en el punt 3, apartats b) i c) de l'article 59.

Les actuacions exceptuades d'autorització estaran subjectes, amb caràcter previ al seu inici, a declaració responsable. En cap cas, esta declaració responsable eximirà de complir amb les obligacions legals i reglamentàries referides al desenvolupament de l'actuació arqueològica i a la comunicació sobre els resultats d'esta a l'òrgan amb competència en matèria de patrimoni cultural.

Juntament amb esta declaració, per a la qual la conselleria competent en matèria de cultura posarà a la disposició de les persones interessades models normalitzats amb indicació de la documentació a aportar, s'adjuntarà, com a mínim:

a) la descripció de l'actuació, i

b) la identificació de la direcció tècnica arqueològica que haurà de complir amb els requisits legals i reglamentaris previstos.

Reglamentàriament, s'establiran els documents addicionals que es requerisca aportar amb les declaracions responsables en consideració al tipus d'actuació que es porte a efecte."

Nou. Es modifica la disposició addicional quinta, que queda redactada de la manera següent:

"Disposició addicional quinta. Reconeixement legal de béns immobles de rellevància local, en atenció a la seua naturalesa patrimonial

Tenen la consideració de béns immobles de rellevància local, mentres no se'ls excloga en els respectius catàlegs de béns i espais protegits, les següents categories d'elements arquitectònics:

1. Els nuclis històrics tradicionals. Estos espais urbans, que es delimitaran en l'ordenació urbanística de cada municipi, es caracteritzen per compondre agrupacions diferenciades d'edificacions que conserven una trama urbana, una tipologia diferenciada o una silueta històrica característica.

Els municipis en el terme dels quals no hi haja cap espai urbà que responga a estes característiques hauran de sol·licitar la seua exclusió fundada, segons l'apartat 4 d'esta disposició addicional.

2. Els pous o caves de neu o neveres, els fumerals de tipus industrial construïts de rajola anteriors a 1940, els forns de calç, els antics molins de vent i els antics molins d'aigua, els rellotges de sol anteriors al segle XX, les barraques tradicionals pròpies de les hortes valencianes, les llotges i sales comunals anteriors al segle XIX, els panells ceràmics exteriors anteriors a 1940, l'arquitectura religiosa anterior a 1940, incloent-hi els calvaris tradicionals que estiguen concebuts autònomament com a tals, així com els elements decoratius i béns mobles relacionats directament amb el bé patrimonial que cal protegir.

3. El patrimoni històric i arqueològic civil i militar de la Guerra Civil a la Comunitat Valenciana, a més dels espais singulars rellevants i històrics de la capitalitat valenciana, com tots els edificis que es van utilitzar de seu del Govern de la República, a més dels espais rellevants que van utilitzar personatges importants de la nostra història durant el període de guerra de 1936 a 1939. Tots estos immobles han d'estar construïts amb anterioritat a l'any 1940.

En relació amb este patrimoni històric i arqueològic de la Guerra Civil, sense perjuí del seu reconeixement legal de bé de rellevància local a l'entrada en vigor d'esta llei, la conselleria competent en matèria de cultura, amb la col·laboració de la Junta de Valoració de Béns, haurà d'executar un inventari específic d'estos béns en el qual es diferenciarà explícitament entre béns protegits i béns només per a documentar, d'acord amb la relativa importància patrimonial, així com els llocs de la memòria, que passaran a ser documentats per la seua importància històrica.

4. Per a exceptuar este reconeixement per a elements que, analitzats singularment, no acrediten reunir valors culturals suficients per a incloure'ls en el Catàleg de béns i espais protegits, es requerirà justificació suficient continguda en informe d'equips pluridisciplinaris conformats segons el que preveu l'article 47.2 d'esta llei i haurà de ser informada favorablement per la conselleria competent en matèria de cultura. L'informe s'haurà d'emetre en el termini i amb els efectes que preveu l'article 47.3 d'esta llei."

*Article 69. Modificació del Decret 23/1989, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual es regula l'exercici de competències en matèria de patrimoni històric*

El Decret 23/1989, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual es regula l'exercici de competències en matèria de patrimoni històric, queda modificat com seguix:

U. Es modifica l'article primer, que queda redactat de la manera següent:

"Article primer

Les intervencions que afecten béns immobles d'interés cultural de naturalesa no arqueològica o paleontològica i, si és el cas, als seus corresponents entorns de protecció s'ajustaran, quant al seu procediment, a les disposicions del present decret."

Dos. Es modifica l'article quint, que queda redactat de la manera següent:

"Article quint

1. La resolució dels expedients correspondrà a la direcció territorial competent excepte en els supòsits que a continuació s'enumeren, en els quals resoldrà, en tot cas, la direcció general:

a) Les intervencions previstes en l'article 35.1.a de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, excepte les descrites en l'annex I d'este decret, que no requeriran autorització.

b) Les actuacions de transcendència patrimonial que així es determinen en la normativa provisional de protecció continguda en la declaració dels conjunts històrics, excepte les descrites en l'annex II d'este decret, que no requeriran autorització

2. Les actuacions contingudes en l'annex II que es pretenguen dur a terme en els entorns de protecció no necessitaran autorització de la direcció territorial."

Tres. S'afig l'annex I, que queda redactat de la manera següent:

"Annex I. Intervencions sobre béns immobles integrants del patrimoni cultural amb categoria de monuments, espais etnològics i jardins històrics previstes en l'article 35.1.a de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, que no requerixen autorització de la conselleria competent en matèria de patrimoni cultural.

Sense perjuí del que disposa per a cada cas la normativa provisional de protecció de la declaració, quan n'hi haja, o en el pla especial de protecció, no requerirà autorització les intervencions següents:

a) La neteja i la retirada de residus depositats i no fortament adherits, sense ús de mitjans auxiliars que puguen comprometre la integritat del seu suport. També sobre embornals, canalons i baixants que formen part del sistema d'evacuació d'aigua pluvial de les cobertes o la substitució parcial d'elements d'este sistema per uns altres d'idèntiques característiques dimensionals i de material, sempre que no suposen la substitució total de tots estos. En qualsevol cas, s'exclouen els arenaments sobre les fàbriques de pedra vista, d'aigua a pressió sobre qualsevol element que sí que requeriran una autorització d'intervenció.

b) L'ajust de finestres i portes, sense actuar sobre el material o quan l'actuació siga molt parcial i limitada sobre els seus elements d'ancoratge o ajust; la substitució de vidres deteriorats i la reposició de vidres sempre que s'empren uns altres de similar grossària i aspecte que no requerisquen tècniques o materials diferents que els originals per a la seua disposició.

c) La revisió i l'afermament de suports i ancoratges d'instal·lacions existents despreses o deteriorades parcialment, sempre que no siga precisa la substitució o reforç. S'exclouen d'este criteri les línies aèries de transport d'energia o comunicació i les antenes que hi ha en jaciments o zones arqueològiques

d) El tall d'herba o mala herba i el desbrossament per mitjans manuals o amb maquinària lleugera portàtil, sense moviments de terra i respectant tots els exemplars arboris existents o elements de jardineria, així com podes parcials de manteniment.

e) La reparació de fusteries sempre que es mantinga el material, la solució formal i constructiva i els acabats existents, excepte en els casos en els quals s'haja establit per alguna condició general de protecció de l'àmbit la necessària adaptació a algun tipus original característic de l'àmbit.

f) Tot ús adequat a la naturalesa del bé, amb el qual no es comprometa la integritat del seu valor cultural o supose usos degradants i contribuïsca a la posada en valor i gaudi social d'este, així com els canvis d'ús sense reforma dels locals o quan la reforma no afecta l'aspecte exterior. Els rètols i la senyalització sí que s'hauran de sotmetre a l'autorització excepte en els casos en els quals s'empren els mateixos suports i dimensions que els existents i ja s'hagen autoritzat prèviament.

g) La realització d'activitats i esdeveniments efímers, sempre que es produïsquen de manera aïllada i sense instal·lacions de caràcter permanent, lligades a activitats públiques periòdiques com ara festes, activitats lúdiques, culturals o esportives, romeries, trobades, concerts, i es dispose dels mitjans per a la normal vigilància i cautela dels béns que es puguen vore afectats i que, amb caràcter general, no romanguen muntades un termini superior del necessari per a la conclusió de l'activitat o esdeveniment, sempre que no s'afecte materialment els béns protegits, especialment amb els ancoratges, instal·lacions, mitjans auxiliars o fitacions en immobles protegits. Es consideren, no obstant això, en tot cas, de transcendència patrimonial les activitats i esdeveniments que requerisquen, després de la seua celebració, qualsevol intervenció de neteja i retirada de residus depositats i no adherits fortament que supose aplicació als béns de tractaments agressius. Es consideren, en tot cas, de transcendència patrimonial tot ús que, per prevore's especialment massiu, puguen comprometre l'eficàcia de la vigilància."

Quatre. S'afig l'annex II, que queda redactat de la manera següent:

"Annex II. Obres que no tenen transcendència patrimonial en entorns de BIC i conjunts històrics, previstes en la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià

Sense perjuí del que disposen per a cada cas les normes de protecció de cada bé contingudes en la normativa provisional de protecció continguda en la declaració, quan hi haja i, si és el cas, en el seu pla especial de protecció, en el cas d'inexistència d'esta o de pla especial de protecció o en el que no preveuen estos, no requeriran una autorització prèvia de l'òrgan competent en matèria de patrimoni cultural les actuacions puntuals de manteniment o l'ús ordinari, de molt escassa entitat tècnica i constructiva, amb un abast molt concret i parcial i que requerixen una ràpida execució per l'amenaça que pot suposar per a la seua conservació o apreciació. Es consideren que no tenen transcendència patrimonial les habilitacions interiors dels immobles que no afecten la seua percepció exterior ni cap element de l'interior que puga contindre valors culturals en si mateix, com ara paviments, tècniques constructives, forjats, teginats, etc., tradicionals i les que es limiten a la conservació, la reposició i el manteniment d'elements preexistents, siguen reversibles i no comporten alteració de la situació anterior. En particular, es consideraran que no tenen transcendència patrimonial:

a) Totes les que preveu l'annex I.

b) Reposició d'esteses d'instal·lacions de subministrament d'energia, veu i dades, o altres servicis públics existents, sempre que s'efectuen sense alterar el traçat, la posició i les característiques ambientals de les esteses de xarxes, línies i instal·lacions existents i autoritzades prèviament, ni hi haja cap obligació legal o urbanística de modificar-lo i no afecten el registre arqueològic dels béns. En estos casos, quan es produïsquen canvis en les dimensions i materials dels suports o quan calga incorporar nous elements auxiliars no previstos amb una evident presència física, o quan s'afecte el subsol en àmbits cautelars per la seua potencialitat arqueològica, serà necessària l'autorització de l'òrgan competent.

c) Reparació puntual de materials de pavimentació de vies urbanes o espais públics mantenint els que hi ha i sempre que no supose actuacions de caràcter general.

d) Reparació del mobiliari urbà mantenint el material, la solució formal i constructiva i els acabats existents.

e) Treballs de neteja d'espais lliures i vies públiques

f) Treballs de poda i tractament de silvicultura sobre arbres i arbustos de rellevància ambiental, sempre que no s'altere el seu caràcter en relació amb l'escena urbana i el paisatge natural en el qual s'enquadren.

g) La venda ambulant per no requerir cap mitjà o instal·lació de caràcter permanent, en els casos en els quals no estiga prohibida per la legislació sectorial en la matèria."

*Article 70. Modificació del Decret 208/2010, de 10 de desembre, del Consell, pel qual s'establix el contingut mínim de la documentació necessària per a l'elaboració dels informes als estudis d'impacte ambiental als quals es referix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del patrimoni cultural valencià*

El Decret 208/2010, de 10 de desembre, del Consell, pel qual s'establix el contingut mínim de la documentació necessària per a l'elaboració dels informes als estudis d'impacte ambiental als quals es referix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del patrimoni cultural valencià, queda modificat com seguix:

U. Es modifica l'apartat 3 de l'article 4, que queda redactat de la manera següent:

"Article 4. Prospecció arqueològica

[...]

3. Correspon a les direccions territorials de la conselleria competent en matèria de cultura instruir els expedients administratius de les prospeccions arqueològiques. Les declaracions responsables hauran de ser subscrites persona promotora o la persona interessada de l'estudi d'impacte ambiental i s'adjuntarà la documentació requerida en l'annex I."

Dos. Es modifiquen els apartats 1 i 3 de l'article 9, que queden redactats de la manera següent:

"Article 9. Disposicions administratives de caràcter general

1. El procediment per a la presentació de la declaració responsable es regirà pel que disposa la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del patrimoni cultural valencià, la legislació reguladora del procediment administratiu comú i la resta de normativa d'aplicació.

[...]

3. Si l'òrgan competent en matèria de patrimoni cultural valencià comprova que les declaracions responsables de prospecció o les memòries d'impacte patrimonial no contenen els documents que preveu este decret, es requerirà la persona interessada a fi que les esmene en els termes i amb els efectes que preveu la legislació reguladora del procediment administratiu comú. En estos supòsits, el termini previst en el paràgraf anterior no iniciarà el seu còmput fins a la complementació de la documentació."

Tres. Es modifica l'annex I, que queda redactat de la manera següent:

"ANNEX I

DOCUMENTACIÓ MÍNIMA DE LES DECLARACIONS RESPONSABLES DE PROSPECCIÓ

Documentació mínima de les declaracions responsables de prospecció que cal presentar, sense perjuí del que disposa l'article 16.4 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions, en les corresponents direccions territorials de la conselleria competent en matèria de cultura:

1. Dades de la persona promotora del projecte, pla o programa, obra o activitat.

2. Dades de la persona interessada en l'expedient: tècnic arqueòleg responsable de la prospecció.

3. Resum o breu descripció del projecte, pla o programa, obra o activitat, amb indicació de l'òrgan substantiu competent en la declaració d'impacte ambiental, en el qual s'incloguen les coordenades UTM i la referència cadastral de la zona d'afecció. Les actuacions de caràcter lineal, donades les seues dimensions, queden exemptes de presentar la referència cadastral.

4. Cartografia digital georeferenciada (amb format shp o dxf) i impresa de l'àmbit afectat, a escala adequada:

a) Plànol/s que incorpore/n la totalitat dels elements patrimonials (històrics, artístics, arquitectònics, etnològics i arqueològics) presents en les bases de dades gestionades per l'òrgan competent en matèria de patrimoni cultural de l'àrea sobre la qual s'intervé i d'un entorn mínim de 200 metres. Quan es tracte d'actuacions de caràcter lineal, esta obligació s'estendrà a l'àrea sobre la qual s'intervé i a un entorn de 2.000 metres.

b) Plànol/s d'emplaçament sobre cartografia de l'Institut Cartogràfic Valencià.

c) Plànol/s de detall sobre ortofoto actualitzada."

Quatre. Es modifiquen els apartats 3 i 8 de l'annex II, que queden redactats de la manera següent:

"ANNEX II

CONTINGUT MÍNIM DE LA MEMÒRIA D'IMPACTE PATRIMONIAL

[...]

3. Dades de la persona interessada en l'actuació: la o les persones tècniques responsable de la memòria d'impacte patrimonial.

[...]

8. Fitxes normalitzades de jaciments arqueològics i de béns etnològics de la conselleria competent en matèria de cultura, incorporant-hi la cartografia cadastral d'ubicació i la proposta d'àrea de protecció, tant dels elements de nova aparició com l'actualització dels ja existents. La referència a la ubicació d'un jaciment arqueològic s'haurà de fer en coordenades UTM (dàtum ETRS89 i fus 30) i s'haurà de generar un polígon que delimite l'extensió del jaciment."

*Article 71. Modificació del Decret 62/2011, de 20 de maig, del Consell, pel qual es regula el procediment de declaració i el règim de protecció dels béns de rellevància local*

El Decret 62/2011, de 20 de maig, del Consell, pel qual es regula el procediment de declaració i el règim de protecció dels béns de rellevància local, queda modificat com seguix:

Únic. Es modifica l'apartat 3 i s'afigen els apartats 4, 5 i 6 en l'article 10, que queden redactats de la manera següent:

"Article 10. Règim transitori de protecció

[...]

3. Tanmateix, en casos excepcionals, els ajuntaments, amb un informe municipal previ i justificació en què es fonamente l'excepcionalitat en causes que afecten la seguretat de les persones o béns, la salvaguarda dels valors patrimonials protegits o anàlogues, sol·licitaran a les direccions territorials de la conselleria competent en matèria de cultura un informe sobre la viabilitat patrimonial d'intervencions que superen el règim descrit en l'apartat anterior, com a mitjà de donar cobertura administrativa a actuacions de més abast.

4. L'informe de viabilitat patrimonial previst en l'apartat anterior no serà necessari una vegada que el Catàleg de béns i espais protegits haja sigut informat favorablement per la conselleria competent en matèria de cultura. A partir d'este moment, la concessió de llicències s'ajustarà al que establix este catàleg.

5. Als efectes d'este article, fins que el Catàleg de béns i espais protegits siga informat favorablement per la conselleria competent en matèria de cultura, la delimitació de l'NHT-BRL coincidirà amb l'àrea classificada com a zona urbana nucli històric segons la legislació urbanística o les seues figures anàlogues. Així mateix, durant este període transitori, els ajuntaments concediran les llicències municipals i estos seran els que garantisquen el compliment dels criteris d'aplicació directa que establix l'article 8 del present decret.

6. En els entorns de protecció dels BRL s'aplicarà el mateix règim transitori establit per als NHT-BRL. Fins a la seua delimitació definitiva, esta es farà d'acord amb els criteris que preveu l'article 11 d'este decret."

*Article 72. Modificació del Decret 107/2017, de 28 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de regulació de les actuacions arqueològiques a la Comunitat Valenciana*

El Decret 107/2017, de 28 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de regulació de les actuacions arqueològiques a la Comunitat Valenciana, queda modificat com seguix:

U. Es modifica l'apartat 1 i s'afig un nou apartat 4 en l'article 4, que queden redactats de la manera següent:

"Article 4. Règim d'autoritzacions

1. Les actuacions arqueològiques hauran de ser autoritzades expressament pels òrgans de la conselleria competent en matèria de cultura, segons el que establix el present reglament, excepte les que detalla l'apartat 4.

[...]

4. La realització de les actuacions arqueològiques exceptuades en l'article 60.1 de la Llei 4/1998 i dels seguiments arqueològics d'obres i rases d'instal·lacions urbanes, que s'executen en via pública, així com els treballs de manteniment, reparació i conservació d'estes, definits en l'article 2.c d'este decret, sempre que es tracte d'actuacions arqueològiques de caràcter preventiu que no afecten béns d'interés cultural, estarà subjecta, amb caràcter previ al seu inici, a declaració responsable en la qual es faça una descripció de l'actuació i en la qual es manifeste que la direcció tècnica de l'actuació arqueològica complix amb els requisits legals i reglamentaris previstos. En cap cas, esta declaració responsable eximirà de complir amb la resta d'obligacions legals i reglamentàries referides al desenvolupament de l'actuació arqueològica i a la comunicació sobre els resultats d'esta a l'òrgan amb competència en matèria de patrimoni cultural."

Dos. Es modifiquen les lletres d, h i j de l'apartat 2 de l'article 11, que queden redactades de la manera següent:

"Article 11. Inspecció i vigilància

[...]

2. Els òrgans d'inspecció i vigilància, en el marc del que disposa l'article 14 de la Llei 4/1998, estan facultats per a exercir les següents funcions d'inspecció i control:

[...]

d) Comprovar el correcte desenvolupament dels treballs d'acord amb el projecte autoritzat o la declaració responsable presentada, així com el compliment de les condicions de l'autorització i de la normativa d'aplicació.

[...]

h) Determinar, quan sorgisquen elements no previstos en el projecte autoritzat o en la declaració responsable presentada, totes les mesures que considere oportunes per a la conservació preventiva del jaciment o dels béns mobles objecte de l'actuació arqueològica.

[...]

j) Formular la proposta de revocació de l'autorització quan considere que els treballs no es desenvolupen d'acord amb el projecte autoritzat o la declaració responsable presentada, que s'han incomplit les condicions de l'autorització, la normativa vigent, o que les actuacions no assolixen el nivell adequat."

Tres. Es modifica l'apartat 3 de l'article 18, i s'afigen dos nous apartats, el 4 i el 5, que queden redactats de la manera següent:

"Article 18. Sol·licituds i documentació per a l'autorització d'actuacions arqueològiques

[...]

3. A la sol·licitud, conformement als models normalitzats subministrats per la conselleria competent en matèria de cultura, s'haurà d'adjuntar per mitjans telemàtics la documentació següent:

a) Projecte arqueològic subscrit per la direcció tècnica de l'actuació que continga un programa detallat dels treballs que justifique la seua conveniència o interés científic. En este s'haurà de prevore, a més, els antecedents històrics i arqueològics, metodologia i pla de treball, la duració total prevista i, si és el cas, les diferents etapes d'actuació, així com els mitjans materials, tècnics i humans que permeten la seua correcta execució.

b) En cas que es tracte d'una actuació arqueològica subaquàtica s'haurà d'aportar, a més, la informació corresponent a la geomorfologia dels fons objecte d'actuació i la informació batimètrica de l'àrea.

c) La delimitació de l'àrea d'actuació estarà sempre georeferenciada en coordenades, segons els requisits tècnics assenyalats per la conselleria competent en matèria de cultura, i s'haurà d'aportar la corresponent planimetria en la qual es determine amb precisió els límits de l'actuació.

d) Si és el cas, documentació fotogràfica de l'àmbit objecte d'actuació.

e) Curriculum vitae de la direcció tècnica del projecte mitjançant el qual s'acreditarà una competència científica adequada a l'índole del projecte.

f) Si és el cas, dades de l'equip interdisciplinari d'investigació participant, amb indicació de la titulació i experiència de cada un dels seus membres. Els òrgans competents podran requerir la incorporació d'una persona tècnica especialista de la disciplina que considere convenient.

g) Quan es tracte d'actuacions arqueològiques subaquàtiques, s'aplicaran les normatives arreplegades en l'"Instrument de ratificació de la convenció sobre la protecció del patrimoni cultural subaquàtic, fet a París del 2 de novembre de 2001" (BOE, núm. 55, de 05.03.2009) o norma que el substituïsca.

h) Quan es tracte d'una actuació preventiva motivada per la realització d'obres o construccions que impliquen remoció de terres o enderrocaments s'haurà de presentar el projecte que genera l'actuació esmentada, i aportar la documentació tècnica precisa que reflectisca la seua incidència sobre restes de naturalesa arqueològica.

i) Qualificació urbanística o territorial de l'àmbit afectat per l'actuació.

j) Declaració responsable de trobar-se al dia de l'assegurança de responsabilitat civil

k) Informe de les mesures de protecció física i conservació preventiva de la zona d'actuació, en el qual s'ha de prevore sempre la preservació de les restes al final de l'activitat.

l) Pressupost desglossat de l'actuació.

4. Les declaracions responsables a les quals es referix l'article 4.4 es realitzaran per mitjà del model normalitzat corresponent i seran subscrites per la persona promotora d'estes o pel seu representant en els termes que establix la legislació de procediment administratiu comú.

5. Les declaracions responsables contindran:

a) Dades de la persona promotora sol·licitant de la declaració i, si és el cas, de la representació legal.

b) Dades de la direcció tècnica de l'actuació i, si és el cas, de la coordinadora o de l'empresa a la qual pertanguen que, en tot cas, tindrà consideració d'interessada en el procediment.

c) Dades per a la notificació electrònica.

d) Dades de l'actuació: títol i objecte del projecte, denominació del jaciment, direcció de l'emplaçament i tipus d'actuació arqueològica.

e) Projecte arqueològic subscrit per la direcció tècnica de l'actuació que continga un programa detallat dels treballs que justifique la seua conveniència o interés científic. En este s'haurà de prevore, a més, els antecedents històrics i arqueològics, metodologia i pla de treball, la duració total prevista i, si és el cas, les diferents etapes d'actuació, així com els mitjans materials, tècnics i humans que permeten la seua correcta execució.

f) Data d'inici prevista de l'actuació.

g) La documentació pertinent de l'especificada en l'apartat 3 d'este article.

h) Les següents declaracions específiques:

1r. Que l'actuació arqueològica serà dirigida per la direcció tècnica firmant.

2n. Que no donarà principi l'actuació arqueològica fins que la direcció tècnica no haja entregat, si és el cas, la documentació acreditativa del compliment dels requisits aplicables en este decret.

3r. Que facilitarà la inspecció de l'actuació arqueològica durant el desenvolupament dels treballs.

4t. Que és coneixedor o coneixedora que l'incompliment durant l'execució material de l'actuació arqueològica de qualsevol precepte legal o reglamentari relatiu al patrimoni cultural, així com la resta d'obligacions de la direcció de l'actuació arqueològica que preveu este reglament, podrà comportar la seua paralització immediata i podrà suposar una infracció de les que preveu la Llei 4/1998.

5t. Que és coneixedor o coneixedora que la present declaració responsable no li eximix de l'obligació d'obtindre les altres autoritzacions o llicències necessàries en aplicació de la legislació urbanística, laboral o qualsevol altra de caràcter sectorial, així com del compliment de qualsevol altre requisit exigible per la legislació vigent."

Quatre. S'afig un nou apartat 4 a l'article 26, que queda redactat així:

"Article 26. Obligacions de la direcció tècnica de les actuacions arqueològiques

[...]

4. En virtut del que disposa l'apartat 3 de l'article 14 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, les persones que exercisquen la direcció tècnica de les actuacions arqueològiques s'hauran de relacionar amb l'Administració per mitjans electrònics."

CAPÍTOL II

*Esport*

*Article 73. Modificació de la Llei 2/2011, de 22 de març, de l'esport i l'activitat física de la Comunitat Valenciana*

La Llei 2/2011, de 22 de març, de l'esport i l'activitat física de la Comunitat Valenciana, queda modificada com seguix:

U. Es modifica l'article 98, que queda redactat de la manera següent:

"Article 98. Creació i funcions de la Inspecció Esportiva

Es crea la Inspecció Esportiva com una unitat administrativa dependent, orgànicament i funcionalment, de la direcció general competent en matèria d'esport, que exercirà les funcions següents:

1. Vigilància i comprovació del compliment de les disposicions legals i reglamentàries en matèria esportiva, especialment referent a instal·lacions, equipaments, titulacions i entitats esportives.

2. Comprovació dels fets que siguen objecte de reclamacions o denúncies de les persones usuàries en relació amb les matèries indicades en els apartats anteriors, sense perjuí de les competències atribuïdes a altres administracions públiques.

3. Qualsevol altra de la mateixa naturalesa que se li puga encomanar a través del corresponent Pla d'inspecció esportiva, per a garantir el compliment dels objectius que li són propis."

Dos. Es modifica el títol i el text de l'article 99, que queda redactat de la manera següent:

"Article 99. Els inspectors i les inspectores esportius

1. La funció inspectora en matèria d'esports serà exercida pel personal funcionari adscrit a la direcció general competent en matèria d'esport, els llocs de treball del qual hagen sigut designats per a l'exercici de la funció inspectora.

No obstant això, la direcció general competent en matèria d'esport podrà habilitar a personal funcionari de carrera que tinga adscrit, a fi d'exercir esta funció.

Per a l'habilitació d'este personal es requerirà pertànyer al subgrup A1 d'Administració especial corresponent al cos superior tècnic d'activitat física i esport de l'Administració de la Generalitat.

2. En l'exercici de les seues funcions, el personal inspector, degudament acreditat, tindrà la consideració d'agent de l'autoritat, i estarà capacitat per a obtindre, amb este caràcter, tota la informació, documentació i ajuda material que necessite per al compliment adequat de les seues funcions.

3. Els fets constatats per personal inspector en l'exercici de les seues funcions formalitzats en actes gaudiran de presumpció de veracitat, excepte prova en contra."

Tres. Es modifica el títol i el text de l'article 100, que queda redactat de la manera següent:

"Article 100. Potestats del personal inspector esportiu

En l'exercici de les seues funcions, els inspectors i les inspectores esportius podran:

1. Accedir lliurement i sense previ avís a les instal·lacions esportives, d'ús públic, sense més limitacions que les que preveu la normativa vigent, així com examinar els equipaments d'estes.

2. Requerir i examinar tota classe de documents relacionats amb la funció inspectora.

3. Sol·licitar informació i assessorament d'altres òrgans de l'administració autonòmica amb competència en la matèria.

4. Sol·licitar la cooperació del personal i servicis dependents d'altres administracions i organismes públics.

5. Requerir la intervenció de l'administració competent quan es considere necessari."

**TÍTOL IV**

**Mesures en matèria de servicis socials i igualtat**

CAPÍTOL I

*Servicis socials*

*Article 74. Modificació de la Llei 18/2017, de 14 de desembre, de cooperació i desenvolupament sostenible*

La Llei 18/2017, de 14 de desembre, de cooperació i desenvolupament sostenible, queda modificada com seguix:

U. Se suprimix l'article 12.

Dos. S'afig la disposició addicional quarta, que queda redactada de la manera següent:

"Disposició addicional quarta. Interés de demora en subvencions en matèria de cooperació al desenvolupament

L'exigència de l'interés de demora per als reintegraments, devolucions i romanents no executats no s'aplicarà a les subvencions en l'àmbit de la cooperació al desenvolupament. Les disposicions reglamentàries específiques, de caràcter estatal i no bàsic, en matèria de subvencions i ajudes en l'àmbit de la cooperació internacional per al desenvolupament seran d'aplicació supletòria a la Comunitat Valenciana."

Tres. S'afig la disposició transitòria segona, que queda redactada com seguix, i la disposició transitòria única passa a ser disposició transitòria primera:

"Disposició transitòria segona. Procediments de reintegrament, devolució i romanents no aplicats

En els procediments de reintegrament, devolució i romanents no aplicats ja iniciats abans de l'entada en vigor de la disposició addicional quarta de la Llei 18/2017, de 14 de desembre, de cooperació i desenvolupament sostenible, esta no els serà aplicable i es regirà per la normativa anterior."

Quatre. Es modifica l'apartat 2 de la disposició final segona, que queda redactat de la manera següent:

"Disposició final segona. Desplegament reglamentari

[...]

2. La consecució dels Objectius de Desenvolupament Sostenible de l'Agenda 2030 de Nacions Unides a la Comunitat Valenciana.

Els reglaments de desplegament d'esta llei inclouran la regulació dels òrgans següents: Comissió Interdepartamental per a la Cooperació Internacional al Desenvolupament, el Comité Permanent d'Acció Humanitària de la Comunitat Valenciana i el Consell Territorial Sectorial per a la Cooperació Internacional al Desenvolupament."

*Article 75. Modificació del Decret 167/2006, de 3 de novembre, del Consell, que desplega la Llei 12/2003, de 10 d'abril, de la Generalitat, sobre gossos d'assistència per a persones amb discapacitats*

El Decret 167/2006, de 3 de novembre, del Consell, que desplega la Llei 12/2003, de 10 d'abril, de la Generalitat, sobre gossos d'assistència per a persones amb discapacitats, queda modificat com seguix:

U. Es modifica l'apartat 2 de l'article 2, que queda redactat de la manera següent:

"Article 2. Atribució de competències

[...]

2. Així mateix, d'acord amb els requisits i condicions que reglamentàriament determine el present decret i les normes que el despleguen, s'atribuïxen a la conselleria competent en matèria de servicis socials les competències següents:

a) Concedir l'acreditació i el reconeixement de la condició de gos d'assistència assignat a un determinat usuari amb discapacitat com a unitat a la qual estarà vinculat.

b) Revisar, suspendre i declarar la pèrdua de reconeixement de la condició de gos d'assistència assignat a una determinada persona usuària.

c) Exercir la potestat sancionadora en el marc del que disposa el capítol II de la Llei 12/2003, de 10 d'abril, de la Generalitat, sobre gossos d'assistència per a persones amb discapacitats, i el que establix el capítol VI del present decret."

Dos. Se suprimix l'article 3.

Tres. Es modifica l'article 4, que queda redactat de la manera següent:

"Article 4. Concepte de gos d'assistència

1. Als efectes del que preveu este decret, té la consideració de gos d'assistència el que, havent sigut ensinistrat en centres o entitats d'ensinistrament oficialment reconeguts, haja conclòs el seu ensinistrament i haja adquirit així les aptituds necessàries per a l'acompanyament, la conducció i l'auxili de persones amb discapacitat, i per a això s'haurà de sotmetre al procediment de reconeixement i estar acreditat i identificat amb el distintiu que establix l'annex del present decret.

2. Tindran la condició de gos d'assistència en l'àmbit de la Comunitat Valenciana els gossos-guia que es troben reconeguts d'acord amb la legislació estatal i la normativa internacional, així com els gossos d'assistència reconeguts oficialment per altres comunitats autònomes d'acord amb la normativa pròpia."

Quatre. Es modifica l'article 8, que queda redactat de la manera següent:

"Article 8. Especialitats d'ensinistrament

1. Com a centres especialitzats per a efectuar l'ensinistrament precís als gossos d'assistència, els centres i entitats d'ensinistrament s'acreditaran segons les especialitats que indique l'apartat següent.

2. El gos d'assistència s'acreditarà d'acord amb l'especialitat per a la qual haja sigut entrenat, i podrà prestar servici a:

a) Persones amb disfuncions visuals, totals o severes.

b) Persones sordes o amb problemes d'audició, totals o severs.

c) Persones amb discapacitat física i/o persones amb mobilitat reduïda.

d) Persones amb trastorn d'espectre autista i/o psíquica que necessiten o per a les quals és recomanable el suport d'un gos d'assistència.

e) Persones amb diabetis, epilèpsia o una altra malaltia orgànica o trastorn neurològic que necessiten i disposen d'un gos d'alerta."

Cinc. Es modifica l'apartat 4 de l'article 10, que queda redactat de la manera següent:

"Article 10. Personal dels centres d'ensinistrament

[...]

4. Per a l'exercici de les seues funcions, les persones instructores de gossos d'assistència hauran d'acreditar la formació requerida per a l'ensinistrament i l'educació de gossos d'assistència atorgada per centres oficials o organismes públics, d'acord amb el que es disposa per a la qualificació professional d'instrucció de gossos d'assistència (nivell 3), inclosa en el Catàleg nacional de qualificacions professionals i el que es disposa en la normativa autonòmica."

Sis. Se suprimix l'article 15.

Set. Se suprimix l'article 16.

Huit. Se suprimix l'article 17.

Nou. Se suprimix l'article 18.

Deu. Es modifica l'article 19, que queda redactat de la manera següent:

"Article 19. Iniciació

1. Les persones amb discapacitat que aspiren al reconeixement del gos d'assistència i la seua acreditació com a titular d'este estaran obligades a presentar la seua sol·licitud, segons el model normalitzat, dirigit a la persona titular de la direcció general competent en l'atenció a persones amb discapacitat. Per a la tramitació és necessària la documentació següent:

a) Còpia del DNI de la persona sol·licitant, passaport o autorització de residència. En cas de firmar-se la sol·licitud per una persona diferent, còpia del DNI de la persona firmant i, en cas de no tractar-se dels seus pares i la persona sol·licitant menor d'edat, l'acreditació de la seua representació legal.

b) Còpia del certificat de discapacitat emés pels centres de valoració i orientació de discapacitat de la Comunitat Valenciana o òrgan competent d'altres comunitats autònomes.

c) Informe psicològic que acredite la necessitat o conveniència terapèutica de l'ús de gos d'assistència, en cas de persones amb trastorn d'espectre autista i/o psíquica que necessiten assistència animal.

d) Informe mèdic, en cas de persones amb diabetis, epilèpsia o una altra malaltia orgànica o trastorn neurològic que necessiten i disposen d'un gos d'alerta.

e) Certificació d'empadronament en qualsevol municipi de la Comunitat Valenciana.

f) Certificació del Registre supramunicipal d'animals de companyia en què conste la identitat del seu propietari o propietària i les dades d'identitat del gos.

g) Certificat veterinari que acredite el que disposa l'article 6.3 del present decret.

h) Passaport reglamentari en vigor, d'acord amb el que disposa el Decret 49/2005, de 4 de març, del Consell, pel qual es regula el passaport per a gossos, gats i furons.

i) Declaració responsable firmada per la persona representant legal del centre d'ensinistrament o entitat d'ensinistrament homologat oficialment, que acredite que el gos d'assistència ha sigut ensinistrat per professionals, ha finalitzat el procés d'ensinistrament, s'ajusta a les necessitats de la persona amb discapacitat amb la qual va formar una unitat de vinculació per a la promoció de la seua autonomia personal i, si és el cas, vida independent, i indicant el nombre d'hores de dedicació a la seua ensenyança i ensinistrament.

j) Pòlissa de responsabilitat civil que cobrix els eventuals danys a terceres persones de la persona responsable del gos d'assistència.

k) En cas que la titularitat del gos siga l'entitat d'ensinistrament o es mantinga la seua titularitat, còpia del contracte de cessió d'ús de l'animal.

La documentació assenyalada que siga interoperable serà objecte de consulta per part de l'Administració, mitjançant la plataforma autonòmica d'interoperabilitat, llevat que hi haja oposició per part de la persona interessada, i en este cas haurà d'aportar la informació.

2. En tot cas, els documents indicats en l'apartat anterior tenen caràcter de documentació preceptiva, per la qual cosa, si l'Administració no disposa d'esta, en cap cas es produiran els efectes de la declaració responsable, per al reconeixement i l'acreditació del gos d'assistència."

Onze. Es modifica l'article 20, que queda redactat de la manera següent:

"Article 20. Instrucció i comprovació

Si en revisar la documentació aportada en la sol·licitud es comprova que no complix amb la documentació preceptiva i els requisits exigits per la normativa sectorial, de conformitat amb l'article 68 de Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, es requerirà la persona interessada perquè, en el termini de 10 dies, a comptar de l'endemà de la notificació del requeriment, presente en el registre electrònic de la Generalitat els documents que s'haurien d'haver aportat en la sol·licitud i que s'indicaran en el requeriment d'esmena."

Dotze. Se suprimix l'article 21.

Tretze. Se suprimix l'article 22.

Catorze. Se suprimix l'article 23.

Quinze. Es modifica l'article 24, que queda redactat de la manera següent:

"Article 24. Resolució

1. La persona titular de la direcció general amb competències en matèria de persones amb discapacitat dictarà en el termini màxim de dos mesos la resolució expressa estimatòria o desestimatòria del reconeixement de gos d'assistència, si no ha presentat la documentació preceptiva o acreditat els requisits exigits.

2. El venciment del termini mencionat, sense que s'haja notificat cap resolució expressa, determinarà l'estimació de la sol·licitud per silenci administratiu.

3. Contra la resolució del director o directora general es podrà interposar el corresponent recurs d'alçada, en el termini d'un mes, davant de la persona titular de la secretaria autonòmica competent de la conselleria amb competències en matèria de servicis socials, d'acord amb el que disposa la Llei de procediment administratiu."

Setze. Es modifiquen les lletres b i f de l'apartat 2, de l'article 25, que queden redactades de la manera següent:

"Article 25. Llocs, establiments i transports

[...]

2. Les persones titulars i els responsables de locals i establiments públics o d'ús públic establiran mesures i criteris que faciliten l'accés públic i l'accessibilitat per a la seua utilització per les persones amb discapacitats titulars de gos d'assistència, especialment:

[...]

b) Els servicis i centres d'atenció social que es troben inclosos en l'àmbit d'aplicació de la Llei 3/2019, de 18 de febrer, de la Generalitat, de servicis socials inclusius de la Comunitat Valenciana, i la Llei 11/2003, de 10 d'abril, de la Generalitat, sobre l'Estatut de les persones amb discapacitat.

[...]

f) Els llocs, locals i instal·lacions subjectes a l'àmbit d'aplicació de la Llei 14/2010, de 3 de desembre, de la Generalitat, d'espectacles públics, activitats recreatives i establiments públics, així com els centres d'oci, temps lliure, equipaments i instal·lacions esportives, segons la normativa pròpia."

Dèsset. Es modifica l'article 27, que queda redactat de la manera següent:

"Article 27. Prohibicions, excepcions i limitacions

1. Queda prohibida l'entrada de gossos d'assistència en els llocs de centres sanitaris i sociosanitaris públics i privats que per la normativa pròpia ho establisquen.

2. La prohibició establida en el número anterior no es regirà per als gossos-guia de cecs o persones amb discapacitat visual, total o parcial, que podran accedir a tots els llocs, excepte quiròfans i sales d'operacions, així com a l'espai immediat a la làmina d'aigua de les piscines públiques."

Díhuit. Es modifica l'article 29, que queda redactat de la manera següent:

"Article 29. Pèrdua de la condició de gos d'assistència

1. El gos d'assistència perdrà la seua condició per algun dels motius següents:

a) Per defunció de la persona usuària o de l'animal.

b) Per deixar d'estar vinculat a una persona amb discapacitat.

c) Per manifesta incapacitat en l'acompliment de les funcions per a les quals va ser instruït, la qual cosa determina la seua jubilació total o parcial.

d) Per incomplir les condicions higienicosanitàries a què es referix l'article 6 del present decret.

e) Per manifestar l'animal un comportament agressiu.

f) Per incomplir la persona usuària les obligacions previstes en l'article 10 de la Llei 12/2003, de 10 d'abril, de la Generalitat, sobre gossos d'assistència per a persones amb discapacitats.

g) Per exercir la persona usuària maltractaments al gos, sancionables d'acord amb la normativa de protecció d'animals aplicable.

2. La pèrdua de la condició de gos d'assistència serà declarada pel mateix òrgan que la va atorgar, en procediment administratiu en què s'incorporaran els informes i les proves documentals oportunes, i concedirà a la persona titular el tràmit d'audiència pel termini de quinze dies hàbils.

3. La persona usuària o el seu representant legal en el cas de les persones menors d'edat podrà renunciar al gos d'assistència comunicant-ho a l'òrgan competent.

• Per a apreciar la causa que conté la lletra c es requerirà un informe/certificat de la persona instructora del gos d'assistència.

• Per a apreciar la causa que conté la lletra d i f es requerirà un informe/certificat de veterinari o veterinària en exercici o una denúncia, que haja sigut objecte de comprovació.

• Per a apreciar la causa que preveu la lletra g caldrà l'acreditació definitiva, després de l'expedient administratiu incoat a este efecte, si bé es podrà establir la suspensió, com a mesura cautelar, des del moment de la incoació.

4. La resolució per la qual es declare la pèrdua de la condició de gos d'assistència contindrà igualment la revocació de l'acreditació del seu titular, i esta podrà ser parcial en relació amb la persona usuària, com a gos jubilat que es manté per raons afectives amb la persona amb discapacitat."

Dènou. Es modifica l'article 31, que queda redactat de la manera següent:

"Article 31. Potestat sancionadora

1. Les infraccions administratives, segons el que establix la Llei 12/2003, de 10 d'abril, de la Generalitat, sobre gossos d'assistència per a persones amb discapacitats, seran sancionades per l'òrgan de la conselleria competent en matèria de servicis socials, conformement al que preveu esta llei, amb la instrucció prèvia del procediment sancionador en el qual es determinaran els fets i les circumstàncies concurrents, així com la responsabilitat del causant o causants d'estos.

2. Les infraccions administratives en matèria de sanitat i benestar animal, possessió i manteniment de gossos d'assistència pels seus titulars, així com l'activitat dels centres d'ensinistrament, seran sancionades per l'autoritat municipal o l'òrgan de la conselleria competent en matèria de sanitat i benestar animal o de tinença d'animals, conformement a la normativa de protecció, tinença d'animals de companyia i altres mesures de benestar animal."

Vint. Es modifica l'article 34, que queda redactat de la manera següent:

"Article 34. Procediment sancionador

1. Per a imposar les sancions que preveu la llei i este decret, s'aplicarà els criteris, els tràmits i les disposicions específics al procediment sancionador inclosos en la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú.

2. L'òrgan competent per a la iniciació i resolució dels procediments sancionadors per la comissió d'infraccions lleus, greus o molt greus establides serà el titular de la secretaria autonòmica a la qual estiga adscrita la direcció general competent en matèria d'atenció a persones amb discapacitat. La resolució d'iniciació es comunicarà, en tot cas, a la persona denunciant i, si és el cas, també a l'associació o organització que agrupe les persones amb discapacitat que a este efecte designe en el seu escrit de denúncia.

3. La instrucció dels procediments sancionadors correspondrà al servici o la unitat administrativa competent de la direcció general competent en matèria d'atenció a persones amb discapacitat.

4. La resolució l'adoptarà l'òrgan competent per a resoldre el procediment en el termini màxim de sis mesos, des de l'acord d'incoació del procediment.

5. Contra la resolució expressa de la persona titular de la secretaria autonòmica per la qual s'imposa la sanció o es declara la no existència d'infracció o responsabilitat es podrà interposar el corresponent recurs d'alçada, davant de la persona titular de la conselleria competent en matèria de servicis socials, en el termini d'un mes, d'acord amb el que disposa la llei de procediment administratiu."

Vint-i-u. Es modifica la disposició addicional primera, que queda redactada de la manera següent:

"Primera. Entitats d'ensinistrament de gossos d'assistència

La conselleria competent en matèria de servicis socials podrà reconéixer com a entitats d'ensinistrament les entitats que, d'acord amb els seus estatuts, tinguen com a objecte social l'ensinistrament de gossos d'assistència per a persones amb discapacitat, inscrites en el Registre d'entitats de servicis socials, que compten amb professionals amb la qualificació professional d'instrucció de gossos d'assistència (nivell 3), que es troben donades d'alta en l'epígraf corresponent de l'impost d'activitats econòmiques i complisquen la resta de requisits exigits als centres d'ensinistrament, i podran eximir d'algun dels requisits exigits en el present decret per a les instal·lacions, si justifiquen que la major part de l'ensinistrament, educació i formació es realitza en l'entorn familiar o social de les persones amb discapacitat.

Així mateix, es reconeixeran les entitats o centres d'ensinistrament, les instal·lacions i l'activitat dels quals es troben homologades per l'òrgan competent de l'Administració, si tenen la seua seu social en una altra comunitat autònoma."

Vint-i-dos. Es modifica la disposició addicional segona, que queda redactada de la manera següent:

"Segona. Caràcter consultiu del Consell Valencià de Col·legis de Veterinaris

El Consell Valencià de Col·legis de Veterinaris té el caràcter d'entitat col·laboradora, com a òrgan consultiu, en totes les activitats relacionades amb esta normativa que afecten la participació de les persones veterinàries col·legiades en el desplegament i l'aplicació pràctica del que establix el present decret."

Vint-i-tres. Es modifica la disposició addicional tercera, que queda redactada de la manera següent:

"Tercera. Gossos d'alerta mèdica

Les persones amb diabetis, epilèpsia o una altra malaltia anàloga que no acrediten el grau de discapacitat del 33 % seran eximides d'esta condició, sempre que disposen de l'oportuna prescripció mèdica sobre la necessitat o conveniència terapèutica de disposar d'un gos d'alerta."

Vint-i-quatre. Es modifica la disposició transitòria primera, que queda redactada de la manera següent:

"Primera. Homologació de l'acreditació de gossos-guia

Les persones amb discapacitat residents en qualsevol municipi de la Comunitat Valenciana que tinguen assignat un gos-guia, ensinistrat per la Fundació ONCE del Gos-Guia, hauran d'acreditar, davant de l'òrgan encomanat de la conselleria competent en matèria de servicis socials, en el termini de tres mesos, a comptar de la formalització del contracte de cessió d'ús, el compliment de les condicions d'identificació i reconeixement veterinari, previstes en la Llei 12/2003, de 10 d'abril, de la Generalitat, sobre gossos d'assistència per a persones amb discapacitats, per a la seua homologació."

*Article 76. Modificació del Decret 75/2016, de 17 de juny, del Consell, pel qual es regula el Consell Valencià de Cooperació al Desenvolupament*

El Decret 75/2016, de 17 de juny, del Consell, pel qual es regula el Consell Valencià de Cooperació al Desenvolupament, queda modificat com seguix:

Únic. Es modifica l'article 10, que queda redactat de la manera següent:

"Article 10. Transparència i rendició de comptes

1. Anualment, l'òrgan directiu amb competències en matèria de cooperació al desenvolupament elaborarà una memòria de gestió de l'exercici anterior, i esta es traslladarà al Ple del Consell Valencià de Cooperació al Desenvolupament perquè se l'informe i la publique posteriorment en la seu electrònica de la Generalitat.

2. Les ordes del dia, actes del Consell, informes anuals i informes emesos pel Consell seran d'accés públic en la seu electrònica de la Generalitat."

*Article 77. Modificació del Decret 94/2018, de 20 de juliol, del Consell, de creació d'òrgans d'assessorament i participació en matèria d'objectius de desenvolupament sostenible*

El Decret 94/2018, de 20 de juliol, del Consell, de creació d'òrgans d'assessorament i participació en matèria d'objectius de desenvolupament sostenible, queda modificat com seguix:

U. Es modifica l'article 3, que queda redactat de la manera següent:

"Article 3. Estratègia autonòmica de desenvolupament sostenible

1. L'Estratègia autonòmica de desenvolupament sostenible definix la política de la Generalitat de planificació, implementació i seguiment de les metes dels Objectius de Desenvolupament Sostenible, en el marc del Pla director de cooperació. Esta estratègia serà elaborada per la Comissió Interdepartamental per a la Cooperació Internacional al Desenvolupament, davall de la coordinació de la conselleria competent en matèria de cooperació internacional al desenvolupament, des d'un enfocament integrador de la dimensió econòmica, social i ambiental de la sostenibilitat del desenvolupament, en què es consideren les perspectives de gènere i d'infància amb caràcter transversal.

2. Correspon a la conselleria competent en matèria de cooperació internacional al desenvolupament el seguiment i l'avaluació de l'estratègia autonòmica de desenvolupament sostenible, així com elaborar tots els informes sobre la consecució dels Objectius de Desenvolupament Sostenible a la Comunitat Valenciana que haja de presentar la Generalitat, quan i en els termes en què li siga requerit."

Dos. Se suprimix el capítol II.

*Article 78. Modificació del Decret 59/2019, de 12 d'abril, del Consell, d'ordenació del Sistema Públic Valencià de Serveis Socials*

El Decret 59/2019, de 12 d'abril, del Consell, d'ordenació del Sistema Públic Valencià de Serveis Socials, queda modificat com seguix:

U. Es modifica l'apartat 2 de l'article 24, que queda redactat de la manera següent:

"Article 24. Sol·licitud

[...]

2. No obstant el que s'ha indicat, no serà preceptiva la presentació de la documentació a què fan referència les lletres a, b, i c de l'article 25.1.1.1 d'este decret quan esta es trobe en poder de la Generalitat, a conseqüència de la inscripció de les persones físiques o jurídiques sol·licitants en el Registre general de titulars d'activitats, de servicis i centres de servicis socials de la Comunitat Valenciana, sempre que en el moment de la sol·licitud no hagen variat les seues dades registrals respecte de quan es va produir la inscripció o siga interoperable, a través de la plataforma autonòmica d'interoperabilitat, i la persona interessada no s'haja oposat a la seua consulta o, si és el cas, l'haja autoritzada expressament. El que disposa este apartat serà aplicable també a tots els procediments que regula este decret."

Dos. Es modifica la lletra b de l'apartat 1.2 i el primer paràgraf de l'apartat 2 de l'article 25, que queden redactats de la manera següent:

"Article 25. Documentació

[...]

1.2. Documentació específica per a centres:

[...]

b) Projecte bàsic i d'execució de la construcció o reforma de l'edifici o local, juntament amb l'informe de compatibilitat urbanística redactat per la persona tècnica competent, incloent-hi els annexos justificatius de les disposicions aplicables als centres de servicis socials.

El visat col·legial podrà ser substituït, en el moment d'iniciar el procediment d'autorització de funcionament, per un certificat de col·legiació del personal tècnic firmant de la documentació tècnica aportada. Tanmateix, serà preceptiu el visat col·legial respecte del projecte bàsic i d'execució definitiu sobre el qual s'emeta l'informe de l'oficina tècnica per a la resolució d'autorització de funcionament, una vegada s'hagen esmenat totes les deficiències detectades, si n'hi ha.

En el cas que es tracte d'un edifici ja existent, s'efectuen o no reformes, s'aportarà, en qualsevol cas, la documentació tècnica en la qual es justifique, a més de les reformes, si n'hi ha, que l'edifici complix la normativa en matèria d'edificació i les disposicions aplicables als centres de servicis socials vigents en eixe moment, així com justificació que les condicions estructurals de l'edifici són correctes i adequades a l'ús a què es destinarà, segons el que establix la normativa que resulte aplicable.

[...]

2. Dins dels dos mesos següents a la notificació de la resolució per la qual es concedix l'autorització de funcionament i, en qualsevol cas, a partir del moment d'inici de les activitats del centre, la persona física o jurídica titular sol·licitant haurà de poder acreditar la seua posada en funcionament. En este sentit, s'haurà de tindre a la disposició de l'Administració i de la Inspecció de Serveis Socials els documents actualitzats següents:

[...]"

Tres. Es modifica la lletra d de l'apartat 2 de l'article 31, que queda redactada de la manera següent:

"Article 31. Sol·licitud i documentació de visat previ

[...]

2. La sol·licitud s'haurà de presentar electrònicament segons model normalitzat i adjuntar-hi la documentació següent, sense perjuí del que establix l'article 24.2:

[...]

d) El projecte tècnic bàsic i d'execució, o la documentació tècnica que corresponga, segons es tracte de construcció de nova planta o d'edificis ja construïts, amb el visat del col·legi oficial corresponent. El visat col·legial podrà ser substituït, en el moment d'iniciar el procediment de visat previ, per un certificat de col·legiació del personal tècnic firmant de la documentació tècnica aportada. No obstant això, serà preceptiu el visat col·legial respecte del projecte bàsic i d'execució definitiu sobre el qual s'emeta l'informe de l'oficina tècnica per a la resolució de visat previ, una vegada s'hagen esmenat totes les deficiències detectades, si n'hi ha.

Acompanyant el projecte o la documentació tècnica s'haurà d'aportar l'annex justificatiu del compliment dels requisits exigibles al centre el visat del qual se sol·licita segons la normativa que ho regule, segons el tipus de centre de què es tracte, així com justificació que les condicions estructurals de l'edifici són correctes i adequades a l'ús a què es destinarà, segons el que establix la normativa que resulte aplicable."

Quatre. Se suprimix l'apartat 4 de l'article 32.

Cinc. Es modifica l'apartat 2 de l'article 38, que queda redactat de la manera següent:

"Article 38. Procediment, resolució i desistiment sense efectes de l'autorització

[...]

2. Una vegada l'oficina tècnica responsable de projectes i obres haja informat favorablement el projecte tècnic, l'òrgan competent en matèria d'autorització requerirà la persona física o jurídica sol·licitant perquè, en el termini d'un mes, aporte la corresponent llicència municipal d'obres. Este termini es podrà prorrogar fins a la concessió de la llicència, amb el mateix efecte suspensiu, a petició de la persona sol·licitant. En tot cas, la llicència s'haurà de trobar en procés d'obtenció i la sol·licitud d'esta s'haurà de justificar documentalment.

Transcorregut un any des de la suspensió sense que s'haja aportat la llicència d'obres, l'òrgan competent en matèria d'autorització advertirà la persona sol·licitant que, transcorreguts tres mesos sense que esta s'haja aportat després de la seua concessió, es podrà procedir a la caducitat de l'expedient en els termes de l'article 95 de la Llei 39/2015, llevat que s'acredite la impossibilitat d'obtindre la llicència en el termini esmentat."

Sis. Es modifica l'apartat 4 de l'article 42, que queda redactat de la manera següent:

"Article 42. Instrucció, inscripció i notificació per canvi de titularitat

[...]

4. Una vegada instruït l'expedient, l'òrgan competent en matèria d'autorització emetrà la resolució corresponent, que s'haurà de dictar en el termini d'un mes a comptar de l'entrada de la sol·licitud en el registre electrònic de la Generalitat. Transcorregut el termini indicat en el paràgraf primer sense que es produïsca la notificació de la resolució a la persona interessada, s'entendrà desestimada la sol·licitud d'autorització per canvi de titularitat, d'acord amb el que disposa l'article 58.5 de la Llei 3/2019, sense perjuí de l'obligació de l'Administració de dictar una resolució expressa i notificar-la a la persona interessada."

Set. Es modifica l'article 46, que queda redactat de la manera següent:

"Article 46. Instrucció, inscripció i notificació

Per a la instrucció, la inscripció i la notificació de l'autorització per tancament, temporal o definitiu, s'haurà de seguir el procediment establit en l'article 42 d'esta norma, excepte el que establix respecte del termini màxim per a emetre la corresponent resolució, que en este cas serà de sis mesos.

Es procedirà també a la pràctica d'ofici de la inscripció que siga procedent en el llibre de registre corresponent, i es comunicarà dins del termini i en la forma corresponent a la part interessada juntament amb la resolució d'autorització per tancament del centre."

Huit. Es modifica l'article 63, que queda redactat de la manera següent:

"Article 63. Validesa, caducitat i renovació de l'acreditació

L'acreditació concedida a un servici o centre s'entendrà vàlida mentres es mantinguen les condicions i els requisits exigits per al seu atorgament."

*Article 79. Modificació del Decret 38/2020, de 20 de març, del Consell, de coordinació i finançament de l'atenció primària de servicis socials*

El Decret 38/2020, de 20 de març, del Consell, de coordinació i finançament de l'atenció primària de servicis socials, queda modificat com seguix:

Únic. Es modifica l'apartat 1 de l'article 25, que queda redactat de la manera següent:

"Article 25. Actualització i modificació del contracte programa

1. El contracte programa podrà ser actualitzat o modificat per acord de les parts mitjançant la incorporació de les addendes corresponents, sense que resulte necessària l'elaboració d'un nou contracte programa. Esta modificació es durà a terme per resolució de la persona titular de la conselleria competent en servicis socials amb la proposta prèvia dictada per l'òrgan directiu competent en gestió dels contractes programa, proposta que haurà de ser acceptada per l'entitat local afectada."

*Article 80. Modificació del Decret 35/2021, de 26 de febrer, del Consell, de regulació de l'acolliment familiar*

El Decret 35/2021, de 26 de febrer, del Consell, de regulació de l'acolliment familiar, queda modificat com seguix:

U. Es modifica l'article 12, que queda redactat de la manera següent:

"Article 12. Acolliment familiar especialitzat. Qualificació, formació específica o experiència

1. Les persones i les famílies que s'oferisquen per a fer acolliments especialitzats hauran de comptar, a més dels requisits comuns exigibles per a formalitzar qualsevol acolliment familiar, amb una qualificació, una experiència o una formació específica adequades per a assistir les persones menors d'edat esmentades en l'article anterior.

2. Les famílies acollidores especialitzades hauran de disposar de qualificació, formació específica o experiència, en els termes següents:

a) Qualificació: conjunt de qualitats, condicions específiques i preparació necessària en l'àmbit sanitari, sociocomunitari o socioeducatiu, que resulten pertinents i adequades al perfil de les persones menors d'edat indicats en l'article 10 d'este decret i per a l'acolliment del qual s'oferixen.

A este efecte, es valorarà la titulació oficial de diplomatura, llicenciatura, grau universitari o, en defecte d'això, altres graus formatius no universitaris que tinguen relació amb l'àmbit sanitari, sociocomunitari o socioeducatiu, que resulte pertinent i adequat al perfil de les xiquetes, xiquets o adolescents indicats en l'article 10 d'este decret, a l'acolliment dels quals s'oferixen o dels quals sol·liciten el reconeixement del caràcter especialitzat, així com altres titulacions de postgrau i/o màster universitari.

b) La formació específica estarà intrínsecament relacionada amb les necessitats i les circumstàncies especials de les persones menors d'edat per a acollir, que els permeta proporcionar el suport i l'atenció rehabilitadora, terapèutica, educativa o d'una altra mena que siga necessària. A estos efectes, hauran de comptar amb un mínim de 100 hores de formació específica, pertinent i adequada al perfil de les persones menors d'edat, rebudes en els cinc anys immediatament anteriors al de la valoració de la seua aptitud.

c) L'experiència pràctica serà com a mínim de dos anys dedicada a l'atenció de persones menors d'edat amb perfil similar a aquelles per a l'acolliment de les quals s'oferixen o estan desenvolupant. A estos efectes, computarà el temps treballat siga amb caràcter voluntari o mitjançant relació laboral."

Dos. Es modifica l'article 24, que queda redactat de la manera següent:

"Article 24. Oferiment per a acollir

1. Podran oferir-se per a acollir les persones majors d'edat residents a la Comunitat Valenciana. Els oferiments es realitzaran mitjançant la presentació d'un model normalitzat i, en el cas de família educadora, un qüestionari relatiu a l'oferiment. L'oferiment es presentarà, preferentment per via telemàtica, en els servicis socials d'atenció primària, en les direccions territorials competents en matèria de protecció de la infància i l'adolescència, en les oficines PROP, així com en els llocs i registres restants habilitats per a presentar documents dirigits a les administracions públiques d'acord amb l'article 16.4 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques.

El model normalitzat d'oferiment estarà disponible en els llocs esmentats específicament en el paràgraf anterior i, a més, en la pàgina web de la Generalitat.

2. Per a poder tramitar l'oferiment s'haurà d'aportar la documentació següent:

a) Dades d'identificació (DNI, passaport, NIE).

b) Llibre de família o partida literal de naixement o registre individual en el qual consten els fets i actes relatius a la identitat, estat civil i altres circumstàncies de totes les persones integrants de la unitat familiar majors de 18 anys.

c) Última declaració de la renda.

d) Certificació negativa del Registre central de delinqüents sexuals de totes les persones integrants de la unitat familiar majors de 14 anys.

e) Certificat d'antecedents penals de totes les persones integrants de la unitat familiar majors de 18 anys.

f) Certificat d'empadronament de les persones que habiten en el domicili.

g) Autorització de residència a Espanya en vigor, en el cas de persones estrangeres.

h) informe de salut o la còpia d'història clínica actualitzada.

i) La documentació acreditativa de la seua qualificació, formació específica o experiència (només en cas d'acolliment especialitzat en família educadora).

3. La documentació prevista en l'apartat 2 d'este article serà requerida per part de l'òrgan competent per a la instrucció del procediment de declaració d'aptitud. No obstant això, de conformitat amb el que es disposa en l'article 28 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, no se sol·licitarà la documentació prevista anteriorment llevat que les persones interessades s'hagen oposat a la seua consulta o, si és el cas, no hagen autoritzat esta en el moment de presentar el seu oferiment.

La consulta s'efectuarà a través de les plataformes d'intermediació de dades o altres sistemes electrònics habilitats a este efecte.

No obstant això, si l'Administració no pot sol·licitar els documents per als quals compte amb autorització, podrà sol·licitar a la persona interessada que els aporte, la qual cosa tindrà, amb caràcter general, la consideració d'esmena de la sol·licitud, de conformitat amb l'article 68.1 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques."

Tres. Es modifica l'apartat 2 de l'article 26, que queda redactat de la manera següent:

"Article 26. Instrucció

[...]

2. La instrucció de l'expedient per a la declaració de l'aptitud comprén la formació i la valoració de les famílies o les persones en relació amb el seu oferiment concret. L'òrgan instructor podrà requerir l'aportació de tots els documents i els informes que estime necessaris, sense perjuí de la documentació que s'indica en l'article 24. Entre altres, es podran requerir certificats del Registre central per a la protecció de víctimes de violència domèstica i de gènere i del Registre central de mesures cautelars, requisitòries i sentències no fermes."

Quatre. Es modifica l'article 76, que queda redactat de la manera següent:

"Article 76. Verificació de la sol·licitud

L'òrgan instructor que corresponga segons l'article 72 d'este decret verificarà les sol·licituds i la documentació aportada i comprovarà les dades necessàries per a la instrucció.

Quan la sol·licitud no reunisca els requisits exigibles d'acord amb l'article 74 i 75 d'este decret o altres que la normativa vigent considere preceptius, es procedirà del mode previst en l'article 68 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques."

*Article 81. Modificació de l'Orde de 19 de novembre de 2001, de la Conselleria de Benestar Social, per la qual s'establix el procediment per al reconeixement, la declaració i la qualificació del grau de discapacitat en l'àmbit de la Comunitat Valenciana*

L'Orde de 19 de novembre de 2001, de la Conselleria de Benestar Social, per la qual s'establix el procediment per al reconeixement, la declaració i la qualificació del grau de minusvalidesa en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, queda modificada de la manera següent:

U. Es modifica l'article 6, que queda redactat de la manera següent:

"Article 6. Composició i règim de funcionament dels equips multiprofessionals de qualificació i reconeixement del grau de discapacitat

1. Els equips multiprofessionals s'organitzen d'acord amb criteris interdisciplinaris i hauran de comptar en la seua composició amb valoradors de discapacitat, que hauran de reunir el requisit de ser professionals de l'àrea sanitària i de l'àrea social, amb titulació mínima de grau universitari o equivalent, que els habilite per a l'acompliment de les seues funcions de treball en funció de la naturalesa dels expedients que s'hagen de valorar.

2. La coordinació de les actuacions de l'equip les durà a terme la direcció del centre de valoració i orientació o la persona que es trobe en l'exercici de les funcions de direcció.

3. L'equip multiprofessional de discapacitats es reunirà en junta de valoració per a l'emissió de dictàmens tècnics facultatius. Esta junta de valoració estarà composta per la presidenta o el president, la secretària o el secretari i les persones integrants de l'equip que hagen intervingut en la valoració.

4. En els casos d'absència, vacant o malaltia de les i dels vocals titulars, la direcció del centre podrà substituir-los per professionals de la mateixa titulació que presten els seus servicis en este centre.

5. El règim de funcionament dels equips multiprofessional de valoració de discapacitats s'ajustarà al que s'establix per als òrgans col·legiats de les distintes administracions públiques en les disposicions bàsiques de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic, i per les normes que dicte sobre este tema la conselleria competent en matèria de servicis socials a persones amb discapacitat."

Dos. S'afig un article 6 bis, que queda redactat de la manera següent:

"Article 6 bis. Equip multiprofessional de qualificació i reconeixement del grau de discapacitat d'àmbit autonòmic

1. A fi d'aconseguir una major coordinació i eficiència en la resolució de procediments de valoració de discapacitat, la direcció general competent en matèria de discapacitat, amb la seua dependència orgànica i funcional, un equip multiprofessional de qualificació i reconeixement del grau de discapacitat d'àmbit autonòmic.

En la seua composició comptarà amb els valoradors de discapacitat que es designen.

2. L'equip multiprofessional d'àmbit autonòmic tindrà les funcions següents:

a) Emetre un informe tècnic en les reclamacions prèvies contra la resolució del reconeixement del grau de discapacitat.

b) Assessorament sobre circumstàncies especials que cal tindre en compte per a la valoració, així com sobre criteris i mesures específiques de simplificació en el procediment per al reconeixement, la declaració i la qualificació del grau de discapacitat que permeten agilitzar la resolució, sobretot en el cas de persones amb pluripatologies i/o en situació de dependència.

c) Qualsevol altra funció d'assistència per a la coordinació, la millora de la gestió i la col·laboració per a la difusió i la formació sobre el procés de la valoració de la discapacitat.

d) Suport i auxili als òrgans de valoració d'àmbit provincial, quan el centre de valoració i orientació no dispose d'equips multiprofessionals suficients per a dur a terme valoracions tècniques, elevant el dictamen proposat a l'òrgan competent per a resoldre el procediment de reconeixement del grau de discapacitat."

Tres. Es modifica l'apartat 4 de l'article 8, que queda redactat de la manera següent:

"Article 8. Iniciació

[...]

4. La sol·licitud es presentarà, mitjançant el formulari normalitzat, preferentment, a través dels tràmits telemàtics específics per al reconeixement, la declaració i la qualificació del grau de discapacitat. El podrà presentar la persona interessada, la persona representant legal, el guardador/a de fet, la persona autoritzada per a la presentació o el funcionari/ària habilitat.

Així mateix, es podrà presentar en el centre de valoració i orientació de discapacitats de la província a on residisca o en qualsevol dels llocs i registres públics que establix l'article 16.4 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú.

La sol·licitud anirà dirigida al centre de valoració i orientació o a la direcció territorial de la conselleria competent en matèria de servicis socials de la província a on residisca la persona sol·licitant o a on s'acredite haver tingut l'últim domicili en el supòsit de residir a l'estranger."

*Article 82. Modificació de l'Orde de 21 de novembre de 2003, de la Conselleria de Benestar Social, per la qual es crea la Comissió de Coordinació i Seguiment de la Valoració del Grau de Minusvalidesa de la Comunitat Valenciana*

L'Orde de 21 de novembre de 2003, de la Conselleria de Benestar Social, per la qual es crea la Comissió de Coordinació i Seguiment de la Valoració del Grau de Minusvalidesa de la Comunitat Valenciana, queda modificada com seguix:

Únic. Es modifica el preàmbul, que queda redactat de la manera següent:

"Orde de 21 de novembre de 2003, de la Conselleria de Benestar Social, per la qual es crea la Comissió de Coordinació i Seguiment de la Valoració del Grau de Discapacitat de la Comunitat Valenciana."

CAPÍTOL II

*Igualtat*

*Article 83. Modificació de la Llei 9/2003, de 2 d'abril, per a la igualtat entre dones i hòmens*

La Llei 9/2003, de 2 d'abril, per a la igualtat entre dones i hòmens, queda modificada de la manera següent:

Únic. Es modifica l'article 20, que queda redactat de la manera següent:

"Article 20. Els plans d'igualtat en les empreses

1. Els plans d'igualtat de les empreses són un conjunt ordenat de mesures, adoptades després de fer un diagnòstic de situació, que tendixen a aconseguir en l'empresa la igualtat de tracte i d'oportunitats entre dones i hòmens i a eliminar la discriminació per raó de sexe.

Els plans d'igualtat hauran de fixar els objectius concrets d'igualtat que cal assolir, les estratègies i les pràctiques que s'han d'adoptar per a assolir-los, així com l'establiment de sistemes eficaços de seguiment i d'avaluació dels objectius fixats.

2. Com a mesura d'acció positiva, l'Administració autonòmica incentivarà les empreses o entitats que, sense estar obligades a fer-ho, elaboren i registren un pla d'igualtat o, si és el cas, mesures d'igualtat, d'acord amb el que s'establix en l'article 45 de la Llei orgànica 3/2007, de 22 de març.

3. Caldrà tindre en compte com a criteri de valoració i desempat en l'obtenció d'ajudes aquelles empreses i entitats que disposen del visat corresponent atorgat pel centre directiu de l'Administració de la Generalitat amb competències en matèria de dones i igualtat de gènere.

El visat es podrà obtindre amb la sol·licitud prèvia per part de les empreses, que, en cas que l'obtinguen, hauran de presentar un informe d'avaluació intermedi i un altre quan finalitze, si sol·liciten la renovació del visat. Transcorregut el termini de tres mesos sense que s'haja dictat una resolució expressa, s'entendrà estimada la sol·licitud.

4. Les empreses o organitzacions participades majoritàriament amb capital públic hauran d'elaborar un pla d'igualtat."

*Article 84. Modificació del Decret 133/2007, de 27 de juliol, del Consell, sobre condicions i requisits per al visat dels plans d'igualtat de les empreses de la Comunitat Valenciana*

El Decret 133/2007, de 27 de juliol, del Consell, sobre condicions i requisits per al visat dels plans d'igualtat de les empreses de la Comunitat Valenciana, queda modificat com seguix:

U. Es modifica el preàmbul, que queda redactat de la manera següent:

"Preàmbul

La Constitució Espanyola establix la igualtat com a valor superior de l'ordenament jurídic, de tal manera que les situacions de desigualtat són incompatibles amb l'orde de valors que proclama la Constitució.

La Llei orgànica 3/2007, de 22 de març, per a la igualtat efectiva de dones i hòmens regula en els articles 45 al 49 els plans d'igualtat en les empreses i altres mesures de promoció de la igualtat, i establix el deure general de les empreses de respectar el principi d'igualtat en l'àmbit laboral per mitjà de la previsió específica del deure de negociar plans d'igualtat en les empreses de 50 o més treballadors o treballadores. La rellevància de l'instrument dels plans d'igualtat explica també la previsió del foment de la implantació voluntària d'estos en les xicotetes i mitjanes empreses.

L'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que s'establix en la Constitució Espanyola, en l'article 10.3 determina que l'actuació de la Generalitat se centrarà primordialment en determinats àmbits, entre els quals es troba la "igualtat de drets d'hòmens i dones en tots els àmbits, en particular en matèria d'ocupació i treball".

D'altra banda, igualment en l'Estatut d'Autonomia, en l'article 11, es determina que la Generalitat vetlarà, en tot cas, perquè les dones i els hòmens puguen participar plenament en la vida laboral, social, familiar i política sense discriminacions de cap mena i garantirà que ho facen en igualtat de condicions. A este efecte, es garantirà la compatibilitat de la vida familiar i laboral.

La Llei 9/2003, de 2 d'abril, de la Generalitat, per a la igualtat entre dones i hòmens, pretén establir una sèrie de mesures i garanties a la Comunitat Valenciana, dirigides a l'eliminació de la discriminació i a la consecució de l'exercici dels drets humans i les llibertats fonamentals per a les dones sobre la base de la igualtat. Per tant, les actuacions en l'àmbit laboral són considerades de la màxima importància, en la mesura que la incorporació de les dones al mercat de treball els procura independència econòmica, un dels factors fonamentals per a la igualtat, juntament amb altres mesures com la igualtat de retribució, les condicions de treball, la promoció professional i la conciliació de la vida familiar amb l'activitat laboral.

L'article 20.3 de l'esmentada Llei 9/2003 establix que caldrà tindre en compte com a criteri de valoració i desempat en l'obtenció d'ajudes aquelles empreses i entitats que disposen del visat corresponent atorgat pel centre directiu de l'Administració de la Generalitat amb competències en matèria de dones i igualtat de gènere. El punt 4 de l'article esmentat disposa que les empreses o les organitzacions participades majoritàriament amb capital públic hauran d'elaborar un pla d'igualtat.

Exercint el Consell la potestat reglamentària, d'acord amb l'article 18.f de la Llei del Consell, a proposta del conseller de Benestar Social, d'acord amb el Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana, i amb la deliberació prèvia del Consell, en la reunió del dia 27 de juliol de 2007,

DISPOSE"

Dos. Es modifica l'article 2, que queda redactat de la manera següent:

"Article 2. Àmbit d'aplicació

Les normes establides en este decret són aplicables a les empreses i entitats que desenvolupen l'activitat en l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana i sol·liciten el visat dels plans d'igualtat que s'hi implanten."

Tres. Es modifica l'article 3, que queda redactat de la manera següent:

"Article 3. Requisits dels visats de plans i mesures d'igualtat

1. Els plans d'igualtat són un conjunt ordenat de mesures adoptades després de fer un diagnòstic de situació, que tendixen a aconseguir en l'empresa la igualtat de tracte i d'oportunitats entre dones i hòmens i a eliminar la discriminació per raó de sexe. Els plans d'igualtat es tramitaran d'acord amb el que s'establix en la normativa estatal competent que regula els plans d'igualtat i el seu registre.

2. El visat és un procediment en el qual s'examinen i s'avaluen la qualitat i l'adequació de les mesures d'igualtat proposades en relació amb l'estructura, la naturalesa de l'empresa i els objectius perseguits. Amb la concessió del visat del pla d'igualtat s'obté l'ús del segell "Fent Empresa. Iguals en Oportunitats".

3. Podrà sol·licitar el visat qualsevol entitat o empresa, de capital públic o privat, que exercisca la seua activitat en territori de la Comunitat Valenciana. A este efecte els termes entitat o empresa s'han d'entendre d'acord amb el que es preveu en l'article 1.2 del text refós de la Llei de l'Estatut dels Treballadors, aprovat mitjançant el Reial decret legislatiu 2/2015, de 23 d'octubre.

4. Totes les entitats o empreses candidates hauran de reunir els requisits següents:

a) Trobar-se al corrent en el compliment de les obligacions en matèria tributària i de Seguretat Social.

b) Disposar del registre retributiu d'acord amb el que preveu l'article 28 de l'Estatut dels Treballadors i els articles 5 i 6 del Reial decret 902/2020, de 13 d'octubre.

c) Promoure condicions de treball que eviten la comissió de delictes i altres conductes contra la llibertat sexual i la integritat moral en el treball, i incidir especialment en l'assetjament sexual i en l'assetjament per raó de sexe, inclosos els comesos en l'àmbit digital.

d) No haver sigut sancionada amb caràcter ferm per infraccions greus o molt greus en les matèries següents:

1r. Matèria d'igualtat i no-discriminació, en els tres anys anteriors a la data de la presentació de la sol·licitud, d'acord amb el que es disposa en el text refós de la Llei sobre infraccions i sancions de l'orde social, aprovat pel Reial decret legislatiu 5/2000, de 4 d'agost.

2n. Matèria d'igualtat i no-discriminació en l'accés als béns i servicis, en els tres anys anteriors a la data de la presentació de la sol·licitud, d'acord amb el que s'establix en el text refós de la Llei general per a la defensa dels consumidors i usuaris i altres lleis complementàries, aprovat pel Reial decret legislatiu 1/2007, de 16 de novembre.

3r. Matèria d'igualtat d'oportunitats, no-discriminació i accessibilitat universal de les persones amb discapacitat, en els tres anys anteriors a la data de la presentació de la sol·licitud, d'acord amb el que es disposa en el text refós de la Llei general de drets de les persones amb discapacitat i de la seua inclusió social, aprovat pel Reial decret legislatiu 1/2013, de 16 de novembre."

Quatre. S'afig l'article 3 bis, que queda redactat de la manera següent:

"Article 3 bis. Modalitats de visat

1. En relació amb el que s'establix en l'article 45 de la Llei orgànica 3/2007, de 22 de març, per a la igualtat efectiva de dones i hòmens, les modalitats per a la concessió del visat es dividixen en:

a) Empreses obligades a elaborar i aplicar un pla d'igualtat.

b) Empreses no obligades a elaborar i aplicar un pla d'igualtat.

2. A més de reunir els requisits establits en l'article 3, les entitats o empreses candidates que tinguen l'obligació d'elaborar i aplicar un pla d'igualtat, d'acord amb el que s'establix en l'article 45 de la Llei orgànica 3/2007, de 22 de març, en el moment de la presentació de la sol·licitud, hauran de:

a) Tindre vigent i registrat un pla d'igualtat, que incloga una auditoria retributiva, d'acord amb la normativa aplicable.

b) Haver fet l'avaluació i el seguiment del pla d'igualtat durant un període mínim d'un any. La concurrència d'este requisit s'acreditarà mitjançant un informe de seguiment que avaluarà les mesures i els objectius establits en el pla d'igualtat referit a l'últim any natural anterior a la sol·licitud.

3. Les entitats o empreses candidates que no tinguen l'obligació d'elaborar i aplicar un pla d'igualtat, d'acord amb el que s'establix en l'article 45 de la Llei orgànica 3/2007, de 22 de març, a més de reunir els requisits establits en l'article 3, en el moment de la presentació de la seua sol·licitud, hauran de:

a) Tindre mesures d'igualtat depositades en el Registre i depòsit de convenis i acords col·lectius de treball i plans d'igualtat, o, si és el cas, comptar amb un pla d'igualtat voluntari d'acord amb el que s'establix en l'article 45 i 46 de la Llei orgànica 3/2007, de 22 de març.

b) Haver implantat mesures d'igualtat durant un període mínim d'un any. La concurrència d'este requisit s'acreditarà mitjançant un informe d'avaluació i seguiment de les mesures d'igualtat implantades o, si és el cas, del pla d'igualtat voluntari, referit a l'últim any natural anterior a la sol·licitud."

Cinc. Es modifica l'article 4, que queda redactat de la manera següent:

"Article 4. Sol·licituds i documentació

1. La sol·licitud de visat es presentarà mitjançant el model normalitzat, per mitjans electrònics, en virtut de l'article 14.2 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques. Les sol·licituds es presentaran en el tràmit habilitat a este efecte, en la seu electrònica de la Generalitat.

2. Per a tramitar el visat serà necessària la documentació següent:

a) Autorització a l'òrgan instructor del procediment perquè realitze les comprovacions del compliment de requisits.

b) Pla d'igualtat o mesures d'igualtat proposades degudament registrat.

c) Informe d'avaluació anual."

Sis. Es modifica l'article 6, que queda redactat de la manera següent:

"Article 6. Resolució

1. En el cas que l'anàlisi duta a terme pel personal tècnic de la direcció general competent en matèria d'igualtat siga positiu, s'elevarà la proposta de resolució a la persona titular de la direcció general indicada, qui resoldrà sobre la base del que es disposa en l'article 20.3 de la Llei 9/2003, de 2 d'abril, de la Generalitat, per a la igualtat entre dones i hòmens.

2. Quan de l'anàlisi tècnica duta a terme es deduïsca que, en algun dels seus termes o íntegrament, el pla d'igualtat objecte de visat no s'ajusta al que s'establix en l'article 3 del present decret, es remetrà a l'empresa sol·licitant un informe en el qual s'especificaran els aspectes que ha d'esmenar per al seu visat posterior.

3. En qualsevol cas, el termini màxim per a resoldre i notificar, tant per a la resolució del visat com per a l'informe relatiu als aspectes que s'haja d'esmenar en el pla d'igualtat, serà de tres mesos a comptar de la data en què la sol·licitud s'haja registrat en el registre de l'òrgan competent per a tramitar-la, i s'entendrà estimada quan haja transcorregut este termini.

4. Contra esta resolució, que no posa fi a la via administrativa, podrà interposar-se un recurs d'alçada, en el termini d'un mes, davant de la secretaria autonòmica competent en matèria d'igualtat de dones i hòmens, d'acord amb el que es disposa en la normativa del procediment administratiu vigent."

Set. Es modifica l'article 7, que queda redactat de la manera següent:

"Article 7. Vigència i pròrroga

El visat i l'ús del segell "Fent Empresa. Iguals en Oportunitats" coincidirà amb la vigència del pla o de les mesures d'igualtat, i la seua vigència no excedirà de 4 anys.

Amb la comunicació prèvia de l'empresa o de l'entitat interessada, efectuada el mes anterior a la finalització de la vigència del pla o de les mesures d'igualtat, es podran prorrogar els efectes de visat durant el temps que transcórrega entre la negociació, l'aprovació i la inscripció en el registre corresponent d'un nou pla d'igualtat i que en cap cas superarà l'any, comptat des de la finalització de la vigència del visat. En este supòsit s'aportarà, al costat de la sol·licitud de pròrroga, l'informe final del pla o les mesures d'igualtat."

*Article 85. Modificació del Decret 63/2014, de 25 d'abril, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per al reconeixement de les indemnitzacions i les ajudes econòmiques a les víctimes de violència sobre la dona, previstes en la Llei 7/2012, de 23 de novembre, de la Generalitat, integral contra la violència sobre la dona en l'àmbit de la Comunitat Valenciana*

El Decret 63/2014, de 25 d'abril, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per al reconeixement de les indemnitzacions i les ajudes econòmiques a les víctimes de violència sobre la dona, previstes en la Llei 7/2012, de 23 de novembre, de la Generalitat, integral contra la violència sobre la dona en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, queda redactat de la manera següent:

U. Es modifica l'apartat 1 de l'article 13 del Reglament, que queda redactat de la manera següent:

"Article 13. Termini màxim per a resoldre i notificar

1. El termini màxim per a dictar i notificar la resolució expressa serà de dos mesos, a comptar de la data en què la sol·licitud s'haja registrat en qualsevol dels registres de l'òrgan competent per a resoldre."

Dos. Es modifiquen els apartats 4 i 5 de l'article 20 del Reglament, que queden redactats de la manera següent:

"Article 20. Sol·licituds i documentació

La documentació a aportar per les interessades en este tipus d'ajuda ha de ser la següent:

[...]

4. Informe del recurs d'atenció a dones, bé siga ambulatori o residencial, dependent de la direcció general amb competència en violència sobre la dona, que motive la situació de necessitat o d'emergència social de la dona sol·licitant.

5. La conselleria competent en la matèria comprovarà les dades d'identitat de la persona sol·licitant, llevat que esta s'hi opose, i en este cas haurà d'aportar una còpia del document nacional d'identitat, del passaport o del número d'identificació d'estranger, segons corresponga.

Si de la comprovació efectuada resulta alguna discordança amb les dades facilitades per la sol·licitant, l'Administració li requerirà la corresponent documentació acreditativa de la identitat."

Tres. Es modifica l'apartat 1 de l'article 26 del Reglament, que queda redactat de la manera següent:

"Article 26. Termini màxim per a resoldre i notificar

1. El termini màxim per a dictar i notificar la resolució expressa serà de dos mesos, a comptar de la data en què la sol·licitud s'haja registrat en qualsevol dels registres de l'òrgan competent per a resoldre."

*Article 86. Modificació de l'Orde de 3 de maig de 2007, de la Conselleria de Benestar Social, per la qual es regula l'ajuda econòmica a favor de les víctimes de violència de gènere, establida en l'article 27 de la Llei orgànica 1/2004, de 28 de desembre, de mesures de protecció integral contra la violència de gènere*

L'Orde de 3 de maig de 2007, de la Conselleria de Benestar Social, per la qual es regula l'ajuda econòmica a favor de les víctimes de violència de gènere, establida en l'article 27 de la Llei orgànica 1/2004, de 28 de desembre, de mesures de protecció integral contra la violència de gènere, queda redactada de la manera següent:

Únic. Es modifiquen els apartats 2 i 3 de l'article 8, que queden redactats de la manera següent:

"Article 8. Sol·licitud i documentació

[...]

2. Per a tramitar les ajudes regulades en la present orde serà necessària la documentació següent:

a) Formulari de sol·licitud

b) Còpia del DNI de la sol·licitant o permís de residència en vigor.

c) Certificat d'empadronament de la sol·licitant en algun municipi de la Comunitat Valenciana.

d) En el cas que la sol·licitant tinga fills o filles a càrrec seu, còpia del llibre de família i sentència judicial en ferm sobre tutela quan n'hi haja. En els supòsits d'adopció, tutoria o acolliment dels fills o filles o assimilats, resolució administrativa o judicial que ho acredite.

e) Certificat de l'Agència Estatal de l'Administració Tributària acreditativa de les rendes de la sol·licitant o, en defecte d'això, documentació que acredite els ingressos que per qualsevol concepte perceba o, en defecte d'això, declaració de la no percepció d'ingressos.

f) Sentència condemnatòria per un delicte de violència de gènere, una orde de protecció o qualsevol altra resolució judicial que acorde una mesura cautelar a favor de la víctima, o bé per l'informe del Ministeri Fiscal que indique l'existència d'indicis que la demandant és víctima de violència de gènere. També podran acreditar-se les situacions de violència de gènere mitjançant un certificat dels servicis centrals o de les direccions territorials de la conselleria competent en matèria de prevenció i atenció integral a les dones víctimes de violència i als seus fills i filles.

g) Certificat de discapacitat expedit pels centres de valoració i orientació de la discapacitat.

h) Quan s'al·leguen responsabilitats familiars i hi haja convivència, document d'assistència sanitària de la Seguretat Social estés a nom de la sol·licitant en el qual aparega com a persona beneficiària el familiar a càrrec. Si no hi ha convivència, conveni o resolució judicial en el qual la sol·licitant estiga obligada a la prestació d'aliments.

i) Model de domiciliació bancària, degudament omplit, en el qual la persona titular del compte haurà de coincidir amb la sol·licitant de l'ajuda.

j) Informe de baixa ocupabilitat.

3. L'òrgan competent consultarà les dades que siguen interoperables. Només en cas de falta d'autorització expressa o oposició a esta consulta o quan la informació no estiga disponible per a consultar-la, les persones interessades hauran d'aportar la informació requerida en l'apartat anterior. De tot això s'informarà degudament en el formulari de sol·licitud."

**TÍTOL V**

**Mesures en matèria d'hisenda, economia, administració pública i administració electrònica**

CAPÍTOL I

*Hisenda*

*Article 87. Modificació de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions*

La Llei 1/2015, de 6 de febrer, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions, queda modificada com seguix:

U. Es modifiquen les lletres b) i c) de l'apartat 1 i la lletra i la lletra b) de l'apartat 2, de l'article 160, que queden redactades de la manera següent:

"Article 160. Òrgans competents

1. El Consell serà l'òrgan competent per a:

[...]

b) L'autorització del conveni corresponent, quan les subvencions de concessió directa s'instrumenten mitjançant esta fórmula jurídica, quan la quantia siga superior a un milió d'euros o quan es tracte de convenis amb l'Estat, amb altres comunitats autònomes i amb institucions públiques, de conformitat amb el que preveu l'article 17.f de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, del Consell.

c) L'autorització prèvia per a concedir les subvencions de concurrència competitiva si se supera la quantia de sis milions d'euros per subjecte beneficiari. Esta autorització no implicarà l'aprovació del gasto, que, en tot cas, correspondrà a l'òrgan competent per a la concessió.

[...]

2. Les persones titulars de les conselleries, tant en l'àmbit dels seus departaments com en el dels organismes públics vinculats o dependents, són els òrgans competents per a:

[...]

b) Aprovar mitjançant orde o resolució, segons siga procedent, les bases reguladores oportunes de la concessió de les subvencions."

Dos. Es modifica la lletra e) de l'article 164, que queda redactada de la manera següent:

"Article 164. Procediment per a la concessió de subvencions en règim de concurrència competitiva

[...]

e) Una vegada efectuada la comprovació anterior, es procedirà a la convocatòria de la subvenció mitjançant resolució. En el cas que les bases tinguen naturalesa d'acte administratiu, es podran aprovar conjuntament les bases i la convocatòria quan així ho considere el centre directiu proponent, amb l'informe previ justificatiu, en atenció a l'especificitat, material o temporal, de les ajudes que s'han d'atorgar."

Tres. Es modifiquen els apartats 1 i 3 de l'article 165, que queden redactats de la manera següent:

"Article 165. Bases reguladores de la concessió de subvencions

1. Quan les bases reguladores prevegen un contingut normatiu que desplegue o complemente una llei sectorial o una norma comunitària, tindran naturalesa de disposició normativa de caràcter general i s'aprovaran mitjançant una orde de la persona titular de la conselleria competent per raó de la matèria. Tots els tràmits d'este procediment s'evacuaran per via d'urgència, en atenció a la seua naturalesa especial. La resta de les bases reguladores tindran naturalesa d'acte administratiu i s'aprovaran mitjançant una resolució de la persona titular de la conselleria competent per raó de la matèria, sense que els seus efectes puguen superar la vigència del pla estratègic de subvencions en el qual s'integren. En tot cas, serà preceptiu l'informe de l'Advocacia i de la Intervenció Delegada.

[...]

3. Les bases reguladores d'ajudes poden establir que, per a concedir-les, només siga necessària una declaració responsable del compliment de tots o de part dels requisits exigits per a sol·licitar la subvenció, sempre que la concessió no implique un pagament anticipat superior al percentatge del 30 per cent previst en l'article 171.3 a i b. No obstant això, en el cas que les ajudes es concedisquen per raó d'un estat, d'una situació o d'un fet imprevisible, les bases reguladores podran establir que per a concedir-les només siga necessària una declaració responsable del compliment dels requisits exigits per a sol·licitar la subvenció, amb independència del percentatge que s'avance. Tot això, sense perjuí de les verificacions i dels controls que es puguen efectuar amb posterioritat al pagament."

Quatre. Es modifica la lletra a de l'article 166, que queda redactada de la manera següent:

"Article 166. Contingut de la convocatòria

[...]

a) Indicació de les bases reguladores i del diari oficial en què estan publicades."

Cinc. Es modifica la disposició addicional dotzena, que queda redactada de la manera següent:

"Disposició addicional dotzena. Persones interventores habilitades

1. Quan les necessitats del servici ho requerisquen, la persona titular de la Intervenció General de la Generalitat podrà habilitar personal funcionari de l'Administració de la Generalitat, del grup A1 de titulació, que tinga el nivell de titulació exigit per a ingressar en el cos superior d'Intervenció i Auditoria de la Generalitat, a l'efecte que puga dur a terme determinades actuacions en substitució d'estos en l'exercici de les funcions de control intern que legalment els corresponen.

Esta possibilitat també es donarà respecte del personal funcionari amb destinació definitiva en l'Administració de la Generalitat, encara que no estiga integrat en els cossos o escales propis d'esta, sempre que, a més, pertanga a alguna de les escales, subescales, classes o cossos superiors d'intervenció de qualsevol administració pública.

En qualsevol cas, les persones interventores habilitades actuaran davall de la direcció i la coordinació de la persona titular de la Direcció General de la Intervenció.

L'habilitació prevista en el paràgraf anterior ho serà només per a actuacions o classes d'estes concretes i determinades, relacionades amb les funcions ordinàries de les persones habilitades, i tindrà caràcter temporal. Este personal continuarà percebent les retribucions corresponents al lloc de treball que ocupa. No obstant això, quan l'habilitació exigisca la dedicació exclusiva durant tota la jornada laboral per a dur a terme les funcions esmentades i les retribucions del seu lloc de treball siguen de nivell inferior, el personal habilitat tindrà dret a percebre les retribucions assignades als llocs de treball de nivell mínim reservats al cos superior d'intervenció i auditoria de la Generalitat, per mitjà de l'abonament de les diferències retributives corresponents.

2. L'habilitació serà conferida amb un informe previ favorable de la persona titular de la subsecretaria del departament al qual pertanga tal funcionari o funcionària i la podrà revocar en qualsevol moment la persona titular de la Intervenció General de la Generalitat.

3. En tot cas, les persones habilitades actuaran sota l'expressa denominació de "interventors habilitats o interventores habilitades de la Intervenció General de la Generalitat."

Sis. S'afig un nou apartat 4 a la disposició transitòria novena, que queda redactat de la manera següent:

"Disposició transitòria novena. Subvencions per raons d'interés públic, social o humanitari

[...]

4. Les bases reguladores de subvencions, el contingut de les quals siguen concursos escolars, premis o convocatòries de sentit similar, els destinataris finals de les quals siga alumnat en edat escolar o persones menors sotmeses a tutela, podran preveure que no siga exigible el requisit d'estar al corrent en el compliment de les obligacions tributàries i davant de la Seguretat Social per a obtindre la condició de persona beneficiària de les ajudes, siguen quines siguen la naturalesa i les característiques d'estes. Igualment, les bases esmentades podran preveure'n el pagament i, si és el cas, abonaments a compte i pagaments anticipats, encara que els sol·licitants de la subvenció no estiguen al corrent en el compliment de les seues obligacions tributàries i davant de la Seguretat Social, tinguen la condició de subjecte deutor mitjançant una resolució de procedència de reintegrament o es troben incurses en alguna de les situacions establides en l'apartat 6 de l'article 171 d'esta llei.

El règim excepcional previst en el paràgraf anterior s'aplicarà amb independència que la sol·licitud s'haja realitzat per les persones tutores, responsables o coordinadores dels centres educatius, esportius o entitats jurídiques similars en nom dels equips o grups participants que estiguen formats per les persones beneficiàries finals, menors d'edat o sotmeses a tutela."

Set. S'afig una nova disposició addicional quinzena, que queda redactada de la manera següent:

"Disposició addicional quinzena. Deure de col·laboració de les persones auditores internes de les entitats del sector públic instrumental de la Generalitat amb la Intervenció General de la Generalitat

Les persones auditores internes de les entitats del sector públic instrumental de la Generalitat col·laboraran amb la Intervenció General de la Generalitat en els termes establits en la normativa del sector públic i s'hauran d'ajustar a les normes i a les instruccions que a este efecte determine aquella."

Huit. S'afig una nova disposició addicional setzena, que queda redactada de la manera següent:

"Disposició addicional setzena. Règim de control intern i comptabilització aplicable a les prestacions econòmiques en matèria de dependència i renda valenciana d'inclusió

La fiscalització i intervenció de les prestacions econòmiques en matèria de dependència i renda valenciana d'inclusió es realitzarà, en cada una de les fases del procediment de gasto, en el moment de la comptabilització una vegada examinada la documentació justificativa."

*Article 88. Modificació del Decret llei 1/2011, de 30 de setembre, del Consell, de mesures urgents de règim economicofinancer del sector públic empresarial i fundacional*

El Decret llei 1/2011, de 30 de setembre, del Consell, de mesures urgents de règim economicofinancer del sector públic empresarial i fundacional, queda modificat com seguix:

Únic. Es modifica l'apartat 2 de l'article 9, que queda redactat de la manera següent:

"Article 9. Auditoria interna

[...]

2. L'auditor intern col·laborarà amb la Intervenció General de la Generalitat en les tasques de control intern assignades a esta en el títol VI de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions, i verificarà el bon funcionament dels sistemes i dels procediments d'execució del pressupost de l'ens, així com l'equilibri adequat i la correspondència entre gastos i ingressos."

*Article 89. Modificació de la Llei 20/2017, de 28 de desembre, de la Generalitat, de taxes*

La Llei 20/2017, de 28 de desembre, de la Generalitat, de taxes, queda modificada com seguix:

U. Es modifica l'apartat 3 de l'article 13.1-1, que queda redactat de la manera següent:

"Article 13.1-1. Fet imposable

[...]

3. No es durà a terme el fet imposable quan l'ocupació, l'ús comú especial o l'ús privatiu dels béns de domini públic autonòmic porten aparellats el desplegament o l'explotació d'una xarxa pública de telecomunicacions que permeta oferir servicis de banda ampla.

Qualsevol referència en l'article 13.1-7 sobre la quota íntegra d'esta taxa, a l'obertura de rases i l'encreuament, la utilització d'infraestructures, la col·locació o qualsevol altra actuació per a la construcció o instal·lació de conduccions o línies de telecomunicacions o comunicacions, s'entendrà que es referix a conduccions o línies que no estiguen dedicades a la prestació de servicis de banda ampla."

Dos. Es modifica l'apartat d de l'article 14.4-2, que queda redactat de la manera següent:

"Article 14.4-2 Exempcions

[...]

d) En els supòsits dels punts 7 i 8 de l'article 14.4-5, les persones contribuents que es troben inscrites com a demandants legals d'ocupació, amb una antiguitat mínima de tres mesos, referida a la data de la respectiva inscripció, i aquelles previstes en el procés d'acreditació per l'Institut Valencià de Qualificacions Professionals, mentres les seues comissions d'acreditació siguen finançades amb els fons del Pla de modernització de Formació Professional, en el marc del Mecanisme de Recuperació i Resiliència, associat al programa de cooperació territorial C20.I01.P01, Avaluació i acreditació de competències professionals."

CAPÍTOL II

*Economia*

*Article 90. Modificació del Decret 118/2022, de 5 d'agost, del Consell, pel qual es regula la inclusió de clàusules de responsabilitat social en la contractació pública i en les convocatòries d'ajudes i subvencions*

El Decret 118/2022, de 5 d'agost, del Consell, pel qual es regula la inclusió de clàusules de responsabilitat social en la contractació pública i en les convocatòries d'ajudes i subvencions, queda modificat com seguix:

U. Es modifica l'article 3, que queda redactat de la manera següent:

"Article 3. Definició de l'objecte del contracte

Es podran incorporar finalitats de contractació socialment responsable en la definició mateixa de l'objecte del contracte, afegint criteris socials o mediambientals al contingut d'este. Estes consideracions en l'objecte hauran d'estar realment vinculades al subministrament, servici o obra que conforma l'objecte del contracte."

Dos. Es modifica l'apartat 1 de l'article 4, que queda redactat de la manera següent:

"Article 4. Inserció de clàusules de responsabilitat social en la contractació pública

1. Els criteris o clàusules de responsabilitat social que es puguen incorporar en les diferents fases d'un mateix procediment seran compatibles entre si. En tot cas, i en aplicació de l'article 13.1 de la Llei 18/2018, de 13 de juliol, de la Generalitat, per al foment de la responsabilitat social:

a) En els contractes subscrits per l'Administració de la Generalitat i el seu sector públic instrumental, es podran incloure criteris d'adjudicació dels previstos en l'annex I sempre que es troben vinculats a l'objecte del contracte. Així mateix, s'haurà d'incorporar una condició especial d'execució de les previstes en l'annex II, d'acord amb l'article 202 de la Llei 9/2017, de 8 de novembre, de contractes del sector públic.

b) En els contractes de les entitats integrants de l'Administració local de la Comunitat Valenciana, les universitats públiques valencianes i els consorcis adscrits a estes, podran incloure's criteris d'adjudicació dels previstos en l'annex I. Així mateix, s'haurà d'incorporar una condició especial d'execució de les previstes en l'annex II, d'acord amb l'article 202 de la Llei 9/2017, de 8 de novembre, de contractes del sector públic.

Així mateix, l'òrgan de contractació podrà incloure altres criteris d'adjudicació o altres condicions especials d'execució similars als previstos en els annexos I i II, sempre que estiguen vinculats a l'objecte del contracte, de conformitat amb els articles 145 i 202 de la Llei 9/2017, de 8 de novembre, de contractes del sector públic."

Tres. Se suprimix l'apartat 5 i es modifiquen els apartats 1 i 2, de l'article 10, que queden redactats de la manera següent:

"Article 10. Incorporació de criteris de responsabilitat social en la fase d'adjudicació

1. En els termes de l'article 4 d'este decret, la inclusió de criteris d'adjudicació de caràcter social, de transparència, ètics i ambientals per a la valoració de les proposicions i la determinació de la millor oferta tindrà en compte la millor relació qualitat-preu, que integren o es referisquen a les prestacions que s'hagen de dur a terme amb este contracte en qualsevol dels seus aspectes i en qualsevol etapa del seu cicle de vida, inclosos els factors que intervenen en els processos següents:

– en el procés específic de producció, prestació o comercialització, si és el cas, de les obres, dels subministraments o dels servicis, o

– en el procés específic d'una altra etapa del seu cicle de vida, encara que no pertanguen a la part substancial d'estos.

2. L'òrgan de contractació podrà seleccionar els criteris d'adjudicació que, vinculats a l'objecte del contracte, queden establits en l'annex I. En tot cas, han d'estar referits a les ofertes de les empreses o entitats licitadores i han de suposar una millora en les condicions de prestació del servici. Els criteris hauran de ser objectius i quantificables.

[...]

5. [Suprimit]"

Quatre. Es modifica l'apartat 2 de l'article 19, que queda redactat de la manera següent:

"Article 19. Incorporació de clàusules de responsabilitat social en les subvencions

[...]

2. Així mateix, en les bases reguladores i en les convocatòries de subvencions respectives es podran incloure, per a la ponderació i la puntuació de les sol·licituds, amb l'adaptació prèvia, algun o alguns dels criteris establits en els annexos I i II d'este decret, quan estiguen vinculats a l'objecte de l'ajuda."

Cinc. Es modifica l'apartat 1 de l'article 21, que queda redactat de la manera següent:

"Article 21. Instrumentació d'exigències i compromisos de responsabilitat social

1. En els termes previstos en este decret, les bases reguladores, les convocatòries i, si és el cas, els convenis i resolucions pels quals s'instrumente la concessió directa de les subvencions podran establir compromisos específics de caràcter mediambiental, de transparència, socials i ètics, quan estiguen vinculats a fi de l'ajuda. En particular, quan el gasto subvencionable es projecte sobre adquisicions de béns mobles o productes, podrà exigir-se que estos complisquen amb els criteris de comerç just i amb requisits vinculats a la sostenibilitat energètica i ambiental".

CAPÍTOL III

*Administració pública*

*Article 91. Modificació de la Llei 4/2021, de 16 d'abril, de la funció pública valenciana*

La Llei 4/2021, de 16 d'abril, de la funció pública valenciana, queda modificada de la manera següent:

U. Es modifica, en el preàmbul, el paràgraf quint de l'apartat II i els paràgrafs primer i tercer de l'apartat III, que queden redactats de la manera següent:

"Preàmbul

II

[...]

La llei finalment no obvia que una reforma d'esta índole, per a ser efectiva, a més d'establir noves regles del joc, ha de proporcionar les capacitats organitzatives que són imprescindibles. Per a això, s'establix un potent òrgan de gestió horitzontal de la funció pública de la Generalitat; s'asseguren els mecanismes de coordinació necessaris entre els diversos sectors; es dota l'Administració de la Generalitat, els seus organismes autònoms i els consorcis de la possibilitat de comptar amb una direcció pública professionalitzada, basada en els requisits d'idoneïtat, competència i publicitat; es reforça el paper de l'Institut Valencià d'Administració Pública o, en fi, es possibilita una major comunicació de l'ocupació pública a la Comunitat Valenciana.

III

La llei es promulga per a desplegar el text refós de la Llei de l'Estatut bàsic de l'empleat públic, aprovat pel Reial decret legislatiu 5/2015, de 30 d'octubre, els límits materials i formals del qual respecta d'acord amb el que el Tribunal Constitucional ha determinat en esta matèria (Sentència número 39/2014, d'11 de març, fonament 5t), i en els termes de l'article 50.1 de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana, que atorga a la Generalitat la competència en matèria de desplegament legislatiu del règim estatutari dels seus funcionaris, de l'article 49.1.8u, d'acord amb el qual la Generalitat té competència exclusiva en "règim local, sense perjuí del que disposa el número 18 de l'apartat 1 de l'article 149 de la Constitució Espanyola" i de l'article 73 de la Llei orgànica 6/2001, de 21 de desembre, d'universitats. El text s'estructura en onze títols, amb 190 articles, trenta-una disposicions addicionals, onze transitòries, una derogatòria i quatre finals. En la redacció incorporen, de manera transversal, principis, valors i regles que perseguixen fer real i efectiva la igualtat de dones i hòmens en totes les esferes i àmbits de la gestió.

[...]

El títol II busca dotar el sistema d'ocupació pública d'òrgans coordinats i prou regulats en les seues competències. Es crea la Comissió Intersectorial de l'Ocupació Pública de la Generalitat, òrgan de coordinació i interlocució entre els àmbits de l'Administració de la Generalitat, sanitat, educació i justícia i el sector públic instrumental de la Generalitat. Així mateix, es preveu, de manera innovadora, la cooperació tècnica en matèria d'ocupació pública entre la Generalitat i les entitats locals."

Dos. Es modifica l'apartat 1 de l'article 8, que queda redactat de la manera següent:

"Article 8. La consellera o conseller competent en matèria de funció pública

1. Correspon a la consellera o conseller competent en matèria de funció pública:

a) Proposar al Consell l'aprovació dels projectes de llei i decrets en matèria de personal, funció pública i, conjuntament amb la consellera o conseller competent en matèria d'hisenda, del sistema retributiu, així com dictar la resta de les disposicions i directrius que li corresponguen en estes matèries, d'acord amb la normativa vigent.

b) Informar amb caràcter preceptiu els avantprojectes de llei i projectes de disposicions generals elaborats per la Presidència de la Generalitat o les conselleries que es referisquen a estructura orgànica, mètodes de treball i personal corresponents a l'Administració de la Generalitat.

c) Atorgar els títols de personal funcionari de la Generalitat.

d) Aprovar les relacions de llocs de treball i altres instruments complementaris de gestió de l'Administració de la Generalitat.

e) Aprovar les relacions de llocs de treball del personal directiu públic professional de la Presidència de la Generalitat, de cada una de les conselleries, així com dels seus organismes autònoms i consorcis.

f) Aprovar les agrupacions de llocs de treball de l'Administració de la Generalitat amb la finalitat d'ordenar el sistema de carrera professional, la mobilitat i la formació del personal empleat públic.

g) Proposar l'oferta d'ocupació pública i els instruments de planificació de personal de l'Administració de la Generalitat que haja d'aprovar el Consell.

h) Classificar els llocs de treball de l'Administració de la Generalitat mitjançant el sistema que es determine reglamentàriament.

i) Dissenyar i organitzar els processos d'avaluació de l'acompliment.

j) Promoure i coordinar l'elaboració dels plans i de les mesures en matèria d'igualtat en l'àmbit de l'Administració de la Generalitat.

k) Intervindre en les negociacions amb les organitzacions sindicals, segons es dispose reglamentàriament.

l) Impulsar, coordinar i, si és el cas, establir i executar la formació, així com els plans i les mesures en matèria de personal de l'Administració de la Generalitat.

m) Establir els programes i el contingut de les proves de selecció de personal, convocar-les i designar-ne els òrgans tècnics de selecció, en els termes establits en el capítol I del títol V d'esta llei. Correspon organitzar-les a l'òrgan competent en matèria de selecció de personal.

n) Crear, mantindre i gestionar el Registre de personal de l'Administració de la Generalitat i el Registre de personal directiu públic professional.

o) Efectuar o autoritzar, si és el cas, els nomenaments del personal funcionari i la contractació del personal laboral, d'acord amb el que s'establix reglamentàriament.

p) Resoldre les jubilacions del personal de l'Administració de la Generalitat.

q) Resoldre la pèrdua de la condició de personal funcionari, siga de carrera o interí, excepte a conseqüència de separació del servici. Així mateix, li correspon extingir els contractes del personal laboral de l'Administració de la Generalitat.

r) Exercir la supervisió, el control intern i l'avaluació del personal de l'Administració de la Generalitat.

s) Impulsar que, l'òrgan competent, desenvolupe i execute l'activitat preventiva en matèria de salut laboral del personal de l'Administració de la Generalitat.

t) Impulsar la investigació, l'estudi, la informació i la difusió de les matèries relacionades amb l'Administració i la gestió pública."

Tres. Se suprimix l'article 11.

Quatre. Es modifica l'apartat 3 de l'article 40, que queda redactat de la manera següent:

"Article 40. Agrupació de llocs de treball (ALT)

[...]

3. A l'efecte de la provisió dels llocs de treball i sense perjuí del que s'establix en la present llei en la regulació de cada forma de provisió, s'entendrà que es complix el requisit per a poder participar en els processos de provisió de llocs adscrits a una agrupació de llocs d'un cos, d'una escala o d'una agrupació professional funcionarial quan el personal funcionari de carrera pertanga al mateix cos, escala o agrupació professional funcionarial en què estiguen classificats els llocs convocats i acredite la superació dels cursos específics de formació que amb esta finalitat organitze l'òrgan competent en matèria de formació.

Així mateix, s'entendrà que es complix el requisit per a poder participar en els processos de provisió de llocs adscrits a un cos, a una escala o a una agrupació professional funcionarial des d'un lloc adscrit a una agrupació de llocs de treball pertanyent al mateix cos, escala o agrupació professional funcionarial en què estiguen classificats els llocs convocats quan el personal funcionari de carrera acredite la superació dels cursos específics de formació que amb esta finalitat organitze l'òrgan competent. No serà necessària la superació dels cursos específics quan el personal haja acreditat estos coneixements en les proves d'accés corresponents."

Cinc. Es modifica l'apartat 2 de l'article 62, que queda redactat de la manera següent:

"Article 62. Requisits d'accés

[...]

2. Així mateix, els qui superen les proves selectives aportaran una declaració responsable en la qual manifestaran tindre les capacitats i aptituds físiques i psíquiques necessàries per a l'acompliment de les funcions o tasques que corresponguen al lloc de treball. Esta declaració constituirà la presumpció de disposar d'estes capacitats i requisits d'aptitud per part de la persona declarant i podrà ser verificada, si és el cas, amb els informes mèdics que emeta el servici de prevenció corresponent."

Sis. Es modifica l'article 66, que queda redactat de la manera següent:

"Article 66. Ajudes per a l'accés a l'ocupació pública

L'Administració de la Generalitat ha d'impulsar, mitjançant l'òrgan competent en matèria de formació, una política d'ajudes econòmiques destinades a fomentar la preparació de persones joves que aspiren a ingressar en els cossos, escales o agrupació professional funcionarial, que posseïsquen un bon expedient acadèmic i manquen de recursos per a la preparació de les proves selectives, i es prioritzaran els qui es troben en situació de violència de gènere, o hagen estat tutelats o tutelades per una entitat pública. Esta política d'ajudes s'aplicarà en el marc dels principis d'igualtat, mèrit i capacitat consagrats pels articles 23.2 i 103.3 de la Constitució per a orientar l'accés de la ciutadania a les funcions públiques, i amb la finalitat d'atendre el mandat de l'article 9.2 de la Constitució que obliga els poders públics a remoure els obstacles que impedisquen o dificulten que les condicions d'igualtat dels individus siguen reals o efectives. A este efecte, s'elaborarà un programa d'ajudes per a la preparació d'oposicions per a l'accés a un cos, escala o agrupació professional funcionarial, mitjançant l'aprovació de les bases reguladores de la concessió d'ajudes econòmiques, i de les seues corresponents convocatòries, per a contribuir en els gastos ocasionats per la preparació dels processos selectius."

Set. Es modifiquen els apartats 2 i 7 de l'article 67, que queden redactats de la manera següent:

"Article 67. Òrgans tècnics de selecció

[...]

2. En l'àmbit de l'Administració de la Generalitat, correspondrà a la persona titular de la direcció general amb competències en matèria de funció pública la proposta de designació dels membres dels òrgans tècnics de selecció. La composició i el funcionament d'estos òrgans s'establirà reglamentàriament.

En qualsevol cas, es garantirà la imparcialitat dels seus membres, la seua idoneïtat i professionalitat quant al coneixement del contingut funcional propi dels llocs dels cossos, escales, agrupació professional funcionarial, agrupació de llocs de treball o grup professional, de les tècniques de selecció, de les matèries que són objecte de les proves, la seua formació en igualtat de gènere i en discapacitat, a l'efecte del que es preveu en l'article 64, i de l'adopció d'adaptacions i dispositius de suport, així com la presència equilibrada de dones i hòmens, excepte per raons fundades i objectives, degudament motivades.

[...]

7. En l'àmbit de l'Administració de la Generalitat, i adscrit a la direcció general amb competències en matèria de funció pública, es podrà constituir una comissió especialitzada i permanent per a la selecció del seu personal."

Huit. Es modifica la lletra d de l'apartat 1 de l'article 76, que queda redactada de la manera següent:

"Article 76. Drets individuals

1. El personal empleat públic té els drets individuals següents en correspondència amb la naturalesa jurídica de la seua relació de servici:

[...]

d) A l'orientació i assessorament professional per a avançar en el curs de la seua carrera, a fi que puga visualitzar les seues opcions i els itineraris d'acompliment, promoció i formació necessaris. Amb este objectiu, l'òrgan competent en matèria de formació elaborarà un protocol d'actuacions que cal seguir quan es produïsca tant l'ingrés d'un nou empleat públic, com un canvi de destinació o la provisió d'un nou lloc."

Nou. Es modifica l'article 104, que queda redactat de la manera següent:

"Article 104. La formació en l'ocupació pública

1. Les polítiques de formació són part integrant de les polítiques de recursos humans de l'Administració de la Generalitat.

2. S'entén per formació l'aprenentatge planificat per a l'adquisició, la retenció i la transferència de coneixements, destreses, actituds i valors que milloren el servici públic i el desenvolupament del personal empleat públic. La formació perseguirà els objectius de millora de l'acompliment del lloc de treball i el desenvolupament i la promoció professional del personal empleat públic.

3. L'òrgan competent per a coordinar, programar i executar la formació serà la direcció general que tinga atribuïdes les competències en matèria de funció pública, a través de l'Institut Valencià d'Administració Pública (IVAP).

L'IVAP serà el centre encarregat de gestionar les accions formatives de l'Administració de la Generalitat, així com de coordinar-les amb les planificades per altres centres de formació de personal empleat públic existents en la Generalitat.

4. Amb esta finalitat, per al compliment dels seus objectius, correspondrà a l'IVAP:

a) Dissenyar, organitzar, coordinar i homologar les accions formatives del personal empleat públic de l'Administració de la Generalitat, que inclouran els cursos d'habilitació necessaris per a l'acompliment de determinats llocs de treball, els cursos específics de formació per a la pertinença a una agrupació de llocs, la capacitació per competències professionals, així com els cursos de capacitació per a l'acompliment de noves funcions en els casos en què siga procedent, i fomentar i prioritzar la formació en línia perquè l'aprofite tot el personal empleat públic en igualtat d'oportunitats.

b) Coordinar i, si és el cas, homologar les accions formatives impartides per altres òrgans o centres de la Generalitat amb competències en matèria de formació, així com d'altres administracions públiques i de les organitzacions sindicals que subscriguen els acords corresponents.

c) Coordinar i desenvolupar, si és el cas, directament o indirectament, activitats de preparació d'aspirants a participar en les proves selectives per a la promoció interna o l'accés a la funció pública.

d) Planificar, convocar i gestionar els cursos de formació derivats dels processos de selecció i promoció del personal empleat públic de l'Administració de la Generalitat.

e) Col·laborar en la formació i el perfeccionament del personal laboral propi al servici dels ens del sector públic instrumental de la Generalitat, així com de les institucions de la Generalitat esmentades en l'article 20.3 de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana i d'altres administracions públiques, en els termes que s'establisquen en els instruments de col·laboració que puguen subscriure's o per encàrrec del Consell.

f) Gestionar i coordinar les ajudes destinades al finançament de plans de formació per a l'ocupació promogudes per les entitats locals de la Comunitat Valenciana, en el marc de l'Acord de formació per a l'ocupació de les administracions públiques (AFEDAP).

5. La formació del personal directiu públic professional previst en l'article 21.1 d'esta llei serà competència de l'IVAP, que dissenyarà, convocarà, gestionarà i homologarà accions de formació específica de conformitat amb la normativa que resulte aplicable i d'acord amb les directrius que establisca la conselleria competent en matèria de funció pública sobre este tema. Si és el cas, esta formació es podrà fer també a través de programes homologats prèviament per l'IVAP. La formació de la resta de personal directiu públic professional podrà ser, així mateix, organitzada i certificada per l'IVAP amb un conveni previ subscrit a este efecte.

6. En els supòsits en què les entitats locals prevegen una fase de formació com a part del procés selectiu del seu personal empleat públic, podran convindre, amb la conselleria competent en matèria de funció pública la participació de l'IVAP en la realització d'estos cursos selectius, que podran ser comuns per a diversos ajuntaments.

7. L'IVAP fomentarà la col·laboració amb les entitats locals de la Comunitat Valenciana i els ens del sector públic instrumental en la formació i el perfeccionament del seu personal empleat públic.

8. Així mateix, per a facilitar l'accés de la ciutadania a la formació especialitzada en les matèries relacionades amb l'administració, la gestió i les polítiques públiques, i sense perjuí dels convenis i acords que s'establisquen amb les universitats públiques valencianes, l'IVAP oferirà en els seus plans de formació la possibilitat d'accedir a la seua oferta formativa als qui no tinguen la condició de personal empleat públic, per a la qual cosa podrà percebre les taxes i els preus públics que es determinen en el seu moment.

9. L'IVAP fomentarà la formació en igualtat tant en l'accés a l'ocupació pública com al llarg de la carrera professional. Per a això, la formació haurà d'incloure continguts sobre igualtat efectiva i prohibició de qualsevol tipus de discriminació de dones i hòmens.

10. Per a la millor consecució de les finalitats que té, l'IVAP podrà convocar i atorgar beques, ajudes i altres mesures de foment, així com promoure la col·laboració de personal docent i de professionals aliens a l'Administració de la Generalitat per al desenvolupament de les seues accions formatives o divulgatives.

11. Tot el personal empleat públic tindrà l'oportunitat de fer aportacions en el disseny dels plans formatius per a millorar els mètodes de treball i els processos administratius, a través d'un mecanisme de participació lliure i no jerarquitzat.

12. La selecció dels professors i professores que impartisquen cursos en l'IVAP es regirà pels principis de lliure concurrència, igualtat, mèrit, capacitat i publicitat. La convocatòria i els resultats d'estos procediments de selecció es publicaran en la web de la conselleria, així com l'avaluació anual del compliment dels objectius del pla estratègic.

13. L'IVAP posarà en marxa un pla de transferència de coneixement que continga mesures eficaces per a transferir i retindre el coneixement dels empleats i de les empleades amb més experiència, en particular, d'aquells empleats que tinguen més pròxima la seua jubilació."

Deu. Es modifica l'apartat 2 de l'article 105, que queda redactat de la manera següent:

"Article 105. Dret a la formació

[...]

2. A este efecte, i com a element d'interés públic destinat a millorar la seua eficàcia i eficiència, l'Administració de la Generalitat programarà i regularà amb càrrec als seus pressupostos accions formatives per a millorar l'eficiència i la qualitat del servici públic i per a la promoció professional del personal.

L'oferta, la programació, els continguts, el professorat o el personal destinatari de les activitats formatives no incorreran en discriminació directa o indirecta per raó de sexe, orientació sexual o qualsevol tipus de discriminació.

L'IVAP elaborarà la seua programació formativa en funció de les necessitats del servici i dels perfils de competències dels llocs de treball com a elements principals del seu diagnòstic de necessitats. En els plans de formació s'haurà de garantir un equilibri territorial adequat, per a la qual cosa es durà a terme, periòdicament, l'avaluació oportuna de racionalitat, eficàcia, eficiència i impacte de la política de formació del personal empleat públic."

Onze. Es modifica l'apartat 2 de l'article 106, que queda redactat de la manera següent:

"Article 106. Deure de formació

[...}

2. Correspondrà a l'IVAP l'acreditació dels cursos i les accions formatives, que inclouran, com a regla general, una avaluació final que farà el personal formador, que podrà consistir en l'elaboració d'un treball, memòria o similar, o bé en la superació de proves de coneixements, teòrics o pràctics."

Dotze. Es modifica la lletra i de l'apartat 2 de l'article 111, que queda redactada de la manera següent:

"Article 111. Concurs

[...]

2. En els termes que es disposen reglamentàriament, es podran valorar, entre altres, els mèrits següents:

[...]

i) L'acreditació de l'aprofitament dels cursos de formació i perfeccionament adequats al lloc de treball. En l'Administració de la Generalitat, s'atorgarà més valoració a les accions formatives organitzades o homologades per l'IVAP, per centres de formació del personal empleat públic de la Generalitat o en el marc dels acords de formació per a l'ocupació de les administracions públiques, i es valorarà especialment la formació oficial acreditada en matèria d'igualtat d'oportunitats."

Tretze. Es modifica l'apartat 1 de l'article 114, que queda redactat de la manera següent:

"Article 114. Convocatòries de concurs

1. Les convocatòries per a proveir llocs de treball pels procediments de concurs ordinari o concurs específic, així com les resolucions corresponents, les haurà de fer públiques en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, o en el butlletí oficial corresponent, la direcció general competent en matèria de funció pública."

Catorze. Es modifica l'apartat 1 de l'article 127, que queda redactat de la manera següent:

"Article 127. Reassignació d'efectius

1. El personal funcionari el lloc del qual siga objecte de supressió a conseqüència d'un pla d'ordenació de personal o altres mesures de racionalització de l'organització administrativa i de personal podrà ser destinat a un altre lloc de treball pel procediment de reassignació d'efectius. La reassignació d'efectius es farà a llocs de treball adscrits al seu cos, escala o agrupació professional funcionarial.

En el cas que els llocs estiguen adscrits a una agrupació de llocs de treball, perquè la reassignació puga fer-se, serà necessària la realització prèvia dels cursos específics de formació que amb este objectiu organitze l'IVAP, llevat que el personal afectat haja acreditat estos coneixements en les proves d'accés corresponents.

La reassignació d'efectius a conseqüència d'un pla d'ocupació s'efectuarà, amb una negociació prèvia amb les organitzacions sindicals, aplicant criteris objectius relacionats, entre altres, amb les aptituds, la formació, l'experiència i l'antiguitat que es concretaran en este.

L'adscripció al lloc adjudicat per reassignació tindrà caràcter definitiu per al personal titular de llocs afectats."

Quinze. Se suprimix la disposició transitòria primera.

Setze. Se suprimix la disposició transitòria sèptima.

Dèsset. Es modifica la disposició final primera, que queda redactada de la manera següent:

"Disposició final primera. Cursos específics de formació

En el termini d'un any es duran a terme els cursos específics de formació previstos en l'article 40.3 d'esta llei per al personal funcionari de carrera dels cossos, les escales o les agrupacions professionals funcionarials que incloguen una agrupació de llocs de treball. Cada any l'IVAP programarà un nombre suficient de cursos perquè el personal funcionari de carrera hi puga participar."

Díhuit. Es modifica la disposició final segona, que queda redactada de la manera següent:

"Disposició final segona. Política de formació del personal empleat públic valencià

El Consell, prèvia negociació o debat, segons siga procedent, en les taules o fòrums de diàleg corresponents, desplegarà reglamentàriament la participació i la cooperació de l'IVAP en la coordinació de les polítiques de formació de tot el personal de la Generalitat, de les entitats locals i del sector públic instrumental, així com la concreció de les estratègies formatives transversals i la detecció de necessitats i definició dels models formatius comuns al personal empleat públic valencià."

CAPÍTOL IV

*Administració electrònica*

*Article 92. Modificació del Decret 220/2014, de 12 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament d'administració electrònica de la Comunitat Valenciana*

El Decret 220/2014, de 12 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament d'administració electrònica de la Comunitat Valenciana, queda modificat de la manera següent:

Únic. Es modifica l'apartat 1 de l'article 94, que queda redactat de la manera següent:

"Article 94. L'informe preceptiu. Procediment i requisits

1. L'aprovació o modificació de tota normativa reguladora d'un procediment administratiu competència de la Generalitat, relatiu als subjectes referits en el número 1 de l'article 2, requerirà informe preceptiu de coordinació informàtica amb la finalitat d'assegurar la regulació, la coordinació i la planificació de les conseqüències informàtiques derivades d'estos projectes i actes. Este informe serà emés:

a. Per l'òrgan directiu amb competències horitzontals en matèria de tecnologies de la informació quan el projecte de norma comporte impactes tecnològics transversals o que afecten o puguen afectar aplicacions d'ús comú en diverses conselleries.

b. Pels òrgans directius en matèria de tecnologies de la informació de les conselleries amb competències en matèria de sanitat o educació –si n'hi ha– quan el projecte de norma comporte un impacte tecnològic que afecte o puga afectar únicament aplicacions pròpies dels àmbits sanitari o educatiu no universitari.

c. Per l'òrgan directiu amb competències horitzontals en matèria de tecnologies de la informació i pels òrgans directius en matèria de tecnologies de la informació de les conselleries amb competències en matèria de sanitat o educació quan el projecte de norma comporte impacte tecnològic que afecte o puga afectar aplicacions d'ús comú en diverses conselleries i a les dels àmbits sanitari o educatiu. En este supòsit els dos informes hauran d'estar coordinats per a assegurar una planificació coherent i eficaç de les conseqüències informàtiques derivades de l'entrada en vigor de les normes."

**TÍTOL VI**

**Mesures en matèria d'interior**

*Article 93. Modificació de la Llei 8/2012, de 23 de novembre, per la qual es regulen els organismes de certificació administrativa*

La Llei 8/2012, de 23 de desembre, de la Generalitat, per la qual es regulen els organismes de certificació administrativa queda modificada de la manera següent:

U. Es modifiquen els apartats 1 i 2 de l'article 1, que queden redactats de la manera següent:

"Article 1. Objectiu i àmbit d'aplicació

1. És objecte de la present norma la regulació de les condicions, els requisits i les funcions i la creació del registre dels organismes de certificació administrativa (OCA) que, amb independència del lloc del seu domicili, efectuen les funcions de comprovació, informe i certificació en l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana.

2. L'àmbit d'actuació dels OCA atendrà el que es disposa en Llei 14/2010, de 3 de desembre, d'espectacles públics, activitats recreatives i establiments públics, en la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats en la Comunitat Valenciana i en la resta de normativa que els resulte aplicable."

Dos. Es modifica l'apartat 1 i s'afigen els nous apartats 3, 4 i 5 en l'article 2, que queda redactat de la manera següent:

"Article 2. Concepte

1. A l'efecte d'esta norma, s'entendrà per organisme de certificació administrativa (OCA) qualsevol persona física o jurídica amb capacitat d'obrar que exercisca funcions de comprovació, informe i certificació dins de l'àmbit d'aplicació de la present llei.

2. Els OCA, a més del que s'establix en la present llei sobre els seus mitjans personals i materials, hauran d'estar acreditats per organisme oficial per a cada un dels àmbits i actuacions que constituïsquen el seu contingut d'actuació atesos els requisits i condicions que dispose cada un d'estos.

3. Els OCA, una vegada atés a l'indicat en l'apartat anterior, hauran d'inscriure's en el registre oficial que es cree a este efecte. Esta inscripció tindrà caràcter constitutiu.

4. Els OCA podran comprovar i certificar totes o part de les condicions o àmbits de control dels establiments, els espectacles, les activitats, les instal·lacions i altres elements que constituïsquen el seu objecte.

5. Les funcions dels OCA no substituïxen les potestats de comprovació pròpies de l'Administració. En este sentit, tant l'Administració local com l'autonòmica podran, en qualsevol moment, verificar les funcions i actuacions desenvolupades per aquells."

Tres. Es modifica la lletra a de l'apartat 2 de l'article 9, que queda redactada de la manera següent:

"Article 9. Funcions dels OCA

[...]

"2. Són funcions dels OCA les següents:

a) Realitzar les comprovacions, informes i certificacions que constituïsquen el seu objecte, d'acord amb el que s'establix en la Llei 14/2010, de 3 de desembre, d'espectacles públics, activitats recreatives i establiments públics, i en la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats en la Comunitat Valenciana i en la resta de normativa aplicable inclosa en el seu àmbit d'aplicació d'acord amb l'indicat en l'article 1 d'esta llei.

L'informe derivat de la visita de comprovació haurà d'anar firmat per persona tècnica competent d'acord amb la titulació exigida.

El certificat derivat de la comprovació i l'informe estarà firmat per persona tècnica competent que efectue la comprovació i per la persona gerent o màxima responsable de l'OCA.

En el supòsit dels establiments regulats en l'article 10 de la Llei 14/2010, de 3 de desembre, de la Generalitat, i les activitats contingudes en els articles 24 i 51 de la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats a la Comunitat Valenciana, este certificat constituirà un títol habilitant suficient a l'efecte de l'obertura i el funcionament de les activitats, les instal·lacions i els establiments."

Quatre. Es modifica l'article 11, que queda redactat de la manera següent:

"Article 11. Supòsits de comprovació

Seran supòsits de comprovació, a l'efecte de certificació per part dels OCA als quals es referix la present norma, els referits a condicions de seguretat d'utilització i accessibilitat en les activitats, establiments i espectacles; protecció contra incendis activa i passiva; evacuació; dotacions higienicosanitàries; aforament; compatibilitat urbanística; impacte ambiental, si escau; contaminació acústica, i seguretat industrial, sense perjuí del que s'indica en l'article 9, així com els altres elements exigits per la normativa sectorial per a l'obertura dels establiments públics."

Cinc. Es modifica l'article 13, que queda redactat de la manera següent:

"Article 13. Contingut mínim del document resum emés per l'OCA

El contingut mínim del document resum previst en l'article 9.2.b d'esta llei és el següent:

1. Nom, raó social i domicili de les persones titulars o promotores.

2. Emplaçament de l'establiment, la indústria o la instal·lació.

3. Objecte, activitat o espectacle que es preste.

4. Si és el cas, aforament màxim de l'establiment.

5. La resta dels requisits i condicions considerades essencials segons la tipologia de l'establiment, la indústria o la instal·lació."

Sis. Es modifica l'apartat 1 de l'article 16, que queda redactat de la manera següent:

"Article 16. Incompatibilitats

1. En cap cas, l'OCA podrà tindre relació de dependència o associació respecte a les persones, entitats o empreses que el contracten, a l'efecte del menyscapte de la seua capacitat o independència professional. Esta circumstància serà aplicable, així mateix, respecte a la persona redactora del projecte d'activitat, a l'executora de les obres i a les entitats o organismes de control en matèria de contaminació acústica i seguretat industrial que, si és el cas, se subcontracten, i es garantirà que, a títol personal o societari, l'OCA o algun dels seus components no puga coincidir o tindre alguna relació de dependència o interessos societaris amb la persona tècnica o societat redactora del projecte o executora de les obres. A este efecte, es considerarà que hi ha esta dependència quan es donen les causes d'abstenció i recusació previstes en la normativa reguladora del règim jurídic del sector públic."

Set. Es modifica l'article 17, que queda redactat de la manera següent:

"Article 17. Control dels OCA

D'acord amb el que s'ha indicat en esta norma, els òrgans competents de les administracions local i autonòmica podran requerir a l'OCA, en qualsevol moment, i a l'efecte de la verificació i el control oportuns, informació sobre l'activitat objecte de certificació efectuada. L'OCA haurà de permetre l'accés de les persones representants de l'Administració autonòmica o local a les seues instal·lacions i oficines i facilitar-los la documentació requerida."

Huit. S'introduïx una disposició transitòria, amb la següent redacció:

"Disposició transitòria única.

Mentres no s'adapte el Decret 7/2014, de 10 de gener, del Consell, al que es disposa en la present llei, les entitats col·laboradores OCA podran realitzar les funcions previstes en la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats de la Comunitat Valenciana".

**TÍTOL VII**

**Mesures en matèria de sanitat**

CAPÍTOL I

*Personal del Sistema Valencià de Salut*

*Article 94. Modificació del Decret 192/2017, d'1 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de selecció i provisió de personal estatutari al servici d'institucions sanitàries públiques del Sistema Valencià de Salut, conseqüència del compliment dels objectius previstos en la Llei 20/2021, de 28 de desembre, de mesures urgents per a la reducció de la temporalitat en l'ocupació pública*

El Decret 192/2017, d'1 de desembre del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de selecció i provisió de personal estatutari al servici d'institucions sanitàries públiques del Sistema Valencià de Salut, conseqüència del compliment dels objectius previstos en la Llei 20/2021, de 28 de desembre, de mesures urgents per a la reducció de la temporalitat en l'ocupació pública, queda modificat com seguix:

Únic. S'afig la disposició addicional sèptima al Reglament de selecció i provisió de personal estatutari al servici d'institucions sanitàries públiques del Sistema Valencià de Salut, que queda redactada de la manera següent:

"Disposició addicional sèptima

Amb la finalitat de complir els objectius marcats per la Llei 20/2021, de 28 de desembre, de mesures urgents per a la reducció de la temporalitat en l'ocupació pública, per a la resolució dels processos selectius derivats dels processos d'estabilització d'ocupació temporal previstos en les ofertes d'ocupació pública de la conselleria competent en matèria de sanitat, dels anys 2017, 2018, 2019, 2022 i 2023, i els processos de concurs de trasllats previs a estos, s'establix el següent:

1. La publicació del llistat provisional de puntuació del concurs i de la resolució que aprove la relació definitiva de puntuació, previstes en els articles 31.1 i 31.2, respectivament, del Reglament de selecció i provisió de personal estatutari al servici d'institucions sanitàries públiques del Sistema Valencià de Salut, aprovat pel Decret 192/2017, d'1 de desembre, del Consell, es realitzarà en la pàgina web de la conselleria amb competència en matèria de sanitat, en substitució de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana prevista en els mencionats preceptes. Esta previsió s'aplicarà a les convocatòries que es publiquen després de l'entrada en vigor del present decret llei, així com a aquelles publicades amb anterioritat, les bases de les quals no continguen una regulació expressa contrària a esta previsió.

2. Se suprimix el requisit relatiu al grau de carrera professional previst l'article 35.2 del Reglament de selecció i provisió de personal estatutari al servici d'institucions sanitàries públiques del Sistema Valencià de Salut, aprovat pel Decret 192/2017, d'1 de desembre, del Consell.

3. El període màxim de dos anys de comissió de servici previst en l'article 44.3 del Reglament de selecció i provisió de personal estatutari al servici d'institucions sanitàries públiques del Sistema Valencià de Salut, aprovat pel Decret 192/2017, d'1 de desembre, del Consell, es prorroga fins a la resolució definitiva dels concursos de trasllats de la categoria i/o especialitat del lloc convocats amb caràcter previ a la resolució dels processos selectius d'estabilització d'ocupació temporal previstos en les ofertes d'ocupació pública de la conselleria competent en matèria de sanitat, dels anys 2017, 2018, 2019, 2022 i 2023."

CAPÍTOL II

*Farmàcia*

*Article 95. Modificació de la Llei 6/1998, de 22 de juny, d'ordenació farmacèutica de la Comunitat Valenciana*

La Llei 6/1998, de 22 de juny, d'ordenació farmacèutica de la Comunitat Valenciana, queda modificada com seguix:

Únic. Es modifica l'article 33, que queda redactat de la manera següent:

"Article 33. Autorització d'infermeries farmacèutiques

Per raons d'urgència, emergència, llunyania o períodes estacionals d'augment de població, es podrà autoritzar excepcionalment l'establiment d'infermeries en aquells municipis, entitats locals d'àmbit inferior al municipi o nuclis de població que no disposen d'una oficina de farmàcia i estiguen situats a més de 2 quilòmetres de l'oficina de farmàcia més pròxima, quan les condicions de falta d'assistència farmacèutica i de població que cal atendre queden justificades.

Es podrà autoritzar l'obertura d'una infermeria farmacèutica sense que concórreguen els requisits establits en el paràgraf anterior en aquells municipis, entitats locals menors i pedanies amb població inferior a 500 habitants, i en aquells municipis, entitats locals menors i pedanies en què s'haja produït el tancament d'una oficina de farmàcia, bé siga perquè s'ha clausurat o perquè s'ha traslladat fora del seu àmbit territorial. En estos supòsits, la superfície del local proposat podrà ser de 20 metres quadrats, i es podrà compartir la zona destinada a dispensació amb el local destinat al consultori auxiliar del municipi, sempre que no coincidisquen les activitats dels dos en el temps."

*Article 96. Modificació de l'Orde d'1 de juny de 2000, de la Conselleria de Sanitat, per la qual es regulen les infermeries farmacèutiques de la Comunitat Valenciana*

L'Orde d'1 de juny de 2000, de la Conselleria de Sanitat, per la qual es regulen les infermeries farmacèutiques de la Comunitat Valenciana, queda modificada de la manera següent:

Únic. Es modifica l'apartat 1 de l'article 4, que queda redactat de la manera següent:

"Article 4. Condicions de funcionament de les infermeries farmacèutiques

4.1 El local, dedicat a ús exclusiu de la infermeria farmacèutica, serà apropiat a la seua finalitat, disposarà d'una superfície mínima de 30 metres quadrats, en el qual s'hauran de diferenciar les zones de dispensació i d'emmagatzematge, i haurà de comptar amb les mesures adequades de seguretat i condicions d'emmagatzematge i conservació de medicaments.

En els municipis, entitats locals menors i pedanies amb població inferior a 500 habitants, la superfície del local proposat podrà ser de 20 metres quadrats, i es podrà compartir la zona destinada a dispensació amb el local destinat al consultori auxiliar del municipi, sempre que no coincidisquen les activitats dels dos en el temps."

**TÍTOL VIII**

**Mesures en matèria d'educació i ocupació**

CAPÍTOL I

*Centres docents*

*Article 97. Modificació del Decret 2/2009, de 9 de gener, del Consell, pel qual s'establixen els requisits mínims que han de complir els centres que impartisquen el primer cicle de l'Educació Infantil a la Comunitat Valenciana*

El Decret 2/2009, de 9 de gener, del Consell, pel qual s'establixen els requisits mínims que han de complir els centres que impartisquen el primer cicle de l'Educació Infantil a la Comunitat Valenciana, es modifica de la manera següent:

Únic. Se suprimix l'apartat 1 de la disposició addicional segona.

CAPÍTOL II

*Treball, cooperativisme i seguretat laboral*

*Article 98. Modificació de l'Orde 28/2016, de 28 de novembre, de la Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball, per la qual s'establixen les bases reguladores per a la concessió de subvencions als sindicats i les organitzacions sindicals, en proporció a la seua representativitat, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana*

L'Orde 28/2016, de 28 de novembre, de la Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball, per la qual s'establixen les bases reguladores per a la concessió de subvencions als sindicats i les organitzacions sindicals, en proporció a la seua representativitat, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, es modifica de la manera següent:

Únic. Es modifica la lletra b de l'apartat 1 de l'article 7, que queda redactada de la manera següent:

"Article 7. Documentació

1. Les sol·licituds s'han de presentar acompanyades de la documentació següent:

[...]

b) Respecte dels resultats obtinguts en les eleccions a òrgans de representació del personal al servici d'altres administracions públiques en l'àmbit territorial d'esta comunitat autònoma, el total de representants atribuïts a la sol·licitant s'acreditarà mitjançant un certificat emés, d'ofici, per l'Oficina Pública Autonòmica de Registre d'Actes d'Eleccions Sindicals, respecte dels mandats vàlids vigents i no prorrogats en la data indicada en l'article 2 de les presents bases, per la qual cosa no l'haurà d'aportar la persona sol·licitant."

*Article 99. Modificació de l'Orde 5/2020, de 10 de setembre, de la Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball, per la qual s'aproven les bases reguladores i s'establix el procediment de concessió de les ajudes del Programa de foment del treball autònom a la Comunitat Valenciana*

L'Orde 5/2020, de 10 de setembre, de la Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball, per la qual s'aproven les bases reguladores i s'establix el procediment de concessió de les ajudes del Programa de foment del treball autònom a la Comunitat Valenciana, modificada per l'Orde 5/2023, de 10 de juliol, de la Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball, es modifica de la manera següent:

Únic. Es modifica l'article 23 de l'Orde 5/2020, de 10 de setembre, de la Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball, per la qual s'aproven les bases reguladores i s'establix el procediment de concessió de les ajudes del Programa de foment del treball autònom a la Comunitat Valenciana, que queda redactat de la manera següent:

"Article 23. Documentació que cal adjuntar a la sol·licitud

1. La sol·licitud general de subvenció i annex I a esta. Després d'omplir els dos formularis web, s'han de firmar electrònicament en el mateix tràmit telemàtic.

2. Per a tramitar l'ajuda és necessària la documentació següent:

a) Certificat de situació censal d'activitats econòmiques de l'Agència Estatal d'Administració Tributària (AEAT), en el qual conste el domicili fiscal i el lloc de desenvolupament de l'activitat de la persona sol·licitant, actualitzat a la data de la publicació de la corresponent convocatòria. En el cas de l'autònom/a col·laborador/a, s'aportarà el certificat de situació censal de la persona treballadora autònoma titular del negoci.

b) Dades de domiciliació bancària que, en tot cas, s'han d'indicar en el formulari web de sol·licitud general de subvenció del tràmit telemàtic.

Caldrà formalitzar-ho a través del tràmit telemàtic denominat "Procediment per a tramitar les altes, modificacions i baixes de les domiciliacions bancàries (domiciliació bancària). Tràmit automatitzat", en el cas que no s'hagen presentat les dades de domiciliació bancària amb anterioritat davant de la Generalitat o si, amb posterioritat, eixes dades han experimentat qualsevol variació.

c) La documentació que, si és el cas, permeta a la persona sol·licitant acreditar que es troba en algun dels supòsits inclosos en l'article 19.1.a, d'acord amb el que s'hi indique.

3. Si en el formulari web d'estes ajudes la persona interessada s'oposa o no autoritza l'òrgan instructor perquè obtinga de manera directa l'informe de vida laboral, el certificat d'empadronament, actualitzats a la data de la convocatòria, així com la declaració d'IRPF (impost sobre la renda de les persones físiques) de l'exercici anterior a la data de la convocatòria, la persona interessada haurà d'annexar la documentació esmentada al costat de la sol·licitud de subvenció.

4. La persona sol·licitant haurà d'aportar, així mateix, les declaracions responsables relatives als aspectes següents:

a) Compliment dels requisits establits en l'article 13 de l'LGS per a obtindre la condició de persona beneficiària de subvencions públiques.

b) Concurrència de qualsevol altra ajuda rebuda o sol·licitada amb el mateix objecte.

c) Compromís de comunicar totes les sol·licituds de subvenció que tramite en qualsevol organisme públic, relacionades amb l'activitat subvencionada en la present convocatòria, a partir de la data de sol·licitud.

d) Ajudes rebudes o sol·licitades en concepte de minimis durant els dos exercicis fiscals anteriors i durant l'exercici fiscal en curs.

e) Compromís de comunicar les ajudes en concepte de minimis rebudes de qualsevol organisme públic a partir de la data de sol·licitud.

5. L'òrgan instructor podrà, així mateix, sol·licitar en qualsevol moment la documentació original o complementària que considere necessària per a acreditar el compliment exacte de les condicions exigides en les presents bases reguladores."

**TÍTOL IX**

**Mesures en matèria d'agricultura, ramaderia i pesca**

CAPÍTOL I

*Agricultura i ramaderia*

*Article 100. Modificació de la Llei 5/2019, de 28 de febrer, d'estructures agràries de la Comunitat Valenciana*

La Llei 5/2019, de 28 de febrer, d'estructures agràries de la Comunitat Valenciana, es modifica de la manera següent:

Únic. Es modifica l'apartat 6 de l'article 4, que queda redactat de la manera següent:

"Article 4. Definicions

[...]

6. Persona agricultora professional: la persona física que siga titular d'una explotació agrària i obtinga almenys el 50 % de la seua renda total d'activitats agràries o d'activitats agràries complementàries, sempre que la part de renda procedent directament de l'activitat agrària duta a terme en la seua explotació no siga inferior al 25 % de la seua renda total, el temps de treball dedicat a activitats agràries o agràries complementàries siga igual o superior a la mitat d'una unitat de treball agrari (UTA) i que estiga donada d'alta en el règim de la seguretat social que li corresponga en funció de la seua activitat agrària."

*Article 101. Modificació del Decret 99/2012, de 22 de juny, del Consell, pel qual es crea la Comissió Tècnica de Seguretat de Basses per a Reg de la Comunitat Valenciana*

El Decret 99/2012, de 22 de juny, del Consell, pel qual es crea la Comissió Tècnica de Seguretat de Basses per a Reg de la Comunitat Valenciana, queda modificat de la manera següent:

U. Es modifica l'apartat 5 de l'article 3, que queda redactat de la manera següent:

"Article 3. Competència i funcions de la comissió

[...]

5. Conéixer els plans d'emergència i les normes d'explotació aprovats per l'òrgan competent en matèria de seguretat de basses per a reg."

Dos. Es modifica l'apartat 1 de l'article 4, que queda redactat de la manera següent:

"Article 4. Composició de la comissió

1. La comissió tècnica estarà presidida per la persona titular de la direcció general amb competències en matèria de seguretat de basses per a reg de la Generalitat. Actuarà com a secretari o secretària de la comissió una de les persones vocals designades per la persona titular de la direcció general amb competències en matèria de seguretat de basses per a reg que, amb esta finalitat, serà nomenat per esta.

La comissió tindrà els vocals següents:

a) Dos vocals que es designaran per la persona titular de la direcció general amb competències en matèria de seguretat de basses per a reg.

b) Dos vocals que es designaran per la persona titular de la direcció general amb competències en matèria de protecció civil i gestió d'emergències

c) Dos vocals que es designaran per la persona titular de la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.

d) Dos vocals que es designaran per la persona titular de la Federació de Comunitats de Regants de la Comunitat Valenciana.

Per cada una de les persones membres de la comissió es nomenaran les persones membres suplents corresponents.

El règim jurídic i l'actuació de la comissió s'ajustarà al que es disposa en la secció tercera del capítol II del títol preliminar de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic."

CAPÍTOL II

*Pesca*

*Article 102. Modificació del Decret 41/2013, de 22 de març, del Consell, pel qual s'establixen les normes sobre la pesca marítima de recreació de la Comunitat Valenciana*

El Decret 41/2013, de 22 de març, del Consell, pel qual s'establixen les normes sobre la pesca marítima de recreació de la Comunitat Valenciana, queda modificat de la manera següent:

Únic. Es modifica l'article 14, que queda redactat de la manera següent:

"Article 14. Expedició de les llicències

1. Les sol·licituds d'expedició de les llicències i la documentació que les acompanya es presentaran preferentment per mitjans electrònics a través de la seu electrònica de la Generalitat, d'acord amb el que es preveu en l'article 14 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques.

2. Les llicències per a la pesca marítima de recreació des de terra s'expediran quan es presente la sol·licitud i es pague la taxa que, si és el cas, corresponga, i es podrà fer mitjançant actuacions administratives automatitzades, en els termes previstos en la normativa bàsica sobre règim jurídic del sector públic.

Les persones menors d'edat que practiquen la pesca marítima d'esbarjo des de terra podran realitzar esta activitat:

a) Emparades per la llicència de la persona que exercisca la pàtria potestat i/o tutela quan vagen acompanyats d'esta.

b) Emparades per una llicència al seu nom sol·licitada pel mateix menor, amb autorització expressa de la persona que exercisca la pàtria potestat i/o tutela, o bé sol·licitada en representació del menor per la persona que exercisca esta pàtria potestat i/o tutela.

3. Les llicències per a la pesca marítima de recreació des d'embarcació s'expediran quan es presente la sol·licitud i es pague la taxa que, si és el cas, corresponga. La sol·licitud haurà d'anar acompanyada de la documentació acreditativa de la titularitat o ús de l'embarcació, del certificat del Registre marítim espanyol i del certificat de navegabilitat, o documentació equivalent.

4. Les llicències per a la pesca marítima de recreació submarina s'expediran quan es presente la sol·licitud, juntament amb el certificat mèdic justificatiu previst en l'article 10.2 del present decret, i es pague la taxa que, si és el cas, corresponga.

5. Les llicències per a la pesca marítima de recreació les expedirà la persona titular de la direcció territorial de la conselleria competent en matèria de pesca marítima de recreació de la província en la qual es tramiten, en el termini de tres mesos des de la presentació de la sol·licitud per part de la persona interessada. En compliment del que es preveu en l'article 24.1 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, el venciment del termini màxim indicat anteriorment sense que s'haja dictat i notificat una resolució expressa s'entendrà com a silenci administratiu negatiu, atés que l'estimació d'estes sol·licituds implicaria un possible dany o afecció sobre el medi ambient.

6. Tindran plens efectes a la Comunitat Valenciana, per a la modalitat o modalitats autoritzades, segons la normativa que els establisca, les llicències de pesca marítima recreativa emeses per altres comunitats autònomes, o per altres països de la Unió Europea, sense perjuí que els seus titulars hagen de complir, en l'exercici de la pesca recreativa en les aigües interiors de la Comunitat Valenciana, les disposicions autonòmiques que la regulen."

**TÍTOL X**

**Mesures en matèria de medi ambient, infraestructures i territori**

CAPÍTOL I

*Qualitat ambiental*

*Article 103. Modificació de la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats a la Comunitat Valenciana*

La Llei 6/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats a la Comunitat Valenciana, queda modificada de la manera següent:

U. Es modifica el paràgraf octau de l'apartat V i el paràgraf quint de l'apartat VII del preàmbul, que queden redactats de la manera següent:

"PREÀMBUL

[...]

V

[…]

Per això, amb la present llei es pretén fer un pas més pel que fa a eficàcia i racionalització de procediments que requerisquen obtindre la declaració d'interés comunitari o, si és el cas, la llicència urbanística municipal en relació amb els usos i aprofitaments urbanístics, amb caràcter previ a la sol·licitud d'autorització o llicència ambiental o a la formalització dels instruments d'intervenció ambiental restants regulats en la llei.

[…]

VII

[…]

La llei regula també íntegrament el procediment de concessió de la llicència ambiental, aplicable a aquelles activitats no subjectes a autorització ambiental integrada, i la tramitació i la resolució de les quals competix als ajuntaments. En este procediment s'inclou un tràmit de dictamen ambiental que ha de precedir l'atorgament de la llicència ambiental, dictamen que ha d'emetre el mateix ajuntament en el cas de municipis amb població de dret igual o superior a 50.000 habitants. Este dictamen el formularan també els ajuntaments amb població de dret inferior a 50.000 habitants i igual o superior a 10.000, si bé es preveu, amb caràcter excepcional, que puguen sol·licitar que l'emeta la direcció territorial amb competències en matèria de medi ambient, en el cas de no disposar dels mitjans personals i tècnics precisos per a emetre'l. Per als municipis de població inferior a 10.000 habitants, el dictamen ambiental l'emet la direcció territorial esmentada, llevat que se sol·licite la delegació de l'exercici d'esta competència en el cas que s'acredite disposar dels mitjans personals i tècnics suficients. El dictamen ambiental ha de completar-se amb el pronunciament de l'ajuntament corresponent en les matèries de la seua competència."

Dos. Es modifica el títol i el contingut de l'article 7, que queda redactat de la manera següent:

"Article 7. Accés a la informació sobre instal·lacions de la Comunitat Valenciana. Registre ambiental d'instal·lacions

1. El contingut de les autoritzacions ambientals integrades i les llicències ambientals serà públic, amb les úniques excepcions relatives a la protecció de dades i confidencialitat.

2. L'òrgan amb competències per a atorgar l'autorització ambiental integrada serà el competent per a la inscripció, la gestió i el manteniment del Registre ambiental d'instal·lacions de la Comunitat Valenciana.

Els ajuntaments habilitaran un espai en la seua pàgina web a on es done publicitat als instruments d'intervenció ambiental de la seua competència, amb actualització, revisió i/o modificació de les llicències i les altes i les baixes.

3. Serà objecte d'inscripció en el registre la informació següent:

a) Instal·lacions i autoritzacions ambientals integrades atorgades (amb el contingut mínim establit en l'annex IV del Reial decret 508/2007, de 20 d'abril, pel qual es regula el subministrament d'informació sobre emissions del Reglament E-PRTR i de les autoritzacions ambientals integrades, o normes que els substituïsquen) o, si és el cas, actualització, revisió i/o modificació de l'autorització, les altes i les baixes causades en el registre.

b) Les principals emissions i els focus generadors d'estes.

c) Els informes d'inspecció mediambiental de les visites in situ amb les conclusions pertinents respecte al compliment de les condicions de l'autorització ambiental integrada per part de la instal·lació, així com les actuacions en relació amb qualsevol actuació ulterior que fora necessària.

d) El número d'identificació mediambiental (NIMA), generat en la inscripció en el Registre de producció i gestió de residus.

4. La inscripció, així com les modificacions i les actualitzacions dels seients que siga procedent efectuar, es faran d'ofici. La inscripció serà objecte de cancel·lació quan concórrega qualsevol causa d'extinció de l'instrument d'intervenció ambiental corresponent, declarada per una resolució ferma en via administrativa o per una resolució judicial ferma.

5. Els titulars de les instal·lacions amb autorització ambiental integrada notificaran a l'òrgan substantiu ambiental, almenys una vegada a l'any, les dades sobre les emissions corresponents a la instal·lació, amb especificació de la metodologia emprada en els mesuraments, la seua freqüència i els procediments emprats per a avaluar els mesuraments, i en tot cas la informació inclosa en l'autorització concedida respecte als valors límit d'emissió.

6. La informació regulada en este article serà pública d'acord amb el que es preveu en la Llei 27/2006, de 18 de juliol, per la qual es regulen els drets d'accés a la informació, de participació pública i d'accés a la justícia en matèria de medi ambient.

7. S'habilitaran les ferramentes precises per a la interoperabilitat del Registre ambiental d'instal·lacions de la Comunitat Valenciana amb altres registres ambientals autonòmics, en particular en matèria de residus, emissions a l'atmosfera, compostos orgànics volàtils i instal·lacions subjectes a comerç de drets d'emissió de gasos d'efecte d'hivernacle, amb la finalitat de reduir càrregues i evitar als operadors econòmics la remissió d'informació que ja estiga en poder de l'Administració."

Tres. Es modifica el títol i el contingut de l'article 20, que queda redactat de la manera següent:

"Article 20. Òrgan col·legiat

1. Comissió d'Anàlisi Ambiental Integrada.

a) La Comissió d'Anàlisi Ambiental Integrada és l'òrgan superior col·legiat en matèria de prevenció i control ambiental, compost per representants dels distints òrgans i administracions públiques intervinents en el procediment d'autorització ambiental integrada, adscrit a la conselleria competent en matèria de medi ambient a través de la direcció general amb competències en prevenció i control integrats de la contaminació i dependent d'esta.

b) Correspon a la Comissió d'Anàlisi Ambiental Integrada formular el dictamen ambiental del projecte en el seu conjunt i elevar una proposta de resolució a l'òrgan substantiu ambiental competent per a resoldre el procediment d'autorització ambiental integrada i, si és el cas, la revisió d'esta.

Són també funcions d'esta comissió les següents:

– En cas de modificació substancial de l'autorització ambiental integrada, les indicades en l'apartat b del present article.

– Avaluar i proposar les mesures que s'han d'incloure en l'autorització ambiental integrada per a la concessió d'excepcions temporals dels valors límit d'emissió aplicables en els casos en què siga procedent, de conformitat amb el que s'establix en la normativa vigent en la matèria.

– Establir els criteris d'elaboració dels dictàmens ambientals de les direccions territorials i evacuar les consultes que els eleven.

– Qualssevol altres que guarden relació amb l'anàlisi ambiental del projecte en el seu conjunt.

c) La Comissió d'Anàlisi Ambiental Integrada podrà designar ponències tècniques en el seu si per a la formulació de propostes de dictamen ambiental.

2. Composició de la Comissió d'Anàlisi Ambiental Integrada.

La Comissió d'Anàlisi Ambiental Integrada tindrà la composició següent:

1. President o presidenta: la persona titular de la direcció general de la conselleria amb competències en matèria de prevenció i control integrat de la contaminació.

2. Vicepresident o vicepresidenta: el cap o la cap d'àrea o el subdirector o subdirectora amb competències en matèria de control integrat de la contaminació.

3. Vocals:

a) Set membres de la conselleria amb competències en cada cas, que seran designats o designades per la persona titular de la direcció general corresponent, una persona de cada una de les àrees funcionals següents: residus, atmosfera, aigües, impacte ambiental, inspecció, a més del cap o la cap de servici competent en matèria de prevenció i control integrat de la contaminació, que serà qui actue com a secretari o secretària.

b) Una persona representant de la conselleria amb competències en matèria de patrimoni cultural, designat per esta.

c) Una persona representant de la direcció general amb competències en matèria de planificació i ordenació del territori, designat per esta.

d) Una persona representant de la conselleria competent en matèria de sanitat, designat per esta.

e) Una persona representant de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, designada per esta.

f) Una persona representant de la Confederació Hidrogràfica del Segura, designada per esta.

g) Una persona representant de la Confederació Hidrogràfica de l'Ebre, designada per esta.

h) Una persona representant de la conselleria competent en matèria d'agricultura i ramaderia, designada per esta.

i) Una persona representant de la conselleria competent en matèria d'indústria, designada per esta.

j) Una persona representant de la conselleria competent en matèria d'emergències, designada per esta.

k) Una persona representant de l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals de la Comunitat Valenciana.

4. En funció de la naturalesa de les matèries que haja de tractar la comissió, es podran convocar representants d'altres òrgans que hagen d'expressar-se amb vista a les competències que tenen assignades.

3. Règim de suplències.

En els supòsits de vacant, absència o malaltia, la persona titular de la presidència serà substituïda per la persona titular de la vicepresidència o, si és el cas, per una persona vocal de la Comissió, segons l'orde establit en l'article 20.2.

En els supòsits de vacant, absència, o malaltia, la persona titular de la secretaria serà substituïda per una persona funcionària d'Administració general designada per la presidència.

Les distintes administracions amb representació en la comissió designaran, si és el cas, a les persones suplents que hagen d'intervindre en el cas que, per motius justificats, no pogueren acudir les persones membres designades.

4. Règim de funcionament

El règim de funcionament de l'òrgan col·legiat previst en el present article serà el previst amb caràcter general per la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic, sense perjuí de les normes de funcionament que puguen establir-se d'acord amb l'article 15.2 d'esta llei."

Quatre. Es modifica l'apartat 1 de l'article 23, que queda redactat de la manera següent:

"Article 23. Certificació documental acreditada.

1. Amb la finalitat d'agilitzar els tràmits d'autorització ambiental integrada, amb caràcter previ a la presentació de la sol·licitud, es podrà obtindre una certificació documental acreditada de la documentació, emesa pels col·legis professionals, els instituts tecnològics de la Comunitat Valenciana (REDIT) i les entitats col·laboradores en matèria de qualitat ambiental, d'acord amb el procediment que reglamentàriament s'establisca. A falta d'este, s'hauran de subscriure els convenis oportuns amb els col·legis professionals i els instituts tecnològics."

Cinc. Es modifica l'apartat 3 de l'article 37, que queda redactat de la manera següent:

"Article 37. Altres informes

[...]

3. En particular, si durant la tramitació de l'expedient d'autorització ambiental integrada s'observa alguna discrepància entre el projecte sotmés a autorització i la declaració d'interés comunitari, l'òrgan substantiu ambiental remetrà una còpia del projecte i sol·licitarà a l'òrgan competent en matèria d'urbanisme i ordenació del territori que emeta un informe en el termini màxim de vint dies.

L'informe es pronunciarà sobre la conformitat del projecte amb la declaració d'interés comunitari emesa i, si és el cas, la necessitat o no de la seua revisió i documentació que haja de presentar el sol·licitant a este efecte.

La necessitat de revisió i els termes en què siga procedent efectuar l'adequació de la declaració d'interés comunitari serà comunicada per l'òrgan substantiu ambiental a les persones interessades en el procediment."

Sis. Es modifiquen els apartats 3 i 8 de l'article 46, que queden redactats de la manera següent:

"Article 46. Modificació de la instal·lació

[...]

3. Quan el titular considere que la modificació projectada no és substancial podrà dur-la a terme, sempre que l'òrgan que haja atorgat l'autorització ambiental integrada no manifeste el contrari en el termini d'un mes, ni la modificació implique activitats que puguen danyar el medi ambient. En cas que siga necessària una modificació de l'autorització ambiental integrada a conseqüència de la modificació no substancial de la instal·lació, l'òrgan substantiu ambiental publicarà una ressenya d'esta en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, en la qual indicarà l'adreça de la pàgina web en la qual es podrà consultar.

[...]

8. Quan la modificació d'una instal·lació supose una disminució de la seua capacitat de producció fins a quedar per davall dels llindars de l'annex I deixarà de ser exigible l'autorització ambiental integrada. El titular ho comunicarà a l'òrgan que va atorgar l'autorització ambiental integrada perquè procedisca a remetre a l'ajuntament una còpia de l'expedient instruït i de la resolució d'autorització ambiental integrada atorgada, de la qual cosa es generarà un apunt en el Registre ambiental d'instal·lacions de la Comunitat Valenciana, fins a l'obtenció de la llicència ambiental o la formalització de l'instrument d'intervenció ambiental corresponent, que serà baixa en el registre esmentat. Estes modificacions seran objecte de publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.

Per a l'adaptació al règim d'intervenció administrativa ambiental que corresponga, caldrà ajustar-se al que s'establix en la disposició addicional sexta de la present llei."

Set. S'afig la lletra j al subapartat 2.1 de l'article 53, que queda redactada de la manera següent:

"Article 53. Sol·licitud

[...]

2. Documentació annexa a la sol·licitud.

2.1. La sol·licitud s'acompanyarà, com a mínim, de la documentació següent, sense perjuí de la que puguen establir els ajuntaments mitjançant ordenança:

[...]

j) Número d'identificació mediambiental (NIMA) obtingut amb la presentació de la comunicació prèvia a l'inici d'activitats de producció de residus, per als residus perillosos i no perillosos generats en l'activitat."

Huit. Se suprimixen els apartats 2 i 3 de l'article 57 bis.

Nou. Es modifiquen els apartats 2, 4 i 5 i s'afigen els apartats 7 i 8 en l'article 58, que queden redactats de la manera següent:

"Article 58. Dictamen ambiental

[...]

2. En els municipis amb població de dret igual o superior a 50.000 habitants, es procedirà a ratificar la proposta de dictamen ambiental emesa per un OCA, juntament amb l'informe tècnic de l'administració competent, o el dictamen ambiental serà elaborat per la ponència de caràcter tècnic de l'ajuntament.

Este dictamen serà també formulat pels ajuntaments de municipis amb població de dret inferior a 50.000 habitants i superior o igual a 10.000 habitants. No obstant això, excepcionalment, quan manquen de mitjans personals i tècnics precisos per a la seua emissió, podran, bé sol·licitar que el dictamen ambiental siga formulat per la direcció territorial de la conselleria amb competències en matèria de medi ambient conforme al que es disposa en l'apartat 4 del present article, o bé ratificar la proposta de dictamen ambiental emesa, per un OCA, juntament amb l'informe del tècnic de l'administració competent.

[...]

4. En els municipis amb població de dret inferior a 10.000 habitants el dictamen ambiental serà emés amb caràcter preceptiu per la direcció territorial de la conselleria amb competències en matèria de medi ambient, amb informe previ de l'ajuntament en què es situe la instal·lació o activitat en què es valore la incidència de l'activitat sobre les matèries que són de competència municipal. Emés este informe, es remetrà a la direcció territorial de la conselleria amb competències en matèria de medi ambient, adjuntant còpia de l'expedient complet, incloent-hi certificat acreditatiu de la compatibilitat del projecte amb el planejament urbanístic i els informes sectorials demanats per l'ajuntament en qualitat d'òrgan substantiu per a atorgar la llicència. La direcció territorial verificarà que s'han emés les autoritzacions ambientals sectorials o informes ambientals exigibles per a l'exercici de l'activitat, efectuarà una anàlisi ambiental del projecte en el seu conjunt i emetrà dictamen ambiental, i podrà determinar la imposició de mesures correctores per a garantir les condicions ambientals de la instal·lació o activitat objecte de llicència.

Quan els municipis referits en el present apartat acrediten suficiència de mitjans personals i tècnics, podran sol·licitar la delegació de l'exercici de la competència per a l'emissió del dictamen ambiental pels mateixos servicis tècnics municipals. La delegació haurà de ser sol·licitada per l'òrgan competent de l'ajuntament conforme a la normativa bàsica de règim local, i serà remesa al Consell a través de la conselleria competent en matèria de medi ambient. L'autorització de la delegació correspondrà al Consell, mitjançant decret, a proposta de la conselleria esmentada, i haurà de publicar-se en el "Diari Oficial de la Comunitat Valenciana". Este decret inclourà les mesures de control que es reserva la Generalitat.

5. En els casos en què l'emissió del dictamen ambiental corresponga a la direcció territorial de la conselleria amb competències en matèria de medi ambient, este s'emetrà en el termini màxim de dos mesos des que reba la documentació remesa per l'ajuntament. Este termini s'entendrà suspés quan s'haja de requerir la persona interessada perquè aporte documents i altres elements de juí necessaris en el temps que transcórrega entre la notificació del requeriment i el seu compliment efectiu per part del destinatari.

[...]

7. El dictamen ambiental no serà objecte de recurs, sense perjuí dels que, si és el cas, siguen procedents en via administrativa i judicial contra l'acte pel qual s'autoritza el projecte.

8. Quan, de la revisió de l'expedient, es comprove que no s'han sol·licitat les autoritzacions o no s'han efectuat les comunicacions o notificacions en matèria de residus o contaminació atmosfèrica, es posarà en coneixement de l'òrgan competent."

Deu. Es modifica l'apartat 5 de l'article 60, que queda redactat de la manera següent:

"Article 60. Resolució i notificació

[...]

5. L'ajuntament haurà de notificar la resolució de llicència ambiental a les persones interessades, a la direcció territorial amb competències en matèria de medi ambient quan esta haja emés o intervingut en l'emissió del dictamen ambiental i, si és el cas, a l'òrgan competent en matèria d'accidents greus quan haja emés un informe vinculant en el procediment."

Onze. Es modifica l'apartat 9 de l'article 63, que queda redactat de la manera següent:

"Article 63. Modificació de la instal·lació

[...]

9. Quan la modificació d'una instal·lació supose una disminució de la seua capacitat de producció fins a quedar per davall dels llindars de l'annex II, deixarà de ser exigible la llicència ambiental, i l'ajuntament procedirà a l'adaptació al règim d'intervenció ambiental que corresponga conforme a la disposició addicional sexta de la present llei."

Dotze. Es modifica la disposició addicional quarta, que queda redactada de la manera següent:

"Disposició addicional quarta. Règim aplicable a les instal·lacions ramaderes.

1. A causa de les característiques especials d'estes instal·lacions, s'exclou de l'obligació d'efectuar estudi acústic i auditoria arreplegada en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat, de protecció contra la contaminació acústica i el Decret 266/2004, de 3 de desembre, que la desplega parcialment, o normes que les substituïsquen.

2. Quant a l'anàlisi i avaluació dels projectes tècnics presentats d'instal·lacions ramaderes porcines, s'hauran de tindre en compte per a l'autorització o llicència de noves instal·lacions, modificacions o ampliacions, les condicions següents:

a) En municipis designats com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries per part de l'organisme competent autonòmic, únicament es podran ampliar instal·lacions existents o autoritzar noves en els casos següents:

i. Quan els fems generats es destinen a un gestor autoritzat de residus.

ii. Quan practique l'autogestió si es disposa de parcel·les agrícoles suficients per a assumir la producció total de fems, d'acord amb la normativa vigent a fi de no agreujar la vulnerabilitat de la zona.

iii. Quan es produïsca la valorització dels fems mitjançant agrocompostatge, producció de biogàs o altres similars.

iv. Quan concórrega més d'una de les causes anteriors.

b) En municipis distints dels designats com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries per part de l'organisme competent autonòmic, es podran ampliar instal·lacions existents o autoritzar noves, aplicant les millors tècniques disponibles de tractament dels fems generats.

3. La conselleria competent en matèria de ramaderia, adoptarà les mesures necessàries per a incentivar la implantació de sistemes de geolocalització per GPS o similar en els tancs d'aplicació de purins, així com el desenvolupament d'una aplicació de sistema d'informació geogràfica per a l'àmbit de la Comunitat Valenciana que permeta el seu seguiment.

4. L'Administració de la Generalitat, en l'àmbit de les seues competències, promourà l'increment de gestors autoritzats de residus que permeten valoritzar de manera adequada els fems de la cabanya porcina en la Comunitat Valenciana, de manera sostenible des de la perspectiva ambiental i econòmica.

Els fems podran gestionar-se de manera combinada amb altres efluents i residus compatibles, de manera que generen les economies d'escala suficients que permeten el sosteniment de les noves instal·lacions de gestió de residus, així com la sostenibilitat del sector ramader porcí en la Comunitat Valenciana.

5. Les condicions indicades en l'apartat 2 d'esta disposició resultaran exigibles a partir de l'1 de gener de 2023, amb la finalitat de permetre l'adaptació dels ramaders a estes restriccions."

Tretze. Se suprimix la disposició addicional octava.

Catorze. Es modifiquen els apartats 1 i 5 de la disposició addicional sexta, que queden redactats de la manera següent:

"Disposició addicional sexta. Canvi de règim d'intervenció administrativa ambiental aplicable

1. Quan en una instal·lació amb autorització ambiental integrada concedida es produïsca una modificació de les característiques o del funcionament, o qualsevol reducció o disminució que implique que l'activitat deixe d'assolir els llindars de capacitat establits en l'annex I de la present llei i, per tant, passe a estar sotmesa a un instrument d'intervenció ambiental inferior, el titular ho comunicarà a l'òrgan que va atorgar l'autorització ambiental integrada perquè procedisca a remetre a l'ajuntament una còpia de l'expedient instruït i de la resolució d'autorització ambiental integrada atorgada, i es generarà un apunt en el Registre ambiental d'instal·lacions de la Comunitat Valenciana.

En este cas, l'ajuntament conservarà tots els tràmits i els informes elaborats per l'òrgan autonòmic amb anterioritat a la remissió de l'expedient de concessió de l'autorització ambiental integrada, si bé es realitzarà, en els termes establits en l'article 63, un nou dictamen ambiental a l'efecte d'adaptar, si és el cas, a les noves capacitats i característiques de l'activitat, les condicions i les mesures correctores que es van determinar en l'autorització ambiental integrada concedida. Fins que transcórrega el termini de resolució de la llicència ambiental, l'activitat continuarà en funcionament emparada per l'autorització ambiental integrada concedida i, després d'això, es dictarà una resolució que deixarà sense efecte l'autorització ambiental integrada. Una vegada feta l'adaptació al nou instrument jurídic d'intervenció ambiental que siga procedent, l'ajuntament ho comunicarà a l'òrgan substantiu ambiental.

[...]

5. En el cas d'instal·lacions amb autorització ambiental integrada atorgada d'acord amb l'annex II de la Llei 2/2006, de 5 de maig, de prevenció de la contaminació i la qualitat ambiental, l'activitat podrà continuar en funcionament emparada per esta autorització mentres no es produïsca cap modificació, ni en l'activitat ni en el títol habilitant, i no haja transcorregut el termini de huit anys de vigència previst en la llei esmentada. El transcurs d'este termini, així com qualsevol modificació, bé siga d'ofici o a instàncies de la mateixa persona interessada, comportarà l'obligatorietat d'adaptar-se al nou règim jurídic previst en la llei esmentada. Una vegada iniciada la tramitació, fins que transcórrega el termini de resolució de la llicència ambiental, les facultats de vigilància, control, inspecció i sanció les durà a terme la conselleria competent en medi ambient d'acord amb la present llei. Una vegada transcorregut este termini, es declararà la caducitat de l'autorització ambiental integrada, que serà objecte de publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i serà baixa en el Registre ambiental d'instal·lacions de la Comunitat Valenciana."

Quinze. S'afig la disposició addicional onzena.

"Disposició addicional onzena. Règim aplicable al control preventiu dels projectes d'interés autonòmic.

L'admissió a tràmit, per part de la conselleria competent en matèria d'ordenació del territori i urbanisme, d'una iniciativa, com a Projecte d'Interés Autonòmic, suposarà el sotmetiment d'esta al règim establit en el títol II d'esta llei per a autoritzacions ambientals integrades amb despatx preferent i tràmit d'urgència"

Setze. Es modifica l'apartat 2 de la disposició derogatòria única, que queda redactat de la manera següent:

"Disposició derogatòria única

[...]

2. Així mateix, queden derogats:

– El Decret 54/1990, de 26 de març, del Consell, pel qual s'aprova el nomenclàtor d'activitats molestes, insalubres, nocives i perilloses.

– Els annexos del Decret 40/2004, de 5 de març, del Consell, que desplegava el règim de prevenció i control integrats de la contaminació a la Comunitat Valenciana, que estaven en vigor en virtut de la disposició transitòria segona del Decret 127/2006, de 15 de setembre, del Consell, pel qual es desplega la Llei 2/2006, de 5 de maig, de la Generalitat, de prevenció de la contaminació i qualitat ambiental.

– El Decret 127/2006, de 15 de setembre, del Consell, pel qual es desplega la Llei 2/2006, de prevenció de la contaminació i qualitat ambiental."

Dèsset. Es modifica el contingut de l'annex II, que queda redactat de la manera següent:

"Annex II. Categories d'activitats subjectes a llicència ambiental

1. Indústries energètiques/energia.

1.1. Instal·lacions de combustió amb una potència tèrmica nominal total superior a 2 MW i fins a 50 MW:

a) Instal·lacions de producció d'energia elèctrica en règim ordinari o en règim especial, en les quals es produïsca la combustió de combustibles fòssils, residus o biomassa.

b) Instal·lacions de cogeneració, calderes, forns, generadors de vapor o qualsevol altre equipament o instal·lació de combustió existent en una indústria, tant si esta és la seua activitat principal com si no ho és.

1.2. Generadors de vapor de capacitat superior a 4 tones per hora.

1.3. Generadors de calor de potència superior a 2.000 tèrmies per hora.

1.4. Instal·lacions industrials, i d'altres tipus, per a la producció d'energia elèctrica, vapor i aigua calenta amb una potència tèrmica superior a 0,5 MW i fins a 50 MW.

1.5. Secatge amb llit fluid, forn rotatori i altres. Instal·lacions amb una potència superior a 1.000 tèrmies per hora.

1.6. Instal·lacions l'activitat principal de les quals siga l'emmagatzematge de productes petrolífers o combustibles amb una capacitat superior a 100 tones.

1.7. Instal·lacions en les quals hi haja emmagatzematge a la intempèrie de combustibles sòlids amb una capacitat superior a 50 tones.

1.8. Fabricació de briquetes d'hulla i de lignit l'activitat de la qual es realitze amb finalitats comercials.

1.9. Producció de carbó vegetal quan es tracte d'una activitat fixa.

2. Producció i transformació de metalls.

2.1. Producció de ferro colat o d'acers bruts (fusió primària o secundària), incloses les corresponents instal·lacions de fusió contínua d'una capacitat de fins a 2,5 tones per hora.

2.2. Transformació de metalls ferrosos:

a) procés de laminatge en calent amb una capacitat de fins a 20 tones d'acer en brut per hora;

b) procés de forjat amb martells l'energia d'impacte dels quals siga fins a 50 quilojoules per martell o quan la potència tèrmica utilitzada siga fins a 20 MW;

c) aplicació de capes de protecció de metall fos amb una capacitat de tractament de fins a 2 tones d'acer en brut per hora.

2.3. Procés de fosa de metalls ferrosos amb una capacitat de producció superior a 2 tones per dia i fins a 20 tones per dia.

2.4. Transformació de metalls no ferrosos:

Fusió de metalls no ferrosos, inclusivament l'aliatge, inclosos els productes de recuperació i altres processos en les foses de metalls no ferrosos (refinat, modelat en fosa) amb una capacitat de fusió de fins a 4 tones diàries per al plom i el cadmi, i superior a 2 tones i fins a 20 tones diàries per a tots els altres metalls.

2.5. Tractament de superfície de metalls i materials plàstics per processos electrolítics o químics, quan el volum de les cubetes utilitzades o de les línies completes destinades al tractament siga de fins a 30 m3.

2.6. Tractament d'escòria siderúrgica i de fosa l'activitat del qual es realitze amb finalitats comercials.

2.7. Preparació, emmagatzematge a la intempèrie, càrrega, descàrrega i transport de minerals dins de les plantes metal·lúrgiques.

2.8. Electròlisi de zinc.

2.9. Instal·lacions per a l'aïllament o el recobriment de fils, superfícies i conductors de coure o similars, mitjançant resines o processos d'esmaltat.

2.10. Aliatges de metall amb injecció de fòsfor.

2.11. Forja, estampació, embotició de metalls, sinterització, encunyació, tall i repulsat amb finalitats comercials.

2.12. Decapatge de peces metàl·liques amb finalitats comercials mitjançant processos tèrmics.

2.13. Fabricació d'armes i/o municions.

2.14. Fabricació d'electrodomèstics.

2.15. Fabricació d'acumuladors elèctrics, piles i bateries.

2.16. Fabricació de maquinària i/o productes metàl·lics diversos, inclosos elements estructurals.

2.17. Fabricació de caldereria (cisternes, recipients, radiadors, calderes d'aigua calenta i generadors de vapor).

2.18. Fabricació de materials, maquinària i equips elèctrics, electrònics i òptics, joieria i bijuteria amb finalitats comercials.

2.19. Fabricació de motors, vehicles de motor i similars.

2.20. Instal·lacions per a la construcció i la reparació d'aeronaus.

2.21. Instal·lacions de construcció i reparació naval.

2.22. Fabricació de material ferroviari mòbil.

3. Indústries minerals.

3.1. Producció de ciment i/o clínquer en forns rotatoris, producció de calç i/o algeps en forns, i producció d'òxid de magnesi en forns, siga quina siga la seua capacitat de producció, sempre que no es trobe inclosa en l'annex I.

3.2. Fabricació de vidre, incloent-hi la fibra de vidre, amb una capacitat de fusió superior a 20 tones per dia.

3.3. Fosa de materials minerals, incloent-hi la fabricació de fibres minerals amb una capacitat de fusió superior a 1 tona per dia i fins a 20 tones per dia.

3.4. Fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornat, en particular de teules, rajoles, rajoles refractàries, taulells, gres ceràmic o productes ceràmics ornamentals o d'ús domèstic no inclosos en l'annex I.

3.5. Explotacions i fronts d'una mateixa autorització o concessió a cel obert de jaciments minerals i altres recursos geològics de les seccions A, B, C i D, l'aprofitament de les quals està regulat per la Llei de mines i per la normativa complementària, quan es done alguna de les circumstàncies següents:

a) Explotacions de substàncies que puguen patir alteracions per oxidació, hidratació, etc., i que induïsquen, en límits superiors als inclosos en les legislacions vigents, a acidesa, toxicitat o altres paràmetres en concentracions que suposen un risc per a la salut humana o el medi ambient, com les menes amb sulfurs, explotacions de combustibles sòlids, explotacions que requerisquen tractament per lixiviació in situ i minerals radioactius.

b) Explotacions que estiguen situades en terreny de domini públic hidràulic o en zona de policia d'un llit quan es desenvolupen en zones especialment sensibles, designades en aplicació de les directives 79/409/CEE i 92/43/CEE, o en aiguamolls inclosos en la llista del Conveni Ramsar.

3.6. Activitats extractives i instal·lacions dels recursos explotats no incloses en els epígrafs anteriors.

3.7. Extracció de petroli i gas natural amb finalitats comercials.

3.8. Instal·lacions industrials en l'exterior per a l'extracció de carbó, minerals i pissarres bituminoses.

3.9. Instal·lacions d'atomització de productes minerals.

3.10. Extracció de sal marina.

3.11. Fabricació de formigó i/o elements de formigó, algeps i ciment.

3.12. Fabricació de productes de fibrociment.

3.13. Plantes d'aglomerat asfàltic.

3.14. Plantes de preparació i ensacat de ciments especials i/o morters.

3.15. Emmagatzematge de productes pulverulents o granulats, amb una capacitat superior a 1.000 tones.

3.16. Tall, serrat i poliment per mitjans mecànics de roques i pedres, amb una capacitat de producció superior a 50 tones per dia.

3.17. Fabricació de materials abrasius a base d'alúmina, carbur de silici i altres productes similars.

3.18. Tractaments superficials de vidre, per mètodes químics.

3.19. Activitats de classificació i tractament d'àrids quan l'activitat es desenvolupa fora del recinte miner.

3.20. Fabricació d'elements per a la construcció no inclosos en un altre epígraf específic.

4. Indústria química.

4.1. Instal·lacions químiques per a la fabricació de biocombustibles l'activitat de les quals es realitze amb finalitats comercials.

4.2. Fabricació de pintures, tintes, laques, vernissos i revestiments similars a partir de productes químics de base l'activitat de la qual es realitze amb finalitats comercials.

4.3. Fabricació de mescles bituminoses a base d'asfalt, betum, quitrans i brees.

4.4. Fabricació de sabons, detergents i altres productes de neteja i abrillantat l'activitat de la qual es realitze amb finalitats comercials.

4.5. Fabricació de perfums i productes de bellesa i higiene l'activitat de la qual es realitze amb finalitats comercials.

4.6. Fabricació de material fotogràfic verge i preparats químics per a la fotografia.

4.7. Fabricació de productes de matèries plàstiques termoestables.

4.8. Tractament químic d'olis i greixos.

4.9. Fabricació, extracció i/o preparació d'altres productes químics no inclosos en altres epígrafs d'este annex ni en l'annex I.

5. Gestió de residus

5.1. Instal·lacions de valorització i/o eliminació de residus perillosos i/o no perillosos no inclosos en l'annex I, excloent-ne les incloses en el Reial decret llei 11/1995, de 28 de desembre, pel qual s'establixen les normes aplicables al tractament de les aigües residuals urbanes.

5.2. Instal·lacions per a l'emmagatzematge de residus, perillosos i/o no perillosos, no incloses en l'annex I, excloent-ne l'emmagatzematge temporal en espera d'arreplega en el lloc en què el residu s'ha generat (emmagatzematge en l'àmbit de la producció).

Cal exceptuar del que s'ha esmentat anteriorment les instal·lacions denominades "àrees d'aportació" previstes en la normativa sectorial de residus per a l'emmagatzematge temporal de residus no perillosos en espera d'arreplega, amb una capacitat màxima d'emmagatzematge de 60 m3, que estan subjectes a declaració responsable ambiental.

5.3. Instal·lacions de tractament de dejeccions ramaderes líquides (purins) per incineració o coincineració, compostatge, eliminació en abocador o utilització en planta de biogàs.

5.4. Qualssevol altres instal·lacions de tractament de residus no incloses en els epígrafs anteriors ni en l'annex I.

6. Indústria del paper, cartó, suro, fusta i mobles.

6.1. Fabricació, amb finalitats comercials, de:

a) Paper o cartó amb una capacitat de producció superior a 5 i fins a 20 tones diàries.

b) Taulers derivats de la fusta: taulers d'encenalls de fusta orientats, taulers aglomerats o taulers de cartó comprimit, amb una capacitat de producció de fins a 600 m3 diaris.

6.2. Producció i tractament de cel·lulosa amb una capacitat de producció de fins a 20 tones diàries amb finalitats comercials.

6.3. Elaboració de productes de paper i cartó amb una capacitat de producció de més de 20 tones al dia.

6.4. Fabricació de cel·lofana i linòleums amb finalitats comercials.

6.5. Serrat, especejament i preparació industrial de la fusta i del suro.

6.6. Impregnació o tractament de la fusta amb oli de creosota o quitrà o altres conservants no inclosos en altres epígrafs.

6.7. Fabricació de mobles en instal·lacions amb una superfície superior a 2.500 m2.

6.8. Fabricació de xapes, taulons i altres elements de fusta amb finalitats comercials, no inclosos en altres epígrafs.

6.9. Fabricació d'articles diversos de jonc, canya, suro, cistelleria, brotxes, raspalls, etc. amb finalitats comercials.

6.10. Acabat de mobles i elements de fusta, jonc, canya, suro, cistelleria, brotxes, raspalls, etc. (envernissat, entapissat, daurat, pintat, etc.) amb finalitats comercials.

7. Indústria tèxtil.

7.1. Tractament previ (operacions de rentada, blanqueig, mercerització) o per al tint de fibres tèxtils o de productes tèxtils, quan la capacitat de tractament siga superior a 2 i fins a 10 tones diàries.

8. Indústria del cuir.

8.1. Adobat de cuirs i pells amb capacitat de tractament de fins a 12 tones de productes acabats per dia.

8.2. Tallers de confecció d'articles de cuir, pell i similars amb una superfície superior a 1.000 m2.

9. Indústries agroalimentàries i explotacions ramaderes.

9.1. Escorxadors amb una capacitat de producció de canals superior a 2 i fins a 50 tones per dia.

9.2. Tractament i transformació, distints del mer envasament, de les matèries primeres següents, tractades o no prèviament, destinades a la producció d'aliments o pinsos procedents de:

i. només matèria primera animal (que no siga exclusivament la llet), amb una capacitat de producció de productes acabats superior a 10 tones per dia i fins a 75 tones per dia,

ii. només matèria primera vegetal, amb una capacitat de producció de productes acabats superior a 5 tones per dia i fins a 300 tones per dia, o 600 tones per dia en cas que la instal·lació funcione durant un període no superior a 90 dies consecutius en un any qualsevol,

iii. matèries primeres animals i vegetals, tant en productes combinats com per separat, amb una capacitat de producció de productes acabats en tones per dia fins a:

– 75 si A és igual o superior a 10, o

– [300 – (22,5 × A)] en qualsevol altre cas, en què A és la porció de matèria animal (en percentatge del pes) de la capacitat de producció de productes acabats.

L'envàs no s'inclourà en el pes final del producte.

Esta subsecció no serà aplicable quan la matèria primera siga només llet.

![](https://dogv.gva.es/publicaciones/imagesSF/2024/7/9/1200451/83_1720544172128_3978056143742217295_imagen.jpg)

Matèria prima animal (percentatge de capacitat de producció de productes acabats)

9.3. Tractament i transformació de llet només, quan la quantitat de llet rebuda siga superior a 2 i fins a 200 tones per dia (valor mitjà anual).

9.4. Eliminació o aprofitament de canals o deixalles d'animals amb una capacitat de tractament igual o inferior a 10 tones per dia.

9.5. Instal·lacions per a la cria intensiva d'aus de corral o de porcs que disposen:

a) d'entre 2.000 i fins a 40.000 places per a aus de corral, si es tracta de gallines ponedores, o del nombre equivalent per a altres orientacions productives d'aus;

b) de més de 800 i fins a 2.000 places per a porcs de cria de més de 30 kg;

c) de més de 800 i fins a 2.500 places per a porcs de cria de més de 20 kg;

d) de més de 280 i fins a 750 places per a truges;

e) de més de 200 i fins a 530 places per a porques en cicle tancat (530 porques en cicle tancat equivalen a les 750 reproductores);

f) de més de 75 URM.

(1 URM = 1 plaça de boví de llet).

En el cas d'explotacions mixtes, en les quals coexistisquen animals dels apartats b a e d'este epígraf, el nombre d'animals per a considerar la inclusió de la instal·lació en este annex es determinarà d'acord amb les equivalències en unitat ramadera major (URM) dels distints tipus de bestiar porcí, arreplegades en l'annex I del Reial decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'establixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines, o la norma que el substituïsca.

9.6. Instal·lacions per a la cria intensiva d'altres animals que alberguen:

– Places de porquets a partir de 1.500 places inclusivament.

– Places de boví d'engreix per damunt de 100 places.

– Places de boví de llet per damunt de 75 places.

– Places d'oví i/o caprí per damunt de 500 places.

– Places d'equí per damunt de 75 places.

– Places de conills per damunt de 10.000 places.

– Places de qualsevol altra espècie animal, fins i tot instal·lacions mixtes de la mateixa espècie o de diferent, no especificades en els epígrafs anteriors, a partir de 75 unitats ramaderes majors (URM)

(1 URM = 1 plaça de boví de llet).

9.7. Instal·lacions per a l'aqüicultura intensiva (excloses les instal·lacions de mar oberta) que tinga una capacitat de producció superior a 25 tones any.

9.8. Instal·lacions per a l'emmagatzematge o condicionament de matèries fecals i altres esmenes orgàniques independents de l'activitat principal, amb superfície superior a 100 m2.

9.9. Tractament, manipulació i processament de productes del tabac, amb una capacitat de producció superior a 1 tona per dia.

9.10. Desmuntatge de cotó amb finalitats comercials.

9.11. Tractament i transformació de matèria primera animal i/o vegetal no inclosos en altres epígrafs amb una capacitat de producció superior a 10 tones per dia.

9.12. Almàsseres i instal·lacions per a elaborar greixos i olis vegetals i/o animals l'activitat de les quals es realitze amb finalitats comercials.

9.13. Instal·lacions per a l'elaboració de vi l'activitat de les quals es realitze amb finalitats comercials.

9.14. Instal·lacions per a l'elaboració de cervesa i/o malta cervesera l'activitat de les quals es realitze amb finalitats comercials.

9.15. Instal·lacions per a l'obtenció de fècules, farina o oli de peix l'activitat de les quals es realitze amb finalitats comercials.

9.16. Instal·lacions per a elaborar confitures i almívars l'activitat de les quals es realitze amb finalitats comercials.

9.17. Instal·lacions per al secatge de gra i altres matèries vegetals per mitjà de procediments artificials l'activitat de les quals es realitze amb finalitats comercials.

10. Consum de dissolvents.

10.1. Tractament de superfície de materials, d'objectes o de productes amb l'ús de dissolvents orgànics, en particular per a aprestar-los, estampar-los, revestir-los i desgreixar-los, impermeabilitzar-los, apegar-los, lacar-los, netejar-los o impregnar-los, amb una capacitat de consum de dissolvents orgànics igual o inferior a l'establida en l'annex I.

11. Conservació de fustes i productes derivats.

11.1. Conservació de la fusta i dels productes derivats de la fusta utilitzant productes químics, amb una capacitat de producció igual o inferior a 75 m3 diaris, diferent del tractament per a combatre l'albeca exclusivament.

12. Projectes de gestió de l'aigua.

12.1. Instal·lacions de dessalació o dessalobració d'aigua, excloent-ne les d'interés comunitari.

13. Altres activitats no incloses en epígrafs anteriors.

13.1. Aquelles activitats que requerisquen una autorització sectorial, prèvia a l'obertura, de qualsevol altra administració, com les següents:

13.1.1. Les activitats subjectes a una avaluació d'impacte ambiental prèvia d'acord amb el que es disposa en la normativa estatal i autonòmica, a excepció de les infraestructures hidràuliques d'interés comunitari.

13.1.2. Activitats subjectes a l'aplicació del Reial decret 840/2015, de 21 de setembre, pel qual s'aproven les mesures de control de riscos inherents als accidents greus en els quals intervinguen substàncies perilloses.

13.1.3. Activitats i instal·lacions que es pretenguen implantar en la zona de servitud de protecció que requerisquen una autorització d'acord amb la legislació estatal de costes.

13.1.4. Les activitats que es pretenguen implantar en edificis que estiguen catalogats o en tràmit de catalogació com a bé d'interés cultural i impliquen canvi d'ús.

13.1.5. Activitats relacionades en el Reglament sobre protecció sanitària contra radiacions ionitzants.

13.1.6. Les activitats subjectes a autorització prèvia de la Delegació del Govern perquè estan compreses en el control d'explosius i armes.

13.1.7. Activitats subjectes a autorització prèvia relacionades com a activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera en la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera.

13.1.8. Qualsevol altra que per la legislació estatal o autonòmica requerisca una autorització sectorial prèvia.

No obstant això, les activitats relacionades anteriorment podran tramitar-se mitjançant el procediment de declaració responsable ambiental si, al costat d'esta declaració i de la documentació exigible, la persona interessada aporta l'autorització corresponent o l'instrument d'intervenció sectorial prèvia.

13.2. Com que impliquen un cert grau de risc, estaran també sotmeses a llicència ambiental les següents:

13.2.1. Activitats amb càrrega tèrmica ponderada superior a 200 Mcal/m² (800 MJ/m² segons CTE DB-SI i RSIEI 800 MJ/m²).

13.2.2. Comerços i grans magatzems de superfície comercial superior a 2.500 m².

13.2.3. Activitats d'ús hospitalari (hospitals, clíniques, centres d'assistència primària o altres establiments sanitaris) amb una altura d'evacuació superior a 20 metres o que la superfície total construïda siga major de 2.000 m².

13.2.4. Activitats d'ús administratiu amb una altura d'evacuació superior a 28 metres o que la superfície total construïda siga major de 5.000 m².

13.2.5. Activitats d'ús docent amb una altura d'evacuació superior a 28 metres o que la superfície total construïda siga major de 5.000 m².

13.2.6. Activitats d'ús residencial públic (residències i centres de dia) amb una altura d'evacuació superior a 28 metres o que la superfície total construïda siga major de 1.500 m².

13.2.7. Hotels, establiments d'allotjament turístic rural, blocs i conjunts d'apartaments turístics, establiments de restauració i establiments de turisme, amb una altura d'evacuació superior a 28 metres o que la superfície total construïda siga major de 1.500 m², llevat que s'incloguen en normativa específica.

13.2.8. Qualsevol altra que determine la legislació estatal o autonòmica.

13.3. [Suprimit]

13.4. Altres activitats.

13.4.1. Aplicació, amb finalitats comercials, de vernissos no grassos, pintures, laques i tints d'impressió sobre qualsevol suport, i la cocció i el secatge corresponents.

13.4.2. Instal·lacions de rentada amb dissolvents clorats que utilitzen més d'1 tona per any d'estos dissolvents.

13.4.3. Fabricació de gel amb finalitats comercials.

13.4.4. Envasament en forma d'aerosols que utilitzen, com a propel·lent, gasos liquats del petroli.

13.4.5. Tallers i/o instal·lacions a on es realitzen operacions de pintura i/o tractament de superfícies.

13.4.6. Venda al detall de carburants/estacions de servici.

13.4.7. Indústria de manufactura de cautxú i similars.

13.4.8. Laboratoris d'anàlisis i d'investigació amb una superfície superior a 75 m2 (excloent-ne despatxos, magatzems i altres àrees auxiliars).

13.4.9. Laboratoris industrials de fotografia.

13.4.10. Forns crematoris.

13.4.11. Càmpings i similars.

13.4.12. Bugaderies industrials.

13.4.13. Instal·lacions per a la neteja en sec, amb una superfície superior a 500 m².

13.4.14. Fabricació de circuits integrats i circuits impresos.

13.4.15. Instal·lacions i activitats per a la neteja de vehicles utilitaris.

13.4.16. [Suprimit]

13.4.17. Depuració de gas natural.

13.4.18. Depuradores d'aigües residuals no incloses en l'annex I, excloent-ne les estacions depuradores d'aigües residuals d'interés comunitari.

13.4.19. Fabricació de llums i material d'enllumenat amb finalitats comercials.

13.4.20. Plantes embotelladores, envasadores, i/o dosificadores amb finalitats comercials.

13.4.21. Impressió gràfica i/o edició amb finalitats comercials.

13.4.22. Instal·lacions per a la rentada i greixatge de camions, vehicles pesants i maquinària industrial.

13.4.23. Activitat d'explotació per a l'estacionament de camions, vehicles pesants i maquinària industrial."

*Article 104. Modificació de la Llei 6/2022, de 5 de desembre, de la Generalitat, del canvi climàtic i la transició ecològica de la Comunitat Valenciana.*

Llei 6/2022, de 5 de desembre, de la Generalitat, del canvi climàtic i la transició ecològica de la Comunitat Valenciana queda modificada de la manera següent:

Únic. Es modifica l'article 76, que queda redactat de la manera següent:

"Article 76. Xarxa d'espais climàtics

La Generalitat impulsarà, en col·laboració amb la resta de les administracions, una xarxa d'espais de confort climàtic en emplaçaments i equipaments tant públics com privats, que s'activaran com a llocs d'acolliment de la ciutadania que ho necessite durant els fenòmens meteorològics adversos i temperatures extremes.

Reglamentàriament, s'ha de desenvolupar un catàleg amb estos emplaçaments i equipaments, les característiques que han de complir, que han de romandre oberts i accessibles a la ciutadania durant estos fenòmens."

CAPÍTOL II

*Medi natural i animal*

*Article 105. Modificació de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana*

La Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana queda modificada de la manera següent:

U. Es modifica l'article 19, que queda redactat de la manera següent:

"Article 19. Drets de tanteig i retracte

1. La declaració d'espai natural protegit faculta la Generalitat per a l'exercici dels drets de tanteig i retracte respecte dels actes o negocis jurídics de caràcter onerós i celebrats inter vivos que comporten la creació, la transmissió, la modificació o l'extinció de drets reals que recaiguen sobre béns immobles situats en el seu interior.

En el cas dels paratges naturals municipals, les entitats locals promotores de la declaració podran també exercir els drets de tanteig i retracte, sempre que es reconega en el decret de creació i en les condicions que este determine.

2. Serà el transmitent el que haurà de notificar, de manera fefaent, les condicions essencials de la transmissió pretesa i, si és el cas, aportar una còpia fefaent de l'escriptura pública en la qual s'haja instrumentalitzat la transmissió esmentada.

3. El dret de tanteig només es podrà exercir en el termini de tres mesos comptats a partir de la notificació prèvia de la transmissió a la Generalitat o a les entitats locals gestores dels espais naturals.

4. El dret de retracte es podrà exercir en el termini d'un any comptat a partir del moment en què es tinga constància fefaent de la transmissió.

5. Els registradors de la propietat i mercantils no inscriuran cap document pel qual es transmeta qualsevol dret real sobre els béns referits sense que s'acredite haver complit amb els requisits assenyalats en este article."

Dos. Es modifica l'article 34, que queda redactat de la manera següent:

"Article 34. Contingut documental

Els plans d'ordenació de recursos naturals hauran de tindre el contingut documental següent:

1) Memòria descriptiva i justificativa en la qual s'inclouran, com a mínim, els continguts següents:

a) Delimitació de l'àmbit territorial del pla.

b) Descripció de característiques físiques i socioeconòmiques.

c) Informació detallada d'altres espais naturals presents i estat de conservació dels hàbitats i espècies presents en l'àrea.

d) Estat de conservació i diagnòstic de la situació dels recursos naturals, biodiversitat, hàbitats, ecosistemes i paisatges, i previsió sobre la seua evolució futura.

e) Descripció i/o proposta d'elements de connectivitat ecològica.

2) Propostes de gestió, que inclouran:

a) Objectius de conservació i gestió

b) Criteris d'actuació en relació amb el planejament territorial i urbanístic, polítiques, plans i actuacions sectorials.

3) Model de zonificació i ordenació, que haurà de contindre:

a) Delimitació, si és el cas, de l'àrea d'amortiment d'impactes segons l'article 29 d'esta llei.

b) Declaració, si és el cas, de l'àrea d'influència socioeconòmica, d'acord amb el que es disposa en l'article 21 d'esta llei.

c) Zonificació.

d) Normes d'aplicació directa per a la regulació d'usos i activitats, la conservació i la protecció dels recursos, espais i espècies que cal protegir.

4) Programa d'actuacions

5) Memòria econòmica."

Tres. Es modifica l'article 48, que queda redactat de la manera següent:

"Article 48. Òrgans de gestió

1. En l'acte de declaració de cada espai natural protegit, s'establirà el règim de gestió aplicable a este.

2. La gestió dels espais naturals protegits i els espais protegits Xarxa Natura 2000, amb l'excepció del que s'indica en el punt 5 d'este article, correspon a la direcció general competent en la matèria. Les normes de desenvolupament orgànic i funcional determinaran l'estructura administrativa i de gestió d'estos espais naturals.

3. L'òrgan competent en la matèria nomenarà la persona que s'encarregue de la direcció i conservació de l'espai natural protegit, que podrà desenvolupar les seues funcions sobre diversos espais naturals protegits.

4. Les funcions que s'atribuïxen a la persona encarregada de la direcció i conservació seran les següents:

a) Aplicar els instruments d'ordenació, planificació i gestió de l'espai natural.

b) Col·laborar en l'elaboració del pressupost i el programa anual d'inversions i actuacions.

c) Proposar accions en benefici de l'espai natural protegit.

d) Elaborar la memòria anual d'activitats i resultats.

e) Totes aquelles que li siguen encomanades per l'òrgan gestor de l'espai natural protegit.

5. La gestió dels paratges naturals municipals correspondrà a les corporacions locals que els hagen promogut, excepte en el cas que incloguen forests declarades d'utilitat pública, la gestió de les quals correspon a la conselleria competent en matèria forestal. La sol·licitud municipal haurà de contindre el compromís d'afectar recursos suficients per a assumir la seua gestió, sense perjuí de la col·laboració de la Generalitat.

6. Per a col·laborar en la gestió d'aquells espais naturals protegits que tinguen aprovat un pla d'ordenació dels recursos naturals, es crearà un òrgan col·legiat de caràcter consultiu. La seua composició s'especificarà en la norma de creació de cada un d'estos espais.

7. La gestió pressupostària i administrativa dels espais naturals protegits podrà individualitzar-se mitjançant la creació de programes separats per a cada un d'estos.

8. En el finançament de la gestió dels espais naturals protegits podran col·laborar altres organismes, entitats o persones, i s'adscriuran les seues aportacions directament al programa corresponent a cada espai.

9. La gestió parcial o total dels parcs naturals, paratges naturals, reserves naturals, monuments naturals o paisatges protegits podrà delegar-se d'acord amb el que es preveu en la legislació de règim local. Esta gestió també podrà encomanar-se a altres entitats de dret públic o concertar-se amb institucions o entitats vinculades a la protecció."

Quatre. S'afig la nova disposició addicional octava, que queda redactada de la manera següent:

"Disposició addicional octava. Funcions del cos d'agents mediambientals.

Els i les agents mediambientals tindran la consideració d'agent de l'autoritat en les matèries a les quals es referix esta llei."

*Article 106. Modificació de la Llei 13/2004, de 27 de desembre, de caça de la Comunitat Valenciana*

La Llei 13/2004, de 27 de desembre, de caça de la Comunitat Valenciana, queda modificada com seguix:

U. Es modifica l'apartat 2 de l'article 2, que queda redactat de la manera següent:

"Article 2. Acció de caçar

[...]

2. S'exclou de la consideració d'acció de caça, el tir al colom, guatla o faisà, quan es faça en instal·lacions esportives permanents, així com la rematada de peces de caça ferides en accidents."

Dos. Es modifica la lletra h i s'afig la lletra q en l'apartat 2 de l'article 12, que queden redactades de la manera següent:

"Article 12. Prohibicions en l'exercici de les modalitats esportives

[...]

2. En la pràctica de les modalitats esportives de caça o en ocasió d'estes, queden prohibits els següents usos i accions:

[...]

h) L'ús de fars, llanternes, espills i qualsevol altra font lluminosa artificial. S'exclou d'esta prohibició l'ús de fonts lluminoses en trànsit d'anada o tornada als llocs de caça amb l'arma enfundada o desmuntada, així com per a la caça a l'espera en l'instant previ al tret, a fi de garantir la seguretat de les caceres.

[...]

q) L'ús d'explosius, esquers enverinats o qualsevol altra substància, inclosos els gasos i fums, que altere la capacitat de fugida dels animals o provoque asfíxia."

Tres. Es modifica l'article 13, que queda redactat de la manera següent:

"Article 13. Tècniques de caça per raons de control, de gestió, científiques o educatives

1. La conselleria competent en matèria de caça a través de les direccions territorials, o l'ajuntament corresponent, quan siga procedent, en zones urbanes, amb un informe tècnic previ que ho justifique, podrà excloure —mitjançant una resolució expressa, en qualsevol classe de terrenys— les prohibicions anteriors, quan concórrega alguna de les circumstàncies següents i no hi haguera una altra solució satisfactòria.

a) Quan puga haver-hi efectes perjudicials a la salut i seguretat de les persones o per a la seguretat del trànsit terrestre o aeri.

b) Quan puga haver-hi efectes perjudicials per a espècies protegides.

c) Per a previndre perjuís importants als cultius, al bestiar, als boscos, a la fauna, ja siga cinegètica o no, i pescable o no, o la qualitat de les aigües.

d) Per a combatre malalties o epizoòties que afecten les espècies silvestres.

e) Quan siga necessari per raó d'investigació, educació, repoblació o reintroducció, o quan es precise per a la cria en captivitat orientada a estes accions.

2. La resolució administrativa a la qual fa referència l'apartat anterior haurà de ser motivada i ha d'especificar:

a) Les espècies que seran objecte de les excepcions.

b) Els mitjans, els sistemes o mètodes que han d'emprar i els seus límits, així com el personal qualificat.

c) Les condicions de risc i les circumstàncies de temps i lloc.

d) Els controls que s'exerciran.

e) L'objectiu o raó de l'acció.

f) La llista de responsables i col·laboradors de dur a terme este tipus acció.

3. Quan la resolució administrativa anterior afecte zones de seguretat només podran emprar-se armes de foc davant de la inexistència d'una altra solució satisfactòria. En este cas, la resolució establirà aquelles garanties necessàries per a la protecció dels béns i persones.

4. Les situacions d'emergència que impliquen risc per a la seguretat de les persones no requeriran una resolució prèvia per a l'alçament de les prohibicions de l'article 12. Se sotmetran a declaració responsable posterior en la qual s'indicarà el mateix contingut definit per a les resolucions en l'apartat 2, així com els resultats de l'acció de control.

5. Sense perjuí de les competències dels ajuntaments en el control d'animals domèstics abandonats o sense amo, la conselleria competent en matèria de caça podrà autoritzar, als titulars dels espais cinegètics, el control d'estos animals per mitjà de captura en viu, amb mètodes selectius que no provoquen dolor, d'aquells animals domèstics assilvestrats que puguen causar danys o que puguen constituir-se un perill per a les persones, els bens o les espècies silvestres. En cas de captura, es posaran a la disposició de l'administració competent. Estes mateixes autoritzacions podran prevore el seu control mitjançant abatiment per arma de foc quan la seua captura en viu no permeta donar, dins del termini i en la forma corresponent, una solució satisfactòria en relació amb els perills potencials que generen els animals assilvestrats, bé per la dificultat de la seua captura en viu, bé per l'elevat nombre d'exemplars existents."

Quatre. Es modifica l'apartat 4 de l'article 39, que queda redactat de la manera següent:

"Article 39. Zones de seguretat

[...]

4. Queda prohibida tant l'ocupació com la tinença d'armes carregades en les zones de seguretat, així com disparar cap a estes quan els projectils hi puguen arribar. S'exceptuen d'esta prohibició la rematada de les peces de caça ferides per accidents i les accions de control en les quals quede expressament autoritzat."

Cinc. Es modifiquen els apartats 1 i 3 de l'article 44, que queden redactats de la manera següent:

"Article 44. Directrius d'ordenació cinegètica de la Comunitat Valenciana

1. Les directrius d'ordenació cinegètica de la Comunitat Valenciana fixaran el model d'ordenació cinegètica per a un àmbit territorial determinat.

[...]

3. Les directrius d'ordenació cinegètica de la Comunitat Valenciana seran aprovades per resolució del director general competent en matèria de caça."

Sis. Es modifica el punt 15 de l'apartat 1 de l'article 58, que queda redactat de la manera següent:

"Article 58. Classificació d'infraccions

1. Són infraccions administratives molt greus:

[...]

15é L'incompliment de la prohibició d'ús d'esquers enverinats previstos en l'article 12, punt 2, apartat q, i ceps."

Set. Se suprimix l'apartat 2 de l'article 60.

*Article 107. Modificació de la Llei 3/2014, d'11 de juliol, de la Generalitat, de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana*

La Llei 3/2014, d'11 de juliol, de la Generalitat, de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana, queda modificada com seguix:

U. Es modifica l'apartat 4 de l'article 33, que queda redactat de la manera següent:

"Article 33. Autoritzacions d'ocupacions temporals

[...]

4. Les persones autoritzades estaran obligades al pagament del cànon d'ocupació que es determinarà en la llei de taxes corresponent. La conselleria competent per raó de la matèria podrà exigir el depòsit d'una garantia per a la restitució, al seu estat original, del domini públic afectat, una vegada finalitzades les obres d'instal·lació. La quantia d'esta garantia, que s'establirà durant la instrucció de l'expedient en funció del cost de reposició, haurà de ser depositada en el termini d'un mes des de la notificació de la concessió.

En cas que es produïren danys i perjuís, l'Administració pública podrà executar la garantia per a la seua reparació.

En el supòsit que el promotor de l'obra pública siga un òrgan de la Generalitat, se l'exceptuarà del pagament del cànon d'ocupació i, pel que fa al depòsit de garantia, serà exigit, si és el cas, a l'adjudicatari de l'obra pública encarregat de la seua execució."

Dos. Es modifiquen els apartats 1 i 3 de l'article 34, que queden redactats de la manera següent:

"Article 34. Concessions demanials per a ocupació del subsol:

1. Es tramitaran com a concessió demanial per a l'ocupació del subsol els supòsits d'infraestructures, instal·lacions o obres públiques considerades d'interés general, l'ocupació física del subsol de la via pecuària de les quals, encara que limitada en el temps, tinga un caràcter de major permanència, que requerirà resolució de la conselleria competent per raó de la matèria.

En estos casos, l'administració actuant o promotora de les obres o el concessionari hauran d'executar les actuacions de condicionament mediambiental que exigisca l'ocupació del subsol.

La concessió demanial per a l'ocupació del subsol s'aprovarà mitjançant resolució de la direcció general competent en matèria de vies pecuàries en un termini d'un any des de l'acord d'inici per part de la persona titular de la direcció territorial competent per raó del lloc.

[...]

3. Les persones autoritzades estaran obligades al pagament d'un cànon que es determinarà en la llei de taxes corresponent. La conselleria competent per raó de la matèria podrà exigir el depòsit d'una garantia per a la restitució, al seu estat original, del domini públic afectat, una vegada finalitzades les obres d'instal·lació. La quantia d'esta garantia, que s'establirà durant la instrucció de l'expedient en funció del cost de reposició, haurà de ser depositada en el termini d'un mes des de la notificació de la concessió.

En cas que es produïren danys i perjuís, l'Administració pública podrà executar la garantia per a la seua reparació.

En el supòsit que el promotor de l'obra pública siga un òrgan de la Generalitat, se l'exceptuarà del pagament de la indemnització i, pel que fa al depòsit de garantia, este serà exigit, si és el cas, a l'adjudicatari de l'obra pública encarregat de la seua execució."

*Article 108. Modificació de la Llei 2/2023, de 13 de març, de protecció, benestar i tinença d'animals de companyia i altres mesures de benestar animal*

La Llei 2/2023, de 13 de març, de protecció, benestar i tinença d'animals de companyia i altres mesures de benestar animal, queda modificada com seguix:

U. Es modifica el primer paràgraf de l'article 5, que queda redactat de la manera següent:

"Article 5. Definicions a efectes d'esta llei

Són definicions a l'efecte d'esta llei les contingudes en la normativa vigent de l'Estat i de la Unió Europea en matèria de protecció animal, sanitat i benestar animal, i les següents:"

Dos. Es modifica l'apartat 1 de l'article 9, que queda redactat de la manera següent:

"Article 9. Tractaments obligatoris dels animals de companyia

1. La conselleria competent en matèria de sanitat i benestar animal pot ordenar la realització de tractaments preventius, pal·liatius, excepte quan el tractament pal·liatiu no evite l'agonia o sofriment crònic incapacitant per a la vida de l'animal, o curatius, per raons de sanitat, de benestar animal o de salut pública."

Tres. Es modifica l'apartat 2 de l'article 10, que queda redactat de la manera següent:

"Article 10. Animals subjectes a identificació

[...]

2. Estan obligatòriament subjectes a identificació els animals de l'espècie canina, felina, mustèlids domèstics, els animals que habiten en santuaris que no estiguen subjectes a identificació individual, les aus i les espècies d'animals que es determine reglamentàriament."

Quatre. Es modifiquen els apartats 3 i 6 de l'article 14, que queden redactats de la manera següent:

"Article 14. Registre Supramunicipal d'Identificació d'Animals de Companyia de la Comunitat Valenciana

[...]

3. El Registre Supramunicipal d'Identificació d'Animals de Companyia de la Comunitat Valenciana estarà adscrit a la conselleria competent en matèria de protecció animal com a actuació administrativa automatitzada, i podrà ser gestionat, sense que per això comporte l'exercici de funcions que impliquen l'exercici d'autoritat pública, per una entitat degudament autoritzada, que serà la responsable d'emetre, arreplegar, processar i emmagatzemar els codis identificadors que s'assignen a cada responsable legal dels animals identificats.

[...]

6. Podrà retirar-se la gestió en el cas que s'incomplisquen les directrius fixades reglamentàriament o les estipulades en el conveni de col·laboració. En este cas, l'assumirà la conselleria amb competència en matèria de protecció animal."

Cinc. Es modifiquen els apartats 9 i 10 de l'article 21, que queden redactats de la manera següent:

"Article 21. Arreplegada d'animals de companyia perduts, abandonats i errants

[...]

9. Els ajuntaments, en els seus termes municipals, han de dur a terme campanyes periòdiques, almenys anuals, de promoció de l'esterilització d'animals de companyia com a mesura preventiva contra l'abandó, així com el foment de l'adopció dels animals declarats abandonats, amb l'ajuda financera o les subvencions de les diputacions i la conselleria competent en matèria de protecció animal, sempre que es dispose d'estes ajudes per a estes finalitats.

10. Les administracions públiques podran concedir ajudes a les entitats autoritzades de caràcter protector per al foment de les adopcions, la prevenció de l'abandó, les actuacions l'objecte de les quals siga la protecció dels animals i el manteniment dels establiments destinats a arreplegar i acollir animals perduts, abandonats, errants, confiscats o decomissats, sempre que estos complisquen els requisits legals que s'establisquen, de conformitat amb el que es preveu en els corresponents pressupostos."

Sis. Es modifica l'apartat 2 de l'article 23, que queda redactat de la manera següent:

"Article 23. Dels centres i cases d'acolliment

[...]

2. Els centres d'acolliment han de vetlar pel benestar dels animals durant la seua estada mitjançant plans d'enriquiment social i ambiental. Estos centres faran una valoració del benestar dels animals i dels problemes de conducta que podria haver-hi, així com establiran els tractaments necessaris en cada cas per a la millora del benestar d'estos animals. La conselleria competent en matèria de protecció animal establirà les condicions mínimes exigibles en els plans d'enriquiment social i ambiental."

Set. Es modifica l'apartat 2 de l'article 25, que queda redactat de la manera següent:

"Article 25. Entitats col·laboradores de protecció animal i defensa animal i Registre d'Entitats Col·laboradores

[...]

2. Es crea el Registre d'Entitats Col·laboradores de Protecció i Defensa dels Animals de Companyia, el qual, consegüentment, assumix tota la informació i la base de dades del Registre d'Associacions per a la Protecció dels Animals, creat pel Decret 158/1996, de 13 d'agost, del Consell. El Registre d'Entitats Col·laboradores de Protecció i Defensa dels Animals de Companyia de la Comunitat Valenciana estarà adscrit a la conselleria competent en matèria de protecció animal."

Huit. Es modifica l'apartat 2 de l'article 26, que queda redactat de la manera següent:

"Article 26. Requisits de les entitats col·laboradores de protecció i defensa dels animals de companyia

[...]

2. La conselleria competent en matèria de protecció animal podrà fer convenis de col·laboració amb les entitats inscrites per a dur a terme activitats encaminades a la protecció i defensa dels animals, a través de la direcció general competent en matèria de protecció animal."

Nou. Es modifica l'apartat 2 de l'article 28, que queda redactat de la manera següent:

"Article 28. Composició i funcionament

[...]

2. Seran vocals d'este consell els nomenats per la persona que exercisca la presidència del consell amb la composició següent: dos persones funcionàries vinculades a l'àmbit competencial de la protecció animal, proposades per la direcció general competent en matèria de protecció animal, dos representants a proposta d'institucions científiques o universitàries el treball de les quals se centre en la teoria o la pràctica de la protecció animal, tres persones representants proposades per entitats col·laboradores de protecció i defensa dels animals (una per província), una persona representant a proposta del Consell Valencià de Col·legis Veterinaris de la Comunitat Valenciana, una persona representant a proposta de la Federació Valenciana de Municipis i Províncies, una persona representant a proposta d'entitats associatives que exercisquen funcions específiques amb animals de companyia, una persona representant designada per entitats associatives d'establiments de cria i venda d'animals de companyia, una persona representant a proposta d'entitats associatives de persones educadores d'animals de companyia, una persona representant de la secció de dret animal del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats de la Comunitat Valenciana, dos representants a proposta de les forces i cossos de seguretat pertanyents a unitats especialitzades en matèria de protecció i benestar animal i dos representants del cos d'agents mediambientals de la Generalitat."

Deu. Es modifica l'apartat 1 de l'article 30, que queda redactat de la manera següent:

"Article 30. Formació

1. La conselleria competent en protecció animal regularà la formació en matèria de protecció d'animals de companyia, incloent-hi la que siga necessària per a la qualificació de les persones que treballen amb animals de companyia, i fixarà els requisits dels programes, els cursos i les entitats que la impartisquen, així com els criteris de convalidació per experiència per a les persones professionals amb trajectòria professional acreditada sense antecedents penals en maltractament animal i/o violència interpersonal.

Quan la formació a què fa referència el paràgraf anterior poguera tindre com a destinatari al personal empleat públic de la Generalitat, la conselleria amb competències en matèria de protecció animal podrà proposar a l'òrgan competent en matèria de formació del personal empleat públic la impartició d'accions formatives per a la seua qualificació en matèria de protecció d'animals de companyia."

Onze. Es modifica l'apartat 2 de l'article 34, que queda redactat de la manera següent:

"Article 34. Competències i obligacions de l'Administració local i autonòmica

[...]

2. En l'àmbit de la Generalitat, la distribució de competències i funcions en matèria de protecció, sanitat i benestar animal determinades en esta llei es farà d'acord amb la previsió següent:

a) Correspon a la conselleria competent en matèria de protecció animal:

– Garantir el funcionament adequat del Registre Supramunicipal d'Identificació d'Animals de Companyia de la Comunitat Valenciana i la fluïdesa i operativitat de comunicació amb les administracions i entitats relacionades per a les quals s'establisca accés.

– Contribuir, ateses les disponibilitats pressupostàries de gasto assignades anualment en el pressupost de la Generalitat, a establir mesures d'ajuda econòmica i suport a les entitats locals i entitats de protecció i defensa d'animals de companyia. Les ajudes de caràcter econòmic que concedisquen les administracions públiques estaran condicionades, en tot cas, a l'existència de partides específiques en els seus pressupostos destinades a la protecció animal.

– Gestionar el Registre d'Entitats Col·laboradores.

b) Correspon a la conselleria competent en matèria de sanitat i benestar animal inspeccionar els nuclis zoològics i centres d'acolliment amb les cases d'acolliment dependents, establiments de venda, allotjament o estada o cria d'animals de companyia d'acord amb les competències assignades; així com gestionar el Registre de Nuclis Zoològics.

c) La coordinació per a la realització d'un informe sobre la consecució dels objectius d'esta llei, així com la gestió d'un registre de persones i entitats inhabilitades que hagen comés infraccions i delictes de maltractament cap als animals a la Comunitat Valenciana, correspondrà a les conselleries competents en matèria de protecció animal i en matèria de sanitat i benestar animal, en l'àmbit de les competències respectives. Este registre s'haurà de desenvolupar reglamentàriament.

d) Totes les altres competències i funcions en matèria de protecció, sanitat i benestar animal determinades en esta llei seran exercides coordinadament per les conselleries que les tinguen atribuïdes, dins del seu àmbit competencial."

Dotze. Es modifica l'apartat 1 de la disposició addicional quarta, que queda redactat de la manera següent:

"Disposició addicional quarta. Incidència pressupostària i destinació d'ingressos

1. La Generalitat podrà dotar econòmicament a les diputacions i entitats locals, a fi de complir el principi de suficiència financera en garantia de l'autonomia local des de la perspectiva de l'atribució de noves responsabilitats i funcions que es qualificaran de competències pròpies dels municipis, en matèria de protecció i benestar animal, sempre que hi haja crèdit adequat i suficient en la llei del pressupost."

*Article 109. Modificació del Decret 188/2014, de 7 de novembre, de Consell, pel qual es regula la figura de guarda jurat de caça a la Comunitat Valenciana i l'habilitació per al control de depredadors*

El Decret 188/2014, de 7 de novembre, del Consell, pel qual es regula la figura de guarda jurat de caça a la Comunitat Valenciana i l'habilitació per al control de predadors, queda modificat com seguix:

U. Es modifica el primer paràgraf de l'article 13, que queda redactat de la manera següent:

"Article 13. Requisits per a l'habilitació o renovació per al control de predadors

Les persones interessades a obtindre l'habilitació per a la realització del control de predadors d'espècies cinegètiques mitjançant paranys de retenció i mètodes homologats hauran de presentar una sol·licitud davant de la direcció general amb competències en matèria de caça, juntament amb la documentació que acredite el compliment dels requisits següents:"

Dos. Es modifica l'article 14, que queda redactat de la manera següent:

"Article 14. Competència, habilitació i renovacions

1. La direcció general amb competències en matèria de caça tindrà atribuïdes les competències per a l'habilitació de persones per a la realització del control de predadors d'espècies cinegètiques mitjançant paranys de retenció i mètodes homologats.

2. L'habilitació requerirà la realització prèvia d'un curs formatiu i tindrà una validesa màxima de cinc anys. Una vegada transcorregut este període, l'habilitació s'haurà de renovar amb la sol·licitud prèvia de la persona interessada.

3. La sol·licitud de renovació de l'habilitació es farà davant de la direcció general competent en matèria cinegètica amb una antelació mínima de trenta dies pel que fa a la data de finalització del termini de vigència.

4. Les habilitacions seran nominatives, intransferibles i revocables. En estes es faran constar els mètodes de captura homologats per als quals s'autoritze. A cada persona habilitada se li assignarà un número identificador.

5. Els cursos formatius, que tindran una duració mínima de 40 hores i el contingut bàsic de les quals s'arreplega en l'annex VI d'este decret, així com els cursos de reciclatge, es podran fer únicament en les entitats homologades a les quals fa referència l'article 4 d'este decret. L'aprovació del programa formatiu i l'obtenció dels certificats se subjectaran al que s'establix en este article."

Tres. Es modifica l'article 15, que queda redactat de la manera següent:

"Article 15. Identificació dels paranys o elements de captura

1. Tots els paranys o elements de retenció hauran d'estar identificats amb un precinte amb el número d'orde que identifique l'element de captura que es vol registrar.

2. La direcció general amb competències en matèria de caça establirà el procediment i contingut del registre d'elements de captura. El precintament dels elements de captura el faran els agents mediambientals. En cas de no renovar-se l'habilitació a una persona, esta haurà de sol·licitar que se li retiren els precintes dels elements de captura. La persona habilitada actuarà de la mateixa manera amb els paranys en desús o amb mal funcionament i que vulga retirar.

3. Només podran ser utilitzats mètodes de captura homologats i precintats d'acord amb el que s'establix en este decret."

CAPÍTOL III

*Infraestructures*

*Article 110. Modificació de la Llei 1/1999, de 31 de març, de tarifes portuàries*

La Llei 1/1999, de 31 de març, de tarifes portuàries, queda modificada com seguix:

Únic. Es modifiquen els apartats 2, 3 i 4 de l'article 48, que queden redactats de la manera següent:

"Article 48. Bases i tipus de gravamen

[...]

2. La quantia d'esta taxa serà l'import resultant de multiplicar per 1,5 el preu mitjà facturat al port en l'últim trimestre anterior a la data de la meritació pel subministrador de què es tracte.

3. Per a potències elèctriques instal·lades superiors a 100 kW o quan el subministrament tinga un caràcter regular i continu per a instal·lacions de titulars de concessions o autoritzacions dins de la zona portuària de servici, la taxa es fixarà en 1,2 x T euros/KWh, en què T és el valor del KWh, o del metre cúbic d'aigua aplicat el preu mitjà facturat al port en l'últim trimestre anterior a la data de la meritació pel subministrador de què es tracte.

4. Per als casos dels subministraments d'aigua i energia elèctrica a embarcacions esportives i d'esbarjo, la quantia de la taxa serà de 0,2104 euros/kWh i 0,0060 euros/litre d'aigua."

*Article 111. Modificació de la Llei 7/2018, de 26 de març, de la Generalitat, de seguretat ferroviària*

La Llei 7/2018, de 26 de març, de la Generalitat, de seguretat ferroviària, queda modificada com seguix:

U. S'afig un nou apartat 7 en l'article 14, que queda redactat de la manera següent:

"Article 14. Consell Rector

[...]

7. Els actes i les resolucions que ha dictat el Consell Rector posaran fi a la via administrativa i contra estos es podrà interposar un recurs potestatiu de reposició, o impugnar-se directament davant de l'orde contenciós administratiu, d'acord amb el que es preveu en l'article 123 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre i la Llei 29/1998, de 13 de juliol, reguladora de la jurisdicció contenciosa administrativa, sense perjuí del règim de reclamacions que la normativa reguladora dels diferents procediments puga establir."

Dos. Es modifica l'article 15, que queda redactat de la manera següent:

"Article 15. La Presidència

1. La persona titular de la Presidència de l'agència, que presidirà així mateix el Consell Rector, serà nomenada pel president de la Generalitat a proposta del Consell Rector adoptada per majoria absoluta de les persones que l'integren en la primera sessió que celebre. El seu mandat serà per un període de cinc anys, amb possibilitat de reelecció per un altre període de la mateixa duració. Tindrà la condició d'autoritat pública i s'assimilarà a una persona d'alt càrrec de la Generalitat amb rang de secretaria autonòmica.

El decret del seu nomenament es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.

2. Corresponen a la Presidència les atribucions següents:

a) Tindre la superior representació i govern de l'agència en totes les seues relacions amb entitats públiques i privades.

b) Exercir el govern de l'agència i el règim disciplinari del seu personal, en els termes previstos en les disposicions vigents.

c) Presidir el Consell Rector com a òrgan col·legiat de govern de l'agència.

d) Formular proposta de nomenament de la persona titular de la Direcció General.

e) Exercir la potestat sancionadora per infraccions molt greus.

f) La resta que li atribuïsca l'estatut de l'agència.

3. L'estatut de l'agència determinarà el règim de substitució de la persona titular de la Presidència en els casos d'absència, vacant o malaltia.

4. Els actes i les resolucions dictats per la persona titular de la presidència posaran fi a la via administrativa i contra estos es podrà interposar un recurs potestatiu de reposició, o impugnar-se directament davant de l'orde contenciós administratiu, d'acord amb el que es preveu en l'article 123 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre i en la Llei 29/1998, de 13 de juliol, reguladora de la Jurisdicció contenciosa administrativa, sense perjuí del règim de reclamacions que la normativa reguladora dels diferents procediments puga establir."

Tres. Es modifica l'apartat 4 de l'article 16, que queda redactat de la manera següent:

"Article 16. La Direcció General

[...]

4. Corresponen a la Direcció General les funcions següents:

a) Exercir la direcció executiva de l'agència i del seu personal, en els termes previstos en les disposicions vigents.

b) Formular l'avantprojecte de pressupostos anual de gastos i ingressos.

c) Aprovar els gastos i ordenar els pagaments de l'agència.

d) La rendició del compte de l'organisme.

e) Programar, dirigir i coordinar les activitats que siguen necessàries per al desenvolupament de les seues funcions.

f) Exercir la potestat sancionadora per infraccions lleus o greus.

g) Qualsevol altra funció no expressament atribuïda a altres òrgans de l'agència i les que li siguen delegades per la Presidència o el Consell Rector."

Quatre. Es modifica la lletra b i s'afig la nova lletra g en l'article 63, que queden redactades de la manera següent:

"Article 63. Infraccions lleus

Són infraccions lleus de seguretat ferroviària:

[...]

b) L'accés per part de qualsevol persona no autoritzada o per personal ferroviari que no estiga de servici a les cabines de conducció, tramvies, trens, locomotores o altres llocs en què es trobe el material de tracció; viatjar en llocs distints dels habilitats per als viatgers; accedir al tren o abandonar este fora de les parades establides o quan este estiga en moviment i l'accés a les instal·lacions reservades per a l'ús exclusiu de persones autoritzades, entre estes, a la plataforma ferroviària, sempre que en qualsevol dels casos no comporte alteració o afectació als elements de seguretat, ni perill per a la seguretat del trànsit ferroviari.

[...]

g) Qualsevol de les infraccions previstes en l'article següent quan, per la seua naturalesa, ocasió o circumstàncies, no haja de ser qualificada com a greu, i haurà de justificar-se l'existència d'estes circumstàncies i motivar-se la resolució corresponent."

Cinc. Es modifiquen les lletres a i o de l'article 64, que queden redactades de la manera següent:

"Article 64. Infraccions greus

Són infraccions greus de la seguretat ferroviària:

a) L'incompliment de les condicions imposades a les entitats titulars dels certificats de seguretat.

[...]

o) L'accés indegut a la plataforma ferroviària per qualsevol persona no autoritzada, i l'encreuament per llocs o en moments no autoritzats, així com l'accés al tren o el seu abandó fora de les parades establides o quan estiga el tren en moviment, quan comporte alteració o afectació dels elements de seguretat o per a la seguretat del trànsit ferroviari, i sempre que no haja de ser qualificada d'infracció molt greu."

Sis. Es modifica la lletra g de l'article 65, que queda redactada de la manera següent:

"Article 65. Infraccions molt greus

Són infraccions molt greus de seguretat ferroviària:

[...]

g) La sostracció o el vandalisme de qualsevol element de la infraestructura ferroviària que afecte la via fèrria o estiga directament relacionat amb la seguretat del trànsit ferroviari o la modificació intencionada de les seues característiques."

*Article 112. Modificació del Decret 272/2019, de 27 de desembre, del Consell, d'aprovació de l'Estatut de l'Agència Valenciana de Seguretat Ferroviària*

El Decret 272/2019, de 27 de desembre, del Consell, d'aprovació de l'Estatut de l'Agència Valenciana de Seguretat Ferroviària, queda modificat com seguix:

U. Es modifica la lletra k de l'apartat 4 de l'article 11, que queda redactada de la manera següent:

"Article 11. La Direcció General

[...]

4. Corresponen a la Direcció General les funcions següents:

[...]

k) Subscriure els contractes de l'agència de quantia inferior a 1.000.000 d'euros, d'acord amb la legislació vigent en matèria de contractes del sector públic, i l'elaboració de propostes de contractació de contractes de quantia superior, perquè els subscriga el Consell Rector."

Dos. Es modifiquen els apartats 3 i 4 de l'article 16, que queden redactats de la manera següent:

"Article 16. Resolucions i actes administratius i règim d'impugnació

[...]

3. Els actes i les resolucions que ha dictat el Consell Rector o la Presidència posaran fi a la via administrativa i contra estos es podrà interposar un recurs potestatiu de reposició, o impugnar-se directament davant de la jurisdicció contenciosa administrativa, d'acord amb el que es preveu en l'article 123 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre i la Llei 29/1998, de 13 de juliol, reguladora de la jurisdicció contenciosa administrativa, sense perjuí del règim de reclamacions que la normativa reguladora dels diferents procediments puga establir.

4. Enfront dels actes i resolucions de la direcció general podrà interposar-se recurs d'alçada, que haurà de ser resolt per la Presidència."

CAPÍTOL IV

*Territori, urbanisme i paisatge*

*Article 113. Modificació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, aprovat pel Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny*

El text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, aprovat pel Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, queda modificat com seguix:

U. Es modifica l'article 3, que queda redactat de la manera següent:

"Article 3. Concepte de desenvolupament territorial i urbanístic sostenible. Ordenació territorial i ordenació urbanística

1. El desenvolupament territorial i urbanístic sostenible garantix l'ordenació equilibrada del territori, per a distribuir de manera harmònica les activitats residencials i productives de la població, així com els servicis i equipaments, amb els criteris de garantir la salut i la qualitat de vida de les persones, facilitar així l'accés a una vivenda digna i de cost assequible, la prevenció de riscos, la conservació dels recursos naturals i la preservació de la flora i fauna natural i del paisatge. Per a això se satisfaran les demandes adequades i suficients de sòl, de manera compatible amb els objectius anteriors, orientant-les de manera que es potencien assentaments compactes, es justifique i motive racionalment l'ocupació de nous sòls, i es done preferència a la rehabilitació d'edificis, la millora dels espais públics urbans i el reciclatge d'espais ja urbanitzats.

2. L'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana fixarà criteris orientadors de desenvolupament territorial que hauran de ser tinguts en compte pels instruments de planificació urbanística."

Dos. Es modifica la lletra b de l'apartat 4 i l'apartat 7 de l'article 6, que queden redactats de la manera següent:

"Article 6. El paisatge: definició, objectius i instruments

[...]

4. Els instruments de paisatge seran:

[...]

b) Els estudis d'integració paisatgística, que valoren els efectes sobre el caràcter i la percepció del paisatge de plans, projectes i actuacions amb incidència en el paisatge i establixen mesures per a evitar o mitigar els possibles efectes negatius, d'acord amb l'annex II d'este text refós, o disposició reglamentària aprovada mitjançant un decret del Consell que ho modifique. En els instruments de planejament sotmesos a avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada que no tinguen incidència en el paisatge, així com en els projectes sotmesos a avaluació d'impacte ambiental simplificada sense incidència en el paisatge, no serà exigible un estudi d'integració paisatgística, amb l'informe previ del departament amb les competències de paisatge i la determinació de l'òrgan ambiental.

[...]

7. En l'elaboració de la secció cultural dels catàlegs de proteccions, quan esta es tramite de manera independent, així com dels plans especials, la funció dels quals siga la d'identificació, conservació i preservació dels elements i els àmbits corresponents i les determinacions dels quals no comporten increment de volumetria ni modificació en la configuració dels béns existents ni del seu entorn, no és necessari un instrument de paisatge. En estos casos, es tindran en compte criteris paisatgístics i s'introduiran condicionants que preserven el paisatge d'acord amb la legislació sectorial específica en la matèria, i s'introduiran els que corresponguen en la fitxa de l'element."

Tres. Se suprimixen els apartats 3 i 7 i es modifica l'apartat 1 de l'article 7, que queda redactat de la manera següent:

"Article 7. Criteris generals de creixement territorial i urbà

1. La planificació urbanística i territorial classificarà sòl urbà i sòl urbanitzable en una dimensió suficient per a satisfer les demandes que ho justifiquen i impedir l'especulació, basant-se en necessitats reals, previstes o sobrevingudes, ponderant i justificant les expectatives i possibilitats estratègiques de cada municipi en el seu context supramunicipal; atenent, en el context competencial de l'administració que formula el pla, els criteris i les directrius orientadores de l'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana.

[...]

3. [Suprimit]

[...]

7. [Suprimit]"

Quatre. Se suprimix l'article 10 bis.

Cinc. Es modifica l'apartat 3 de l'article 14, que queda redactat de la manera següent:

"Article 14. Tipus d'instruments d'ordenació

[...]

3. També són instruments d'ordenació els plans especials i els catàlegs de proteccions."

Sis. Es modifica l'apartat 3 de l'article 15, que queda redactat de la manera següent:

"Article 15. Objecte, funcions, continguts i documentació de l'Estratègia de la Comunitat Valenciana

[...]

3. Els objectius i principis directors de l'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana tenen caràcter orientatiu per al planejament d'acció territorial i l'urbanístic de les administracions públiques amb àmbit competencial a la Comunitat Valenciana. Estos objectius i principis, així com els criteris d'ordenació del territori que s'establixen en l'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana, s'incorporaran des del principi en l'avaluació ambiental i territorial de tots els programes, plans i projectes amb incidència sobre el territori."

Set. Es modifica la lletra f de l'apartat 5 de l'article 16, que queda redactada de la manera següent:

"Article 16. Plans d'acció territorial: objecte, funcions, continguts i documentació

[...]

5. Els plans d'acció territorial inclouran, com a mínim, els continguts següents:

[...]

f) Directrius, criteris i normes que regulen les decisions públiques sobre la infraestructura verda del territori, la formulació del planejament municipal, les transformacions futures del territori, les declaracions d'interés comunitari, els projectes d'infraestructura pública més rellevants i, en general, l'exercici de les competències públiques amb projecció territorial."

Huit. Es modifica l'article 17, que queda redactat de la manera següent:

"Article 17. Projecte d'interés autonòmic Definició i requisits

1. Els particulars podran plantejar iniciatives d'inversió que el Consell podrà declarar com a estratègiques per a la Comunitat Valenciana en vista del seu potencial acreditat manifestat en els objectius següents: (i) el volum d'inversió; (ii) la fixació, la creació o l'increment de l'ocupació estable i de qualitat; (iii) el valor afegit que es genere per a la competitivitat territorial de la Comunitat Valenciana: (iv) la reconversió de sectors econòmics; o (v) el desenvolupament i la innovació tecnològica i l'atracció de talent cap a la Comunitat Valenciana.

2. El projecte d'interés autonòmic es podrà localitzar en tot el territori de la Comunitat Valenciana siga quina siga la seua zonificació, classificació, estat d'urbanització o ús previst pel planejament urbanístic i territorial anterior a la seua aprovació, excepte en terrenys que tinguen la classificació de sòl no urbanitzable protegit o que estiguen integrats en la infraestructura verda de la Comunitat Valenciana, llevat que s'aprecie el que s'indica en l'article 64.1.d d'este text refós.

3. Els projectes d'interés autonòmic hauran de reunir les característiques següents:

a. Congruència amb l'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana: contribuir a la consecució dels seus objectius i directrius, si bé el Consell podrà exceptuar motivadament l'aplicació de criteris específics d'esta. A este efecte, caldrà tindre en compte:

i. La seua integració territorial: ser compatible amb la infraestructura verda, integrar-se en la morfologia del territori i el paisatge i connectar adequadament amb les xarxes de mobilitat sostenible, ponderant positivament les de transport públic i els sistemes no motoritzats.

ii. Una localització selectiva: situar-se aprofitant singularitats del territori que impliquen avantatges comparatius de localització, siga per accessibilitat, entorn ambiental o paisatgístic o per la presència i posició d'equipaments o infraestructures de qualitat.

iii. En el cas que la iniciativa d'inversió es projecte en algun municipi o zona en risc de despoblació, el projecte portarà implícit el caràcter d'interés autonòmic, sense que siga necessari complir amb els requisits mínims d'inversió o de generació d'ocupació.

b. Interés estratègic autonòmic: produir un impacte supramunicipal favorable i permanent des del punt de vista econòmic, social i ambiental, en termes d'inversió i de generació d'ocupació, que estarà determinat pel corresponent informe de l'òrgan competent en matèria d'inversions i projectes estratègics, i que atendrà, entre altres, a estos criteris:

i. Inversió mínima en actius productius superior a 50.000.000 euros, o 75.000.000 euros si es tracta d'instal·lacions energètiques, impostos exclosos.

ii. Que suposen la generació mínima de dos-cents llocs de treball amb contracte indefinit a jornada completa o equivalent.

c. Efectivitat: Han d'executar-se de manera immediata, sense perjuí de les fases espacials o temporals que es prevegen en el seu desenvolupament.

d. Rellevància: acollir usos i activitats que contribuïsquen a l'equitat, excel·lència i qualificació del territori amb projecció o àmbit d'influència d'escala internacional, nacional o, com a mínim, regional quan se situen en l'àmbit rural.

4. Els projectes d'interés autonòmic per a la Comunitat Valenciana només seran admissibles per a usos de caràcter terciari, industrial o logístic.

5. Els projectes d'interés autonòmic no podran plantejar actuacions referides a usos residencials. Excepcionalment, el Consell podrà aprovar la implantació d'usos residencials com a complementaris de l'ús principal i en tot cas sense que es puga sobrepassar el percentatge del 5 % de l'edificabilitat total autoritzada."

Nou. Es modifica l'article 20, que queda redactat de la manera següent:

"Article 20. Funció i àmbit del Pla general estructural

El Pla general estructural establix l'ordenació estructural d'un o diversos municipis complets; haurà de considerar les previsions orientatives de l'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana i respectar les dels plans supramunicipals. L'aprovació del Pla general estructural és prèvia i necessària per a l'aprovació dels altres instruments de planejament municipal."

Deu. Es modifica l'apartat 3 de l'article 33, que queda redactat de la manera següent:

"Article 33. Política pública de sòl i vivenda

[...]

3. No obstant això, estaran exempts de l'aplicació de l'apartat 1 d'este article els instruments d'ordenació dels municipis de menys de 10.000 habitants en els quals, en els dos últims anys anteriors al de l'inici del seu procediment d'aprovació, s'hagen autoritzat edificacions residencials per a menys de cinc vivendes per cada mil habitants i any, sempre que estos instruments no ordenen actuacions residencials per a més de cent noves vivendes; així com els que tinguen per objecte actuacions de reforma o millora de la urbanització existent en les quals l'ús residencial no arribe a les dos-centes vivendes."

Onze. En relació amb l'article 44, es modifica l'apartat 1; es modifica la lletra d, se suprimix la lletra e i s'afig la nova lletra g en l'apartat 3, i es modifica l'apartat 6, que queden redactats de la manera següent:

"Article 44. Administracions competents per a formular i aprovar els instruments de planejament

1. El Consell és l'òrgan competent per a aprovar, mitjançant decret, l'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana i els plans d'acció territorial promoguts per la Generalitat, excepte diferent previsió de la seua legislació específica.

[...]

3. Correspon a la conselleria competent en urbanisme, ordenació del territori i paisatge:

[...]

d) Informar els instruments de paisatge quan l'aprovació del pla o projecte corresponent siga estatal o autonòmica i aprovar els programes de paisatge promoguts per la Generalitat.

e) [Suprimit]

[...]

g) Assumir les competències municipals en matèria de tramitació i aprovació de programes d'actuació integrada o aïllada i, també, d'atorgament de llicències, autoritzacions o permisos vinculats a actuacions urbanístiques amb un elevat grau d'impacte supramunicipal, lligades a projectes d'interés autonòmic, amb l'audiència prèvia als municipis afectats.

[...]

6. Els ajuntaments són competents per a la formulació i tramitació dels plans d'àmbit municipal, i l'aprovació d'aquells que fixen o modifiquen l'ordenació detallada, sense perjuí de les competències mancomunades i de les quals s'atribuïxen a la Generalitat en els apartats anteriors. Així mateix, els ajuntaments seran competents per a informar sobre els instruments de paisatge quan estos acompanyen plans o projectes sobre els quals els corresponga la seua aprovació."

Dotze. Es modifica la lletra c de l'apartat 1 de l'article 46, que queda redactat de la manera següent:

"Article 46. Plans que estan subjectes a l'avaluació ambiental i territorial estratègica

1. Són objecte d'avaluació ambiental i territorial estratègica ordinària els plans, així com les seues modificacions, que s'adopten o aproven per una administració pública i l'elaboració i l'aprovació dels quals siga exigida per una disposició legal o reglamentària o per acord del Consell.

[...]

c) L'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana, els plans d'acció territorial, els plans generals estructurals, o qualssevol altres plans i aquelles modificacions dels enunciats abans, que establisquen o modifiquen l'ordenació estructural, i així ho establisca l'òrgan ambiental."

Tretze. Es modifica l'article 51, que queda redactat de la manera següent:

"Article 51. Actuacions prèvies a la redacció de determinats instruments de planejament

1. Abans de l'elaboració de l'esborrany de l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana, dels plans d'acció territorial i del pla general estructural, el departament de l'Administració que el promoga efectuarà a través del portal web una consulta pública prèvia per espai de vint dies en relació amb un document en el qual s'indique de mode succint els problemes que es pretenen solucionar amb la iniciativa, la necessitat i oportunitat de la seua aprovació, els objectius del pla i les possibles solucions alternatives.

2. La consulta pública prèvia tindrà efectes administratius interns, preparatoris de la redacció del pla, i donarà lloc a l'obligació d'elaborar un informe de resposta conjunta a les aportacions rebudes. S'haurà d'incorporar a l'expedient el resultat de la consulta, amb la indicació del nombre de participants, el nombre d'opinions emeses i l'informe de resposta.

3. No serà necessari efectuar la consulta prèvia en el cas de modificacions del Pla general estructural ni en la resta de plans."

Catorze. Es modifiquen els apartats 1, 4, 6 i 7 de l'article 53, que queden redactats de la manera següent:

"Article 53. Consultes a les administracions públiques afectades i elaboració del document d'abast de l'estudi ambiental i territorial estratègic

1. L'òrgan ambiental sotmetrà l'esborrany del pla i el document inicial estratègic a consultes de les administracions públiques afectades d'acord amb l'article 50.1, apartat b, d'este text refós i persones interessades, durant un termini de trenta dies hàbils des de la recepció. Transcorregut este termini sense que s'haja rebut el pronunciament, el procediment continuarà si l'òrgan ambiental compta amb elements de juí suficients per a elaborar el document d'abast de l'estudi ambiental estratègic. En este cas, no es tindran en compte els pronunciaments esmentats que es reben posteriorment. Si l'òrgan ambiental no tinguera els elements de juí suficients, s'aplicarà el que es disposa en l'article 19.1 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.

[...]

4. El document d'abast inclourà:

a) El resultat de les consultes efectuades a les administracions públiques afectades.

b) L'abast i el nivell de detall amb què haja de redactar-se l'estudi ambiental i territorial estratègic, amb referència als objectius ambientals i territorials i els seus indicadors, els principis de sostenibilitat aplicables, les afeccions legals, els criteris i condicions ambientals, funcionals i territorials estratègics i els possibles efectes significatius sobre el medi ambient i el territori a considerar en la redacció del pla.

[...]

6. El document d'abast de l'estudi ambiental i territorial estratègic caducarà si, transcorreguts dos anys des de la seua notificació a l'òrgan promotor, este no haguera acordat iniciar el tràmit de participació al públic i consultes previst en l'article 55 d'este text refós. Este termini podrà prorrogar-se justificadament per acord de l'òrgan ambiental altres dos anys més.

7. L'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha procedit a l'aprovació del pla en el termini màxim de quatre anys, que es pot prorrogar per dos anys més, des de la seua publicació. En este cas, la part promotora haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada del pla."

Quinze. Es modifica l'article 55, que queda redactat de la manera següent:

"Article 55. Participació pública i informes

1. L'administració promotora del pla l'aprovarà inicialment i obrirà un tràmit de participació pública i de sol·licitud d'informes a les administracions sectorials afectades.

2. La informació al públic del pla s'efectuarà mitjançant anuncis publicats en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i en un periòdic que tinga una difusió àmplia. Els anuncis indicaran l'adreça electrònica en la qual podrà consultar-se tota la documentació que integra el pla. El període d'informació al públic serà de 45 dies hàbils, durant el qual es podran presentar al·legacions.

3. Simultàniament a la informació al públic, se sol·licitaran els informes de les administracions sectorials afectades que siguen necessaris. Estos informes es regiran pel que s'establix en l'article 60 d'este text refós.

Així mateix, quan es considere necessari, se sol·licitarà informe a les empreses subministradores d'aigua, energia elèctrica, gas, telefonia i telecomunicacions, perquè emeten informe sobre les necessitats i condicions tècniques mínimes imprescindibles dels projectes, les obres i les instal·lacions que hagen d'executar-se amb càrrec a l'actuació urbanística.

4. En relació amb els informes sectorials no emesos dins del termini, l'administració promotora podrà sol·licitar a la Generalitat que convoque les administracions amb competències afectades a una comissió informativa d'urbanisme de coordinació, en la qual podrà evacuar-se fins i tot de manera verbal. El contingut d'este informe s'arreplegarà de manera literal i en un apartat específic de l'acta.

Si l'informe no s'emet de manera escrita en el termini legalment establit, ni tampoc en la comissió informativa de coordinació de manera verbal, es considerarà favorable al contingut del pla amb caràcter general. Este advertiment es posarà de manifest en la convocatòria de la comissió informativa de coordinació.

Si l'emissió d'una successió d'informes sectorials contradictoris entre si impedira l'aprovació del pla i la consecució dels interessos públics que este implica, els servicis tècnics de la comissió informativa de coordinació podran adjuntar a la convocatòria de la comissió una solució tècnica que harmonitze els dos informes sense entrar en contradicció amb el contingut preceptiu de les normatives respectives. L'emissió de l'informe definitiu a la solució tècnica final en este cas s'efectuarà amb la mateixa forma i els mateixos efectes indicats en el paràgraf anterior.

No es considerarà informe contradictori al contingut del pla la incompareixença a la comissió informativa de coordinació, el silenci o una manifestació contrària no justificada tècnicament. L'oposició a l'aprovació i entrada en vigor del pla haurà d'efectuar-se a través dels requeriments previstos en l'article 44 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, de la jurisdicció contenciosa administrativa, i amb esta finalitat l'aprovació del pla es notificarà de manera fefaent a les administracions que no hagen emés informe exprés.

El que s'establix en este punt no serà aplicable si la llei sectorial respectiva regula de manera expressa el sentit del silenci dels seus informes.

5. Si, a conseqüència dels informes i les al·legacions rebudes, es pretenguera introduir canvis substancials en la versió inicial del pla, abans d'adoptar-los s'efectuarà una nova informació al públic per espai de vint dies mitjançant un anunci d'informació pública en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i en la pàgina web de l'administració promotora. En este període s'admetran noves al·legacions referides als canvis proposats, però podran inadmetre's les que reiteren arguments i redunden en aspectes que no hagueren sigut objecte de modificació respecte de la primera informació al públic.

6. Finalitzat el tràmit d'informació al públic, l'administració promotora elaborarà un document en el qual s'examinaran els resultats del tràmit efectuat i es justificarà com es prenen en consideració en la nova proposta del pla."

Setze. Es modifiquen les lletres b i d de l'apartat 2 de l'article 56, que queden redactades de la manera següent:

"Article 56. Proposta de pla i declaració ambiental i territorial estratègica

[...]

2. L'expedient d'avaluació ambiental i territorial estratègica haurà de contindre:

[...]

b) Els resultats del tràmit de participació al públic.

[...]

d) La justificació que s'han complit les previsions legals pròpies del procés d'elaboració i avaluació ambiental i territorial estratègica del pla."

Dèsset. Es modifiquen els apartats 1 i 2 de l'article 59, que queden redactats de la manera següent:

"Article 59. Caducitat de la declaració ambiental i territorial estratègica

1. La declaració ambiental i territorial estratègica perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha procedit a l'adopció o l'aprovació del pla en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació. En tals casos, la part promotora haurà d'iniciar novament el tràmit d'avaluació ambiental i territorial estratègica del pla, llevat que s'acorde la pròrroga de la vigència de la declaració ambiental i territorial estratègica en els termes previstos en els apartats següents.

2. La part promotora podrà sol·licitar la pròrroga de la vigència de la declaració ambiental i territorial estratègica per un termini de dos anys abans que transcórrega el termini previst en l'apartat anterior. La sol·licitud formulada per la part promotora suspendrà el termini de l'apartat anterior."

Díhuit. Es modifica l'article 60, que queda redactat de la manera següent:

"Article 60. Regles especials en relació amb l'emissió d'informes sectorials

1. El termini d'emissió dels informes en la tramitació del planejament urbanístic serà en tot cas d'un mes, i no s'aplicaran els terminis superiors que pogueren haver-se establit en altres lleis sectorials autonòmiques. Una vegada transcorregut el termini d'emissió de l'informe, es continuarà amb la tramitació del procediment.

2. L'abast dels informes sectorials es limitarà a l'àmbit competencial de les administracions que els emeten. Les observacions que excedisquen d'este àmbit podran no ser tingudes en compte per l'administració municipal o autonòmica en les seues respectives aprovacions de l'instrument de planejament. Els informes sectorials no podran exigir la reproducció de la legislació en els documents que formen part dels instruments d'ordenació.

3. Els informes es consideraran favorables, sense perjuí de les prescripcions que continguen, excepte quan facen constar expressament i motivada el seu caràcter desfavorable, el qual només podrà afectar les qüestions respecte de les quals l'informe resulte preceptiu.

4. En el cas que el pla haguera patit alguna modificació durant la seua tramitació, no serà exigible un segon informe sempre que l'òrgan promotor s'haguera limitat a complir el que està prescrit en el primer informe. Els successius informes, si és el cas, no podran dissentir de l'anterior respecte dels punts que no s'hagen modificat, ni podran exigir documentació o altres condicions que no s'hagen requerit en l'anterior informe.

5. El règim dels informes sectorials que hagen d'emetre els òrgans de l'Administració general de l'Estat es regularà per la seua legislació específica. Els apartats del 2 al 4 d'este article s'aplicaran únicament en el que siga compatible amb esta legislació."

Dènou. Es modifica la lletra a de l'apartat 1 de l'article 61, que queda redactat de la manera següent:

"Article 61. Tramitació dels plans que no estiguen subjectes al procediment ordinari d'avaluació ambiental i territorial estratègica

1. Quan un pla no estiga subjecte al procediment ordinari d'avaluació ambiental i territorial estratègica, una vegada efectuades les actuacions previstes en els articles 52 i 53 d'este text refós, se seguiran els tràmits següents:

a) Informació pública durant un període de quaranta-cinc dies, de la manera que es preveu en l'article 55.2 d'este text refós. El termini serà de vint dies quan es tracte d'estudis de detall."

Vint. Es modifica l'article 63, que queda redactat de la manera següent:

"Article 63. Procediment per a la declaració d'un projecte com a projecte d'interés autonòmic. Fase d'admissió

1. El procediment per a declarar un projecte com a projecte d'interés autonòmic seguirà les fases que s'assenyalen en este article i en els articles 63bis i 63quàter d'este text refós.

2. La fase d'admissió seguirà estos tràmits:

a. La persona promotora del projecte haurà de sol·licitar de la conselleria competent en matèria d'ordenació del territori i urbanisme l'admissió a tràmit de la iniciativa d'inversió, i aportarà una memòria que incloga els apartats següents:

i. Justificació del seu interés general i estratègic per a la Comunitat Valenciana i del compliment dels requisits establits en l'article 17 d'este text refós.

ii. Justificació i delimitació de la seua localització i àmbit territorial, que comprenga el terme o els termes municipals en què se situe i la descripció dels terrenys i de les seues característiques, tant les físiques, incloent-hi la topografia, la geologia i la vegetació, com les jurídiques relatives a l'estructura de la propietat i els usos i aprofitaments existents.

iii. Justificació i descripció detallada de les característiques tècniques del projecte de la iniciativa d'inversió, que incloga la instal·lació principal projectada, així com altres instal·lacions complementàries requerides per al funcionament de la instal·lació principal (emmagatzematge, subministrament d'energia, depuració i abocaments, i altres) i de les obres que s'hagen de realitzar per a l'adequada connexió i integració del projecte amb el conjunt de xarxes d'infraestructures i servicis públics.

iv. Terminis d'inici i terminació de les obres d'execució del projecte, amb determinació, si és el cas, de les fases en què es dividisca l'execució.

v. Compromisos efectius que s'aporten davant de la Generalitat que garantisquen l'execució del projecte, que no podran ser en cap cas inferiors a un aval a primer requeriment a favor de la Generalitat per un import mínim del 10 % de la inversió que cal efectuar.

vi. Informe de viabilitat econòmica del projecte.

vii. Estudi d'impacte ambiental, si és el cas.

viii. Certificat de verificació documental prevista en l'article 23 de la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats a la Comunitat Valenciana.

ix. Conformitat del projecte que s'ha d'executar amb l'ordenació urbanística en vigor aplicable als terrenys compresos en l'àmbit d'actuació vinculat a la iniciativa d'inversió, mitjançant un informe emés per l'entitat col·laboradora de l'administració inscrita en el Registre d'entitats col·laboradores de verificació i control d'actuacions urbanístiques de la Generalitat, amb la precisió, si és el cas, de les previsions d'esta ordenació que resultaran directament alterades per l'aprovació definitiva del projecte.

Quan l'execució del projecte requerisca l'adaptació del planejament d'ordenació territorial i urbanística vigent, la persona promotora presentarà el document de modificació del planejament vigent i un document de refosa que reflectisca tant les noves determinacions com les que queden en vigor, a fi de reemplaçar l'antiga documentació, amb el contingut previst en l'article 29 de la Llei 21/2013 de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.

x. Qualsevol altre document que resulte necessari en atenció als beneficis urbanístics que, si és el cas, sol·licitara la persona promotora de conformitat amb el que s'establix en l'article 64 d'este text refós.

b. La conselleria competent en matèria d'ordenació del territori i urbanisme comptarà amb un termini d'un mes per a pronunciar-se sobre l'admissió o no de la iniciativa d'inversió en vista del compliment dels objectius i de les característiques que s'han assenyalat en l'article 17.1 i 3 d'este text refós.

Durant eixe termini podrà requerir la persona sol·licitant perquè esmene la documentació o, si és el cas, millore la sol·licitud. Este requeriment suspendrà el transcurs del termini màxim per a dictar i notificar la resolució sobre l'admissió a tràmit.

Així mateix, durant eixe termini, la conselleria competent en matèria d'ordenació del territori i urbanisme sol·licitarà l'informe a la conselleria competent per raó de la matèria sobre la idoneïtat del projecte des del punt de vista del compliment dels objectius assenyalats en l'article 17.1 d'este text refós i sobre la seua viabilitat econòmica."

Vint-i-u. S'afig l'article 63 bis, que queda redactat de la manera següent:

Article 63 bis. Procediment per a la declaració d'un projecte com a Projecte d'Interés Autonòmic. Fase d'Avaluació Ambiental.

1. Admesa la iniciativa d'inversió per part de la conselleria competent en matèria d'ordenació del territori i urbanisme, s'iniciarà la fase d'avaluació ambiental conforme a la tramitació prevista en el capítol II del títol II de la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats en la Comunitat Valenciana, per a les autoritzacions ambientals integrades, amb les següents particularitats:

a. Verificació formal i admissió a tràmit: La conselleria competent en matèria d'ordenació del territori i urbanisme remetrà el projecte a l'òrgan substantiu ambiental, a l'ajuntament o ajuntaments afectats i a les administracions i òrgans sectorials amb competències afectades per este per al seu examen i informe de suficiència, idoneïtat, conformitat i compatibilitat amb l'ordenació urbanística i normativa sectorial durant el termini de 20 dies Estos informes tindran el caràcter i els efectes previstos en els articles 33 i següents de la Llei 6/2014, de 25 de juliol.

Rebuts els informes o transcorregut este termini sense efectuar-se pronunciament sobre este tema, s'acordarà sobre la seua admissió a tràmit. La falta d'emissió en termini d'estos informes no impedirà la tramitació de l'expedient d'autorització ambiental integrada, si bé els emesos fora de termini i rebuts abans de dictar-se la proposta de resolució hauran de ser tinguts en consideració quan es formule esta.

b. Informació pública i tràmit d'audiència: Admés a tràmit es donarà audiència a totes les persones interessades i se sotmetrà el projecte a informació pública, per un termini de trenta dies. En el tràmit d'informació pública se salvaguardaran els aspectes confidencials del projecte que indique el sol·licitant de la Declaració com a Projecte d'Interés Autonòmic.

c. Avaluació d'impacte ambiental: Conclòs el tràmit d'informació pública, quan el projecte es trobe sotmés a avaluació d'impacte ambiental, l'òrgan substantiu ambiental remetrà a l'òrgan ambiental còpia de l'expedient, juntament amb les al·legacions rebudes, acompanyat, si és el cas, de les observacions que estime oportunes, a fi que es formule declaració d'impacte ambiental en el termini màxim de 2 mesos.

Si el resultat de l'avaluació d'impacte ambiental fora desfavorable i, en conseqüència, impedix l'atorgament de l'autorització ambiental integrada, l'òrgan substantiu ambiental dictarà resolució motivada denegant l'autorització i posant fi al procediment d'avaluació ambiental.

d. Dictamen ambiental i proposta de resolució: Conclosos els tràmits anteriors, inclòs el tràmit d'audiència als interessats, l'òrgan substantiu ambiental remetrà l'expedient a la Comissió d'Anàlisi Ambiental Integrada perquè efectue el dictamen ambiental del projecte i eleve la seua proposta de resolució a l'òrgan competent per a resoldre.

Si el dictamen de la Comissió declarara que el projecte és manifestament inviable per raons ambientals s'emetrà l'informe en este sentit, perquè el Consell prenga la decisió que procedisca conforme al que es preveu en l'apartat 2 de l'article 63 ter d'esta Llei.

e. Resolució: La resolució de l'autorització ambiental integrada es dictarà en el termini màxim de sis mesos establit en el Reial decret legislatiu 1/2016, de 16 de desembre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de prevenció i control integrats de la contaminació, computant-se este termini des de la data en què l'òrgan substantiu ambiental haja rebut la comunicació a la qual es referix la lletra a) anterior.

2. Si la iniciativa d'inversió requerira aprovar una modificació del planejament vigent per a la viabilitat del projecte, l'avaluació ambiental i territorial estratègica d'esta modificació del planejament vigent, que es referirà exclusivament a les condicions requerides per a la viabilitat del projecte, es realitzarà, pel procediment simplificat, conjuntament amb l'avaluació ambiental del projecte. En tal cas:

a. Les consultes a les persones i administracions públiques afectades a les quals es referix l'article 30 de la Llei 21/2013 de 9 de desembre, es realitzarà al mateix temps que es duu a terme el tràmit de remissió a l'ajuntament i a les administracions sectorials amb competències afectades, segons disposa l'apartat 1.a)'d'este article.

b. L'òrgan ambiental, atés el resultat de les consultes realitzades i de conformitat amb els criteris establits en l'Annex V de la Llei 21/2013, emetrà el seu informe ambiental estratègic en el mateix termini que assenyala l'apartat 1.f)'d'este article.

3. Seran nuls de ple dret els actes que impliquen directament o indirectament la suspensió de l'execució del Projecte d'Interés Autonòmic, dictats per l'Ajuntament o per qualsevol altre òrgan amb competència sectorial de caràcter local o autonòmic.

Vint-i-dos. S'afig l'article 63 ter, que queda redactat de la manera següent:

"Article 63 ter. Procediment per a la declaració d'un projecte com a Projecte d'Interés Autonòmic. Fase de Declaració pel Consell. Obtinguda l'autorització ambiental integrada, superada la fase d'avaluació ambiental del projecte i, si és el cas, realitzada favorablement l'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual de la normativa urbanística, la conselleria competent en matèria d'ordenació del territori i urbanisme elevarà al Consell de la Generalitat la iniciativa d'inversió per a la seua declaració com a Projecte d'Interés Autonòmic.

2. Si el resultat de l'autorització ambiental integrada o de la fase d'Avaluació Ambiental haguera sigut que el projecte és manifestament inviable per raons ambientals, el Consell acordarà la seua inadmissió o, apreciant l'interés públic en este, el retornarà a la conselleria competent en matèria d'ordenació del territori i urbanisme perquè òbriga una fase de diàleg amb totes les administracions competents, sense menyscabar l'autonomia de l'administració afectada, i una vegada elevat de nou al Consell, acordarà el que procedisca.

3. La declaració del Consell com a Projecte d'Interés Autonòmic especificarà l'òrgan competent en cada cas per a realitzar la revisió de l'autorització ambiental integrada atorgada al projecte, la tramitació i autorització de les possibles modificacions de la instal·lació i el seguiment i control de l'activitat que es desenvolupe.

4. En cas que, conforme a l'apartat 2 de l'article anterior, resultara necessària l'aprovació d'una modificació del planejament vigent, l'acord del Consell inclourà en el seu contingut les previsions estrictament indispensables per a resoldre les dificultats que pogueren presentar-se en la aplicació correcta de l'ordenació urbanística municipal.

Estes previsions formaran part de l'ordenació urbanística municipal, a títol de Normes Transitòries, fins que tinga lloc l'adaptació de l'ordenació urbanística per part respectiu.

5. El termini perquè el Consell declare o no com a Projecte d'Interés Autonòmic serà, com a màxim, de tres mesos a comptar des de la recepció per la seua part de tota la documentació que li ha de remetre la conselleria competent en matèria d'ordenació del territori i urbanisme. Transcorregut eixe termini s'entendrà desestimada la iniciativa.

6. La Declaració com a Projecte d'Interés Autonòmic serà immediatament executiva i possibilitarà l'inici de la construcció del projecte.

7. Una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració del Consell com a Projecte d'Interés Autonòmic i, si és el cas, amb el text íntegre de les Normes Transitòries estrictament indispensables per a possibilitar la correcta aplicació de l'ordenació urbanística municipal mentres es produïx l'adaptació d'esta per part de l'ajuntament, el promotor quedarà facultat per a l'inici de la construcció del projecte.

Vint-i-tres. S'afig l'article 63quáter, que queda redactat de la manera següent:

"Article 63quáter. Procediment per a la declaració d'un projecte com a Projecte d'Interés Autonòmic. Fase d'execució.

1. Amb caràcter previ a l'eficàcia de l'acord que declare el Projecte d'Interés Autonòmic, s'exigirà a la persona promotora que garantisca els compromisos adquirits i el compliment de les obligacions imposades en este.

Les garanties que haurà de presentar el promotor podran ser de caràcter financer o real i hauran de ser suficients per a assegurar el compliment dels compromisos adquirits pel promotor i de les obligacions imposades en la mateixa pel Consell.

La quantia de la garantia es fixarà motivadament en la resolució que declare el Projecte d'Interés Autonòmic, ascendint com a màxim al 20 per cent de la valoració econòmica concreta dels compromisos i obligacions imposades.

2. Abans de l'inici de la construcció del projecte, el promotor haurà de presentar davant els òrgans competents per raó de la matèria els projectes específics acompanyats dels certificats expedits per un organisme de certificació administrativa (OCA).

Els òrgans competents per raó de la matèria verificaran la incorporació als projectes de les condicions sectorials i/o ambientals, que afecten les seues respectives competències, que, si és el cas, el Consell poguera haver imposat en la seua declaració com a Projecte d'Interés Autonòmic, emetent a este efecte una resolució favorable a l'inici de la construcció del projecte.

Esta verificació s'haurà de realitzar en el termini d'un mes, entenent-se favorable o positiva a l'inici de la construcció del projecte sempre que este últim vinga acompanyat d'un certificat favorable emés per un organisme de certificació administrativa (OCA).

3. Si el Projecte d'Interés Autonòmic comporta l'execució de les obres d'urbanització i edificació, correspondrà a l'Administració municipal, que informarà de la seua evolució i finalització a l'òrgan autonòmic responsable. No obstant això, de manera subsidiària, l'Administració autonòmica podrà actuar en cas d'inactivitat municipal o en el cas que el projecte es desenvolupe en diversos termes municipals, si els municipis no aconseguixen aconseguir un acord sobre la distribució i/o delegació entre si de les seues competències.

4.'L'incompliment per la part promotora de les condicions i terminis d'execució estipulats determinarà la caducitat de l'acord que va declarar el projecte com a Projecte d'Interés Autonòmic i la confiscació de les garanties prestades, així com l'obligació d'indemnitzar, per part del promotor, tots els danys i perjuís provocats al territori, al medi ambient i a l'Administració de la Generalitat.

5. La caducitat de l'acord que va declarar el Projecte d'Interés Autonòmic comportarà la reversió, retroacció i reposició de béns, actuacions i obres, així com, si és el cas, la derogació de previsions del planejament, en els termes que resolga la conselleria competent en matèria d'ordenació del territori i urbanisme."

Vint-i-quatre. Es modifica l'article 64, que queda redactat de la manera següent:

"Article 64. Beneficis i efectes susceptibles de ser reconeguts en l'acord del Consell que declare un projecte d'interés autonòmic.

1. L'acord del Consell que declare un Projecte d'Interés Autonòmic, podrà:

a. Eximir al projecte que es pretenga realitzar de les llicències municipals d'obra i d'activitat i de les autoritzacions la regulació de les quals siga competència de la Generalitat. Per a la resta de llicències regirà el que es determina en la legislació estatal bàsica i en la normativa comunitària europea.

b. Reconéixer a favor del promotor del projecte la condició de beneficiari de l'expropiació forçosa, declarant la necessitat d'ocupació dels béns o adquisició dels drets afectats. Si així se sol·licita pel promotor, l'acord que declare un Projecte d'Interés Autonòmic implicarà la urgent ocupació dels béns i drets que resulten necessaris per a l'execució del projecte als efectes previstos en'l'art. 52 de la Llei sobre Expropiació Forçosa.

c. Acordar la reparcel·lació forçosa i l'alienació directa de béns integrants dels patrimonis públics de sòl per a la implantació del projecte declarat com a Inversió d'Interés Autonòmic o l'adjudicació directa de concessions demanials sobre sòls de domini públic vacants de titularitat de la Generalitat que resulten adequats per condicions de localització, entorn, accessibilitat a infraestructures de connexió o altres característiques per a la implantació del projecte que es pretenga dur a terme.

d. Habilitar excepcionalment sòl no urbanitzable protegit, sempre que resulte este específicament apte per a la implantació del projecte declarat com a Projecte d'Interés Autonòmic. Si l'acord del Consell reconeguera este benefici establirà les mesures correctores i compensatòries que procedisquen que seran imperatives i la materialització de les quals quedarà garantida amb les garanties prestades pel promotor.

e. Reconéixer el dret a l'aplicació de les bonificacions de la quota de la modalitat d'Actes Jurídics Documentats de l'Impost sobre Transmissions Patrimonials i Actes Jurídics Documentats previstes per als projectes d'interés autonòmic.

2. El Consell especificarà en el seu acord les obligacions que expressament ha d'assumir el promotor, entre les quals es podran contemplar:

a. La indemnització per tots els drets preexistents que resulten afectats amb l'execució del projecte i que resulten incompatibles amb este.

b. La constitució d'avals i garanties que procedisquen necessàries per a garantí 'l'execució del projecte.

c. L'abonament de la taxa que, si és el cas, es poguera regular per la prestació del servici vinculat a la tramitació i declaració d'un projecte d'interés autonòmic.

d. L'abonament d'una prestació pública patrimonial com a participació pública en les plusvàlues urbanístiques que es pogueren generar per la declaració d'un projecte d'interés autonòmic, la determinació del qual haurà de ser objecte de regulació mitjançant llei."

Vint-i-cinc. Es modifica l'article 65, que queda redactat de la manera següent:

"Article 65. Aspectes urbanístics i expropiatoris derivats de la declaració com a projecte d'interés autonòmic

1. Les normes transitòries que es puguen aprovar pel Consell en declarar el projecte d'interés autonòmic, com en general el tractament en el planejament urbanístic municipal, hauran de prevore:

a. Que urbanísticament tot l'emplaçament constituirà una única zona d'ordenació urbanística, l'ús predominant de la qual, així com la resta de les determinacions urbanístiques que s'hagen d'establir estaran definides pel projecte que s'haja declarat com a projecte d'interés autonòmic.

b. Que tots els paràmetres urbanístics rellevants en l'ordenació, com ara el coeficient d'edificabilitat neta, l'altura reguladora, les alineacions del volum i qualsevol altre de naturalesa anàloga tindran com a referència els cossos volumètrics previstos en el projecte.

c. Que l'execució del projecte d'interés autonòmic resulta incompatible amb els processos reparcel·latoris, és a dir, tota la superfície ocupada pel projecte quedarà afecta com una única parcel·la urbanística al projecte que s'aprove, amb inscripció registral d'esta condició sobre la finca o les finques registrals compreses.

Només de manera excepcional, el Consell podrà autoritzar la configuració física i registral de distintes parcel·les urbanístiques amb persones titulars distintes, però els usos i les edificacions autoritzables en estes sempre hauran d'estar directament relacionats, o ser complementaris, amb l'activitat que haja sigut declarada com a projecte d'interés autonòmic.

2. Si el promotor sol·licitara habilitar excepcionalment sòl no urbanitzable protegit haurà de justificar la seua especial idoneïtat per a la implantació del projecte que desitja dur a terme, justificant la impossibilitat d'emplaçament en un altre lloc, i haurà de justificar a nivell ambiental, territorial i paisatgístic la implementació a la seua costa de les mesures correctores i compensatòries que considera adequades per a minimitzar l'impacte que l'ocupació d'eixe sòl implica.

Sobre esta qüestió especifica haurà d'existir un pronunciament exprés en el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica.

3. Perquè la declaració de projecte d'interés autonòmic puga reconéixer el benefici de la ràpida i urgent ocupació, a efectes expropiatoris, el promotor haurà d'incorporar a la documentació que es presente una relació concreta i individualitzada dels béns i drets de necessària i urgent ocupació, que s'exposarà al públic juntament amb la resta de la documentació presentada en el tràmit d'informació pública de la fase d'avaluació ambiental i territorial estratègica, que igualment haurà de notificar-se individualment als propietaris afectats perquè puguen al·legar el que estimen convenient al seu dret.

A més, el promotor haurà de presentar, com a condició d'eficàcia de l'acord del Consell que aprove el Projecte d'Interés Autonòmic una garantia financera equivalent al valor del preu just estimat en els seus fulls d'apreuament dels béns als quals afecte eixa declaració, sent responsabilitat del beneficiari, que quedarà garantida per les garanties prestades, el satisfer el preu just definitiu d'estos."

Vint-i-sis. Es modifica l'article 66, que queda redactat de la manera següent:

"Article 66. Aspectes patrimonials derivats de la Declaració com a projecte d'interés autonòmic.

1. Per a reconéixer i acordar el benefici de l'alienació directa de béns integrants dels patrimonis públics del sòl, el promotor haurà d'incorporar a la seua documentació la identificació d'estos béns, especificant l'Administració a la qual pertanyen, la naturalesa demanial o patrimonial d'estos i justificar l'especial idoneïtat d'estos per a la implantació del projecte.

2. Amb caràcter previ a l'acord del Consell es traslladarà a la conselleria competent en matèria de patrimoni de la Generalitat perquè es pronuncie sobre la seua acceptació o rebuig a l'alienació o atorgament de la concessió demanial.

3. En el cas d'acceptació, la conselleria competent en matèria de patrimoni de la Generalitat haurà de remetre juntament amb el seu informe el document de Condicions al fet que al seu juí haurà de quedar subjecta la transmissió directa o l'atorgament directe de la concessió demanial en el qual haurà d'especificar:

a. En el cas de la transmissió, el preu de la mateixa calculat en funció de la taxació del bé de què es tracte.

b. En el cas de l'atorgament de la concessió, especificarà el cànon proposat, el termini de duració que no podrà ser inferior a 30 anys, les obligacions de conservació i manteniment i les regles per a la reversió del terreny objecte de la concessió a la finalització d'esta.

4. Del document de Condicions de la Transmissió o de la Concessió es donarà trasllat al promotor del Projecte d'Interés Autonòmic que haurà d'acceptar-les de manera expressa com a condició necessària, prèviament al fet que es pronuncie el Consell.

5. Les concessions que s'atorguen conforme a este article no podran deixar-se sense efecte durant el termini de les mateixes mentres s'estiga duent a terme el projecte declarat d'interés autonòmic, però caducaran i quedaran sense efecte, sense dret a indemnització per al concessionari quan cessament l'activitat o deixe de desenvolupar-se este projecte o a la finalització del període concessional.

6. En allò no previst en este article regirà el que es disposa en la legislació bàsica estatal en matèria de patrimoni de les administracions públiques i en defecte d'això el que es disposa en la legislació de patrimoni de la Generalitat."

Vint-i-set. Es modifica l'apartat 1 de l'article 68, que queda redactat de la manera següent:

"Article 68. Suspensió de l'atorgament de llicències

1. L'administració promotora del pla podrà acordar la suspensió de la tramitació i l'atorgament de llicències i altres títols habilitants de parcel·lació de terrenys, l'edificació i la demolició i el canvi d'ús per a àmbits determinats, amb la finalitat de facilitar l'estudi o la reforma de l'ordenació urbanística."

Vint-i-huit. Es modifica la lletra b de l'apartat 4 de l'article 72, que queda redactada de la manera següent:

"Article 72. Principis generals i conceptes de gestió urbanística

[...]

4. A l'efecte d'este text refós, s'entén per:

[...]

b) Àrea urbana homogènia: el conjunt de terrenys continus, delimitats per un instrument de planejament urbanístic, que disposen d'usos i tipologies homogènies, a fi de determinar, únicament a l'efecte de valoracions del sòl amb fins expropiatoris, l'aprofitament mitjà que correspon als sòls dotacionals integrats en esta, als quals l'ordenació urbanística no els haja assignat aprofitament lucratiu. A l'efecte de gestió urbanística, l'aprofitament mitjà es calcularà de la manera establida en l'article 78.1 d'este text refós, prenent com a referència dels càlculs l'àrea urbana homogènia."

Vint-i-nou. Es modifica el primer paràgraf de l'apartat 1 de l'article 82, que queda redactat de la manera següent:

"Article 82. Aprofitament que correspon a l'administració i compensació d'excedents d'aprofitament. Modalitats

1. L'aprofitament resultant que li correspon a l'Administració promotora en compliment del deure de participació pública en les plusvàlues generades pel planejament, es materialitzarà en terrenys cedits a estes, lliures de càrregues d'urbanització i quantificat de la forma següent."

Trenta. Es modifica la lletra a de l'apartat 7 de l'article 105, que queda redactada de la manera següent:

"Article 105. Tècniques per a la dotació del patrimoni públic de sòl. Gestió del patrimoni públic de sòl

[...]

7. Amb caràcter excepcional, el Consell podrà aprovar, mitjançant un acord motivat, la transmissió directa del domini de béns integrants dels patrimonis públics de sòl per a la implantació d'activitats industrials sempre que es complisquen totes les següents condicions:

a) Les activitats industrials objecte d'implantació estaran incloses dins d'un projecte d'inversió estratègica sostenible o un projecte territorial estratègic, o figura que les substituïsca, per a activitats industrials d'alt component tecnològic i innovador declarat pel Consell."

Trenta-u. Es modifica l'apartat 3 de l'article 109, que queda redactat de la manera següent:

"Article 109. Supòsits expropiatoris

[...]

3. En les actuacions integrades i aïllades, és procedent l'expropiació quan l'administració opte per la modalitat d'expropiació en la gestió del sòl, en els supòsits previstos en este text refós."

Trenta-dos. En relació amb l'article 110, es modifica la lletra c de l'apartat 3, l'apartat 6 i la lletra b de l'apartat 9, que queden redactats de la manera següent:

"Article 110. Dret a l'expropiació sol·licitada

[...]

3. El que s'establix en els apartats anteriors no serà aplicable:

[...]

c) A les persones propietàries que hagen obtingut una autorització per a usos i obres provisionals, o quan conste l'obtenció d'un rendiment econòmic, estiga o no emparat mitjançant la llicència corresponent. No obstant això, una vegada produït l'efectiu cessament de l'activitat o el rendiment econòmic, les persones propietàries podran anunciar a l'administració competent el seu propòsit d'iniciar l'expedient de preu just, que ha de dur-se a terme per ministeri de la llei si transcorren més de dos anys des d'este anunci.

[...]

6. L'exercici del dret a instar l'expropiació per ministeri de la llei exigix l'acreditació fefaent per part de la persona sol·licitant de la seua condició de propietària o causahavent dels corresponents terrenys dotacionals, així com d'haver tingut la condició de propietari o propietària durant la totalitat dels terminis als quals fan referència els apartats primer i segon d'este article o de causahavent des de la mort de la persona propietària, sense el requisit de la qual no podrà valorar-se el bé pel jurat provincial d'expropiació forçosa. En el cas de produir-se una transmissió onerosa de la propietat durant el transcurs dels terminis referits, es reiniciarà el còmput d'estos per a la nova persona propietària.

Quan la propietat pertanga en proindivís a una o diverses persones, podran realitzar l'advertiment de preu just alguna de les persones copropietàries, si bé la presentació del full d'apreuament ha de realitzar-se per la totalitat de les persones comuneres.

[...]

9. El règim de meritació d'interessos en esta modalitat d'expropiacions serà el següent:

[...]

b) Una vegada notificat l'acord pel jurat provincial d'expropiació forçosa, és aplicable el que establix l'article 57 de la Llei d'expropiació forçosa, i l'administració competent haurà d'abonar el preu just en el termini de sis mesos. Una vegada transcorregut este termini, es generaran interessos fins que es produïsca el pagament complet del preu just, i es descomptarà la demora imputable al jurat provincial d'expropiació forçosa."

Trenta-tres. Es modifiquen les lletres b i c de l'apartat 1 de l'article 120, que queden redactades de la manera següent:

"Article 120. Requisits per a l'assignació de la condició d'agent urbanitzador en règim de gestió urbanística per les persones propietàries

1. L'administració actuant podrà assignar la condició d'agent urbanitzador, en règim de gestió urbanística per persones propietàries, als titulars de sòl que es troben en alguna de les circumstàncies següents:

[...]

b) A les persones propietàries de terrenys, a l'agrupació d'interés urbanístic o a les entitats mercantils o altres persones jurídiques sempre que formulen i assumisquen l'execució del programa d'actuació integrada i que disposen de més del 60 % de la superfície dels terrenys de l'àmbit de l'actuació una vegada descomptats els sòls de titularitat pública.

c) A les persones propietàries de terrenys, a l'agrupació d'interés urbanístic o a les entitats mercantils o altres persones jurídiques sempre que disposen del 50 % de la superfície dels terrenys de l'actuació, una vegada descomptats els sòls de titularitat pública i, a més, obtinguen l'acceptació dels titulars de més del 40 % de les parcel·les cadastrals privades d'este àmbit."

Trenta-quatre. Es modifica la lletra c de l'apartat 1 de l'article 145, que queda redactada de la manera següent:

"Article 145. Drets i deures bàsics de la persona propietària

1. La persona propietària té dret:

[...]

c) A participar en l'actuació, en els termes d'este text refós, obtenint l'aprofitament corresponent, amb la distribució justa de beneficis i càrregues, o a abstindre's de participar-hi, amb l'exigència de la indemnització en metàl·lic de la seua propietat, en els termes establits en este text refós i en la legislació estatal en matèria de sòl i valoracions. La indemnització esmentada estarà prevista en el projecte de reparcel·lació que s'aprove i serà abonada amb caràcter previ a la inscripció de la mateixa en el Registre de la Propietat, de conformitat amb el que es preveu en l'article 98.5 d'este text refós."

Trenta-cinc. S'afig el nou apartat 4 a l'article 147, que queda redactat de la manera següent:

"Article 147. Emplaçament a les persones propietàries perquè decidisquen sobre la seua participació en el programa d'actuació integrada

[...]

4. El règim d'emplaçament a les persones propietàries procedirà exclusivament quan es tracte de reparcel·lació forçosa."

Trenta-sis. Es modifica la lletra b de l'apartat 1 de l'article 172, que queda redactada de la manera següent:

"Article 172. Conseqüències objectives de la caducitat o resolució del programa d'actuació integrada

1. En resoldre i declarar la caducitat del programa d'actuació integrada, l'administració urbanística actuant haurà de resoldre sobre la reversió a la situació al moment anterior a l'inici de l'actuació, o establir mesures per a la finalització de les obres d'urbanització. L'ajuntament podrà optar per:

[...]

b) Deixar sense efectes la reparcel·lació, a través del procediment de reversió del procés reparcel·latori i, si és el cas, acordar les mesures necessàries per a la classificació dels terrenys atenent el que s'establix en este text refós i els criteris orientatius de l'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana."

Trenta-set. Es modifica l'article 175, que queda redactat de la manera següent:

"Article 175. Contingut documental del programa d'actuació aïllada

El contingut del programa d'actuació aïllada ha d'adequar-se a les especificitats del seu objecte i, en concret, a l'obligació del promotor o promotora de costejar totalment l'execució.

Així mateix, la documentació que cal aportar s'adequarà al seu objecte, en els termes següents:

a) Alternativa tècnica, que contindrà:

1r. Avantprojecte d'edificació o de rehabilitació, quan siga procedent, acompanyat, si és el cas, d'un projecte d'urbanització per a completar les obres necessàries per a atorgar als terrenys la condició de solar. Tots dos documents han de contindre la delimitació de l'àmbit de l'actuació i una memòria de qualitats, tant de les obres de construcció com de les d'urbanització, amb la descripció, com a mínim, dels elements significatius i rellevants que permeten determinar el cost total de l'actuació.

2n. En cas que resulte necessari modificar el planejament urbanístic, s'ha d'acompanyar del corresponent instrument urbanístic que el modifique. Només podrà aprovar-se definitivament el programa simultàniament o amb posterioritat a l'aprovació definitiva de l'instrument esmentat.

b) Proposta de conveni urbanístic, quan siga procedent, que han de subscriure la persona adjudicatària i l'administració actuant, en el qual consten els compromisos, els terminis, les garanties i les penalitzacions que regularan l'adjudicació. S'haurà d'identificar la forma de gestió de l'actuació. El promotor o la promotora d'una actuació aïllada ha de garantir el cost de les indemnitzacions, els gastos del pla de reallotjament i retorn i la totalitat del cost de les obres d'urbanització, si cal efectuar-les.

c) Proposició juridicoeconòmica, que preveja els aspectes següents:

1r. Desenvolupament de les relacions entre la persona adjudicatària i la propietat de la finca, expressant, si és el cas, els eventuals acords ja aconseguits i les disposicions relatives al mode de finançament de l'actuació i retribució de la persona adjudicatària.

2n. Estimació de la totalitat dels costos d'execució de l'actuació.

3r. Avanç de l'equidistribució de beneficis i càrregues. En el supòsit de règim d'edificació o rehabilitació forçosa o en substitució per persona propietària, s'haurà de formular una proposta de preu d'adquisició de l'immoble, a títol de persona o entitat beneficiària privada de l'expropiació forçosa, o una proposta de pagament de la totalitat dels costos d'execució, mitjançant l'atribució a la persona adjudicatària, en règim de reparcel·lació forçosa, de parts determinades de l'edificació resultant, de valor equivalent a aquells, formalitzades en règim de propietat horitzontal.

Quan en l'edificació es prevegen usos heterogenis, o el valor de les seues diverses parts, per raó de la seua localització en planta, orientació o altres d'anàlegs, resulten molt diferents, s'aplicaran coeficients correctors d'ús i localització, determinats en funció dels seus preus de venda justificats en un estudi de mercat, amb la finalitat d'aconseguir una homogeneïtzació ponderada de la retribució en parts de l'edificació.

4t. Estudi de viabilitat econòmica i estudi de sostenibilitat econòmica de l'actuació.

5t. Si és el cas, pla de reallotjament i retorn."

Trenta-huit. Es modifica la lletra a de l'article 177, que queda redactada de la manera següent:

"Article 177. Les agrupacions d'interés urbanístic

Les persones propietàries de terrenys podran constituir-se com a agrupació d'interés urbanístic sempre que esta reunisca els requisits següents:

a) Integrar les persones propietàries de terrenys que representen més de la mitat de la superfície afectada de l'àmbit d'un programa d'actuació, excloent-hi els de titularitat pública. S'haurà d'acreditar incorporant a l'escriptura pública de constitució un pla que identifique l'àmbit de l'actuació i sobre el qual es reflectisquen les parcel·les cadastrals de les finques afectades per esta."

Trenta-nou. S'afig el nou apartat 7 a l'article 194, que queda redactat de la manera següent:

"Article 194. Declaració d'incompliment i règim d'edificació forçosa

[...]

7. El termini màxim per a tramitar, resoldre i notificar el procediment de declaració d'incompliment i subjecció al règim d'edificació o rehabilitació forçosa serà d'un any, termini que començarà a comptar-se el dia en què es dicte l'orde individualitzada d'edificació o rehabilitació."

Quaranta. Es modifica l'apartat 6 de l'article 198, que queda redactat de la manera següent:

"Article 198. Venda forçosa

[...]

6. En el cas de declarar-se deserta la primera licitació, es convocarà un segon concurs o una segona subhasta en el termini de dos mesos, amb rebaixa del tipus en un 25 % del preu corresponent a la persona propietària. En la convocatòria del segon concurs, el preu de licitació s'incrementarà amb els gastos que hi havia en el primer."

Quaranta-u. S'afig el nou apartat 6 a l'article 210, que queda redactat de la manera següent:

"Article 210. Normes d'aplicació directa a les construccions i edificacions en sòl no urbanitzable

[...]

6. En els sòls no urbanitzables de litoral es permetran usos terciaris, públics o privats, vinculats a l'acampada, la vida a l'aire lliure o als esports i activitats nàutiques. Els terciaris hotelers no podran emplaçar-se a una distància inferior als 100 metres mesurats en projecció horitzontal des del límit interior de la ribera de la mar, terra endins, i hauran d'ajustar-se a les exigències de la legislació sectorial en matèria de costes i del litoral i a les determinacions que resulten del planejament territorial i urbanístic."

Quaranta-dos. En relació amb l'article 211, es modifiquen les lletres d, e i el subapartat 7m de la lletra f de l'apartat 1, que queden redactats de la manera següent:

"Article 211. Ordenació d'usos i aprofitaments en el sòl no urbanitzable

1. La zonificació del sòl no urbanitzable podrà prevore, en funció de les seues característiques i amb caràcter excepcional, els següents usos i aprofitaments:

[...]

d) Generació d'energia renovable, en els termes que establisquen la legislació sectorial i el planejament territorial i urbanístic; instal·lacions d'emmagatzematge energètic stand-alone a través de bateries electroquímiques o instal·lacions d'emmagatzematge de qualsevol tecnologia de caràcter hibridat amb instal·lacions d'energia elèctrica; subestacions elèctriques associades a una instal·lació de generació d'energia renovable, això és, quan hi haja una dependència funcional entre les dos, al marge de la distància física que hi haja entre les dos; infraestructures d'evacuació d'instal·lacions de generació d'energia renovable o d'instal·lacions d'emmagatzematge stand-alone o hibridades, que inclouen la connexió amb la xarxa de transport o de distribució, i si és el cas, la transformació d'energia elèctrica; torres de mesurament de vent, amb caràcter temporal; i, en tot cas, qualsevol nova instal·lació que arreplegue la legislació del sector elèctric.

e) Activitats industrials i productives, d'emplaçament necessari en el medi rural. Només pot autoritzar-se la implantació de les activitats següents:

1r. Indústries que, per exigència de la normativa que les regule, hagen de situar-se allunyades de les zones residencials o terciàries, i no hi haja, en un radi de cinc quilòmetres, amb centre en el de la parcel·la on es pretenga realitzar l'activitat, sòl amb classificació i qualificació aptes per a la seua ubicació. La parcel·la haurà de tindre un perímetre ininterromput que delimite una superfície no inferior a una hectàrea i, en tot cas, amb el 50 % lliure d'edificació i ocupació, dedicat a l'ús agrari o forestal efectiu.

2n. Activitats de transformació i comercialització de productes del sector primari no compreses en l'apartat a d'este article, que, tenint en compte la seua especial naturalesa i característiques, requerisquen emplaçar-se prop de les parcel·les d'origen de la matèria primera, en una parcel·la no inferior a una hectàrea de perímetre ininterromput i, en tot cas, amb el 50 % lliure d'ocupació i dedicat a l'ús agrari o forestal efectiu.

3r. Indústries de baixa rendibilitat per unitat de superfície que requerisquen dedicar gran part d'esta a depòsit, emmagatzematge o secatge de mercaderies a l'aire lliure i que requerisquen una parcel·la d'una superfície mínima d'una hectàrea, en un recinte de perímetre ininterromput que, en tot cas, haurà de tancar-se adequadament i, com a regla general, mitjançant pantalla vegetal.

4t. Instal·lacions de producció de biogàs i de biomassa, així com les infraestructures d'evacuació, si n'hi ha.

f) Activitats terciàries o de servicis. Només pot autoritzar-se la implantació de les activitats següents:

[...]

7m. Estacions de subministrament de carburants, electrolineres i àrees de servici de les carreteres, que es tramitaran per la normativa prevista en este títol IV quan no estiguen expressament delimitades pel planejament o l'ordenació sectorial de la via."

Quaranta-tres. S'afig un nou apartat 3 a l'article 215, que queda redactat de la manera següent:

"Article 215. Activitats, actes d'ús i aprofitament en el sòl no urbanitzable subjectes a llicència municipal sense la declaració prèvia d'interés comunitari

[...]

3. Respecte dels supòsits previstos en l'article 211.1 d, caldrà ajustar-se al que dispose la legislació específica sobre instal·lacions d'energia renovable."

Quaranta-quatre. Es modifica l'apartat 1 de l'article 216, que queda redactat de la manera següent:

"Article 216. Activitats que requerixen declaració d'interés comunitari

1. La Generalitat intervindrà en l'autorització d'usos i aprofitaments en sòl no urbanitzable, dins dels límits i en les condicions establides en este text refós, per mitjà d'una declaració d'interés comunitari amb caràcter previ a la llicència municipal, en els supòsits previstos en l'article 211.1, paràgrafs e, f i g, d'este text refós. Així mateix, és exigible obtindre declaració d'interés comunitari per a la implantació d'estes activitats en edificacions existents, així com per a la modificació de les ja atorgades."

Quaranta-cinc. Es modifica la lletra c de l'article 217, que queda redactada de la manera següent:

"Article 217. Excepcions a l'exigència de declaració d'interés comunitari per haver-hi un planejament territorial

No requeriran declaració d'interés comunitari els usos i els aprofitaments que estiguen previstos expressament en els següents instruments de planejament:

[...]

c) Els que, excepcionalment, estiguen atribuïts en els instruments d'ordenació ambiental previstos en la normativa d'espais naturals protegits que qualifiquen el sòl com a protegit, i en este cas es requerirà, amb caràcter previ a la implantació de l'ús o aprofitament corresponent, l'informe favorable de la conselleria competent en matèria d'espais naturals."

Quaranta-sis. Es modifica l'apartat 2 de l'article 219, que queda redactat de la manera següent:

"Article 219. Excepcions a l'exigència de la declaració d'interés comunitari per a determinades activitats

[...]

2. Respecte de les activitats següents, se seguiran estes regles:

a) S'eximix de declaració d'interés comunitari la instal·lació d'electrolineres.

b) S'eximixen de declaració d'interés comunitari en sòl no urbanitzable comú els usos i els aprofitaments en el medi rural relatius a les següents activitats agràries complementàries:

1r. Allotjament de turisme rural, establiment de restauració o assimilats, establiment per a la pràctica esportiva o assimilats, sempre que l'actuació supose la recuperació de patrimoni arquitectònic tradicional, en edificacions existents amb llicència d'obres i la superfície construïda de l'actuació de les quals no supere els 500 m².

2n. Cellers de vi, almàsseres o altres instal·lacions de la indústria agroalimentària que:

i) Complisca les determinacions de la legislació sectorial.

ii) Es tracte de recuperació de patrimoni arquitectònic tradicional o la superfície construïda de l'actuació no supere 800 m² de sostre sobre rasant i 600 m² de soterrani. Així mateix, si l'ordenació del sòl no urbanitzable està adaptada al present text refós o expressament ho preveu un pla d'acció territorial o un programa de paisatge, s'aplicarà l'exempció de declaració d'interés comunitari si la superfície de sostre construïda no supera els 2.000 m² sobre rasant i 1.200 m² de soterrani.

iii) Més del cinquanta per cent de la matèria primera agrària emprada provinga de l'explotació on se situa la construcció.

iv) La parcel·la o parcel·les vinculades de l'explotació de la persona titular que tinguen una superfície mínima igual o superior a mitja hectàrea i, en tot cas, amb el 70 % lliure d'edificació i ocupació, dedicat a ús agrari o forestal efectiu. Les instal·lacions, parts d'estes o els béns d'equip per a la producció hauran d'estar integrats en la construcció, i s'haurà d'acreditar una gestió adequada dels residus sòlids, de les aigües residuals i dels subproductes generats per l'activitat.

c) S'eximixen de declaració d'interés comunitari en sòl no urbanitzable comú l'apilament i el tractament temporal de material natural excavat identificat mitjançant el codi LER 17 05 04, d'acord amb l'annex de la Decisió de la Comissió de 18 de desembre de 2014 per la qual es modifica la Decisió 2000/532/CE, sobre la llista de residus, de conformitat amb la Directiva 2008/98/CE, del Parlament Europeu i del Consell, sempre que es realitze sobre superfície sense condicionar urbanísticament. Per a això s'hauran de sol·licitar informes i/o autoritzacions de la conselleria competent en matèria de medi ambient, de residus i a l'organisme competent de carreteres, a més de tots aquells que, si és el cas, siguen pertinents. Si la superfície ocupada és superior a una hectàrea, es requerirà estudi d'integració paisatgística. Si, d'acord amb la legislació ambiental, és necessària l'avaluació d'impacte ambiental del projecte, esta es realitzarà en la tramitació de la llicència ambiental.

Les instal·lacions, parts d'estes o els béns d'equip per a la producció hauran d'estar integrats en la construcció, i s'haurà d'acreditar una gestió adequada dels residus sòlids, de les aigües residuals i dels subproductes generats per l'activitat."

Quaranta-set. Es modifica l'apartat 4 de l'article 223, que queda redactat de la manera següent:

"Article 223. Atorgament de la declaració d'interés comunitari

[...]

4. La conselleria competent en matèria d'ordenació del territori i urbanisme, admesa a tràmit la sol·licitud, sotmetrà l'expedient simultàniament a:

a) Informació pública per un període de vint dies hàbils, anunciada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana. Durant este termini la documentació es podrà consultar en la Plataforma Urbanística Digital de la Generalitat.

No serà preceptiu reiterar este tràmit en un mateix procediment, ni encara que s'introduïsquen modificacions substancials en el projecte, i bastarà la notificació de la resolució definitiva que s'adopte a les persones interessades personades en les actuacions i a aquelles que puguen resultar afectades en els seus drets subjectius amb les modificacions introduïdes.

b) Informes dels distints departaments i òrgans competents de les administracions estatal, local i autonòmica que puguen resultar afectats en les seues competències respectives, així com dels ajuntaments confrontants. Se sol·licitarà, així mateix, un informe de l'ajuntament sobre el terme municipal del qual se sol·licite implantar l'actuació. A estos informes se'ls aplicaran les regles que establix l'article 60 d'esta llei.

c) Audiència, amb notificació expressa, a les persones titulars de béns i drets afectats per l'actuació i de les finques confrontants, perquè puguen al·legar, reclamar o suggerir el que estimen oportú."

Quaranta-huit. Es modifica l'apartat 2 de l'article 228, que queda redactat de la manera següent:

"Article 228. Actuacions de minimització de l'impacte territorial generat pels nuclis de vivendes en el sòl no urbanitzable

[...]

2. A l'efecte de la delimitació a què es referix l'apartat anterior, es consideren nuclis de vivendes consolidats les agrupacions de vivendes implantades sobre àmbits en sòl no urbanitzable. A l'efecte de la minimització d'impactes territorials, hi ha una agrupació de vivendes en sòl no urbanitzable sempre que hi haja una densitat igual o superior a tres vivendes per hectàrea, sense perjuí que puguen tindre esta consideració grups d'una densitat inferior quan siga procedent per condicions de proximitat, d'infraestructures i territorials."

Quaranta-nou. S'afig la nova lletra c en l'apartat 1 de l'article 247, que queda redactada de la manera següent:

"Article 247. Llicències de parcel·lació o divisió de terrenys

1. Tota parcel·lació, segregació o divisió de terrenys quedarà subjecta a llicència municipal, llevat que l'ajuntament declare que no és necessària. Serà innecessari l'atorgament de llicència quan:

[...]

c) La divisió o la segregació tinga per objectiu parcel·lar terrenys amb diferent classificació urbanística."

Cinquanta. Se suprimix la disposició addicional octava.

Cinquanta-u. Se suprimix la disposició addicional novena.

Cinquanta-dos. Se suprimix la disposició transitòria trentena.

*Article 114. Modificació del Decret 201/2015, de 29 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana*

El Decret 201/2015, de 29 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana, queda modificat així:

U. S'incorpora un nou apartat 4 a l'article 3, que queda redactat de la manera següent:

"Article 3. Obligatorietat, documentació i interpretació del pla

[...]

4. Els ajuntaments, com a organismes competents en la concessió de llicències municipals, hauran de verificar que l'actuació proposada complix les indicacions de les disposicions incloses en el present pla d'acció territorial. Els municipis de menys de 5.000 habitants podran efectuar una consulta informativa al departament de la Generalitat competent en risc d'inundació, prèviament a la concessió de les llicències."

Dos. Es modifica l'apartat 1 de l'article 13, que queda redactat de la manera següent:

"Article 13. Tramitació dels estudis d'inundabilitat

1. Els estudis d'inundabilitat per a la concreció del risc d'inundació, si és el cas, seran aprovats per la conselleria competent en matèria d'ordenació del territori. Quan els estudis analitzen llits fluvials públics, l'aprovació esmentada requerirà un informe previ de l'organisme de conca corresponent. Este informe, que s'emetrà en el termini màxim de 45 dies, es considera preceptiu i determinant en la resolució que s'adopte. El termini màxim per a resoldre els expedients d'estudis d'inundabilitat serà de tres mesos.

Els estudis d'inundabilitat es presentaran en format digital, prenent com a referència els criteris que establix l'annex II d'esta normativa."

Tres. Es modifica l'apartat 2 de l'article 18, que queda redactat de la manera següent:

"Article 18. Limitacions en sòl no urbanitzable afectat per perillositat d'inundació

[...]

2. En sòl no urbanitzable afectat per perillositat d'inundació de nivell 2, 3, 4 o 5, o per perillositat geomorfològica, es prohibixen els següents usos i activitats: vivendes; estables, granges i centres de cria d'animals; estacions de subministrament de carburants; activitats industrials; establiments hotelers i campaments de turisme; centres hípics i parcs zoològics; servicis funeraris i cementeris; depòsits d'emmagatzematge de residus i abocadors, a excepció dels destinats a residus de la construcció i demolició (RCD); plantes de valorització; equipaments estratègics, com ara centres d'emergència, parcs de bombers, casernes, centres escolars i sanitaris, i pavellons esportius coberts. Les plantes potabilitzadores i els centres de producció, transformació i emmagatzematge d'energia queden prohibits, llevat que, per requeriments de funcionament, queden avalades per l'administració competent per a la seua autorització, i es garantirà l'adopció de mesures que disminuïsquen o eliminen el risc per inundació. La relació d'activitats indicada no és tancada, de manera que es consideren incloses en este apartat les activitats similars a les indicades expressament i, amb caràcter general, les que suposen una concentració elevada de persones."

Quatre. Es modifica l'apartat B.4 de l'annex I, que queda redactat de la manera següent:

"ANNEX I

Condicions d'adequació de les edificacions i la urbanització

[...]

B. Adequació addicional en zones de perillositat de nivells 3, 4 i 6.

[...]

4. Amb la finalitat d'evitar l'efecte d'embassament i el consegüent perill de trencament brusc, les tanques i els murs de tancament de les parcel·les seran permeables al flux de l'aigua a partir de trenta centímetres (30 cm) d'alçària i en tot el seu perímetre. No es permetran tancat en zona de flux preferent ni en zones on hi haja calats superiors a 80 cm per a períodes de retorn de 500 anys. En cap cas el tancat se situarà en zones que interrompen les línies naturals de drenatge."

**TÍTOL XI**

**Mesures en matèria d'energia, comerç i turisme**

CAPÍTOL I

*Energia*

*Article 115. Modificació del Decret llei 14/2020, del Consell, de mesures per a accelerar la implantació d'instal·lacions per a l'aprofitament de les energies renovables per l'emergència climàtica i la necessitat de la urgent reactivació econòmica*

El Decret llei 14/2020, del Consell, de mesures per a accelerar la implantació d'instal·lacions per a l'aprofitament de les energies renovables per l'emergència climàtica i la necessitat de la urgent reactivació econòmica, queda redactat així:

U. Se suprimix la lletra i i es modifiquen les lletres a, b i j de l'article 2, que queden redactades de la manera següent:

"Article 2. Definicions

A l'efecte d'este decret llei, s'entendrà per:

a) Central fotovoltaica: instal·lació de producció d'energia elèctrica a partir de l'energia de la radiació solar mitjançant tecnologia fotovoltaica, comprenent tots els equips, els dispositius necessaris per a realitzar la conversió entre tots dos tipus d'energia, la seua adaptació en tensió i freqüència elèctriques, així com la infraestructura d'evacuació i connexió fins a la xarxa de transport o distribució en què s'aboque l'energia elèctrica produïda. Igualment, formen part de la central fotovoltaica les subestacions elèctriques associades a aquella, així com la línia de connexió que les unisca les dos i la línia d'evacuació fins a la connexió a la xarxa de transport o distribució, en els termes de l'article 211.1 d TRLOTUP, per la qual cosa la seua autorització es realitzarà d'acord amb el present decret llei.

Tot això, en els termes de l'article 21.5 de la Llei 24/2013, del sector elèctric.

A l'efecte de la seua autorització, les instal·lacions d'emmagatzematge energètic stand-alone a través de bateries electroquímiques o instal·lacions d'emmagatzematge de qualsevol tecnologia de caràcter hibridat amb instal·lacions d'energia elèctrica a les quals es referix l'article 211.1.d del TRLOTUP, seguiran els tràmits establits en el present decret llei per a les centrals fotovoltaiques.

b) Parc eòlic: d'acord amb el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, es considera parc eòlic el conjunt d'aerogeneradors que, amb independència de la seua titularitat, disten entre si una distància inferior a 2.000 metres mesurats en projecció horitzontal, o que aboquen l'energia elèctrica generada sobrant a la mateixa central de transformació amb tensió d'eixida igual a la xarxa de distribució o transport a la qual han de connectar-se. Igualment, formen part del parc eòlic les subestacions elèctriques associades a aquell, així com la línia de connexió que els unisca els dos i la línia d'evacuació fins a la connexió a la xarxa de transport o distribució, en els termes de l'article 211.1 d TRLOTUP, per la qual cosa la seua autorització es realitzarà d'acord amb el present decret llei.

[...]

i) [Suprimit]

j) Informe en matèria d'ordenació del territori i paisatge: informe emés per l'òrgan competent de la Generalitat en estes matèries que es pronuncia sobre els aspectes indicats en l'article 25.1, i específicament avalua la compatibilitat territorial i paisatgística d'una instal·lació de producció d'energia elèctrica a partir de fonts renovables i la seua integració en la infraestructura verda del territori, amb caràcter previ, preceptiu i vinculant per a les autoritzacions administratives prèvies i de construcció requerides per la legislació del sector elèctric. El caràcter vinculant d'este informe únicament es predica respecte dels aspectes enumerats en l'article 25.1. Si este informe és negatiu, no serà procedent sotmetre el projecte a avaluació d'impacte ambiental, i l'òrgan substantiu haurà de resoldre la fi del procediment i l'arxivament de les actuacions."

Dos. Es modifica l'apartat 5 de l'article 3, que queda redactat de la manera següent:

"Article 3. Inversions d'interés estratègic per a la Comunitat Valenciana i actuacions declarades de prioritat energètica per raons d'emergència energètica o climàtica

[...]

5. Sense perjuí del que s'establix amb caràcter general en els apartats anteriors, el Consell podrà declarar un determinat àmbit territorial o un projecte concret, situat en sòl no urbanitzable comú o protegit, com a prioritari energètic, per a la implantació de centrals fotovoltaiques, parcs eòlics o instal·lacions d'emmagatzematge tant per a hibridació de les anteriors com stand-alone, l'aprovació del qual corresponga a l'Administració estatal o autonòmica.

Amb caràcter previ a esta declaració pel Consell, es requerirà l'informe favorable d'ordenació del territori i paisatge, en els termes de l'article 25.

Esta declaració es realitzarà a proposta de la conselleria competent en matèria d'energia, desenvolupament rural o canvi climàtic, en la qual es justifique la seua necessitat i oportunitat per raons d'emergència energètica, dinamització rural o climàtica.

Qualsevol d'estes declaracions implicarà la tramitació d'urgència dels projectes de construcció de les instal·lacions, la compatibilitat territorial i urbanística i l'exempció de les regles per a l'ocupació del sòl per centrals fotovoltaiques previstes en els apartats a i b de l'article 8.4."

Tres. Es modifica l'apartat 1 i s'afig un nou apartat 3 a l'article 3 bis, que queden redactats de la manera següent:

"Article 3 bis. Procediment per a la implantació d'instal·lacions de producció d'energia renovable fotovoltaica d'autorització estatal

1. Les instal·lacions d'energia renovable fotovoltaica d'autorització estatal quedaran eximides de la tramitació de la declaració d'interés comunitari o de pla especial.

[...]

3. Els criteris i les regles generals i específics per a la localització i la implantació de centrals fotovoltaiques d'autorització estatal seran els que s'establixen en la secció 1a del capítol I del títol III d'esta norma.

El compliment d'estos criteris i regles en el cas de centrals fotovoltaiques d'autorització estatal es verificarà, en el marc de la tramitació de la llicència urbanística municipal, mitjançant l'emissió d'informe preceptiu i vinculant per l'òrgan competent de la Generalitat en matèria d'ordenació del territori i paisatge.

L'informe serà emés bé a instàncies de la corporació local o del mateix promotor de la instal·lació.

L'informe haurà d'emetre's en un termini màxim de dos mesos. Si transcorregut este termini no s'ha emés, s'entendrà que no hi ha cap objecció al compliment dels criteris i les regles i podrà continuar-se la tramitació a la qual es referix este article.

L'informe serà únic per a la totalitat de la central fotovoltaica i les seues infraestructures d'evacuació, i tindrà efecte en els expedients de llicència urbanística municipal que s'incoen per cada un dels ajuntaments en el territori dels quals s'assente la central fotovoltaica o pel qual discórreguen les infraestructures d'evacuació."

Quatre. Es modifica l'article 7, que queda redactat de la manera següent:

"Article 7. Àmbit d'aplicació

Este títol és aplicable als projectes de centrals fotovoltaiques i parcs eòlics l'autorització dels quals corresponga als òrgans competents de la Generalitat. Queden excloses de la seua aplicació les centrals fotovoltaiques i els parcs eòlics d'aprofitament suprautonòmic, bé perquè la seua potència instal·lada siga superior a 50 MW o perquè excedisquen el territori de la Comunitat Valenciana. Tot això, sense perjuí de les referències específiques que es fan en este títol a les centrals fotovoltaiques i els parcs eòlics d'autorització estatal.

Conforme a l'indicat en l'article 3bis.3, els criteris i regles generals i específics per a la localització i implantació de centrals fotovoltaiques d'autorització estatal seran els que s'establixen en la secció 1a d'este capítol."

Cinc. En relació amb l'article 8, es modifica el títol, la lletra e de l'apartat 3 i s'afigen les noves lletres j, k, l i m en este apartat i s'afig un nou apartat amb el número 4, que queden redactats de la manera següent:

"Article 8. Criteris i regles generals per a la localització i implantació de centrals fotovoltaiques

[...]

3. Les centrals fotovoltaiques se situaran en emplaçaments compatibles amb el planejament territorial i urbanístic que reunisquen les condicions idònies des del punt de vista energètic, ambiental, territorial i paisatgístic, així com de protecció del patrimoni cultural, històric i arqueològic.

Estes instal·lacions, incloent-hi les infraestructures d'evacuació fins a la connexió a les xarxes de transport o distribució d'energia elèctrica, hauran de:

[...]

e) Evitar, amb caràcter general, l'ocupació de sòl no urbanitzable protegit o afectat per figures de protecció mediambiental, tot això en els termes de l'article 8.4 b.

[...]

j) Prioritzar els emplaçaments que permeten o contribuïsquen a la dinamització de l'activitat agrícola en el seu entorn, seguint els principis de la Llei 5/2019, de la Generalitat, d'estructures agràries de la Comunitat Valenciana, comptant i col·laborant amb les entitats de reg, les cooperatives agrícoles i altres entitats vinculades a l'activitat agrària de l'àrea d'implantació.

k) Prioritzar la implantació de les instal·lacions capaces d'obtindre un aprofitament múltiple del sòl, de manera que es combine la generació d'energia elèctrica amb alguna activitat agrària.

l) Prioritzar la implantació d'instal·lacions que permeten la cooperació i la col·laboració amb les xarxes de desenvolupament rural.

m) Prioritzar la implantació d'instal·lacions en sòls agraris abandonats, infrautilitzats, poc productius o amb estructures d'explotació de viabilitat limitada."

4. Les regles per a l'ocupació del sòl per centrals fotovoltaiques són les següents:

a) Amb caràcter general, i sense perjuí del que preveu l'apartat d d'este article, s'establix una ocupació màxima per a implantar centrals fotovoltaiques del 10 % de la superfície agregada de sòl no urbanitzable comú i protegit de cada municipi, siguen estes centrals d'autorització estatal o autonòmica.

La conselleria competent en matèria de territori portarà un control del percentatge del sòl ocupat en cada municipi, així com del susceptible d'ocupació, a partir de les sol·licituds d'implantació que s'estiguen tramitant en cada moment.

Esta informació estarà a la disposició dels promotors, els quals podran consultar-la abans de proposar la tramitació del seu propi projecte.

En este sentit, esta conselleria avisarà els promotors de la possibilitat de superar este percentatge màxim d'ocupació amb el seu projecte, a partir, tal com s'ha indicat, de les sol·licituds d'implantació que s'estiguen tramitant en cada moment. El promotor haurà de decidir, a risc i perill seu, si continua la tramitació.

El municipi que així ho decidisca, mitjançant acord de ple, podrà eximir-se del límit màxim del 10 % d'ocupació del sòl a què es referix este apartat.

El còmput de la superfície de la central fotovoltaica es realitzarà sobre la superfície de les unitats o les subunitats de generació, en el cas que la PSFV siga discontínua, entenent com a tals la superfície funcional ocupada pels panells solars, les instal·lacions, els camins interiors i les edificacions.

En el cas que es compatibilitzen l'ús de central fotovoltaica amb l'activitat agrícola, la superfície que ocupe la central no computarà com a superfície ocupada, a l'efecte del límit del 10 % anterior.

b) Hi ha compatibilitat urbanística general per a la implantació de les instal·lacions fotovoltaiques, en els termes establits en este apartat, siguen estes d'autorització estatal o autonòmica. Únicament hi haurà incompatibilitat quan així ho prohibisca expressament el planejament urbanístic o territorial, així com en els àmbits definits en l'article 9.4.

En este sentit, d'acord amb el que preveu en Directiva (UE) 2023/2413, del Parlament Europeu i del Consell, de 18 d'octubre de 2023, s'haurà de presumir que la planificació, la construcció i l'explotació d'instal·lacions de generació d'energia renovable, la connexió d'estes instal·lacions a la xarxa, la mateixa infraestructura d'evacuació i els actius d'emmagatzematge són d'interés públic superior i contribuïxen a la salut i la seguretat públiques en avaluar els seus efectes sobre el sòl, el territori, el paisatge, les aigües, els hàbitats naturals, la fauna —incloent-hi les aus— i la flora silvestre.

Tot això en relació amb la instrucció i la resolució de qualsevol procediment que afecte el desplegament d'energies renovables i la sostenibilitat i l'eficiència del sistema energètic

c) Els ajuntaments no podran adoptar la suspensió general de tramitació de llicències que preveu l'article 68 TRLOTUP per a la implantació d'instal·lacions fotovoltaiques en cap cas.

d) Les regles que establixen els punts a i b d'este apartat no seran aplicables quan així ho justifique motivadament la conselleria competent en matèria d'urbanisme i territori en la tramitació dels procediments corresponents a la declaració de projectes d'interés autonòmic i declaracions de projectes i àmbits com a prioritaris energètics."

Sis. Se suprimix la lletra d i es modifiquen les lletres a, b i d de l'apartat 1 de l'article 10, que queden redactades de la manera següent:

"Article 10. Criteris territorials i paisatgístics específics per a la implantació de centrals fotovoltaiques

1. Els emplaçaments de les centrals fotovoltaiques, a més dels criteris generals indicats, tindran en compte els criteris específics territorials i paisatgístics següents:

a) Respectar els valors, els processos i els servicis de la infraestructura verda del territori, així com dels seus elements de connexió territorial, i no es podrà reduir en més d'un 10 % l'amplària dels corredors territorials que estiguen afectats per la instal·lació de la central fotovoltaica, llevat que un determinat àmbit territorial o projecte concret haja sigut declarat energètic prioritari i s'acredite amb un informe de medi natural la irrellevància d'una reducció superior.

Excepcionalment, el percentatge de reducció de l'amplària de l'element de connexió territorial podrà excedir del 10 % sempre que es complisquen les condicions següents:

-S'hauran de garantir documentalment les funcions bàsiques de connectivitat ecològica, minimitzant l'efecte barrera produït per la implantació.

-S'haurà de mantindre la continuïtat de la xarxa de camins i sendes existents.

-S'executaran mesures correctores que contribuïsquen a la permeabilitat de la instal·lació.

– L'amplària del corredor no podrà reduir-se en més d'un 50 %, i no podrà ser l'amplària lliure resultant de la minoració inferior a 500 metres, ni a l'amplària mínima que assegure el manteniment de la funcionalitat ecològica del territori.

En cap cas seran admissibles les perforacions, independentment de la seua amplària.

b) Distar almenys 500 metres de recursos paisatgístics de primer orde com són els béns d'interés cultural, els monuments naturals i els paisatges protegits, llevat que l'instrument de paisatge demostre que ni la contextualització ni la percepció d'estos recursos resulta afectada negativament per la central fotovoltaica, o que un determinat àmbit territorial o projecte concret haja sigut declarat energètic prioritari i, en este cas, en la resolució s'establirà la distància, que serà com a mínim l'establida en la legislació vigent en matèria de patrimoni cultural.

[...]

d) En les zones de perillositat d'inundació de qualsevol nivell dels establits en la cartografia del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana, aprovat pel Decret 201/2015, del Consell, PATRICOVA, o nivells equivalents establits a partir de cartografies de perillositat aprovades per organismes oficials, com el Sistema Nacional de Cartografia de Zones Inundables, s'atendrà el que indica l'article 18 de l'esmentat Decret 201/2015.

e) [Suprimit]"

Set. Es modifica la lletra b de l'article 11, que queda redactada de la manera següent:

"Article 11. Criteris energètics específics per a la implantació i el disseny de centrals fotovoltaiques

En el disseny, el càlcul i la construcció de centrals fotovoltaiques s'han de complir els següents criteris específics energètics:

[...]

b) Les infraestructures d'evacuació de la central fotovoltaica fins a la connexió amb les xarxes de transport o distribució hauran de:

– En el cas de les línies elèctriques on el traçat subterrani siga major del 50 % de la longitud total de la línia tindran una capacitat, d'almenys, el 100 % de la potència instal·lada de la central fotovoltaica. –En la resta dels casos, les línies elèctriques tindran una capacitat, d'almenys, el 200 % de la potència instal·lada de la central fotovoltaica objecte de sol·licitud d'autorització, amb la finalitat que la mateixa infraestructura puga emprar-se per a futures ampliacions o centrals elèctriques. Este requisit podrà eximir-se en casos degudament justificats en els quals no puguen produir-se estes ampliacions o noves sol·licituds de centrals.

– Calcular-se perquè la pèrdua de potència total en la transmissió siga inferior o igual al 5 % de la potència instal·lada."

Huit. Se suprimix l'apartat 5 de l'article 13.

Nou. Es modifica l'apartat 7 de l'article 14, que queda redactat de la manera següent:

"Article 14. Centrals fotovoltaiques sobre sostres d'edificis

[...]

7. Les autoritzacions municipals de les instal·lacions solars en edificacions privades existents es tramitaran mitjançant una declaració responsable, i s'ajustaran al que preveu la legislació vigent en matèria d'energia, urbanisme i procediment administratiu comú, sense perjuí del que disposa l'article 18 respecte d'instal·lacions sobre edificacions il·legals."

Deu. Es modifica l'article 18, que queda redactat de la manera següent:

"Article 18. Autoritzacions per a la implantació d'instal·lacions fotovoltaiques d'autoconsum domèstic en sòl no Urbanitzable

L'autorització d'instal·lacions fotovoltaiques d'autoconsum domèstic en sòl no urbanitzable seguirà les regles següents:

a)          Si la instal·lació fotovoltaica té el caràcter d'instal·lació d'autoconsum i s'implanta en una edificació legal, aquella s'empararà en la presentació d'una declaració responsable. Tot això independentment de l'ús que tinga l'edificació.

b)          Si la instal·lació fotovoltaica té el caràcter d'instal·lació d'autoconsum i s'implanta en una vivenda il·legal, aquella s'autoritzarà en el corresponent procediment de minimització d'impacte ambiental.

c)          Si la instal·lació fotovoltaica té el caràcter d'instal·lació d'autoconsum i s'implanta en una edificació il·legal que no tinga caràcter residencial, no podrà autoritzar-se aquella."

Onze. Es modifica l'apartat 1 de l'article 19, que queda redactat de la manera següent:

"Article 19. Actuacions prèvies.

1. Amb caràcter previ a la sol·licitud de les autoritzacions que preveu l'article 21, el promotor sol·licitarà davant de l'ajuntament del municipi o municipis on esta se situe, l'expedició de l'informe-certificat urbanístic municipal relatiu a la compatibilitat del projecte amb el planejament i les ordenances municipals, en els termes previstos en l'article 22 de la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats a la Comunitat Valenciana.

Este informe versarà únicament sobre els aspectes següents:

a)          El planejament al qual està subjecte la finca i la seua localització sobre plànol segons el planejament urbanístic vigent.

b)          La classificació i la qualificació urbanística del sòl.

c)          Els usos urbanístics admesos i, si és el cas, l'existència de limitacions de caràcter estrictament urbanístic.

d)          Les modificacions de planejament que, si és el cas, s'estiguen elaborant i que puguen afectar la ubicació de la instal·lació.

Juntament amb la sol·licitud de l'informe-certificat urbanístic municipal relatiu a la compatibilitat del projecte, el promotor presentarà igualment davant de l'ajuntament del municipi o municipis on se situe l'actuació un informe justificatiu sobre el compliment dels criteris de localització en la implantació de les instal·lacions de centrals fotovoltaiques i parcs eòlics als quals es referixen els articles 8, 9, 10, 11 i 12 de la present disposició, i les Normes del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana (PECV).

L'ajuntament emetrà el certificat de compatibilitat urbanística en el termini màxim d'un mes. En el mateix termini emetrà un informe preceptiu no vinculant que incloga una valoració favorable o desfavorable sobre el compliment per part del projecte dels criteris de localització als quals s'ha fet referència en el paràgraf anterior. L'ajuntament podrà incloure en este informe qualsevol qüestió que considere rellevant relativa a l'exercici de la seua autonomia i de les competències que li són pròpies, especialment sobre el seu planejament urbanístic.

Si transcorregut el termini d'un mes l'ajuntament no ha emés el certificat de compatibilitat urbanística o l'informe sobre el compliment dels criteris de localització de la instal·lació, podrà continuar-se la tramitació del procediment a la qual es referix el present capítol.

Des del punt de vista urbanístic sol es considera incompatible l'ús d'instal·lació fotovoltaica per a generació d'energia elèctrica quan estiga expressament prohibit en el planejament urbanístic municipal per a la zona urbanística on es pretén situar, així com en els àmbits definits en l'article 9.4 d'esta norma."

Dotze. Es modifica l'apartat 2 i s'afig un nou apartat 5 en l'article 20, que queden redactats de la manera següent:

"Article 20. Consultes prèvies

[...]

2. Quan el projecte de la instal·lació no estiga enquadrat en l'article 19 bis d'esta norma o l'informe de determinació d'afeccions ambientals establisca que el projecte ha de sotmetre's a avaluació d'impacte ambiental ordinària, el promotor podrà sol·licitar a través del servici territorial competent en energia l'elaboració del document d'abast en els termes arreplegats en la legislació bàsica d'avaluació d'impacte ambiental. En este cas, la consulta que regula el punt 1 es realitzarà conjuntament, i serà l'òrgan ambiental el que remeta la documentació a l'òrgan competent en matèria d'ordenació del territori i paisatge.

[...]

5. Si el promotor ha formulat una consulta prèvia, l'òrgan competent en matèria d'energia admetrà la sol·licitud d'autorització administrativa prèvia i de construcció amb efectes retroactius a la data de presentació de la consulta a l'efecte de l'article 1.1.b del Reial decret llei 23/2020, de 23 de juny, pel qual s'aproven mesures en matèria d'energia i en altres àmbits per a la reactivació econòmica."

Tretze. Es modifica l'apartat 1 de l'article 21, que queda redactat de la manera següent:

"Article 21. Sol·licitud

1. El promotor haurà de presentar una sol·licitud conjunta de les autoritzacions administratives prèvies i de construcció de la instal·lació.

En cap cas s'exigirà la tramitació d'una declaració d'interés comunitari per a les instal·lacions a autoritzar mitjançant el procediment que regula el present capítol."

Catorze. Es modifica l'apartat 4 de l'article 22, que queda redactat de la manera següent:

"Article 22. Esmena de la sol·licitud i admissió a tràmit

[...]

4. No s'admetran a tràmit les sol·licituds en què concórrega alguna d'estes circumstàncies:

– La documentació patix de deficiències que no es consideren corregibles.

– La documentació presentada no es corresponga amb la sol·licitud formulada.

– No s'acredite la capacitat legal, tècnica i economicofinancera del promotor per a dur a terme el projecte.

– No s'acredite la disponibilitat, o el compromís de disponibilitat, d'almenys un 25 % dels terrenys sobre els quals es projecte la central fotovoltaica.

– No s'acredite haver formulat la sol·licitud del permís accés a la xarxa de transport o distribució, quan haja de connectar-se a una d'estes, acompanyada amb el resguard acreditatiu d'haver depositat correctament la garantia econòmica corresponent per a sol·licitar aquell a l'operador de xarxa.

– Les que incomplisquen de manera notòria els criteris específics establits en els articles 9, 10 i 11 d'este decret llei per a les centrals fotovoltaiques o els criteris específics territorials, paisatgístics, urbanístics, mediambientals i energètics establits en les normes del PECV per al cas de parcs eòlics."

Quinze. Es modifica l'apartat 5 de l'article 23, que queda redactat de la manera següent:

"Article 23. Informació pública

[...]

5. Les modificacions no substancials dels projectes en tramitació que es produïsquen a conseqüència de l'estimació d'al·legacions presentades per particulars o de la imposició de condicionats i mesures correctores establides en el tràmit de consultes a les quals es referix l'article següent, sempre que es compte amb la cessió del dret corresponent de les persones propietàries afectades, no se sotmetran a informació pública de nou. Es consideraran no substancials, a més de les previstes en la normativa del sector elèctric, les modificacions que no complisquen els criteris que establix l'article 7.2.c de la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental, i de la disposició addicional quinta de la Llei 6/2014, de la Generalitat, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats a la Comunitat Valenciana, o la normativa que la substituïsca."

Setze. Es modifica l'apartat 1 de l'article 24, que queda redactat de la manera següent:

"Article 24. Consultes a les administracions públiques, els organismes i les empreses de servici públic o de servicis d'interés econòmic general afectades pel projecte

1. Simultàniament al tràmit d'informació pública, el servici territorial competent en energia traslladarà a les distintes administracions públiques, els organismes o, si és el cas, les empreses de servici públic o de servicis d'interés econòmic general amb béns o drets a càrrec seu afectats per la instal·lació, les separates del projecte que continguen les seues característiques generals i la documentació cartogràfica corresponent i, si és el cas, la documentació d'avaluació ambiental, a fi que, en un termini de 30 dies, presenten la conformitat o l'oposició a la instal·lació.

En el cas que la implantació es realitze en sòl no urbanitzable protegit, l'ajuntament podrà al·legar els arguments urbanístics, territorials, sectorials o agrològics que considere oportuns i que desaconsellen esta implantació en un àmbit determinat, d'acord amb el que establix l'article 8.3 e.

Transcorregut este termini sense que hagen contestat, s'entendrà que no hi ha cap objecció a les autoritzacions, excepte en els casos en què els informes sol·licitats tinguen caràcter vinculant."

Dèsset. Es modifica l'article 25, que queda redactat de la manera següent:

"Article 25. Informe en matèria d'ordenació del territori i paisatge

1. Durant la fase de consultes, es traslladarà la documentació oportuna en matèria d'ordenació del territori i paisatge a l'òrgan competent en estes matèries per a emetre l'informe que definix l'article 2 j. Este informe versarà únicament sobre les matèries següents:

– Riscos naturals o induïts en el territori.

– Paisatge i infraestructura verda.

– Afecció als connectors territorials definits en l'Estratègia territorial de Comunitat Valenciana.

– Pla de desmantellament de la instal·lació i de restauració del terreny i l'entorn afectat, en els aspectes de la seua competència.

– Valoració de la implantació del projecte proposat en el territori.

– Valoració del compliment, per part del projecte, dels criteris que establixen els articles 8 i 10 d'esta norma.

Este informe haurà d'emetre's en el termini de tres mesos, transcorregut el qual es considerarà emés en sentit favorable. El transcurs d'este termini sense l'emissió de l'informe en cap cas podrà suposar l'autorització d'instal·lacions que suposen la vulneració de l'ordenament jurídic o del planejament urbanístic o territorial.

Si a conseqüència de l'informe emés es produïxen modificacions en el projecte, o és necessari ampliar la informació, s'emetrà, si així ho considera l'òrgan instructor del procediment, un nou informe en el termini màxim d'un mes des que l'òrgan territorial competent en energia remeta la documentació pertinent.

En este sentit, només podrà emetre's fins a un màxim de dos informes en la fase de tramitació de cada fita administrativa que corresponga complir per part del promotor de l'actuació, sense perjuí dels informes que siga procedent emetre dins del tràmit de consultes a les administracions públiques de l'article 24 del present decret llei.

2. Sense perjuí de la resta d'informes i pronunciaments de les administracions públiques intervinents, este informe haurà de ser favorable en els termes que preveu l'apartat 1 a l'efecte de poder atorgar les autoritzacions la concessió de les quals correspon a la conselleria competent en matèria d'energia.

En cas que l'informe en matèria d'ordenació del territori i paisatge siga desfavorable, es resoldrà la finalització i l'arxivament del procediment, sense més tràmit.

3. Els ajuntaments realitzaran els informes en matèria de paisatge requerits en la tramitació de centrals fotovoltaiques, sempre que no s'implanten en sòls no urbanitzables amb alguna protecció paisatgística i responguen a alguna d'estes característiques:

a) Ocupen menys de 10 hectàrees de sòl no urbanitzable comú i disten de qualsevol altra central més d'1 km.

b) S'instal·len sobre sòls urbans i o urbanitzables que hagen superat l'avaluació ambiental estratègica.

c) Siguen d'iniciativa de les administracions o les entitats públiques adscrites i ocupen menys de 10 hectàrees.

d) Ocupen menys de 5 hectàrees de sòl no urbanitzable comú, disten de qualsevol altra planta més de 500 metres i el municipi en què se situen dispose d'estudi de paisatge aprovat.

4. Els ajuntaments elaboraran els informes en matèria de riscos naturals i induïts requerits en la tramitació de centrals fotovoltaiques, sempre que ocupen menys de 10 hectàrees de sòl no urbanitzable comú i no s'implanten en zones de perillositat d'inundació de qualsevol nivell dels establits en la cartografia del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA) o nivells equivalents establits a partir de cartografies de perillositat aprovades per organismes oficials, com el Sistema Nacional de Cartografia de Zones Inundables."

Díhuit. Es modifica l'article 30, que queda redactat de la manera següent:

"Article 30. Sobre el contingut i condicionat de la resolució

1. Conclosos els tràmits indicats en la secció anterior, amb l'acreditació prèvia del promotor de:

– disposar dels terrenys on este s'haja d'executar, sense perjuí de la possibilitat expropiatòria en cas que la instal·lació s'haja declarat d'utilitat pública en concret; i

– haver obtingut els permisos d'accés i connexió a les xarxes de transport o distribució d'energia elèctrica.

L'òrgan territorial competent en matèria d'energia, en un únic acte administratiu, emetrà una resolució i es pronunciarà sobre els aspectes següents, amb esta prelació:

a) La inclusió del condicionat que haja determinat l'informe de territori i paisatge que regula l'article 25, vinculant des del punt de vista d'implantació territorial de la instal·lació.

b) Atorgarà, si és el cas, l'autorització administrativa prèvia prevista en la regulació del sector elèctric. Esta autorització inclourà, si és el cas, el contingut mínim a què es referix l'article 42.2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, així com la referència a la seua publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i en la seu electrònica de la Generalitat.

c) Declararà d'utilitat pública, en concret, la instal·lació, quan s'haja sol·licitat i corresponga fer-ho.

d) Concedirà, quan corresponga, l'autorització administrativa de construcció.

e) Aprovarà, si és el cas, el pla de desmantellament de la instal·lació i de restauració del terreny i l'entorn afectat, i incorporarà a l'aprovació les condicions arreplegades per l'informe, tant de l'òrgan competent en ordenació del territori i paisatge com de medi ambient.

Quan els pronunciaments anteriors corresponguen al centre directiu competent en matèria d'energia, l'òrgan territorial esmentat remetrà l'expedient corresponent al procediment completament instruït, i hi adjuntarà el seu informe i la proposta de resolució.

2. La resolució haurà de contindre, almenys, els següents aspectes, condicions i obligacions:

a) Es fixarà un termini màxim per a sol·licitar l'autorització d'explotació d'acord amb el cronograma de treballs que ha de figurar en el projecte d'execució autoritzat, i s'advertirà de la caducitat de l'autorització de no fer-ho, sense perjuí de la possibilitat de sol·licitar pròrrogues motivades d'acord amb el règim que regula el Decret 88/2005, de 29 d'abril.

b) S'imposarà al titular de l'autorització administrativa de construcció l'obligació de desmantellar la instal·lació i de restituir els terrenys i l'entorn afectats.

c) S'imposarà l'obligació de constituir una garantia econòmica, d'acord amb el que establixen este decret llei i les normes del PECV, per a complir l'obligació de desmantellar i restituir a què es referix l'incís anterior, amb la indicació de l'import, i s'advertirà el titular de l'autorització que haurà d'acreditar-se'n la deguda constitució amb la sol·licitud d'autorització d'explotació de la instal·lació, requisit indispensable per a poder atorgar-la.

d) S'especificarà l'obligació d'ingrés del cànon per ús i aprofitament del sòl no urbanitzable amb destinació municipal regulada en el present decret llei, o si és el cas, en la normativa urbanística. A este efecte, la resolució arreplegarà el pressupost d'execució material de la instal·lació expressat en el projecte tècnic.

e) S'indicarà la necessitat d'obtindre autorització administrativa prèvia, de conformitat amb la legislació bàsica estatal, en els casos de transmissió, modificació substancial, tancament temporal i tancament definitiu de la instal·lació de producció.

3. La resolució es notificarà a l'òrgan ambiental quan este haja intervingut en la tramitació de l'expedient als efectes previstos en legislació d'avaluació ambiental sobre caducitat del pronunciament ambiental, així com als òrgans competents en ordenació del territori i paisatge, a més de la resta de notificacions establides en la normativa."

Dènou. Es modifica l'apartat 2 de l'article 37, que queda redactat de la manera següent:

"Article 37. Garantia econòmica de desmantellament i restauració de l'entorn

[...]

2. En el cas de centrals fotovoltaiques, la quantia de la garantia econòmica per a assegurar l'obligació de desmantellament de la central fotovoltaica i de restauració del terreny i l'entorn afectats serà del 3 % del pressupost d'execució material, sempre que esta quantitat no siga inferior a 20.000 €/MWp. Si la quantia resultant és inferior a eixa xifra, l'import de la garantia serà de 20.000 €/MWp. La duració mínima d'esta garantia econòmica haurà de ser de cinc anys, i s'haurà de renovar durant tota la vida útil de la central fotovoltaica almenys dos mesos abans que expire. La quantia de la garantia s'actualitzarà cada 5 anys amb base en el càlcul de variacions de l'índex general nacional de l'índex de preus de consum. Les variacions negatives no modificaran la quantia de la garantia."

Vint. Es modifica l'apartat 2 i s'afig un nou apartat 4 en l'article 38, que queda redactat de la manera següent:

"Article 38. Cànon per ús i aprofitament del sòl no urbanitzable amb destinació municipal

[...]

2. El respectiu cànon d'ús i aprofitament l'establirà l'ajuntament en la llicència corresponent, per una quantia equivalent al 2 % dels costos estimats de les obres d'edificació i de les obres necessàries per a implantar la instal·lació. El cànon es generarà d'una sola vegada en ocasió de l'atorgament de la llicència d'obres municipal, i l'ajuntament podrà acordar, a sol·licitud de la persona interessada, el fraccionament o l'ajornament del pagament, sempre dins del termini de vigència concedit. L'atorgament d'una pròrroga del termini no comportarà un cànon urbanístic nou.

[...]

4. Addicionalment, l'ajuntament podrà aplicar les reduccions de l'import del cànon que corresponguen, de manera acumulativa, en els casos següents:

– quan la instal·lació incloga un ús combinat del sòl per a la generació d'energia i l'activitat agrícola, tal com esta es definix en l'article 3 Reglament (UE) 2021/2115, del Parlament Europeu i del Consell, de 2 de desembre de 2021, pel qual s'establixen normes en relació amb l'ajuda als plans estratègics que han d'elaborar els estats membres en el marc de la política agrícola comuna, en una superfície de, almenys, el 25 % de la superfície del projecte, la reducció que caldrà aplicar serà del 15 %.

– quan la instal·lació contribuïsca a l'aplicació d'un programa de desenvolupament rural en col·laboració amb un grup d'acció local o un grup de desenvolupament rural, l'àmbit territorial del qual incloga la ubicació del projecte, la reducció que caldrà aplicar serà d'un 20 %.

– quan la instal·lació incloga un pla de modernització d'estructures agràries facilitat per un agent dinamitzador, tal com este es definix en la Llei 5/2019, de la Generalitat, d'estructures agràries de la Comunitat Valenciana, sobre una superfície igual o superior al 20 % de la superfície del projecte, la reducció que calga aplicar serà d'un 25 %.

L'impagament donarà lloc a la caducitat de la llicència urbanística. La percepció del cànon correspon als municipis i les quantitats ingressades per este concepte s'integraran en el patrimoni municipal del sòl."

Vint-i-u. Es modifica l'apartat 1 de la disposició addicional quarta, que queda redactat de la manera següent:

"Disposició addicional quarta. Determinació de la potència elèctrica sol·licitada.

1. Per a determinar la previsió de càrregues de les xarxes de distribució i de les instal·lacions elèctriques en els nous desenvolupaments de sòls d'ús industrial, es considerarà un valor mínim d'electrificació, o previsió de càrrega específica de 20 W/m² de parcel·la neta per a ús logístic i 50 W/ m² per a la resta d'usos, llevat que el promotor de l'actuació urbanística o el sol·licitant del subministrament considere un valor superior ateses les necessitats previstes."

Vint-i-dos. S'afig una nova disposició addicional octava, que queda redactada de la manera següent:

"Disposició addicional octava. Autoritzacions per a torres de mesurament de vent

Per a l'emplaçament de torres de mesurament de vent no és necessari complir el procediment que regula este decret llei. Per a la implantació temporal d'estes instal·lacions és necessària l'autorització de la conselleria amb competència en matèria d'energia, amb un informe previ de l'ajuntament corresponent. Este informe s'haurà d'emetre en un termini d'un mes. Si no s'emet l'informe municipal en este termini, l'òrgan autonòmic podrà concedir automàticament esta autorització.

L'autorització atorgada té una vigència màxima de dos anys. En el cas que la torre de mesurament haja de romandre situada en el mateix parc eòlic, caldrà incloure-la dins del projecte corresponent a aquell."

Vint-i-tres. S'afig una nova disposició transitòria quarta, que queda redactada de la manera següent:

"Disposició transitòria quarta. Instal·lacions d'energies renovables que es troben en tramitació

1. Les previsions d'este decret llei seran aplicables als procediments d'autorització d'instal·lacions d'energies renovables que estiguen en tramitació en el moment de l'entrada en vigor d'aquell.

En este sentit, tot projecte en tramitació que no haja obtingut encara una declaració d'impacte ambiental favorable haurà de sol·licitar i obtindre una valoració favorable de la implantació del projecte proposat en el territori. Esta valoració favorable l'emetrà l'òrgan competent en matèria de territori i paisatge, d'acord amb el que indica l'article 25.1.

La tramitació d'esta valoració, referida a estos expedients en tramitació, tindrà caràcter preferent, i haurà d'emetre's en el termini de tres mesos, d'acord amb el que disposa l'article 25.1.

2. Respecte dels expedients regulats en els paràgrafs 2n i 3r de l'apartat 1, no serà necessari reiterar la petició d'informes ja emesos, o tràmits ja realitzats d'acord amb el procediment regulat per la normativa anterior, incloent-hi la resta d'aspectes que arreplega l'informe en matèria d'ordenació del territori i paisatge de l'article 25.1. Només en el cas que la regulació donada per este decret llei al procediment permeta l'emissió d'informes favorables o un avanç en la tramitació, el promotor podrà sol·licitar esta emissió o avanç, que haurà de produir-se en el termini de tres mesos des de la petició.

En cas que s'hagen emés dos informes negatius corresponents a algun dels tràmits referits en l'article 25.1, últim paràgraf, d'esta norma, l'òrgan competent en matèria de territori i paisatge emetrà un únic i definitiu informe.

3. No serà necessari emetre un nou certificat de compatibilitat urbanística en els procediments en tramitació en els quals ja s'haja emés este certificat amb caràcter favorable, d'acord amb la regulació anterior. En este supòsit, tampoc serà exigible l'informe no vinculant sobre valoració favorable o desfavorable que realitza l'ajuntament, i que està regulat en l'article 19.1.

4. En cap cas s'exigirà la tramitació d'una declaració d'interés comunitari per a la instal·lació de qualsevol projecte en tramitació a l'entrada en vigor d'este decret llei.

5. Els promotors de projectes d'aprovació autonòmica en tramitació a l'entrada en vigor d'esta norma hauran d'aportar un estudi d'integració paisatgística en el moment en què siga requerit per l'òrgan autonòmic competent en matèria de paisatge."

Vint-i-quatre. Es modifica l'annex III, que queda redactat de la manera següent:

"ANNEX III

Documentació que cal adjuntar a la sol·licitud de les autoritzacions administratives prèvia i de construcció

– Informe-certificat urbanístic emés per l'ajuntament referit a la compatibilitat urbanística del projecte, de cada un dels municipis afectats, o justificant de la seua sol·licitud quan este no s'haja emés, i caldrà aportant en este cas una declaració responsable del promotor de la situació urbanística dels terrenys;

– Permís accés a la xarxa de transport o distribució, quan la instal·lació haja de connectar-se a una d'estes, o un resguard acreditatiu d'haver depositat la garantia econòmica establida per a la seua sol·licitud;

– Documents acreditatius de la capacitat legal, tècnica i economicofinancera del promotor per a dur a terme el projecte;

– Documents que acrediten la disponibilitat, o el compromís de disponibilitat, d'almenys un 25 % dels terrenys sobre els quals es projecte la central fotovoltaica quan es tracte de sòl no urbanitzable;

– Declaració responsable subscrita pel promotor de la instal·lació del fet que tota la documentació presentada és suficient i adequada a la sol·licitud instada;

– Pla de desmantellament de la instal·lació i de restauració del terreny i l'entorn afectat, que inclourà un pressupost d'execució dels treballs descrits;

– Llista dels elements, els espais, els servicis i les instal·lacions públiques afectats per l'actuació, així com de la titularitat administrativa d'estos, amb la finalitat de formular les consultes necessàries per a valorar les afeccions esmentades, durant la fase de consultes, i el promotor serà el responsable de la seua identificació;

– Full resum firmat pel redactor del projecte. Reflectirà les principals característiques definitòries de la instal·lació:

• Paràmetres de disseny:

- Potència instal·lada i producció anual estimada (MWh/any).

- En cas de centrals fotovoltaiques, mòduls fotovoltaics: tecnologia de disseny, potència dels mòduls, nombre de mòduls, capacitat de producció (W/m²), superfície de cada mòdul

- Sistema de subjecció i ancoratge: suports fixos o amb seguidors solars i tipus de fonamentació (correguda, mitjançant clavaments o altres)

- En cas de parcs eòlics, tipus aerogenerador: potència unitària, nombre d'aerogeneradors, altura de la boixa, diàmetre del rotor.

- Sistema d'evacuació: característiques constructives (tipus interior en edifici, d'intempèrie, etc.) i tècniques (potència i tensions nominals) de la subestació o centres de transformació, característiques constructives (línia aèria o cable subterrani) i tècniques (longitud, nombre de circuits, tensió nominal —kV—, capacitat —MVA—) de la línia elèctrica.

• Emplaçament:

- Parcel·les afectades: llista amb municipi, polígon i parcel·les afectades per la instal·lació i la superfície cadastral de cada una.

• Àrea de la superfície ocupada, calculada com l'àrea definida pel perímetre envolupant de tots els equips i les instal·lacions que componen la instal·lació, excloent-ne la línia d'evacuació.

• Àrea total vinculada, entesa com la suma de la superfície cadastral de totes les parcel·les associades a la instal·lació, amb l'excepció dels terrenys afectats per la línia d'evacuació (llevat que queden inclosos en les parcel·les anteriors).

• Pressupost d'execució material.

– Plànols d'emplaçament de la instal·lació i de localització de les instal·lacions i els equips, incloent-hi el sistema d'evacuació. S'entregarà en format gml, admés per l'Administració pública i arreplegat en l'NTI, la norma tècnica d'interoperativitat. Es podran admetre, a més, alguns formats no oberts en consideració al seu ús generalitzat en el sector de l'arquitectura i l'enginyeria, com és el cas dels formats de disseny Shapefile o, en defecte d'això, formats de CAD convencionals: dxf, dwg o dgn. Si és el cas, s'adoptaran com a base topogràfica les sèries CV05 i CV20, cartografia oficial de la Comunitat Valenciana proporcionada per l'Institut Cartogràfic Valencià (ICV). En tot cas, el sistema de coordenades emprat serà el mateix que el de l'esmentat mapa base (sistema de referència ETRS89 i en projecció UTM referit al fus 30N).

- Estudi d'integració paisatgística amb el contingut establit en l'annex II del TRLOTUP, si bé la participació pública coincidirà amb el tràmit d'informació pública del procediment.

Tots els documents presentats per a la tramitació d'expedients regulats en este decret llei (tant els que indica este annex com els requerits per la legislació sectorial aplicable) tindran format digital i comptaran amb firma digital vàlida de la persona tècnica projectista o del promotor de la instal·lació, segons corresponga. En cas que el format del document no permeta la firma, s'adjuntarà una declaració responsable de l'autoria i la veracitat de la informació incorporada i que esta és coherent amb la inclosa en la resta de documents aportats i s'ajusta a esta."

*Article 116. Modificació del Decret 88/2005, de 29 d'abril, del Consell de la Generalitat, pel qual s'establixen els procediments d'autorització d'instal·lacions de producció, transport i distribució d'energia elèctrica que són competència de la Generalitat*

El Decret 88/2005, de 29 d'abril, del Consell de la Generalitat, pel qual s'establixen els procediments d'autorització d'instal·lacions de producció, transport i distribució d'energia elèctrica que són competència de la Generalitat, queda redactat així:

U. Es modifica l'apartat 1 de l'article 2, que queda redactat de la manera següent:

"Article 2. Àmbit d'aplicació

1. L'àmbit d'aplicació del present decret comprén les següents instal·lacions elèctriques, sempre que la seua ubicació no excedisca l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana ni de les aigües marítimes interiors adjacents a este i al mar territorial, i estiguen subjectes a alguna de les autoritzacions previstes en la regulació del sector elèctric:

– Les de producció, incloent-hi les seues infraestructures d'evacuació, la potència instal·lada de les quals no siga superior a 50 MW elèctrics. Les infraestructures d'evacuació que formen part de la instal·lació de producció inclouen la connexió amb la xarxa de transport o de distribució, i si és el cas, la transformació d'energia elèctrica.

– Les de la xarxa de transport secundari, incloent-hi les instal·lacions d'esta xarxa que siguen mòbils.

– Les de les xarxes de distribució, incloent-hi les mòbils.

– Les connexions de servici de tensió nominal inferior a 380 kV.

– Les línies directes, excepte quan estiguen connectades a instal·lacions de generació de competència estatal, i

– Les infraestructures elèctriques de les estacions de recàrrega de vehicles elèctrics de potència superior a 3.000 kW."

Dos. Es modifica l'apartat 2 de l'article 2 bis, que queda redactat de la manera següent:

"Article 2 bis. Instal·lacions elèctriques excloses totalment o parcialment del règim d'autorització administrativa

[...]

2. Només requeriran autorització d'explotació:

– Les de producció d'energia elèctrica amb potència instal·lada no superior a 500 kW;

– Les connexions de servici de qualsevol longitud i tensió nominal no superior a 30 kV, sempre que no sol·liciten la seua declaració d'utilitat pública, en concret, i no estiguen sotmeses a avaluació ambiental.

S'entendrà per connexió de servici, únicament a l'efecte de necessitat d'obtindre autoritzacions administratives regulades en la legislació del sector elèctric, la instal·lació de nova extensió de xarxa, incloent-hi, si és el cas, el centre de seccionament, que tinga per finalitat atendre un únic punt de subministrament o l'evacuació d'un únic generador, sense perjuí de la configuració d'alimentació, en punta o en pas, anell o bucle, d'este amb la xarxa elèctrica. En cas que esta instal·lació haja de cedir-se a l'empresa transportista o a la distribuïdora de la zona, esta cessió s'haurà de realitzar en sol·licitar l'autorització d'explotació.

– Les modificacions no substancials de les instal·lacions de producció, transport, distribució, línies directes i infraestructures elèctriques de les estacions de recàrrega de vehicles elèctrics de potència superior a 3.000 kW.

En estos casos, amb la sol·licitud d'autorització d'explotació haurà d'adjuntar-se la documentació de disseny, finalització d'obres i superació de totes les proves, els assajos i els controls exigida per la reglamentació de seguretat electrotècnica que acredite el compliment de les condicions de seguretat de les instal·lacions i de l'equip associat, així com una declaració responsable i de conformitat firmada pel sol·licitant, en què accepte el condicionat o els informes favorables de les distintes administracions, organismes, empreses de servici públic o de servicis d'interés econòmic general amb béns o drets a càrrec seu afectats per la instal·lació elèctrica, o d'haver-los sol·licitat fefaentment a estos i haver transcorregut més de vint dies sense resposta."

Tres. Es modifica l'apartat b de l'article 3, que queda redactat de la manera següent:

"Article 3. Classificació de les instal·lacions

Les instal·lacions elèctriques sotmeses a autorització administrativa que entren dins de l'àmbit d'aplicació d'este decret es classifiquen en els grups següents:

[...]

b) Grup segon.

Les instal·lacions següents no incloses en el grup primer:

– Les de producció, incloent-hi les seues infraestructures d'evacuació;

– Les xarxes de distribució d'energia elèctrica;

– Les línies directes, i

– Les connexions de servici.

Formen part també d'este grup totes les infraestructures elèctriques de les estacions de recàrrega de vehicles elèctrics de potència superior a 3.000 kW."

Quatre. Es modifica l'apartat 1 de l'article 4, que queda de la manera següent:

"Article 4. Òrgans competents

1. Les autoritzacions administratives per a l'execució, l'ampliació, la modificació, la transmissió i el tancament, temporal o definitiu, de les instal·lacions elèctriques que estiguen subjectes a estes, així com la seua declaració d'utilitat, en concret, seran atorgades per:

a) El centre directiu competent en energia de la conselleria que tinga atribuïda esta matèria, en els casos següents:

– Les de producció, incloent-hi les seues infraestructures d'evacuació, amb una potència instal·lada a autoritzar superior a 10 MW elèctrics.

– Totes les de la xarxa de transport secundari.

– Les de les xarxes de distribució amb una tensió nominal alguna de les parts a autoritzar superior a 66 kV, així com totes les que siguen interprovincials amb independència de la seua tensió nominal.

– Les connexions de servici amb una tensió nominal superior a 66 kV, així com totes les que siguen interprovincials amb independència de la seua tensió nominal.

– Les línies directes amb una tensió nominal superior a 66 kV, així com totes les que siguen interprovincials amb independència de la seua tensió nominal.

– L'autorització d'explotació en el cas que la instal·lació afecte més d'una província.

b) Els servicis territorials competents en energia de la conselleria que tinga atribuïda esta matèria, per a la resta de les instal·lacions, incloent-hi totes les infraestructures elèctriques de les estacions de recàrrega de vehicles elèctrics de potència superior 3.000 kW. Així mateix, per a emetre l'autorització d'explotació de totes les instal·lacions elèctriques situades en la província respectiva on s'implante la instal·lació."

Cinc. Es modifica l'apartat 2 de l'article 5, que queda de la manera següent:

"Article 5. Presentació de sol·licituds

[...]

2. A la sol·licitud s'adjuntarà la documentació a què fa referència este decret i l'exigida, si és el cas, per la legislació específica aplicable.

En tot cas, la sol·licitud d'autorització administrativa anirà acompanyada amb la documentació següent:

–Aquella que acredite la capacitat del sol·licitant en els termes que assenyala este decret.

– Avantprojecte de la instal·lació, que haurà de contindre:

A) Memòria en la qual es consignen les especificacions següents:

1) Ubicació de la instal·lació o, quan es tracte de línies de transport o distribució d'energia elèctrica, l'origen, el recorregut i el final d'esta.

2) Objectiu de la instal·lació.

3) Característiques principals d'esta.

4) Justificació de la necessitat de la instal·lació i que no genera incidències negatives en el sistema.

5) Si és el cas, les instal·lacions a desmuntar associades a la instal·lació projectada, tot això, sense perjuí que es requerisquen les autoritzacions administratives regulades en la LSE.

B) Punts de connexió de la infraestructura elèctrica. S'indicarà clarament el punt o els punts, si és el cas, de la xarxa existent a la qual es pretenen connectar les instal·lacions de les quals se sol·licita autorització, i s'assenyalarà, per a cada un, l'emplaçament geogràfic, el titular i les característiques que el definisquen.

C) Plànols de la instal·lació projectada i, si és el cas, a desmuntar a escala mínima 1:50.000.

D) Pressupost estimat d'esta.

E) Relació detallada d'afeccions a administracions públiques, organismes i, si és el cas, empreses de servici públic o de servicis d'interés general amb béns o servicis a càrrec seu afectats per la instal·lació i motius de l'afecció.

F) Quan siga procedent, segons el que establix este decret, separata de la part de la documentació que siga d'interés per a les administracions públiques, els organismes i, si és el cas, les empreses de servici públic o de servicis d'interés general amb béns o servicis a càrrec seu, afectats per la instal·lació."

Sis. Es modifica l'apartat 1 de l'article 6, que queda redactat de la manera següent:

"Article 6. Obligació de resoldre i silenci administratiu

1. L'òrgan competent resoldrà sobre les sol·licituds objecte d'este decret, d'autorització administrativa prèvia, declaració d'utilitat pública en concret i autorització administrativa de construcció per a l'execució, l'ampliació i la modificació d'instal·lacions elèctriques, d'autorització de transmissió i d'autorització de tancament, definitiu o temporal, d'estes, i notificarà les resolucions en el termini màxim de sis mesos per a les del grup primer, i de tres mesos per a les del grup segon, a comptar de la data de registre d'entrada de la sol·licitud o, en cas que siga aplicable, la data en què la sol·licitud s'haja admés a tràmit."

Set. Es modifica l'apartat 1 de l'article 9, que queda de la manera següent:

"Article 9. Procediment d'autorització

1. Informació pública

Les sol·licituds d'autorització administrativa prèvia se sotmetran al tràmit d'informació pública durant el termini de vint dies, i a este efecte s'inserirà un anunci extracte d'estes en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana o el butlletí oficial de la província respectiva, segons l'àmbit territorial de l'òrgan competent per a resoldre-les.

Quan se sol·licite la declaració d'utilitat pública, en concret, de les instal·lacions elèctriques que tinguen reconeguda amb caràcter general esta declaració en la legislació bàsica del sector elèctric, se sotmetran al tràmit d'informació pública de conformitat amb el que establix esta i la legislació d'expropiació forçosa.

Quan el projecte de la instal·lació objecte de sol·licitud d'autorització administrativa prèvia estiga sotmés a la legislació d'avaluació ambiental i esta exigisca informació pública de la documentació ambiental i del projecte, esta es realitzarà d'acord amb el que determine esta legislació. De la mateixa manera s'actuarà en cas que la construcció i la posada en servici de la instal·lació estiga afectada per altres legislacions sectorials o específiques que exigisquen prèviament tràmit d'informació pública del projecte, i en estos casos la persona interessada haurà de sol·licitar-ho expressament, i adjuntar la documentació oportuna que calga sotmetre a este tràmit.

En el cas que se sol·licite simultàniament l'autorització administrativa prèvia i la declaració, en concret, d'utilitat pública, la informació pública a què es referixen els paràgrafs anteriors s'efectuarà conjuntament per a les dos sol·licituds, així com per a l'avaluació ambiental, quan esta s'aplique al projecte, fins i tot per a l'exigida per altres legislacions sectorials que se li apliquen, sempre que se sol·licite expressament i s'aporte la documentació preceptiva. A este efecte, en els anuncis, les comunicacions i els edictes que s'hagen de fer es faran constar les regulacions i els articles d'estes que exigix el precitat tràmit d'informació pública.

Per al cas que el tràmit d'informació pública s'efectue conjuntament, tal com disposa el paràgraf precedent, el termini per a formalitzar-lo haurà de ser el de més duració dels arreplegats en les diferents regulacions sectorials o específiques.

En el cas que la instal·lació afecte més d'una província, correspondrà tramitar l'expedient al servici territorial competent en matèria d'energia en el qual recaiga la major part de la longitud del traçat en cas de línies elèctriques, o la major part de l'àrea de la superfície ocupada pels equips principals de la instal·lació corresponent.

Les modificacions no substancials dels projectes en tramitació que es produïsquen a conseqüència de l'estimació d'al·legacions presentades per particulars o de la imposició de condicionats i mesures correctores establides en el tràmit de consultes a les quals es referix l'apartat 4 d'este article, sempre que es compte amb la cessió del dret corresponent de les persones propietàries afectades, no se sotmetran a informació pública de nou.

Durant el termini d'informació pública les persones interessades podran formular les al·legacions que consideren oportunes."

Huit. Es modifiquen els apartats 1 i 2 de l'article 11, que queden redactats de la manera següent:

"Article 11. Aprovació del projecte d'execució

1. Sol·licitud

La persona sol·licitant, o titular de l'autorització administrativa prèvia quan esta s'haja atorgat, presentarà una sol·licitud d'autorització administrativa de construcció juntament amb:

– El projecte tècnic d'execució firmat per una persona tècnica competent, elaborat segons els reglaments tècnics, les especificacions particulars de les empreses distribuïdores aprovades per l'administració competent i altres normes tècniques aplicables.

– Una declaració responsable que acredite el compliment de la normativa que li siga aplicable firmada per la persona autora del projecte tècnic d'execució.

– En el cas d'instal·lacions que siguen cedides a l'empresa transportista única o empresa distribuïdora de la zona, i es tramiten per l'empresa promotora, document de conformitat amb el projecte per part de l'empresa transportista o distribuïdora.

– A més de la resta de documentació que s'aplique a la sol·licitud en funció de les seues característiques i emplaçament.

En el cas que la instal·lació afecte més d'una província, correspondrà tramitar l'expedient al servici territorial competent en matèria d'energia en el qual recaiga la major part de la longitud del traçat en cas de línies elèctriques, o la major part de l'àrea de la superfície ocupada pels equips principals de la instal·lació corresponent.

Es presentaran en forma de separata les parts del projecte que afecten béns, instal·lacions, obres o servicis, centres o zones dependents d'altres administracions, organismes o empreses de servici públic o de servicis d'interés general, perquè estes establisquen el condicionat tècnic procedent.

En el cas que se sol·licite la tramitació conjunta de l'autorització administrativa prèvia i de l'autorització administrativa de construcció, la documentació a presentar juntament amb el projecte contindrà les mencions que preveuen els apartats 2.A.4 i 2.B de l'article 5 d'este decret.

2. Condicionats tècnics

L'òrgan territorial competent en matèria d'energia remetrà les separates o el projecte presentat a les distintes administracions, organismes o empreses de servici públic o de servicis d'interés general afectades, a fi de que establisquen el condicionat tècnic procedent en el termini de vint dies.

En el cas de sol·licituds d'autorització administrativa d'instal·lacions que siguen cedides a l'empresa transportista o a la distribuïdora de la zona, i siguen realitzades directament per la persona sol·licitant o promotora, es remetrà a estes la documentació tècnica i d'avaluació ambiental completes de la instal·lació.

No serà necessari obtindre este condicionat:

a) Quan per les distintes administracions, organismes i empreses esmentades hagen acordat amb la Conselleria d'Infraestructures i Transport normes de caràcter general per a l'establiment de les instal·lacions o per a l'encreuament o contigüitat de les línies elèctriques amb els béns, instal·lacions, obres, servicis, centres o zones de la seua competència.

b) Quan remeses les separates corresponents transcórrega el termini establit sense haver rebut resposta. En eixe cas es tindran per aprovades les especificacions tècniques proposades per la persona sol·licitant de la instal·lació en el projecte d'execució.

c) Quan la persona sol·licitant haja presentat, juntament amb la sol·licitud d'autorització administrativa de construcció, una declaració responsable i de conformitat firmada per ell, acceptant el condicionat o els informes favorables de les distintes administracions, organismes o, si és el cas, empreses de servici públic o de servicis d'interés econòmic general amb béns o drets a càrrec seu afectats per la instal·lació elèctrica, i que estos informes han sigut emesos per estes sobre la base d'exactament la mateixa documentació presentada amb la sol·licitud d'autorització. Al costat de la declaració responsable i de conformitat, la persona sol·licitant acompanyarà còpia dels mencionats condicionats i informes. En el cas d'instal·lacions destinades a ser cedides, els condicionats els haurà d'acceptar, a més de per la persona sol·licitant, per l'empresa cessionària.

Es donarà trasllat al sol·licitant dels condicionats tècnics establits, perquè, en el termini de deu dies, preste la seua conformitat o formule les objeccions que estime procedents.

La contestació de la persona sol·licitant es traslladarà a l'administració, organismes o empreses de servici públic o de servicis d'interés general que va emetre el corresponent condicionat tècnic perquè, en el termini de deu dies, mostre la seua conformitat o objeccions a esta contestació. Transcorregut este termini sense que l'administració, organismes o empreses de servici públic o de servicis d'interés general esmentats emeteren nou escrit d'objeccions sobre el seu condicionat, s'entendrà la conformitat amb la contestació al condicionat tècnic efectuada per la persona sol·licitant."

Nou. Es modifiquen els apartats 1, 4 i 5 de l'article 12, que queden redactats de la manera següent:

"Article 12. Autorització d'explotació

1. Una vegada executat el projecte, es presentarà la sol·licitud d'autorització d'explotació davant del servici territorial corresponent, a la qual s'adjuntarà tota la documentació exigida per la regulació del sector elèctric i de seguretat industrial aplicable a la instal·lació, així com per les autoritzacions administratives prèvia i de construcció.

S'indicarà el pressupost real d'execució, i la part que haja sigut sufragada per terceres persones distintes de la persona sol·licitant d'esta autorització.

[...]

4. Les autoritzacions d'explotació seran atorgades per l'òrgan competent establit en l'article. Quan l'autorització corresponga al centre directiu competent en matèria d'energia, la documentació anterior es presentarà davant el servici territorial competent per a la seua instrucció, qui l'elevarà a aquell, juntament amb el seu informe, per a autorització.

5. En els supòsits d'instal·lacions realitzades per terceres persones i que se cedisquen a l'empresa transportista única o distribuïdora de la zona abans de la seua posada en servici, s'aportarà per la persona cessionària al mateix temps que se sol·licite l'autorització d'explotació, còpia de l'acord o contracte de cessió firmat per les dos parts, en què done la conformitat a la cessió i còpia del conveni de rescabalament enfront de terceres persones quan este s'haja subscrit. La resolució arreplegarà de manera expressa la cessió de la instal·lació abans de l'atorgament de l'autorització d'explotació."

Deu. Es modifica l'article 13, que queda redactat de la manera següent:

"Article 13. Modificacions no substancials

1. Tindran la consideració de modificacions no substancials les establides amb este caràcter en l'article 115.3 del Reial decret 1955/2000, d'1 de desembre, pel qual es regulen les activitats de transport, distribució, comercialització, subministrament i procediments d'autorització d'instal·lacions d'energia elèctrica, així com les que no estiguen incloses en l'àmbit d'aplicació del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.

2. [Suprimit]

3. Per a les modificacions no substancials, no es requerirà autorització administrativa prèvia, ni autorització administrativa de construcció, i únicament caldrà obtindre l'autorització d'explotació. Per a la sol·licitud d'autorització d'explotació, es procedirà segons disposa l'article 12, i s'aportarà, a més, la documentació tècnica acreditativa del compliment de les condicions de seguretat de les instal·lacions i de l'element modificat. Per la pròpia naturalesa de les modificacions no substancials, independentment del que indica l'article 12.3, les instal·lacions afectades podran romandre en servici en tot moment.

En cap cas emetrà autoritzacions d'explotació per a les modificacions en instal·lacions complementàries com ara enllumenat, climatització, ventilació, telecomunicacions, sistemes de protecció contra incendis i manteniment d'obra civil, que no impliquen canvi retributiu. En estos casos, les modificacions hauran de complir, en tot cas, els reglaments de seguretat que els siguen aplicables.

4. Reglamentàriament, es desenvoluparà un procediment de sol·licitud conjunta per a totes les modificacions no substancials d'instal·lacions de transport o distribució executades en el semestre anterior, amb independència que puguen presentar-se sol·licituds individualitzades."

Onze. Es modifica l'apartat 2 de l'article 15, que queda redactat de la manera següent:

"Article 15. Modificacions no substancials

[...]

2. Per a les modificacions no substancials, no es requerirà autorització administrativa prèvia, ni autorització administrativa de construcció, i únicament caldrà obtindre l'autorització d'explotació. Per a la sol·licitud d'autorització d'explotació, es procedirà segons disposa l'article 18, i s'aportarà, a més, la documentació tècnica acreditativa del compliment de les condicions de seguretat de les instal·lacions i de l'element modificat. Per la pròpia naturalesa de les modificacions no substancials, independentment del que indica l'article 12.3, les instal·lacions afectades podran romandre en servici en tot moment.

En cap cas emetrà autoritzacions d'explotació per a les modificacions en instal·lacions complementàries com ara enllumenat, climatització, ventilació, telecomunicacions, sistemes de protecció contra incendis i manteniment d'obra civil, que no impliquen canvi retributiu. En tot cas, estes modificacions hauran de complir els reglaments de seguretat que els siguen aplicables."

Dotze. Es modifica l'apartat 1 de l'article 16, que queda de la manera següent:

"Article 16. Sol·licitud de les autoritzacions administratives prèvia i de construcció

1. Es presentarà conjuntament la sol·licitud de les autoritzacions administrativa prèvia i de construcció per a l'execució, l'ampliació o la modificació substancial d'instal·lacions elèctriques subjectes a estes juntament amb:

– El projecte tècnic d'execució firmat per una persona tècnica competent, elaborat d'acord amb els reglaments tècnics, les especificacions particulars de les empreses distribuïdores aprovades per l'administració competent i altres normes tècniques aplicables.

En la memòria del projecte es justificarà el compliment de les mencions previstes en els apartats 2.A.4 i 2.B de l'article 5 del present decret.

A més, el projecte tècnic haurà de portar el full resum firmat per la persona tècnica projectista i la persona titular, en el qual, a més de les característiques tècniques i administratives de la instal·lació (titular, situació, tensió, longitud, etc.), hauran d'indicar-se clarament les administracions, els organismes i les empreses de servici públic o de servicis d'interés general afectats per la instal·lació, incloent-hi la menció expressa de si requerixen o no estimació o declaració d'impacte ambiental, i que es complixen les condicions de pas per zones habitades.

– Una declaració responsable que acredite el compliment de la normativa que li siga aplicable firmada per la persona autora del projecte tècnic d'execució.

– Còpia dels informes o els condicionats emesos per les distintes administracions, organismes o, si és el cas, empreses de servici públic o de servicis d'interés econòmic general amb béns o drets a càrrec seu afectats per la instal·lació elèctrica objecte de sol·licitud de les autoritzacions, o una còpia fefaent d'haver-los sol·licitat a cada un d'estos amb una antelació mínima de 20 dies i no haver-ne obtingut resposta, aspecte que serà objecte de declaració expressa per la persona interessada. Les persones interessades, en realitzar directament les peticions d'estos informes i condicionats als organismes esmentats, els indicaran expressament en la sol·licitud que ho fan d'acord amb el present precepte, i els efectes per a la continuació del tràmit en cas que no responguen en el termini referit. No obstant això, els informes i els condicionats emesos abans de la resolució de les autoritzacions administratives hauran de ser comunicats immediatament per la persona interessada a l'òrgan territorial competent d'energia i es tindran en compte.

A la documentació anterior s'adjuntarà una declaració responsable i de conformitat amb el condicionat o els informes favorables de les distintes administracions, organismes o, si és el cas, empreses de servici públic o de servicis d'interés econòmic general amb béns o drets a càrrec seu afectats per la instal·lació elèctrica, i que estos informes els han emés estes sobre la base exactament de la mateixa documentació presentada amb la sol·licitud de les autoritzacions. En el cas d'instal·lacions destinades a ser cedides, els condicionats hauran de ser acceptats per la persona sol·licitant i per l'empresa cessionària.

– La resta de documentació que s'aplique a la sol·licitud en funció de les característiques tècniques i l'emplaçament de la instal·lació elèctrica."

Tretze. Es modifica l'article 19, que queda redactat de la manera següent:

"Article 19. Autorització de transmissió d'instal·lacions

1. La transmissió de les instal·lacions de transport, distribució, producció i línies directes requerirà autorització administrativa prèvia en els termes establits en legislació bàsica del sector elèctric i el que s'establix en el present decret com a desplegament d'esta.

2. La sol·licitud d'autorització de transmissió la presentarà qui pretenga adquirir la titularitat de la instal·lació dirigida a l'òrgan territorial competent en matèria d'energia per raó de l'emplaçament i anirà acompanyada, a més dels documents exigits amb caràcter general pel procediment administratiu comú, amb la documentació següent:

a) Acreditació de disposar, en el moment de formular la sol·licitud, de les capacitats legals, tècniques i econòmiques exigides per l'activitat corresponent al tipus d'instal·lació la transmissió de la qual se sol·licita.

b) Declaració de la persona titular de la instal·lació en la qual manifeste la seua voluntat de transmetre-la a favor de la persona sol·licitant.

c) Identificació de la instal·lació interessada amb referència a les autoritzacions administratives que n'hagen emparat la construcció i, si és el cas, posada en servici.

Sense perjuí de l'aplicació de la taxa corresponent, podran acumular-se en una mateixa sol·licitud d'autorització de transmissió més d'una instal·lació, i cada una haurà de quedar perfectament identificada en la documentació indicada anteriorment.

3. La sol·licitud d'autorització de transmissió la resoldrà en el termini màxim de tres mesos l'òrgan que la va autoritzar o tinga atribuïda la competència per a atorgar l'autorització administrativa prèvia de la instal·lació interessada. En els casos en què la resolució no corresponga a l'òrgan territorial competent en matèria d'energia, una vegada instruït completament el procediment, este remetrà la sol·licitud, juntament amb el seu informe, al centre directiu competent en matèria d'energia que la tinga atribuïda.

Transcorregut el termini màxim indicat per a resoldre, la sol·licitud d'autorització de transmissió es considerarà denegada, i les persones interessades podran interposar els recursos administratius previstos per la legislació de procediment comú.

La resolució que autoritze la transmissió de la instal·lació expressarà que la seua eficàcia queda condicionada al fet que la persona titular d'esta, i futura adquirent, acredite davant de l'òrgan autoritzador en el termini màxim de sis mesos, a comptar de la data en què es notifique la resolució a la persona sol·licitant:

a) la transmissió efectiva de la instal·lació, aportant còpia de la documentació justificativa del negoci jurídic dut a terme juntament amb l'entrega.

b) quan siga procedent, la constitució per la persona autoritzada de les noves garanties econòmiques per al desmantellament de la instal·lació i la restitució o la restauració dels terrenys i el medi ambient afectats en substitució de les que s'hagen imposat a l'anterior persona titular, o que foren exigibles d'acord per la legislació vigent en el moment de l'atorgament de l'autorització de transmissió. Únicament serà procedent la devolució de les garanties econòmiques a l'anterior persona titular de la instal·lació quan hagen sigut constituïdes, degudament actualitzades, per la persona adquirent.

Si en el termini de sis mesos la persona titular de l'autorització de transmissió no acredita degudament el compliment de les dos condicions, es produirà de manera automàtica la caducitat d'esta.

La resolució arreplegarà expressament que no podrà exercir-se l'activitat del sector elèctric associada a la instal·lació la transmissió de la qual se sol·licita mentres no es complisquen les condicions referides. Així mateix, expressarà que una vegada complides estes, la nova persona titular de la instal·lació quedarà subrogada en tots els drets, els deures i les obligacions que tenia l'anterior persona titular i exigisca la regulació de l'activitat.

4. Una vegada acreditats els requisits imposats per a la transmissió efectiva de la instal·lació, l'òrgan competent en matèria d'energia corresponent modificarà d'ofici la titularitat de la instal·lació en els registres administratius de la seua competència, així com traslladarà, quan així corresponga, el canvi de titular a altres òrgans o administracions.

Així mateix, es notificarà el canvi de titularitat efectiu als ajuntaments en què radique la instal·lació quan es tracte d'instal·lacions de producció d'energia elèctrica."

Catorze. Es modifica l'apartat 1 de l'article 20, que queda de la manera següent:

"Article 20. Autorització de tancament d'instal·lacions

1. Sol·licitud

La persona titular d'una instal·lació de producció, transport o distribució d'energia elèctrica que pretenga tancar-la haurà de sol·licitar una autorització administrativa de tancament a l'òrgan competent per a autoritzar la instal·lació elèctrica de què es tracte.

La persona titular de la instal·lació adjuntarà a la sol·licitud un projecte de tancament, que haurà de contindre, com a mínim, una memòria en la qual es detallen les circumstàncies tècniques, econòmiques, ambientals o de qualsevol altre orde per les quals es pretén el tancament, així com els plànols actualitzats de la instal·lació a escala adequada.

La sol·licitud es podrà acompanyar amb un pla de desmantellament de la instal·lació, en el cas que la persona sol·licitant així ho pretenga.

En el cas dels desmuntatges associats a una nova instal·lació, estos no tindran la consideració de tancament d'instal·lacions i es tramitaran conjuntament amb aquella, sempre que siga de la mateixa titularitat o es presente el consentiment de la persona titular."

Quinze. Es modifica l'apartat 3 de la disposició addicional primera, que queda redactat de la manera següent:

"Primera. Expropiació i servitud

[...]

3. Les publicacions que, de conformitat amb el que establixen l'esmentat Reial decret 1955/2000 i la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, s'hagen de realitzar en el Boletín Oficial del Estado es realitzaran en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana."

Setze. Es modifica la disposició addicional quarta, que queda redactada de la manera següent:

"Disposició addicional quarta. Format de la documentació gràfica dels avantprojectes, projectes i finals d'obra

La documentació gràfica principal que definix les instal·lacions dels avantprojectes, projectes i finals d'obra de les instal·lacions objecte d'este decret ha de complir les especificacions de georeferenciació que definix el Reial decret 1071/2007, de 27 de juliol, pel qual es regula el Sistema Geodèsic de Referència Oficial a Espanya, estarà georeferenciada en el sistema de referència ETRS89 (European Terrestrial Reference System 1989), i la projecció cartogràfica oficial triada serà la UTM referida al fus 30 nord (EPSG: 25830) i es presentarà en format SHP compatible amb la cartografia de l'Institut Cartogràfic Valencià."

CAPÍTOL II

Comerç

*Article 117. Modificació de la Llei 3/2011, de 23 de març, de la Generalitat, de comerç de la Comunitat Valenciana*

La Llei 3/2011, de 23 de març, de la Generalitat, de comerç de la Comunitat Valenciana, queda modificada així:

U. Es modifiquen els apartats 5 i 6 de l'article 21, que queden redactats de la manera següent:

"Article 21. Zones de gran afluència turística

[...]

5. Reglamentàriament es determinarà el procediment per a la sol·licitud de la declaració de les zones de gran afluència turística, així com per a la seua pròrroga, modificació o revocació. Igualment, reglamentàriament es determinarà la documentació que haurà de constar en l'expedient.

Sense perjuí del que s'ha indicat, en els casos de sol·licitud de declaració d'una nova zona de gran afluència turística promoguda per l'ajuntament, este haurà d'aportar, juntament amb la sol·licitud, l'acord de l'òrgan competent i l'acreditació de l'audiència a les persones interessades, la documentació acreditativa de les circumstàncies que justifiquen esta declaració o una declaració responsable que estes circumstàncies es donen en el municipi o en la zona per a la qual se sol·licita esta condició, sense perjuí de les facultats de comprovació, control i inspecció de l'òrgan competent de la Generalitat.

6. La declaració de zona de gran afluència turística, a l'efecte d'esta llei, tindrà una vigència indefinida, llevat que quede acreditat que han canviat les circumstàncies que van donar lloc a esta declaració. En este cas, la direcció general competent en matèria de comerç podrà modificar o revocar la declaració."

Dos. S'afig un apartat 4 a l'article 47, que queda redactat de la manera següent:

"Article 47. Ordenances municipals

[...]

4. Les ordenances municipals no podran exigir als qui són titulars de l'autorització haver satisfet totes les obligacions amb les hisendes locals per a l'exercici de la venda no sedentària, excepte en el cas que es tracte d'obligacions tributàries vinculades directament al desenvolupament d'esta modalitat de venda."

Tres. Es modifica l'apartat 1 de la disposició transitòria quarta, que queda redactat de la manera següent:

"Disposició transitòria quarta. Zones de gran afluència turística.

1. Les zones de gran afluència turística que ja estiguen declarades en el moment de l'entrada en vigor d'esta llei mantindran la vigència amb caràcter indefinit en els termes de l'article 21.6."

CAPÍTOL III

*Turisme*

*Article 118. Modificació de la Llei 15/2018, de 7 de juny, de la Generalitat, de turisme, oci, i hospitalitat de la Comunitat Valenciana*

La Llei 15/2018, de 7 de juny, de la Generalitat, de turisme, oci, i hospitalitat de la Comunitat Valenciana, queda modificada així:

U. Es modifica la lletra d de l'article 3, que queda redactada de la manera següent:

"Article 3. Definicions bàsiques

A l'efecte d'esta llei i de la normativa que la desenvolupe, s'entén per:

[...]

d) Empresa turística: persona física o jurídica, o comunitat de béns, que, en nom propi, de manera permanent o temporal i amb ànim de lucre, es dedica a desenvolupar una activitat turística o a prestar algun servici turístic."

Dos. S'afigen les lletres i, j i k a l'apartat 3 de l'article 9, que queda redactat de la manera següent:

"Article 9. Consell Valencià de Turisme

[...]

3. Corresponen al Consell Valencià del Turisme, entre altres, les funcions següents:

a) Informar sobre aspectes concrets del turisme de la Comunitat Valenciana i valorar el coneixement existent sobre este, per a la qual cosa podrà sol·licitar documentació a altres entitats, així com obtindre assistència tècnica especialitzada.

b) Conéixer la planificació turística i formular totes les propostes que estime adequades perquè puga contribuir al foment, la promoció, la competitivitat i el desenvolupament del sector turístic a la Comunitat Valenciana.

c) Conéixer els projectes de les disposicions normatives de caràcter general referits a l'ordenament turístic.

d) Elaborar estudis, informes i dictàmens sobre les qüestions que, amb caràcter facultatiu, se sotmeten a la seua consulta, a sol·licitud del Consell o dels seus membres.

e) Incidir en la formació d'una consciència general de la rellevància socioeconòmica i cultural del turisme i que el turisme pot contribuir de manera decisiva al desenvolupament sostenible de la Comunitat Valenciana.

f) Vetlar per la millor imatge turística de la Comunitat Valenciana.

g) Buscar en les seues actuacions l'equilibri entre els drets de les usuàries i usuaris turístics i els drets de les veïnes i veïns residents en el territori.

h) Elaborar un informe anual sobre les reunions mantingudes i les activitats desenvolupades pel Consell Valencià del Turisme.

i) Impulsar el turisme sostenible, ètic i responsable a la Comunitat Valenciana, d'acord amb els principis del Codi Ètic del Turisme Valencià i del Codi Ètic de l'OMT.

j) Proposar accions de desenvolupament i millora per a complir els principis del Codi Ètic i per a la comunicació amb el Comité Mundial d'Ètica del Turisme.

k) Impulsar la formació dels agents implicats en l'activitat turística en ètica i responsabilitat social i en la consecució dels Objectius de Desenvolupament Sostenible."

Tres. Se suprimix l'article 11.

Quatre. Es modifica l'apartat 2 de l'article 13, que queda redactat de la manera següent:

"Article 13. Estructura de Turisme Comunitat Valenciana

[...]

2. El Comité Estratègic de Gestió, com a òrgan encarregat de la direcció estratègica i l'avaluació i el control de les línies d'actuació de la política turística a desenvolupar per Turisme Comunitat Valenciana, comptarà amb representació paritària entre el sector públic i el privat. El nombre de components d'este comité serà com a màxim de 20.

Podran formar part d'este comité les associacions d'àmbit autonòmic més representatives del sector turístic valencià, el Consell de Cambres Oficials de Comerç, Indústria, Servicis i Navegació de la Comunitat Valenciana, les entitats titulars de les marques turístiques de la Comunitat Valenciana, les universitats valencianes i els centres de coneixement, les organitzacions sindicals i l'FVMP.

A l'efecte de la vertebració turística que perseguix l'objectiu d'esta llei, almenys dos dels vint components del comité estratègic estaran reservats a persones la representativitat de les quals, bé siga del sector públic o privat, siga de l'interior de la Comunitat Valenciana.

A l'efecte de determinar el nombre de representants d'entitats públiques, no es tindrà en compte el secretari o secretària, que exercirà les seues funcions amb veu, però sense dret a vot.

En qualsevol cas, el president o presidenta d'este comité serà qui tinga la titularitat del departament competent en matèria de turisme, i el seu vot tindrà caràcter diriment en cas d'empat a l'efecte d'adoptar acords."

Cinc. Es modifica l'apartat 4 de l'article 53, que queda redactat de la manera següent:

"Article 53. Exercici de l'activitat i prestació de servicis turístics

[...]

4. La inexactitud, la falsedat o l'omissió, de caràcter essencial, de qualsevol dada o informació que s'incorpore a una comunicació o declaració responsable, o la no presentació de la documentació que, si és el cas, es requerisca per a acreditar el compliment del que s'haja declarat o comunicat, determinarà la impossibilitat de continuar l'exercici de l'activitat i la prestació del servici des del moment que es tinga constància d'estos fets, sense perjuí de les responsabilitats penals, civils o administratives que pertoquen.

Així mateix, la resolució administrativa que declare estes circumstàncies podrà determinar l'obligació de la persona interessada de restituir la situació jurídica al moment previ a l'exercici de l'activitat o del servici corresponent. Igualment, podrà determinar la impossibilitat d'instar un nou procediment amb el mateix objectiu durant un període màxim de quatre anys.

La resolució d'esta mena de procediments administratius haurà de notificar-se en el termini màxim de sis mesos des de l'inici.

Es considera, en tot cas, inexactitud, falsedat o omissió de caràcter essencial en dades, manifestacions o documents la que afecte:

a) L'acreditació de les dades considerades necessàries per a la inscripció registral, de conformitat amb el que es dispose reglamentàriament.

b) El risc per a la seguretat de les persones i els seus béns.

c) Les garanties de responsabilitat contractual exigibles legalment.

d) L'informe municipal de compatibilitat urbanística per a ús turístic favorable.

e) La disponibilitat de la declaració d'interés comunitari o la seua exempció, així com llicències, i informes urbanístics i ambientals que, si és el cas, corresponguen."

Sis. Es modifica l'article 55, que queda redactat de la manera següent:

"Article 55. Empreses i establiments turístics

1. Són empreses turístiques les persones físiques o jurídiques, o les comunitats de béns, que, en nom propi, amb ànim de lucre de manera professional i habitual, bé de manera permanent o temporal, realitzen qualsevol de les activitats següents o presten algun d'estos servicis:

a) Allotjament turístic.

b) Mediació turística i agències de viatges.

c) Entreteniment i oci, turisme actiu i ecoturisme.

d) Restauració.

e) Servicis complementaris.

f) Balneari, hotel balneari i vila termal.

2. Es consideren establiments turístics els locals, les instal·lacions o les infraestructures estables oberts al públic i condicionats de conformitat amb la normativa aplicable en cada cas en què les empreses turístiques i altres prestadors realitzen o presten algun dels seus servicis. Així mateix, es consideraran establiments turístics les vivendes d'ús turístic."

Set. S'afig un nou apartat 3 en l'article 97, que queda redactat de la manera següent:

"Article 97. Principis generals

[...]

3. Les persones responsables de qualsevol infracció administrativa en matèria turística, d'acord amb el que preveuen els articles 14.3 i 16.5 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, es relacionaran electrònicament amb l'Administració en qualsevol procediment sancionador o diligència. Així mateix, les notificacions que es practiquen es realitzaran a través de mitjans electrònics, d'acord amb el que preveu el penúltim paràgraf de l'article 41.1 de la llei esmentada."

*Article 119. Modificació del Decret 62/1996, de 25 de març, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament regulador de la professió de guia de turisme*

El Decret 62/1996, de 25 de març, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament regulador de la professió de guia de turisme, queda modificat així:

U. Es modifica l'article 8, que queda redactat de la manera següent:

"Article 8. Convocatòria

1. Les proves per a obtindre l'habilitació de guia de turisme les convocarà periòdicament la conselleria que tinga les competències en matèria de turisme.

El procediment es regirà per les bases expressades en les convocatòries respectives, que hauran d'ajustar-se al que disposa el present reglament.

Cada convocatòria determinarà el sistema, els tribunals i altres circumstàncies que siguen procedents.

2. Es considera posseir la qualificació professional necessària, únicament als efectes d'esta habilitació, sense necessitat de superar les proves que es convoquen a este efecte, quan, a més de poder acreditar el domini d'una llengua estrangera, nivell mínim B2 del Marc Comú Europeu de Referència per a les Llengües, s'estiga en possessió d'un dels següents títols acadèmics o equivalents en la seua denominació o matèria:

a) Tècnic superior en Guia, Informació i Assistències Turístiques.

b) Títol de tècnic superior d'Informació i Comercialització Turística.

c) Títol de tècnic en Empreses i Activitats Turístiques.

d) Diplomatura en Empreses i Activitats Turístiques.

e) Títol de grau de Turisme.

f) Diplomatura en Turisme.

g) Doctorat en Turisme.

h) Determinats títols oficials universitaris, que podran comportar la convalidació de les següents unitats de competència de la qualificació professional de guia de turistes i visitants (HOT335\_3):

1. UC1069\_3. Interpretar el patrimoni i béns d'interés cultural de l'àmbit d'actuació a turistes i visitants.

2. UC1071\_3. Prestar servicis d'acompanyament i assistència a turistes i visitants i dissenyar itineraris turístics.

Estos títols oficials són: Tècnic superior en Agències de Viatges i Gestió d'Esdeveniments, llicenciatura/grau Humanitats, llicenciatura/grau Història, llicenciatura/grau Història de l'Art, llicenciatura/grau Geografia, llicenciatura/grau Geografia i Història, llicenciatura/grau Belles Arts, grau Conservació i Restauració de Béns Culturals, grau Geografia i Gestió del Territori, grau Arqueologia, grau Gestió Cultural), o qualsevol altre equivalent en la seua denominació o matèria.

3. Igualment, es considerarà acreditat el requisit de posseir la qualificació professional quan, estant en possessió d'un títol oficial de cicle formatiu de grau superior, diplomatura, llicenciatura o grau, no inclosos en l'apartat anterior, o de la corresponent credencial d'homologació en el cas de títols estrangers, s'haja obtingut, a més, l'acreditació de les unitats de competència UC1069\_3 i UC1071\_3."

Dos. Es modifica l'article 9, que queda redactat de la manera següent:

"Article 9. Requisits

Podran accedir a les proves d'habilitació de guia de turisme que s'organitzen a la Comunitat Valenciana les persones físiques que reunisquen els requisits següents:

a) Ser major d'edat.

b) Estar en possessió d'algun dels següents títols acadèmics:

– Diplomat o diplomada en Turisme.

– Diplomat o diplomada en Empreses i Activitats Turístiques.

– Tècnic o tècnica d'Empreses i Activitats Turístiques.

– Tècnic o tècnica superior de Guia, Informació i Assistència Turística.

– Tècnic o tècnica superior en Informació i Comercialització Turística.

– Grau, diplomatura o llicenciatura universitària.

– Qualsevol altre equivalent o homologat als anteriors.

En el cas de títols estrangers, la persona interessada haurà d'acreditar la seua homologació per l'òrgan competent.

c) Acreditar el domini d'una llengua estrangera, del nivell que s'establisca en cada convocatòria, del Marc Europeu Comú de Referència per a les Llengües, a més del d'una de les oficials de la Comunitat Valenciana per a persones sol·licitants estrangeres, o llengua de signes, si és el cas."

Tres. Es modifica l'article 11, que queda redactat de la manera següent:

"Article 11. Convalidació de coneixements

1. Aquelles persones professionals que acrediten posseir un títol homologable a l'expressat en l'apartat b o c de l'article 9, o de rang superior, tindran dret a convalidar els seus coneixements, i quedaran exemptes de superar les proves d'habilitació sobre les matèries d'examen que coincidisquen amb coneixements prou acreditats per la possessió d'estes titulacions o idiomes o llengua de signes.

2. Es podran incorporar, en qualsevol moment, a l'habilitació ja obtinguda, nous idiomes estrangers o llengua de signes, mitjançant la presentació d'almenys el certificat del nivell del Marc Europeu Comú de Referència per a les Llengües exigit en la convocatòria anterior a la sol·licitud, sense necessitat d'esperar a una nova convocatòria de proves d'habilitació."

*Article 120. Decret 5/2020, de 10 de gener, del Consell, de regulació de l'estatut del municipi turístic de la Comunitat Valenciana*

El Decret 5/2020, de 10 de gener, del Consell, de regulació de l'estatut del municipi turístic de la Comunitat Valenciana, queda modificat així:

U. Es modifica l'apartat 2 de l'article 5, que queda redactat de la manera següent:

"Article 5. Criteris

[...]

2. L'acreditació del compliment d'estos criteris es realitzarà a través del sistema d'intel·ligència turística previst en l'article 48 de l'LTOH, a través de qualsevol altre sistema oficial d'acreditació de dades i, en defecte d'això, a través d'operacions estadístiques específiques realitzades pels municipis sol·licitants que garantisquen la solvència i la qualitat de la informació.

El sistema o sistemes d'acreditació gaudiran de publicitat i podran realitzar-se a partir de la informació estadística que figura en la pàgina web de l'entitat Turisme Comunitat Valenciana."

Dos. Es modifica la lletra f de l'apartat 1 de l'article 9, que queda redactada de la manera següent:

"Article 9. Obligacions

1. Per al reconeixement de la condició de municipi turístic, el municipi haurà d'adoptar l'hospitalitat com a marc de referència en l'acció pública turística, així com complir les obligacions següents:

[...]

f) Col·laborar amb mitjans locals en els plans d'inspecció contra l'intrusisme i la competència deslleial que desenvolupe la Generalitat. Esta col·laboració interadministrativa es formalitza mitjançant l'instrument corresponent i establix el procediment per a obtindre, de manera coordinada amb els servicis territorials de turisme, la informació obtinguda pels municipis necessària per a combatre l'intrusisme en el sector turístic."

Tres. Es modifica l'apartat 3 de l'article 17, que queda redactat de la manera següent:

"Article 17. Iniciació

[...]

3. La presentació de la sol·licitud es realitzarà per mitjans electrònics a través del tràmit telemàtic establit a este efecte en la seu electrònica de la Generalitat, accessible des d'esta o des de la Guia Prop d'atenció al ciutadà de la Generalitat. L'òrgan competent en matèria de turisme disposarà dels enllaços corresponents en la seua pàgina web."

Quatre. Es modifica l'article 20, que queda redactat de la manera següent:

"Article 20. Causes

Donarà lloc a la pèrdua de la condició de municipi turístic o a la modificació de la seua categoria la concurrència d'alguna de les circumstàncies següents:

a) Desaparició de la concurrència dels criteris obligatoris que hagen donat lloc al reconeixement de la condició de municipi turístic.

b) Incompliment d'alguna de les obligacions que establix el capítol III d'este decret, especialment les relatives a la col·laboració amb la Generalitat en la lluita contra l'intrusisme establides en les bases o l'instrument corresponent.

c) La renúncia expressa del municipi."

*Article 121. Modificació del Decret 7/2020, de 17 de gener, del Consell, de regulació dels òrgans per a la coordinació de l'acció turística i de l'organisme públic per a la gestió de la política turística*

El Decret 7/2020, de 17 de gener, del Consell, de regulació dels òrgans per a la coordinació de l'acció turística i de l'organisme públic per a la gestió de la política turística, queda modificat així:

U. Es modifica la lletra a de l'apartat 1 de l'article 8, que queda redactada de la manera següent:

"Article 8. Composició

1. El Consell Valencià del Turisme està compost per les persones següents:

a) Presidència: la persona titular de la conselleria amb competències en matèria de turisme."

Dos. Es modifica la lletra a de l'apartat 1 de l'article 13, que queda redactada de la manera següent:

"Article 13. Composició

1. La Comissió Interdepartamental de Turisme està composta pels membres següents:

a) Presidència: la persona titular de la conselleria amb competències en matèria de turisme."

Tres. Se suprimix el capítol III, articles 15,16,17 i 18.

Quatre. Es modifica l'apartat 1 de l'article 31, que queda redactat de la manera següent:

"Article 31. De la presidència

1. El president o la presidenta de l'entitat, que ho serà al seu torn del Comité Estratègic de Gestió i del Comité de Direcció, serà la persona titular de la conselleria amb competències en matèria de turisme i exercirà la superior representació de turisme Comunitat Valenciana en totes les seues relacions amb entitats públiques o privades, amb les excepcions que, si és el cas, puguen establir-se."

Cinc. Es modifica l'apartat 2 de l'article 34, que queda redactat de la manera següent:

"Article 34. De la Secretaria General

[...]

2. El nomenament i el cessament de la persona titular de la Secretaria General de Turisme Comunitat Valenciana els aprovarà el Comité de Direcció de l'entitat, a proposta de la persona titular de la Presidència de l'entitat.

El nomenament recaurà sobre un cap o una cap d'àrea de l'entitat, sobre un funcionari o funcionària amb rang de subdirector o subdirectora general del departament amb competències en matèria de turisme que funcionalment haja sigut adscrit a l'entitat, o sobre personal fix d'esta entitat que pertanga al grup A."

*Article 122. Modificació del Decret 10/2021, de 22 de gener, del Consell, d'aprovació del Reglament regulador de l'allotjament turístic a la Comunitat Valenciana*

El Decret 10/2021, de 22 de gener, del Consell, d'aprovació del Reglament regulador de l'allotjament turístic a la Comunitat Valenciana, queda modificat com seguix:

U. Es modifica el títol del decret, que queda redactat de la manera següent:

"Decret 10/2021, de 22 de gener, del Consell, pel qual es regula l'allotjament turístic en la Comunitat Valenciana"

Dos. Es modifica la redacció de l'apartat 4 de l'article 8, que queda redactat de la manera següent:

"Article 8. Característiques dels distintius i tècniques de reproducció

[...]

4. Els arxius PDF editables de tots els distintius a grandària real necessaris per a la seua producció quedaran a la disposició de les persones interessades en la pàgina web de l'òrgan competent en matèria de turisme."

Tres. Es modifica l'apartat 2 de l'article 20, que queda redactat de la manera següent:

"Article 20. Exercici de l'activitat d'allotjament turístic

[...]

2. La relació amb les persones o les entitats interessades es durà a terme, tant per a les persones físiques com jurídiques, a través de mitjans electrònics, d'acord amb el que preveu l'article 14.3 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques. Així mateix, la notificació es realitzarà a través de mitjans electrònics, d'acord amb el que preveu el penúltim paràgraf de l'article 41.1 de la llei esmentada."

Quatre. Es modifiquen els apartats 1, 3, 4 i 5 de l'article 21, que queden redactats en els termes següents:

"Article 21. Declaració responsable d'inici d'activitat

1. Els qui pretenguen desenvolupar l'activitat d'allotjament turístic, en qualsevol de les seues modalitats, hauran de presentar davant del servici territorial de turisme de la província on se situe l'allotjament una declaració responsable en la qual manifesten el compliment dels requisits previstos en els articles següents que els siguen aplicables per a la tipologia pretesa, i, si és el cas, la classificació, i el compromís de mantindre'ls durant el temps de vigència de l'activitat, mitjançant els impresos normalitzats que estaran permanentment disponibles en la pàgina web de l'òrgan competent en matèria de turisme. Este òrgan serà competent per a l'ordenació, la instrucció i la resolució del procediment.

[...]

3. Per a realitzar la presentació telemàtica de la declaració responsable, s'accedirà a la seu electrònica de la Generalitat, [https://sede.gva.es,](https://sede.gva.es, ) o a través del buscador de tràmits i servicis de la Guia PROP d'atenció a la ciutadania de la Generalitat, i se seleccionarà el tràmit corresponent. L'òrgan competent en matèria de turisme disposarà dels enllaços corresponents en la seua pàgina web.

4. L'òrgan competent en matèria de turisme mantindrà actualitzats els continguts i els models normalitzats mitjançant la seua publicació en la seu electrònica de la Generalitat i en la Guia PROP d'atenció a la ciutadania de la Generalitat.

5. Amb la declaració responsable s'adjuntarà:

a) En el cas dels establiments hotelers:

1.          Un qüestionari d'autoavaluació, si és el cas.

2.          Relació d'habitacions i/o unitats d'allotjament que integren l'establiment hoteler.

3.          Qualsevol altre document que contribuïsca a classificar-lo.

b) En el cas dels blocs i conjunts d'apartaments turístics:

1.          Una relació dels apartaments que integren el bloc o el conjunt.

c) En el cas de vivendes d'ús turístic i empreses gestores de vivendes d'ús turístic:

1.          Relació de vivendes d'ús turístic, amb informe municipal favorable de compatibilitat urbanística.

d) En el cas de càmpings i àrees de pernoctació en trànsit per a autocaravanes:

1.          Relació de parcel·les i places d'aparcament i, si és el cas, de les instal·lacions fixes de què dispose."

Cinc. Es modifica la lletra a de l'apartat 6 de l'article 25, que queda redactada de la manera següent:

"Article 25. Inscripció de l'establiment en el Registre de turisme de la Comunitat Valenciana

[...]

6. Es considera, en tot cas, inexactitud, falsedat o omissió de caràcter essencial en dades, manifestacions o documents la que afecte:

a) Qualsevol dada que necessàriament haja de constar en la inscripció registral, de conformitat amb el que es dispose reglamentàriament."

Sis. Es modifica l'apartat 1 de l'article 27, que queda redactat de la manera següent:

"Article 27. Classificació i reclassificació d'ofici

1. La classificació dels allotjaments turístics es fixarà amb base en el que disposa este decret i es podrà revisar d'ofici en qualsevol moment, mitjançant l'expedient corresponent, en el qual s'oirà la persona interessada."

Set. Es modifica l'apartat 2 de l'article 29, que queda redactat de la manera següent:

"Article 29. Modificacions i cessament de l'activitat

2. La persona titular d'una empresa d'allotjament turístic, o que exercisca una activitat o preste el servici d'allotjament turístic, haurà de posar en coneixement del servici territorial de turisme competent qualsevol modificació essencial que afecte la seua activitat mitjançant la presentació de la corresponent declaració responsable, incloent-hi els cessaments d'activitat, i els canvis de titularitat o de mediadors en la prestació del servici d'allotjament turístic.

En cas d'establiments hotelers, podran comunicar els cessaments temporals de l'activitat dins del seu període de funcionament."

Huit. Es modifica l'apartat 2 de l'article 31, que queda redactat de la manera següent:

"Article 31. Requisits que han de complir els establiments

[...]

2. Els requisits i les condicions mínimes dels distints establiments d'allotjament turístic que establix este decret s'entendran sense perjuí del que puguen establir les disposicions vigents en matèria de medi ambient, construcció i edificació, instal·lació i funcionament d'ascensors, de maquinària, residus, sanitat, urbanisme, activitats o autorització ambiental, seguretat, protecció contra el soroll, salubritat i estalvi energètic, instal·lacions i subministrament d'aigua, sistemes de prevenció, extinció i evacuació en cas d'incendis, accessibilitat i qualsevol altre que els siga aplicable.

La comunicació per l'administració competent que algun dels establiments inscrits en el registre no té l'autorització preceptiva o la llicència necessària per a l'exercici de l'activitat podrà donar lloc a la baixa, amb la tramitació prèvia de l'expedient oportú, en el qual es donarà audiència a la persona interessada."

Nou. S'afig un nou apartat 3 a l'article 40, que queda redactat de la manera següent:

"Article 40. Normes per a la classificació en grups i categories

[...]

3. Per raons de qualitat, en les unitats d'allotjament dels establiments hotelers de qualsevol grup no s'admetrà la instal·lació de lliteres."

Deu. Es modifica el primer paràgraf de l'article 44, que queda redactat de la manera següent:

"Article 44. Requisits de seguretat, disseny i qualitat en edificis d'establiments hotelers

Per als edificis d'establiments hotelers, sense perjuí dels requisits establits per la normativa bàsica, s'establixen els requisits específics següents:

a) En els espais i les sales comuns haurà d'assegurar-se la qualitat d'aire interior establida en la normativa d'instal·lacions tèrmiques en els edificis.

b) En tots els espais d'ús públic de l'establiment, així com en habitacions i banys, s'asseguraran les condicions de confort tèrmic establides en l'esmentada normativa d'instal·lacions tèrmiques.

c) Els banys i, si és el cas, les cuines disposaran de subministrament d'aigua potable calenta i freda amb les condicions establides en la normativa de salubritat i qualitat d'aigua de consum humà.

d) La il·luminació mitjana en habitacions i banys seguirà les recomanacions en matèria energètica publicades per organismes autonòmics o estatals.

e) Els servicis higiènics generals i els banys d'habitacions tindran ventilació directa a l'exterior o, si és el cas, disposaran de dispositius de renovació d'aire que asseguren com a mínim les condicions de ventilació establides en la normativa per a banys de vivendes.

f) Les habitacions compliran, com a mínim, les mateixes condicions d'il·luminació natural i ventilació establides per a les vivendes en la normativa d'habitabilitat. Les zones destinades exclusivament a personal disposaran de les dotacions i les condicions ambientals que establix la normativa en matèria de seguretat i salut en els llocs de treball.

g) Els establiments de més de 30 habitacions, que, segons la normativa vigent, no requerisquen un pla d'autoprotecció, hauran de disposar d'un pla d'emergència. El pla l'haurà d'elaborar una persona tècnica competent, d'acord amb els continguts establits en la norma bàsica d'autoprotecció, i l'haurà de subscriure la persona responsable de l'activitat. Una còpia d'este haurà de quedar-se en l'establiment."

Onze. Es modifica l'apartat 4 i s'afigen els nous apartats 5 i 6 en l'article 46, que queden redactats de la manera següent:

"Article 46. Classificació en categories

[...]

4. Els blocs i els conjunts de fins a dotze apartaments estaran exempts dels espais següents:

a) Recepció-consergeria, si bé el servici de recepció haurà de continuar prestant-se.

b) Terrasses, quan siguen exigibles.

c) Salons audiovisuals.

5. Els establiments de més de 30 apartaments, o més de 60 places, que d'acord amb la normativa vigent no requerisquen un pla d'autoprotecció, hauran de disposar d'un pla d'emergència. El pla l'haurà d'elaborar un tècnic o una tècnica competent, d'acord amb els continguts establits en la norma bàsica d'autoprotecció i l'haurà de subscriure la persona responsable de l'activitat. Una còpia d'este haurà de quedar-se en l'establiment.

6. Als blocs i els conjunts se'ls aplicaran els mateixos requisits de seguretat, disseny i qualitat que als establiments hotelers, previstos en l'article 44."

Dotze. Es modifiquen els apartats 5 i 7 de l'article 50, que queden redactats de la manera següent:

"Article 50. Definicions

[...]

5. S'entén per bungalou o cabanya la instal·lació fixa d'allotjament que conté com a mínim els elements: dormitori, amb llits o lliteres, lavabo (dotat almenys amb lavabo, vàter i dutxa), saló menjador i cuina, i esta última pot estar integrada en el saló menjador.

[...]

7. S'entén per vivenda mòbil (mobile home) l'alberg mòbil sense fonamentació, o que exclusivament dispose d'una base sense fonaments soterrats, sense que estiga fixada de manera estable a la parcel·la. Disposaran de llits o lliteres."

Tretze. Es modifiquen les lletres a i d de l'apartat 2 de l'article 51, que queden redactades de la manera següent:

"Article 51. Classificació i especialitats

[...]

2. Amb base en la prestació de servicis específics o en l'existència de determinades instal·lacions, els establiments de càmping podran sol·licitar i obtindre de l'òrgan competent en matèria de turisme el reconeixement d'alguna de les especialitats que figuren a continuació, sense perjuí que hagen de reunir els requisits exigibles per a la seua classificació en alguna de les categories previstes en el número anterior.

a) Especialitat resort:

Els càmpings que destinen almenys un 40 % de la superfície de la zona per a estada i allotjament a la instal·lació d'unitats o mòduls de propietat de la persona titular de l'establiment o persones operadores turístiques, tipus cabanya, bungalou mobil home o unitat singular, sempre que compten amb un mínim de 10 unitats, podran obtindre l'especialitat de resort. Estes parcel·les i unitats han de tindre una imatge que responga a criteris de qualitat, homogeneïtat i uniformitat, i hauran de situar-se en una zona delimitada i diferenciada de la resta.

[...]

d) Especialitat bungalow park:

Podran obtindre l'especialitat de bungalow park els càmpings que ocupen fins al 60 % de la seua superfície total amb unitats en planta baixa amb possibilitat de golfa o mòduls, propietat de la persona titular de l'establiment o persones operadores turístiques, tipus cabanya, bungalou, mobil home o unitat singular sempre que destinen la resta de la superfície a vials interiors, zones verdes, zones esportives o qualsevol altre servici d'ús comú."

Catorze. Es modifiquen els apartats 1 i 3 de l'article 57, que queden redactats de la manera següent:

"Article 57. Superfície i capacitat

1. La superfície total del càmping, independentment de la seua especialitat i classificació, estarà dividida en dos parts, una zona per a estada i allotjament, que no podrà superar el 75 % d'esta superfície total i que estarà dividida en parcel·les perfectament delimitades mitjançant bardisses verdes naturals o arbratge, i una altra, constituïda per la resta de la superfície del càmping, destinada a vials interiors, zones verdes, zones esportives o qualsevol altre servici d'ús comú.

[...]

3. D'acord amb el que establix el paràgraf primer de l'article 50.1 d'este decret, es podrà destinar fins al 60 % de la superfície de la zona d'estada i allotjament del càmping a la instal·lació en parcel·les d'unitats en planta baixa amb possibilitat de golfa, tipus cabanya, bungalou, mobil home o unitats singulars, sempre que no ocupen més del 70 % de la superfície de la parcel·la i complisquen els requisits de l'annex IV.

El límit del 60 % establit en este article relatiu a la superfície de la zona d'estada i allotjament no serà aplicable per a l'especialitat bungalow park, que podrà destinar fins al 60 % de la superfície total."

Quinze. En relació amb l'article 64, es modifica la lletra a i s'afig un nou paràgraf, que queda redactat de la manera següent:

"Article 64. Definicions

Es denomina allotjament turístic rural el prestat en les modalitats de casa rural, hotel rural, blocs i conjunts d'apartaments turístics, vivendes d'ús turístic i acampada en finca particular amb vivenda habitada, de manera habitual i mitjançant preu, en zones que no es troben en algun d'estos casos:

a) Que el seu terme municipal siga limítrof amb el mar.

b) Que estiguen inclosos en una àrea metropolitana o vinculats a esta.

c) Que el model d'ocupació i ús del territori del seu terme municipal siga urbà i no responga al model rural tradicional.

d) Que se situen en zones residencials, encara que el municipi no estiga en els supòsits previstos en els apartats anteriors.

No obstant això, amb caràcter excepcional i en supòsits concrets, els establiments d'allotjament previstos en la present disposició podran situar-se en estes zones l'ús de les quals siga eminentment agrícola, ramader o forestal, o que presenten un interés mediambiental, cultural o visual que resulte concorde amb l'aplicació d'altres polítiques sectorials i permeta la dinamització econòmica de l'entorn."

Setze. Es modifica l'apartat 1 de l'article 66, que queda redactat de la manera següent:

"Article 66. Cases rurals

1. S'entén per allotjament en casa rural l'oferit de manera habitual i mitjançant preu, per a la seua realització en un establiment que estiga situat en una vivenda que ocupe la totalitat d'un edifici o part d'este amb eixida pròpia a la parcel·la privada on se situa o a la via pública, que compte com a màxim amb planta baixa, primer i sotateulada, llevat que per certificat municipal s'acredite una estructura original diferent i que pot cedir-se completament en el cas d'allotjament en la modalitat de no compartit o permetent, en el cas de la modalitat d'allotjament compartit, la cessió per habitacions, i en este cas l'ús es compartiria amb la persona propietària o el personal designat per esta. La capacitat d'ús públic de les cases rurals serà, com a màxim, de 16 persones."

Dèsset. Es modifiquen els apartats 1 i 3 de l'article 68, que queden redactats de la manera següent:

"Article 68. Hotels, blocs i conjunts d'apartaments turístics i vivendes d'ús turístic rurals

1. Que la seua capacitat d'allotjament no siga superior a 50 places o a 16 places en el cas de vivendes d'ús turístic.

[...]

3. Que la localitat on se situe tinga menys de 5.000 habitants. Únicament podran estar situats en localitats amb més nombre d'habitants quan l'establiment estiga situat en una entitat de caràcter inframunicipal, o en sòl no urbanitzable i haja obtingut la declaració d'interés comunitari que atribuïx el corresponent ús i aprofitament turístic o, si és el cas, dispose d'exempció conformement a la legislació urbanística vigent."

Díhuit. Se suprimix l'apartat 3 i es modifica l'apartat 1 de l'article 69, que queda redactat de la manera següent:

"Article 69. Acampada en finca particular amb vivenda habitada

1. S'entén per allotjament en acampada en finca particular amb vivenda habitada l'oferit, de manera habitual i mitjançant preu, per a realitzar en tenda de campanya, caravana o unitats d'allotjament singulars degudament homologades, en terrenys de propietat particular on hi haja una vivenda habitada.

[...]

3. [Suprimit]"

Dènou. Es modifica l'apartat 1 de l'article 70, que queda redactat de la manera següent:

"Article 70. Requisits generals

1. Per a desenvolupar l'activitat d'allotjament turístic rural, els establiments hauran de disposar, com a mínim, de:

a) Proveïment d'aigua i subministrament d'energia garantits.

b) Subministrament d'aigua apta per al consum humà.

c) Sistemes autoritzats d'eliminació de residus sòlids i d'aigües residuals.

d) Farmaciola de primers auxilis.

e) Mesures de protecció, prevenció i extinció d'incendis, i s'exigix com a mínim un extintor per planta i enllumenat d'emergència en l'eixida.

f) Informació sobre servicis de farmàcia, entitats financeres i recursos turístics de la zona on estiguen situats.

g) Calefacció en habitacions, banys i zones d'ús comú."

Vint. Es modifica l'apartat 1 de l'article 74, que queda redactat de la manera següent:

"Article 74. Requisits tècnics

1. A més dels requisits específics que establix l'annex V d'este decret, les cases rurals, per a obtindre la classificació corresponent d'allotjament turístic rural, hauran d'estar dotades, com a mínim, amb les instal·lacions següents:

a) Aigua calenta en cuina i banys.

b) Punts i preses de llum en totes les habitacions i zones d'ús comú.

c) Un bany complet, amb banyera o dutxa, per a cada 6 places, incloent-hi les persones usuàries de la vivenda; dos banys fins a 12 places, i tres quan la capacitat excedisca 12 places. En el còmput es descomptaran els banys incorporats a les habitacions i el nombre de places d'estes."

Vint-i-u. Es modifica l'apartat 3 de l'article 77, que queda redactat de la manera següent:

"Article 77. Dotació de la finca, terreny i vivenda

[...]

3. Tant el recinte com les instal·lacions hauran de complir les mesures de prevenció, protecció i extinció d'incendis previstes en la normativa municipal i en la dictada per la conselleria competent en matèria de medi ambient i prevenció d'incendis forestals que, si és el cas, els siguen aplicables.

En el cas que estiguen situades en muntanyes o terrenys forestals, seran aplicables a l'acampada en finca particular les condicions que, per a les zones d'acampada, establix el Decret 233/1994, de 8 de novembre, del Consell, pel qual es regulen les acampades i l'ús d'instal·lacions recreatives en les muntanyes de la Comunitat Valenciana, o la norma que el substituïsca. En este cas, es comunicarà a la conselleria competent en matèria forestal i en matèria de prevenció d'incendis forestals."

Vint-i-dos. En relació amb l'annex I, es modifiquen els ítems següents, que queden redactats així:

"ANNEX I

SISTEMA DE CLASSIFICACIÓ D'HOTELS I HOTELS APARTAMENT

[…]

– Ítem 14. Material amb la informació regional disponible en la recepció, mitjançant cartelleria/fullets o codi QR.

[…]

– Ítem 54C. Equipament superior (el mitjà, més interruptor de llum de tota l'habitació en el capçal del llit, i en el bany, i servici comú de refrigeri en corredors).

[…]

– Ítem 68. Estació de càrrega, que pot ser del tipus sense fil per a mòbils.

[…]

– Ítem 99A. Equipament bàsic (espill, 1 tovallola de mans i una gran per persona, penjadors de tovalloles, rotllo paper higiènic addicional, endoll elèctric al costat de l'espill, poal higiènic i banqueta).

[…]

– Ítem 129. Servici de recepció 24 hores. La prestació d'este servici entre les 20:00 a les 08:00 hores podrà realitzar-la personal localitzat; a més, s'haurà d'implantar un sistema automàtic que garantisca l'accés i la seguretat de les persones usuàries.

[…]

– Ítem 143. Carta de servicis en paper/codi QR en castellà/valencià i un altre idioma estranger.

[...]

Comentaris a les crides numerades amb asterisc en els criteris:

6 Proporcionat en funció del nombre d'habitacions. Es consideraran salons separats (paredats, emplafonats) de la resta d'espais. Les sales de reunions no es consideraran en este apartat, atés que es puntuen en l'àrea VI. En els establiments de menys de 40 places no serà necessari que el saló estiga paredat o emplafonat.

30 Podran oferir-se habitacions amb més capacitat, màxim de 4 places, sempre que compten amb una superfície equivalent al mínim previst per a una doble en este apartat més 5 m² per cada plaça que s'incremente. Es podran instal·lar llits supletoris en les habitacions a petició del client o clienta, independentment de la superfície de l'habitació per a la qual se sol·licite. No obstant això, per a poder publicitar-ne la disponibilitat, la superfície de les habitacions haurà d'excedir, per llit, el 25 % de la mínima exigible, segons la categoria, sense que, en cap cas, puguen instal·lar-se més de dos d'estos llits per habitació. D'igual manera, i sota petició del client o clienta, podrà augmentar-se la capacitat de l'habitació, sense incrementar el nombre de llits, sempre que l'amplària mínima d'estos siga d'1,35 m i la superfície de l'habitació complisca els mateixos requisits que per a la instal·lació de llits supletoris."

Vint-i-tres. Es modifiquen els apartats 2 i 4 de l'annex II, que queden redactats de la manera següent:

"ANNEX II

REQUISITS DE CLASSIFICACIÓ EXIGIBLES ALS BLOCS I ELS CONJUNTS D'APARTAMENTS TURÍSTICS

2. INSTAL·LACIONS

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Superior | Primera | Estàndard |
| • Preses de corrent en totes les habitacions amb indicador de voltatge (1) | SÍ | SÍ | SÍ |
| • Refrigeració (2):  En sales i salons comuns  En dormitoris de l'allotjament  En sales i salons de l'allotjament | SÍ  SÍ  SÍ | SÍ  -  SÍ | SÍ  -  - |
| • Calefacció (2):  En sales i salons comuns  En dormitoris de l'allotjament  En sales i salons de l'allotjament | SÍ  SÍ  SÍ | SÍ  SÍ  SÍ | SÍ  -  SÍ |
| • Telèfon. Línia exterior/substituïble per connexió a internet:  En interior allotjaments  En zones d'ús comú | SÍ  SÍ | SÍ  SÍ | -  SÍ |
| • Telèfon. Línia interior amb connexió amb recepció o consergeria | SÍ | SÍ | - |
| • Aigua calenta:  En àrees comunes  En allotjaments | SÍ  SÍ | -  SÍ | -  SÍ |

  

(1) L'indicador de voltatge al costat de les preses de corrent podrà substituir-se per una indicació general de voltatge de tot l'allotjament, situat en un lloc ben visible.

(2) Sempre amb la possibilitat d'aconseguir una temperatura de conformitat amb la legislació vigent en matèria d'estalvi energètic. El control en la categoria superior haurà de poder realitzar-se individualment per cada recinte, i, en la resta de categories, podrà ser comuna per a totes les estades.

4. DIMENSIONS MÍNIMES

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Superior | Primera | Estàndard |
| • Dormitori doble en m2  inclòs l'armari | 12 | 10 | 8 |
| • Dormitori principal (1) en m2, inclòs l'armari | 14 | 12 | 10 |
| • Dormitori individual en m2  inclòs l'armari | 9 | 8 | 6 |
| Per cada plaça en llitera m2  de més | - | 4,50 | 3,50 |
| • Estar-menjador-cuina en m2 | 26 | 22 | 18 |
| • Estar-menjador en m2 | 20 | 17 | 14 |
| • Banys (2):  Superfície en m2  Dotació segons nre. de places | SÍ  5  + 4 places  2 banys | SÍ  ~~4~~  + 6 places  2 banys | SÍ  3,5  - |
| • Cuina en m2 | 8 | 7 | 5 |
| • Safareig (3) | SÍ | SÍ | - |
| • Terrassa (4):  Superfície en m² | SÍ  8 | SÍ  6 | SÍ  4 |
| • Estudis en m² (5) (6) | 34 | 29 | 24 |

  

(1) Com a mínim un per allotjament.

(2) Els banys estaran dotats amb banyera o dutxa, lavabo i vàter.

(3) Només en primera categoria, si el bloc disposa de bugaderia comuna amb llavadores i eixugadores a la disposició dels clients i de les clientes en el mateix recinte, no és necessari que tinga este element com a dotació obligatòria de l'allotjament.

(4) No obligatòria en blocs i conjunts urbans.

(5) Unitats d'allotjament compostes per una sala d'estar menjador-dormitori conjunta, cuina, incorporada o no, i bany.

(6) Bany no inclòs."

Vint-i-quatre. Es modifica l'apartat 2 de l'annex IV, que queda redactat així:

"ANNEX IV

REQUISITS DE CLASSIFICACIÓ EXIGIBLES ALS CÀMPINGS

2. SERVICIS SANITARIS MÍNIMS

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Dotació | 5\*\*\*\*\* | 4\*\*\*\* | 3\*\*\* | 2\*\* | 1\* |
| 1 | Lavabos per parcel·les (1) | 1 cada 5 parc. | 1 cada 7 parc. | 1 cada 9 parc. | 1 cada 11 parc. | 1 cada 14 parc. |
| 2 | Lavabos per parcel·les d'acampada en cabines individuals (1) | 1 cada 75 parc. | 1 cada 100 parc. | – | – | – |
| 3 | WC per parcel·les (1) | 1 cada 5 parc. | 1 cada 7 parc. | 1 cada 9 parc. | 1 cada 11 parc. | 1 cada 14 parc. |
| 4 | Dutxes per parcel·les (1) | 1 cada 8 parc. | 1 cada 10 parc. | 1 cada 12 parc. | 1 cada 14 parc. | 1 cada 18 parc. |
| 5 | Piques per parcel·les d'acampada (1) | 1 cada 10 parc. | 1 cada 11 parc. | 1 cada 12 parc. | 1 cada 14 parc. | 1 cada 18 parc. |
| 6 | Safaretjos per parcel·les d'acampada (1) | 1 cada 20 parc. | 1 cada 20 parc. | 1 cada 20 parc. | 1 cada 20 parc. | 1 cada 25 parc. |
| 7 | Abocadors evacuació de WC químics només en càmpings que compten amb parcel·les en autocaravanes | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ |
| 8 | Subministrament d'aigua calenta en lavabos, safaretjos i aigüeres | 100 % | 50 % | 25 % | 15 % | 10 % |
| 9 | Aigua calenta a les dutxes | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ |
| 10 | Presa de corrent al costat de lavabos | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ | – |
| 11 | Banyeres i vestidors per a bebés en recinte de servicis sanitaris generals de senyores i cavallers o en recinte independent | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ | – |
| 12 | Servicis sanitaris per a persones amb discapacitat | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ |

  

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Característiques | 5\*\*\*\*\* | 4\*\*\*\* | 3\*\*\* | 2\*\* | 1\* |
| 1 | Lavabos amb separacions laterals individuals | 50 % | 25 % | – | – | – |
| 2 | Dutxes amb porta | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ | – |
| 3 | Cabines de dutxa amb separació per a la roba | 100 % | 50 % | 25 % | – | – |

  

(1) Per a este càlcul no es computaran les parcel·les equipades amb *mobil homes*  i/o bungalous propietat de la persona titular del càmping que faciliten el servici substitutiu, si bé, i en tot cas, es garantiran les instal·lacions mínimes previstes per a una estrela."

Vint-i-cinc. Es modifiquen els apartats 1, 2, 3, 5 i 8 de l'annex V, que queden redactats de la manera següent:

"ANNEX V

REQUISITS DE CLASSIFICACIÓ EXIGIBLES A LES CASES RURALS

1. ENTORN I SITUACIÓ

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1\* | 2\* | 3\* | 4\* | 5\* |
| • Indicacions d'arribada a l'establiment mitjançant accés senyalitzat o geolocalització | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ |
| • Accés en vehicle fins a l'allotjament | – | – | SÍ | SÍ | SÍ |
| • Absència d'impactes negatius derivats de fàbriques, vies fèrries, explotacions agropecuàries… | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ |
| • Lloc d'estacionament pròxim a l'establiment | – | – | SÍ | SÍ | SÍ |

  

2. ESTRUCTURA I CONDICIONAMENT ZONA DE DESCANS I LAVABO

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1\* | 2\* | 3\* | 4\* | 5\* |
| • Habitacions (1):  Superfícies i dotació d'habitacions, banys no inclosos:  Dobles  Individuals | 10 m2  6 m2 | 10 m2  6 m2 | 12 m2  8 m2 | 13 m2  10 m2 | 14 m2  11 m2 |
| • Llits (2) | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ |
| • Paperera | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ |
| • Tauletes nit | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ |
| • Cadires | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ |
| • Armari amb penjadors | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ |
| • Punt de llum al costat dels llits | – | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ |
| • Espill | – | – | SÍ | SÍ | SÍ |
| • Taula-escriptori | – | – | – | – | SÍ |

  

(1) Per cada plaça en llitera, 3,50 m² de més.

(2) Com a mínim d'1,35 × 1,80 metres en cas que siguen dobles, i 0,90 × 1,80 metres si són individuals. El matalaf ha de ser de molls o similar. En categoria cinc estreles disposaran de canapé o similar.

3. SERVICIS HIGIÈNICS SANITARIS

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Superfície:  • Incorporats a habitacions  • Situats en la resta de l'allotjament | 2,5 m²  4 m² | 3,5 m²  4,5 m² | 3,5 m²  5 m² | 3,5 m²  5,5 m² | 4 m²  6 m² |
| • Lavabo | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ |
| • Espill | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ |
| • Vàter | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ |
| • Dutxa o banyera (1) | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ |
| • Banyera amb hidromassatge | – | – | – | – | SÍ |
| • Tovalloler | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ |
| • Presa de corrent | – | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ |
| • Presa de corrent al costat del lavabo amb indicador de voltatge | – | – | – | SÍ | SÍ |
| • Repeu per a objectes de tocador | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ |
| • Moble o similar per a objectes de tocador | – | – | – | – | SÍ |
| • Eixugacabells | – | – | – | SÍ | SÍ |
| • Poal higiènic | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ |
| • Banqueta | – | – | SÍ | SÍ | SÍ |

  

(1) En les categories d'una i dos estreles, la banyera haurà de tindre una longitud mínima d'1,50 metres, i la dutxa, una superfície mínima de 0,70 × 0,70 metres, o equivalent. En les categories de tres i quatre estreles, la banyera haurà de tindre una longitud mínima d'1,60 metres, i la dutxa, una superfície mínima de 0,90 × 0,90 metres, o equivalent. En la categoria de cinc estreles, la banyera haurà de tindre una longitud mínima d'1,70 metres, i la dutxa, una superfície mínima d'1 × 1 metres, o equivalent.

5. EQUIPAMENT GENERAL DE SERVICIS

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1\* | 2\* | 3\* | 4\* | 5\* |
| • Caixes fortes individuals | – | – | SÍ | SÍ | SÍ |
| • Plaça d'aparcament | – | – | – | SÍ | SÍ |
| • Televisió color | – | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ |
| • Equip de música | – | – | SÍ | SÍ | SÍ |

  

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| • Aire condicionat o climatització en el saló o zones comunes | – | – | – | SÍ | – |
| • Aire condicionat o climatització en tot l'allotjament | – | – | – | – | SÍ |
| • Televisió intel·ligent | – | – | – | SÍ | SÍ |

  

8. SEGURETAT I ACCESSIBILITAT

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1\* | 2\* | 3\* | 4\* | 5\* |
| • Informació sobre telèfons d'emergència | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ |
| • Informació sobre el nivell d'accessibilitat a l'establiment, d'acord amb la normativa vigent relativa a accessibilitat i no-discriminació de les persones amb discapacitat | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ |
| • Un extintor de foc per planta | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ" |

  

Vint-i-sis. En relació amb l'annex VI, es modifiquen les lletres c, d i f de l'apartat 1, i s'afig la lletra f en l'apartat 3, que queden redactades de la manera següent:

"ANNEX VI

REQUISITS DE CLASSIFICACIÓ EXIGIBLES ALS ALBERGS TURÍSTICS

1. Habitacions

[...]

c) Totes les habitacions, que tindran calefacció, disposaran de llits o lliteres o mobiliari equivalent degudament homologat o acreditat segons la seua tipologia i normativa de fabricació, al costat de les quals hi haurà punt de llum i penjadors per a roba o objectes. Les lliteres han de disposar com a màxim de dos altures.

d) La superfície de les habitacions on s'instal·len lliteres serà com a mínim de 10 m² (equivalent a 4 places), i s'incrementaran a raó de 4 m² per cada llitera de més. En cas d'establiment amb mobiliari tipus càpsula, la superfície serà com a mínim de 12 m², incrementat a raó de 5 m².

[...]

f) Disposaran d'un armari o taquilla amb clau o codi per cada plaça a l'habitació.

[...]

3. Servicis comuns

[...]

f) En cas de mobiliari tipus càpsules o similar, el corredor d'evacuació haurà de tindre una amplària mínima d'1,20 m."

*Article 123. Modificació del Decret 1/2022, de 14 de gener, del Consell, de regulació del Registre de turisme de la Comunitat Valenciana*

El Decret 1/2022, de 14 de gener, del Consell, de regulació del Registre de turisme de la Comunitat Valenciana, queda modificat així:

U. Es modifiquen els apartats 3 i 5 de l'article 3, que queden redactats de la manera següent:

"Article 3. Règim jurídic

[...]

3. La gestió descentralitzada es farà atenent el lloc on radique l'establiment o l'immoble o, si és el cas, el lloc on es trobe la seua oficina, les seues instal·lacions o desenvolupe la major part de les activitats.

[...]

5. Tota sol·licitud, declaració responsable o comunicació que genere o pretenga generar qualsevol tipus d'inscripció en el registre, siga d'alta, de modificació o de cancel·lació, haurà de presentar-se per mitjans electrònics, per a la qual cosa haurà de disposar de firma electrònica avançada, utilitzant qualsevol dels sistemes de firma electrònica admesos en la seu electrònica de la Generalitat.

Les declaracions responsables d'inici i cessament d'activitat i les modificacions que durant esta puguen produir-se o, si és el cas, les comunicacions, hauran de presentar-se mitjançant els tràmits electrònics específics habilitats per a cada modalitat d'allotjament o activitat turística.

Qualsevol altra forma de presentació serà inadmesa i es requerirà a la persona o l'entitat interessada que l'esmene a través de la presentació electrònica."

Dos. Es modifica l'article 4, que queda redactat de la manera següent:

"Article 4. Estructura del registre

Les inscripcions en el registre es practicaran en algun dels següents llibres i, si és el cas, seccions i epígrafs, segons corresponga:

Llibre I. Empreses d'allotjament turístic

Secció 1. Establiments hotelers

Epígraf 1. Hotel, hotel-apartament i hotel-balneari

Epígraf 2. Hostals

Epígraf 3. Pensions

Secció 2. Blocs i conjunts d'apartaments turístics

Epígraf 1. Blocs d'apartaments turístics

Epígraf 2. Conjunts d'apartaments turístics

Secció 3. Vivendes d'ús turístic

Secció 4. Càmping

Secció 5. Àrees de pernoctació en trànsit per a autocaravanes

Secció 6. Allotjament turístic rural

Epígraf 1. Cases rurals

Epígraf 2. Acampada en finca particular

Secció 7. Albergs turístics

Llibre II. Empreses turístiques de mediació

Secció 1. Agències de viatges

Secció 2. Altres empreses turístiques de mediació

Llibre III. Professions turístiques i guies oficials de turisme de la Comunitat Valenciana

Llibre IV. Entreteniment, oci, turisme actiu i ecoturisme

Secció 1. Entreteniment i oci

Secció 2. Turisme actiu

Secció 3. Ecoturisme

Secció 4. Servicis complementaris

Llibre V. Restauració i Xarxa Gastroturística de la Comunitat Valenciana"

Tres. S'afig un nou apartat 3 en l'article 5, que queda redactat de la manera següent:

"Article 5. Responsable del registre

[...]

3. L'òrgan competent per a practicar la inscripció en el registre ho serà també per a efectuar, quan corresponga, la modificació o a la baixa de les dades inscrites."

Quatre. Es modifica l'article 6, que queda redactat de la manera següent:

"Article 6. Objecte d'inscripció

S'inscriuran obligatòriament en el registre l'inici, la modificació i el cessament de les activitats i dels servicis a què es referix l'article 52 de l'LTOH, així com els establiments d'allotjament on es presten, tot això en els termes que s'establisquen reglamentàriament per a cada un d'estos, amb l'excepció de les empreses i els establiments als quals es referix el títol III d'este decret. També s'inscriurà l'inici, la modificació i el cessament de les activitats i dels servicis que corresponguen per aplicació de l'LTOH i els que es deriven del desplegament normatiu."

Cinc. Es modifiquen les lletres a i c, i s'afig la lletra f, en l'apartat 2 de l'article 7, que queden redactades de la manera següent:

"Article 7. Contingut de la inscripció

[...]

2. En tot cas, en la inscripció es consignaran, almenys, les dades següents:

a) Dades identificatives de la persona física o jurídica que siga titular de l'activitat turística, amb la indicació del número d'identificació fiscal, el telèfon i el correu electrònic de contacte i, en cas que en tinga, el nom comercial.

[...]

c) Número de telèfon, adreça de correu electrònic a l'efecte d'avisos de posada a la disposició de notificacions i adreça postal de l'establiment.

[...]

f) en el cas de les vivendes d'ús turístic, haurà de constar la referència cadastral única i individualitzada o, si és el cas, durant la tramitació d'esta, el codi registral únic."

Sis. Es modifica l'apartat 2 de l'article 8, que queda redactat així:

"Article 8. Pràctica de la inscripció

[...]

2. Declaració responsable de modificacions essencials i cessament temporal, este últim només en cas d'establiments hotelers, de l'activitat o la comunicació de canvis no essencials, quan afecten dades que consten en el registre."

Set. Es modifica la lletra b de l'article 9, que queda redactada de la manera següent:

"Article 9. Cancel·lació de la inscripció

Les inscripcions de les empreses, els establiments, les activitats turístiques i les professions es cancel·laran d'ofici després de la presentació dels documents o l'adopció dels actes administratius que s'assenyalen:

[...]

b) Resolució administrativa ferma de l'òrgan competent en matèria de turisme per qualsevol de les causes previstes normativament o reglamentàriament o a conseqüència de la comunicació per l'administració competent que algun dels establiments inscrits en el registre no té l'autorització preceptiva o la llicència necessària per a l'exercici de l'activitat."

Huit. Se suprimix el capítol II del títol III, articles 12 a 14.

DISPOSICIONS ADDICIONALS

*Disposició addicional primera. Aprovació de la Guia metodològica per a l'elaboració de la memòria de l'anàlisi d'impacte normatiu*

A proposta del departament de la Presidència, s'elevarà al Consell per a la seua aprovació per acord una proposta de guia metodològica per a l'elaboració de la memòria de l'anàlisi d'impacte normatiu en el termini de tres mesos des de l'entrada en vigor d'este decret llei.

*Disposició addicional segona. Persones representants i convenis amb les entitats locals*

La designació de les persones representants que establix el capítol IX del títol I, es durà a terme en el termini màxim de sis mesos des de l'entrada en vigor d'este decret llei. Així mateix, la subscripció dels convenis en el mateix capítol hauran de subscriure's en el termini màxim de dos anys des de l'entrada en vigor d'este decret llei.

*Disposició addicional tercera. Fonament i garanties addicionals dels sistemes d'identificació biomètrica*

1. El tractament de dades personals biomètriques que es realitze en compliment d'este decret llei s'ajustarà al que dispose el règim jurídic europeu i estatal en matèria de protecció de dades de caràcter personal. Les dades personals que es tracten en l'exercici dels drets garantits en este decret llei s'utilitzaran amb les finalitats i els límits previstos.

2. L'Administració de la Generalitat haurà d'implantar el sistema d'identificació biomètrica ajustant-se la normativa en matèria de protecció de les persones físiques i el tractament de dades personals, respectant, sempre, el dret de la ciutadania a decidir que la seua identificació es realitze, exclusivament, per mitjans biomètrics.

3. A l'efecte del règim jurídic en matèria de protecció de dades, es declara d'interés públic essencial la utilització de sistemes d'identificació biomètrics per a l'assistència en l'ús de mitjans electrònics a la ciutadania que no poden desplaçar-se físicament per a la seua atenció presencial per personal funcionari habilitat. Este interés es fonamenta en principis i drets, arreplegats constitucionalment i legalment, com l'obligació de les administracions públiques de promoure les condicions perquè la llibertat i la igualtat de l'individu i dels grups en què s'integra siguen reals i efectives i la igualtat dels espanyols i de les espanyoles davant de la llei, sense que puga prevaldre cap discriminació per raó de circumstància personal.

4. Els tractaments de dades de categories especials declarades d'interés públic essencial hauran de respectar les garanties següents:

a) Atés el principi de responsabilitat des del disseny i per defecte previst en l'article 25 del Reglament (UE) 2016/679 del Parlament Europeu i del consell de 27 d'abril de 2016 relatiu a la protecció de les persones físiques pel que fa al tractament de dades personals i a la lliure circulació d'estes dades i pel qual es deroga la Directiva 95/46/CE (d'ara en avant, RGPD), hauran d'adoptar-se, tant en el moment de determinar els mitjans de tractament com en el moment del propi tractament, mesures tècniques i organitzatives apropiades. A més, haurà de garantir-se que, per defecte, només siguen objecte de tractament les dades personals necessàries per a cada un dels fins específics del tractament i que no seran accessibles, sense intervenció de la persona, a un nombre indeterminat de persones.

b) S'haurà de realitzar una avaluació d'impacte relativa a la protecció de dades d'acord amb el que disposa l'article 35.3 de l'RGPD amb caràcter previ a la implantació de sistemes d'identificació biomètrics. Periòdicament o, almenys, quan hi haja un canvi del risc que representen estes operacions de tractament, el responsable examinarà si el tractament és conforme a l'avaluació d'impacte.

c) Hauran d'adoptar-se les mesures de seguretat necessàries d'acord amb el que preveu l'article 32 de l'RGPD, que hauran de ser tan rigoroses com permeta l'estat de la tècnica tenint en compte que s'estan tractant dades biomètriques el tractament de les quals és excepcional i que suposen un alt risc per als drets i les llibertats de les persones físiques. Entre estes mesures s'inclouran, almenys, les següents:

– protecció contra programes o còpies malicioses;

– reavaluació biennal del sistema, mitjançant una auditoria externa subscrita per una empresa diferent de la que va realitzar l'anterior, sobre la idoneïtat de les mesures de seguretat i organitzatives del sistema i la seua eficàcia davant de l'evolució constant dels riscos;

– disposar de mecanismes que permeten assegurar la traçabilitat dels accessos i auditar-ne l'ús adequat, garantint-ne la integritat i l'associació temporal a fonts de temps fiables;

– reforç del control d'accés als sistemes operatius i a les aplicacions que donen suport al tractament de dades biomètriques.

d) Quan el tractament l'haja de dur a terme un encarregat del tractament, haurà de seleccionar-se'n un que oferisca garanties suficients i haurà d'haver-se subscrit un contracte amb el contingut de l'article 28 de l'RGPD, en el qual haurà de quedar plenament garantit que l'encarregat actuarà només seguint instruccions del responsable, i estes instruccions hauran de preveure totes les garanties necessàries.

*Disposició addicional quarta. Espais de dades i entrenament de processos i algoritmes*

1. A l'efecte de complir els principis que regula l'article 3 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic, així com per a assolir les obligacions, els fins i els objectius de l'Administració de la Generalitat, es considerarà d'interés públic essencial el tractament de les dades en poder de l'Administració, incloent-hi l'entrenament de processos o algoritmes, la utilització de metodologies d'anàlisi de dades i la intel·ligència artificial, en els termes que determine esta disposició, sempre que es destinen per als fins següents:

a) Disseny de servicis proactius o personalitzats per part de l'Administració.

b) Ús d'actuacions administratives automatitzades.

c) Robotització dels procediments administratius

d) Ús de la intel·ligència artificial.

e) Automatització de processos de gestió.

f) Fins primaris relacionats amb l'execució de les funcions i les competències de l'Administració.

g) Missions d'interés públic i qualsevol fi secundari admés per les lleis de la Unió Europea, del Regne d'Espanya o de la Generalitat.

2. Per a complir el que disposa l'apartat anterior, l'Administració de la Generalitat crearà espais de dades per a facilitar metodologies d'anàlisi de dades, incloent-hi l'entrenament de processos i algoritmes. Estos espais de dades garantiran la plena aplicació del RGPD i particularment quant a:

a) Dissenyar els espais de dades aplicant una metodologia centrada en el risc que garantisca plenament els drets fonamentals, incloent-hi l'avaluació d'impacte relativa a la protecció de dades.

b) Aplicar el principi de protecció de dades des del disseny i per defecte.

c) Garantir el disseny d'entorns segurs de tractament.

3. Estos espais contindran, amb caràcter prioritari, dades no personals, dades anonimitzades, aplicant garanties suficients d'anonimització, tenint en compte l'estat de la tècnica, el cost de l'aplicació i la naturalesa, l'àmbit, el context i els fins del tractament.

En el cas que l'espai de dades continga dades anònimes que en origen siguen dades de caràcter personal, es realitzarà, amb caràcter periòdic, una avaluació dels riscos de reidentificació o de revelació d'atributs o inferències relacionades amb persones físiques.

4. Si és el cas, i en compliment de la legislació de la Unió Europea i/o del Regne d'Espanya, podrà preveure's la reutilització d'estes dades per la societat per als fins legítims i en els termes previstos per les normes referides.

*Disposició addicional quinta. Oficina d'inversions i projectes estratègics*

A l'efecte de la declaració de les inversions com a projectes d'interés autonòmic i del desenvolupament de les actuacions i les prestacions que això comporta per part de l'Administració, es crea l'Oficina d'Inversions i Projectes Estratègics, adscrita a l'òrgan amb competències en projectes estratègics, la naturalesa, la composició i les funcions de la qual seran objecte de desenvolupament posterior.

*Disposició addicional sexta. Adaptació de l'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV) i del Pla d'acció territorial de la infraestructura verda del litoral (PATIVEL).*

En el termini de sis mesos a comptar de l'entrada en vigor del present decret llei la conselleria competent en matèria de territori i urbanisme, haurà d'iniciar els tràmits per a aprovar l'adaptació al mateix de l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana i el Pla d'Actuació Territorial de la Infraestructura Verda del Litoral.

DISPOSICIONS TRANSITÒRIES

*Disposició transitòria primera. Règim transitori dels procediments d'avaluació ambiental de projectes*

1. Els procediments d'avaluació d'impacte ambiental, en tràmit a l'entrada en vigor d'este decret llei, relatius a projectes inclosos en l'àmbit d'aplicació de la normativa estatal bàsica en matèria d'avaluació ambiental, es regiran per eixa normativa.

2. Els procediments d'avaluació d'impacte ambiental, en tràmit a l'entrada en vigor d'este decret llei, relatius a projectes no inclosos en l'àmbit d'aplicació de la normativa estatal bàsica en matèria d'avaluació ambiental, es regiran per la normativa anterior, sense perjuí que les persones interessades puguen presentar una nova sol·licitud d'autorització o aprovació del projecte davant de l'òrgan substantiu, i hauran de desistir expressament de la sol·licitud anterior. En este cas, l'òrgan substantiu queda obligat a informar l'òrgan ambiental de l'arxivament o caducitat del procediment substantiu inicial.

*Disposició transitòria segona. Aplicació de la nova regulació dels procediments urbanístics*

1. La nova redacció dels articles del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, aprovat pel Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, establida en este decret llei relativa a terminis de vigència i pròrrogues del document d'abast, de l'informe ambiental i territorial estratègic i de la declaració ambiental i territorial estratègica, seran també aplicables als emesos amb anterioritat a la seua entrada en vigor.

2. La nova regulació dels articles del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, aprovat pel Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, relativa al procediment d'aprovació dels plans urbanístics, s'aplicarà als plans en tramitació en les fases posteriors encara no iniciades.

3. La nova regulació dels informes sectorials que establix l'article 60 del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, aprovat pel Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, serà també aplicable en la valoració dels informes sol·licitats i no emesos abans de l'entrada en vigor d'este decret llei, així com als sol·licitats amb posterioritat, encara que la tramitació del pla s'haja iniciat amb anterioritat.

*Disposició transitòria tercera. Règim transitori en relació amb els projectes d'inversió estratègica i els projectes territorials estratègics*

1. Els projectes d'inversió estratègica sostenible o els projectes territorials estratègics aprovats pel Consell de la Generalitat continuaran executant-se conformement a les disposicions vigents en el moment de la seua aprovació.

2. Els projectes d'inversió estratègica sostenible o els projectes territorials estratègics que van iniciar la seua tramitació a l'empara del que disposen els articles 17 i 63 a 66 i la disposició addicional novena vigents amb anterioritat a l'entrada en vigor d'este decret llei, que no s'hagen sotmés al tràmit de consulta pública a què es referix l'article 51 del Decret legislatiu 1/2021, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, podran sol·licitar ser tramitats d'acord amb el que disposa este decret llei.

Per a això el promotor tindrà un termini de sis mesos per a acreditar que el seu projecte complix els requisits, les característiques i la resta de condicions que s'establixen en la redacció donada als articles 17 i 63 a 66 del Decret legislatiu 1/2021 per este decret llei.

Si se sol·licita eixa tramitació d'acord amb la nova regulació que establix este decret llei, eixos projectes tindran una tramitació preferent per a ser declarats com a projectes d'interés autonòmic.

3. Els projectes d'inversió estratègica sostenible o projectes territorials estratègics que van iniciar la seua tramitació a l'empara del que es disposa en els articles 17 i 63 a 66 i disposició addicional novena vigents amb anterioritat a l'entrada en vigor d'este decret llei, que ja hagueren superat el tràmit de consulta pública a què es referix l'article 51 del Decret legislatiu 1/2021 pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, així com aquells que no hagen sigut sotmesos al tràmit de consulta pública però el seu promotor no sol·licite que es tramiten conforme al que es disposa en este decret llei, continuaran tramitant-se i regint-se amb caràcter general per la normativa anterior a este decret llei.

*Disposició transitòria quarta. Projectes de producció o subministrament energètic a través d'energies renovables de competència autonòmica*

L'eficàcia de les autoritzacions dels projectes de producció o subministrament energètic a través d'energies renovables de competència autonòmica que s'incloguen en iniciatives d'inversió estratègica es considerarà produïda en la data en què la sol·licitud de la seua autorització s'haja admés a tràmit, sempre que no haja tingut lloc una compleció o una modificació posterior d'esta.

En cas contrari, l'eficàcia d'estes resolucions es considerarà produïda en la data en què el projecte s'haja completat o modificat a petició de l'òrgan instructor, d'ofici o a instàncies d'un altre òrgan intervinent, sempre que posteriorment no s'haja modificat substancialment després de la conclusió del tràmit d'informes i la realització del tràmit d'informació pública.

DISPOSICIÓ DEROGATÒRIA

*Disposició derogatòria única. Derogació normativa*

Queden derogades, en particular, les disposicions següents:

1. Llei 2/1989, de 3 de març, d'avaluació ambiental, incloent-hi l'annex.

2. Decret 178/1988, de 15 de novembre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'establix la composició i les funcions de la Comissió Interdepartamental per a l'Aplicació de l'Ús del Valencià, segons la Llei 4/1983, de 23 de novembre, d'ús i ensenyament del valencià.

3. Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1898, de 3 de març, d'impacte ambiental, i Decret 32/2006, de 10 de març, de modificació de l'anterior, així com qualsevol norma de modificació d'estos decrets.

4. Decret 201/2008, de 12 de desembre, del Consell, pel qual es regula la intervenció ambiental en les instal·lacions públiques de sanejament d'aigües residuals.

5. Decret 28/2012, de 3 de febrer, del Consell, pel qual crea la Comissió Interdepartamental per al seguiment i impuls de les polítiques de racionalització i austeritat en el gasto en l'àmbit de la Generalitat.

6. Decret 13/2019, de 8 de febrer, del Consell, de creació de la Xarxa Pública de Servicis Lingüístics Valencians.

7. Decret 48/2021, d'1 d'abril, del Consell, de regulació de la Comissió Delegada del Consell d'Inclusió i Drets Socials.

8. Decret 19/2023, de 3 de març, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament d'organització i funcionament de l'Escola Valenciana d'Administració Pública, excepte quant a les funcions de la Comissió Permanent de Selecció, que mantindran la vigència fins que s'adapten les normes organitzatives que determinen la seua adscripció orgànica i estes funcions.

9. Orde de 3 de gener de 2005, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'establix el contingut mínim dels estudis d'impacte ambiental que s'hagen de tramitar davant d'esta conselleria.

10. Orde 8/2011, de 23 de febrer, de la Conselleria d'Educació, per la qual s'establix el procediment d'autorització provisional previst en la disposició addicional segona, apartat 1, del Decret 2/2009, de 9 de gener, del Consell, pel qual s'establixen els requisits mínims que han de complir els centres que impartisquen el primer cicle de l'Educació Infantil a la Comunitat Valenciana.

DISPOSICIONS FINALS

*Disposició final primera. Decret en matèria d'administració electrònica i simplificació administrativa*

En el termini de cinc mesos des de l'entrada en vigor d'este decret llei s'aprovarà un decret del Consell en el qual es regularà de manera conjunta la política d'administració electrònica i de simplificació administrativa de l'Administració de la Generalitat i el seu sector públic instrumental.

*Disposició final segona. Decret de creació del Registre general d'entitats col·laboradores de certificació i el Registre d'Ens Habilitats*

En el termini de sis mesos des de l'entrada en vigor d'este decret llei, s'aprovarà un decret del Consell pel qual s'establiran els requisits i els procediments d'acreditació de les entitats col·laboradores i d'habilitació d'entitats per a la representació i es crearan els registres generals d'entitats col·laboradores de certificació i d'Ens Habilitats.

*Disposició final tercera. Rang de les disposicions reglamentàries modificades*

Les normes reglamentàries que són objecte de modificació per este decret llei conserven el seu rang i naturalesa reglamentària prèvia, la qual cosa suposa que podran ser modificades o derogades a través d'una norma posterior d'igual o superior rang.

*Disposició final quarta. Principi d'autonomia local*

Les disposicions del títol I d'este decret llei han d'entendre's amb el ple respecte al principi d'autonomia local, ateses les competències que exercixen en el marc de la normativa en matèria de règim local i de manera coordinada amb la resta de les administracions públiques implicades.

*Disposició final quinta. Aplicació del règim sancionador*

1. El règim sancionador previst en el títol I no serà aplicable a les declaracions responsables o comunicacions, així com als organismes de certificació o entitats col·laboradores que estiguen sotmeses a un règim sancionador específic previst en normativa sectorial.

2. Sense perjuí del que es disposa en l'apartat anterior, el règim sancionador previst en el títol I serà d'aplicació supletòria quan la norma específica no incorpore un règim sancionador.

*Disposició final sexta. Entrada en vigor*

El present decret llei entrarà en vigor l'endemà de la seua publicació en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*, excepte els articles 10, 61 i 66, que entraran en vigor l'endemà de la publicació en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*  de l'acord pel qual s'aprove la Guia metodològica per a l'elaboració de la Memòria de l'Anàlisi d'Impacte Normatiu.

  

València, 9 de juliol de 2024

Carlos Mazón Guixot

President de la Generalitat



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9889, del 10-07-2024 (2024/6750)

DECRETO LEY 7/2024, de 9 de julio, del Consell, de simplificación administrativa de la Generalitat.
---------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**VIGENTE**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/dl/2024/07/09/7/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   9889

Fecha DOGV
:   10-07-2024

Sección del DOGV
:   I. DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   2024/6750

CVE
:   DOGV-C-2024-6750

Fecha del documento
:   09-07-2024

Organismo emisor
:   Presidencia de la Generalitat

Tipo de documento
:   Decreto ley

Análisis jurídico

 Descriptores 

:   * [cambio climático](javascript:void(0))
    * [clima](javascript:void(0))
    * [Derecho regional](javascript:void(0))
    * [caza](javascript:void(0))
    * [regulación de la caza](javascript:void(0))
    * [vía rural](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))
    * [política de medio ambiente](javascript:void(0))
    * [protección del medio ambiente](javascript:void(0))
    * [vigilancia del medio ambiente](javascript:void(0))
    * [tratamiento del agua](javascript:void(0))
    * [agua residual](javascript:void(0))
    * [control de gestión](javascript:void(0))
    * [reglamento interno](javascript:void(0))
    * [control administrativo](javascript:void(0))
    * [política de austeridad](javascript:void(0))
    * [administración regional](javascript:void(0))
    * [lengua oficial](javascript:void(0))
    * [lengua regional](javascript:void(0))
    * [discriminación lingüística](javascript:void(0))
    * [investigación y desarrollo](javascript:void(0))
    * [organización administrativa](javascript:void(0))
    * [procedimiento administrativo](javascript:void(0))
    * [centro de enseñanza](javascript:void(0))
    * [legislación escolar](javascript:void(0))
    * [personal docente](javascript:void(0))
    * [enseñanza privada](javascript:void(0))
    * [educación preescolar](javascript:void(0))
    * [enseñanza pública](javascript:void(0))
    * [guarda de niños](javascript:void(0))
    * [entidad local](javascript:void(0))
    * [municipio](javascript:void(0))
    * [competencia administrativa](javascript:void(0))
    * [metrópoli](javascript:void(0))
    * [administración local](javascript:void(0))
    * [demografía](javascript:void(0))
    * [envejecimiento de la población](javascript:void(0))
    * [población rural](javascript:void(0))
    * [despoblación](javascript:void(0))
    * [política regional](javascript:void(0))
    * [política de desarrollo](javascript:void(0))
    * [reglamento administrativo](javascript:void(0))
    * [funcionario](javascript:void(0))
    * [concurso administrativo](javascript:void(0))
    * [acceso a la información](javascript:void(0))
    * [difusión de la información](javascript:void(0))
    * [relación administración-administrado](javascript:void(0))
    * [transparencia administrativa](javascript:void(0))
    * [asociación](javascript:void(0))
    * [opinión pública](javascript:void(0))
    * [procedimiento consultivo](javascript:void(0))
    * [Parlamento regional](javascript:void(0))
    * [participación política](javascript:void(0))
    * [encuesta social](javascript:void(0))
    * [formalidad administrativa](javascript:void(0))
    * [cooperación administrativa](javascript:void(0))
    * [archivo](javascript:void(0))
    * [biblioteca](javascript:void(0))
    * [edición](javascript:void(0))
    * [arqueología](javascript:void(0))
    * [patrimonio cultural](javascript:void(0))
    * [protección del patrimonio](javascript:void(0))
    * [bien cultural](javascript:void(0))
    * [contabilidad pública](javascript:void(0))
    * [crédito presupuestario](javascript:void(0))
    * [ejecución del presupuesto](javascript:void(0))
    * [liquidación de gastos](javascript:void(0))
    * [hacienda pública](javascript:void(0))
    * [deuda pública](javascript:void(0))
    * [garantía](javascript:void(0))
    * [empresa pública](javascript:void(0))
    * [Tesoro](javascript:void(0))
    * [verificación de cuentas](javascript:void(0))
    * [hacienda regional](javascript:void(0))
    * [contabilidad regional](javascript:void(0))
    * [fundación](javascript:void(0))
    * [endeudamiento](javascript:void(0))
    * [financiación pública](javascript:void(0))
    * [control presupuestario](javascript:void(0))
    * [administración del personal](javascript:void(0))
    * [sociedad mercantil](javascript:void(0))
    * [sindicato](javascript:void(0))
    * [profesión independiente](javascript:void(0))
    * [Derecho agrario](javascript:void(0))
    * [concentración parcelaria](javascript:void(0))
    * [ordenación de la propiedad rústica](javascript:void(0))
    * [tierra abandonada](javascript:void(0))
    * [utilización de las tierras](javascript:void(0))
    * [explotación agraria](javascript:void(0))
    * [sector agrario](javascript:void(0))
    * [ordenación hidroagrícola](javascript:void(0))
    * [asignación de tierras](javascript:void(0))
    * [impuesto sobre transmisiones patrimoniales](javascript:void(0))
    * [tierra agrícola](javascript:void(0))
    * [modernización de la explotación agraria](javascript:void(0))
    * [agua estancada](javascript:void(0))
    * [pesca marítima](javascript:void(0))
    * [regulación de la pesca](javascript:void(0))
    * [derecho de pesca](javascript:void(0))
    * [pesca deportiva](javascript:void(0))
    * [licencia de pesca](javascript:void(0))
    * [regulación de la pesca](javascript:void(0))
    * [regulación de la pesca](javascript:void(0))
    * [permiso de construcción](javascript:void(0))
    * [sustancia peligrosa](javascript:void(0))
    * [dispositivo anticontaminante](javascript:void(0))
    * [calidad del medio ambiente](javascript:void(0))
    * [Derecho del medio ambiente](javascript:void(0))
    * [lucha contra la contaminación](javascript:void(0))
    * [gestión de residuos](javascript:void(0))
    * [protección de los animales](javascript:void(0))
    * [bienestar de los animales](javascript:void(0))
    * [cualificación profesional](javascript:void(0))
    * [protección de la fauna](javascript:void(0))
    * [tarifa de transporte](javascript:void(0))
    * [flota pesquera](javascript:void(0))
    * [buque](javascript:void(0))
    * [instalación portuaria](javascript:void(0))
    * [embarcación de recreo](javascript:void(0))
    * [red ferroviaria](javascript:void(0))
    * [seguridad pública](javascript:void(0))
    * [transporte ferroviario](javascript:void(0))
    * [política de transportes](javascript:void(0))
    * [vehículo sobre raíles](javascript:void(0))
    * [reglamentación del transporte](javascript:void(0))
    * [seguridad del transporte](javascript:void(0))
    * [ordenación hidráulica](javascript:void(0))
    * [construcción urbana](javascript:void(0))
    * [inundación](javascript:void(0))
    * [energía renovable](javascript:void(0))
    * [Derecho de la energía](javascript:void(0))
    * [proyecto industrial](javascript:void(0))
    * [producción de energía](javascript:void(0))
    * [distribución de energía](javascript:void(0))
    * [planta eléctrica](javascript:void(0))
    * [política industrial](javascript:void(0))
    * [energía eléctrica](javascript:void(0))
    * [transporte de energía](javascript:void(0))
    * [horario comercial](javascript:void(0))
    * [comercialización](javascript:void(0))
    * [precio al consumidor](javascript:void(0))
    * [gran superficie comercial](javascript:void(0))
    * [día festivo](javascript:void(0))
    * [licencia comercial](javascript:void(0))
    * [venta a domicilio](javascript:void(0))
    * [manifestación comercial](javascript:void(0))
    * [comercio ambulante](javascript:void(0))
    * [venta a distancia](javascript:void(0))
    * [promoción comercial](javascript:void(0))
    * [venta con rebaja](javascript:void(0))
    * [cámara de comercio e industria](javascript:void(0))
    * [distribuidor comercial](javascript:void(0))
    * [distribución comercial](javascript:void(0))
    * [reglamentación comercial](javascript:void(0))
    * [regulación de precios](javascript:void(0))
    * [comercio interior](javascript:void(0))
    * [venta en subasta](javascript:void(0))
    * [comercio electrónico](javascript:void(0))
    * [infraestructura turística](javascript:void(0))
    * [política de turismo](javascript:void(0))
    * [turismo](javascript:void(0))
    * [vacaciones](javascript:void(0))
    * [región turística](javascript:void(0))
    * [turismo rural](javascript:void(0))
    * [desarrollo regional](javascript:void(0))
    * [turismo extranjero](javascript:void(0))
    * [agencia de viajes](javascript:void(0))
    * [espectáculo deportivo](javascript:void(0))
    * [organización deportiva](javascript:void(0))
    * [programa de actuación](javascript:void(0))
    * [instalación deportiva](javascript:void(0))
    * [educación física](javascript:void(0))
    * [sanción administrativa](javascript:void(0))
    * [protección del consumidor](javascript:void(0))
    * [deporte profesional](javascript:void(0))
    * [seguro de responsabilidad civil](javascript:void(0))
    * [deporte](javascript:void(0))
    * [patrocinio](javascript:void(0))
    * [discapacitado físico](javascript:void(0))
    * [medios para discapacitados](javascript:void(0))
    * [animal doméstico](javascript:void(0))
    * [discapacitado psíquico](javascript:void(0))
    * [ayuda al desarrollo](javascript:void(0))
    * [asistencia social](javascript:void(0))
    * [bienestar social](javascript:void(0))
    * [discapacitado](javascript:void(0))
    * [diagnóstico médico](javascript:void(0))
    * [reconocimiento médico](javascript:void(0))
    * [Derecho social](javascript:void(0))
    * [condición de la mujer](javascript:void(0))
    * [mujer](javascript:void(0))
    * [discriminación sexual](javascript:void(0))
    * [publicidad](javascript:void(0))
    * [violencia](javascript:void(0))
    * [participación de la mujer](javascript:void(0))
    * [trabajo femenino](javascript:void(0))
    * [mujer](javascript:void(0))
    * [igualdad de género](javascript:void(0))
    * [política de la empresa](javascript:void(0))
    * [ayuda a las empresas](javascript:void(0))
    * [apoyo económico](javascript:void(0))
    * [ayuda social](javascript:void(0))
    * [indemnización por fallecimiento](javascript:void(0))
    * [ayuda pública](javascript:void(0))
    * [administración pública](javascript:void(0))
    * [lista de precios](javascript:void(0))
    * [fijación de precios](javascript:void(0))
    * [Derecho fiscal](javascript:void(0))
    * [impuesto](javascript:void(0))
    * [precio autorizado](javascript:void(0))
    * [universidad](javascript:void(0))
    * [remuneración del trabajo](javascript:void(0))
    * [función pública](javascript:void(0))
    * [personal contratado](javascript:void(0))
    * [personal de investigación](javascript:void(0))
    * [telecomunicación](javascript:void(0))
    * [registro de documentos](javascript:void(0))
    * [cambio tecnológico](javascript:void(0))
    * [telemática](javascript:void(0))
    * [comunicación de datos](javascript:void(0))
    * [administración electrónica](javascript:void(0))
    * [riesgo industrial](javascript:void(0))
    * [responsabilidad civil](javascript:void(0))
    * [colegio profesional](javascript:void(0))
    * [espectáculos](javascript:void(0))
    * [contaminación acústica](javascript:void(0))
    * [farmacéutico](javascript:void(0))
    * [personal sanitario](javascript:void(0))
    * [estatuto del personal](javascript:void(0))
    * [comadrona](javascript:void(0))
    * [promoción profesional](javascript:void(0))
    * [dentista](javascript:void(0))
    * [médico](javascript:void(0))
    * [veterinario](javascript:void(0))
    * [farmacología](javascript:void(0))
    * [legislación farmacéutica](javascript:void(0))
    * [urbanización](javascript:void(0))
    * [vivienda social](javascript:void(0))
    * [plan de urbanismo](javascript:void(0))
    * [protección del paisaje](javascript:void(0))
    * [urbanismo](javascript:void(0))
    * [desarrollo sostenible](javascript:void(0))
    * [política de construcción](javascript:void(0))
    * [política de la vivienda](javascript:void(0))
    * [gestión del espacio](javascript:void(0))
    * [reglamentación urbanística](javascript:void(0))
    * [profesión del urbanismo](javascript:void(0))
    * [propiedad inmobiliaria](javascript:void(0))
    * [terreno edificable](javascript:void(0))

El presente decreto ley entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el DOGV, excepto los artículos 10, 61 y 66, que entrarán en vigor el día siguiente al de su publicación en el DOGV del acuerdo por el que se apruebe la Guía metodológica para la elaboración de la Memoria del Análisis de Impacto Normativo.

ÍNDICE

Preámbulo

TÍTULO I Regulación general de la simplificación administrativa

CAPÍTULO I Disposiciones generales

Artículo 1. Objeto y finalidad

Artículo 2. Ámbito de aplicación

Artículo 3. Principios generales

Artículo 4. Definiciones

Artículo 5. Deber general de promoción de la simplificación administrativa

Artículo 6. Criterios de simplificación administrativa

CAPÍTULO II Planificación y organización para la simplificación administrativa

Artículo 7. Plan de Simplificación

Artículo 8. Comisión Interdepartamental

Artículo 9. Oficina de Simplificación Administrativa y Gobierno del Dato

CAPÍTULO III Medidas de simplificación normativa

Artículo 10. Memoria del Análisis de Impacto Normativo

Artículo 11. Revisión del ordenamiento jurídico

CAPÍTULO IV Medidas de impulso a la actividad económica

Sección 1ª. Impulso de proyectos empresariales

Artículo 12. Proyectos de Interés Autonómico

Artículo 13. Gestión coordinada de procedimientos

Artículo 14. Instrumentos de colaboración

Sección 2ª. Canal Empresa

Artículo 15. Portal único y servicios ofrecidos

Sección 3ª. Declaración responsable y comunicación

Artículo 16. Supuestos

Artículo 17. Funciones de comprobación e inspección

Sección 4ª. Entidades colaboradoras de certificación

Artículo 18. Régimen de Certificación Documental Acreditada

Artículo 19. Acreditación y publicación

Artículo 20. Funciones

Artículo 21. Obligaciones

Artículo 22. Incompatibilidades

Artículo 23. Inspección y responsabilidad

CAPÍTULO V Medidas de simplificación dirigidas a la ciudadanía

Sección 1ª. Medidas generales

Artículo 24. Procedimientos y servicios

Artículo 25. Carpeta ciudadana

Sección 2ª. Reducción de la brecha digital

Artículo 26. Relación con la ciudadanía

Artículo 27. Asistencia a través del personal funcionario habilitado

Artículo 28. Otros sistemas de asistencia

Artículo 29. Formación

Artículo 30. Espacio de participación ciudadana

CAPÍTULO VI Otras medidas de simplificación

Sección 1ª. Plazos de resolución y sentido del silencio

Artículo 31. Sentido del silencio

Artículo 32. Reducción en los plazos de resolución

Sección 2ª. Petición de datos e interoperabilidad

Artículo 33. Registro electrónico de información de personas usuarias

Artículo 34. Petición de datos y documentos

Sección 3ª. Entes habilitados

Artículo 35. Entes habilitados

Sección 4ª. Gobierno del dato y dato único

Artículo 36. Gobierno del dato

CAPÍTULO VII Medidas internas de simplificación

Artículo 37. Gestor de expedientes común

Artículo 38. Gestión por procesos

Artículo 39. Revisión de procedimientos

Artículo 40. Formación y participación de las personas empleadas públicas

CAPÍTULO VIII Nuevas tecnologías para la administración electrónica de la Generalitat

Artículo 41. Actuación administrativa automatizada

Artículo 42. Robotización de los procedimientos administrativos

Artículo 43. Uso de la inteligencia artificial

Artículo 44. Sistemas de identificación y firma

CAPÍTULO IX Simplificación en los entes de la Administración local

Artículo 45. Implantación de la simplificación en la Administración local

Artículo 46. Colaboración en la simplificación administrativa

Artículo 47. Declaración responsable ambiental y comunicación de actividades inocuas

CAPÍTULO X Régimen sancionador en el ámbito de la Generalitat

Artículo 48. Ámbito sancionador

Artículo 49. Competencia sancionadora

Artículo 50. Responsables

Artículo 51. Tipicidad

Artículo 52. Infracciones leves

Artículo 53. Infracciones graves

Artículo 54. Infracciones muy graves

Artículo 55. Reiteración y reincidencia

Artículo 56 Graduación de las sanciones

Artículo 57. Clases de sanciones

Artículo 58. Cuantía de las sanciones

Artículo 59. Caducidad y prescripción

TÍTULO II Medidas en materia de Administración local, transparencia, participación y convenios de colaboración

CAPÍTULO I Administración local

Artículo 60. Modificación de la Ley 8/2010, de 23 de junio, de régimen local de la Comunitat Valenciana

Artículo 61. Modificación de la Ley 5/2023, de 13 de abril, integral de medidas contra el despoblamiento y por la equidad territorial en la Comunitat Valenciana

Artículo 62. Modificación del Decreto 92/2021, de 9 de julio, del Consell, de Regulación del personal funcionario con habilitación de carácter nacional

CAPÍTULO II Transparencia

Artículo 63. Modificación de la Ley 1/2022, de 13 de abril, de transparencia y buen gobierno de la Comunitat Valenciana

CAPÍTULO III Participación

Artículo 64. Modificación de la Ley 4/2023, de 13 de abril, de la Generalitat, de participación ciudadana y fomento del asociacionismo de la Comunitat Valenciana

CAPÍTULO IV Actividad de los grupos de interés

Artículo 65. Modificación de la Ley 25/2018, de 10 de diciembre, reguladora de la actividad de los grupos de interés de la Comunitat Valenciana

Artículo 66. Modificación del Decreto 172/2021, de 15 de octubre, del Consell, de desarrollo de la Ley 25/2018, de 10 de diciembre, reguladora de la actividad de los grupos de interés de la Comunitat Valenciana

CAPÍTULO V Convenios de colaboración

Artículo 67. Modificación del Decreto 176/2014, de 10 de octubre, del Consell, por el que se regula los convenios que suscriba la Generalitat y su registro

TÍTULO III Medidas en materia de patrimonio cultural y deporte

CAPÍTULO I Patrimonio cultural

Artículo 68. Modificación de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano

Artículo 69. Modificación del Decreto 23/1989, de 27 de febrero, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se regula el ejercicio de competencias en materia de patrimonio histórico

Artículo 70. Modificación del Decreto 208/2010, de 10 de diciembre, del Consell, por el que se establece el contenido mínimo de la documentación necesaria para la elaboración de los informes a los estudios de impacto ambiental a los que se refiere el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat, del patrimonio cultural valenciano

Artículo 71. Modificación del Decreto 62/2011, de 20 de mayo, del Consell, por el que se regula el procedimiento de declaración y el régimen de protección de los bienes de relevancia local

Artículo 72. Modificación del Decreto 107/2017, de 28 de julio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento de regulación de las actuaciones arqueológicas en la Comunitat Valenciana

CAPÍTULO II Deporte

Artículo 73. Modificación de la Ley 2/2011, de 22 de marzo, del deporte y la actividad física de la Comunitat Valenciana

TÍTULO IV Medidas en materia de servicios sociales e igualdad

CAPÍTULO I Servicios sociales

Artículo 74. Modificación de la Ley 18/2017, de 14 de diciembre, de cooperación y desarrollo sostenible

Artículo 75. Modificación del Decreto 167/2006, de 3 de noviembre, del Consell, que desarrolla la Ley 12/2003, de 10 de abril, de la Generalitat, sobre perros de asistencia para personas con discapacidades

Artículo 76. Modificación del Decreto 75/2016, de 17 de junio, del Consell, por el que se regula el Consejo Valenciano de Cooperación al Desarrollo

Artículo 77. Modificación del Decreto 94/2018, de 20 de julio, del Consell, de creación de órganos de asesoramiento y participación en materia de objetivos de desarrollo sostenible

Artículo 78. Modificación del Decreto 59/2019, de 12 de abril, del Consell, de ordenación del Sistema Público Valenciano de Servicios Sociales

Artículo 79. Modificación del Decreto 38/2020, de 20 de marzo, del Consell, de coordinación y financiación de la atención primaria de servicios sociales

Artículo 80. Modificación del Decreto 35/2021, de 26 de febrero, del Consell, de regulación del acogimiento familiar

Artículo 81. Modificación de la Orden de 19 de noviembre de 2001, de la Conselleria de Bienestar Social, por la que se establece el procedimiento para el reconocimiento, declaración y calificación del grado de discapacidad en el ámbito de la Comunitat Valenciana

Artículo 82. Modificación de la Orden de 21 de noviembre de 2003, de la Conselleria de Bienestar Social, por la que se crea la Comisión de Coordinación y Seguimiento de la Valoración del Grado de Minusvalía de la Comunitat Valenciana

CAPÍTULO II Igualdad

Artículo 83. Modificación de la Ley 9/2003, de 2 de abril, para la igualdad entre mujeres y hombres

Artículo 84. Modificación del Decreto 133/2007, de 27 de julio, del Consell, sobre condiciones y requisitos para el visado de los planes de igualdad de las empresas de la Comunitat Valenciana

Artículo 85. Modificación del Decreto 63/2014, de 25 de abril, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento para el reconocimiento de las indemnizaciones y las ayudas económicas a las víctimas de violencia sobre la mujer, previstas en la Ley 7/2012, de 23 de noviembre, de la Generalitat, Integral contra la violencia sobre la mujer en el ámbito de la Comunitat Valenciana

Artículo 86. Modificación de la Orden de 3 de mayo de 2007, de la Conselleria de Bienestar Social, por la que se regula la ayuda económica a favor de las víctimas de violencia de género, establecida en el artículo 27 de la Ley orgánica 1/2004, de 28 de diciembre, de medidas de protección integral contra la violencia de género

TÍTULO V Medidas en materia de hacienda, economía, administración pública y administración electrónica

CAPÍTULO I Hacienda

Artículo 87. Modificación de la Ley 1/2015, de 6 de febrero, de hacienda pública, del sector público instrumental y de subvenciones

Artículo 88. Modificación del Decreto ley 1/2011, de 30 de septiembre, del Consell, de medidas urgentes de régimen económico-financiero del sector público empresarial y fundacional

Artículo 89. Modificación de la Ley 20/2017, de 28 de diciembre, de la Generalitat, de tasas

CAPÍTULO II Economía

Artículo 90. Modificación del Decreto 118/2022, de 5 de agosto, del Consell, por el que se regula la Inclusión de cláusulas de responsabilidad social en la contratación pública y en las convocatorias de ayudas y subvenciones

CAPÍTULO III Administración pública

Artículo 91. Modificación de la Ley 4/2021, de 16 de abril, de la función pública valenciana

CAPÍTULO IV Administración electrónica

Artículo 92. Modificación del Decreto 220/2014, de 12 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento de administración electrónica de la Comunitat Valenciana

TÍTULO VI Medidas en materia de interior

Artículo 93. Modificación de la Ley 8/2012, de 23 de noviembre, por la que se regulan los organismos de certificación administrativa

TÍTULO VII Medidas en materia de sanidad

CAPÍTULO I Personal del Sistema Valenciano de Salud

Artículo 94. Modificación del Decreto 192/2017, de 1 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento de selección y provisión de personal estatutario al servicio de instituciones sanitarias públicas del Sistema Valenciano de Salud, consecuencia del cumplimiento de los objetivos previstos en la Ley 20/2021, de 28 de diciembre, de medidas urgentes para la reducción de la temporalidad en el empleo público

CAPÍTULO II Farmacia

Artículo 95. Modificación de la Ley 6/1998, de 22 de junio, de ordenación farmacéutica de la Comunitat Valenciana

Artículo 96. Modificación de la Orden de 1 de junio de 2000, de la Conselleria de Sanidad por la que se regulan los botiquines farmacéuticos de la Comunitat Valenciana

TÍTULO VIII Medidas en materia de educación y empleo

CAPÍTULO I Centros docentes

Artículo 97. Modificación del Decreto 2/2009, de 9 de enero, del Consell, por el que se establecen los requisitos mínimos que deben cumplir los centros que impartan el primer ciclo de la Educación Infantil en la Comunitat Valenciana

CAPÍTULO II Trabajo, cooperativismo y seguridad laboral

Artículo 98. Modificación de la Orden 28/2016, de 28 de noviembre, de la Conselleria de Economía Sostenible, Sectores Productivos, Comercio y Trabajo, por la que se establecen las bases reguladoras para la concesión de subvenciones a los sindicatos y organizaciones sindicales, en proporción a su representatividad, en el ámbito de la Comunitat Valenciana

Artículo 99. Modificación de la Orden 5/2020, de 10 de septiembre, de la Conselleria de Economía Sostenible, Sectores Productivos, Comercio y Trabajo, por la que se aprueban las bases reguladoras y se establece el procedimiento de concesión de las ayudas del Programa de fomento del trabajo autónomo en la Comunitat Valenciana

TÍTULO IX Medidas en materia de agricultura, ganadería y pesca

CAPÍTULO I Agricultura y ganadería

Artículo 100. Modificación de la Ley 5/2019, de 28 de febrero, de estructuras agrarias de la Comunitat Valenciana

Artículo 101. Modificación del Decreto 99/2012, de 22 de junio, del Consell, por el que se crea la Comisión Técnica de Seguridad de Balsas para Riego de la Comunitat Valenciana

CAPÍTULO II Pesca

Artículo 102. Modificación del Decreto 41/2013, de 22 de marzo, del Consell, por el que se establecen las normas sobre la pesca marítima de recreo de la Comunitat Valenciana

TÍTULO X Medidas en materia de medio ambiente, infraestructuras y territorio

CAPÍTULO I Calidad ambiental

Artículo 103. Modificación de la Ley 6/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de prevención, calidad y control ambiental de actividades en la Comunitat Valenciana

Artículo 104. Modificación de la Ley 6/2022, de 5 de diciembre, de la Generalitat, del cambio climático y la transición ecológica de la Comunitat Valenciana

CAPÍTULO II Medio natural y animal

Artículo 105. Modificación de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana

Artículo 106. Modificación de la Ley 13/2004, de 27 de diciembre, de caza de la Comunitat Valenciana

Artículo 107. Modificación de la Ley 3/2014, de 11 de julio, de la Generalitat, de vías pecuarias de la Comunitat Valenciana

Artículo 108. Modificación de la Ley 2/2023, de 13 de marzo, de protección, bienestar y tenencia de animales de compañía y otras medidas de bienestar animal

Artículo 109. Modificación del Decreto 188/2014, de 7 de noviembre, del Consell, por el que se regula la figura de guarda jurado de caza en la Comunitat Valenciana y la habilitación para el control de predadores

CAPÍTULO III Infraestructuras

Artículo 110. Modificación de la Ley 1/1999, de 31 de marzo, de tarifas portuarias

Artículo 111. Modificación de la Ley 7/2018, de 26 de marzo, de la Generalitat, de seguridad ferroviaria

Artículo 112. Modificación del Decreto 272/2019, de 27 de diciembre, del Consell, de aprobación del Estatuto de la Agencia Valenciana de Seguridad Ferroviaria

CAPÍTULO IV Territorio, urbanismo y paisaje

Artículo 113. Modificación del Texto Refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, aprobado por el Decreto-legislativo 1/2021, de 18 de junio

Artículo 114. Modificación del Decreto 201/2015, de 29 de octubre, del Consell, por el que se aprueba el Plan de acción territorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana

TÍTULO XI Medidas en materia de energía, comercio y turismo

CAPÍTULO I Energía

Artículo 115. Modificación del Decreto ley 14/2020, del Consell, de medidas para acelerar la implantación de instalaciones para el aprovechamiento de las energías renovables por la emergencia climática y la necesidad de la urgente reactivación económica

Artículo 116. Modificación del Decreto 88/2005, de 29 de abril, del Consell de la Generalitat, por el que se establecen los procedimientos de autorización de instalaciones de producción, transporte y distribución de energía eléctrica que son competencia de la Generalitat

CAPÍTULO II Comercio

Artículo 117. Modificación de la Ley 3/2011, de 23 de marzo, de la Generalitat, de comercio de la Comunitat Valenciana

CAPÍTULO III Turismo

Artículo 118. Modificación de la Ley 15/2018, de 7 de junio, de la Generalitat, de turismo, ocio, y hospitalidad de la Comunitat Valenciana

Artículo 119. Modificación del Decreto 62/1996, de 25 de marzo, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento regulador de la profesión de guía de turismo

Artículo 120. Modificación del Decreto 5/2020, de 10 de enero, del Consell, de regulación del estatuto del municipio turístico de la Comunitat Valenciana

Artículo 121. Modificación del Decreto 7/2020, de 17 de enero, del Consell, de regulación de los órganos para la coordinación de la acción turística y del organismo público para la gestión de la política turística

Artículo 122. Modificación del Decreto 10/2021, de 22 de enero, del Consell, de aprobación del Reglamento regulador del alojamiento turístico en la Comunitat Valenciana

Artículo 123. Modificación del Decreto 1/2022, de 14 de enero, del Consell, de regulación del Registro de turismo de la Comunitat Valenciana

DISPOSICIONES ADICIONALES

Disposición adicional primera. Aprobación de la Guía metodológica para la elaboración de la Memoria del Análisis de Impacto Normativo

Disposición adicional segunda. Personas representantes y convenios con las entidades locales

Disposición adicional tercera. Fundamento y garantías adicionales de los sistemas de identificación biométrica

Disposición adicional cuarta. Espacios de datos y entrenamiento de procesos y algoritmos

Disposición adicional quinta. Oficina de inversiones y proyectos estratégicos

Disposición adicional sexta. Adaptación de la Estrategia Territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV) y del Plan de Acción Territorial de la Infraestructura Verde del Litoral (PATIVEL)

DISPOSICIONES TRANSITORIAS

Disposición transitoria primera. Régimen transitorio de los procedimientos de evaluación ambiental de proyectos

Disposición transitoria segunda. Aplicación de la nueva regulación de los procedimientos urbanísticos

Disposición transitoria tercera. Régimen transitorio en relación con los proyectos de inversión estratégica y proyectos territoriales estratégicos

Disposición transitoria cuarta. Proyectos de producción o suministro energético a través de energías renovables de competencia autonómica

DISPOSICIÓN DEROGATORIA

Disposición derogatoria única. Derogación normativa

DISPOSICIONES FINALES

Disposición final primera. Decreto en materia de administración electrónica y simplificación administrativa

Disposición final segunda. Decreto de creación del Registro general de entidades colaboradoras de certificación y el Registro de entes habilitados

Disposición final tercera. Rango de las disposiciones reglamentarias modificadas

Disposición final cuarta. Principio de autonomía local

Disposición final quinta. Aplicación del régimen sancionador

Disposición final sexta. Entrada en vigor

PREÁMBULO

I

El presente Decreto-ley, por el que se adoptan medidas de simplificación administrativa y mejora de la calidad regulatoria para la reactivación económica en la Comunitat Valenciana, responde a la necesidad de afrontar un contexto económico complejo y cambiante. A pesar de que se ha observado una recuperación económica tras la crisis provocada por la COVID-19, la economía de la Comunitat Valenciana, al igual que la del resto de España, enfrenta desafíos significativos. La inflación persistente, las tensiones geopolíticas globales y los cambios en la política monetaria han generado un entorno que demanda reformas urgentes y profundas en el ámbito administrativo.

La guerra en Ucrania, iniciada en febrero de 2022, ha exacerbado los problemas en las cadenas de suministro globales y ha incrementado los precios de los productos energéticos, llevando la inflación a niveles no vistos en décadas. En 2023, la inflación media en España alcanzó el 3,5 %, con la inflación subyacente situándose en el 6 %, que refleja las dificultades estructurales que enfrenta la economía.

El Banco Central Europeo (BCE), con la salvedad de la reducción acordada por su Consejo de Gobierno a principios de junio, ha respondido a estas tensiones inflacionistas con una política monetaria más restrictiva con el consiguiente encarecimiento de la financiación para empresas y familias. A partir de julio de 2022, el BCE aumentó las tasas de interés en diez ocasiones consecutivas, llevándolas del territorio negativo hasta el 4,5 % en septiembre de 2023. Este ajuste ha sido necesario para controlar la inflación, pero también ha contribuido a una desaceleración económica. El euríbor, el índice de referencia para la mayoría de las hipotecas en España, también ha experimentado un aumento significativo, pasando de cifras negativas a superar el 4 % en octubre de 2023, para luego estabilizarse alrededor del 3,6 % en diciembre de 2023, lo que ha supuesto un incremento en las cuotas hipotecarias, tanto para las nuevas hipotecas como para las ya existentes. Además, las rápidas subidas de los tipos de interés en un corto periodo de tiempo han provocado episodios de perturbación en el sistema financiero, generando problemas en algunos bancos, tanto en Estados Unidos como en Europa, lo que ha añadido una capa adicional de inseguridad a la situación económica.

En la Comunitat Valenciana, la economía ha mostrado señales de desaceleración con un crecimiento del PIB del 2,4 % en 2023, una disminución respecto a los años anteriores. Sectores clave como el agrícola y el industrial han experimentado caídas significativas, en parte debido a condiciones climáticas adversas como la sequía que ha afectado gravemente a las explotaciones agrícolas y ganaderas, con repercusiones directas en la industria agroalimentaria.

Además, el Índice de Cifra de Negocios en la Industria de la Comunitat Valenciana para marzo de 2024 ha registrado una variación anual del -4,7 %, una vez corregidos los efectos estacionales y de calendario, lo que refleja una contracción en las ventas de las empresas industriales en comparación con el año anterior.

En el sector servicios, se observa también una desaceleración en la actividad. Los indicadores de actividad del sector servicios muestran que el crecimiento en este sector ha sido menor al esperado, con una variación anual del -3,2 % en marzo de 2024. Esta disminución en el sector servicios ha afectado la dinámica general de la economía valenciana. Asimismo, los índices de producción industrial también reflejan una disminución en marzo de 2024, con una caída del 5,4 % en varios subsectores industriales como el textil y el calzado.

Además de estos retos, la Comunitat Valenciana sufre de una infrafinanciación crónica. Según el informe de la Fundación de Estudios de Economía Aplicada (FEDEA), la Comunitat Valenciana ha recibido sistemáticamente menos financiación per cápita en comparación con otras comunidades autónomas desde 2002. En 2021, la financiación por habitante ajustado fue de 2.730 euros, 233 euros menos que la media nacional y 687 euros menos que Cantabria, la comunidad mejor financiada. Este déficit de financiación ha limitado la capacidad de la región para invertir en servicios públicos e infraestructura, exacerbando las dificultades económicas y sociales de la región.

Según el informe de BBVA Research, aunque el PIB de la Comunitat Valenciana creció un 2,4 % en 2023, este aumento fue menor que el 5,9 % registrado en 2022. Además, la caída de las exportaciones relacionadas con el sector automotriz y otros problemas en la industria han contribuido a una evolución económica menos vigorosa en comparación con la media nacional. La tasa de desempleo sigue siendo alta, y se anticipa que el déficit público de la Generalitat, que fue del 2,5 % del PIB en 2023, seguirá siendo uno de los más elevados del panorama autonómico.

Según el Informe de Coyuntura y Perspectivas Económicas de la Confederación Empresarial de la Comunitat Valenciana (CEV) del cuarto trimestre de 2023, la tasa de crecimiento del empleo en la región ha sido del 1,8 %, inferior a la media nacional del 2,2 %. Además, la inversión extranjera directa ha disminuido en un 15 % en comparación con el año anterior, lo que refleja una menor confianza en el entorno económico de la región. La tasa de actividad también ha descendido ligeramente, situándose en el 58 %, un punto porcentual por debajo de la media nacional. Estos datos, difíciles de prever tras las tensiones geopolíticas globales, subrayan la necesidad urgente de medidas que impulsen el crecimiento económico y la generación de empleo en la Comunitat Valenciana.

La extraordinaria y urgente necesidad de adoptar medidas se ve reforzada por el notable incremento de los precios de la vivienda y el alquiler, que han alcanzado niveles récord históricos. En el último año, el precio del alquiler ha aumentado un 12,6 %, mientras que, en los últimos cinco años, el alquiler se ha incrementado en un 41 %. Del mismo modo, el precio de la vivienda ha subido un 16 % en el mismo período. Este contexto económico es aún más crítico si se compara con la evolución del poder adquisitivo de los valencianos y las valencianas, que ha disminuido un 2,5% en los últimos cinco años.

Esta situación afecta gravemente a la capacidad de la ciudadanía para acceder a una vivienda asequible, incrementando la presión sobre los recursos familiares y dificultando el acceso a un derecho básico. La combinación de precios altos y la falta de oferta suficiente genera un entorno en el que es urgente actuar para mejorar la eficiencia y eficacia de la Administración Pública, con el fin de facilitar las políticas públicas que aborden esta crisis.

Además, la situación actual del mercado inmobiliario no solo afecta a la ciudadanía, sino también a la competitividad de la Comunitat Valenciana como destino de inversión. Un entorno administrativo complejo y lento desincentiva la inversión tanto nacional como internacional, lo que a su vez limita la creación de empleo y el crecimiento económico. La mejora y simplificación de los procesos administrativos permitirán atraer más inversiones, dinamizar el mercado inmobiliario y mejorar el acceso a la vivienda, contribuyendo de esta manera al bienestar general de la sociedad.

El Consell, consciente de estas dificultades, ha decidido adoptar este Decreto-ley para abordar de manera inmediata y efectiva medidas para hacer frente a la situación actual, que permitan no solo mantener la actividad económica sino también estimularla. Este Decreto-ley no solo responde a una necesidad económica urgente, sino que también pretende sentar las bases para una administración capaz de afrontar los desafíos sobrevenidos y de contribuir de manera decisiva al bienestar y al desarrollo económico de la Comunitat Valenciana.

II

El entorno macroeconómico actual en la Comunitat Valenciana, caracterizado por un crecimiento económico limitado, riesgos financieros y una inflación persistente que desestabiliza la economía, justifica la necesidad urgente de adoptar reformas normativas y medidas que permitan desarrollar actividades productivas en un entorno favorable para nuevas inversiones y el crecimiento de empresas existentes. La mejora regulatoria, como política pública transversal, es esencial para promover la productividad, la creación de empleo y un crecimiento económico sólido, así como para mejorar la prestación de servicios y el bienestar de las personas y empresas.

Estudios de la OCDE indican qué regiones con mejores indicadores de calidad regulatoria e institucional presentan un crecimiento potencial más robusto y mayores tasas de productividad y bienestar para sus ciudadanos y ciudadanas. Además, las mejoras en la legislación administrativa tienen un impacto positivo en la actividad económica y la renta per cápita, al proporcionar seguridad jurídica y centrarse en lo esencial, sin consumir recursos en lo superfluo. Es necesario un cambio cultural rápido en la Administración para hacerla más ágil, accesible y proactiva, creando un marco regulatorio eficiente para activar la economía y recuperar la sociedad del bienestar.

Desde un enfoque económico, es imprescindible la mejora regulatoria. Las barreras innecesarias, los marcos normativos complejos, las duplicidades y la fragmentación del mercado afectan negativamente a la productividad y al crecimiento. Por ello, es crucial contar con mercados flexibles, competitivos y bien regulados para adaptar el tejido productivo a nuevas necesidades, fomentar el correcto funcionamiento de actividades económicas, atraer inversiones, impulsar el crecimiento y el empleo, y, en consecuencia, el bienestar y la prosperidad.

El compromiso con la mejora de la calidad regulatoria en la Comunitat Valenciana es estratégico y se ha reforzado institucionalmente con la creación de la Dirección General de Simplificación Administrativa dentro de la Presidencia. Este compromiso se evidencia también en el Pacto Social y Económico por el Impulso de la Comunitat Valenciana, firmado con agentes económicos y sociales, esencial para transformar la Administración Pública, mejorar los servicios y eliminar cargas administrativas y regulatorias injustificadas.

El presente decreto-ley se alinea con la Estrategia de Desarrollo Sostenible 2020-2030, buscando instituciones eficaces e inclusivas e incluye medidas basadas en la mejora regulatoria para incrementar la transparencia, la seguridad jurídica, la racionalización administrativa y la coordinación dentro de la propia Administración y con el resto de las administraciones de la Comunitat Valenciana.

La regulación eficiente y pro competitiva es prioritaria para avanzar en la recuperación y transformación económica, eliminando barreras innecesarias para la actividad empresarial, alineándose con la Ley 20/2013, de 9 de diciembre, de garantía de la unidad de mercado y la Ley 18/2022, de 28 de septiembre, de creación y crecimiento de empresas.

En definitiva, en la actual coyuntura económica, la Generalitat busca facilitar el acceso y ejercicio de actividades productivas, atraer inversiones, simplificar trámites y cambiar la cultura administrativa para hacerla más ágil, accesible y proactiva hacia empresas y ciudadanía.

III

El artículo 44 del Estatuto de Autonomía de la Comunitat Valenciana permite al Consell dictar medidas legislativas provisionales en caso de extraordinaria y urgente necesidad mediante el decretos-leyes. Este decreto-ley respeta estos límites y la jurisprudencia del Tribunal Constitucional en su interpretación del artículo 86.1 de la Constitución Española.

En cuanto a la necesidad extraordinaria y urgente, la jurisprudencia constitucional ha señalado que su apreciación es parte del juicio político del Gobierno (por ejemplo, sentencias 61/2018, de 7 de junio, FJ 4 y 142/2014, de 11 de septiembre FJ 3). El Tribunal Constitucional ha precisado que el decreto-ley es constitucionalmente válido siempre que su fin sea abordar una situación concreta y urgente que requiere acción normativa inmediata, en un plazo más corto que el del procedimiento legislativo ordinario o de urgencia (SSTC 6/1983, de 4 de febrero, FJ 5; 11/2002, de 17 de enero, FJ 4; 137/2003, de 3 de julio, FJ 3; 368/2007, FJ 10; 31/2011, de 17 de marzo, FJ 4; 137/2011, de 14 de septiembre, FJ 6, y 100/2012, de 8 de mayo, FJ 8).

El Tribunal Constitucional también ha defendido que el decreto-ley es adecuado para paliar «coyunturas económicas problemáticas» y sus graves efectos (STC 31/2011, de 17 de marzo, FJ 4 y STC 137/2011, de 14 de septiembre, FJ 6). En este caso, la situación descrita se considera una «coyuntura económica problemática» que el decreto-ley pretende abordar con medidas necesarias para los intereses generales, existiendo una «conexión de sentido» entre la situación habilitante y las medidas adoptadas (STC 29/1982, de 31 de mayo, FJ 3; SSTC 96/2014, de 12 de junio, FJ 5, y 183/2014, de 6 de noviembre, FJ 4).

Estas medidas, mediante la simplificación de trámites o mejoras regulatorias, buscan aumentar la eficiencia, la inversión y la actividad productiva en la Comunitat Valenciana para paliar los efectos de la situación económica. Las circunstancias que justifican este Decreto-ley requieren que las medidas entren en vigor con celeridad para abordar las situaciones derivadas de la crisis económica, lo cual no sería posible mediante el procedimiento legislativo ordinario o de urgencia, pues no se aprobarían en tiempo y forma, perdiendo su eficacia esperada.

IV

La necesidad de modernizar y agilizar la Administración Pública en la Comunitat Valenciana es cada vez más apremiante, especialmente en el contexto económico y social presente, que exige respuestas rápidas y eficaces.

La ineficiencia de los procesos administrativos actuales no solo afecta a las personas usuarias, sino que también impone una carga significativa sobre la Administración. La duplicación de tareas, la necesidad de manejar grandes cantidades de documentación física y la falta de automatización en muchos procedimientos suponen una pérdida de medios y de tiempo. Esto limita la capacidad de la Administración para centrarse en tareas más estratégicas y de mayor valor añadido.

La complejidad normativa y la fragmentación del marco legal han creado un entorno en el que las empresas y la ciudadanía deben navegar a través de una maraña de regulaciones y requisitos que, a menudo, son difíciles de entender y de cumplir. Este escenario desincentiva la inversión y ralentiza el crecimiento económico. Las pequeñas y medianas empresas (PYMEs), que son el motor de la economía valenciana, se ven particularmente afectadas por estos obstáculos administrativos que consumen tiempo y recursos que deberían destinarse a actividades productivas.

El actual marco legislativo, aunque bien intencionado, ha demostrado sus limitaciones. La lentitud en la adopción de nuevas tecnologías, la falta de integración entre diferentes sistemas administrativos y la persistencia de procedimientos manuales y físicos son algunos de los problemas que se han identificado. Estos problemas no solo ralentizan los procesos administrativos, sino que también aumentan el riesgo de errores y pérdidas de información, lo que puede tener consecuencias graves tanto para la Administración como para la ciudadanía.

El empleo del decreto-ley como instrumento jurídico para modificar numerosas disposiciones normativas se justifica plenamente por la necesidad de poner en marcha estas medidas de manera rápida y ágil. El contexto actual de crisis económica, social y habitacional requiere respuestas inmediatas y efectivas que no pueden esperar los largos plazos inherentes al procedimiento legislativo ordinario. Seguir el cauce tradicional podría tardar años en ofrecer soluciones, mientras que las necesidades de la ciudadanía y de las empresas son urgentes y demandan una acción inmediata. La única manera de abordar un beneficio real para todas las personas físicas o jurídicas cuya repercusión sea inmediata es a través de una norma de urgencia que abarque todos los sectores y todas las disposiciones susceptibles de simplificarse.

El marco normativo vigente en la Comunitat Valenciana presenta una serie de rigideces y complejidades que impiden una gestión ágil y eficiente. Modificar múltiples normativas a través de un decreto-ley permite una actualización simultánea y coherente del ordenamiento jurídico, eliminando duplicidades y contradicciones que dificultan la aplicación de políticas públicas efectivas. Esta herramienta legislativa es esencial para adaptar rápidamente el marco normativo a las nuevas exigencias y facilitar la reactivación económica y la mejora de los servicios públicos.

Es crucial que estas medidas se apliquen de manera uniforme a toda la Administración de la Generalitat y a la Administración local, garantizando coherencia y efectividad en su implantación.

El carácter extraordinario y urgente de las circunstancias actuales legitima el uso del decreto-ley, una figura reconocida por la Constitución Española y el Estatuto de Autonomía de la Comunitat Valenciana para situaciones que requieren una intervención rápida y decidida. La adopción de estas medidas a través del decreto-ley permite actuar con la celeridad necesaria para mitigar los efectos de la crisis y responder a las demandas de la sociedad de manera eficiente y efectiva.

V

Existe una imperiosa necesidad de agilizar el funcionamiento de la Administración para impulsar el crecimiento económico y la mejora en la prestación del servicio público. La demanda social y empresarial de simplificar y agilizar la Administración es compartida por sus propios gestores y gestoras, quienes también padecen sus deficiencias regulatorias y organizativas y son conscientes de que existen aspectos que deben modificarse para que pueda servir con objetividad los intereses generales y pueda actuar de acuerdo con el principio de eficacia, tal y como dispone el artículo 103 de la Constitución Española.

Las Leyes 39/2015, de 1 de octubre, del Procedimiento administrativo común de las administraciones públicas, y 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público, representan un enérgico respaldo a las medidas de simplificación administrativa y a la generalización de la administración electrónica, hasta el punto de que constituyen los dos ejes sobre los que se articulan sus principales novedades.

El Decreto 220/2014, de 12 de diciembre, que aprueba el Reglamento de administración electrónica de la Comunitat Valenciana, y el Decreto 165/2010, de 8 de octubre, del Consell, por el que se establecen medidas de simplificación y de reducción de cargas administrativas en los procedimientos gestionados por la Administración de la Generalitat y su sector público, supusieron un avance significativo en su momento, sentando las bases para la administración electrónica y la simplificación administrativa. Sin embargo, han quedado obsoletos ante la evolución tecnológica y las nuevas expectativas de la ciudadanía y de las empresas.

A lo largo de los años, se ha evidenciado que los procedimientos administrativos siguen siendo percibidos como burocráticos, lentos y, en muchos casos, redundantes. La falta de interoperabilidad entre diferentes sistemas y plataformas, la duplicación de requisitos documentales y la escasa integración de procesos electrónicos son algunos de los problemas que persisten y que han generado una evidente frustración general.

Este decreto-ley, como instrumento clave para agilizar la actuación administrativa, se fundamenta en el conjunto de vertientes en que se basa la simplificación administrativa: la regulatoria, la organizativa, la procedimental y la tecnológica; asimismo, se dirige hacia tres ámbitos: las empresas, la ciudadanía en general y la propia organización pública.

Una máxima que define la filosofía con la que se ha redactado este texto legal es la simplificación desde el diseño, por la cual se garantiza que los requisitos de simplificación se deben tener en cuenta desde el momento en que se planifican, diseñan o rediseñan normas, organizaciones y procedimientos administrativos. La introducción de criterios de racionalización en la tramitación permitirá aprobar con mayor diligencia disposiciones generales que prioricen la eficacia administrativa, la agilidad, la transparencia y la administración electrónica.

Mediante este decreto-ley se pretende establecer una regulación sólida que comprenda todos los factores y sectores implicados o afectados por la simplificación administrativa, sin agotar sus posibilidades regulatorias, de manera que sean las disposiciones que desarrollen esta ley las que, sobre la base del marco creado, puedan regular con más flexibilidad y detalle aquellos aspectos necesarios para alcanzar con plenitud los fines deseados.

La creación y ejecución de una planificación de la simplificación es urgente para estructurar y priorizar las acciones necesarias para optimizar los procedimientos administrativos y mejorar la calidad de los servicios públicos. La formación de gobernanza es necesaria para coordinar y supervisar los esfuerzos de simplificación administrativa, asegurando una implementación coherente y efectiva en toda la Administración.

Corresponde a los poderes públicos impulsar aquellas medidas que maximicen la confianza del sector privado y que permitan que las actividades económicas se desarrollen en un marco de seguridad, que favorezca nuevas iniciativas y el afianzamiento y extensión de las ya existentes en el tejido productivo valenciano. Para ello, este decreto-ley consagra el principio de transversalidad organizativa, incorporando mecanismos de coordinación y colaboración y sistemas de acompañamiento individualizado, así como un marco general de racionalización del régimen de intervención administrativa y un portal único de búsqueda y tramitación guiada y unificada de procedimientos.

La ciudadanía es un objetivo preferente de este decreto-ley. Se configura el deber de la Administración de la Generalitat de acercarse a ella por distintos canales, reduciendo las cargas administrativas que debe soportar y asistiéndole en su relación con la Administración sin que los medios electrónicos constituyan un obstáculo para hacer efectivos sus derechos.

La puesta en marcha de los cambios procedimentales y organizativos necesarios requiere dirigir la mirada y hacer una revisión de la propia organización, sus estructuras, métodos de trabajo, formación de sus empleadas y empleados públicos y tecnologías. En el objetivo de simplificar es esencial tener en cuenta la administración electrónica y la transformación digital, los cuales son instrumentos básicos para la simplificación administrativa, en la medida que su adecuada implementación representa un importante ahorro de costes y un motor para el desarrollo.

Asimismo, el presente decreto-ley asienta los pilares para construir una administración orientada al dato que, mediante su uso ético, seguro y responsable, sea cercana a la ciudadanía, transparente, inclusiva y participativa y con una fuerte capacidad en la toma objetiva de decisiones a través de la medición de los resultados que producen sus políticas públicas. Asimismo, apuesta por las tecnologías más innovadoras, como la robotización y la inteligencia artificial.

Para la consecución de sus fines el decreto-ley pone en valor la conveniencia de colaborar con las entidades locales, con la finalidad de lograr que las actuaciones estén lo más coordinadas posibles, dando un servicio unificado a la ciudadanía y aprovechando las sinergias para un mejor rendimiento en beneficio del conjunto de la población de la Comunitat Valenciana.

La coyuntura económica a la que el presente decreto-ley pretende subvenir requiere, asimismo, de un conjunto de medidas necesarias e imprescindibles para atender a los intereses generales afectados. Existe una conexión de sentido o relación de adecuación entre la situación definida, que constituye el presupuesto habilitante, y las medidas que este decreto-ley adopta en los ámbitos de la Administración local, transparencia, participación y convenios de colaboración, cultura y deporte, servicios sociales e igualdad, agricultura, ganadería y pesca, hacienda, economía, administración pública, administración electrónica, sanidad, educación, medio ambiente, infraestructuras, urbanismo, innovación, comercio y turismo. Este decreto-ley, consciente de la gravedad de la situación económica actual, establece medidas específicas en cada uno de los mencionados sectores con el objetivo de simplificar los procedimientos y reducir las cargas administrativas, en beneficio tanto de la prestación del servicio público como de la activación de la economía.

VI

El título I regula la simplificación administrativa.

Disponer de un marco regulador general de la simplificación administrativa resulta esencial para lograr una actuación clara y común de la Administración frente a los retos urgentes de la sociedad y las necesidades de la ciudadanía.

El capítulo I regula el objeto y finalidad del título I del Decreto-ley, su ámbito de aplicación y los principios rectores que lo guían, tales como el principio de buena regulación, el de mínima intervención administrativa y el de coordinación y colaboración. Estos principios aseguran que las medidas adoptadas sean proporcionales, necesarias y efectivas. Además, este capítulo proporciona las principales definiciones para facilitar la comprensión del texto normativo y establece el deber general de promoción de la simplificación en el ámbito regulatorio, procedimental y organizativo. Los criterios de simplificación administrativa contenidos en este capítulo son esenciales para garantizar que todos los cambios sean coherentes y alineados con los objetivos de eficiencia y accesibilidad.

El capítulo II se enfoca en la planificación y organización administrativa de la simplificación. Esta planificación se realizará de forma consensuada, a través de órganos colegiados con participación de todas las personas y entidades implicadas y de carácter multidisciplinar. La Oficina de Simplificación Administrativa y Gobierno del Dato, adscrita al órgano competente en materia de simplificación administrativa, será la unidad encargada de analizar los procedimientos administrativos y servicios de la Administración de la Generalitat y su sector público instrumental, con el fin de eliminar las cargas administrativas y optimizar los procedimientos.

En el capítulo III se incluyen medidas de simplificación administrativa previas a la aprobación de las normas, destacándose la necesidad de realizar un análisis ex ante de simplificación de las propuestas normativas. Este análisis permitirá identificar y eliminar posibles obstáculos antes de que las normas sean aprobadas, evitando que se introduzcan cargas innecesarias. La Memoria del Análisis de Impacto Normativo asegurará que se adoptan las alternativas más eficientes, mejorando la calidad normativa y evitando efectos adversos. Además, se establece la obligación de revisar y actualizar constantemente la normativa autonómica, como medida para mantener un marco regulatorio ágil y adaptado a las necesidades cambiantes de la sociedad y de la economía.

El capítulo IV regula medidas para impulsar la actividad económica e incluye mecanismos de coordinación y colaboración y sistemas de acompañamiento individualizado. El tratamiento preferente de Proyectos de Interés Autonómico y la gestión coordinada de procedimientos son medidas urgentes para dinamizar la economía regional, facilitando la puesta en marcha de actividades económicas con impacto positivo en empleo y riqueza.

Asimismo, prevé la creación de un portal único para la tramitación unificada de procedimientos administrativos. Este portal facilitará a la ciudadanía y a las empresas el acceso a los servicios públicos, ofreciendo una plataforma centralizada y eficiente para la gestión de sus trámites. Se impulsa la utilización de los regímenes de la declaración responsable y la comunicación. Además, las personas interesadas podrán obtener certificados emitidos por entidades colaboradoras que verifiquen la documentación presentada ante los órganos públicos; a tal efecto, se regulan las obligaciones y responsabilidades de dichas entidades. Estas medidas tienen como finalidad reducir el tiempo y esfuerzo requeridos para cumplir con los requisitos administrativos, fomentando así un entorno más favorable para la actividad económica.

El capítulo V se enfoca en las medidas de simplificación dirigidas a la ciudadanía, facilitando el acceso a los servicios y el uso de un lenguaje claro y sencillo. Se crean mecanismos para acercar la Administración a las personas, mediante la atención personalizada y la asistencia en las relaciones con la Administración. Estos mecanismos incluyen, entre otros, búsquedas guiadas, información de interés disponible en la carpeta ciudadana y la asistencia del personal funcionario habilitado. Asimismo, se incorporan medidas específicas para minimizar la brecha digital, de modo que toda la ciudadanía, independientemente de su nivel de habilidades tecnológicas, pueda acceder en igualdad de condiciones a los servicios públicos. Esta integración digital es esencial para garantizar la equidad y accesibilidad a los servicios administrativos.

El capítulo VI incorpora medidas aplicables tanto a empresas como a ciudadanos y ciudadanas, tales como la reducción de plazos, el sentido positivo del silencio administrativo y la interoperabilidad entre sistemas. Se prohíbe a la Administración de la Generalitat y su sector público instrumental solicitar a las personas interesadas la aportación de datos o documentos que puedan consultar en la Plataforma Autonómica de Interoperabilidad. Además, se introduce la figura de los entes habilitados, competentes para la realización de transacciones electrónicas en representación de las personas interesadas.

En el capítulo VII se regulan medidas de simplificación de carácter interno, que implican cambios en el modelo operacional y organizativo de la Administración. Estas medidas incluyen la implantación de un gestor de expedientes común, la gestión por procesos y la formación de las personas empleadas públicas, resultando cruciales para crear una Administración más eficiente y capaz de responder de manera efectiva a las necesidades de la ciudadanía.

El capítulo VIII incorpora la adopción de tecnologías avanzadas como la automatización, robotización e inteligencia artificial, así como nuevos sistemas de identificación y firma esenciales para modernizar la Administración Pública, reduciendo tiempos de respuesta y errores, y mejorando la prestación de servicios.

El capítulo IX recoge medidas de colaboración y organizativas para impulsar la simplificación administrativa en la administración local, asegurando que todas las administraciones de la Comunitat Valenciana ofrezcan soluciones únicas e integradas a la ciudadanía. Es urgente que los entes de la Administración local adopten normativas de simplificación para armonizar procedimientos y colaborar eficazmente con la Generalitat, asegurando una administración coherente y eficiente en todo el territorio autonómico.

Finalmente, el capítulo X incorpora el régimen sancionador por incumplimientos relacionados con las declaraciones responsables y las comunicaciones y con las entidades colaboradoras de certificación y los entes habilitados, para garantizar el cumplimiento de las nuevas medidas de simplificación administrativa, disuadiendo de cometer infracciones y asegurando la integridad y la eficacia del sistema administrativo.

VII

El título II contiene las modificaciones en materia de Administración local, transparencia, participación y convenios de colaboración.

El capítulo I recoge las modificaciones en materia de Administración local.

En el marco de lo dispuesto en el título I de este decreto-ley, que incorpora en su ámbito de aplicación a las entidades locales, se modifica la Ley 8/2010, de 23 de junio, de régimen local de la Comunitat Valenciana, con el objetivo de agilizar de forma urgente la tramitación administrativa mediante la modificación del órgano competente para la resolución y notificación de los procedimientos.

Asimismo, se modifica la Ley 5/2023, de 13 de abril, integral de medidas contra el despoblamiento y por la equidad territorial en la Comunitat Valenciana, de manera que solo los proyectos normativos con rango de ley de la Generalitat y los planes sectoriales que de forma directa e inequívoca afecten a municipios en riesgo de despoblación incorporarán una valoración de perspectiva sobre el despoblamiento. Anteriormente, esta obligación se extendía a todos los proyectos, generando retrasos importantes en la tramitación de las normas, como consecuencia de la obligación de elaborar informes que, en muchos casos, carecían de contenido sustantivo. Dado que el despoblamiento es un problema grave en algunos municipios de la Comunitat Valenciana, la valoración del impacto debe hacerse con todas las garantías cuando realmente se requiera. Dotar de agilidad al procedimiento de tramitación de normas es urgente y necesario para garantizar los derechos y libertades de la ciudadanía.

Se procede a modificar el Decreto 92/2021, de 9 de julio, del Consell, de regulación del personal funcionario con habilitación de carácter nacional, con el objetivo de agilizar la tramitación administrativa mediante la asignación de competencias del órgano superior al órgano directivo. La simplificación administrativa en su vertiente organizativa tiene una afección directa a la calidad de los servicios públicos; estos ajustes se presentan como una medida rápida y altamente efectiva en materia de gestión de personal.

El capítulo II recoge las modificaciones en materia de transparencia.

A través de este decreto-ley se modifica la Ley 1/2022, de 13 de abril, de transparencia y buen gobierno de la Comunitat Valenciana, en respuesta a los avances tecnológicos, las demandas sociales y los principios de eficiencia administrativa que requieren la adecuación del texto normativo con carácter urgente.

Se modifica la regulación de la información de relevancia jurídica objeto de publicidad activa, artículo 16, con la finalidad de adaptar la norma a la regulación actual de la inteligencia artificial y a la tendencia jurisprudencial de la Unión Europea. Con la nueva redacción se concreta la norma y se aporta seguridad jurídica, ya que se identifican de forma concreta los sistemas de inteligencia artificial y algorítmicos a los que hay que dar publicidad, así como la información a publicar sobre estos. Asimismo, se opera otra modificación que tiene como objeto que la Abogacía en las consultas que se les plantean se pronuncie de oficio sobre la incidencia de estas en la interpretación de las normas, lo que conllevaría la publicidad de los informes, concretando a su vez que los informes objeto de publicidad activa serán, en su caso, los informes jurídicos facultativos; este cambio incide en la reducción de trámites y plazos y en la mejora de la seguridad jurídica.

Se modifica el artículo 21 relativo a la información sobre convenios de colaboración, encargos de gestión, encargos de ejecución a medios propios y acción concertada. Los encargos a medios propios y las encomiendas de gestión tienen una regulación distinta, por lo que cabe una diferenciación dentro del articulado, de modo que se sustituye el término de encargos de gestión por encomiendas de gestión. Asimismo, se clarifica y concreta la información que hay que publicar relativa a convenios, encargos a medios propios, encomiendas de gestión y acción concertada.

En un esfuerzo por simplificar y agilizar los procesos administrativos, se llevan a cabo modificaciones en los artículos 33 y 35 con el objeto de acumular trámites y ampliar los órganos con competencias para resolver, de manera que las solicitudes de acceso a la información pública se resuelvan con mayor agilidad.

En relación con los datos, surge de la necesidad de establecer criterios uniformes para la definición de datos considerados de alto valor, reconocer la variabilidad en esta categorización y referenciar a la normativa estatal y europea como guía para unificar los criterios aplicables, a través de la modificación del artículo 40. Por otro lado, se elimina el precepto que preveía el consejo asesor de reutilización, artículo 42, como consecuencia de la falta de creación de dicho órgano hasta la fecha, no considerando que su creación aporte valor añadido y sí una duplicidad organizativa nada deseable en una administración que apuesta firmemente por la simplificación administrativa.

Se modifica la Comisión Interdepartamental de Gobierno Abierto para unificar las materias de transparencia y participación en un único órgano. De manera análoga se asignan funciones de participación, en el ámbito de los diferentes departamentos del Consell, a las unidades de transparencia ya existentes. Con esta integración, a través de la modificación de los artículos 44 y 45, se elimina estructura administrativa y redundancias, consolidando las tareas bajo una misma unidad.

Por último, se suprime el artículo 61 de la Ley 1/2022, de 13 de abril, porque el título I del presente decreto-ley formula una regulación de la Memoria de Análisis de Impacto Normativo más simplificada y coherente con la simplificación administrativa, por lo que cabe suprimir la regulación que sobre esta materia hacía la Ley 1/2022, de 13 de abril, y que nunca se llegó a desarrollar ni a aplicar.

El capítulo III recoge las modificaciones en materia de participación

Se realizan una serie de modificaciones de la Ley 4/2023, de 13 de abril, de participación ciudadana y fomento del asociacionismo de la Comunitat Valenciana.

En respuesta a la urgente necesidad de garantizar una atención eficaz a las demandas ciudadanas, se modifica su artículo 12, regulador de la iniciativa ciudadana en el ámbito de la Generalitat, con la finalidad de reducir el plazo otorgado al departamento competente para elaborar un informe sobre las iniciativas ciudadanas que hayan alcanzado los apoyos requeridos, pasando de tres meses a uno. Esta medida se fundamenta en la premisa de que la Generalitat debe procurar una respuesta razonada en un tiempo adecuado, sin dilaciones innecesarias. Al simplificar el procedimiento, se facilita una atención más ágil y efectiva a las demandas de la ciudadanía, promoviendo así una participación ciudadana más dinámica y satisfactoria.

Con el objetivo de preservar la calidad del portal principal de participación ciudadana, se modifica la redacción del artículo 14.3 de la citada ley, que permitirá, sin menoscabar el portal principal, la publicación en medios complementarios de acuerdo con lo previsto en las normas sectoriales. Este ajuste promueve la claridad y la seguridad jurídica al garantizar la flexibilidad necesaria para adaptarse a diversos procedimientos sectoriales sin comprometer la integridad del proceso de participación ciudadana.

Asimismo, se lleva a cabo una reducción de los plazos de la consulta pública previa y la audiencia ciudadana de un mes cada una a quince días naturales, lo que requiere modificar el apartado 4 del artículo 14. Esta reducción de los plazos para la participación ciudadana se justifica en que la experiencia ha demostrado la falta de operatividad de periodos tan dilatados para la participación ciudadana. Con la modificación operada, la consulta se realizará con los mismos derechos y garantías y se simplificará notablemente la tramitación normativa, a través de un procedimiento que permitirá que las normas se aprueben de manera más ágil, respondiendo así a las necesidades y expectativas de la ciudadanía.

Con el fin de mejorar la gestión administrativa y fortalecer la participación ciudadana, se modifica la frecuencia de convocatoria de los presupuestos participativos, pasando de dos años a cuatro. Esta modificación del artículo 19 se basa en la necesidad evidente, tras el primer proyecto piloto en 2021, de adaptar el proceso a la complejidad de ejecutar propuestas a nivel autonómico. Además, se reconoce la importancia de ampliar y enriquecer las fases de información, debates y evaluación de propuestas para una participación ciudadana más sólida. Esta medida contribuirá a una gestión más eficiente y a una participación ciudadana más significativa en los asuntos públicos.

Para promover la coherencia y fomentar la participación ciudadana en las políticas públicas, se modifica la regulación de la elección de personas auditoras, artículo 23, con la finalidad de eliminar la obligatoriedad de la participación de las personas representantes de las entidades ciudadanas del Consejo de Participación Ciudadana. De esta manera, el equipo auditor reflejará adecuadamente la diversidad de la población valenciana y su designación por sorteo y, con ello, una participación ciudadana más equitativa y efectiva en la mejora de las políticas públicas.

Con el propósito de simplificar la Administración y promover una participación ciudadana más efectiva, se realizan dos modificaciones legislativas, a través de los artículos 42 y 43, que consisten en la unificación del plan de participación ciudadana de la Generalitat y en el plan estratégico de transparencia, denominándolo Plan Estratégico de Gobierno Abierto, y la asignación de funciones de participación a las unidades de transparencia, en coherencia con lo también modificado en la Ley 1/2022, de 13 de abril, de transparencia y buen gobierno de la Comunitat Valenciana.

El Capítulo IV recoge una modificación en materia de actividad de los grupos de interés

Se procede a modificar el artículo 18 de la Ley 25/2018, de 10 de diciembre, reguladora de la actividad de los grupos de interés de la Comunitat Valenciana, para eximir de su aplicación a los instrumentos de planificación territorial.

La Estrategia Territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV) y los Planes de Acción Territorial (PAT) son herramientas de planificación territorial reguladas por la Ley de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje (TRLOTUP). Estos instrumentos se aprueban mediante el decreto del Consell y tienen una naturaleza mixta: parte normativa y parte no normativa (planos, decisiones estratégicas, etc.). Cualquier defecto formal en estos instrumentos que contradiga una norma puede llevar a su nulidad, según la jurisprudencia del Tribunal Supremo. La seguridad jurídica es esencial para el ordenamiento y la estabilidad económica y social. Sin embargo, la rigidez en la calificación de los vicios en los reglamentos de planificación territorial y urbanística puede provocar su anulación por defectos menores, complicando su tramitación debido a la complejidad técnica y jurídica y a las numerosas exigencias de la legislación sectorial.

Este problema ha llevado a la anulación de muchos instrumentos de ordenación, lo que afecta negativamente a la seguridad jurídica y paraliza la planificación administrativa, con repercusiones en la actividad económica, la política de vivienda y la protección del medio ambiente.

La actividad económica en general, la política de vivienda, la satisfacción de las necesidades de la sociedad e incluso la protección del medio ambiente dependen de la ordenación que se haga del suelo, y cualquier situación que permita que el mismo esté sin ordenar o sometido a instrumentos de planificación revividos y con décadas de desfase temporal en cuanto a las necesidades reales de cada momento será nefasta. Y a este resultado están conduciendo las declaraciones de nulidad de los instrumentos de ordenación territorial y urbanística, dentro de las cuales cabe destacar no sólo esa reviviscencia de planes antiguos absolutamente desconectados de la realidad, sino también la «nulidad en cascada» de todo el planeamiento de desarrollo e, incluso, de los actos de aplicación. La imposibilidad formal de subsanar trámites de procedimiento que ni siquiera resultan sustanciales ha provocado ya una crisis en el sistema que no solo pone en riesgo su credibilidad, sino que tiene efectos paralizadores de una actividad administrativa de planificación y programación no ya necesaria, sino imprescindible para la consecución de múltiples intereses generales.

El carácter integrado de la ETCV y de los PAT hace que necesariamente hayan de intervenir en su tramitación multitud de órganos administrativos de administraciones distintas, por lo que, en la práctica, se hace material y humanamente imposible poder realizar correctamente el informe previsto en el citado artículo 18 de la Ley 25/2018.

Se procede a modificar el Decreto 172/2021, de 15 de octubre, del Consell, de desarrollo de la Ley 25/2018, de 10 de diciembre, reguladora de la actividad de los grupos de interés de la Comunitat Valenciana, en su artículo 21, de manera que, si previamente o a lo largo del procedimiento de elaboración de un anteproyecto de ley o de un proyecto de decreto del Consell no se han producido actividades de influencia relacionadas con el anteproyecto o proyecto, no sea necesario emitir informe de huella de los grupos de interés negativo para su tramitación, como se exigía hasta ahora, sino una mera constatación en el expediente de esta circunstancia por parte del órgano de tramitación. La simplificación del procedimiento de tramitación de normas, mediante la supresión de trámites que carecen de un valor añadido, deviene esencial y urgente para dar respuesta a la ciudadanía en sus necesidades.

El Capítulo V recoge las modificaciones en materia de convenios de colaboración

Se realizan las siguientes modificaciones del Decreto 176/2014, de 10 de octubre, del Consell, por el que regula los convenios que suscriba la Generalitat y su registro.

Esta disposición ya fue modificada, entre otras, a través del Decreto ley 6/2021, de 1 de abril, del Consell, de medidas urgentes en materia económico-administrativa para la ejecución de actuaciones financiadas por instrumentos europeos para apoyar la recuperación de la crisis consecuencia de la Covid-19, con la finalidad de agilizar el procedimiento de tramitación de los convenios, reduciendo el número de estos cuya suscripción debe someterse a la autorización del Consell.

La modificación del artículo 160.1.b) de la Ley 1/2015, de 6 de febrero, de la Generalitat, de hacienda pública, del sector público instrumental y de subvenciones, que se prevé en el proyecto de Decreto-ley de simplificación administrativa de la Generalitat, en el sentido de que la autorización que debe emitir el Consell se produzca cuando las subvenciones de concesión directa se instrumenten mediante convenio y la cuantía supere el millón de euros, supone la necesidad de armonizar la redacción del párrafo b) del apartado 6 del artículo 12 del Decreto 176/2014, de 10 de octubre, del Consell. Así, la modificación del umbral del importe de los convenios que deben someterse al Consell (que pasaría de 150.000, € a 1.000.000, €) supondrá una drástica reducción en el conjunto de asuntos que se someten al Consell, y esto implicará un ahorro de entre una y dos semanas en la tramitación de cada convenio, que, por otro lado, ya tiene un control administrativo suficiente con la emisión de los informes preceptivos que deben elaborarse durante el procedimiento previo a la firma de cada convenio.

Asimismo, la clara separación de funciones en la tramitación del procedimiento de aprobación de los convenios que suscriba la Generalitat, entre las subsecretarías y los centros gestores, contribuirá a evitar discrepancias entre estos órganos y a operar con más agilidad durante la tramitación. Esa es la razón para modificar el artículo 6.2, delimitando, con más claridad, las funciones que competen a unos y a otros órganos.

Junto a esto, atribuir siempre al mismo órgano la elaboración de la memoria económica, con independencia del procedimiento de que se trate, también aclara la distribución de funciones entre los centros gestores y las respectivas subsecretarías, y enmienda la divergencia que plantean los artículos 40.2 del Decreto 77/2019, de 7 de junio, del Consell, de regulación del Procedimiento de gestión del presupuesto de la Generalitat ("2. La memoria deberá ser suscrita por la persona titular del centro directivo proponente por razón de la materia y responsable de la ejecución y seguimiento del correspondiente programa presupuestario; en el caso de que se trate de sujetos del sector público instrumental de la Generalitat, se suscribirán por las personas que ejerzan la presidencia o dirección") y 12.2.a) del Decreto 176/2014, de 10 de octubre, del Consell, por el que regula los convenios que suscriba la Generalitat y su registro ("a) Memoria económica suscrita por la persona titular de la subsecretaría correspondiente o, tratándose de organismos públicos, por el órgano que ejerce funciones equivalentes en estos"). Además, la realidad apunta al hecho de que las subsecretarías, para elaborar la memoria económica, se basan en los informes y los datos que suministran los centros gestores, por lo que se produce, en la realidad, una duplicidad de intervenciones en el mismo asunto. El hecho de que la memoria económica sea suscrita por los centros gestores en todos los casos puede suponer también la reducción de unos días en la tramitación de los convenios que suscriba la Generalitat, ya que la información se remitirá completa a la subsecretaría, para que inicie la tramitación, sin que esta, a su vez, tenga que detener el procedimiento para completar la documentación con la elaboración de la memoria económica, para el contenido de la cual tiene mucha más información el órgano superior o centro directivo promotor del convenio.

Por último, con la modificación de la disposición adicional tercera del Decreto 176/2014, de 10 de octubre, del Consell, se pretende promover la tramitación conjunta de convenios con un contenido muy similar, con lo cual se reducirán significativamente el número de procedimientos a tramitar, y se ahorrará la emisión de informes que no aportan nada respecto de otros informes ya emitidos. De esta manera, se logrará no reproducir una y otra vez informes idénticos sobre convenios igualmente iguales, salvo tres aspectos que son los que individualizan realmente cada convenio.

La reducción significativa de procedimientos y la eliminación de trámites, que se puede conseguir con las modificaciones normativas indicadas, tendrán, como beneficiarias directas, a las personas físicas o jurídicas que suscriban convenios con la Administración de la Generalitat y su sector público instrumental.

El título III contiene las modificaciones en materia de patrimonio cultural y deporte.

El capítulo I recoge las modificaciones en materia de patrimonio cultural.

Los más de 25 años de vigencia de la Ley de la Generalitat 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, han favorecido un constante incremento en la apreciación general del patrimonio cultural, lo que ha supuesto un elevado incremento de los bienes objeto de protección, siendo en la actualidad la Comunitat Valenciana la comunidad autónoma que cuenta con mayor número de bienes protegidos. En concreto, entre los quinientos cuarenta y dos municipios de la Comunitat Valenciana, se encuentran protegidos mil novecientos sesenta y un bienes de interés cultural de carácter singular, seis mil setecientos bienes de relevancia local, a los que se tendrían que añadir treinta y dos conjuntos históricos y más de quinientos núcleos históricos tradicionales.

Este crecimiento exponencial de los bienes que gozan de protección en el ámbito de la Comunitat Valenciana ha supuesto un incremento directamente proporcional de la carga administrativa que debe soportar la ciudadanía y empresas, entidades locales y la propia Administración de la Generalitat, en tanto que la inclusión de un bien en el Inventario general del patrimonio cultural supone, más allá del reconocimiento público de sus valores, una serie de limitaciones al tráfico jurídico habitual, tanto en la esfera jurídico-privada –que se plasma en limitaciones a su trasmisión, a la intervención en los mismos o su uso por particulares, generación de derechos de tanteo y retracto, obligaciones registrales, etcétera–, como en la esfera jurídico-pública – repercusiones en el planeamiento urbanístico, en la disciplina urbanística o en la gestión de actos populares o festividades como manifestaciones inmateriales del patrimonio, que afectan a las competencias municipales–. Ello sin perjuicio del beneficio para toda la sociedad que la inclusión de los bienes en el Inventario general del patrimonio cultural valenciano conlleva.

La vigente Ley de la Generalitat 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, instituyó la figura de los bienes de relevancia local, como manifiesta el apartado VI de su preámbulo, con la vocación de establecer para los mismos un régimen propio, sin perjuicio de las normas de esta ley que le son de aplicación, vinculado a la normativa urbanística y, en particular, a los catálogos de protecciones. Sin embargo, la implementación de los catálogos de protecciones no ha seguido el ritmo que la legislación pretendía alcanzar. Partiendo de la consideración de la conveniencia de tales instrumentos en la protección del Patrimonio cultural y en la mejora de la eficiencia de la gestión administrativa de esta protección que tales instrumentos urbanísticos suponen, en beneficio último de la ciudadanía y de las empresas, en el presente proyecto se formulan medidas de impulso de la aprobación de los catálogos de protecciones, en tanto que su existencia constituye la mayor aportación a la simplificación administrativa y la racionalización de los procedimientos. La necesidad de este impulso la evidencia que únicamente el veinte por ciento de los municipios valencianos, tras estos veinticinco años, cuentan con un catálogo de protecciones vigente y actualizado.

Los beneficios descritos no pueden ocultar el hecho de que estas cargas administrativas han devenido un lastre tanto para la actividad de la sociedad civil, como para la efectiva protección de los bienes inventariados; consciente, asimismo, de que la simplicidad y la racionalización y agilidad de los procedimientos administrativos contribuye a fomentar el aprecio general del patrimonio cultural y constituyen principios generales de la actuación administrativa, el Consell aprecia que llegado este momento ha de procederse a las necesarias reformas con carácter urgente a fin de evitar ralentización de la actividad que está causando un irreparable perjuicio de desafección hacia el patrimonio cultural valenciano. Las modificaciones contenidas en el presente decreto-ley, que determinan un nuevo ciclo en la filosofía de la protección del patrimonio cultural, aconsejan abordar la reforma descrita a la mayor celeridad posible, siendo adecuado este instrumento. El fin que justifica la urgencia es subvenir la concreta situación descrita que requiere la acción para llevar a efecto los objetivos gubernamentales, en un plazo más breve que el requerido por la vía normal o por el procedimiento de urgencia para la tramitación parlamentaria de las leyes.

En cuanto al segundo presupuesto habilitante de la legislación de urgencia, concebida como conexión entre la situación de necesidad definida y las medidas que en este Decreto-ley se adoptan, la reforma incluye modificaciones en la Ley de la Generalitat 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano y de los siguientes decretos: Decreto 23/1989, de 27 de febrero, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se regula el ejercicio de competencias en materia de patrimonio histórico; Decreto 208/2010, de 10 de diciembre, del Consell, por el que se establece el contenido mínimo de la documentación necesaria para la elaboración de los informes a los estudios de impacto ambiental a los que se refiere el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat, del patrimonio cultural valenciano; Decreto 62/2011, de 20 de mayo, del Consell, por el que se regula el procedimiento de declaración y el régimen de protección de los bienes de relevancia local, y Decreto 107/2017, de 28 de julio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento de regulación de las actuaciones arqueológicas en la Comunitat Valenciana.

Esta reforma aborda todos los objetivos de racionalización competencial, simplicidad administrativa para la ciudadanía y racionalización de los procedimientos administrativos, además de los principios constitucionales de descentralización, desconcentración y coordinación, lo que incluye tanto los artículos que constituyen el núcleo básico, como todas las previsiones normativas necesarias para su mejor implantación.

En la regulación contenida en los preceptos que este capítulo del decreto-ley modifica o introduce en los textos normativos, los objetivos expuestos se articulan en torno a los siguientes ejes: el favorecimiento de los procedimientos de declaración singular de bienes integrantes del patrimonio cultural frente a declaraciones genéricas, la agilización de la tramitación de los procedimientos de declaración singular, en beneficio tanto de la protección brindada, como de la seguridad jurídica de las personas afectadas por la declaración, el mantenimiento de la coherencia jurídica y técnica con el resto de la regulación aplicable en materia de patrimonio cultural y la adecuación de la respuesta administrativa a la relevancia de los valores culturales protegidos.

Para ello, se favorece la aprobación de los catálogos de protecciones como el mejor instrumento para mantener un nivel adecuado de protección al patrimonio, y se desconcentran en los ayuntamientos las competencias para salvaguardar los bienes radicados en sus términos municipales, mediante modificaciones introducidas en el artículo 47 y la disposición adicional quinta de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat, del patrimonio cultural valenciano, y el artículo 10 del Decreto 62/2011, de 20 de mayo, del Consell.

En segundo lugar, se sustituye la autorización previa de la conselleria competente en materia de patrimonio cultural por la declaración responsable para determinadas actividades y actuaciones de escasa relevancia patrimonial, modificándose en este sentido los artículos 18, 35.1 y 60 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano; los artículos 1º y 5º del Decreto 23/1989, de 27 de febrero, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se regula el ejercicio de competencias en materia de Patrimonio histórico, al cual se añaden dos anexos que regulan, respectivamente, las intervenciones que no afectan a los bienes de interés cultural y aquellas intervenciones en Conjuntos Históricos y entornos de Bienes de Interés Cultural que carecen de trascendencia patrimonial; los artículos 4 y 9, así como el anexo I y los artículos 3 y 8 del anexo II, todos ellos del Decreto 208/2010, de 10 de diciembre, del Consell, por el que se establece el contenido mínimo de la documentación necesaria para la elaboración de los informes a los estudios de impacto ambiental a los que se refiere el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat, del patrimonio cultural valenciano, y los artículos 4, 11 y 18, añadiéndose además un apartado 4 al artículo 26 del Decreto 107/2017, de 28 de julio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento de regulación de las actuaciones arqueológicas en la Comunitat Valenciana.

Finalmente, la experiencia acumulada en la tramitación de los instrumentos de declaración de valores culturales ha revelado que, en determinados procedimientos, por el elevado número de personas afectadas, la tramitación sin dilaciones indebidas mientras se adecúan los medios a los fines institucionales y se respeta el principio de agilidad en las actividades materiales de gestión está comprometida y, con ella, la protección de esos bienes. Por esta razón se sustituyen, de manera excepcional y justificada, las notificaciones por publicaciones, adicionales a las ya previstas en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*, salvaguardando los derechos de las personas. De igual forma, se pretende evitar la centralización de la información y las comunicaciones en la Generalitat. En este sentido, se modifican los artículos 22, 27 y 29 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.

El capítulo II recoge las modificaciones en materia de deporte.

El título VII de la Ley 2/2011, de 22 de marzo, del deporte y la actividad física de la Comunitat Valenciana, relativo a la inspección deportiva y régimen sancionador, requiere una revisión urgente en cuanto a funciones de la misma, potestades del personal inspector, y dependencia orgánica de la inspección deportiva.

En primer lugar, porque la disposición adicional séptima de la Ley 2/2022, de 22 de julio, de ordenación del ejercicio de las profesiones del deporte y la actividad física en la Comunitat Valenciana, establece que: «La Generalitat Valenciana ha de crear en el plazo de un año, a partir de la entrada en vigor de esta ley, las plazas recogidas en la memoria económica de la Ley del cuerpo de inspección del deporte y la actividad física, que deben depender de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, tal como marca el artículo 98 de la Ley 2/2011 del deporte y la actividad física de la Comunitat Valenciana. Las funciones de dicho cuerpo de inspección han de ser las recogidas en el artículo 98 de la Ley 2/2011, además de velar por la calidad de las actividades, recursos e instalaciones deportivas en las que ejerzan su actividad los y las profesionales que regula esta ley».

En consecuencia, existe un imperativo legal para dotar económica y presupuestariamente las plazas previstas de personal inspector para el ejercicio de las funciones que son propias, funciones que no están siendo ejercidas por inexistencia del cuerpo de inspección del deporte y la actividad física, y que requieren una puesta en marcha inmediata, por lo que, considerando la necesidad de iniciar el funcionamiento de la Inspección Deportiva, se requiere acción normativa en un plazo breve consistente en una nueva redacción de la inspección, adecuada y actualizada a la estructura actual, esto es, considerando que las funciones de la Inspección Deportiva, según la normativa actual, se hacen depender del extinto Consell Valencià de l'Esport (suprimido en virtud del artículo 6 de la Ley 1/2013, de 21 de mayo, de medidas de reestructuración y racionalización del sector público empresarial y fundacional de la Generalitat, que establece: «1. Queda suprimido el Consell Valencià de l'Esport, entidad de derecho público creada por la Ley 3/2006, de 12 de mayo, de la Generalitat, de conformidad con lo previsto en el Decreto ley 7/2012"), por lo que resulta conveniente estructurar la dependencia orgánica de la Inspección Deportiva y actualizarla al órgano directivo competente en materia de deporte.

En segundo lugar, se modifica el artículo 99, relativo a los inspectores e inspectoras no sólo en cuanto a la dependencia orgánica del órgano directivo con competencias en materia de deporte, sino también en lo que se refiere a la condición de agente de la autoridad y presunción de veracidad de las actas del personal inspector. Asimismo, se realiza una modificación para adecuar la regulación al lenguaje inclusivo.

Por último, las potestades de la inspección deportiva previstas en el artículo 100 requieren una ampliación en el sentido de permitir el libre acceso a instalaciones deportivas y requerir y examinar documentación relacionada con la función inspectora, indispensables para el correcto desempeño de las funciones inspectoras.

En conclusión, se considera oportuna y necesaria la modificación de los artículos 98 a 100, de un lado, para incardinarlos orgánica y jerárquicamente en un órgano determinado y existente, y, de otro, a efectos de garantizar el correcto desempeño de las funciones y potestades de la Inspección Deportiva.

El título IV incorpora las modificaciones en materia de servicios sociales e igualdad.

En este título se abordan diversas modificaciones necesarias para mejorar la eficiencia administrativa y adaptar la normativa a las nuevas realidades y necesidades de la sociedad valenciana. Se revisan y actualizan leyes y decretos clave para asegurar una gestión más ágil y eficaz, que responda de manera adecuada a los desafíos actuales en estos ámbitos.

El Capítulo I incluye las modificaciones en materia de servicios sociales.

La Ley 18/2017, de 14 de diciembre, de cooperación y desarrollo sostenible, marcó el inicio de una nueva estrategia de la Generalitat en materia de cooperación internacional al desarrollo. La cooperación internacional al desarrollo, como política pública de la Generalitat, comprende el conjunto de actuaciones y recursos, que se dirigen a mejorar las condiciones de vida de los países y territorios más empobrecidos. En este sentido, el órgano colegiado superior asesor y principal activo de participación en la política pública de cooperación internacional al desarrollo, que tuvo su origen en la anterior Ley 6/2007, de 9 de febrero, es el Consejo Valenciano de Cooperación Internacional al Desarrollo, el cual ha mantenido desde su creación una periodicidad anual en sus sesiones en las que ha quedado patente su fortaleza como órgano de consenso.

Sin embargo, la creación en la Ley 18/2017, de 14 de diciembre, del Alto Consejo Consultivo para el Desarrollo de la Agenda 2030, no ha resultado, desde su origen un órgano de participación con las expectativas para las que fue creado, habiéndose constituido el 18 de diciembre de 2018, sin que, desde entonces, y tras más de 5 años, se haya vuelto a convocar. Las principales razones son la heterogeneidad y gran número de sus vocales, así como la diversidad de funciones poco sistematizadas, lo que dificulta enormemente su composición y agilidad, no alcanzándose, por tanto, los objetivos esperados.

Por ello, se deroga el artículo 12 de la Ley, y en el mismo sentido, por coherencia, la modificación de la disposición final segunda del mismo texto legislativo. Así mismo se incluye una nueva disposición adicional cuarta en la Ley 18/2017, de 14 de diciembre, para, de esta forma, adecuar la normativa autonómica a la normativa estatal que viene determinada por la disposición adicional tercera de la Ley 1/2023, de 20 de febrero, de cooperación para el desarrollo sostenible y la solidaridad global, en su párrafo tercero. A través de ésta se armonizarán procedimientos en materia de subvenciones en proyectos y programas de cooperación internacional al desarrollo.

El Decreto 167/2006, de 3 de noviembre, del Consell, que desarrolla la Ley 12/2003, de 10 de abril, de la Generalitat, sobre perros de asistencia para personas con discapacidades, no ha sido objeto de ninguna modificación en estos años, presentando necesidades imperiosas de simplificación administrativa, dada la necesidad de simplificar el procedimiento (que prevé dos fases: resolución de aptitud psicofísica que corresponde emitir a los centros de valoración y orientación de discapacidad, y desarrollo de las pruebas para el reconocimiento del perro de asistencia); suprimir causas impeditivas de este reconocimiento (poco acordes con la Convención internacional sobre los Derechos de las Personas con Discapacidad), y la dificultad de convocar comités de calificación para el desarrollo de las pruebas.

El Decreto 75/2016, de 17 de junio, del Consell, por el que se regula el Consejo Valenciano de Cooperación al Desarrollo, requiere de la conveniencia de adoptar medidas que permitan una mayor agilidad en sus trámites, destacando especialmente en materia de rendición de cuentas, y adaptarlo a las nuevas tecnologías de acceso a la información pública. Ello permite, en el ámbito que nos ocupa un mejor y más amplio conocimiento y divulgación de las actuaciones llevadas a cabo anualmente en materia de cooperación internacional al desarrollo. A través de la presente modificación se pretende dotar de mayor agilidad administrativa a la memoria de gestión elaborada anualmente por el centro gestor, una vez haya tenido conocimiento de ésta el máximo órgano de participación en materia de Cooperación al Desarrollo, es decir, el Consejo Valenciano de Cooperación. Tras ser informado por éste, la memoria de gestión será objeto de publicación en la sede electrónica de la Generalitat sin dilaciones.

La Ley 18/2017, de 14 de diciembre, de cooperación y desarrollo sostenible, establece en su artículo 12 la creación del Alto Consejo Consultivo para el Desarrollo de la Agenda 2030. En su disposición final segunda, se prevé el desarrollo reglamentario de la misma en materia de consecución de los Objetivos de Desarrollo Sostenible. A través del Decreto 94/2018, de 20 de julio, del Consell, de creación de órganos de asesoramiento y participación en materia de objetivos de desarrollo sostenible, se procedió al desarrollo, entre otros, del Alto Consejo Consultivo para el Desarrollo de la Agenda 2030. En el marco del decreto-ley se procede a su supresión, justificada por la falta de materialización de este en la práctica, ya que han transcurrido más de cinco años desde la última sesión convocada. Por coherencia normativa, se modifica el artículo 3 y se elimina el capítulo II del Decreto 94/2018, de 20 de julio, del Consell, de creación de órganos de asesoramiento y participación en materia de objetivos de desarrollo sostenible. A través de la presente modificación, se pretende efectuar una simplificación de los órganos colegiados de la Administración del Consell, manteniendo aquellos que han supuesto realmente un ámbito de actuación práctico, eficaz y de consenso.

Las modificaciones que se introducen en el Decreto 59/2019, de 12 de abril, del Consell, de ordenación del sistema público valenciano de servicios sociales, responden a criterios de simplificación administrativa. En concreto, se suprime el apartado relativo a la emisión de la propuesta de resolución en los procedimientos de obtención de visado previo; de este modo, tras la emisión del informe favorable de la Oficina Técnica de Proyectos y Obras, se emitirá la correspondiente resolución. También se cumple con el criterio de reducción de los plazos de tramitación modificando el plazo previsto para la autorización por cambio de titularidad pasando de seis meses a un mes, a contar desde la entrada de la solicitud en el registro electrónico de la Generalitat. Asimismo, se modifican los artículos relativos a la aportación inicial del proyecto básico y de ejecución visado por el colegio profesional correspondiente, que podrá ser sustituido en el momento de iniciarse el procedimiento por un certificado de colegiación del personal técnico firmante de la documentación técnica. Por todo lo anterior y en aras de un sistema normativo que mejore la calidad de los servicios públicos y configure una administración cercana y accesible, es necesaria la tramitación de urgencia de las modificaciones antes mencionadas.

Se modifica en el artículo 25 del Decreto 38/2020, de 20 de marzo, del Consell, de coordinación y financiación de la atención primaria de servicios sociales, para agilizar la tramitación de adendas a los contratos programa, simplificando el procedimiento y reduciendo la carga burocrática. Esta medida es crucial para asegurar la eficiencia en la gestión presupuestaria y la prestación de servicios sociales a través de la cooperación interadministrativa.

La aprobación, mediante un decreto-ley, de la modificación del Decreto 35/2021, de 26 de febrero, del Consell, de regulación del acogimiento familiar, resulta necesaria y adecuada, por las siguientes razones. El Comité de Derechos del Niño en su Observación General número 5 recomienda revisar de forma continua la legislación interna para garantizar el pleno cumplimiento de la Convención de Derechos del Niño. Con ese espíritu y para garantizar y mejorar la situación de las niñas, los niños y los y las adolescentes que se encuentran en acogimiento se pretende la modificación del Decreto 35/2021, de 26 de febrero, del Consell, de regulación del acogimiento familiar. Velar por el interés superior del menor es un principio de actuación de todas las entidades ya sean públicas y privadas y así se reconoce entre otros en el artículo 2 de la Ley orgánica 1/1996, de 15 de enero, de protección jurídica del menor, de modificación parcial del Código civil y de la Ley de Enjuiciamiento Civil que impone que en todas las medidas que adopten las instituciones públicas o privadas primará el interés superior de las personas menores de edad. En el transcurso de los años se ha demostrado que el superior interés de las niñas, niños y adolescentes requiere su integración y desarrollo en un entorno familiar que le proporcione la debida asistencia moral y material. Este entorno familiar solo lo pueden ofrecer las familias acogedoras a través de su empatía, afecto y dedicación. En consecuencia, la figura del acogimiento familiar es esencial para las niñas, niños y adolescentes que, por diversas circunstancias, tienen que estar en acogida. Desgraciadamente, según los datos aportados en el informe de infancia de los presupuestos del 2024, la Comunitat Valenciana cuenta con 1616 niños, niñas o adolescentes en acogimiento residencial por no haber podido encontrar una familia de acogida. Así mismo, según el mismo informe, del total de 1964 familias acogedoras tan solo 796 son familias educadoras. Esta situación se puede explicar, tanto por la especial complejidad y dedicación que requiere el acogimiento familiar, como por las excesivas cargas burocráticas que deben soportar las familias acogedoras. Por ello es necesario tomar medidas enérgicas que reduzcan la carga administrativa que deben de soportar las familias acogedoras y procurar el superior interés de los niñas, niños y adolescentes.

Por todo lo anterior, es necesario y urgente simplificar el procedimiento administrativo y reducir las cargas burocráticas que soportan las familias de acogida. En este sentido se pretende eliminar el carácter preceptivo previo de ciertos informes técnicos y la reducción de la documentación aportada por la ciudadanía. Debido a la importancia de la infancia y la adolescencia y la necesidad ineludible de contar con un mayor número de familias acogedoras, que permitan, por un lado «desinstitucionalizar» a las niñas, niños y adolescentes que se encuentran en un recurso residencial y por otro darles una experiencia vital en familia, no es conveniente ni prudente proceder a una tramitación ordinaria del Decreto 35/2021, de 26 de febrero, del Consell, de regulación del acogimiento familiar, ya que toda dilación en la tramitación puede agravar la situación actual y perjudicar gravemente el interés superior de las niñas, niños y adolescentes de la Comunitat Valenciana.

La Orden de 19 de noviembre de 2001, de la Conselleria de Bienestar Social, por la que se establece el procedimiento para el reconocimiento, declaración y calificación del grado de discapacidad en el ámbito de la Comunitat Valenciana, solo ha sido objeto de una modificación por la Orden 2/2019, de 16 de julio, de la Vicepresidencia y Conselleria de Igualdad y Políticas Inclusivas. La necesidad de modificaciones en esta materia viene impulsada por la reciente aprobación del Real decreto 888/2022, de 18 de octubre, por el que se establece el procedimiento para el reconocimiento, declaración y calificación del grado de discapacidad, que permite una aplicación lo más eficiente posible de los nuevos baremos, a través de medios informáticos. La función de evaluación de las personas para la determinación del grado de discapacidad tiene una gran importancia, pues este reconocimiento supone la vía de acceso a múltiples beneficios, ventajas y prestaciones, además del ejercicio de los consiguientes derechos como persona con discapacidad, correspondiendo estas funciones al órgano competente de la Comunitat Valenciana.

De todo ello se desprende que constituye una necesidad urgente establecer mecanismos y modificaciones en el régimen de funcionamiento de los equipos multiprofesionales, con el objetivo de reducir los tiempos de espera de las personas solicitantes y la resolución de los expedientes del reconocimiento de grado de discapacidad. Para ello, la modificación de la Orden de 19 de noviembre de 2001, de la Conselleria de Bienestar Social, por la que se establece el procedimiento para el reconocimiento, declaración y calificación del grado de discapacidad, contiene disposiciones organizativas y procedimentales, para conseguir un procedimiento ágil, apoyado en la interconexión de la comunicación de los datos, que evite en muchos casos la cita previa para la valoración, abrir el número de personas profesionales cualificadas y contar con equipos de evaluación proporcionales al incremento de la población, que cubran con ratios adecuadas el número de solicitudes y la especialización y concentración de todas las reclamaciones previas a la vía jurisdiccional social en un equipo autonómico de valoración, para homogeneizar su resolución y descargar de trabajo a los equipos multiprofesionales de base.

La Orden de 21 de noviembre de 2003, de la Conselleria de Bienestar Social, se modifica para actualizar su terminología, en consonancia con el Real decreto legislativo 1/2013, de 29 de noviembre. Esta actualización garantiza un lenguaje inclusivo y alineado con los estándares actuales de derechos y dignidad para las personas con discapacidad.

Estas modificaciones se justifican por la extraordinaria y urgente necesidad de adaptar y optimizar el marco normativo a las demandas de la sociedad valenciana. La crisis económica y social generada por los diversos factores, descritos al inicio de este preámbulo, ha exacerbado las necesidades de los colectivos más vulnerables y ha evidenciado las limitaciones del actual sistema administrativo.

El capítulo II incorpora las modificaciones en materia de igualdad.

La vigente redacción del artículo 20 de la Ley 9/2003, de 2 de abril, para la igualdad entre mujeres y hombres obliga a todas las empresas que quieran obtener ayudas a tener un plan de igualdad visado por la Administración de la Generalitat, lo que conlleva una situación discriminatoria respecto de aquellas empresas que no están obligadas a ello. Por tanto, se elimina la obligación de que todas las empresas y entidades que quieran obtener ayudas tengan que tramitar el correspondiente procedimiento para obtener el visado, pasando a ser un criterio de valoración y desempate.

Se considera que concurren razones de extraordinaria y urgente necesidad para modificar el sentido de la norma y premiar, por un lado, la excelencia en materia de igualdad mediante la elaboración de planes o medidas de igualdad en empresas no obligadas a ello, e incluir, por otro, cláusulas que valoren la calidad en dichos planes con la obtención de un sello de calidad que supone un reconocimiento a las empresas y entidades de la Comunitat Valenciana que destacan por la aplicación de políticas de igualdad y que han obtenido el visado de sus planes de igualdad.

Como consecuencia de la modificación de la Ley 9/2003, de 2 de abril, para la igualdad de mujeres y hombres, es necesario modificar el Decreto 133/2007, de 27 de julio, del Consell, sobre condiciones y requisitos para el visado de los planes de igualdad de las empresas de la Comunitat Valenciana por motivos de seguridad jurídica. El procedimiento regulado en el Decreto 133/2007 para la obtención por las empresas y entidades que desarrollan su actividad en la Comunitat Valenciana del visado de los planes de igualdad supone una duplicidad respecto a los documentos ya exigidos por el Registro y Depósito de Convenios Colectivos, Acuerdos Colectivos y Planes de Igualdad (REGCON) para la inscripción del correspondiente plan de igualdad, por lo que se considera que concurren razones de extraordinaria y urgente necesidad para modificar el sentido de la norma, simplificando los requisitos necesarios para su obtención, y así agilizar el procedimiento, sustituyendo todos esos documentos por una declaración responsable de su depósito e inscripción en el REGCON, que el órgano instructor podrá consultar en dicho registro público. La obligación de presentar una evaluación final se mantiene solo en el caso que la empresa o entidad solicite tras su vigencia un nuevo visado, eliminándose dicha obligación en los demás supuestos. Con estas modificaciones normativas se pretende facilitar a las empresas y entidades la tramitación del procedimiento de visado, liberar de cargas administrativas a la propia Administración, beneficiar a las PYMEs, que hasta ahora se veían penalizadas al tener que presentar un plan de igualdad con el mismo procedimiento que las grandes empresas, y fomentar con medidas de acción positiva las políticas de igualdad, desde su promoción y no su penalización.

El Decreto 63/2014, de 25 de abril, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento para el reconocimiento de las indemnizaciones y las ayudas económicas a las víctimas de violencia sobre la mujer, previstas en la Ley 7/2012, de 23 de noviembre, de la Generalitat, integral contra la violencia sobre la mujer en el ámbito de la Comunitat Valenciana, regula la tramitación de la indemnización por muerte o invalidez y las ayudas de emergencia a víctimas de violencia sobre la mujer. Desde la publicación del citado decreto se han producido cambios normativos tendentes a simplificar cargas administrativas y hacer más ágil el procedimiento para las solicitantes de estas ayudas que no están recogidos en esta norma y que requieren una modificación inmediata de la misma. En la reducción de plazos se ha tenido en cuenta la Ley 9/2016, de 28 de octubre, de regulación de los procedimientos de emergencia ciudadana en la Administración de la Comunitat Valenciana, que reduce a la mitad los plazos máximos establecidos para resolver y notificar los procedimientos relativos a «ayudas económicas e indemnizaciones por causa de muerte». Por todo lo anteriormente expuesto, se considera de extraordinaria y urgente necesidad modificar el citado decreto en los términos expuestos para facilitar el acceso a estas ayudas por parte de las víctimas de violencia que lo soliciten, evitándoles trámites innecesarios y demoras en la resolución del procedimiento.

La Orden de 3 de mayo de 2007, de la Conselleria de Bienestar Social, regula la ayuda económica a favor de las víctimas de violencia de género establecida en el artículo 27 de la Ley orgánica 1/2004, de 28 de diciembre, de medidas de protección integral contra la violencia de género. Desde la publicación de la citada Orden se han producido cambios normativos tendentes a simplificar cargas administrativas y hacer más ágil el procedimiento para las solicitantes de estas ayudas que no están recogidas en esta norma y que requieren una modificación inmediata de la misma. En la reducción de plazos se ha tenido en cuenta la Ley 9/2016, de 28 de octubre, de regulación de los procedimientos de emergencia ciudadana en la Administración de la Comunitat Valenciana, que reduce a la mitad los plazos máximos establecidos para resolver y notificar los procedimientos relativos a «ayudas económicas a mujeres víctimas de violencia de género». Por todo lo anteriormente expuesto, se considera de extraordinaria y urgente necesidad modificar la citada orden en los términos señalados para facilitar el acceso a estas ayudas por parte de las víctimas de violencia que lo soliciten, evitándoles trámites innecesarios y demoras en la resolución del procedimiento.

El título V recoge las modificaciones en materia de hacienda, economía, administración pública y administración electrónica.

El capítulo I incorpora las modificaciones en materia de hacienda

La Ley 1/2015, de 6 de febrero, de hacienda pública, del sector público instrumental y de subvenciones, es una norma fundamental de nuestro ordenamiento jurídico en tanto en cuanto regula, entre otros aspectos, la actividad de fomento del sector público de la Generalitat, así como el control interno de la actividad económico-financiera del sector público de la Generalitat, ejercido por la Intervención General.

En el marco de la Generalitat, la gestión eficiente y transparente de las subvenciones, junto con una actividad de control interno eficaz, son esenciales para fomentar el desarrollo socioeconómico y el bienestar ciudadano. Simplificar estos procedimientos es crucial para garantizar que los recursos se asignen y utilicen de manera rápida y efectiva, evitando trabas burocráticas que puedan retrasar la ejecución de proyectos e iniciativas clave. Una simplificación adecuada no solo agiliza la respuesta de la Administración a las necesidades de la población, sino que también facilita el cumplimiento de los principios de legalidad, eficiencia y transparencia en la utilización de los fondos públicos. En este sentido, es de extraordinaria y urgente necesidad modificar el actual marco normativo de manera que se simplifique y optimice la gestión de subvenciones y el control interno, permitiendo así un servicio público adecuado y eficaz.

Las modificaciones siguientes afectan a la actividad de fomento regulada en la Ley 1/2015, de 6 de febrero, de hacienda pública, del sector público instrumental y de subvenciones, y se centran en agilizar la tramitación de convenios que articulan concesiones directas de ayudas con entidades privadas. Específicamente, se modifica el artículo 160, apartado 1, para que únicamente aquellos convenios que superen el millón de euros deban sujetarse a autorización del Consell, en lugar del umbral actual de 150.000 euros. Esta medida permitirá una mayor celeridad en la ejecución de proyectos y una reducción de la carga burocrática, sin menoscabar el control y la supervisión necesarios. Asimismo, se incorpora una modificación para aclarar que el límite de seis millones de euros es por entidad beneficiaria. Esta precisión normativa busca consolidar y formalizar prácticas ya establecidas, brindando mayor certeza jurídica y coherencia en la aplicación de las normas. Por otro lado, se modifica el artículo 165 para aclarar el criterio que determina la naturaleza jurídica de las bases reguladoras de las subvenciones y, en coherencia, los artículos 160, 164 y 166. Esta modificación pretende resolver las discrepancias interpretativas que existen, en línea con la doctrina del Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana y la jurisprudencia más reciente del Tribunal Supremo. De este modo, se busca evitar la tramitación innecesaria de actos administrativos plúrimos como disposiciones de carácter general, contribuyendo a una mayor eficiencia administrativa.

Finalmente, se fomenta el uso de las declaraciones responsables en la concesión de ayudas, con la limitación de que no impliquen un pago anticipado superior a determinados porcentajes. Además, se liberan de determinadas cargas administrativas las convocatorias destinadas a menores y alumnado, siempre que lo recojan sus bases, con la adición de un nuevo apartado en la disposición transitoria novena.

En relación con la función de control interno, corresponde a la Intervención General de la Generalitat el control interno de la gestión económica y financiera del sector público de la Generalitat, mediante el ejercicio de la función interventora, el control financiero y la auditoría pública. El desarrollo de estas tareas de control se realiza fundamentalmente a través de sus servicios centrales o de sus intervenciones delegadas, tal como se prevé en el artículo 92 del citado texto legislativo. No obstante, la disposición adicional primera de la Ley 1/2015 permite que la Intervención General pueda contar con medios adicionales para la realización de sus cometidos, estableciendo que, para la ejecución del Plan Anual de Auditorías, en caso de insuficiencia de medios propios, pueda recabar la colaboración de empresas privadas de auditoría. En conclusión, por razones de eficacia, al contar la Intervención General de la Generalitat para ejercer sus funciones de control del sector público instrumental de la Generalitat con el auxilio del personal auditor interno que desarrolla sus tareas en la propia entidad; de eficiencia, al permitir diseñar un control de forma complementaria sin solapamientos generadores de ineficiencias, y de economía, al permitir reducir el coste de contratación de personas auditoras externas colaboradoras en la ejecución del Plan Anual de Auditorías, se incluye una nueva disposición adicional, la disposición adicional décimo quinta, en la Ley 1/2015.

Esta modificación está relacionada con la modificación del artículo 9 del Decreto ley 1/2011, de 30 de septiembre, del Consell, de medidas urgentes de régimen económico-financiero del sector público empresarial y fundacional, que se realiza conjuntamente con esta, ya que es necesario contar con ambas normas con el objetivo de garantizar la seguridad jurídica en relación conl deber de colaboración del personal auditor interno en las labores de auditoría de la Intervención General de la Generalitat.

Asimismo, se modifica la disposición adicional décimo segunda de la Ley 1/2015, «Personas interventoras habilitadas», para responder a la necesidad de ampliar el ámbito del personal susceptible de ser habilitado a aquel personal que, sin ser personal funcionario de la Administración de la Generalitat por no haberse integrado, haya obtenido destino definitivo en la misma, siempre que este personal pertenezca a alguna de las escalas, subescalas, clases o cuerpos de intervención de cualquier administración pública, lo que garantiza su formación para llevar a cabo determinadas actuaciones en sustitución de las personas pertenecientes al Cuerpo Superior de Intervención y Auditoría de la Generalitat, cuando las necesidades del servicio así lo requieran.

Por último, se introduce una nueva disposición adicional décimo sexta. De igual manera que la Ley 7/2023, de 26 de diciembre, de medidas fiscales, de gestión administrativa y financiera, y de organización de la Generalitat, fijó el régimen de control interno y contabilización de los gastos extrapresupuestarios, es necesario fijar este régimen para las prestaciones económicas en materia de dependencia y renta valenciana de inclusión. Las prestaciones económicas en materia de dependencia y renta valenciana de inclusión son prestaciones sociales fundamentales, cuya tramitación reviste de especial complejidad, atención y diligencia, atendiendo a los fines sociales a los que responde. La tramitación mensual de las personas que pasan a percibir tales prestaciones económicas, los que dejan de percibirlas, así como aquellos que sufren variaciones respecto de su derecho a percibirlas es un proceso numeroso, constante y cambiante que exige que los procedimientos que los sustenta resulten ágiles y respondan a las básicas necesidades a las que responden. Con la finalidad de agilizar la tramitación presupuestaria y contable de los actos administrativos que acompañan la gestión económica de estas prestaciones económicas, resulta adecuado adecuar el régimen de control interno y fiscalización al momento de la contabilización de estos, atendiendo al examen previo de la documentación justificativa que los acompaña.

La extraordinaria y urgente necesidad de estas medidas queda justificada, especialmente en el caso de la modificación de la disposición adicional décimo quinta de la Ley 1/2015, así como en el artículo 9 del Decreto ley 1/2011, en la permanente y sistemática verificación, realizada mediante la auditoría pública y las restantes técnicas de control de la actividad económico-financiera del sector público de la Generalitat, junto con la necesidad de contar con el personal auditor externo para el ejercicio del control del sector público de la Generalitat en este ejercicio 2024. Además, la más pronta reordenación y coordinación de la distribución de competencias entre los diferentes órganos que participan en el control de la actividad económico-financiera del sector público de la Generalitat favorecerá de manera efectiva, el control de la actividad económico-financiera del sector público y también la simplificación administrativa.

En el marco de la Ley 20/2017, de 28 de diciembre, de la Generalitat, de tasas, se elimina el trámite de certificación previa por el órgano competente de la Generalitat, previsto en el artículo 13.1-1. Esta modificación busca agilizar y simplificar los procedimientos administrativos, facilitando el despliegue rápido y eficiente de redes de banda ancha en la Comunitat Valenciana, y promoviendo así el desarrollo tecnológico y económico de la región. Por otro lado, respecto de la modificación del artículo 14.4-2, la Ley orgánica 3/2022, de 31 de marzo, de ordenación e integración de la formación profesional concreta el compromiso asumido por España de modernización de nuestro país, facilitando la cualificación, la empleabilidad y, en consecuencia, la generación de riqueza. Pone en el centro de la acción política a la persona y a su necesidad de cualificarse y mantenerse actualizada a lo largo de toda su vida. Sin embargo, la realidad demuestra que en España y, en la Comunitat Valenciana, existe un elevado porcentaje de población que, siendo capaces de desempeñar las tareas propias de su profesión, no disponen de una acreditación formal, lo cual les coloca en una situación de desventaja con relación a otras personas trabajadoras. De hecho, les limita la movilidad laboral, sus posibilidades de aprendizaje permanente y el desarrollo de su carrera profesional. Para responder a esta necesidad de acreditación profesional de los trabajadores y las trabajadoras el Plan de Modernización de la Formación Profesional, a través del Mecanismo de Recuperación y Resiliencia, asignó a las administraciones competentes, a partir del año 2020, los fondos necesarios para cubrir la totalidad de gastos generados por los procedimientos para la acreditación de competencias profesionales, condicionados a la consecución de un hito de unidades de competencias acreditadas.

Pese a los esfuerzos realizados por el Consell para extender los procedimientos acreditación y conseguir el hito, la participación de la población valenciana sigue siendo muy escasa. Ello se debe en gran medida a la existencia de unas tasas obligatorias para acceder al procedimiento de acreditación y que suponen una barrera insalvable para muchos ciudadanos y ciudadanas. La eliminación de dicha barrera se considera imprescindible para garantizar el acceso de la población valenciana al proceso de acreditación, en igualdad de condiciones al resto de la ciudadanía de otras comunidades autónomas para la que el procedimiento es gratuito y favorecerá el lanzamiento de procedimientos de acreditación masiva para los colectivos que lo necesiten. Todo ello, sin suponer un detrimento de recursos públicos valencianos, puesto que se trataría de una medida temporal supeditada al mantenimiento de la disposición de estos fondos, el 31 de diciembre de 2025.

El capítulo II incorpora modificaciones en materia de economía.

Se modifica el Decreto 118/2022 de 5 de agosto, del Consell, por el que se regula la inclusión de cláusulas de responsabilidad social en la contratación pública y en las convocatorias de ayudas y subvenciones.

Desde su entrada en vigor, esta disposición ha generado numerosas consultas y dudas, tanto entre los órganos de contratación, como entre las empresas interesadas en ser adjudicatarias de contratos públicos.

La Conselleria de Hacienda, Economía y Administración Pública ha constatado, a través de consultas a todos los departamentos del Consell, que la actual regulación del decreto produce efectos negativos sobre la contratación y las convocatorias de ayudas y subvenciones.

Por otro lado, la Junta Superior de Contratación Administrativa también emitió un dictamen, el Dictamen 1/2024, de 29 de febrero, de 2024, recomendando la modificación del Decreto 118/2022 en la misma línea de lo manifestado en su informe de 18 de febrero de 2022. En concreto, la Junta Superior de Contratación Administrativa destaca varios problemas fundamentales derivados de la aplicación del citado decreto, como la obligatoriedad de establecer un criterio de adjudicación de responsabilidad social, así como la ponderación asignada a este criterio. La Junta entiende que estas disposiciones pueden contravenir la normativa básica estatal y comunitaria sobre contratos públicos, al no garantizar la igualdad de trato y la no discriminación entre las personas licitadoras; asimismo, recomienda otorgar al órgano de contratación la libertad de establecer la ponderación de estos criterios en cada caso, adaptándola al objeto, contenido y finalidad del contrato.

Todos estos problemas afectan directamente a la ejecución presupuestaria de 2024. Por tanto, y con la finalidad de superar los actuales problemas jurídicos y de aplicación de que adolece este decreto, se procede a eliminar la obligatoriedad de incorporar cláusulas de responsabilidad social como criterios de adjudicación, permaneciendo como obligatoria la incorporación de las condiciones especiales de ejecución, y se suprime la ponderación asignada a los criterios. Asimismo, se elimina la obligatoriedad de incluir en las bases reguladoras de subvenciones la ponderación y puntuación de las cláusulas de responsabilidad social en las solicitudes.

El capítulo III recoge las modificaciones en materia de administración pública.

La Ley 4/2021, de 16 de abril, de la Generalitat, de la función pública valenciana, en su artículo 11, creó la Escola Valenciana d'Administració Pública (EVAP) como organismo autónomo de la Generalitat adscrito a la conselleria competente en materia de función pública, con personalidad jurídica pública propia, autonomía funcional y de gestión y plena capacidad de actuar, al que le corresponde la selección del personal empleado público de la Administración de la Generalitat, la formación, actualización y perfeccionamiento de este último y del personal del sector público instrumental de la Generalitat, así como la investigación, estudio, información y difusión de las materias relacionadas con la administración y la gestión pública.

Por Decreto 19/2023, de 3 de marzo, del Consell, se aprobó su reglamento de organización y funcionamiento, determinándose que, en tanto no se pusiera en funcionamiento, se mantendrían de forma transitoria las competencias en materia de selección y formación del personal empleado público en la Dirección General de Función Pública.

Hasta el momento, la EVAP no se ha puesto en funcionamiento y, con el objetivo de lograr una mayor simplificación de las estructuras y procedimientos administrativos que favorezcan una mayor eficiencia de los recursos públicos, se considera que es posible acometer sus funciones desde un único órgano, la Dirección General de Función Pública, evitando, de una parte, la dispersión de una gestión que en muchas ocasiones está interconectada, y, de otra, propiciando en el marco de este proyecto de decreto de ley tanto la simplificación y ordenación de la citada gestión, como el no incrementar el gasto público. Todo ello sin dejar de asumir que muchas de las competencias asignadas a ese organismo, así como el papel de potente órgano de gestión del empleo público que se le atribuyó, resultan fundamentales para una adecuada política de recursos humanos y deben, no solo mantenerse, sino impulsarse mediante una adecuada política de investigación y estudio que permita la captación de talento y la mejora de la profesionalización del personal empleado público.

Por todas estas razones se considera más eficiente en la actual coyuntura la supresión de la EVAP en su configuración como organismo autónomo, razón por la cual se realizan las correspondientes modificaciones de la Ley 4/2021 para eliminar de su texto las previsiones que respecto a su creación fueron realizadas en el momento de su aprobación.

Así, por un lado, de conformidad con la disposición derogatoria única de la Ley 4/2021, el vigente Decreto 3/2017, de 13 de enero, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento de selección, provisión de puestos de trabajo y movilidad del personal de la función pública valenciana, debe entenderse derogado en todo aquello que se oponga, contradiga o resulte incompatible con la citada ley.

Y, de otra parte, en cumplimiento de lo dispuesto en el apartado cuarto a-7 del Acuerdo de 7 de mayo de 2024, del Consell, por el que se ratifica el Acuerdo de 25 de abril de 2024, de la Mesa General de Negociación del Personal Funcionario, Estatutario y Laboral (MGN I), se ha dado comienzo a los trabajos técnicos de redacción inicial del futuro decreto de selección y provisión, con la finalidad de que pueda ser aprobado por el Consell a finales de año. Su aprobación resulta imprescindible para disponer de un reglamento en dicha materia acorde con lo dispuesto por la Ley 4/2021 que dote de una total seguridad jurídica al gran número de procesos selectivos existentes derivados, entre otros aspectos, de la obligatoriedad de reducir la temporalidad impuesta por la Ley 20/2021, de 28 de diciembre, de medidas urgentes para la reducción de la temporalidad en el empleo público.

En este sentido, debe señalarse que las competencias que tiene atribuidas actualmente la EVAP en materia, principalmente, de selección del personal empleado público, condiciona el texto del futuro decreto de selección y provisión, el cual, en virtud del principio de jerarquía normativa, no puede obviar su existencia, puesto que esta se prevé en la vigente redacción de la Ley 4/2021. Por lo que, en caso de no modificarse con carácter urgente, habría que esperar, para su tramitación final, a la aprobación de las modificaciones mediante la futura Ley de medidas fiscales, de gestión administrativa y financiera, y de organización de la Generalitat, para el año 2025.

Asimismo, y en conexión también con el texto del futuro decreto de selección y provisión, se modifica el artículo 67.7 suprimiendo el inciso final del precepto relativo a determinados aspectos de las convocatorias de selección de personal, con la finalidad de dotar de una mayor flexibilidad y simplificación a su tramitación, y con el objetivo de la mejora de los procesos selectivos en un contexto en el que estos se han incrementado notablemente como consecuencia, en buena medida, de los planes de estabilización.

Por otra parte, las modificaciones que afectan a los artículos 8.1.s) y 114.1 responden a razones organizativas y de competencia derivadas de la estructura actual de las consellerias, que hacen necesario adaptar y concretar la regulación contenida en la Ley 4/2021.

Por ello, se considera necesario y urgente que se modifique la Ley 4/2021 suprimiendo dicho organismo mediante el decreto-ley, hecho que no solo supone la reducción de organismos y la simplificación de los procedimientos, sino el poder dar cumplimiento al Acuerdo de la MGN I aprobando el nuevo decreto de selección y provisión en los plazos previstos.

Por último, se modifica el artículo 62.2 de la Ley 4/2021, de 16 de abril, de manera que las personas que superen las pruebas selectivas ya no deban aportar certificado médico oficial que certifique que poseen las capacidades y aptitudes físicas, sino declaración responsable en la que manifestarán poseer las capacidades y aptitudes físicas y psíquicas, que podrá ser verificada, en su caso, con los informes médicos que emita el servicio de prevención correspondiente. Esta modificación resulta necesaria a la luz de la carga administrativa que suponía para las personas que habían superado los procesos selectivos, pero sobre todo para el sistema sanitario valenciano, que requería atender esta obligación restando tiempo a las personas que realmente lo necesitan. La situación actual de la atención primaria de nuestro sistema de salud debe ser liberada de estas funciones accesorias en pro de sus auténticos fines, la atención de aquellas personas que requieren asistencia sanitaria.

El capítulo IV recoge las modificaciones en materia de administración electrónica.

Se modifica el artículo 94 del Decreto 220/2014, de 12 de diciembre, del Consell, que aprueba el Reglamento de administración electrónica, para determinar que, en las consellerias competentes en materia de sanidad y educación, el informe de coordinación de impacto informático será emitido por el órgano con competencias en materia de tecnologías de información de las respectivas consellerias. Esta modificación asegura que cuestiones organizativas no interfieran en la agilidad de la emisión de los informes necesarios para la tramitación de normas. La rapidez en la emisión de estos informes es imprescindible para dar una respuesta eficiente y oportuna a las necesidades de la ciudadanía.

El Título VI recoge las modificaciones en materia de interior

Los Organismos de Control Acreditado (OCA) nacieron como consecuencia de la necesidad de abreviar plazos y tareas burocráticas a través de la realización de labores complementarias a las administrativas y consistentes en la comprobación, informe y certificación de los establecimientos públicos.

Con la Ley 2/2012, se atribuye al OCA una función en cierto modo equivalente a la labor administrativa, de modo que su labor, efectuada de acuerdo con los requisitos normativamente establecidos, fuera suficiente para la referida apertura. Con estas premisas, si la Ley 2/2012 fue una norma basada en la «extraordinaria y urgente necesidad», sobre todo por el substrato socioeconómico actual, la vigente Ley 8/2012, de 23 de noviembre, por la que se regulan los organismos de certificación administrativa, supone una continuación y una vía directa de desarrollo de aquella, concebida para posibilitar su necesaria aplicación práctica.

El vínculo inmediato entre ambas normas supuso la consolidación de una normativa destinada al fomento de la economía, a la necesidad de dotar al sistema de elementos o mecanismos prácticos para este fin, a la creación de herramientas que favorezcan el quehacer de las personas emprendedoras, así como, a asentar el principio de «confianza en la ciudadanía», que es uno de los pilares en que se basa el impuso de la declaración responsable y de la comunicación previa, expresamente recogidas en el título I del presente decreto-ley.

En coherencia con la apuesta que este decreto-ley hace por el régimen jurídico de la declaración responsable, es necesario y urgente proceder a modificar la referida Ley 8/2012, de 23 de noviembre, para que la Administración pueda, a través de los OCA, tener garantías del cumplimiento de las condiciones declaradas por las personas interesadas.

Las modificaciones operadas a través de este decreto-ley se fundamentan en ampliar el ámbito de aplicación de la citada ley, actualmente circunscrito a la materia de espectáculos públicos, actividades recreativas y establecimientos públicos, así como a las actividades contenidas en la Ley 6/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de prevención, calidad y control ambiental de actividades en la Comunitat Valenciana y exigir que los OCA se hallen acreditados por organismo oficial para cada uno de los ámbitos y actuaciones que constituyan su contenido de actuación atendiendo a los requisitos y condiciones que disponga cada una de estos.

Con la modificación de los artículos 1, 2, 9, 11, 13, 16 y 17 se establecen las condiciones y los requisitos destinados a evitar disfuncionalidades y vacíos en el control de todas aquellas actividades, cuyas normas sectoriales prevean el uso de esta figura, especialmente en el ámbito de los regímenes de la declaración responsable y de la comunicación.

Las razones de extraordinaria y urgente necesidad se encuentran vinculadas a lo dispuesto en el título I, con el fin de reforzar el impulso de las declaraciones responsables y las comunicaciones.

El título VII recoge las modificaciones en materia de sanidad.

El capítulo I incorpora las modificaciones en materia de personal del Sistema Valenciano de Salud.

En fecha 29 de diciembre de 2021 fue publicada en el *Boletín Oficial del Estado*, la Ley 20/2021, de 28 de diciembre, de medidas urgentes para la reducción de la temporalidad en el empleo público, con el carácter de legislación básica, dictada al amparo de los artículos 149.1 7ª y 18ª y 149.1 13ª de la Constitución Española.

Esta Ley pretende activar un conjunto de medidas regulatorias directamente ordenadas a atajar la excesiva temporalidad en el ámbito de las administraciones públicas, unas de carácter preventivo y otras con finalidad sancionadora proporcionadas y disuasorias.

Una de las actuaciones previstas es la adopción de medidas para mejorar la eficiencia de los recursos humanos, reduciendo los altos niveles de temporalidad y flexibilizando su gestión en las administraciones públicas, estableciendo como objetivo situar la tasa de temporalidad estructural por debajo del 8 por ciento en el conjunto de las administraciones públicas españolas, siempre respetando los principios de libre concurrencia, igualdad, mérito y capacidad.

Para conseguir su objetivo, la Ley 20/2021 establece un plazo de resolución para los procesos de estabilización de empleo temporal, tanto para los ya convocados como para los que se convoquen tras su entrada en vigor. Así, tanto el artículo 2 como la disposición transitoria primera de la citada ley establecen que los procesos selectivos deberán finalizar antes del 31 de diciembre de 2024.

La disposición adicional cuarta de la citada Ley establece que las administraciones públicas deberán asegurar el cumplimiento de estos plazos mediante la adopción de medidas apropiadas para un desarrollo ágil de los procesos selectivos, tales como reducción de plazos, digitalización de procesos o acumulación de pruebas, entre otras. Por su parte, la nueva disposición adicional decimoséptima del Texto Refundido de la Ley del Estatuto Básico del Empleado Público, introducida por el artículo 1 de la Ley 20/2021, señala que las administraciones públicas serán responsables del cumplimiento de las previsiones contenidas en la misma, para lo que deberán promover, en sus respectivos ámbitos, el desarrollo de criterios de actuación que permitan asegurar el cumplimiento de sus objetivos, así como una actuación coordinada de los distintos órganos con competencia en materia de personal.

Con el fin de cumplir con estos mandatos, en fecha 21 de diciembre de 2022 fue publicada en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*  la Resolución de 16 de diciembre de 2022, del conseller de Sanidad Universal y Salud Pública, por la que se adoptaron las medidas necesarias para la ejecución y desarrollo de los procesos a convocar en ejecución de la Ley 20/2021.

Con el transcurso del tiempo se ha comprobado que las medidas implementadas en dicha resolución son insuficientes para la consecución de los fines marcados en el plazo establecido para ello, por diversos motivos: la especial dificultad que conlleva la tramitación de los procedimientos selectivos del personal estatutario; el elevado número de categorías profesionales sanitarias (más de 150); el volumen de plazas que se encontraban pendientes de ejecutar en el momento de publicación de la Ley 20/2021 y que se están teniendo que ejecutar junto con las convocatorias dictadas en su ejecución (más de 22.000 plazas ofertadas en conjunto a las que se han presentado más de 150.000 aspirantes).

Una cuestión que afecta muy directamente, comprometiendo el cumplimiento de los plazos es la obligatoriedad establecida en la normativa vigente de convocar y resolver concursos de traslados previos a la resolución de los procesos selectivos de todas las categorías.

Sin embargo, el mandato impuesto a esta Administración por la Ley 20/2021 sigue vigente, sin que se hayan establecido moratorias ni prórrogas de plazo, por lo que se hace necesario implementar nuevas medidas que se consideran necesarias para conseguir alcanzar los fines impuestos. Además, este año 2024 cuenta con una problemática añadida en relación con las personas profesionales sanitarias especialistas dado que, como consecuencia de la pandemia sufrida en el año 2020, las nuevas personas especialistas no finalizarán su periodo de formación hasta el mes de septiembre, lo que dificulta aún más la cobertura de las necesidades asistenciales de las instituciones sanitarias.

Es por ello por lo que se incluyen una serie de medidas de carácter transitorio en relación con determinados aspectos regulados en el Decreto 192/2017, de 1 de diciembre del Consell, por el que se aprueba el Reglamento de selección y provisión de personal estatutario al servicio de instituciones sanitarias públicas del Sistema Valenciano de Salud, que tienen por finalidad agilizar los procesos de selección y provisión convocados en ejecución de los procesos de estabilización excepcionales previstos en las ofertas de empleo público correspondientes a los años 2017, 2018, 2019 y 2022, así como acabar con situaciones de temporalidad que impiden la consolidación de equipos asistenciales.

La primera de las medidas transitorias se refiere a la publicación en la web de los actos de trámite (listados provisionales) de los concursos de traslados. La exigencia de publicación en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*  de todos los trámites ralentiza el desarrollo de estos impidiendo, en muchos casos, tener control sobre la situación de los procesos, dado que la fecha de publicación en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*  está sujeta a condicionantes que escapan al control del órgano que tramita los procedimientos. Por el contrario, la publicación en la web de estos actos de trámite no impide su general difusión y agilizan en gran medida los procesos. Por ese motivo, sustituir la publicación de estos trámites en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*  por su publicación en la página web se considera una medida adecuada para conseguir el objetivo de reducir el tiempo de tramitación y garantizar el cumplimiento del plazo establecido.

La aplicación de esta medida afectará a las convocatorias que se publiquen tras la entrada en vigor del presente decreto-ley, así como a aquellas publicadas con anterioridad cuyas bases no contengan una regulación expresa contraria a esta previsión.

La segunda medida se refiere a la supresión del requisito relativo al grado de carrera profesional previsto en el artículo 35.2 del Reglamento de selección y provisión de personal estatutario al servicio de instituciones sanitarias públicas del Sistema Valenciano de Salud, aprobado por el Decreto 192/2017, de 1 de diciembre, del Consell, para los concursos de traslados convocados para la provisión de plazas básicas de características específicas. Parece incongruente la imposición de requisitos añadidos, como es el reconocimiento de un grado de carrera concreto, cuando el desarrollo de los sistemas de carrera no es homogéneo en los distintos Servicios de Salud, lo cual provoca que profesionales fijos que desde hace años están desarrollando sus funciones en plazas de características específicas en nuestro Sistema Valenciano de Salud a través de comisión de servicio no puedan consolidar esta situación, perpetuando, en consecuencia, situaciones de temporalidad, lo cual es contrario al espíritu de la Ley 20/2021 que pretende la consolidación de los equipos estabilizando empleo temporal.

La tercera y última medida consiste en la prórroga de las comisiones de servicio hasta la resolución de los concursos de traslados de la categoría. Con ello se pretende únicamente evitar que el personal que cumpla el periodo máximo de duración de la comisión de servicios deba cesar en el puesto que ocupa, ocasionando perjuicios a la prestación del servicio, por afectar a la organización asistencial y a la atención a la persona usuaria. Perjuicios difícilmente justificables cuando, en un corto período de tiempo, se resolverán los concursos de traslados de las diferentes categorías, permitiendo una regularización de gran parte de las comisiones de servicio. En definitiva, se trata de otra medida que contribuye al objetivo de estabilizar empleo temporal.

El indicado plazo de 31 de diciembre de 2024 para la finalización de los procesos selectivos, de obligado cumplimiento de acuerdo con lo establecido por la Ley 20/2021, justifica tanto el contenido de las medidas como la extraordinaria y urgente necesidad de su adopción, teniendo en cuenta el corto espacio de tiempo disponible y el gran volumen de los procedimientos afectados.

El capítulo II incorpora las modificaciones en materia de farmacia.

La Ley 6/1998, de 22 de junio, de ordenación farmacéutica de la Comunitat Valenciana, tiene como fundamento garantizar la mejor asistencia a los ciudadanos y a las ciudadanas en condiciones de igualdad entre los mismos, buscando simultáneamente un uso racional de los medicamentos. Dentro del conjunto de establecimientos farmacéuticos, imprescindibles para una adecuada distribución y dispensación de medicamentos, son de especial interés las oficinas de farmacia. En los municipios y entidades locales menores carentes de oficina de farmacia, la Conselleria de Sanidad puede autorizar la apertura de un botiquín farmacéutico que garantice la atención farmacéutica a su población, y que necesariamente, estará vinculado a una oficina de farmacia de la misma zona farmacéutica o de otras zonas farmacéuticas colindantes. En la actualidad, existen municipios en zonas rurales con despoblamiento que carecen de oficina de farmacia y botiquín que cubra las necesidades farmacéuticas de la población.

La prestación farmacéutica constituye un elemento principal en la atención a salud, y el derecho a la protección de la salud es un derecho constitucional; por tanto, el objetivo de la modificación de la Ley 6/1998, de 22 de junio, de ordenación farmacéutica de la Comunitat Valenciana, y de la Orden de 1 de junio de 2000, de la Conselleria de Sanidad, por la que se regulan los botiquines farmacéuticos de la Comunitat Valenciana, es dar solución a las situaciones de municipios con una baja densidad de población, donde no se dispone de oficina de farmacia, y los ayuntamientos tienen dificultades para disponer de un local para un botiquín farmacéutico. Las razones son la exigencia de la exclusividad del local y una superficie mínima de 30 metros cuadrados. En este sentido, se flexibilizan los requerimientos para abrir un botiquín en una superficie del local de 20 metros cuadrados y poder compartir la zona destinada a dispensación, con el local destinado al consultorio auxiliar del municipio, siempre que no coincidan las actividades de ambos en el tiempo. De esta manera, se simplifica la solicitud de los botiquines farmacéuticos por parte de los ayuntamientos, velando por garantizar la prestación farmacéutica en los municipios con población inferior a 500 habitantes.

El título VIII recoge las modificaciones en materia de educación y empleo, con objeto de reducir cargas administrativas.

El capítulo I incorpora las modificaciones en materia de centros docentes.

Se modifica el Decreto 2/2009, de 9 de enero, del Consell, por el que se establecen los requisitos mínimos que deben cumplir los centros que impartan el primer ciclo de la Educación Infantil en la Comunitat Valenciana. En concreto, se suprime el apartado 1 de su disposición adicional segunda que establece que, para atender las necesidades de la variable demanda de puestos escolares en los distintos tramos de edad, la conselleria competente en materia educativa podrá establecer el procedimiento para que, en cada curso escolar, pueda autorizarse el funcionamiento de cualquier otra distribución de unidades o unidades mixtas, diferente a la autorizada inicialmente, siempre y cuando se cumplan los requisitos de espacios legalmente establecidos.

La supresión normativa elimina un procedimiento provisional para unas situaciones en las cuales es aplicable el procedimiento general de autorizaciones que regula el Real decreto 332/1992, de 3 de abril, sobre autorizaciones de centros docentes privados, para impartir enseñanzas de régimen general no universitarias, un procedimiento definitivo ya existente que, por tanto, prescinde de la prórroga. Este procedimiento de modificación de la autorización provisional supone una carga administrativa tanto para la Administración como para la titularidad de los centros.

La experiencia acumulada desde que se dictó el Decreto 2/2009, de 9 de enero, del Consell, por el que se establecen los requisitos mínimos que deben cumplir los centros que impartan el primer ciclo de la Educación Infantil en la Comunitat Valenciana, ha demostrado no solo la innecesariedad, sino también las disfunciones que conlleva mantener dos procedimientos paralelos de autorización, con carácter provisional y definitivo, que tienen una misma finalidad y requieren la emisión de los mismos informes, pero que en el caso de la autorización provisional se fija para un curso escolar, con posibilidad de prórroga anual, y que debe ser solicitada con mucha antelación al comienzo del siguiente curso escolar, con lo que los centros no conocen con exactitud qué necesidades reales tendrán para dicho periodo. En su lugar, se aboga por mantener únicamente el trámite de autorización definitiva, que puede ser iniciado a instancias de los centros en cualquier momento, aportando con ello una mayor sencillez, agilidad y flexibilidad.

El capítulo II incorpora las modificaciones en materia de trabajo, cooperativismo y seguridad laboral.

Se modifica el artículo 7 de la Orden 28/2016, de 28 de noviembre, de la Conselleria de Economía Sostenible, Sectores Productivos, Comercio y Trabajo, por la que se establecen las bases reguladoras para la concesión de subvenciones a los sindicatos y organizaciones sindicales, en proporción a su representatividad, en el ámbito de la Comunitat Valenciana; así como el artículo 9 de la Orden 5/2020, de 10 de septiembre, de la Conselleria de Economía Sostenible, Sectores Productivos, Comercio y Trabajo, por la que se aprueban las bases reguladoras y se establece el procedimiento de concesión de las ayudas del Programa de fomento del trabajo autónomo en la Comunitat Valenciana.

Ambas modificaciones suponen la adopción de medidas de simplificación documental en los procedimientos administrativos al suprimir la obligación de aportar determinada información, además de contribuir a hacer efectivo el derecho reconocido a las personas interesadas en el artículo 28.2 de la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas, de no aportar documentos que ya se encuentren en poder de la administración actuante o hayan sido elaborados por cualquier otra administración.

El título IX recoge las modificaciones en materia de agricultura, ganadería y pesca, con objeto de simplificar los procedimientos en este ámbito.

El capítulo I incorpora las modificaciones en materia de agricultura y ganadería.

Se modifica la Ley 5/2019, de 28 de febrero, de estructuras agrarias de la Comunitat Valenciana con el objeto de simplificar el trámite de comprobación de la condición de profesional del sector agrícola, eliminando el certificado que tienen que presentar para conseguir los beneficios fiscales previstos en el título V de dicha ley. Con la modificación se suprime la obligación de solicitar un certificado para acreditar la condición de agricultor o agricultora profesional ya que pueden comprobarlo las propias oficinas liquidadoras de hacienda.

El Decreto 99/2012, de 22 de junio, del Consell, por el que se crea la Comisión Técnica de Seguridad de Balsas para Riego de la Comunitat Valenciana, fijó la composición y funciones de la Comisión. Entre sus funciones está la de informar preceptivamente las normas de explotación y los planes de emergencia de las balsas para riego, con carácter previo a su aprobación por la dirección general con competencias en seguridad de balsas para riego. Con la experiencia acumulada se concluye que la Comisión no es el órgano administrativo adecuado para informar preceptivamente los planes de emergencia y las normas de explotación, por tratarse de documentos técnicos muy específicos, referidos a balsas concretas, y por la pérdida de agilidad administrativa que supone, ya que la comisión se convoca, como máximo, dos veces al año. Esta situación provoca importantes retrasos en la aprobación de los planes de emergencia y normas de explotación, con el consiguiente peligro que supone para la seguridad de las personas y de las infraestructuras no tener planes de emergencia y normas de explotación aprobados y operativos ante una potencial rotura de una balsa. Esta situación explica la extraordinaria urgencia e imperiosa necesidad que justifica la modificación de las funciones de la Comisión.

El capítulo II incorpora las modificaciones en materia de pesca.

La modificación del Decreto 41/2013, de 22 de marzo, del Consell, por el que se establecen las normas sobre la pesca marítima de recreo de la Comunitat Valenciana, obedece a la necesidad de facilitar y fomentar la presentación telemática de solicitudes, así como clarificar los requisitos que se requieren para la práctica de la pesca marítima de recreo desde tierra, en embarcación y submarina y unificar el plazo de duración de los procedimientos administrativos según el tipo de licencia y el efecto del silencio administrativo. Dicha simplificación, resulta imprescindible para cursar diligentemente y con todas las garantías las licencias presentadas.

El título X recoge las modificaciones en materia de medio ambiente, agua, infraestructuras y territorio.

El capítulo I incorpora medidas en materia de calidad ambiental.

La Ley 6/2014, de 25 de julio, de prevención, calidad y control ambiental de actividades en la Comunitat Valenciana, establece el régimen jurídico al que se someten las actividades en función de su potencial incidencia ambiental, diferenciando en función de su mayor o menor capacidad de producir molestias, alterar las condiciones de salubridad del medio ambiente u ocasionar riesgos o daños a las personas o al medio ambiente, los procedimientos para tramitar estas autorizaciones, así como los órganos competentes para su tramitación.

Con el fin de facilitar la tramitación de dichas autorizaciones y en virtud de la experiencia acumulada en los últimos años, se considera que existen razones que justifican la urgente necesidad de actualizar algunos artículos de la ley, con la finalidad de contribuir a la mejora de la situación actual.

Se modifica el artículo 7 con la finalidad de llevar a cabo la necesaria actualización de las vías de acceso a las resoluciones otorgadas, dejando el Registro ambiental de instalaciones para el acceso exclusivo a las autorizaciones ambientales integradas, cuya autorización corresponde a la Generalitat; y por lo que se refiere al acceso a las licencias ambientales, resulta mucho más operativo remitir a las páginas web de cada uno de los ayuntamientos. De esta forma se evitarán duplicidades, máxime si se tiene en cuenta que, hasta la fecha, el Registro ambiental de instalaciones solo recoge la información relativa a licencias ambientales de un mínimo porcentaje de municipios. Esta modificación requiere, asimismo, la modificación del artículo 63 de la ley.

Como consecuencia de la derogación de ciertas normas que actualmente solo tenía vigentes algunos artículos residuales referentes a la composición de las comisiones de análisis ambiental integrado, y que se incorporan a la disposición derogatoria de la Ley 6/2014, de 25 de julio, se actualiza el artículo 20 con objeto de mejorar la seguridad jurídica y la calidad regulatoria en este ámbito.

En coherencia con lo dispuesto en el título I de este decreto-ley, se modifica el artículo 23 de la Ley para dar un mayor impulso a una figura que la Ley 6/2014, de 25 de julio, ya preveía y que se creó con la finalidad de agilizar la tramitación de la autorización ambiental integrada. Se trata de la anterior certificación documental acreditada, actualmente denominada declaración responsable. Esta declaración habilita a que entidades colaboradoras de certificación verifiquen la idoneidad de la documentación presentada ante la Administración, lo que ahorra tiempo y recursos a esta, que puede destinarlos a otras fases de la tramitación donde es imprescindible el ejercicio de las potestades públicas.

La modificación del artículo 37 obedece a la eliminación de la referencia que hacía este artículo sobre la obligación de que la declaración de Interés comunitario (DIC) se aportarse junto con la solicitud de la autorización ambiental integrada. La finalidad es eliminar la referencia a que la DIC se aporte siempre al inicio del procedimiento, porque en algunos casos existe la posibilidad de aportar la DIC en un momento posterior, como ya se había recogido en el artículo 28 para las instalaciones generadoras de biometano o biogás, así como de hidrogeno renovable o para la fabricación de sistemas para el almacenamiento de energía. Esta modificación contribuirá a agilizar la tramitación de la autorización ambiental integrada para todo tipo de instalaciones.

La modificación del artículo 46 es necesaria para aclarar los casos en los que opera el silencio positivo, así como para determinar los apuntes que debe contener el Registro ambiental de instalaciones en relación con la modificación de instalaciones que supongan una disminución de su capacidad de producción hasta quedar por debajo de los umbrales del anexo I.

Una medida de calado para agilizar la tramitación de las licencias ambientales y que va a tener un gran impacto en la actividad y puesta en marcha de PYMEs en nuestra Comunitat es el cambio de régimen en la emisión del trámite de dictamen ambiental; para ello, se modifican los artículos 57 bis y 58. La Ley 6/2014, de 25 de julio, regula íntegramente el procedimiento de concesión de la licencia ambiental, aplicable a aquellas actividades no sujetas a autorización ambiental integrada, y cuya tramitación y resolución compete a los ayuntamientos. En dicho procedimiento se incluye un trámite de dictamen ambiental que debe preceder al otorgamiento de la licencia ambiental, dictamen que ha de emitir el propio ayuntamiento en el caso de municipios con población de derecho igual o superior a 50.000 habitantes. Dicho dictamen será también formulado por los ayuntamientos con población de derecho inferior a 50.000 e igual o superior a 10.000 habitantes, si bien se prevé, con carácter excepcional, que puedan solicitar su emisión por la dirección territorial con competencias en materia de medio ambiente, en el caso de carecer de medios personales y técnicos precisos para su emisión. Para los municipios de población inferior a 10.000 habitantes el dictamen ambiental lo emite la mencionada dirección territorial, salvo que se solicite, la delegación del ejercicio de dicha competencia en el caso que se acredite disponer de los medios personales y técnicos suficientes. El dictamen ambiental ha de completarse con el pronunciamiento del correspondiente ayuntamiento en las materias de su competencia. En estos últimos casos, hasta ahora, la ley preveía que el dictamen fuese emitido por las comisiones territoriales de análisis ambiental integrado. No obstante, se ha valorado que la demora en la tramitación que puede ser generada por la convocatoria de estas comisiones territoriales, puede ser suplida por la emisión de un informe de la dirección territorial correspondiente, con las consultas previas que pueda considerar necesarias, previamente a su emisión. Para ello, se procede a modificar los artículos 58 y 60 de la referida ley, así como parte de su preámbulo.

También se hace necesario modificar la disposición adicional sexta para agilizar los trámites en los casos de cambio de régimen de intervención administrativa ambiental aplicable de instalaciones que inicialmente están sometidas a autorización ambiental integrada, pero pasan al régimen de licencia ambiental, quedando, en ocasiones, durante años en una situación sin determinar jurídicamente, lo que supone retrasos injustificables en el pronunciamiento administrativo, con la consecutiva pérdida de recursos empresariales y el potencial peligro para el medio ambiente.

Se suprime la disposición adicional octava y se incorpora su contenido a la disposición adicional cuarta, cuyo contenido se actualiza y regula el régimen aplicable a las instalaciones ganaderas.

En coherencia con las modificaciones operadas en este decreto-ley sobre el Decreto-legislativo 1/2021, de 18 de junio, entre las que se establecen una serie de determinaciones, garantías y posibles beneficios a otorgar a los denominados Proyectos de Interés Autonómico, se incorpora una disposición adicional undécima a la Ley 6/2014, de 25 de julio, que regula el régimen aplicable a los Proyectos de Interés Autonómico.

Por último, se procede a actualizar la referencia de algunos epígrafes del anexo II «Actividades sometidas al régimen de la licencia ambiental», que desde hace años vienen generando dudas y duplicidades o referencias que generan confusión.

Se procede a modificar la Ley 6/2022, de 5 de diciembre, del cambio climático y la transición ecológica de la Comunitat Valenciana. La modificación afecta al artículo 76 de la Ley 6/2022, de 5 de diciembre, del cambio climático y la transición ecológica de la Comunitat Valenciana.

El concepto refugio climático es un término especialmente utilizado en el ámbito de gestión de los ecosistemas y de un amplio espectro ideológico. Desde una perspectiva ecológica, las especies necesitan adaptarse a las condiciones cambiantes o emigrar a zonas más adecuadas, para reducir el riesgo de extinción, por lo que identificar espacios que tengan menor variabilidad climática permiten, a modo de refugios, albergar biodiversidad. Son, por tanto, «soluciones basadas en la naturaleza» o ecosistemas que permiten refugiar biodiversidad ante la amenaza de los cambios globales, promoviendo la resiliencia climática y fomentando los sumideros naturales de carbono, tanto en ecosistemas terrestres y acuáticos como marinos. La utilización que de este concepto ecosistémico se hace en el artículo 76 de la Ley 6/2022 es inadecuada porque, al referirse exclusivamente a la especie humana, restringe considerablemente su más amplio significado. Por ello, entendemos que es más adecuado cambiar la actual denominación por la de «espacios climáticos».

Asimismo, se está elaborando el desarrollo reglamentario del precitado artículo 76 con la denominación de «espacios climáticos». Teniendo en cuenta que los datos e informes científicos disponibles sobre la situación meteorológica prevista este verano pronostican temperaturas extremas y sequía, procede incluir la modificación de dicha denominación en el Decreto-ley de simplificación administrativa, con la finalidad de armonizar la regulación contenida en la Ley 6/2022, de 5 de diciembre, con la prevista en el desarrollo reglamentario, y así poder aplicar las medidas de protección que contempla el decreto, con la mayor brevedad, lo que supone un beneficio para la población, al disponer de una regulación que pretende mitigar unos efectos climáticos adversos cada vez más frecuentes.

El capítulo II incorpora medidas en materia de medio natural y animal.

La presente modificación legislativa responde a la urgente necesidad de fortalecer la protección del medioambiente, un componente esencial de la sociedad del bienestar y el desarrollo económico sostenible. Las reformas en la Ley 11/1994, de espacios naturales protegidos; la Ley 13/2004, de caza; el Decreto 188/2014, del Consell, y la Ley 2/2023, sobre protección y bienestar animal, buscan armonizar las normativas vigentes con la legislación estatal, mejorar la seguridad jurídica y garantizar una gestión más eficiente de los recursos naturales y espacios protegidos en la Comunitat Valenciana. Estas medidas incluyen la clarificación de derechos de tanteo y retracto, la adaptación de planes de ordenación de recursos naturales y el refuerzo de las competencias de las personas agentes medioambientales en la Red Natura 2000. Además, se abordan los problemas derivados del aumento de poblaciones de ungulados y los accidentes con fauna cinegética, permitiendo a los ayuntamientos una respuesta más ágil y adaptada a las necesidades locales. Las modificaciones también buscan agilizar los procedimientos administrativos y asegurar el bienestar animal, en consonancia con las competencias de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Infraestructuras y Territorio. Estas acciones son fundamentales para conservar la biodiversidad, mejorar la seguridad ciudadana y promover un desarrollo sostenible y equilibrado del territorio valenciano.

En concreto, se modifican los siguientes artículos de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana. Con la modificación del artículo 19, sobre derechos de tanteo y retracto, se realiza una adaptación a la legislación básica señalada en la Ley 42/2007, de 13 de diciembre, del patrimonio natural y de la biodiversidad, en el sentido de señalar los ámbitos de los espacios naturales territoriales afectados, clarificar que será el transmitente el obligado a notificar y, por último, se modifica el papel de los registradores y las registradoras de la propiedad y mercantiles, en el ejercicio de la Generalitat de los derechos de tanteo y retracto.

Se modifica el artículo 34, relativo al contenido de los planes de ordenación de recursos naturales. Con esta modificación se realiza una adecuación a lo establecido en los trámites de evaluación ambiental estratégica, y una clarificación en la legislación aplicable valenciana de los contenidos de estos instrumentos de ordenación territorial. Además, esta modificación aporta seguridad jurídica a estos instrumentos de planificación de espacios naturales, por cuanto se completa y desarrolla el contenido de estos.

Con la modificación del artículo 48 sobre órganos de gestión, se determina que serán las normas de desarrollo orgánico y funcionales las que establezcan qué estructura administrativa y de gestión serán las competentes para la gestión de los espacios naturales protegidos, incluyéndose un listado de las funciones que desempeñan las personas que se encarguen de la gestión de los espacios naturales protegidos. En segundo lugar, desaparece la singularidad de que la dirección del parque natural de l'Albufera tuviese un rango y nivel de jefatura de servicio y dependiese orgánicamente de una subdirección general. Con la modificación se pretende equiparar este puesto de trabajo con el resto de los puestos de trabajo de este tipo.

Además, se añade la disposición adicional octava para dar respaldo a las actuaciones de las personas agentes medioambientales en materias de espacios naturales y Red Natura 2000 y va en consonancia con el texto legislativo que se está tramitando a nivel estatal de legislación básica de agentes medioambientales. La extensión de las facultades propias de la persona agente de la autoridad a los ámbitos de los espacios naturales protegidos y Red Natura 2000 más allá de lo hasta ahora contemplado en la legislación forestal y de caza.

Se procede a modificar la Ley 13/2004, de 27 de diciembre, de caza de la Comunitat Valenciana. La tendencia general del número de accidentes registrados en la Comunitat Valenciana por colisión con fauna cinegética es ascendente de acuerdo con los registros almacenados desde 2007 por el Servicio de Caza y Pesca. Estos sucesos conllevan en multitud de ocasiones la presencia de fauna herida en la calzada, en las cunetas y en sus límites, que requiere ser sacrificada de forma urgente por bienestar animal y seguridad vial. Por ello, se plantea la necesidad de clarificar en la Ley de caza el carácter de esta acción, para que no sea entendida como una acción de caza, ni requiera permisos específicos para su ejecución.

Por otra parte, la dinámica favorable de las poblaciones de ungulados silvestres, en especial el aumento muy significativo de los niveles poblacionales de jabalí está provocando cada vez con mayor frecuencia la incursión de ejemplares de estos ungulados en núcleos urbanos y urbanizaciones, incluso en playas, poniendo en riesgo la seguridad ciudadana. La necesidad de acometer acciones programadas, pero también acciones urgentes, requiere de respuestas rápidas que normalmente promueven el ayuntamiento afectado como administración más cercana. Por ello, en estas situaciones de riesgo para la seguridad ciudadana, interesa que no sea la conselleria competente en materia de caza quien justifique y autorice las acciones de control, sino que sean los ayuntamientos quienes tenga la competencia de justificarlas y autorizarlas, eliminando la intervención de la persona titular de la dirección territorial de la conselleria competente en caza.

Asimismo, esta tendencia creciente de las poblaciones de ungulados silvestres en la Comunitat Valenciana y los impactos que conlleva ha provocado el establecimiento de programas de seguimiento de fauna que permiten conocer con detalle las densidades y la evolución de las poblaciones en distintas zonas de la Comunitat, pero no abarcan siempre la totalidad del territorio valenciano. Por ello, es necesario flexibilizar la forma de abordar las directrices de gestión cinegética, de forma que se puedan establecer para ámbitos espaciales distintos (local, comarcal, provincial o autonómico), según el avance del conocimiento de la situación en cada lugar, para que no se demoren las directrices de gestión por fiarlo todo a unas directrices de ámbito autonómico que pueden tardar en llegar.

Por último, se recupera como prohibición para la caza deportiva el uso de explosivos y cebos envenenados, rectificando así un error material involuntario cometido en la anterior modificación de esta ley. Por todo ello, se introducen modificaciones en los artículos 2, 12, 13, 39, 44, 58 y 60 de la Ley 13/2004, de 27 de diciembre, de caza de la Comunitat Valenciana.

Se modifican diversos artículos de la Ley 3/2014, de 11 de julio, de la Generalitat, de vías pecuarias de la Comunitat Valenciana. La modificación del apartado 4 del artículo 33 elimina la obligatoriedad de la garantía, que pasa a ser potestativa y a criterio técnico de la conselleria competente, lo cual se decidirá durante la instrucción del expediente y en función de las características de la actuación.

Esta modificación, coherente con las determinaciones del artículo 54 de la misma Ley 3/2014, en el que se establecen otras garantías también con carácter facultativo, agiliza el procedimiento de autorización de ocupaciones temporales al eliminar un trámite en los casos en los que se estime no necesario.

Esta nueva redacción aclara, por otro lado, los trabajos que podrían ser objeto de esta garantía, esto es, la restitución del espacio afectado una vez finalizadas las obras de instalación, debido a que la posibilidad de depositar una garantía que asegure la reposición cuando finalice el plazo fijado en la autorización de ocupación viene regulado en el referido artículo 54 de la misma Ley 3/2014.

En el apartado 1 del artículo 34 se modifica la condición de que la intervención esté «declarada de interés general» por «considerada de interés general». Esta modificación resulta necesaria al no existir una norma, estatal o autonómica, que regule la tramitación de las declaraciones de interés general, por lo que no está establecido el procedimiento a seguir para su declaración, los requisitos necesarios para ello, los órganos que serían competentes para resolverlo o quienes estarían legitimados para solicitarlo o iniciarlo. Como consecuencia de lo anterior, la condición de disponer de una declaración de interés general puede considerarse una petición imposible al no encontrarse dicha figura ni definida ni reglada.

Es cuestionable, por lo tanto, la legitimidad de exigir para la autorización de concesión demanial que la infraestructura, instalación u obra pública haya sido declarada de interés general; siendo, por lo tanto, una exigencia que entorpece el procedimiento.

En consecuencia, se concluye que la condición de que infraestructura, instalación u obra pública sirva al interés general debe entenderse como un principio inspirador a considerar durante la instrucción del correspondiente expediente de autorización de concesión demanial, de la misma manera que este opera en multitud de disposiciones normativas en vigor.

En cuanto a la modificación del apartado 3 del artículo 34, se elimina la obligatoriedad de la garantía, que pasa a ser potestativa y a criterio técnico de la conselleria competente, lo cual se decidirá durante la instrucción del expediente y en función de las características de la actuación.

Esta modificación, coherente con las determinaciones del artículo 54 de la misma Ley 3/2014, en el que se establecen otras garantías también con carácter facultativo, agiliza el procedimiento de autorización de ocupaciones temporales, al eliminar un trámite en los casos en los que se estime no necesario.

Esta nueva redacción aclara, por otro lado, los trabajos que podrían ser objeto de esta garantía, esto es, la restitución del espacio afectado una vez finalizadas las obras de instalación, debido a que la posibilidad de depositar una garantía que asegure la reposición cuando finalice el plazo fijado en la autorización de concesión demanial viene regulado en el referido artículo 54 de la misma Ley 3/2014.

La Ley 2/2023, de 13 de marzo, de la Generalitat, sobre protección, bienestar y tenencia de animales de compañía y otras medidas de bienestar animal, tiene por objeto establecer normas generales para la protección, bienestar y tenencia responsable de los animales de compañía y la protección en determinadas situaciones de otros animales que se encuentran de manera permanente o temporal en la Comunitat Valenciana, con independencia del lugar de residencia de sus responsables legales y temporales.

Tras la publicación y entrada en vigor de la Ley 2/2023, de 13 de marzo, se hacía necesario iniciar un amplio proceso de desarrollo normativo para su efectiva implantación y para hacer posible la transición del anterior modelo de protección, bienestar y tenencia de animales de compañía al nuevo modelo propugnado por la citada ley. Se trata de un cambio, por el alcance que representa, requiere de un desarrollo normativo en consonancia, tanto con el objeto de desarrollar aquellos aspectos que la propia Ley 2/2023, de 13 de marzo, de la Generalitat, sobre protección, bienestar y tenencia de animales de compañía y otras medidas de bienestar animal indica, como con el objeto de conciliar la normativa autonómica ya existente, la reciente Ley 7/2023, de 28 de marzo, de protección de los derechos y el bienestar de los animales como normativa básica estatal con esta ley.

En este corto periodo de aplicación de la normativa estatal y la autonómica en materia de protección, bienestar y tenencia de animales de compañía y otras medidas de bienestar animal, y con vistas a la preparación de un desarrollo reglamentario de nuestra Ley 2/2023, de 13 de marzo, de la Generalitat, se ha evidenciado la necesidad de aclarar aspectos que han suscitado dudas en su interpretación, y así subsanar lagunas en su redacción e introducir puntualizaciones para dotarlo de mayor claridad y seguridad jurídica. Ambas leyes regulan aspectos esenciales e inaplazables del nuevo modelo de protección, bienestar y tenencia de animales de compañía y otras medidas de bienestar animal y son normativas con un gran calado procedimental.

A lo anteriormente expuesto cabe añadir que, dada la división orgánica y funcional de la anterior Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica en lo que actualmente son la Conselleria de Agricultura, Ganadería y Pesca y la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Infraestructuras y Territorio, la inmensa mayoría de competencias en materia de protección y bienestar animal han pasado a formar parte de la Dirección General de Medio Natural y Animal, por lo que es necesario realizar una modificación parcial de algunos puntos para adecuarla a las nuevas competencias asumidas por la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Infraestructuras y Territorio.

Es necesario configurar un espacio normativo regulador coherente tanto con las normas vigentes como las que se encuentran en periodo de tramitación y de aprobación a corto plazo. La Ley indica que este desarrollo normativo ha de hacerse de acuerdo con una previsión temporal de regulación sucesiva, coherente y concordada en un periodo de 2 años desde su entrada en vigor. Sin embargo, esta previsión se ha visto afectada por la conjunción de distintos factores como alteraciones en el funcionamiento de los servicios y órganos directivos de las consellerias anteriormente mencionadas, por lo que es necesario y urgente realizar las modificaciones propuestas.

A través de estas modificaciones se busca garantizar el correcto desarrollo normativo y armonizar algunos aspectos contenidos en las mencionadas leyes, con las normas vigentes y las que se van a aprobar a corto y medio plazo en desarrollo o basándose en la Ley 2/2023, de 13 de marzo, de la Generalitat, como el proyecto de Orden de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Infraestructuras y Territorio, por la que se establecen ayudas a las entidades de protección y defensa de los animales de compañía y entidades para la conservación de la biodiversidad animal y mejoras en el hábitat de la Comunitat Valenciana, cuyo expediente está en pleno proceso de tramitación, para consolidar el nuevo modelo de protección animal y conservación de la biodiversidad de la Comunitat Valenciana y dotar de seguridad jurídica a la regulación vigente en materia de protección y bienestar animal, teniendo en cuenta que, entre sus principales finalidades, la Ley 2/2023, de 13 de marzo, pretende fomentar el voluntariado y establecer una colaboración continuada con las entidades de protección y defensa animal y la sociedad civil para poner en marcha planes de acción que protejan a los animales, así como consolidar la importante y necesaria labor de la protección, defensa y conservación de la biodiversidad animal, la protección del medio ambiente y la mejora del hábitat de la Comunitat Valenciana.

Se modifica el Decreto 188/2014, de 7 de noviembre, del Consell, por el que se regula la figura de guarda jurado de caza en la Comunitat Valenciana y la habilitación para el control de predadores. La creciente necesidad de control de las poblaciones de jabalí ha llevado a la homologación de diversos elementos de captura (cajas trampa de diversos tipos, capturadero de control remoto y trampa pig-brig) cuyo uso para la práctica de la caza deportiva o recreativa no está permitido, pero sí lo está si se autoriza por razones de control. Estos medios de captura deben ser manejados por personal cualificado y su empleo debe contar con una autorización administrativa. Con las modificaciones propuestas en el Decreto 188/2014, se pretende agilizar la obtención de la acreditación de habilitado para el control de predadores, así como algunas de las obligaciones exigidas en cuanto a la identificación de las trampas.

El capítulo III incorpora medidas en materia de infraestructuras.

Se modifica la Ley 1/1999, de 31 de marzo, de tarifas portuarias, en concreto los apartados 2, 3 y 4 del artículo 48, con la finalidad de incorporar la regulación técnica de la base imponible, en cumplimiento de resoluciones del Jurado Económico Administrativo de la Generalitat, lo que es imprescindible por cuestiones de seguridad jurídica. La urgencia de su adopción es debida a la necesidad de su efecto inmediato en la liquidación de la tasa.

Se modifica la Ley 7/2018, de 26 de marzo, de seguridad ferroviaria. La Agència Valenciana de Seguretat Ferroviària (AVSF) es un organismo autónomo, con personalidad jurídica propia y plena capacidad de obrar para el cumplimiento de sus fines, creada por la Ley 7/2018, de 26 de marzo, de seguridad ferroviaria (Ley 7/2018), y cuyo estatuto fue aprobado por el Decreto 272/2019, de 27 de diciembre, del Consell. La AVSF empezó a ser operativa en mayo de 2021 con la creación de sus primeros puestos de trabajo. Desde entonces ha ido incrementando paulatinamente su actividad y asumiendo las competencias y funciones asignadas en la citada normativa.

Desde que la AVSF está plenamente operativa, se ha puesto de manifiesto que algunas de las disposiciones incluidas en su ley reguladora limitan la eficiencia en la gestión de sus competencias, de modo que es necesario realizar algunas modificaciones para permitir la simplificación de la actividad administrativa, la celeridad en la tramitación de los procesos y la mejora en la información a la ciudadanía sobre los requisitos, documentación y procedimientos.

En concreto, las modificaciones necesarias en materia de simplificación administrativa afectan a los artículos 14, 15, 16, 63, 64 y 65 de la Ley 7/2018, de 26 de marzo, y a los artículos 11 y 16 del Decreto 272/2019, de 27 de diciembre, del Consell, de aprobación del Estatuto de la Agencia Valenciana de Seguridad Ferroviaria.

En primer lugar, se ha constatado la necesidad de realizar modificaciones en la normativa que afectan a la distribución de competencias del Consejo Rector, la Presidencia y la Dirección General. Se realiza un esfuerzo de concreción y actualización de estas en la ley y en el reglamento de desarrollo, con la finalidad de agilizar los trámites, mejorar la gestión y dinamizar el funcionamiento efectivo de la AVSF.

En segundo lugar y respecto al capítulo II del título VI de la Ley 7/2018, que regula el régimen de infracciones y sanciones, con la tramitación de los primeros expedientes sancionadores se ha puesto de manifiesto la necesidad, por un lado, de mejorar la tipificación y descripción de varias infracciones y, por otro, de modificar la competencia para acordar su inicio y resolución, de modo que no se generen lagunas en la aplicación de los procedimientos, se agilice su tramitación y se facilite la identificación y descripción de las distintas infracciones, lo que redundará no solo en su gestión y resolución, sino incluso en la prevención de las conductas que dan lugar a las infracciones y sanciones.

Las modificaciones propuestas se circunscriben al ámbito de la seguridad ferroviaria, por lo que la urgente necesidad de los cambios propuestos es patente por su propio objeto. La AVSF debe tramitar y resolver sus procedimientos con la mayor celeridad y eficiencia posibles, en aras de garantizar el cumplimiento de sus fines como autoridad responsable de la seguridad del sistema ferroviario de competencia de la Generalitat.

El Capítulo IV incorpora medidas en materia en materia de territorio, urbanismo y paisaje.

La Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje (LOTUP), ha tenido desde su aprobación continuas alteraciones. Diez modificaciones desde la aprobación de la LOTUP hasta el Texto Refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, aprobado por el Decreto Legislativo 1/2021, de 18 de junio (TRLOTUP). Tras la aprobación del TRLOTUP han sido ocho las normas con rango de ley que han modificado su texto.

Pese a los continuos cambios normativos efectuados, sigue existiendo un importante grado de insatisfacción en relación con la aplicación de la norma. Se percibe que los procedimientos de aprobación de los planes y de las autorizaciones urbanísticas se dilatan excesivamente en el tiempo y que la regulación urbanística es demasiado rígida y no da adecuada respuesta a los problemas reales.

Como respuesta a esa situación, se ha iniciado el estudio de una reforma de la legislación urbanística y de ordenación del territorio valenciana con el objetivo de simplificar trámites, eliminar cargas administrativas, superar incoherencias y mejorar su redacción; ello, desde una perspectiva global, tras una seria reflexión, y con criterios de calidad. Al mismo tiempo, no se quiere dejar sin la necesaria tutela jurídica una serie de valores e intereses generales que merecen ser preservados. Además, la celeridad y la simplificación han de ser compatibles con la seguridad jurídica y no han de suscitar dudas sobre su pleno ajuste con el resto del ordenamiento jurídico, en particular con lo establecido en la legislación básica que pueda resultar en cada caso de aplicación.

Sin embargo, existen algunas modificaciones concretas que no pueden esperar a la tramitación ordinaria de un nuevo texto legal, sino que deben ser puestas en marcha de modo urgente. Estas tienen diversos alcances, como cambios respecto a la aplicación de las directrices de la Estrategia Territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV) en el planeamiento urbanístico o la conveniencia de introducir determinadas normas de aplicación directa en los suelos del litoral. Por un lado, se hace necesaria una nueva regulación de los Proyectos de Inversiones Estratégicas Sostenibles (PIES) y de los Proyectos Territoriales Estratégicos (PTE), puesto que la actual regulación en esa materia se ha demostrado insatisfactoria y no está permitiendo poner en marcha determinadas iniciativas que no pueden esperar. Por otro lado, se hace necesario de modo inmediato implantar determinadas medidas en relación con la tramitación de los planes urbanísticos que agilicen el procedimiento, establezcan con claridad los plazos, regulen con más detalle los informes sectoriales y fijen de modo más flexible los plazos de vigencia de los informes ambientales estratégicos, los documentos de alcance y las declaraciones ambientales estratégicas. Las medidas relativas a los informes sectoriales se hacen también extensivas a la tramitación de las declaraciones de interés comunitario.

Se proponen determinados cambios puntuales relacionados con la aplicación de las directrices de la ETCV en el planeamiento urbanístico, mediante la modificación de los artículos 3, 7, 15, 20 y 172 del TRLOTUP. Los criterios tendrán un carácter orientador del desarrollo territorial, eliminando de las consultas a las administraciones públicas el informe de carácter vinculante sobre la aplicación de la ETCV y los planes de acción territorial en el ámbito de los criterios generales de crecimiento territorial y urbano.

Aunque se redactó y aprobó como documento orientativo, consultivo o inspirador, lo cierto es que la posterior modificación legal que atribuyó carácter normativo a las determinaciones de la ETCV supuso un trastoque de la naturaleza esencial de ese documento, pervirtiendo las características que lo definían para convertirlo en otra norma limitativa más, circunstancia que obedecía más a cuestiones «metaterritoriales» y de naturaleza organicista que a la idea general de disponer de un documento puramente territorial cuya «auctoritas» sirviese de referencia a la redacción de los instrumentos de planeamiento en tanto que ejercicio de la «potestas» de ordenación propia de las administraciones territoriales.

Dicha subversión de sus valores originarios ha tenido como resultado -en la aplicación práctica del instrumento- la generación de un buen número de conflictos relacionadas con la potestad constitucionalmente reconocida a los municipios de poder ordenar su territorio, su término municipal. Donde más presencia ha tenido el choque ha sido en la aplicación de los límites al crecimiento territorial impuestos -que no recomendados o aconsejados- por la propia Estrategia; máxime cuando la aplicación de dichos límites se ha venido efectuando mediante la aplicación de una fórmula matemática cuyos parámetros, exclusivamente cuantitativos o geográficos, ha generado un reduccionismo insoportable para los ayuntamientos al no contemplar otras variables distintas de las referidas.

El resultado de todo ello ha sido la negación de discrecionalidad a los ayuntamientos, restándoles capacidad decisoria e impidiéndoles el ejercicio de la potestad de ordenar su término municipal aún a riesgo de equivocaciones. De este modo, la Generalitat ha sustituido la función orientadora de la Estrategia, por otra constreñidora o limitativa, que no solo la desnaturaliza, sino que la sitúa en posición de proscribir -probablemente sin base legal suficiente- el derecho de los ayuntamientos a ordenar su territorio siempre que de ello no derive perjuicio territorial supramunicipal. La limitación meramente cuantitativa a la que obedecen los límites de crecimiento de la Estrategia no encaja en este esquema.

La apremiante necesidad de resolver los conflictos generados por la contradicción expuesta exige devolver la ETCV a su función original, pues su naturaleza orientativa fue alterada mediante sucesivas modificaciones legislativas ignorantes de cuanto se ha afirmado anteriormente. En ese sentido, el texto propuesto modifica determinados artículos del TRLOTUP sustituyendo el carácter vinculante que otorgaron a las determinaciones de la Estrategia las modificaciones citadas por el orientativo que nunca debió perder.

Se plantea también la conveniencia de introducir determinadas normas de aplicación directa en los suelos de litoral, mediante la introducción del apartado 6 en el artículo 210, referido a las «normas de aplicación directa a las construcciones y edificaciones en el suelo no urbanizable».

Se abordan diversas medidas con el objeto de aclarar y agilizar los procedimientos en materia de paisaje. Así, mediante la modificación del apartado 4.b del artículo 6 se incorporan, como supuesto adicional en el que no sea necesaria la elaboración de instrumento de paisaje, los proyectos sin incidencia en el paisaje que se sometan a evaluación ambiental simplificada, previo informe del servicio con competencias en la materia.

La modificación del apartado 7 del artículo 6 se justifica en el hecho de que uno de los supuestos en los que el TRLOTUP no exige instrumento de paisaje es en la elaboración de la sección cultural del catálogo de protecciones. En este caso, dado que en ocasiones la regulación de los bienes contenida en las fichas de los correspondientes elementos a proteger no incluye los condicionantes exigidos, se introduce para su aclaración que los criterios y condicionantes paisajísticos que afecten el elemento protegido formarán parte de su ficha.

Según el artículo 6.3 del TRLOTUP el paisaje condicionará tanto los planes como los proyectos, requiriendo la incorporación de condicionantes, criterios o instrumentos de paisaje. No obstante, en relación con determinados proyectos, no queda clara la competencia para la emisión del informe en materia de paisaje, por lo que se considera adecuado clarificar mediante la modificación de los apartados 3.d y 6 del artículo 44 que los informes en materia de paisaje de planes y proyectos corresponden a la conselleria cuando la aprobación del plan o proyecto sea estatal o autonómica y, así mismo, cuando la aprobación del plan, proyecto o concesión de la autorización administrativa correspondiente sea municipal, también corresponderá al municipio informar los instrumentos de paisaje.

Por último, la modificación del apartado c del artículo 217 permite eliminar un supuesto de solicitud de informe en materia de paisaje.

Respecto a la regulación de los Proyectos de Interés Autonómico, que vienen a sustituir a los Proyectos de Inversión Estratégica Sostenible y los Proyectos Territoriales Estratégicos, la regulación de los PIES y PTE que se contiene en la redacción actual del Decreto Legislativo 1/2021 por el que se aprueba el TRLOTUP ha resultado excesivamente burocrática y farragosa, lo que viene siendo considerado por los agentes económicos que han mostrado interés en desarrollar proyectos de inversión en la Comunitat Valenciana como un freno considerable a los mismos. En general, esa regulación actual parte de ciertas premisas que han resultado tener una eficacia muy discutible como, por ejemplo, que este tipo de iniciativa las pueda proponer una administración pública, cuando la situación ideal debería ser que fueran el centro de la colaboración público-privada, partiendo de la iniciativa de inversión empresarial privada en la realización de proyectos que puedan resultar estratégicos para la Comunitat.

Por otra parte, a nivel de procedimiento se considera que, a diferencia de lo que sucede en la actualidad, donde el pronunciamiento favorable del Consell es una mera determinación del carácter estratégico de la actuación y la procedencia de su tramitación como proyecto de inversión estratégica sostenible, pero no supone en ningún caso la aprobación del plan o proyecto, el objetivo debería ser que el pronunciamiento del Consell sobre el carácter estratégico de la inversión para la Comunitat Valenciana no necesitara de nada más para hacer posible la ejecución del proyecto.

Y en este sentido se orienta la reforma que se plantea donde se incide en el carácter ejecutivo de la decisión del Consell y se establecen una serie de determinaciones, garantías y posibles beneficios a otorgar a los denominados Proyectos de Interés Autonómico, sin que ello implique una merma de la seguridad jurídica del procedimiento ni una disminución de las garantías ambientales o paisajísticas.

Con los Proyectos de Interés Autonómico, el Consell gozará de un instrumento ágil y ejecutivo a través del cual poder canalizar el impacto sobre el territorio de la Comunitat de iniciativas de inversión que incrementen la competitividad territorial de la Comunitat y generen empleo estable y de calidad, en particular fomentando la implantación de un tejido empresarial puntero a nivel nacional e internacional en aspectos relacionados con la innovación y el desarrollo industrial y terciario.

La regulación de los proyectos de interés autonómico supone la modificación de los artículos 17, 63 a 66, y la derogación de los apartados y letras de los artículos 14.3, 16.5.f), 44.3.e), 46.1.c), y 105.7.a) y de la disposición adicional novena del TRLOTUP. A su vez, se regula el régimen transitorio.

Se justifica la extraordinaria y urgente necesidad en la nueva regulación de los proyectos de inversión estratégica y proyectos territoriales estratégicos en la necesidad de poder disponer de un procedimiento ágil que permita tramitar, con garantías, pero con celeridad, los proyectos de inversión estratégica y los proyectos territoriales estratégicos, lo que es claramente una necesidad pública de gran relevancia. La actual tramitación establecida en el TRLOTUP ha resultado ser excesivamente farragosa y burocrática, y así viene siendo considerado por los agentes sociales.

De este modo es necesario que, de modo inmediato, se disponga de un nuevo procedimiento que permita tramitar con agilidad y eficacia estos proyectos. En este sentido, es razonable concluir que existe una situación de urgencia que debe ser abordada.

La nueva regulación de la figura permitirá eliminar aquellas dificultades, consiguiendo una tramitación ágil, con todas las garantías necesarias. Se trata de medidas concretas y que se aplicarán de inmediato. No hacerlo afecta negativamente de modo relevante a los intereses estratégicos a los que responden esos proyectos.

Es necesario disponer de ese procedimiento de modo inmediato, por lo que se requiere una acción normativa inmediata en un plazo más breve que el requerido por la vía normal o por el procedimiento de urgencia para la tramitación parlamentaria de las leyes.

Se añade un nuevo punto, el g), al apartado 3 del artículo 44, con objeto de reforzar el soporte legal en actuaciones de la Generalitat con asunción de competencias urbanísticas municipales. Por coherencia se procede a modificar el artículo 82.1 TRLOTUP, al objeto de aclarar que es a la administración promotora a la que le corresponde la recuperación de plusvalías regulada en dicho precepto.

Respecto a las modificaciones relativas a la tramitación de instrumentos de planeamiento, con la nueva redacción del artículo 51, la consulta previa solo será necesaria en el caso de la redacción completa de la Estrategia Territorial de la Comunitat Valenciana, de los Planes de Acción Territorial y del Plan General estructural. Se pretende así simplificar la tramitación de planeamiento. De este modo, se solucionan las numerosas dudas sobre la necesidad de efectuar esos trámites en el caso de modificaciones puntuales de aquellos instrumentos de planeamiento, Catálogos, Planes Especiales, Planes de Reforma Interior, Planes Parciales y otros. Esta solución se ajusta a la doctrina establecida por el Tribunal Supremo en su sentencia de 6 de febrero de 2023, recurso 1337/2022. En esta sentencia se estableció la doctrina de que «no rigen en la aprobación de los instrumentos de ordenación urbanística la normativa contenida en la Ley de procedimiento administrativo común de las administraciones públicas para el procedimiento de aprobación de las disposiciones reglamentarias, sin perjuicio de que pudiera establecerse remisión expresa en la normativa autonómica».

Con la modificación del plazo de consultas del artículo 53.1 del TRLOTUP, se adapta este precepto a la actual redacción del artículo 19 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental. Según lo establecido en la disposición final octava de la Ley de evaluación ambiental, su artículo 19 es básico excepto en lo relativo al plazo y a la previsión de que no se tendrán en cuenta los pronunciamientos recibidos pasado el plazo. Con esta nueva redacción se consigue que sean aplicables en su totalidad las medidas de agilización que, en materia de evaluación ambiental, se introdujeron en la Ley de Evaluación ambiental, a través del Real Decreto ley 36/2020, de 30 de diciembre. En la nueva regulación estatal el plazo es, en todo caso, de treinta días.

Con la modificación del párrafo segundo del artículo 53.7 se cambia el plazo de vigencia del informe ambiental y territorial estratégico. La vigencia del informe ambiental estratégico se regula con carácter básico en el artículo 31.4 de la Ley de evaluación ambiental. Sin embargo, el plazo concreto de vigencia de cuatro años no tiene la condición de precepto básico, según resulta de la disposición final octava. De este modo, la ley autonómica, por ejemplo, habría podido prever un plazo de vigencia de 6 años. Lo que se pretende es que el plazo sea de 4 años, pero con la posibilidad de prórroga por 2 más. Esta solución es plenamente conforme con la legislación básica y permite que pueda prorrogarse el actual plazo de 4 años. De este modo, se posibilita seguir la tramitación de determinados instrumentos de planeamiento, sin tener que volver a iniciar la tramitación.

Se modifica el artículo 53.6 del TRLOTUP en relación con el plazo de caducidad del documento de alcance. La actual redacción del artículo 53.6 del TRLOTUP, para el supuesto tipo de un Plan General estructural, que siempre se somete al procedimiento de evaluación ambiental ordinario, obliga a que, desde la notificación al ayuntamiento del documento de alcance, el ayuntamiento, en un plazo máximo de dos años, deba elaborar el documento completo de Plan (con toda su voluminosa documentación), exponerlo al público, resolver las alegaciones, aprobar la versión resultante y solicitar del órgano ambiental que emita la declaración ambiental y territorial estratégica. Es prácticamente imposible realizar todas esas actuaciones en un plazo tan breve.

Se da una nueva redacción del apartado 6 del artículo 53 del TRLOTUP, de forma que el momento final para el cómputo del plazo, al igual que sucede con el resto de las leyes autonómicas que sí que lo establecen, sea el del sometimiento del plan a información pública. Esta forma de calcular el plazo sigue el modelo usado por el resto de las comunidades autónomas que sí lo establecen y es mucho más razonable. Además de cambiar el momento final del cómputo del plazo, en la nueva redacción se especifica que la prórroga se adopta por acuerdo del órgano ambiental. Para que no existan dudas de que esta regla también se aplica a los documentos de alcance emitidos antes de la entrada en vigor de la modificación (lo que beneficia a los municipios afectados), se incluye una disposición transitoria.

Se modifica el plazo de vigencia de la declaración ambiental y territorial estratégica, regulado en los apartados 1 y 2 del artículo 59. El artículo 27 de la Ley de evaluación ambiental regula la vigencia de la declaración ambiental estratégica. Sin embargo, y según lo establecido en la disposición final octava de la Ley, el plazo de dos años no tiene la consideración de precepto básico, por lo que la legislación autonómica que regule cada uno de los sectores de los planes sujetos a evaluación ambiental puede fijar un plazo distinto. Puesto que la tramitación de los Planes suele prolongarse durante el tiempo, el plazo de dos años se quedaba corto, con el riesgo de la caducidad de la declaración ambiental. El nuevo plazo de cuatro años, prorrogable por dos más, permite afrontar la tramitación de los planes urbanísticos con garantía.

El artículo 60 del TRLOTUP actualmente está sin contenido, por tanto, se procede a dar contenido a este precepto para establecer reglas especiales en relación con la emisión de los informes sectoriales en la tramitación de instrumentos de planeamiento urbanístico, ello en la línea de simplificar y agilizar la tramitación de los planes, fijando para los regulados por la legislación autonómica un plazo, en todo caso, de un mes para su emisión.

Es urgente que estos principios, que ya figuran en otras legislaciones urbanísticas autonómicas, se apliquen de inmediato en la tramitación de los instrumentos de planeamiento urbanístico valenciano.

También se extienden las reglas sobre los informes sectoriales del artículo 60 a los informes sectoriales de las DIC. Para ello se modifica el apartado 4 del artículo 223, con lo que además se consigue eliminar la publicación del anuncio en el tablón de edictos del ayuntamiento y sustituir la previsión legal de que la documentación esté accesible en un local de la Conselleria, por la previsión de que la documentación esté accesible en la Plataforma Urbanística Digital. Se eliminan así trámites desfasados, empleando las herramientas digitales ya disponibles.

Se plantean diversas modificaciones para regular de modo directo y con plazos concretos el trámite de información al público del plan. Desde la primera Ley del Suelo de 1956, todas las leyes urbanísticas han regulado con detalle y en términos muy amplios la participación ciudadana en la tramitación de los planes urbanísticos. En definitiva, la articulación concreta de la participación en el procedimiento de aprobación de los planes es uno de los contenidos propios de la legislación urbanística, que regula de modo completo esa cuestión. Sin embargo, el TRLOTUP presenta una peculiaridad que separa a esta ley del resto de leyes urbanísticas autonómicas, pues en varios de sus artículos parece que la determinación exacta de la modalidad de participación en la tramitación de los planes se remite a una figura posterior: el denominado «plan de participación». De hecho, según el artículo 53.4 del TRLOTUP, es el órgano ambiental el que, en el documento de alcance, establecería ese «plan de participación», indicando incluso «las modalidades o amplitud de la información u consulta» (ese contenido del documento de alcance no está previsto en la Ley de evaluación ambiental). Si se examina la legislación urbanística del resto de comunidades autónomas, se observa que, salvo la de Navarra, ninguna utiliza la figura del «plan de participación». Las modalidades y amplitud de la información al pública se establecen en todos los casos directamente en la ley urbanística.

Se realiza una modificación en tres artículos del TRLOTUP para que quede claro que es directamente la ley la que ha de establecer con precisión las modalidades y los plazos del trámite de participación al público de los planes urbanísticos, sin remisión alguna a lo que pueda determinarse en cada caso en el llamado «plan de participación». De este modo, en primer lugar, se plantea la modificación del punto 4 del artículo 53, eliminando la letra c).

La regulación de la participación en la tramitación del Plan urbanístico la va a regular directamente el TRLOTUP. El artículo 19 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, no contempla que sea el documento de alcance el que determine cuál deba ser el contenido del trámite de participación de cada plan. Con la eliminación de ese párrafo, además, se simplifica la tramitación. En segundo lugar, se plantea la modificación del artículo 55 con una regulación directa y completa del trámite de participación del procedimiento de aprobación de los planes, sin remisión a otras figuras adicionales, mejorando la anterior redacción.

Se propone una nueva redacción de las letras b) y d) del apartado 2 del artículo 56, y de la letra a) del apartado 1 del artículo 61, con el objeto de adaptar su redacción a la nueva idea de que es directamente el TRLOTUP el que establece el procedimiento, y no el documento llamado antes plan de participación y la remisión al artículo 55.2, tras la nueva redacción de ese precepto.

Se plantea un paquete de modificaciones con objeto de aclarar diversos aspectos. La modificación del apartado 3 del artículo 33 sobre «Política pública de suelo y vivienda», tiene por objeto aclarar, después de la coma, que la frase se refiere a cualquier tipo de municipio sin límite de población. En este sentido se opta por transcribir la normativa básica estatal. En el artículo 68, que se refiere a la «Suspensión del otorgamiento de licencias», se considera que debe añadirse también la suspensión de licencias de cambio de uso. Se considera necesario aclarar en la letra b) del apartado 4 del artículo 72, «Principios generales y conceptos de gestión urbanística», que la determinación del aprovechamiento promedio es únicamente a efectos expropiatorios.

Se modifica el apartado 3 del artículo 109, «Supuestos expropiatorios», ya que la técnica de la expropiación aplicada a las personas propietarias que se abstienen de participar en un programa de actuación produce confusión, pues realmente se refiere a la necesidad de compensar económicamente a la persona propietaria que no se adhiere a un programa, lo que deberá realizarse mediante la oportuna indemnización en el procedimiento de reparcelación forzosa, por el derecho que le asiste a la persona propietaria de obtener la correspondiente indemnización por la privación del bien. Así pues, se propone la referida modificación, por entrar en contradicción con la actual redacción del artículo 118 y 146 del mismo texto.

Se modifica el artículo 110 «Derecho a la expropiación rogada» en sus apartados 3.c, 6 y 9.b, con base en la imposibilidad de solicitar expropiación rogada por parte de las personas propietarias que hubiesen obtenido una autorización para usos y obras provisionales o conste un rendimiento económico; se considera que ese límite no puede ser indefinido en el tiempo, puesto que tal circunstancia puede dejar sin contenido el propio derecho a la expropiación rogada, máxime cuando la explotación de un inmueble no puede ser por sí misma un inconveniente para ejercitar ese derecho. En relación con la regulación sobre formulación de la hoja de aprecio por parte de las personas propietarias en régimen de proindiviso, se trata de aclarar la legitimidad que asiste a los comuneros en cada fase del procedimiento de expropiación rogada. Respecto al régimen del pago de intereses se añade, para mayor claridad, que la demora imputable al Jurado de expropiación forzosa no se puede imputar a la administración expropiante.

La modificación de las letras b y c del apartado 1 del artículo 120 «Requisitos para la asignación de la condición de agente urbanizador en régimen de gestión por personas propietarias», se fundamenta en dos premisas básicas.

En primer lugar, descontar los bienes de titularidad pública; una administración difícilmente va a manifestar la voluntad de integrarse dentro de una agrupación de interés urbanístico. Si la Administración pretende asumir la gestión procede que lo haga mediante una gestión directa bien municipal, bien autonómica o incluso mediante convenio por la Administración estatal. En el caso de que un ayuntamiento considere que la gestión se desarrolle por las personas propietarias, la base del cómputo ha de ser sobre la superficie de terrenos de titularidad de las personas particulares descontando los terrenos, cualquiera que sea su naturaleza, si es de una administración pública. Los bienes de las administraciones públicas pueden ser de dominio público o patrimonial y esta calificación es indistinta en el momento de constituir la Agrupación, porque no se entra a valorar si tienen o no aprovechamiento. En esta fase del procedimiento no se tiene en cuenta si generan o no aprovechamiento; de hecho, hay bienes de dominio público que al haber sido obtenidos por expropiación generan aprovechamiento y, sin embargo, se descuentan. El ayuntamiento es el que decide si quiere una gestión directa o por las personas propietarias; en consecuencia, si pretende acceder a la gestión por dichas personas propietarias y estas han de acreditar que representan más del 50 % de la superficie afectada por el ámbito debe ser únicamente en relación con aquellos suelos que son de titularidad privada y no los que son de dominio público, descontándose los suelos que se califican tanto de dominio público como patrimoniales.

En segundo lugar, realizar el computo sobre las parcelas catastrales y no registrales. La ley ha de garantizar que el ayuntamiento, como administración encargada de comprobar la legitimación, tiene capacidad de hacerlo. Estamos en una fase muy incipiente, y la base de datos de la que disponen los ayuntamientos es la base catastral, por lo que es la única forma fiable de garantizar que el ayuntamiento compruebe si realmente la persona aspirante a urbanizadora tiene el apoyo o no de las personas propietarias afectadas. El trabajo que realiza el ayuntamiento con los programas de actuación integrada hasta que llega el momento de la reparcelación debe referirse siempre a las personas propietarias catastrales, base de datos que, por otra parte, suele estar más actualizada y más acorde con la realidad que la del Registro de la propiedad.

En el artículo 145 «Derechos y deberes básicos de la persona propietaria», se modifica, en la letra c del apartado 1, la expresión expropiación por indemnización en metálico, coherente con el procedimiento de gestión del suelo que se realiza y con la previsión del artículo 146, que dispone que la reparcelación se limitará a prever a favor de la persona propietaria no adherida la indemnización correspondiente. Se insiste, además, en el carácter previo de la indemnización a percibir para la inscripción en el Registro de la propiedad.

Se considera necesario incluir un nuevo apartado 4 en el artículo 147 en el que expresamente se indique que el régimen de emplazamiento a las personas propietarias procederá exclusivamente cuando se trate de reparcelación forzosa, ya que al definir el apartado 3 que no podrán aprobarse reparcelaciones sin efectuar el trámite de emplazamiento, y ello sin excluir la reparcelación voluntaria, podría darse el supuesto de que se exigiera tal obligación cuando dicha figura se contempla como un acuerdo de las personas propietarias para el cumplimiento de sus obligaciones urbanísticas del modo más acorde a sus preferencias, por lo que resulta innecesario.

Con la modificación del artículo 175 «Contenido documental del Programa de Actuación Aislada», se trata de flexibilizar la documentación a presentar en un programa, ya que en función del objeto del mismo se requiere una documentación, tal como el propio artículo expresa. Por otra parte, en coherencia con lo argumentado respecto de las personas propietarias no adheridas, se elimina la expresión justiprecio, manteniendo la de indemnización.

En coherencia con la modificación del artículo 120, se modifica la letra a) del artículo 177, y, donde decía «dominio público», pasa a decir «de titularidad pública».

Se incluye un nuevo apartado en el artículo 194 «Declaración de incumplimiento y régimen de edificación forzosa», ante la necesidad de que se establezca el plazo del procedimiento superior al general de tres meses, puesto que sumando todos los plazos parciales excede con creces de este. Se fija así en un año, plazo que comenzará a contarse el día en que se dicte la orden individualizada de edificación o rehabilitación.

La modificación del apartado 6 del artículo 198, «Venta forzosa», se justifica en la necesidad de eliminar la expresión «sin que el precio del inmueble sea inferior al valor correspondiente a efectos expropiatorios», ya que, en tal caso, la primera convocatoria contemplaría un incremento de un 25 %, lo que resultaría incongruente. También se pretende clarificar que ese 25 % se contempla como un ingreso para el ayuntamiento actuante, no como un potencial ahorro para la persona adquirente.

Finalmente, ante el vacío legal existente en los supuestos en que se solicita licencia de segregación para parcelas que ostentan una doble clasificación urbanística, se propone añadir una letra c) en el apartado 1 del artículo 247.

Se justifica la extraordinaria y urgente necesidad en las modificaciones puntuales que se introducen en relación con la tramitación de los planes urbanísticos o con la tramitación de las declaraciones de interés comunitario, así como de las otras medidas adicionales, en la sensación que se percibe entre todas las personas operadoras que actúan en el campo del urbanismo de que el procedimiento de aprobación de los planes urbanísticos se dilata en exceso en el tiempo. La jurisprudencia ha llegado a señalar que tramitar un Plan se ha convertido en una «labor titánica» (sentencia del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana de 5 de diciembre de 2011). La situación es grave y se requiere de una intervención inmediata de los poderes públicos.

Sin perjuicio del estudio de una futura reforma normativa más profunda que concluirá con la tramitación de un texto de reforma de la legislación urbanística, las modificaciones señaladas se deben acometer de modo inmediato. Es un sentir común que uno de los problemas en la tramitación de los planes está en la emisión de los informes sectoriales, los plazos de las fases de tramitación, la duración de la tramitación de los planes. Por ello, con el fin de no frustrar la tramitación de muchos planes, resulta urgente ampliar los plazos de vigencia del documento de alcance, del informe ambiental y territorial estratégico y de la declaración ambiental estratégica.

En definitiva, las medidas puntuales que se proponen tienen clara conexión con la situación de urgencia que se pretende solucionar. Se trataría de medidas concretas y de eficacia inmediata para hacer frente a la situación. También se requiere una acción normativa inmediata en un plazo más breve que el requerido por la vía normal o por el procedimiento de urgencia para la tramitación parlamentaria de las leyes. Todo ello es extensible a los plazos de tramitación de las declaraciones de interés comunitario.

Se plantean otras medidas en relación con la agilización de la tramitación de instrumentos de planeamiento. En este sentido se plantea la modificación del artículo 228.2 para evitar dudas en la tramitación de los Planes especiales de minimización, eliminando de ese párrafo el inciso «que conserven una parcelación de características rurales».

En el momento de redactar los planes especiales de minimización se están planteando dudas sobre el alcance y significado del requisito que figura en el artículo 228.2 del TRLOTUP, según el cual sería necesario que las agrupaciones de viviendas susceptibles de ser incluidas en la delimitación «conserven una parcelación de características rurales».

No es fácil establecer el sentido último de ese requisito ni su finalidad, en el contexto del régimen de minimización regulado en los artículos del 228 al 231 del TRLOTUP, cuya facilitación es en sí mismo un fin de interés general.

Así las cosas, y para evitar cualquier duda al respecto y facilitar la aprobación de los planes especiales de minimización que se están elaborando, se elimina del apartado 2 del artículo 228 del TRLOTUP el inciso «que conserven una parcelación de características rurales».

Se modifica también en el presente decreto-ley las previsiones existentes en el TRLOTUP sobre instrumentos de planeamiento ya evaluados ambientalmente con anterioridad a la entrada en vigor de la Ley 21/2013, de evaluación ambiental. En este sentido, se suprime la disposición transitoria 30ª del TRLOTUP, la cual exigía la tramitación de una nueva evaluación ambiental estratégica de instrumentos de planeamiento aprobados definitivamente en su momento y que ya obtuvieron una evaluación ambiental favorable conforme a la normativa exigible en el momento de su aprobación. No tiene sentido duplicar un trámite ambiental ya realizado y vulnerar el referido principio de vigencia indefinida de los planes, con los riesgos de indemnizaciones por responsabilidad patrimonial a asumir por la Generalitat que ello conlleva, caso de mantenerse el efecto desclasificatorio automático que se regula actualmente en la disposición transitoria 30ª. Esta derogación no vulnera lo regulado en la disposición transitoria primera, apartado 3, de la Ley 21/2013, en tanto en cuanto la pérdida de vigencia de las declaraciones de impacto ambiental, allí reguladas, se refieren a proyectos o actividades, pero no a planes, lo cual es coherente con el indicado principio de vigencia indefinida de estos.

Se modifican algunos artículos del Decreto 201/2015, de 29 de octubre, del Consell, por el que se aprueba el Plan de acción territorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana. Actualmente, para cualquier licencia urbanística en suelo no urbanizable afectado por peligrosidad de inundación, el ayuntamiento solicita informe al departamento de la Generalitat con competencias en materia de riesgo de inundación. Con la modificación del apartado 2 del artículo 3, se pretende que los ayuntamientos de mayor entidad, dentro de su municipio apliquen el PATRICOVA en la concesión de licencias municipales, si bien por parte de la Generalitat, se seguiría informando el planeamiento municipal, las declaraciones de interés comunitario y las infraestructuras. Esto reduciría en aproximadamente 200 el número anual de solicitudes de informe que se reciben en el departamento competente en riesgo de inundación, lo que supone una minoración del 10% del número total de expedientes para los que se solicita informe, y una mayor agilidad en la tramitación municipal de la propia concesión de las licencias. La modificación del apartado 2 del artículo 18 pretende clarificar el sentido del texto vigente ya que frecuentemente se ha podido comprobar que erróneamente se ha interpretado que era aplicable únicamente a las instalaciones que tuvieran una declaración expresa como infraestructura puntual estratégica, no siendo ese el significado del precepto que se ha de considerar. La modificación del apartado B.4 del anexo I se justifica en la necesidad de establecer de forma precisa las zonas en las que no se permitirán los vallados, por su incompatibilidad territorial derivada de su afección por inundabilidad. De este modo, no será necesario requerir la emisión de informes a este tipo de actuaciones.

El título XI recoge las modificaciones en materia de energía, comercio y turismo.

El capítulo I incorpora medidas en materia en materia de energía.

Este decreto-ley introduce modificaciones de calado en el TRLOTUP y en Decreto ley 14/2020, del Consell, de medidas para acelerar la implantación de instalaciones para el aprovechamiento de las energías renovables por la emergencia climática y la necesidad de la urgente reactivación económica.

El suministro energético es una parte central y de suma relevancia en las economías modernas y es la base de la sostenibilidad y resiliencia de todos los servicios básicos, incluyendo, por ejemplo, los servicios sanitarios, los financieros, el transporte, la agricultura, el agua y otros muchos que consideramos esenciales para asegurar la calidad de vida de los ciudadanos y de las ciudadanas. La garantía del suministro eléctrico debe ser una aspiración de toda sociedad que busque el bienestar de sus miembros.

Teniendo en cuenta lo anterior, en los últimos años la sociedad española se ha visto expuesta a una crisis grave de suministro energético, con una volatilidad extraordinaria de los precios de la energía y una persistencia en los altos costes, lo que ha abocado a pérdidas relevantes para las industrias y a un incremento sostenido de los costes de bienes y servicios para la ciudadanía, impactando por tanto a todos los sectores de la sociedad, especialmente a las familias.

El sector energético se encuentra en plena transición y aplicando cambios fundamentales en sus dinámicas y formas de generación de energía. La descarbonización de las fuentes de energía mediante la penetración de fuentes renovables que generan electricidad localmente y de forma asequible está suponiendo una transformación de las dinámicas de suministro de energía y generando nuevos equilibrios geopolíticos que hacen que la soberanía energética de los Estados y las regiones cobre una importancia capital en las políticas públicas.

Las energías renovables son la fuente de generación de energía eléctrica más competitiva, observándose que, cuanto mayor es su penetración en el mix energético, más bajos son los precios de la energía. A ello debe añadirse que las energías renovables suministran energía de manera autóctona, protegiendo a la ciudadanía y a las industrias de las volatilidades de los mercados energéticos y los riesgos geopolíticos del suministro, afianzando y asegurando la disponibilidad de energía en el largo plazo y otorgando estabilidad y seguridad a las inversiones empresariales. Por si fuera poco, las renovables son la fuente de generación energética de más rápida construcción y con mayor flexibilidad de despliegue, generando soluciones modulares y específicas en cada momento para una demanda compleja y cambiante.

Dado que el despliegue ambicioso y urgente de renovables es la principal forma de enfrentarse a la crisis descrita, las instituciones europeas, nacionales y autonómicas están apostando fuertemente por sustituir unas fuentes de energía por otras. La Generalitat se marcó el objetivo de aumentar significativamente la potencia instalada en energía renovable con un horizonte posible a final de esta década de hasta 6.000 MW en centrales fotovoltaicas y 4.000 MW en eólicas. Con el objetivo expreso de tender en 2027 a alcanzar la soberanía energética de la Comunitat Valenciana, se aprobaron dos decretos-ley cuyo propósito era acelerar y ordenar el despliegue de renovables: el Decreto ley 14/2020, del Consell, de medidas para acelerar la implantación de instalaciones para el aprovechamiento de las energías renovables por la emergencia climática y la necesidad de la urgente reactivación económica, y el Decreto ley 1/2022, del Consell, de medidas urgentes en respuesta a la emergencia energética y económica originada en la Comunitat Valenciana por la guerra en Ucrania.

El resultado de la aplicación de estos marcos jurídicos ha sido claramente insuficiente. La Comunitat Valenciana continúa importando masivamente energía de otros territorios a través de las redes de transporte y sólo un porcentaje muy reducido de la generación autóctona es de fuentes renovables, lo que la coloca ampliamente expuesta a la volatilidad de los precios y los riesgos geopolíticos, dada la baja penetración de estas energías. A ello se suma el cierre programado para 2030 de la central nuclear de Cofrentes, que supuso en 2022 el 42,9 % de la energía, lo que situaría a la Comunitat Valenciana, salvo que se instalen otras fuentes de energía urgentemente, en una posición muy delicada respecto al balance de generación/demanda de energía eléctrica. Cabe destacar también que la Comunitat Valenciana tiene unos consumos de gas natural muy por encima de la media española, especialmente en la provincia de Castellón, que es una de las provincias con mayor consumo de gas de toda España. Como se ha visto en los últimos años, la dependencia del gas natural como fuente de energía supone un riesgo extraordinario para el tejido industrial valenciano.

A cierre de 2023, el grado de avance de la transición energética hacia fuentes de origen renovable continuaba siendo ínfimo, con graves retrasos en las tramitaciones de proyectos debido a barreras burocráticas, trámites superfluos y enfoques normativos contraproducentes e incoherentes con los objetivos fijados por la propia Generalitat. La comparativa con otras comunidades autónomas sólo permite concluir que los marcos jurídicos aprobados en los últimos años fueron disfuncionales y que no han servido al propósito buscado.

La disfuncionalidad tiene un efecto grave y directo sobre la seguridad de un suministro energético asequible para la sociedad, y los retrasos y barreras que el anterior marco jurídico establecía al desarrollo de energías renovables pone en riesgo a las empresas promotoras de energías renovables, que han depositado garantías económicas en importantes sumas, han invertido multitud de recursos y cuyos proyectos podrían ser cancelados en caso de incumplirse los plazos previstos en el Real Decreto ley 23/2020, por el que se aprueban medidas en materia de energía y en otros ámbitos para la reactivación económica, con graves pérdidas para un sector ampliamente implantado en la Comunitat Valenciana, y con una tradición de décadas ejerciendo en todos sus ámbitos: promoción, ingeniería, fabricación de equipos, servicios legales y financieros, operación, mantenimiento, etc.

Todo el contexto anterior lleva a concluir que la Comunitat se encuentra ante una situación de urgente y extraordinaria necesidad, lo que hace necesaria la aprobación, mediante el decreto-ley, de las modificaciones legislativas pertinentes. Las disposiciones incluidas en esta norma aspiran a impulsar una transición energética justa, fiable, acelerada y competitiva, sin prescindir de la seguridad jurídica, la protección del medio ambiente y procurando que los beneficios de las renovables reviertan también en las comunidades locales.

La reforma promueve una mejora de la calidad sistemática de la norma, procurando aglutinar toda la normativa relativa a instalaciones renovables en la normativa sectorial y reduciendo el fraccionamiento normativo en distintas disposiciones, así como reordenando ciertas disposiciones que confundían la sistemática con su redacción anterior.

La norma detalla definiciones hasta ahora confusas como las de central fotovoltaica, subestaciones eléctricas o parque eólico, e incluye por primera vez la definición de las instalaciones de almacenamiento energético «stand-alone», para las cuales se concreta la ordenación de usos y aprovechamientos en el suelo no urbanizable, para poder incluir entre sus usos y aprovechamientos esas instalaciones de almacenamiento energético. Se incluye como un uso autorizable en suelo no urbanizable (SnU) a las plantas de biogás y de biomasa.

El nuevo marco jurídico amplía la limitación máxima de ocupación para plantas fotovoltaicas hasta un 10 % del suelo no urbanizable (común y protegido, agregados) de cada municipio. Esta reforma está sustentada en dos motivos. El primero, un criterio sociológico basado en el informe final de los resultados de la macroencuesta sobre el «Estado de situación sobre Transición Ecológica en los municipios valencianos» llevada a cabo por la anterior Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, publicados el 4 de abril de 2022, que evidenciaban que la percepción de los municipios sobre la proporción del término municipal, sin distinguir clasificación del suelo, que potencialmente podría destinarse a instalaciones solares fotovoltaicas oscilaba entre un mínimo del 12,1 % en los municipios de la provincia de Alicante y un máximo del 17 % en los municipios de la provincia de Valencia. El segundo motivo se sustenta en la preferencia por un enfoque más evaluador de los casos concretos de ocupación y sus efectos sinérgicos, en lugar de una limitación apriorística y uniforme de la limitación máxima, que no atiende a los casos concretos ni a las circunstancias reales urbanísticas de cada municipio. En cualquier caso, cada municipio podrá eximirse unilateralmente de ese límite máximo de ocupación del suelo mediante acuerdo de Pleno.

La norma concreta como un uso admisible en suelo no urbanizable, el de las instalaciones de generación y almacenamiento energético renovable, sometiendo su autorización a la regulación establecida en el Decreto ley 14/2020. Esta previsión hace prescindible la necesidad de obtención de una Declaración de Interés Comunitario expresa para su implantación, por lo que se elimina dicho requisito por completo, eliminando así la barrera burocrática que supondría este procedimiento, que era reiterativo en relación con el procedimiento del Decreto ley 14/2020. El objetivo perseguido con esta modificación es el de armonizar el régimen jurídico aplicable a la implantación de las instalaciones de energía renovable con la intención manifestada por la legislación valenciana en reiteradas ocasiones de «establecer a todos los efectos el uso de producción de energías renovables en suelo no urbanizable», reconociendo definitivamente que el uso de generación de energías renovables es propio del suelo no urbanizable.

Se elimina también la restricción y los criterios de implantación de instalaciones fotovoltaicas en suelos cartografiados por el Instituto Cartográfico Valenciano como de alta y muy alta capacidad agrológica. Esta restricción imponía una prohibición total basada en criterios de ordenación territorial diametralmente contraria al espíritu de la modificación expresada en el párrafo anterior y generaba serias dudas sobre su legalidad en relación con la Ley 20/2013, de 9 de diciembre, de garantía de la unidad de mercado, dado que se basaba en un criterio de planificación económica que afectaba a la libertad de los actores económicos respecto del uso del suelo en cuanto a su supuesta potencialidad de uso para una determinada actividad económica designada por la Administración, algo impropio de una economía de mercado. La realidad es que tanto los ayuntamientos como la Generalitat ya cuentan con otros instrumentos urbanísticos que les permiten proteger los suelos agrícolas si consideran que tienen valores que merezcan protección, como son los suelos clasificados como suelo no urbanizable «de protección agrícola» o los protegidos a través de instrumentos de ordenación territorial aprobados por la Administración autonómica. Resulta así innecesario incrementar el suelo protegido por este valor a través de la aplicación directa y generalizada de la cartografía de la Generalitat que, además, fue elaborada hace más de 30 años y con una metodología de bajo detalle, por lo que no refleja la verdadera y actual situación de los suelos agrícolas ni de los valores, características y circunstancias que reúnen las ubicaciones en cuestión. Se trataba de una barrera innecesaria y desproporcionada, dado que la actividad de generación de energía renovable está sometida a regímenes de intervención administrativa altamente exigentes, públicos, transparentes y participativos en los que ya se analiza el impacto que el proyecto puede tener sobre el suelo y ello en estricta atención a los concretos valores que concurren en el mismo, como puede ser sus valores agrológicos. En cualquier caso, la restricción no permitía evaluar el estado del arte actual de las instalaciones fotovoltaicas, que permiten su instalación mediante hincas con levísima afección al suelo y combinar la generación de energía eléctrica con actividad agraria.

No obstante, la norma incorpora un criterio relativo a la priorización de implantación en suelos agrarios abandonados, infrautilizados, poco productivos o con estructuras de explotación de viabilidad limitada, lo cual supone una clara señal para personas promotoras y administraciones públicas de cuáles son los lugares que se consideran prioritarios para el despliegue de proyectos fotovoltaicos. Estos criterios se consideran mucho más acertados que una cartografía de capacidad agrológica elaborada con poco detalle a finales del siglo pasado, dado que atienden a la situación real de la actividad agrícola en cada ubicación concreta y permiten una evaluación detallada técnica de cada caso, en lugar de ceñirse a una ordenación apriorística, desfasada, generalista y poco concreta, como era la cartografía del Instituto Cartográfico Valenciano.

La reforma incorpora un pronunciamiento preceptivo y vinculante exclusivo para los proyectos de tramitación autonómica por parte del órgano competente en materia de territorio y paisaje respecto a la oportunidad de implantación del proyecto en la ubicación propuesta, teniendo en cuenta el informe municipal, la clasificación y las características del suelo, los informes sectoriales recibidos, así como las alegaciones presentadas en el trámite de información pública.

Con el objeto de proporcionar seguridad jurídica a la tramitación urbanística de los proyectos, se prohíbe que los ayuntamientos puedan decretar suspensiones de licencias que afecten a la tramitación de proyectos de generación de energía renovable. En un contexto similar, se establece una disposición específica para regular los informes-certificados de compatibilidad urbanística emitidos por los ayuntamientos con el objeto de acotar el contenido de los mismos a materia estrictamente urbanística y territorial, propia de este tipo de informes, y se crea un trámite preceptivo no vinculante en el que el ayuntamiento afectado puede pronunciarse en materia de cumplimiento de los criterios previstos en la normativa, así como en el ejercicio de su autonomía en competencias que le son propias, especialmente en materia urbanística, con un mayor peso en caso de implantación en suelo no urbanizable protegido. También se reforman los requisitos para la autorización de instalaciones fotovoltaicas de autoconsumo doméstico en suelo no urbanizable.

Se simplifica el régimen de los denominados proyectos prioritarios energéticos. Además, se añade la posibilidad de que la conselleria competente en materia de agricultura pueda proponer al Consell tal declaración, debido a que el recurso eólico disponible para el desarrollo de proyectos eólicos y el espacio disponible para la implantación de proyectos fotovoltaicos suelen estar ubicados en zonas rurales. Los proyectos de energías renovables afectan directamente a las comunidades rurales y pueden suponer un catalizador diferencial para impulsar el desarrollo rural y la revitalización de ciertas áreas, por lo que resultaba necesario que la conselleria competente en materia de desarrollo rural tuviera la potestad de proponer al Consell la declaración de proyectos que se declaren como prioritarios por motivos de dinamización rural.

Se regula la intervención de la conselleria con competencia en materia de ordenación del territorio para los proyectos de tramitación estatal, limitándolo a una verificación del cumplimiento de los criterios específicos previstos en la normativa, de modo que esta intervención no sea una suerte de segunda evaluación ambiental, simplificando y aclarando así los trámites necesarios y siendo vinculante para los ayuntamientos afectados en el marco del procedimiento de licencia de obras. Esta limitación de intervención no menoscaba la protección medioambiental ni la ordenación territorial, dado que el trámite se realizará una vez el proyecto esté en disposición de solicitar la licencia de obras, por lo que se habrá recibido declaración de impacto ambiental favorable y las autorizaciones administrativas previa y de construcción. Siguiendo las recomendaciones para el despliegue de energías renovables, se introduce la figura del silencio administrativo positivo para esta verificación. Un retraso en el pronunciamiento del órgano podría suponer un bloqueo del trámite de emisión de licencia de obras, que deben tramitarse de forma simultánea y no secuencial. La introducción de esta figura es coherente con el hecho de que este trámite se entiende es una mera verificación de unos criterios ya evaluados en trámites anteriores, por lo que es deseable que se permita que la falta de respuesta por parte de la autoridad o autoridades competentes, dentro de los plazos establecidos, suponga la aceptación de una determinada solicitud en la fase correspondiente de un proceso de concesión de permisos para proyectos de energías renovables.

El nuevo marco jurídico aspira, además, a dar señales a personas promotoras y administraciones públicas de algunas de las buenas prácticas identificadas, entre las que destacan que las empresas impulsen la dinamización de la actividad agrícola en su entorno contactando y colaborando con las comunidades de regantes, las cooperativas agrícolas y otras entidades vinculadas a la actividad agraria del área de implantación. Las recomendaciones para el desarrollo ordenado y exitoso de energías renovables mencionan expresamente la necesidad de promover los usos múltiples de los emplazamientos, por lo que también se añade que se analice la posibilidad de hacer aprovechamiento múltiple del suelo, de modo que se combine la generación de energía eléctrica con alguna actividad agraria. Otra de las buenas prácticas que se introducen consiste en que en los entornos rurales se analice la posibilidad de cooperar y colaborar con las redes de desarrollo rural. En este sentido, siguiendo las orientaciones sobre buenas prácticas para acelerar los procedimientos de concesión de permisos para proyectos de energías renovables que recomiendan la adopción de medidas para que las comunidades locales se beneficien de las instalaciones de energías renovables situadas en su proximidad, se incluyen reducciones en el canon de uso y aprovechamiento del suelo no urbanizable con destino municipal para incentivar las buenas prácticas y compensar así la carga tributaria autonómica sobre proyectos renovables. Es bueno y deseable que las personas promotoras colaboren con los agentes locales, creando sinergias entre ellos y así puedan avanzar juntos de la mejor manera posible dinamizando la economía sin renunciar al cuidado del medio ambiente.

Se elimina el criterio de distanciar a los proyectos fotovoltaicos al menos 500 metros de bienes relevancia local, con el objeto de adecuar este precepto a la normativa autonómica sectorial específica, puesto que el precepto incurre en una contradicción con el Decreto 62/2011, de 20 de mayo, del Consell, por el que se regula el procedimiento de declaración y el régimen de protección de los Bienes de Relevancia Local, lo que suponía una exigencia desproporcionada para los proyectos de centrales fotovoltaicas. También se racionaliza la evaluación de la peligrosidad de inundación remitiendo al Decreto 201/2015, del Consell, PATRICOVA, en lugar limitar la implantación mediante un criterio territorial.

Se modifican los criterios energéticos específicos para la implantación y diseño de centrales fotovoltaicas permitiendo capacidades de, al menos, el 100 % de la potencia instalada de la central fotovoltaica en líneas eléctricas donde el trazado subterráneo sea mayor del 50 % de la longitud total de la línea y pérdida de potencia total en la transmisión sea menor o igual al 5 % de la potencia instalada.

Se redefine la forma de cálculo de las garantías de desmantelamiento cuya cuantía final es más ajustada ya que se establecen actualizaciones quinquenales que se realizan con base en una referencia ya conocida y no a previsiones futuras.

Por último, se modifica la disposición adicional cuarta para determinar la previsión de cargas de las redes de distribución y de las instalaciones eléctricas en los nuevos desarrollos de suelos de uso industrial y se añaden una disposición adicional de autorizaciones para torres de medición de viento y una disposición transitoria que garantice la continuidad de los expedientes, sin provocar iteraciones ni retrasos adicionales, así como favorecer la reversión de informes o evaluaciones cuyo carácter desfavorable no lo fuera con arreglo a la normativa actual.

La regulación supone la modificación de los artículos 211 - apartados 1.d), 1.e) y subapartado 7 -, 215.3, 216.1, 219.2, y la derogación del apartado 7 del artículo 7, del artículo 10 bis, y de la disposición adicional octava, todo ello del TRLOTUP; y la modificación del Decreto ley 14/2020, del Consell, de medidas para acelerar la implantación de instalaciones para el aprovechamiento de las energías renovables por la emergencia climática y la necesidad de la urgente reactivación económica.

Por otro lado, la modificación abordada del Decreto 88/2005 es imprescindible, no solo por coherencia con las medidas principales de impulso de las instalaciones de producción de energía eléctrica basadas en energías renovables establecidas en el presente Decreto-ley, sino porque sin dicha reforma, orientada a la simplificación, coordinación y agilización de las autorizaciones administrativas de todo tipo de instalaciones eléctricas sometidas al régimen de autorización administrativa previa, el referido impulso del cambio de modelo energético desde el lado de la generación eléctrica se vería muy limitado por el papel que para ellas juegan las redes de transporte y de distribución. Sin perjuicio de lo anterior, la modificación urgente del Decreto 88/2005 tiene también su fundamento en la necesidad de contribuir a la reactivación económica de cualquier tipo de actividad, dado el carácter universal y esencial del suministro eléctrico para la sociedad y en la que es necesario, dentro del marco normativo básico, reducir al máximo la obtención de las autorizaciones administrativas necesarias para la construcción y puesta en servicio de las instalaciones eléctricas de generación, transporte, distribución, líneas directas, acometidas y las infraestructuras eléctricas de las estaciones de recarga de vehículos eléctricos de mayor potencia, así como mejorar e intensificar la participación y la propia condición que ocupa la persona solicitante de las instalaciones eléctricas que el mismo sufraga en los procedimientos de autorización frente a las empresas de red.

Por tanto, dicha modificación plantea principalmente los siguientes cambios más significativos en aras a la agilización del procedimiento, como son: se aumenta la exclusión a las infraestructuras eléctricas de las estaciones de recarga de vehículos eléctricos de potencia superior a 3000 kW (antes eran 250 kW) (art. 2, 3 y 4); se simplifican los trámites para un mayor número de instalaciones ya que solo requerirán autorización de explotación las instalaciones de producción de energía eléctrica con potencia instalada no superior a 500 kW (antes eran 100 kW) (art. 2bis); se simplifica la concesión de autorización de explotación atribuyendo a los servicios territoriales todas estas autorizaciones salvo las que afecten a más de una provincia (art. 4); se simplifica el trámite de las instalaciones a desmontar asociadas a la instalación proyectada (art. 5); se simplifican los casos donde no será necesaria la información pública cuando haya modificaciones no sustanciales (art. 9); se elimina documentación a aportar en el trámite de aprobación del proyecto de ejecución y en el de autorización de explotación (art. 11, 12 y 16); se simplifica el trámite de autorización de transmisión de instalaciones, eliminando la obligación de que solo podrá llevarse a cabo una vez se haya finalizado su construcción y haya obtenido la autorización de explotación (art. 19).

Las medidas contenidas en la presente modificación normativa se configuran con la finalidad de impulsar y agilizar las autorizaciones administrativas necesarias para la construcción y puesta en servicio de las instalaciones eléctricas de generación, transporte, distribución, líneas directas, acometidas y las infraestructuras eléctricas de las estaciones de recarga de vehículos eléctricos de mayor potencia, de manera que facilite la dinamización e implantación de la actividad económica asociada a toda la infraestructura energética. En definitiva, con las modificaciones expuestas, junto con las del Decreto ley 14/2020, se consigue tener una visión global del sector energético con la pretensión de dinamizar, agilizar y simplificar trámites en las actividades económicas asociadas a las instalaciones eléctricas de generación, transporte, distribución, impulsando su puesta en marcha.

El capítulo II incorpora medidas en materia en materia de comercio.

Se modifican la Ley 3/2011, de 23 de marzo, de comercio de la Comunitat Valenciana, en relación con los siguientes aspectos: zonas de gran afluencia turística (ZGAT) y ordenanzas municipales de venta no sedentaria.

Se estima oportuno y proporcional que se pueda aceptar una declaración responsable municipal para entender que se dan las circunstancias que justifican la declaración de una zona de gran afluencia turística, sobre la base del principio de confianza y buena fe en las relaciones interadministrativas. Además, esas declaraciones de zona de gran afluencia turística pasan a tener una vigencia indefinida. Actualmente las zonas de gran afluencia turística (ZGAT) tienen una vigencia de siete años, prorrogables. Al pasar a tener una vigencia indefinida se evita un trámite a los ayuntamientos, sin perjuicio de que si se constata en algún momento que se han modificado o desaparecido las circunstancias que motivaron dicha declaración, el órgano competente en materia de comercio pueda modificar o revocar la declaración. Esta vigencia indefinida se hace extensiva a las ZGAT ya declaradas mediante la modificación de la disposición transitoria cuarta de la Ley 3/2011, de 23 de marzo.

Por último, se elimina el requisito de que quienes se dediquen a la actividad de la venta no sedentaria deban haber cumplido con todas las obligaciones pendientes con la hacienda local del municipio donde se desarrollará dicha venta. Se limita esta posibilidad, si así lo contemplan las ordenanzas, solo a aquellas obligaciones tributarias directamente vinculadas al ejercicio de la actividad. De esta manera los comerciantes podrán desarrollar su actividad, que es su principal fuente de ingresos, aunque tengan obligaciones pendientes de satisfacer por otras causas ajenas a la actividad comercial (impuesto de bienes inmuebles, tarifa de aguas, etcétera). Con esta medida se evita perjudicar a las personas que se dedican a la venta no sedentaria que son residentes en el municipio, ya que quienes no lo son nunca se verán afectadas por obligaciones tributarias municipales de otra índole, ajenas a la venta.

El capítulo III incorpora las medidas en materia de turismo.

La extraordinaria y urgente necesidad de realizar estas modificaciones en el sector turístico se fundamenta en varios aspectos críticos. Primero, el turismo es uno de los pilares fundamentales de la economía de la Comunitat Valenciana; constituye un sector estratégico con cifras que han alcanzado el 16 % del Producto Interior Bruto en 2023, siendo la comunidad autónoma que está liderando el crecimiento de ingresos turísticos en 2024. A este contexto deben unirse las cifras récord de llegada de turistas que se está produciendo en la actualidad, para lo que la administración debe estar preparada. El fortalecimiento del sector combinado con su propia sostenibilidad es esencial para el bienestar económico de la región.

En segundo lugar, esta importancia cuantitativa y cualitativa justifica la enorme necesidad de atender a su desarrollo ordenado, por su directa afectación al resto de sectores económicos y por sus relevantes repercusiones en el ámbito social, laboral y medioambiental. Asimismo, es necesario adaptarse a las normativas europeas y las mejores prácticas internacionales, que requieren de una actualización constante del marco normativo. Por tanto, la normativa reguladora del sector debe ser lo más clara, coherente y adecuada posible a las premisas anteriores. Las modificaciones propuestas aseguran que la Comunitat Valenciana esté alineada con los estándares más avanzados y que se adapta a las necesidades de las personas administradas y de las empresas, garantizando una administración más ágil y eficiente, capaz de responder con rapidez y efectividad a las demandas del sector turístico.

Por último, los procedimientos administrativos deben responder a las necesidades del sector, ser acordes con la normativa y adecuarse a la administración electrónica, la digitalización, la accesibilidad y la simplificación de trámites que permitan una respuesta más rápida a las necesidades del mercado, mejorar su competitividad y la calidad de los servicios turísticos. Además, el incremento de la carga administrativa ha generado un entorno en el que las empresas turísticas enfrentan barreras significativas para operar y expandirse.

En relación con la Ley 15/2018, de 7 de junio, de la Generalitat, de turismo, ocio y hospitalidad de la Comunitat Valenciana, se adecúa la normativa para aclarar definiciones, requisitos, obligaciones y causas, mejorando la información sobre los requisitos, la documentación y los procedimientos necesarios. Además, se agrupan las funciones de órganos colegiados como el Consejo de Turismo y la Comisión Interdepartamental para agilizar la gestión de los servicios públicos, lo que supone la eliminación de órganos innecesarios y la redistribución de sus competencias, lo que contribuirá a una mayor eficiencia administrativa.

Las modificaciones del Decreto 62/1996, de 25 de marzo, del Consell, por el que se aprueba el reglamento regulador de la profesión de guía de turismo, tienen varios objetivos: simplificar y agilizar la obtención de la habilitación de guía de turismo, permitiendo que se pueda obtener sin necesidad de superar pruebas convocadas, en aquellos casos en que se esté en posesión de determinados títulos académicos y se acredite la competencia lingüística. Además, se añade la posibilidad de incluir nuevos idiomas a la habilitación ya obtenida sin necesidad de esperar a nuevas convocatorias de pruebas, lo que supone una mejora de la calidad de los servicios ofertados a la ciudadanía.

En cuanto al Decreto 5/2020, de 10 de enero, del Consell, de regulación del estatuto del municipio turístico de la Comunitat Valenciana, se adecúa a la Ley 15/2018 y se da cobertura a normativa e instrucciones específicas, concretando obligaciones y corrigiendo errores para mejorar la información sobre requisitos, documentación y procedimientos.

Dentro de la política de eliminación de órganos, cuyas funciones puedan ser asumidas por otros, se modifica el Decreto 7/2020, de 17 de enero, del Consell, de regulación de los órganos para la coordinación de la acción turística y del organismo público para la gestión de la política turística, con la finalidad de eliminar el Comité de Ética del Turismo, cuyas funciones pueden ser asumidas por otros órganos, lo que supone agilizar la gestión eficaz de los servicios públicos. Además, se adecua la redacción a la vigente estructura organizativa en materia de turismo y se facilita y agiliza el nombramiento de la persona titular de la Secretaría General de Turisme Comunitat Valenciana.

El Decreto 10/2021, de 22 de enero, del Consell, por el que se regula el alojamiento turístico en la Comunitat Valenciana, lleva a cabo adecuaciones de los requisitos técnicos obsoletos en el mercado turístico, y se mejora la redacción de artículos para favorecer la interpretación de proyectistas y empresas turísticas.

Asimismo, el Decreto 1/2022, de 14 de enero, del Consell, de regulación del Registro de turismo de la Comunitat Valenciana, se adecúa a la normativa turística vigente, realizando aclaraciones para facilitar la tramitación registral y eliminando elementos innecesarios, de manera que se mejora así la información sobre requisitos, documentación y procedimientos.

Se incorporan las siguientes disposiciones comunes en la parte final del Decreto-ley.

Se incluyen seis disposiciones adicionales en relación con los plazos para la aprobación de la Guía metodológica para la elaboración de la memoria del análisis de impacto normativo, los plazos para la suscripción de los convenios con las entidades locales y la designación de representantes, los fundamentos y garantías adicionales en materia de protección de datos para los sistemas de identificación biométrica en la asistencia a la ciudadanía por parte del personal funcionario habilitado y la regulación sobre los espacios de datos y entrenamiento de procesos y algoritmos, la creación de la Oficina de inversiones y proyectos estratégicos y la adaptación de la Estrategia Territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV) y del Plan de Acción Territorial de la Infraestructura Verde del Litoral (PATIVEL) a las Normas de Aplicación Directa en suelo no urbanizable del litoral.

La disposición derogatoria prevé la derogación de las siguientes normas:

– En materia de impacto ambiental, se deroga la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de evaluación ambiental; el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de la ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental; el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, de modificación del anterior, así como cualquier norma de modificación de los citados decretos y Orden de 3 de enero de 2005, de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se establece el contenido mínimo de los estudios de impacto ambiental que se hayan de tramitar ante esta conselleria.

En la Comunitat Valenciana y, en relación con la evaluación ambiental de proyectos de competencia autonómica, coexisten dos normas distintas: la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y la Ley autonómica 2/1989, de 3 de marzo, de evaluación ambiental.

La aplicación de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, está dando lugar a dudas interpretativas de todo tipo, pues no está claro en qué casos seguirían siendo aplicables los procedimientos previstos en ella, que poco tienen que ver con los establecidos en la legislación básica del Estado. Actualmente, la normativa estatal en materia de evaluación de impacto ambiental de proyectos es más exigente que la autonómica, estableciendo un procedimiento específico y de directa aplicación y conteniendo todos los elementos necesarios para la tramitación de los expedientes. Por el contrario, la normativa autonómica contiene preceptos que no pueden aplicarse (por el carácter básico de la anterior) y unos anexos que, lejos de resultar más exigentes en general, suponen una dificultad en su aplicación e interpretación y una carga adicional para el administrado por las dudas en su correspondencia con los parámetros definitorios de sus proyectos. En consecuencia, es urgente derogar las citadas normas, ya que su vigencia está dificultando la tramitación de numerosos proyectos.

– En materia de servicios sociales, se deroga el Decreto 48/2021, de 1 de abril, del Consell, de regulación de la Comisión delegada del Consell de Inclusión y Derechos Sociales. Esta comisión se creó con carácter permanente y decisorio, con el fin de desconcentrar algunas funciones superiores de la acción política del Consell, en el ámbito de las políticas sociales, de igualdad, de servicios sociales, de atención sociosanitaria, de educación y de justicia; asimismo, debe informar, con carácter preceptivo, antes de su aprobación o publicación, sobre cualesquiera proyectos normativos con afección en las materias de inclusión, igualdad o derechos sociales. Sin embargo, de la transversalidad de estas políticas públicas se colige la necesidad de abordarlas desde una perspectiva global, abarcando ámbitos funcionales muy diversos, que exceden del conjunto de materias competencia de los diferentes departamentos del Consell que integran la referida comisión. Asimismo, respecto de las funciones asignadas a esta comisión delegada en la elaboración de las normas se entiende oportuna su supresión, por redundante en los controles sobre el impacto social de la normativa ejercidos por los diferentes órganos y organismos competentes. En consecuencia, se procede a su supresión para simplificar la organización administrativa, evitando la duplicidad de órganos con funciones concurrentes.

– En materia de función pública, se deroga el Decreto 19/2023, de 3 de marzo, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento de organización y funcionamiento de la Escola Valenciana d'Administració Pública. Dado que, mediante este decreto-ley se suprime dicho organismo, procede la derogación del referido decreto.

– En materia de educación, se deroga:

a) El Decreto 178/1988, de 15 de noviembre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se establece la composición y funciones de la Comisión Interdepartamental para la aplicación del uso del valenciano, según la Ley 4/1983, de 23 de noviembre, de uso y enseñanza del valenciano. La composición de la comisión ha quedado obsoleta dada la actual estructura de los niveles superiores y directivos en las consellerias. Después de más de cuarenta años desde la entrada en vigor de la Ley 4/1983, de 23 de noviembre, de uso y enseñanza del valenciano, existe un marco normativo que ha avanzado en los diferentes aspectos que corresponden al ámbito competencial de la Comisión Interdepartamental. En consecuencia, se considera que carece de sentido mantener la Comisión Interdepartamental, por lo que se procede a su supresión, siguiendo los criterios de simplificación administrativa de eliminación de estructuras y órganos que no aportan valor añadido a la administración.

b) El Decreto 13/2019, de 8 de febrero, del Consell, de creación de la Red Pública de Servicios Lingüísticos Valencianos, crea la citada red, constituida por el conjunto de entidades públicas titulares de servicios de planificación lingüística con la finalidad de crear sinergias en el ámbito de la normalización del valenciano, a través de la elaboración de estrategias conjuntas y la comunicación ágil entre entidades. Tras la entrada en vigor de la red no consta que se haya aprobado ningún plan de actuación que coordine las diferentes entidades, ni memoria que valore el funcionamiento, por lo que se considera que la red no está respondiendo a la finalidad para la que se creó. Así, se concluye que puede procederse a su supresión siguiendo los criterios de simplificación administrativa de eliminación de estructuras y órganos que no aportan valor añadido a la Administración.

c) La Orden 8/2011, de 23 de febrero, de la Conselleria de Educación, por la que se establece el procedimiento de autorización provisional previsto en la disposición adicional segunda, apartado 1, del Decreto 2/2009, de 9 de enero, del Consell, por el que se establecen los requisitos mínimos que deben cumplir los centros que impartan el primer ciclo de la Educación Infantil en la Comunitat Valenciana.

– En materia de hacienda se deroga el Decreto 28/2012, de 3 de febrero, del Consell, por el que crea la Comisión Interdepartamental para el seguimiento e impulso de las políticas de racionalización y austeridad en el gasto en el ámbito de la Generalitat, ya que sus funciones han sido asumidas por la Comisión Interdepartamental para la mejora de la eficiencia del gasto público de la Generalitat, creada por el Decreto 18/2024, de 6 de febrero, del Consell.

Asimismo, se introducen cuatro disposiciones transitorias en materia de planificación y urbanismo.

Se hace necesario prever disposiciones que regulen el régimen transitorio de los procedimientos de evaluación ambiental de proyectos, dada cuenta de la modificación normativa operada, y de la aplicación de la nueva regulación de los procedimientos urbanísticos, atendiendo a los cambios operados respecto a los plazos de vigencia y prórrogas del documento de alcance, del informe ambiental y territorial estratégico y de la declaración ambiental y territorial estratégica, del procedimiento de aprobación de los planes urbanísticos, de la nueva regulación de los informes sectoriales, o sobre los Proyectos de Inversión Estratégica Sostenible o Proyectos Territoriales Estratégicos aprobados por el Consell de la Generalitat. Además, se añade una disposición transitoria para garantizar la continuidad de los expedientes de proyectos de producción o suministro energético a través de energías renovables.

Por último, se incorporan seis disposiciones finales en las que se establecen los plazos para la aprobación de dos disposiciones de carácter general: el Decreto de administración electrónica y simplificación administrativa y el Decreto de creación del Registro general de entidades colaboradoras de certificación y el Registro de entes habilitados; se dispone el rango de las disposiciones reglamentarias modificadas; se recoge el respeto al principio de autonomía local, y se establece la entrada en vigor.

VIII

En cuanto a la estructura, el presente decreto-ley consta de ciento veintitrés artículos, distribuidos en once títulos, seis disposiciones adicionales, cuatro disposiciones transitorias, una derogatoria y seis disposiciones finales.

De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 129 de la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas, este decreto-ley se ajusta a los principios de buena regulación. De igual modo, se cumple con el principio de necesidad, que ha quedado plenamente justificado. También se cumplen los principios de seguridad jurídica, proporcionalidad y eficacia, destacándose que las medidas que incorpora son congruentes con el ordenamiento jurídico e incorporan la mejor alternativa posible dada la situación de excepcionalidad, al contener la regulación necesaria e imprescindible para lograr los objetivos mencionados.

En cuanto al principio de transparencia, vista la urgencia para la aprobación de esta norma, se exceptúan los trámites de consulta pública previa y de audiencia e información públicas, de conformidad con el artículo 133.4 de la Ley 39/2015, de 1 de octubre y con el artículo 14 de la Ley 4/2023, de 13 de abril, de participación ciudadana y fomento del asociacionismo de la Comunitat Valenciana.

En consecuencia, de acuerdo con el artículo 44.4 del Estatuto de Autonomía de la Comunitat Valenciana, y el artículo 58 de la Ley 5/1983, de 30 de diciembre, de la Generalitat, del Consell, a propuesta del president de la Generalitat, en virtud de las competencias en materia de simplificación administrativa que le atribuye el Decreto 10/2023, de 19 de julio, del president de la Generalitat, por el que se determinan el número y la denominación de las consellerias, y sus atribuciones, y con la deliberación previa del Consell, en la reunión de 9 de julio de 2024,

DECRETO

**TÍTULO I**

**Regulación general de la simplificación administrativa**

CAPÍTULO I

*Disposiciones generales*

*Artículo 1. Objeto y finalidad*

El presente título del decreto-ley tiene por objeto determinar medidas de simplificación administrativa de carácter extraordinario y urgente destinadas a promover la mejora de los procesos regulatorios, de gestión y organizativos de la Administración de la Generalitat, su sector público instrumental y de los entes que integran la Administración local de la Comunitat Valenciana, con la finalidad de mejorar el acceso de la ciudadanía a los servicios públicos y remover las cargas administrativas que limitan el desarrollo económico y social en la Comunitat Valenciana.

*Artículo 2. Ámbito de aplicación*

Este título del decreto-ley es aplicable a:

a) La Administración de la Generalitat y su sector público instrumental, en los términos que establece el presente título.

b) Los entes que integran la Administración local, en los términos que establece el presente título.

*Artículo 3. Principios generales*

1. Son principios orientadores de este título del decreto-ley los siguientes:

a) Principio de buena regulación.

En el ejercicio de la iniciativa legislativa y la potestad reglamentaria, la Administración actuará de acuerdo con los principios de necesidad, eficacia, proporcionalidad, seguridad jurídica, transparencia, y eficiencia.

b) Principio de necesidad y proporcionalidad.

En el ejercicio de sus competencias, los órganos y entidades públicas establecerán aquellas medidas menos restrictivas en la limitación del ejercicio de derechos individuales o colectivos, motivando su necesidad para la protección del interés público, así como justificando su adecuación para lograr los fines, sin que en ningún caso se produzcan diferencias de trato discriminatorias.

c) Principio de mínima intervención administrativa.

Para el cumplimiento de los requisitos previstos en la legislación, los órganos y entidades públicas establecerán las medidas menos restrictivas del ejercicio de derechos individuales o colectivos, salvo que se motive la necesidad para la protección del interés público, respetando en todo caso los principios de necesidad y proporcionalidad.

d) Principio de coordinación y colaboración.

Los órganos y entidades públicas promoverán el desarrollo de mecanismos de coordinación y colaboración y el ejercicio conjunto de facultades de intervención sobre actividades, con el fin de impulsar la simplificación administrativa y la agilidad en la tramitación y ejecución de proyectos concretos o sectores específicos.

e) Principio de transversalidad organizativa.

Los órganos y entidades públicas establecerán fórmulas institucionales y organizativas flexibles que permitan tramitar eficazmente los procedimientos que transciendan las competencias propias de un departamento o entidad.

2. Asimismo, son principios orientadores de la simplificación procedimental y organizativa los siguientes:

a) Orientación y servicio efectivo a la ciudadanía.

b) Eficacia y eficiencia.

c) Celeridad.

d) Economía procedimental y organizativa.

e) Racionalización y agilidad de los procedimientos administrativos y de las actividades materiales de gestión.

f) Transparencia administrativa.

g) Tramitación unificada de los procedimientos administrativos.

*Artículo 4. Definiciones*

A los efectos de este título del decreto-ley se entiende por:

1. Actuación administrativa automatizada: cualquier acto o actuación realizados íntegramente a través de medios electrónicos en el marco de un procedimiento administrativo y en la que no haya intervenido de forma directa una persona empleada pública.

2. Carga administrativa: actividad de naturaleza administrativa que deben llevar a cabo las personas físicas y jurídicas para cumplir con las obligaciones derivadas de la normativa.

3. Gobierno del dato: dirección y control del uso de los datos que permite recogerlos, procesarlos, protegerlos y almacenarlos de forma que contribuyan al desempeño de las competencias administrativas mediante su uso ético, seguro y responsable para la toma estratégica de decisiones, con la finalidad de mejorar y evaluar las políticas públicas.

4. Memoria del Análisis de Impacto Normativo: documento en el que se recoge y unifica la información que acompaña a un proyecto normativo, justificando su oportunidad y necesidad y realizando una estimación del impacto en los diferentes ámbitos de la realidad que tendrá su aprobación.

5. Proceso: secuencia ordenada de actividades, incluidos los trámites de los procedimientos administrativos, interrelacionadas entre sí, necesarias para dar respuesta o prestar servicio a la ciudadanía, como cliente, usuaria o beneficiaria de servicios o prestaciones.

6. Sede electrónica: dirección electrónica disponible para las personas físicas y jurídicas que quieran realizar trámites a través de redes de telecomunicaciones cuya titularidad, gestión y administración corresponde a las administraciones y entidades públicas que corresponda.

7. Servicio proactivo y personalizado: servicio digital que tiene como finalidad informar a las personas, de manera predictiva y anticipada, sobre los servicios públicos a que pueden acceder.

8. Plataforma autonómica de interoperabilidad: sistema electrónico creado para la comunicación de datos obrantes en las administraciones públicas, con las garantías de seguridad necesarias.

9. Punto de Acceso General de la Generalitat: conjunto de páginas web agrupadas bajo un dominio de internet (www.gva.es) cuyo objetivo es ofrecer a la ciudadanía, de forma fácil e integrada, el acceso a la información y los recursos y servicios disponibles.

10. Tramitación unificada: mecanismo de captura y tratamiento de datos que, en caso de concurrencia de varios procedimientos administrativos sobre una misma actividad, permite que las personas interesadas faciliten a las administraciones públicas los datos y los documentos relativos a su actividad y sus establecimientos una única vez y que garantiza su calidad y coherencia.

*Artículo 5. Deber general de promoción de la simplificación administrativa*

Los sujetos incluidos en el ámbito de aplicación de este título deberán promover la simplificación administrativa en el ejercicio de sus competencias. Asimismo, deberán aplicar criterios de simplificación en el ámbito regulatorio, procedimental y organizativo, para mejorar la eficiencia de su gestión, organización y funcionamiento, así como para reducir cargas administrativas a la ciudadanía y a las empresas.

*Artículo 6. Criterios de simplificación administrativa*

1. Son criterios de simplificación administrativa aplicables, siempre que se respeten los derechos y las garantías exigibles por la legislación, la transparencia de la actividad administrativa y la calidad de los servicios públicos, los siguientes:

a) Mejora de la información sobre requisitos, documentación y procedimientos.

b) Adaptación de la información sobre los trámites y procedimientos a un lenguaje claro, sencillo y adaptado a las personas destinatarias de estos.

c) Derogación expresa de la normativa y consolidación de la normativa vigente.

d) Eficacia y eficiencia en la creación y funcionamiento de los órganos colegiados.

e) Unificación de procedimientos y eliminación de aquellos que sean innecesarios.

f) Acumulación de trámites o supresión de aquellos que sean innecesarios, redundantes o que no contribuyan a la mejora de la actividad administrativa.

g) Reducción de los términos y plazos.

h) Realización de actuaciones de oficio y ampliación de la vigencia de las inscripciones en los registros administrativos.

i) Sustitución del sentido desestimatorio del silencio por un sentido estimatorio, salvo que una norma con rango de ley o una norma de Derecho de la Unión Europea o de Derecho internacional aplicable en España establezcan lo contrario

j) Sustitución de autorizaciones y licencias por declaraciones responsables o comunicaciones previas en aquellos procedimientos en que la legislación básica no exija autorizaciones y no existan razones imperiosas de interés general para mantenerlas.

k) Supresión de cargas administrativas repetitivas, obsoletas y no exigibles por la legislación.

l) Normalización de los formularios de solicitud, declaraciones responsables, comunicaciones, certificaciones y otros documentos con los datos mínimos necesarios para la tramitación del procedimiento y, cuando sea posible, mediante cumplimentación anticipada.

m) Agrupación documental, incorporando en un único documento las manifestaciones que deba hacer una misma persona, ya sea en forma de declaraciones, certificaciones o actuaciones de similar naturaleza.

n) Uso de procedimientos automatizados, cuando la naturaleza de estos lo permita, tanto para el reconocimiento inicial de un derecho o facultad como para su renovación.

o) Agilización de las comunicaciones, potenciando la transformación digital de la Administración y fomentando la relación electrónica con la ciudadanía, garantizando las condiciones básicas de accesibilidad, no discriminación y atención para quienes no sea posible la comunicación electrónica.

p) Reordenación y coordinación de la distribución de competencias entre los diferentes órganos que participan en los procedimientos, para favorecer de forma efectiva la simplificación de la actividad administrativa.

q) Reasignación del personal para una ecuánime y eficaz distribución de las cargas de trabajo, de acuerdo con la normativa vigente en materia de función pública.

r) Formación permanente y específica de las personas empleadas públicas en simplificación administrativa y competencias digitales.

2. La Generalitat impartirá formación y aprobará guías, catálogos y modelos, entre otros recursos, para promover la simplificación administrativa en la Administración de la Generalitat y su sector público instrumental.

CAPÍTULO II

*Planificación y organización para la simplificación administrativa*

*Artículo 7. Plan de Simplificación*

1. El Consell, a propuesta del departamento competente en materia de simplificación administrativa, aprobará el Plan de Simplificación de la Administración de la Generalitat y su sector público instrumental, para la programación, la implantación, el seguimiento y la mejora continua en esta materia.

2. Este plan incluirá los objetivos en el horizonte temporal establecido, las actuaciones necesarias, el cronograma previsto, los indicadores que permitan conocer su grado de cumplimiento y los órganos responsables de su ejecución.

3. El Plan de Simplificación abarcará un periodo de duración no inferior a dos años. Cuando finalice su periodo de ejecución se realizará un informe final de evaluación de cumplimiento, que habrá de incluir propuestas de mejora que se incorporarán al siguiente plan.

4.Tanto el Plan de Simplificación, como el informe final de evaluación se publicarán en el Portal de Transparencia de la Generalitat.

5. En los planes de simplificación administrativa se deberán concretar los plazos de puesta en marcha de cada medida establecida en el presente título.

*Artículo 8. Comisión Interdepartamental*

1. La coordinación general en materia de simplificación administrativa, en el ámbito de la Administración de la Generalitat y su sector público instrumental, se hará a través de la Comisión Interdepartamental para la Transformación Digital y la Simplificación Administrativa.

2. Son funciones de la Comisión el impulso, la priorización y la supervisión del desarrollo e implantación de los planes y objetivos en materia de simplificación administrativa, calidad de los servicios públicos y transformación digital de la Administración de la Generalitat y su sector público instrumental.

3. La Comisión será asistida, en el ejercicio de sus funciones, por una o varias comisiones técnicas designadas a tal efecto.

4. La composición y funciones de la Comisión Interdepartamental y de las comisiones técnicas se establecerán reglamentariamente.

*Artículo 9. Oficina de Simplificación Administrativa y Gobierno del Dato*

1. Se crea la Oficina de Simplificación Administrativa y Gobierno del Dato, adscrita al departamento con competencias en materia de simplificación administrativa. Su creación y puesta en marcha no supondrá incremento de gasto en el Capítulo I, gastos del personal, del presupuesto de la Generalitat.

2. Esta Oficina tiene entre sus funciones el análisis de los procedimientos administrativos y servicios de la Administración de la Generalitat y su sector público instrumental para la eliminación de las cargas administrativas y la optimización de procedimientos, contribuyendo a la agilización y eficacia de las actuaciones públicas, mediante el empleo de metodologías de análisis de procesos y el impulso de las tecnologías de la información. Asimismo, asumirá el asesoramiento y la metodología para desarrollar y poner en marcha una estrategia basada en el dato único, así como la detección de necesidades de formación de la organización.

3. La Oficina de Simplificación Administrativa y Gobierno del Dato tendrá carácter multidisciplinar y su labor se desarrollará a través de una estructura de trabajo vertical, por ámbitos o materias propias de cada departamento del Consell, y horizontal, por procedimientos comunes a todos ellos.

4. Para el adecuado desempeño de las funciones de la Oficina, en cada uno de los departamentos del Consell, y bajo su dependencia orgánica, se identificará un puesto de trabajo perteneciente al grupo A1 o A2 con dependencia funcional del órgano con competencias en materia de simplificación administrativa.

5. Las disposiciones de este artículo tendrán rango reglamentario.

CAPÍTULO III

*Medidas de simplificación normativa*

*Artículo 10. Memoria del Análisis de Impacto Normativo*

1. A fin de garantizar que la iniciativa legislativa y la potestad reglamentaria de la Generalitat se ajustan a los principios de buena regulación, se establece la obligación de unificar toda la información sobre su justificación, oportunidad y necesidad y estimación de sus impactos en los diferentes ámbitos en la Memoria del Análisis de Impacto Normativo correspondiente.

2. La Memoria del Análisis de Impacto Normativo deberá contener, en todo caso:

a) La necesidad y oportunidad de la propuesta y alternativas de regulación estudiadas, lo que deberá incluir una justificación de la necesidad de la nueva norma frente a la alternativa de no aprobar ninguna regulación.

b) El contenido y análisis jurídico, que incluirá el listado pormenorizado de las normas que quedarán derogadas como consecuencia de la entrada en vigor de la norma y el análisis sobre la adecuación de la norma propuesta al orden de distribución de competencias.

c) El impacto económico, que estimará las consecuencias de su aplicación sobre los sectores, colectivos o agentes afectados por la norma, incluido el efecto sobre la competencia, la unidad de mercado y la competitividad y su encaje con la legislación vigente en cada momento sobre estas materias, así como su impacto presupuestario, que analizará el efecto que el proyecto normativo tendrá previsiblemente sobre los gastos y los ingresos públicos, tanto financieros como no financieros.

d) Los informes preceptivos establecidos por la legislación sectorial para determinar el impacto sobre determinados ámbitos o sectores, incluido el análisis de riesgos o la evaluación de impacto relativa a la protección de datos.

e) El análisis de simplificación administrativa, que justificará la consideración de los criterios de simplificación administrativa en los procedimientos administrativos que se regulen, en especial la identificación y cuantificación de las cargas administrativas que conlleva la propuesta.

f) Un resumen de las principales aportaciones recibidas en el trámite de consulta pública previa realizado. Si se ha prescindido de su realización, será necesario justificar las razones.

g) Si la propuesta normativa no está incluida en el Plan Anual Normativo de la Generalitat, se deberá justificar esta circunstancia.

h) Identificación de los elementos, la metodología y los plazos para su evaluación posterior.

i) Cualquier otro extremo relevante a criterio del órgano proponente o que se determine en la Guía metodológica para su elaboración.

3. En la tramitación de proyectos de decreto-ley o cuando el órgano proponente de la norma estime que de esta no se derivan impactos apreciables, se elaborará una memoria abreviada, que incluirá, en todo caso: la oportunidad de la norma, la identificación del título competencial prevalente, el listado de las normas que quedan derogadas, el impacto presupuestario, los informes preceptivos establecidos por la legislación sectorial, un análisis de simplificación administrativa reducido, las consultas realizadas, en su caso, y la metodología para comprobar los resultados de la aplicación de la norma. El órgano proponente deberá justificar oportunamente en la memoria los motivos de su elaboración abreviada.

4. Por acuerdo del Consell se aprobará una Guía metodológica para la redacción de la Memoria del Análisis de Impacto Normativo, que incluirá, asimismo, el contenido de la memoria abreviada.

5. Los anteproyectos de ley, los proyectos normativos con fuerza de ley y los proyectos de reglamento se someterán a informe del departamento con competencias en materia de simplificación administrativa de la Generalitat, que se pronunciará con carácter preceptivo y no vinculante, en el mismo trámite de informe de la Presidencia y las consellerias.

6. La exigencia de nuevos informes de evaluación del impacto en cualquier ámbito o sector en el procedimiento de tramitación de las normas deberá justificarse en la Memoria del Análisis de Impacto Normativo de tramitación del proyecto de norma que los establezca y, en todo caso, se justificará su adecuación a los principios de necesidad, eficacia y eficiencia.

7. A la tramitación del anteproyecto de Ley de presupuestos de la Generalitat no le será de aplicación lo dispuesto en este artículo, debiendo acompañarse de la documentación que se disponga en la normativa reguladora de la elaboración del presupuesto.

*Artículo 11. Revisión del ordenamiento jurídico*

1. Para crear un entorno de seguridad jurídica que facilite el ejercicio de derechos de la ciudadanía, así como las inversiones productivas y el desarrollo de proyectos empresariales solventes y sostenibles, la Administración de la Generalitat realizará anualmente una revisión del ordenamiento jurídico autonómico para adaptar las normas a los criterios de simplificación regulados en este título del decreto-ley.

2. Esta revisión se podrá llevar a cabo de forma individual o mediante una única norma con rango de ley en la que se incorporen todas aquellas modificaciones normativas a propuesta de los departamentos del Consell competentes según la materia.

CAPÍTULO IV

*Medidas de impulso a la actividad económica*

Sección 1ª

Impulso de proyectos empresariales

*Artículo 12. Proyectos de Interés Autonómico*

1. Los Proyectos de Interés Autonómico se tramitarán de manera preferente y urgente.

2. Para su declaración como Proyectos de Interés Autonómico se tendrá en cuenta su contribución a la dinamización y el desarrollo de la economía regional en términos de empleo, riqueza y sostenibilidad, según los criterios que establezca la normativa que se apruebe a tal efecto.

3. Asimismo, las personas titulares de estos proyectos dispondrán de una ventanilla única de solicitud y de la posibilidad de disponer de una sola interlocución, que coordinará el ejercicio de las competencias de los órganos y administraciones afectados, en su caso, para la puesta en marcha de la actividad, todo ello en los términos que establezca la referida norma reguladora.

*Artículo 13. Gestión coordinada de procedimientos*

1. La gestión coordinada de procedimientos consiste en el establecimiento de un marco de trabajo instrumental, organizativo y temporal para el ejercicio de una competencia o del conjunto coordinado de las competencias que corresponden a diferentes organismos, entidades o departamentos del Consell, para la autorización de una actividad o proyecto concreto o de sectores económicos específicos distintos a los previstos en el artículo anterior.

2. La gestión coordinada de procedimientos se acordará por la persona titular del departamento competente o, cuando afecte a varios departamentos, por orden conjunta o acuerdo, si bien podrá articularse a través de otros instrumentos de colaboración. Cuando se trate de distintas administraciones públicas, la gestión coordinada se concretará a través de convenio.

El instrumento para la gestión coordinada de procedimientos comprenderá:

a) El marco instrumental, organizativo y temporal de la gestión coordinada.

b) La documentación necesaria conforme a la regulación que constituye el objeto del procedimiento.

c) Las personas responsables de la gestión coordinada.

d) Los medios necesarios, incluidos los tecnológicos, para hacer frente a las necesidades.

*Artículo 14. Instrumentos de colaboración*

1. Las administraciones públicas de la Comunitat Valenciana deberán promover el desarrollo de instrumentos de colaboración y coordinación y, cuando así lo acuerden, el ejercicio conjunto de sus facultades de intervención sobre las actividades económicas, con la finalidad de agilizar los procedimientos administrativos.

2. La colaboración y coordinación entre administraciones públicas podrá articularse a través de convenios, que concretarán, en su caso, los servicios y recursos.

Sección 2ª

Canal Empresa

*Artículo 15. Portal único y servicios ofrecidos*

1. Se unificará en un único portal electrónico, denominado Canal Empresa, toda la información relevante que las personas titulares de las actividades económicas necesiten sobre los servicios y procedimientos administrativos que afecten a su actividad.

2. Los departamentos y entidades del sector público instrumental autonómico no podrán crear ningún otro portal relativo a esta materia, siendo obligatorio remitirse al Canal Empresa.

3. El Canal Empresa se organizará de forma que facilite las relaciones entre las empresas y los departamentos y entidades del sector público e incorporará un sistema de información y tramitación guiada que permitirá a las personas titulares de las actividades económicas conocer toda la información necesaria sobre los procedimientos administrativos para iniciar una actividad económica o un establecimiento e instar su tramitación.

4. En el Canal Empresa se incluirá la información sobre los textos normativos, los regímenes de intervención administrativa, el importe de las tasas asociadas y los requisitos necesarios para desarrollar cada una de las actividades económicas, así como el conjunto de datos y documentos necesarios para la tramitación de los procedimientos relativos a dichas actividades.

5. El Canal Empresa incorporará un área privada para cada titular de una actividad económica ejercida en la Comunitat Valenciana, que integrará las relaciones administrativas que tenga con la Administración de la Generalitat y su sector público instrumental. En esta área se habilitará un espacio, a modo de repositorio, para que cada titular pueda incorporar documentación y acompañarla de forma ágil a los procedimientos administrativos.

6. La Generalitat impulsará la estandarización de los datos que se aporten a los sistemas para hacer posible el dato único y la interoperabilidad entre sistemas y organismos, en concordancia con el modelo de gobernanza de los datos de la Administración de la Generalitat.

7. La Generalitat impulsará la tramitación unificada de procedimientos; a tal fin, se adoptarán los mecanismos para que, desde el Canal Empresa, se puedan gestionar los trámites que afectan a una misma actividad, comunicando los datos y aportando la documentación necesaria una única vez, sin perjuicio del ejercicio de las competencias propias de cada órgano o entidad.

8. Los departamentos y entidades del sector público instrumental podrán ofrecer de forma proactiva los servicios disponibles en cada momento que consideren que pueden interesar a las personas titulares de las actividades económicas.

9. Los entes que integran la Administración local se adherirán progresivamente al Canal Empresa, de manera que este portal ofrezca información y servicios completos en relación con el conjunto de trámites y procedimientos de las administraciones públicas de la Comunitat Valenciana.

Sección 3ª

Declaración responsable y comunicación

*Artículo 16. Supuestos*

1. De acuerdo con los principios establecidos en este título, así como en la legislación básica estatal, se impulsará la utilización de declaraciones responsables o comunicaciones en los procedimientos administrativos.

2. Las declaraciones responsables serán exigibles en aquellos supuestos en los que la normativa vigente establezca la necesidad de acreditación del cumplimiento de determinados requisitos por parte de las personas interesadas, bien para el reconocimiento de un derecho o facultad, bien para su ejercicio.

En las declaraciones responsables constará la manifestación de la persona declarante de que cumple con los requisitos establecidos en la normativa vigente para obtener el reconocimiento del derecho o facultad, de que dispone de la documentación acreditativa y la pondrá a disposición cuando le sea requerida, y de que se compromete a mantener el cumplimiento de las anteriores obligaciones durante el período de tiempo inherente a dicho reconocimiento o ejercicio.

3. Las comunicaciones serán exigibles en aquellos otros supuestos en los que únicamente se deba poner en conocimiento de la Administración o de las entidades del sector público los datos para el inicio de una actividad o el ejercicio de un derecho por parte de las personas interesadas. No obstante, la comunicación podrá presentarse dentro de un plazo posterior al inicio de la actividad cuando la normativa correspondiente lo prevea expresamente.

4. Las declaraciones responsables y comunicaciones no estarán sujetas a ningún acto previo de la Administración para el inicio de la correspondiente actividad, sin perjuicio de la expedición del acta de comprobación favorable cuando así lo establezca la normativa reguladora.

5. Los departamentos y entidades del sector público autonómico deberán elaborar un modelo normalizado de declaración responsable y comunicación unificado, sin perjuicio de las especificidades propias de cada procedimiento, y mantenerlo actualizado y publicado.

6. Los sujetos incluidos en el ámbito de aplicación de este título del decreto-ley deberán revisar periódicamente los procedimientos autorizatorios de su competencia, con el objeto de analizar la posibilidad de sustituir autorizaciones o licencias por declaraciones responsables o comunicaciones.

7. Para la implantación efectiva de las declaraciones responsables o comunicaciones podrá recurrirse a las figuras de los organismos de certificación administrativa y entidades colaboradoras previstas en la normativa sectorial. El certificado de conformidad emitido por estos organismos tendrá la misma validez que los informes técnicos emitidos por la Administración en los términos de la normativa sectorial correspondiente, sin perjuicio de que sus funciones no sean sustitutivas de las comprobaciones propias de la Administración.

8. El órgano o entidad del sector público que promueva el establecimiento del régimen de declaración responsable o comunicación deberá disponer, de forma previa a su puesta en marcha, de servicios de inspección y control con capacidad suficiente para asumir las funciones de comprobación, inspección, control y sanción.

9. En los procedimientos sometidos a régimen de autorización o de licencia se podrá sustituir, de acuerdo con lo dispuesto en su normativa reguladora, la aportación de documentos por la declaración responsable. Las declaraciones deberán especificar la documentación a la que sustituye y los requisitos que se pretenden acreditar.

*Artículo 17. Funciones de comprobación e inspección*

1. Los órganos y entidades podrán requerir en el ejercicio de su potestad de inspección y control, que se aporte la documentación exigible conforme a la normativa que resulte de aplicación.

2. La inexactitud, falsedad u omisión, de carácter esencial, de cualquier dato o información que se incorpore a una declaración responsable o a una comunicación, o la no presentación en tiempo y forma de la comunicación, de la declaración responsable o de la documentación que sea en su caso requerida para acreditar el cumplimiento de lo declarado determinará, sin perjuicio de las responsabilidades penales, civiles o administrativas a que hubiera lugar, la imposibilidad de continuar con el ejercicio del derecho o actividad afectada desde el momento en que se tenga constancia de tales hechos. Asimismo, se podrá determinar la obligación de restituir la situación jurídica al momento previo al reconocimiento o al ejercicio del derecho o al inicio de la actividad correspondiente, así como la imposibilidad de instar un nuevo procedimiento con el mismo objeto durante un período de tiempo determinado, todo ello conforme a los términos establecidos en las normas sectoriales de aplicación.

3. La actividad de comprobación posterior de lo declarado o comunicado comprenderá la totalidad de las manifestaciones y documentos objeto de la declaración responsable o de la comunicación y se podrá realizar en cualquier momento mientras se mantenga la duración de la actividad.

4. En los procedimientos sometidos a régimen de autorización o licencia y en los de subvenciones que prevean la incorporación de estos instrumentos en sustitución de documentos, de acuerdo con la naturaleza que la legislación básica otorga a las declaraciones responsables y comunicaciones, no cabrá solicitar la documentación a la que sustituyen hasta que se haya notificado la correspondiente resolución, salvo evidencia de falsedad o incumplimiento de los requisitos. Dicha documentación deberá estar disponible para su presentación ante el órgano competente a partir de la notificación de la resolución, en el ejercicio de sus facultades de comprobación, inspección y control.

5. Al personal que, debido a la sustitución del régimen de intervención por declaraciones responsables o comunicaciones previas o a la sustitución de documentación por declaraciones o comunicaciones, ya no realice funciones de comprobación ex ante, se le asignarán funciones de comprobación ex post y tareas de inspección.

6. La actividad de comprobación no impedirá el pleno ejercicio de la potestad de inspección, conforme a lo que establezca la normativa sectorial aplicable.

Sección 4ª

Entidades colaboradoras de certificación

*Artículo 18. Régimen de Certificación Documental Acreditada*

1. Para agilizar los procedimientos administrativos, especialmente los sometidos a régimen de autorización o de licencia, las personas interesadas podrán obtener un certificado, emitido por entidad colaboradora de certificación, acreditativo de la verificación de la documentación que deba presentar ante los órganos o entidades públicos y que se denominará Certificación Documental Acreditada, en los procedimientos en los que se prevea la participación de estas entidades.

2. La verificación consistirá en la revisión, informe y/o validación de la documentación que deban presentar las personas interesadas, pronunciándose sobre su suficiencia e idoneidad para los fines que legalmente procedan, dentro del ámbito de las respectivas profesiones.

3. La Administración asumirá como completa, suficiente y adecuada la documentación presentada que se acompañe de la Certificación Documental Acreditada, sin perjuicio de las facultades del órgano competente para realizar los requerimientos de subsanación que procedan, si con posterioridad se detectasen insuficiencias o deficiencias que sean subsanables.

4. Las funciones de las entidades colaboradoras de certificación no sustituirán las potestades propias de la Administración, que podrá verificar las funciones y actuaciones desarrolladas por las personas interesadas.

5. Si como consecuencia del inicio de un procedimiento de investigación o sancionador a la entidad colaboradora, la Certificación Documental Acreditada adoleciera de algún vicio, el acto administrativo deberá ser objeto de una revisión de oficio.

6. En ningún caso, la Certificación Documental Acreditada sustituirá al visado colegial ni a las funciones propias de las respectivas profesiones.

7. El uso de las entidades colaboradoras será, en todo caso, voluntario por parte de las personas interesadas.

*Artículo 19. Acreditación y publicación*

1. El procedimiento de acreditación de las entidades colaboradoras de certificación será único y estará centralizado en el órgano competente en materia de simplificación administrativa, sin perjuicio del necesario pronunciamiento por parte del departamento competente por razón de la materia o entidad del sector público correspondiente sobre la viabilidad de la acreditación.

2. Podrán ser acreditadas como entidades colaboradoras de certificación:

a) Los colegios profesionales, cuyas personas colegiadas ejercientes, individualmente o asociadas en las formas que autoricen las normas profesionales, estén legitimadas para actuar en el ámbito de competencias profesionales que les confiera legalmente el título que ostenten.

b) Las cámaras de comercio, en su ámbito territorial de actuación.

c) Los organismos de certificación administrativa y las entidades colaboradoras previstas en la regulación sectorial correspondiente.

d) Aquellas otras personas jurídicas o entidades que se determine reglamentariamente o en la normativa sectorial de aplicación.

3. Para obtener la acreditación, las entidades solicitantes deberán cumplir, como mínimo, los siguientes requisitos:

a) Contar con profesionales habilitados en el número que se determine reglamentariamente, para ejercer las funciones de estas entidades en el ámbito de actividad de que se trate, y con experiencia profesional efectiva en trabajos propios de la respectiva profesión.

b) No estar suspendidas ni tener prohibido el desarrollo de la actividad de certificación regulada en el presente título del decreto-ley, en virtud de resoluciones administrativas o judiciales firmes.

c) Tener suscrita y en vigor una póliza de cobertura de los riesgos por responsabilidad profesional, en los términos que se determinen reglamentariamente.

d) No encontrarse en situación de concurso que impida el ejercicio de su actividad, de conformidad con lo establecido en la normativa concursal.

e) Los requisitos específicos que puedan establecerse para cada actividad en la que hayan de ejercer sus funciones.

Los requisitos mínimos para la acreditación de las entidades colaboradoras de certificación podrán demostrarse mediante declaración responsable, en los términos que se establezca en la normativa reglamentaria de desarrollo.

El incumplimiento sobrevenido de cualesquiera de los requisitos de acreditación determinará la pérdida de esta, previa tramitación de expediente contradictorio.

4. Mediante el decreto del Consell se establecerán los requisitos y el procedimiento de acreditación de las entidades colaboradoras de certificación, de acuerdo con los distintos ámbitos de actuación, y se creará el Registro General de Entidades Colaboradoras de Certificación. El plazo máximo de vigencia de la inscripción en el Registro no podrá ser superior a cinco años. Transcurrido este plazo deberá solicitarse una nueva inscripción. El registro será público y estará accesible en el Portal de Transparencia de la Generalitat. La inscripción no alterará la naturaleza jurídica previa de las entidades colaboradoras de certificación.

*Artículo 20. Funciones*

1. Con objeto de agilizar la actividad administrativa de comprobación y garantizar la seguridad del tráfico jurídico y de las actividades económicas, corresponde a las entidades colaboradoras de certificación las funciones de comprobación, informe y/o validación documental en los términos y con el alcance que se determine reglamentariamente.

2. Las entidades colaboradoras de certificación deberán desarrollar sus funciones por sí mismas o, en el caso de los colegios profesionales, a través de sus personas colegiadas.

*Artículo 21. Obligaciones*

Sin perjuicio de las demás obligaciones que se deriven de la norma reglamentaria de desarrollo, las entidades colaboradoras de certificación deberán:

a) Crear y mantener un registro permanente e interoperable de las certificaciones que emitan.

b) Mantener los expedientes y la documentación derivada de sus funciones en formato que permita su consulta, garantizando la confidencialidad en cumplimiento de lo establecido en la normativa sobre seguridad de la información y protección de datos personales.

c) Mantener los requisitos y condiciones que justificaron su acreditación.

d) Cumplir las condiciones contenidas en la resolución de acreditación y las establecidas en este título, en la legislación sectorial y en sus disposiciones de desarrollo.

e) Emplear métodos, sistemas y medios materiales oficialmente aprobados en la normativa, aquellos acreditados por entidad oficial de acreditación o, en su defecto, los adoptados por organismos nacionales o internacionales de reconocida solvencia, siempre debidamente actualizados o renovados.

*Artículo 22. Incompatibilidades*

Las entidades colaboradoras de certificación no podrán tener relación jurídica con las personas, entidades o empresas que los contraten para ejercer sus funciones, o con las que participen en el diseño o ejecución de la actividad o proyecto sujeto a su consideración, que pueda producir dependencia, subordinación o conflicto de intereses que, en cualquier forma, pueda afectar a su objetividad e independencia de criterio. Se considerará que existe tal dependencia, al menos, cuando concurran las causas de abstención y recusación previstas en la legislación de régimen jurídico del sector público.

*Artículo 23. Inspección y responsabilidad*

1. Los órganos y entidades que hayan acreditado o informado preceptivamente la acreditación de las entidades colaboradoras de certificación deberán realizar inspecciones periódicas de estas, sobre la base del plan inspector que deben aprobar

2. Las entidades colaboradoras de certificación serán responsables de los certificados que emitan, quedando sometidas al régimen sancionador previsto en este título.

CAPÍTULO V

*Medidas de simplificación dirigidas a la ciudadanía*

Sección 1ª

Medidas generales

*Artículo 24. Procedimientos y servicios*

1. La Generalitat posibilitará que la ciudadanía pueda acceder a toda la información generada por la Administración de la Generalitat y su sector público instrumental, a través de un único punto electrónico, el Punto de Acceso General de la Generalitat, y desde una perspectiva omnicanal.

2. Asimismo, se ofrecerá información y servicios integrados y completos de los trámites y procedimientos del conjunto de las administraciones públicas de la Comunitat Valenciana.

3. Los procedimientos administrativos y servicios se pondrán a disposición de la ciudadanía a través del Catálogo de trámites y procedimientos administrativos de la Generalitat y su sector público. La información disponible será completa y estará redactada con un lenguaje claro y sencillo.

4. Los procedimientos se clasificarán por temas y, en su caso, por un interés relacionado con un hecho o circunstancia vital de la ciudadanía o momento relativo al inicio o al desarrollo de una actividad.

5. La Generalitat impulsará la implantación de un sistema de información y tramitación guiada que facilitará a la ciudadanía conocer la información sobre los procedimientos administrativos de los órganos y entidades públicos e iniciar su tramitación.

6. Se ofrecerán, de acuerdo con la evolución de la implantación del gobierno del dato, servicios proactivos y personalizados sobre la base de la información obtenida y elaborada por los órganos y entidades del sector público en el ejercicio de potestades administrativas, garantizando la protección de los datos personales y el conjunto de los derechos y las libertades de las personas interesadas.

*Artículo 25. Carpeta ciudadana*

1. La Generalitat pondrá a disposición de la ciudadanía, dentro de su sede electrónica, un espacio personalizado y único de relación electrónica, la carpeta ciudadana, donde las personas podrán gestionar los servicios administrativos en los que se encuentren interesadas, consultar los procedimientos administrativos, comunicaciones y notificaciones electrónicas de la Generalitat.

2. La carpeta ciudadana deberá, asimismo, poner de oficio a disposición de la ciudadanía aquella información que sea de su interés, especialmente en relación con sus certificados, carnés y tarjetas personales, y la vinculada al acceso a procedimientos y servicios solicitados por la ciudadanía de la Generalitat.

En la carpeta ciudadana se habilitará un espacio personal, a modo de repositorio, para que las personas interesadas puedan incorporar documentación y acompañarla de forma ágil a los procedimientos administrativos.

3. Los entes que integran la Administración local, a través de los correspondientes convenios, se adherirán progresivamente a la carpeta ciudadana de la Generalitat de manera que, a través de esta, las personas interesadas puedan consultar el estado del conjunto de sus expedientes.

Sección 2ª

Reducción de la brecha digital

*Artículo 26. Relación con la ciudadanía*

1. Los sujetos incluidos en el ámbito de aplicación de este título deberán disponer los medios necesarios para garantizar que las personas con dificultades para relacionarse electrónicamente con ellos dispongan de canales de atención accesibles y de calidad, tanto presenciales como remotos, con el objetivo de facilitarles el ejercicio de sus derechos y el cumplimiento de sus obligaciones.

2. Los sujetos incluidos en el ámbito de aplicación de este título atenderán a la ciudadanía, de acuerdo con sus características personales, especialmente cuando se trate de personas mayores, con diversidad o afectadas por la brecha digital.

*Artículo 27. Asistencia a través del personal funcionario habilitado*

1. Los sujetos incluidos en el ámbito de aplicación de este título, en el ejercicio de potestades administrativas, asistirán, en el uso de medios electrónicos, a las personas físicas no obligadas que así lo soliciten, y les ayudarán a relacionarse electrónicamente a través del personal funcionario habilitado.

2. La Generalitat impulsará las medidas necesarias para que las personas que, por motivos de salud o movilidad, no puedan desplazarse para ser asistidas presencialmente por el personal funcionario habilitado puedan hacerlo a distancia mediante sistemas de atención en remoto que garanticen una total seguridad jurídica y tecnológica.

3. Se establecerán las medidas para garantizar que los servicios de videollamada permitan verificar la identidad de la persona y acreditar la autenticidad de la expresión de su voluntad y consentimiento, así como la integridad e inalterabilidad de los documentos, de acuerdo con la normativa en materia de administración electrónica.

*Artículo 28. Otros sistemas de asistencia*

1. En las oficinas de atención presencial de la Generalitat se facilitarán los medios técnicos necesarios para que la ciudadanía pueda relacionarse digitalmente con la Administración de la Generalitat y su sector público instrumental. Asimismo, se garantizará la posibilidad de que las personas interesadas puedan ser guiadas por personal especializado.

2. Se habilitarán servicios de videollamada para la atención de las consultas relacionadas con la asistencia en el uso de medios electrónicos.

*Artículo 29. Formación*

La Generalitat impulsará la realización de acciones formativas dirigidas a la ciudadanía en general y, especialmente, a aquellos colectivos más afectados por la brecha digital, para favorecer la inclusión digital y el uso de los servicios digitales.

*Artículo 30. Espacio de participación ciudadana*

En el marco de legislación reguladora de la participación ciudadana, la Generalitat establecerá un espacio específico para facilitar el debate y la escucha activa de la ciudadanía, con la finalidad de generar respuestas prácticas y eficaces a la situación de la brecha digital en la administración.

CAPÍTULO VI

*Otras medidas de simplificación*

Sección 1ª

Plazos de resolución y sentido del silencio

*Artículo 31. Sentido del silencio*

La falta de resolución y notificación en plazo en los procedimientos administrativos de la Generalitat tendrá efectos estimatorios, excepto en los supuestos en los que una norma con rango de ley o una norma de Derecho de la Unión Europea o de Derecho internacional aplicable en España establezcan lo contrario, lo cual deberá quedar debidamente justificado en la Memoria del Análisis de Impacto Normativo. Cuando el procedimiento tenga por objeto el acceso a actividades o su ejercicio, la ley que disponga el carácter desestimatorio del silencio deberá fundarse en la concurrencia de razones imperiosas de interés general.

*Artículo 32. Reducción en los plazos de resolución*

1. Como regla general, y de acuerdo con la normativa básica estatal, el plazo máximo de notificación de la resolución en todos los procedimientos administrativos competencia de la Generalitat será de tres meses.

2. Excepcionalmente, y de forma motivada podrá establecerse un plazo superior. Este plazo no podrá exceder de seis meses salvo que una norma con rango de ley establezca uno mayor o así venga previsto en el Derecho de la Unión Europea.

Sección 2ª

Petición de datos e interoperabilidad

*Artículo 33. Registro electrónico de información de personas usuarias*

1. Se crea el Registro electrónico de información de personas usuarias, que se relacionan con la Generalitat, adscrito al órgano competente en materia de simplificación administrativa, que constituirá la base de datos identificativos y de contacto común para todos los procedimientos administrativos.

2. La puesta en marcha de este registro se fundamenta en el interés público esencial.

3. Las personas interesadas tendrán derecho a:

– Acceder a los datos de su titularidad.

– Rectificar y suprimir los datos y documentos, en cualquier momento, siempre que se cumplan los requisitos legalmente exigibles.

– Oponerse o, si es legalmente exigible, otorgar o retirar el consentimiento para la consulta de su información por parte de la Administración de la Generalitat.

– Conocer qué entidades han tenido acceso a sus datos o documentos.

4. Mediante la suscripción de los oportunos convenios, los entes de la Administración local podrán tener acceso a la consulta de la información que consta en el Registro electrónico de información de personas usuarias.

*Artículo 34. Petición de datos y documentos*

1. Los sujetos incluidos en el ámbito de aplicación del título I no podrán solicitar a las personas interesadas la aportación de datos o documentos que se puedan interoperar o que se encuentren disponibles en el Registro electrónico de información de personas usuarias.

2. Para hacer posible la interoperabilidad, la Generalitat suscribirá con otras administraciones públicas convenios u otros instrumentos que permitan consultar los datos y documentos. El intercambio de información requiere garantizar la continuidad del acceso a los datos y a los sistemas que la soportan.

3. La petición de datos personales y de los documentos que los contengan, no disponibles en la Plataforma Autonómica de Interoperabilidad, a otros órganos o entidades públicas, deberá realizarse mediante solicitud formal, indicando la base de legitimación, la finalidad del tratamiento de los datos y la aplicación de los principios de protección de datos. La cesión de los datos personales solicitados se realizará siempre que la petición cumpla con los requisitos indicados, adoptando las medidas técnicas y organizativas necesarias para garantizar su seguridad, confidencialidad e integridad.

Sección 3ª

Entes habilitados

*Artículo 35. Entes habilitados*

1. Los sujetos incluidos en el ámbito de aplicación del presente título podrán habilitar con carácter general o específico a personas físicas o jurídicas ajenas a la administración, para la realización de determinadas transacciones electrónicas en representación de las personas interesadas. No obstante, la persona interesada podrá siempre comparecer por sí misma en el procedimiento.

2. Dicha habilitación será objeto de desarrollo reglamentario, que establecerá los trámites objeto de la habilitación, y las condiciones y obligaciones aplicables.

3. Los entes habilitados deberán ostentar la representación necesaria para cada actuación.

4. Los entes habilitados se inscribirán de oficio en el Registro de Entes Habilitados, que será público y accesible a través del Portal de Transparencia.

Sección 4ª

Gobierno del dato y dato único

*Artículo 36. Gobierno del dato*

1. La Generalitat aprobará mediante acuerdo del Consell un modelo de gobierno del dato, como instrumento organizativo que determinará los criterios y elementos que definirán el gobierno de los datos en la Administración de la Generalitat y su sector público instrumental.

2. El gobierno del dato estará orientado a la consecución de una gestión pública cercana a la ciudadanía, automatizada y segura basada en los siguientes principios de actuación:

a) Transparencia respecto de la capacidad de poner a disposición de otros órganos o administraciones públicas nuevos datos o documentos.

b) Protección de datos personales desde el diseño y por defecto.

c) Corresponsabilidad desde que se capturan, procesan y almacenan los datos hasta que se archivan.

d) Coordinación entre los órganos respecto de las funciones o roles que se establezcan.

e) Estandarización, preservando la homogeneidad semántica y sintáctica respecto al significado que tienen los datos.

f) Calidad del dato mediante el establecimiento de fuentes o base de datos únicos.

g) Impacto en la gestión pública.

h) Analítica de datos.

i) Finalidad estadística de interés de la Generalitat.

j) Cumplimiento normativo.

3. Las personas tendrán acceso a las consultas de datos y documentos que sobre los mismos se realicen desde el Punto de Acceso General de la Generalitat.

CAPÍTULO VII

*Medidas internas de simplificación*

*Artículo 37. Gestor de expedientes común*

1. Se implantará un gestor de expedientes común para los procedimientos competencia de la Administración de la Generalitat y de las entidades del sector público instrumental en el ejercicio de potestades administrativas, como sistema corporativo de tramitación de expedientes.

2. En el entorno de la tramitación de un expediente todas las peticiones que se hagan entre los órganos competentes se guardarán en el gestor de expedientes, pudiéndose consultar la evidencia de la fecha de la petición y de la respuesta.

*Artículo 38. Gestión por procesos*

1. En el ámbito de la Administración de la Generalitat y su sector público instrumental se implantará una metodología de gestión por procesos, que fomentará la mejora continua en la prestación de los servicios públicos, a través de la modelización de los sistemas como un conjunto de procesos interrelacionados a través de interacciones causa-efecto, que garantizará la coordinación de los procesos entre sí, mejorando la efectividad y la satisfacción de todas las personas y entidades implicadas.

2. Los procedimientos y trámites se agruparán en temas, lo que permitirá disponer de una información común y estandarizada de los procesos de la Administración y su sector público, gestionar de forma coordinada y simplificada los procesos y los procedimientos y llevar a cabo una planificación estratégica de los servicios públicos sobre la base de la información de calidad disponible según criterios homogéneos.

*Artículo 39. Revisión de procedimientos*

La Administración de la Generalitat y su sector público instrumental deberán calcular y evaluar, con la periodicidad que se fije por la Oficina de Simplificación Administrativa y Gobierno del Dato y asistida por esta, los tiempos medios de tramitación de los expedientes administrativos de su competencia, identificando dilaciones indebidas y sus causas, sean estas regulatorias, de gestión administrativa o tecnológicas.

*Artículo 40. Formación y participación de las personas empleadas públicas*

1. La Administración de la Generalitat y su sector público instrumental garantizarán la formación permanente y específica del personal empleado público en materia de simplificación administrativa en su triple vertiente normativa, organizativa y procedimental, así como en materia de competencias digitales.

2. Se garantizará la participación del personal empleado público en el diseño de los servicios digitales, incorporando mecanismos para compartir y gestionar el conocimiento y el fomento de soluciones innovadoras.

CAPÍTULO VIII

*Nuevas tecnologías para la administración electrónica de la Generalitat*

*Artículo 41. Actuación administrativa automatizada*

1. Como medida de simplificación, agilización y de reducción de cargas administrativas, se promoverá activamente el uso de las actuaciones administrativas automatizadas.

2. Las actuaciones administrativas automatizadas habilitarán servicios que permitirán la descarga telemática de acreditaciones de actos o actuaciones contemplados en su norma de creación, en los que no hay intervención directa del personal empleado público, y que estarán sujetos a los sistemas establecidos en la normativa reguladora de la administración electrónica.

*Artículo 42. Robotización de los procedimientos administrativos*

Se impulsará la implantación de la robotización en todas aquellas tareas, trámites y procedimientos administrativos susceptibles de realizarse sin intervención de las personas, por su carácter repetitivo, rutinario, mecánico, de revisión o comprobación de datos, especialmente en los casos de procedimientos de tramitación masiva, a fin de optimizar el trabajo, mediante la reducción de tiempos de respuesta, de errores, de costes y de cargas administrativas.

*Artículo 43. Uso de la inteligencia artificial*

1. La Generalitat impulsará la incorporación de soluciones basadas en inteligencia artificial para fomentar el crecimiento económico y la mejora en la atención de los servicios públicos por parte de la ciudadanía.

2. La inteligencia artificial se situará en el centro de la tramitación administrativa, en particular, respecto a la búsqueda guiada de trámites y la tramitación unificada.

3. En el uso de la inteligencia artificial se garantizarán los derechos y libertades de la ciudadanía, cumpliendo con lo dispuesto en la normativa reguladora de la protección de datos de carácter personal y de la inteligencia artificial.

4. Se deberá publicar la relación de sistemas algorítmicos o de inteligencia artificial que tengan impacto en los procedimientos administrativos o la prestación de los servicios públicos con la descripción de manera comprensible de su diseño y funcionamiento, el nivel de riesgo que implican y el punto de contacto al que poder dirigirse en cada caso, de acuerdo con los principios de transparencia y explicabilidad, en los términos dispuestos en la legislación en materia de transparencia.

*Artículo 44. Sistemas de identificación y firma*

1. La Generalitat posibilitará la obtención de certificados electrónicos para la identificación y firma personal de forma remota, a través de sistemas de videoconferencia, garantizando la seguridad y la protección de los datos personales.

2. La Generalitat regulará el uso de un sistema de identificación basado en un registro previo, en el que la identidad de la persona se acredite mediante la aportación de datos que solo conozca la persona titular de los mismos y se pueda contrastar en una base de datos a la que tenga acceso la Generalitat. Este sistema de identificación será utilizable únicamente en aquellos procedimientos y trámites correspondientes a sistemas de información cuyos servicios se hayan valorado como de nivel bajo en la dimensión de autenticidad conforme al Esquema Nacional de Seguridad.

3. El sistema de identificación descrito en el apartado anterior se podrá reforzar mediante un registro de identidad verificada, cuando la identidad de la persona sea contrastada por personal funcionario de la Generalitat, ya sea presencialmente, por sistema de videoconferencia, u otro mecanismo que proporcione un nivel similar de certeza en cuanto a la identidad de la persona interesada y los datos aportados. Cuando la identidad de la persona titular haya sido verificada de este modo, el sistema de identificación se podrá aplicar a cualquier procedimiento y trámite de la Generalitat.

4. Una vez la persona se haya registrado, podrá firmar en los procedimientos y trámites mediante la recepción de una clave de autenticación en el dispositivo que haya quedado acreditado en el proceso de registro previo. Para la gestión de este mecanismo de autenticación se admitirán las soluciones tecnológicas que acrediten que la persona está en posesión de un dispositivo electrónico concreto, y que tiene acceso a este, mediante los sistemas de control de acceso internos, constituyendo una identificación de doble factor.

CAPÍTULO IX

*Simplificación en los entes de la Administración local*

*Artículo 45. Implantación de la simplificación en la Administración local*

1. Los entes de la Administración local de la Comunitat Valenciana deberán aprobar normativas en materia simplificación administrativa, con la finalidad de hacer más eficientes sus procedimientos y trámites y reducir las cargas administrativas sobre las personas interesadas.

2. Asimismo, los entes de la Administración local se coordinarán con la Generalitat para, en la medida de lo posible, armonizar en sus ordenanzas la redacción de las materias de carácter técnico.

3. La Generalitat y los entes que integran la Administración local colaborarán y cooperarán con la finalidad de cumplir con las medidas que se establecen en este título.

4. A los efectos de lo dispuesto en el apartado anterior, los entes que integren la Administración local designarán una persona representante entre su personal para relacionarse con la Generalitat.

*Artículo 46. Colaboración en la simplificación administrativa*

1. Con la finalidad de ofrecer un servicio público de calidad, este título del decreto-ley establece un marco regulador común aplicable al conjunto de las administraciones públicas de la Comunitat Valenciana.

2. A tal efecto, la Generalitat impulsará la firma de los oportunos convenios con los entes de la Administración local de la Comunitat Valenciana, para establecer las medidas concretas y los mecanismos de interoperabilidad que permitan:

a) Su integración en el Canal Empresa, de manera que este portal ofrezca información completa del conjunto de los trámites y procedimientos que afectan a las empresas.

b) El acceso, a través del Punto de Acceso General de la Generalitat, de la información, los recursos y servicios disponibles, con la finalidad de disponer de información integrada y completa de los trámites y procedimientos del conjunto de las administraciones públicas de la Comunitat Valenciana.

c) La consulta al Registro electrónico de información de las personas usuarias.

d) La consulta y el acceso, por parte de las personas interesadas o personas que las representen, al área privada del Canal Empresa y a la carpeta ciudadana de la Generalitat, con las finalidades establecidas en este título I.

e) El uso en sus procedimientos de las entidades colaboradoras de certificación y los entes habilitados de la Generalitat.

f) El empleo del sistema de la Generalitat para el servicio de asistencia en el uso de medios electrónicos a las personas interesadas, a través del personal funcionario habilitado de las entidades locales, para la realización de actuaciones y trámites de la Generalitat, así como la profundización en el conocimiento de la brecha digital, a través de los espacios de participación o cualquier otro instrumento que se considere apropiado.

g) El impulso conjunto de los proyectos declarados de especial interés para la Comunitat Valenciana, lo que implicará coordinarse con la Oficina de inversiones y proyectos estratégicos para analizar los procedimientos, acordar su tramitación de urgencia y despacho prioritario y realizar el seguimiento de los proyectos.

*Artículo 47. Declaración responsable ambiental y comunicación de actividades inocuas*

Cuando la apertura de actividades esté sujeta a declaración responsable ambiental o comunicación de actividades inocuas, en la tramitación y resolución de los procedimientos de registros y autorizaciones regulados en la legislación sectorial no ambiental de la Generalitat no se podrá exigir el acta de comprobación favorable del ente local si esta sigue pendiente de emisión tras haberse superado el plazo máximo establecido por la norma para la realización de la visita de comprobación.

CAPÍTULO X

*Régimen sancionador en el ámbito de la Generalitat*

*Artículo 48. Ámbito sancionador*

El régimen sancionador previsto en este capítulo tiene por objeto tipificar las infracciones y sanciones derivadas del incumplimiento de las obligaciones contenidas en las declaraciones responsables y comunicaciones, así como de las obligaciones de los organismos o entidades colaboradoras reguladas en la normativa sectorial en relación con dichas declaraciones y comunicaciones, al igual que del incumplimiento de las obligaciones establecidas en este título para las entidades colaboradoras de certificación y para los entes habilitados.

*Artículo 49. Competencia sancionadora*

1. La incoación de los procedimientos sancionadores corresponderá al órgano directivo competente por razón de la materia donde se aporte la declaración responsable o comunicación o donde operen los organismos de certificación, entidades colaboradoras sectoriales, entidades colaboradoras de certificación y entes habilitados, y la instrucción corresponderá a la persona empleada pública designada a tal efecto.

2. Serán competentes para sancionar:

a) La persona titular del órgano directivo periférico o central competente por razón de la materia para la imposición de sanciones por infracciones leves y graves.

b) La persona titular del departamento competente por razón de la materia para la imposición de sanciones por infracciones muy graves.

3. En las entidades del sector público instrumental será competente la persona que determinen sus normas de creación y funcionamiento.

*Artículo 50. Responsables*

1. A los efectos de este capítulo, se considerarán responsables de la infracción:

a) Quienes tengan la obligación de presentar o presenten declaración responsable o comunicación, así como los organismos o entidades colaboradoras reguladas en la normativa sectorial que las certifiquen.

b) En los supuestos de las entidades colaboradoras de certificación, quienes suscriban los certificados emitidos por las mismas, y la propia entidad en el caso de tener constancia y conocimiento de que la actuación llevada a cabo por la persona suscribiente fuera constitutiva de infracción.

c) El personal de los entes habilitados que realice la transacción electrónica en representación de las personas interesadas, cuando se compruebe la realización de hechos constitutivos de infracción que le pudieran ser imputables. Así mismo, el propio ente habilitado cuando tenga constancia y conocimiento de la actuación llevada a cabo por su personal y de que la misma es constitutiva de infracción.

2. Ante una misma infracción, y en el caso de existir una pluralidad de responsables, estos responderán solidariamente.

3. Las responsabilidades administrativas que se deriven de la comisión de una infracción serán compatibles con la exigencia a la persona infractora de la reposición de la situación alterada por ella misma a su estado originario, así como con la indemnización por los daños y perjuicios causados, que será determinada y exigida por el órgano al que corresponda el ejercicio de la potestad sancionadora.

*Artículo 51. Tipicidad*

1. Solo constituyen infracciones administrativas, a los efectos de lo establecido en este capítulo, las acciones y omisiones tipificadas en este como infracciones leves, graves o muy graves.

2. Por la comisión de las infracciones administrativas señaladas anteriormente, deberán imponerse las sanciones reguladas en este capítulo.

*Artículo 52. Infracciones leves*

Tendrán la consideración de infracciones leves:

a) La inexactitud, falsedad u omisión, de carácter no esencial, en cualquier dato contenido en la declaración responsable o comunicación aportada por las personas interesadas o certificada por los organismos de certificación administrativa o las entidades colaboradoras previstas en la regulación sectorial correspondiente.

b) La inexactitud, falsedad u omisión, de carácter no esencial, cometido por las entidades colaboradoras de certificación o entes habilitados regulados en este título.

b) El incumplimiento de los requerimientos específicos o las medidas cautelares que formule la autoridad competente dentro del plazo concedido al efecto, siempre que se produzca por primera vez.

c) La falta de subsanación de las deficiencias detectadas en inspecciones y revisiones reglamentarias en el plazo señalado en el acta correspondiente o la falta de acreditación de tal subsanación ante la Administración, siempre que dichas deficiencias no constituyan infracción grave o muy grave.

d) La falta de colaboración con la Administración en el ejercicio de las funciones de comprobación, inspección y control.

e) El incumplimiento por negligencia de los requisitos u obligaciones establecidos.

f) La falta de comunicación a la administración competente de la modificación de cualquier dato de carácter no esencial incluido en la declaración responsable o comunicación.

Artículo 53. Infracciones graves

Tendrán la consideración de infracciones graves:

a) El inicio o desarrollo de las actividades o de la ejecución de proyectos sin la presentación de la correspondiente declaración responsable o comunicación.

b) La inexactitud, falsedad u omisión, de carácter esencial, en cualquier dato o manifestación contenida en la declaración responsable o comunicación.

Se considerará esencial, en todo caso, la información relativa a la titularidad de la actividad, la naturaleza de esta, el cumplimiento de las obligaciones relativas a la adopción de las medidas de seguridad en el ejercicio de la actividad, incluidas las relativas a la protección del medio ambiente, y de aquellas obligaciones que afecten a la salud de las personas consumidoras y usuarias.

c) No estar en posesión de la documentación o el proyecto a los que hace referencia la declaración responsable o la comunicación, o bien la falsedad, inexactitud u omisión en el contenido de dicha documentación, así como la incorrecta certificación de cualesquiera de estas cuestiones por los organismos de certificación administrativa o las entidades colaboradoras previstas en la regulación sectorial.

d) La falta de firma por personal técnico competente de los proyectos que lo requieran o la emisión de certificación por organismo de certificación administrativa o entidad colaboradora de proyectos sin dicha firma preceptiva.

e) La obstaculización del ejercicio de las funciones inspectoras.

f) El incumplimiento de los requerimientos específicos y de las medidas cautelares que formule la autoridad competente, cuando se produzca de modo reiterado.

g) La expedición de certificados, informes o actas cuyo contenido no se ajuste a la realidad de los hechos.

h) La redacción y firma de proyectos o memorias técnicas cuyo contenido no se ajuste a las prescripciones establecidas en la normativa aplicable para la iniciación y/o ejercicio de actividades.

i) Las inspecciones, los ensayos o las pruebas efectuados por organismos de certificación o entidades colaboradoras de forma incompleta o con resultados inexactos por una insuficiente constatación de los hechos o por la deficiente aplicación de normas técnicas.

j) El incumplimiento de las obligaciones derivadas de la acreditación de entidades colaboradoras de certificación o entes habilitados, salvo que constituya infracción muy grave.

k) La falta de comunicación a la Administración de la modificación de cualquier dato de carácter esencial incluido en la declaración responsable o comunicación.

l) La reincidencia en falta leve por la que hubiese sido sancionado en el plazo de los dos años anteriores a la comisión de esta.

*Artículo 54. Infracciones muy graves*

Tendrán la consideración de infracciones muy graves:

a) El incumplimiento doloso de los requisitos, obligaciones o prohibiciones aplicables a la actividad o proyecto.

b) Las tipificadas como infracciones graves cuando de las mismas resulte un daño muy grave o se derive un peligro muy grave o inminente.

c) La negativa absoluta a facilitar información o prestar colaboración al personal inspector.

d) El incurrir en las causas de incompatibilidad reguladas en el presente título.

e) El incumplimiento de la obligación de aseguramiento de riesgos por las entidades colaboradoras de certificación.

f) La reincidencia en falta grave por la que se hubiese sido sancionado en el plazo de los dos años anteriores a la comisión de esta.

*Artículo 55. Reiteración y reincidencia*

1. Se entenderá que existe reiteración cuando se cometa una nueva infracción de la misma índole, dentro del plazo de un año después de la anterior, sin que medie resolución firme en vía administrativa.

2. La reincidencia se producirá por comisión en el término de un año de más de una infracción de la misma naturaleza, ya sancionada con anterioridad, cuando así haya sido declarado por resolución firme en vía administrativa.

*Artículo 56 Graduación de las sanciones*

1. Para la graduación de las sanciones se considerarán los criterios regulados en la normativa básica estatal.

2. A estos efectos, será sancionable, como infracción continuada, la realización de una pluralidad de acciones u omisiones que infrinjan el mismo o semejantes preceptos administrativos, en ejecución de un plan preconcebido o aprovechando idéntica ocasión.

*Artículo 57. Clases de sanciones*

1. Las infracciones en esta materia se sancionarán mediante la imposición de sanciones pecuniarias y, cuando proceda, mediante sanciones no pecuniarias. Estos dos tipos de sanciones serán compatibles entre sí y se podrán imponer de manera simultánea en el caso de las infracciones graves y muy graves, en atención a la naturaleza de la infracción.

2. Las sanciones pecuniarias consistirán en una multa.

3. Las sanciones no pecuniarias, que se podrán imponer en caso de infracciones graves o muy graves, podrán consistir en:

a) Suspensión con carácter definitivo o temporal de la actividad, de la ejecución del proyecto o, en su caso, clausura del establecimiento. El acuerdo de cierre deberá determinar las medidas complementarias para su plena eficacia.

b) Inhabilitación, por un periodo mínimo de seis meses y máximo de cinco años, para el desarrollo de la actividad o la promoción de proyectos análogos, percibir subvenciones o beneficiarse de incentivos fiscales.

c) Resarcimiento de todos los gastos que haya generado la intervención a cuenta de la persona infractora.

d) Decomiso de los beneficios obtenidos como consecuencia de la comisión de la infracción y, en particular, de los derivados de actividades o proyectos que, debiendo tenerla, no cuenten con la declaración responsable o comunicación.

e) Obligación de restitución del estado de las cosas a la situación previa a la comisión de la infracción.

f) Pérdida de la condición de entidad colaboradora de certificación o de ente habilitado y prohibición de obtener nueva acreditación o habilitación, por un periodo de entre seis meses y cinco años.

*Artículo 58. Cuantía de las sanciones*

1. Las infracciones leves se sancionarán con multas de hasta 6.000 euros.

2. Las infracciones graves se sancionarán con multas de 6.001 euros a 120.000 euros.

3. Las infracciones muy graves se sancionarán con multa de 120.001 euros a 1.000.000 euros.

*Artículo 59. Caducidad y prescripción*

1. El plazo máximo para resolver y notificar será de seis meses desde la fecha de adopción del acuerdo de iniciación del procedimiento sancionador. Transcurrido este plazo, excepto que concurran causas que legalmente produzcan la suspensión del procedimiento, se producirá la caducidad de este.

2. Las infracciones muy graves prescribirán a los tres años, las graves a los dos años y las leves a los seis meses; las sanciones impuestas por faltas muy graves prescribirán a los tres años, las impuestas por faltas graves a los dos años y las impuestas por faltas leves al año.

3. El inicio del cómputo de los plazos de prescripción de las infracciones y sanciones será el regulado en la normativa básica estatal.

**TÍTULO II**

**Medidas en materia de Administración local, transparencia, participación y convenios de colaboración**

CAPÍTULO I

*Administración local*

*Artículo 60. Modificación de la Ley 8/2010, de 23 de junio, de régimen local de la Comunitat Valenciana*

La Ley 8/2010, de 23 de junio, de régimen local de la Comunitat Valenciana, queda modificada como sigue:

Uno. Se modifican los apartados 1 y 2 del artículo 170, que quedan redactados de la siguiente manera:

"Artículo 170. Procedimientos

1. La creación y supresión de puestos de trabajo reservados a personal funcionario local con habilitación de carácter nacional se realizará por el órgano directivo competente en materia de administración local, de oficio o a instancia de la entidad local interesada.

2. Los puestos de colaboración serán creados discrecionalmente por la propia entidad local, en los términos que reglamentariamente se desarrollen, correspondiendo al órgano directivo competente en materia de Administración local la clasificación de los mismos.»

Dos. Se modifica el apartado 1 del artículo 181, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 181. Desafectación de bienes comunales

1. Los bienes comunales que por su naturaleza intrínseca o por otras causas no hubieren sido objeto de disfrute de esta índole durante más de diez años, aunque en alguno de ellos se haya producido acto aislado de aprovechamiento, podrán ser desprovistos de su carácter comunal y calificados como patrimoniales mediante acuerdo de la entidad local respectiva. Este acuerdo requerirá, previa información pública, el voto favorable de la mayoría absoluta del número legal de miembros de la corporación y posterior aprobación del órgano directivo competente en materia de administración local.»

Tres. Se modifica el apartado 1 del artículo 191, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 191. Comunicación a la Generalitat

1. Toda enajenación, gravamen o permuta de bienes inmuebles habrá de comunicarse al órgano directivo competente en materia de administración local. Si su valor excediera el 25% de los recursos ordinarios del presupuesto anual de la corporación requerirá, además, la autorización de aquel.»

*Artículo 61. Modificación de la Ley 5/2023, de 13 de abril, Integral de medidas contra el despoblamiento y por la equidad territorial en la Comunitat Valenciana*

La Ley 5/2023, de 13 de abril, Integral de medidas contra el despoblamiento y por la equidad territorial en la Comunitat Valenciana, queda modificada como sigue:

Único. Se suprime el apartado 3 y se modifican los apartados 1 y 2 del artículo 6, que quedan redactados de la siguiente manera:

"Artículo 6. Informe de perspectiva sobre el despoblamiento

1. Los proyectos normativos con rango de ley de la Generalitat y los planes sectoriales que, de forma directa e inequívoca, afecten a municipios en riesgo de despoblación tendrán que incorporar una valoración de perspectiva sobre el despoblamiento, que incluya una evaluación del impacto en términos de reto demográfico, indicando que la normativa regulada y el desarrollo de los planes son adecuados a las singularidades y a los recursos administrativos disponibles en los municipios comprendidos en el artículo 15.

En caso de no afección, se dejará constancia de la concurrencia de esta circunstancia en la Memoria de Análisis de Impacto normativo o en el expediente de tramitación del plan sectorial, en su caso.

Este informe se elaborará por el departamento o centro directivo que proponga el anteproyecto de ley o proyecto de plan o programa, y deberá acompañar a la propuesta desde el inicio del proceso de tramitación.

2. El órgano competente en materia de políticas contra el despoblamiento proporcionará directrices, instrucciones y metodologías para facilitar la elaboración de dicho informe de perspectiva sobre el despoblamiento.»

*Artículo 62. Modificación del Decreto 92/2021, de 9 de julio, del Consell, de regulación del personal funcionario con habilitación de carácter nacional*

El Decreto 92/2021, de 9 de julio, del Consell, de regulación del personal funcionario con habilitación de carácter nacional, queda modificado como sigue:

Uno. Se modifican los apartados 1, 3 y 6 del artículo 2, que quedan redactados de la siguiente manera:

"Artículo 2. Creación, clasificación y supresión de puestos de trabajo necesarios reservados a personal funcionario con habilitación de carácter nacional

1. La creación, la clasificación y la supresión de los puestos de trabajo necesarios reservados a personal funcionario con habilitación de carácter nacional, así como la modificación en la clasificación de estos, las realizará el órgano directivo competente en materia de administración local, de oficio, en supuestos de desaparición de entes locales, o a instancia de la entidad local interesada.

[…]

3. Para la tramitación de los procedimientos de creación, clasificación, supresión y reclasificación de los puestos necesarios se certificará por la secretaría:

a) El acuerdo plenario en que se proponga la creación, la clasificación, la supresión o la reclasificación.

b) La población municipal que hay, según la última revisión anual del padrón de habitantes. Este requisito no será exigible para las mancomunidades de municipios.

c) La realización del trámite de audiencia a las personas interesadas y su resultado.

[…]

6. El órgano directivo competente en materia de administración local, a la vista de la documentación aportada, procederá, previos los informes oportunos, a dictar la resolución de creación, clasificación, supresión o modificación del puesto.»

Dos. Se modifica el apartado 2 del artículo 3, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 3. Creación, clasificación y supresión de los puestos de colaboración reservados a personal funcionario con habilitación de carácter nacional

[…]

2. La clasificación de estos puestos de colaboración corresponde, en todo caso, al órgano directivo competente en materia de administración local, que la realizará a propuesta de la entidad local interesada, a la cual se deberá adjuntar un certificado de la secretaría, acreditativo de la modificación de la plantilla o relación de puestos de trabajo, así como de la publicación definitiva de esta en el Boletín Oficial de la Provincia.»

Tres. Se modifica el apartado 2 del artículo 4, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 4. Creación, clasificación y supresión de los puestos de trabajo reservados a personal funcionario con habilitación de carácter nacional en mancomunidades de municipios

[…]

2. La creación y la clasificación de los puestos reservados a personal funcionario con habilitación de carácter nacional en las mancomunidades de municipios corresponderá al órgano directivo competente en materia de administración local, que la realizará a propuesta de la entidad interesada. Los puestos se podrán clasificar en categoría primera, segunda o tercera.

En tanto el órgano autonómico competente no cree y clasifique el citado puesto, estas funciones pueden ser ejercidas con carácter voluntario y retribuido, por algún funcionario o alguna funcionaria con habilitación de carácter nacional de alguno de los municipios que integren la mancomunidad o, en su defecto, por personal funcionario con habilitación nacional de una entidad local no integrante de esta, cuya designación previa será efectuada por el pleno de la entidad local y será notificada al órgano autonómico competente en materia de administración local. Este nombramiento no podrá tener una duración superior a un año.»

Cuatro. Se modifica el apartado 2 del artículo 6, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 6. Puestos en entidades de ámbito territorial inferior al municipal

[…]

2. Corresponde al órgano directivo competente en materia de administración local, de oficio o a instancia de la entidad local menor correspondiente, la creación, la clasificación y la supresión de los puestos de trabajo reservados a personal funcionario con habilitación de carácter nacional y, en su caso, la exención de la obligación de mantener estos puestos, cuando concurran las circunstancias previstas en el artículo 10 de este decreto. Así mismo, estas entidades podrán formar agrupaciones en los términos previstos en el presente decreto.»

Cinco. Se modifican los apartados 1 y 3 del artículo 12, que quedan redactados de la siguiente manera:

"Artículo 12. Procedimiento

1. El procedimiento para solicitar la exención se iniciará mediante un acuerdo plenario de la entidad local, en el que se hará mención expresa al cumplimiento de los requisitos establecidos en el presente capítulo, y corresponderá al órgano directivo competente en materia de administración local su resolución, previo informe de la diputación provincial correspondiente. En el acuerdo plenario deberá hacerse mención expresa a la imposibilidad de mantener el puesto eximido mediante la agrupación con otras entidades locales.

[…]

3. Cuando desaparezcan las circunstancias que justificaron la exención de un puesto de trabajo, la entidad local afectada tendrá que solicitar la revocación de esta y proceder a la creación y clasificación del puesto de trabajo correspondiente, lo que llevará a cabo el órgano directivo competente en materia de administración local, con el informe preceptivo previo de la diputación provincial correspondiente.»

CAPÍTULO II

*Transparencia*

*Artículo 63. Modificación de la Ley 1/2022, de 13 de abril, de transparencia y buen gobierno de la Comunitat Valenciana*

La Ley 1/2022, de 13 de abril, de transparencia y buen gobierno de la Comunitat Valenciana, se modifica como sigue:

Uno. Se modifican la letra l) del apartado 1 y la letra a) del apartado 2 del artículo 16, que quedan redactadas de la siguiente manera:

"Artículo 16. Información de relevancia jurídica

1. Las administraciones públicas del artículo 3.2 deben publicar:

[…]

l) La relación de sistemas de inteligencia artificial de alto riesgo de acuerdo con el reglamento de inteligencia artificial que desarrollen o implanten. Asimismo, se incluirá la relación de sistemas automatizados y sistemas de inteligencia artificial de uso general cuyo empleo impacte de manera significativa en los procedimientos administrativos o la prestación de los servicios públicos. Sin perjuicio de su desarrollo reglamentario, y de acuerdo con los principios de transparencia y explicabilidad, la información a facilitar incluirá la descripción, en un lenguaje claro y sencillo, del diseño, funcionamiento y lógica del sistema, su finalidad, su incidencia en las decisiones públicas, el nivel de riesgo que implica, la importancia y consecuencias previstas para la ciudadanía, el punto de contacto al que poder dirigirse, y en su caso, el órgano u órganos competentes a efectos de impugnación. Asimismo, se informará de los criterios generales de impacto y riesgo adoptados para delimitar los sistemas a los que se debe dar publicidad.

2. Además, la Administración de la Generalitat y su sector público instrumental tienen que publicar la información siguiente, adaptada a sus particularidades organizativas:

a) Aquellos informes jurídicos facultativos de la Abogacía General de la Generalitat que den respuesta a consultas planteadas, en la medida que suponen una interpretación del derecho, es decir, que tengan incidencia sobre la interpretación y la aplicación de las normas. Cada informe jurídico formulado por la Abogacía deberá indicar si tiene o no incidencia sobre la interpretación y aplicación de las normas y por tanto si debe o no ser objeto de publicidad activa.»

Dos. Se modifica el título y los apartados 2 y 3 y se añade un nuevo apartado 4, en el artículo 21, que quedan redactados de la siguiente manera:

"Artículo 21. Información relativa a convenios de colaboración, encomiendas de gestión, encargos de ejecución a medios propios y acción concertada

[…]

2. Las administraciones públicas y su sector público instrumental deben publicar el texto íntegro de las encomiendas de gestión y encargos a medios propios.

En los encargos a medios propios anualmente se indicará el porcentaje de la actividad realizada por el medio propio a favor de los entes de control. Así mismo, se tienen que indicar los motivos que justifiquen que no se prestan los servicios con los medios personales con los que cuenta el órgano o entidad que encarga y, si procede, las razones que acrediten que no se haya licitado la contratación del servicio de conformidad con lo previsto en la legislación de contratos del sector público.

3. En los convenios, encomiendas de gestión y encargos a medios propios se indicará aquellas cláusulas que contengan información de carácter confidencial y las razones que lo justifiquen, de acuerdo con lo dispuesto en la normativa sectorial que les sea aplicable, estando sometidas a publicidad activa aquellas partes no confidenciales, así como sus modificaciones y adendas, si las hubiera.

4. La Administración de la Generalitat tiene que publicar información sobre la acción concertada con entidades de iniciativa social para la prestación de servicios sociales. En concreto, deberán publicarse la convocatoria de los acuerdos de acción concertada y resolución de concesión, los conciertos sociales con cada entidad, así como las prórrogas, ampliaciones y minoraciones, revisiones y modificaciones.»

Tres. Se añade el nuevo apartado 7 al artículo 33, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 33. Tramitación

[…]

7. De acuerdo con el principio de simplificación administrativa, las notificaciones dirigidas a la persona solicitante de la información podrán acumularse en un solo acto cuando lo permita el cumplimiento de los plazos.»

Cuatro. Se modifica el apartado 1 del artículo 35, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 35. Órganos competentes para la resolución del procedimiento de solicitud de acceso a la información pública

1. En el ámbito de la Administración de la Generalitat son competentes para la resolución del procedimiento las personas titulares de los órganos superiores y directivos responsables funcionales de la información solicitada o aquellos en los que deleguen.»

Cinco. Se modifica el apartado 5 del artículo 40, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 40. Apertura de datos

[…]

5. En este proceso de apertura de datos, hay que priorizar aquellos datos considerados de alto valor por su potencial para generar beneficios socioeconómicos o medioambientales importantes y servicios innovadores, beneficiar a un gran número de personas usuarias y pymes, contribuir a generar ingresos y por la posibilidad de ser combinados con otros conjuntos de datos. La definición concreta de los datos considerados de alto valor será la que establezca la normativa estatal y europea de aplicación.»

Seis. Se suprime el apartado 5 del artículo 42.

Siete. Se modifica el título y los apartados 1 y 2 del artículo 44, que quedan redactados de la siguiente manera:

"Artículo 44. Comisión Interdepartamental de Gobierno Abierto

1. Para la coordinación general en materia de gobierno abierto en el ámbito de la Administración de la Generalitat y su sector público instrumental se crea la Comisión Interdepartamental de Gobierno Abierto. Tiene, entre sus funciones, la colaboración con la conselleria competente en materia de gobierno abierto en la planificación directiva y operativa, el seguimiento periódico y la evaluación de las acciones en la materia. Así mismo, podrá aprobar instrucciones y fijar criterios en la materia.

2. La Comisión Interdepartamental de Gobierno Abierto será asistida en el ejercicio de sus funciones por una comisión técnica designada a tal efecto, que presidirá el centro directivo competente en materia de gobierno abierto.»

Ocho. Se suprime el apartado 2 y se modifica el título, el apartado 1 y el apartado 4 del artículo 45, que quedan redactados de la siguiente manera:

"Artículo 45. Unidades de transparencia y participación

1. En cada departamento del Consell se creará, dependiente de la subsecretaria, una unidad administrativa específica con funciones en materia de transparencia, acceso a la información pública, datos abiertos y participación ciudadana, que contará con los recursos humanos y materiales necesarios para el correcto cumplimiento de sus funciones. Esta unidad se encargará de coordinar las actuaciones en estas materias en el ámbito de cada departamento y de colaborar en el seguimiento de su cumplimiento con el centro directivo competente en materia de gobierno abierto, con el fin de asegurar la implementación de las políticas de gobierno abierto de forma homogénea en todos los ámbitos de la actuación administrativa. Asimismo, deberá impulsar y fomentar actuaciones de difusión y conocimiento, así como velar por el cumplimiento de las obligaciones de gobierno abierto en el ámbito de su competencia. Reglamentariamente se regulará la posibilidad de que estas unidades puedan asumir funciones en materia de protección de datos y en la coordinación de la gestión de los sistemas de información.

2. [Suprimido]

[…]

4. El resto de los órganos y unidades del departamento habrán de prestar la máxima colaboración a la unidad de transparencia y participación en el cumplimiento de sus funciones. Cada órgano será responsable de ejecutar aquellos procesos participativos de acuerdo con sus competencias, facilitar la información pública que obre en su poder que sea objeto de publicidad activa, de tramitar y resolver las solicitudes de información pública que sean de su competencia y de llevar a cabo las medidas necesarias para hacer pública la información que generen en la actividad administrativa como datos abiertos, en las condiciones y con las características que establece esta ley y con la coordinación del órgano competente en materia de transparencia y de los previstos en este artículo.»

Nueve. Se suprime el artículo 61.

CAPÍTULO III

*Participación*

*Artículo 64. Modificación de la Ley 4/2023, de 13 de abril, de la Generalitat, de participación ciudadana y fomento del asociacionismo de la Comunitat Valenciana*

La Ley 4/2023, de 13 de abril, de la Generalitat, de participación ciudadana y fomento del asociacionismo de la Comunitat Valenciana, queda modificada como sigue:

Uno. Se modifica el apartado 6, del artículo 12, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 12. Iniciativa ciudadana en el ámbito de la Generalitat

[…]

6. Conseguido este apoyo, el departamento competente en la materia dispondrá de un plazo de un mes para elaborar un informe con los argumentos presentados por la ciudadanía y con la postura de la Generalitat sobre la iniciativa según aspectos de valoración técnica, económica y de oportunidad. Este informe se publicará en el Portal de Participación de la Generalitat para conocimiento público.»

Dos. Se modifican los apartados 3 y 4 del artículo 14, que quedan redactados de la siguiente manera:

"Artículo 14. Disposiciones generales

[…]

3. En el ámbito de la Generalitat, tanto la fase de consulta pública previa como la audiencia ciudadana se llevarán a cabo a través del Portal de Participación del artículo 32, sin perjuicio de que las normas sectoriales establezcan otros medios de publicación complementarios.

4. Para cada fase se establecerá un mínimo de 15 días naturales, durante el cual la ciudadanía podrá manifestar sus observaciones y realizar aportaciones. En caso de que se haya declarado la urgencia de la tramitación del expediente, el plazo será 10 días naturales.»

Tres. Se modifica el apartado 1 del artículo 19, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 19. Los presupuestos participativos en el ámbito de la Generalitat

1. El Consell, mediante un acuerdo, determinará la dotación presupuestaria que se someterá al proceso participativo, los capítulos de gasto afectados y el calendario de ejecución. Los procesos de presupuestos participativos se convocarán cada cuatro años.»

Cuatro. Se modifica el apartado 2 del artículo 23, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 23. Auditoría ciudadana

[…]

2. La elección de las personas llamadas a participar en la auditoría se realizará de manera transparente, mediante sorteo de entre las que hayan manifestado interés para participar en los procesos de evaluación.»

Cinco. Se modifica el texto del artículo 42, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 42. Planificación estratégica de la Generalitat en materia de participación

En el ámbito de la Administración de la Generalitat y su sector público instrumental, el Consell, a propuesta del departamento competente en materia de transparencia y participación, aprobará el plan estratégico regulado en el artículo 46 de la Ley 1/2022, de 13 de abril, de transparencia y buen gobierno de la Comunitat Valenciana, que incluirá también la programación, la implantación y el seguimiento en materia de participación ciudadana, pasando a denominarse Plan Estratégico de Gobierno Abierto.»

Seis. Se modifican los apartados 1 y 2 del artículo 43, que quedan redactados de la siguiente manera:

"Artículo 43. Coordinación e impulso de la participación ciudadana en la Generalitat

1. Para la coordinación general en materia de participación ciudadana en el ámbito de la Administración de la Generalitat y su sector público instrumental, la Comisión Interdepartamental regulada en el artículo 44 de la Ley 1/2022, de 13 de abril, de transparencia y buen gobierno de la Comunitat Valenciana, asumirá también funciones de colaboración con el departamento competente en materia de participación en la planificación directiva y operativa, el seguimiento periódico y la evaluación de las acciones en la materia, denominándose Comisión Interdepartamental de Gobierno Abierto.

2. Con el fin de promover y velar por la aplicación de lo dispuesto en esta ley, en cada departamento del Consell y entidad del sector público las unidades administrativas reguladas en el artículo 45.1 de la Ley 1/2022, de 13 de abril, de transparencia y buen gobierno de la Comunitat Valenciana, asumirán también las funciones de impulso y coordinación con el órgano directivo competente en materia de participación ciudadana, denominándose Unidades Administrativas de Transparencia y Participación. No obstante, previo informe justificado de la subsecretaría correspondiente, y atendiendo al principio de autoorganización de cada departamento, podrá mantenerse la división entre las unidades de participación y las unidades de transparencia.»

CAPÍTULO IV

*Actividad de los grupos de interés*

*Artículo 65. Modificación de la Ley 25/2018, de 10 de diciembre, reguladora de la actividad de los grupos de interés de la Comunitat Valenciana*

La Ley 25/2018, de 10 de diciembre, reguladora de la actividad de los grupos de interés de la Comunitat Valenciana queda modificada como sigue:

Único. Se modifica el apartado 1 del artículo 18, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 18. Informe de participación de los grupos de interés en los procesos de elaboración de normas

1. Cuando las actividades de los grupos de interés previstas en el artículo 4 tengan la finalidad de influir en la elaboración y adopción de anteproyectos de ley y de proyectos de decreto del Consell, la conselleria competente para su tramitación emitirá un informe donde conste la identidad de las personas del artículo 2.1 que hayan mantenido contactos, directos o indirectos, orales o escritos, con cualquier persona que actúe en nombre o defensa de los intereses del grupo de interés con aquella finalidad. También se hará constar detalladamente en el informe la identidad de estas personas, la fecha y el objeto del contacto y la identificación de los grupos de interés para los cuales actúan, así como la postura y pretensiones del grupo de interés.

Este informe se sustanciará sin perjuicio del resto de informes previstos en las normas que regulan la participación ciudadana o la audiencia pública en los proyectos normativos. Por su naturaleza, se excluyen de esta obligación los decretos del Consell que aprueben o modifiquen instrumentos de planeamiento territorial, regulados por la legislación de ordenación del territorio.»

*Artículo 66. Modificación del Decreto 172/2021, de 15 de octubre, del Consell, de desarrollo de la Ley 25/2018, de 10 de diciembre, reguladora de la actividad de los grupos de interés de la Comunitat Valenciana*

El Decreto 172/2021, de 15 de octubre, del Consell, de desarrollo de la Ley 25/2018, de 10 de diciembre, reguladora de la actividad de los grupos de interés de la Comunitat Valenciana, queda modificada como sigue:

Único. Se modifica el apartado 2 del artículo 21, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 21. Informe de huella de los grupos de interés

[…]

2. Si previamente o a lo largo del procedimiento de elaboración de un anteproyecto de ley o de un proyecto de decreto del Consell no se han producido actividades de influencia relacionadas con el anteproyecto o proyecto, el órgano competente para su tramitación dejará constancia de esta circunstancia en la Memoria de Análisis de Impacto Normativo».

CAPÍTULO V

*Convenios de colaboración*

*Artículo 67. Modificación del Decreto 176/2014, de 10 de octubre, del Consell, por el que regula los convenios que suscriba la Generalitat y su registro*

El Decreto 176/2014, de 10 de octubre, del Consell, por el que regula los convenios que suscriba la Generalitat y su registro queda modificado como sigue:

Uno. Se modifican los apartados 1 y 2 del artículo 6, que quedan redactados de la siguiente manera:

"Artículo 6. Órganos competentes para elaborar, gestionar y suscribir convenios en el ámbito de la Administración del Consell

1. La propuesta y la elaboración de los proyectos de los diferentes convenios y de sus adendas, la adaptación de su contenido de acuerdo con los diversos informes que se emitan durante la tramitación del procedimiento, así como la propuesta y la elaboración de la modificación, la prórroga, la suspensión y la extinción de los convenios, corresponde a las personas titulares de los órganos superiores y de los centros directivos, en virtud de las competencias que tengan asignadas y en orden a las actuaciones que resulten necesarias para la consecución del objeto del convenio.

2. Con carácter general, el impulso, la tramitación, la coordinación, y, en su caso, el asesoramiento, en los procedimientos de elaboración de los convenios que suscriba la Generalitat es competencia de las personas titulares de las subsecretarías de los respectivos departamentos del Consell.»

Dos. Se modifican la letra a) del apartado 2, y la letra b) del apartado 6, del artículo 12, que quedan redactadas de la siguiente manera:

"Artículo 12. Actuaciones previas a la suscripción de convenios

[…]

2. Además, en los proyectos de convenio que comporten obligaciones económicas para la Generalitat:

a) Memoria económica suscrita por la persona titular del órgano proponente o, tratándose de organismos públicos, por el órgano que ejerza funciones equivalentes a estos.

[…]

6. La autorización del Consell para subscribir convenios será preceptiva en los siguientes casos:

[…]

b) convenios celebrados con personas físicas o jurídicas privadas de los que, directa o indirectamente, se deriven obligaciones económicas para la Administración de la Generalitat o para cualquiera de los entes instrumentales de su sector público, excepto aquellos convenios que instrumenten subvenciones de concesión directa cuando su cuantía no sea superior al importe que establezca, al respecto, la legislación en materia de hacienda pública de la Generalitat.»

Tres. Se modifica la disposición adicional tercera, que queda con la siguiente redacción:

"Tercera. Convenios tipo

Los convenios que versen sobre una misma materia y cuyo objeto y contenido sea idéntico, con la excepción de las partes firmantes y el importe y las actuaciones comprometidas, se podrán tramitar en un único procedimiento, que permita la emisión de un único informe de necesidad y oportunidad, una única memoria económica, un único informe del Registro de Convenios de la Generalitat, un único informe de la Abogacía General de la Generalitat, y, en su caso, un único informe de la Intervención o de otros órganos que hubieren de emitir informe siempre que, junto con las cláusulas comunes, se acompañe una relación de las partes con las que se ha de firmar cada convenio individualizado, y el importe y las actuaciones comprometidas en cada uno. Asimismo, la autorización para su suscripción, cuando esta sea preceptiva, se someterá al Consell en una única propuesta, que se referirá al convenio tipo, y que incluirá las singularidades de cada uno de los convenios que está previsto firmar.

A los efectos de la autorización preceptiva del Consell en el caso al que alude el párrafo b) del apartado 6 del artículo 12 de este decreto, la cuantía que se ha de computar es la suma de los importes de los convenios tramitados conjuntamente.»

**TÍTULO III**

**Medidas en materia de patrimonio cultural y deporte**

CAPÍTULO I

*Patrimonio cultural*

*Artículo 68. Modificación de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano*

La Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, queda modificada como sigue:

Uno. Se modifica el artículo 4, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 4. Colaboración entre las administraciones públicas

1. Las administraciones públicas valencianas actuarán de conformidad con el deber de colaboración, con el fin de mejorar la eficiencia de la gestión pública, facilitar la utilización conjunta de medios y servicios públicos y cumplir con la legislación de estabilidad presupuestaria y sostenibilidad financiera para la mejor consecución de los fines previstos en esta ley. La Generalitat prestará asistencia técnica a las demás administraciones públicas valencianas y establecerá los medios de colaboración con ellas en los casos y en la medida en que fuere necesario para el cumplimiento de los fines de la presente ley.

2. Los municipios están obligados a proteger y dar a conocer los valores del patrimonio cultural existente en su respectivo ámbito territorial. Para ello, podrán colaborar con la Generalitat, mediante las fórmulas de colaboración interadministrativa previstas en la presente ley y en la legislación sobre régimen local y sobre régimen jurídico del sector público, especialmente en los siguientes supuestos:

a) Tramitar, en los términos previstos en esta ley y en la legislación urbanística, medioambiental y demás que resulten de aplicación en materia de protección del patrimonio cultural, los instrumentos urbanísticos que garanticen la conservación, la difusión, el fomento, la investigación y el acrecentamiento del patrimonio cultural valenciano, en los términos y plazos establecidos al efecto.

b) Comunicar a la Administración de la Generalitat cualquier amenaza, daño o perturbación de su función social de que sean objeto tales bienes, así como las dificultades y necesidades de cualquier orden que tengan para el cumplimiento de las obligaciones establecidas en la presente Ley.

c) Adoptar las medidas cautelares necesarias para evitar el deterioro, la pérdida o la destrucción de los bienes del patrimonio cultural.

d) Ejercer las demás funciones que expresamente les atribuye esta ley.

Se dará preferencia a la suscripción de convenios de colaboración con aquellos municipios que cuenten con Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos y, en su caso, Planes Especiales de Protección o asuman el compromiso de su tramitación conforme a la letra a) de este apartado.

3. Las diputaciones provinciales y la Generalitat colaborarán en el desarrollo de los instrumentos urbanísticos previstos en los artículos 34 y 47 de esta ley, la conservación, la protección y la puesta en valor de los bienes integrantes del patrimonio cultural, mediante las fórmulas de colaboración interadministrativa previstas en la presente ley y en la legislación sobre régimen local y sobre régimen jurídico del sector público.

4. Las universidades valencianas podrán ejercer cuantas funciones les sean encomendadas por la conselleria competente en materia de cultura y colaborar con esta a través de los mismos mecanismos de colaboración y cooperación previstos para las administraciones públicas valencianas.

5. La articulación de los mecanismos de coordinación, colaboración y cooperación entre las administraciones públicas y las corporaciones de derecho público reguladas en los apartados anteriores determinará los protocolos y los instrumentos conjuntos de actuación, así como los convenios de colaboración, en su caso, con contenido económico o sin él. La financiación de estos mecanismos de coordinación, colaboración y cooperación, cuando proceda, se fijará a través de convenios de colaboración plurianuales u otras fórmulas previstas en la normativa vigente, que serán coherentes, en su caso, con el plan estratégico de subvenciones de la conselleria competente en materia de cultura.

6. El contenido, suscripción, efectos, duración y extinción de los convenios se establecerá reglamentariamente, además de por lo que se dispone para los mismos en la legislación del régimen jurídico del sector público y sobre régimen local.»

Dos. Se modifican los apartados 1 y 2 del artículo 18, que quedan redactados de la siguiente manera:

"Artículo 18. Obligaciones de las personas titulares

1. Las personas propietarias y poseedoras por cualquier título de bienes incluidos en el Inventario General del Patrimonio Cultural Valenciano están obligadas a conservarlos y a mantener la integridad de su valor cultural.

2. Podrán destinar los bienes inventariados de que sean titulares a los usos que tengan por convenientes, siempre que no fueren incompatibles con las obligaciones impuestas en el apartado anterior. No obstante, cualquier cambio de uso deberá ser comunicado previamente, por escrito, a la conselleria competente en materia de cultura. La no oposición de esta en el plazo de un mes, a contar desde la recepción de la comunicación, supondrá la aprobación del nuevo uso.

Tratándose de bienes declarados de interés cultural será necesaria la autorización previa de la conselleria competente en materia de cultura, en los términos de los artículos 36.2 y 41.1 de esta ley. No obstante, precisará únicamente de declaración responsable la celebración de actividades recreativas o socioculturales, que sean de carácter ocasional, reversible, por tiempo limitado y que no supongan afección sobre los bienes declarados de interés cultural.»

Tres. Se modifica el apartado 1 del artículo 22, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 22. Derechos de tanteo y retracto

1. Sin perjuicio de los derechos de adquisición preferente que la Ley del Patrimonio Histórico Español establece a favor de la Administración del Estado, quienes se propusieren la transmisión a título oneroso del dominio o de derechos reales de uso y disfrute sobre un bien incluido en la Sección Primera del Inventario General del Patrimonio Cultural Valenciano, o respecto del que se hubiera iniciado expediente de inclusión, deberán notificarlo a la conselleria competente en materia de cultura y al ayuntamiento en cuyo término municipal se encuentre el bien a los efectos previstos en el apartado siguiente, indicando la identidad de la persona adquirente y el precio, forma de pago y demás condiciones de la transmisión que se pretende. Tratándose de bienes inmuebles, se identificará con precisión mediante la aportación de plano de situación e identificación catastral y registral, en su caso.»

Cuatro. Se modifica el apartado 3 del artículo 27, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 27. Procedimiento

[…]

3. La incoación se notificará a las personas interesadas, si fueran conocidas, y al ayuntamiento del municipio donde se encuentre el bien.

Sin perjuicio de su eficacia desde la notificación, la resolución acordando la incoación se publicará en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*  y en el *Boletín Oficial del Estado*  y se comunicará al Registro General de Bienes de Interés Cultural dependiente de la Administración del Estado para su anotación preventiva. Tratándose de monumentos, jardines históricos y espacios etnológicos se comunicará además al Registro de la Propiedad al mismo fin.

Se podrá sustituir la notificación de la incoación a las personas interesadas sin que ello afecte a las publicaciones exigidas en el párrafo anterior, por la publicación de la incoación en el tablón de anuncios del ayuntamiento del municipio donde se ubique el mismo, conjuntamente con la publicación de la información a través de las sedes electrónicas, portales o páginas web tanto del propio ayuntamiento como de la Generalitat, cuando el elevado número de personas interesadas, la concurrencia de razones de interés público relacionadas con la urgencia, peligro de desaparición, daño o expolio a los bienes referidos en la incoación, así lo aconsejen, previa declaración de los motivos que llevan a esta sustitución en la resolución de incoación.»

Cinco. Se modifica el apartado 3 del artículo 29, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 29. Inscripción y publicidad

[…]

3. En el caso de conjuntos históricos, la declaración se notificará únicamente al ayuntamiento del municipio donde se ubique. Para el resto de los bienes, declarados de forma individual, se comunicará a las personas titulares del bien, así como al ayuntamiento. Además, en todos los casos se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat y en el *Boletín Oficial del Estado*.»

Seis. Se modifica el apartado 1 del artículo 35, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 35. Autorización de intervenciones

1. Las intervenciones en inmuebles y ámbitos patrimonialmente protegidos se ajustarán al siguiente régimen:

a) Toda intervención que afecte a un monumento, jardín histórico o a un espacio etnológico deberá ser autorizada por la conselleria competente en materia de cultura, previamente a la concesión de la licencia municipal, cuando fuere preceptiva, o al dictado del acto administrativo correspondiente para su puesta en práctica. Las intervenciones en sitios históricos, zonas arqueológicas y paleontológicas y parques culturales se regirán por lo dispuesto en la normativa contenida en la declaración, y en los instrumentos de ordenación que la desarrollen.

b) Hasta la aprobación o convalidación definitiva del correspondiente plan especial de protección o documento asimilable, en los conjuntos históricos y en los entornos de protección de los bienes de interés cultural requerirán autorización por parte de la conselleria competente en materia de cultura las actuaciones de transcendencia patrimonial que así se determinen en la normativa provisional de protección contenida en la declaración, cuando exista, y que en todo caso incluyen las relativas a obras de nueva planta, de demolición, de ampliación de edificios existentes, y las que conlleven la alteración, el cambio o la sustitución de la estructura portante y/o arquitectónica y del diseño exterior del inmueble, incluidas las cubiertas, las fachadas y los elementos artísticos y acabados ornamentales. También requerirán de autorización las actuaciones de urbanización de los espacios públicos que sobrepasen su mera conservación y/o reposición, y la instalación de antenas y dispositivos de comunicación.

c) Reglamentariamente, podrán establecerse aquellas actuaciones de entre las que pudieran proponerse sobre bienes inmuebles protegidos por su valor cultural o en sus entornos de protección que no requieren de autorización previa de la conselleria competente en materia de cultura por no suponer afección alguna o por carecer de trascendencia patrimonial.

d) Excepcionalmente, aquellos ayuntamientos que por razón de población o capacidad de gestión cuenten con una comisión técnica municipal de carácter multidisciplinar integrada por personal funcionario o laboral con titulación técnica y/o superior competente para evaluar la adecuada protección de los valores arquitectónicos, arqueológicos e históricos del ámbito protegido, y en la que exista representación de la conselleria competente en materia de cultura, podrán solicitar la delegación del ejercicio de las competencias señaladas en la letra b del presente apartado. La resolución de la conselleria por la que se produzca esta delegación incluirá los ámbitos o actuaciones exceptuadas de la misma y la obligación de comunicar las autorizaciones o licencias concedidas en el plazo máximo de diez días desde su otorgamiento.»

Siete. Se modifica el apartado 5 del artículo 47, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 47. Formación de los Catálogos de Bienes y Espacios Protegidos

5. El anuncio, según lo previsto en la legislación urbanística, de la información pública de los Catálogos de Bienes y Espacios Protegidos o de los Planes que los contengan, determinará la aplicación inmediata:

a) Para los bienes de relevancia local, de las medidas de protección establecidas en dichos catálogos y el régimen de protección y las medidas de fomento previstas en esta ley para los bienes del Inventario General del Patrimonio Cultural Valenciano. A estos bienes se les aplicará el régimen transitorio que se prevea reglamentariamente. La resolución por la que se inicie el procedimiento para la inscripción del bien será objeto de publicación en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*  y determinará la aplicación cautelar del régimen de protección que en la misma se indique.

b) Para el resto de elementos incluidos en el Catálogo, del régimen de protección establecido en el mismo, incluso tras el alzamiento de la suspensión de licencias previsto en la legislación urbanística.»

Ocho. Se modifica el apartado 1 del artículo 60, que queda redactado de la manera siguiente:

"Artículo 60. Autorización de actuaciones

1. Las actuaciones arqueológicas o paleontológicas deberán ser autorizadas expresamente por la conselleria competente en materia de cultura. La solicitud de autorización deberá contener un plano en el que se determinen con precisión los límites de la zona objeto de la actuación, la identificación de la persona o las personas propietarias de los terrenos y un programa detallado de los trabajos que justifique su conveniencia e interés científico y la cualificación profesional, determinada reglamentariamente, de la dirección y equipo técnico encargados de los mismos. Tanto la autorización como su denegación habrán de ser motivadas. Las autorizaciones concedidas deberán ser comunicadas al ayuntamiento correspondiente inmediatamente.

Se exceptúan de la necesidad de autorización previa, siempre que se trate de actuaciones arqueológicas de carácter preventivo que no afecten a bienes de interés cultural, la realización de:

a) Las prospecciones arqueológicas relacionadas con los artículos 11, 47 y 58 de la presente ley; y los trabajos relativos a la arqueología de la arquitectura;

b) Los trabajos de mantenimiento y conservación; y el estudio y la documentación gráfica o de cualquier tipo, de los yacimientos arqueológicos o paleontológicos, así como de los materiales pertenecientes a los mismos, definidas en el punto 3, apartados b) y c) del artículo 59.

Las actuaciones exceptuadas de autorización estarán sujetas, con carácter previo a su inicio, a declaración responsable. En ningún caso, esta declaración responsable eximirá de cumplir con las obligaciones legales y reglamentarias referidas al desarrollo de la actuación arqueológica y a la comunicación sobre los resultados de la misma al órgano con competencia en materia de patrimonio cultural.

Junto con esta declaración, para la cual la conselleria competente en materia de cultura, pondrá a disposición de las personas interesadas modelos normalizados con indicación de la documentación a aportar, se acompañará, como mínimo:

a) la descripción de la actuación, y

b) la identificación de la dirección técnica arqueológica que deberá cumplir con los requisitos legales y reglamentarios previstos.

Reglamentariamente, se establecerán los documentos adicionales que se requiera aportar con las declaraciones responsables en consideración al tipo de actuación que vaya a llevarse a efecto.»

Nueve. Se modifica la disposición adicional quinta, que queda redactada de la siguiente manera:

"Disposición adicional quinta. Reconocimiento legal de Bienes Inmuebles de Relevancia Local, en atención a su naturaleza patrimonial

Tienen la consideración de bienes inmuebles de relevancia local, mientras no se les excluya en los respectivos catálogos de bienes y espacios protegidos, las siguientes categorías de elementos arquitectónicos:

1. Los núcleos históricos tradicionales. Estos espacios urbanos, que se delimitarán en la ordenación urbanística de cada municipio, se caracterizan por componer agrupaciones diferenciadas de edificaciones que conservan una trama urbana, una tipología diferenciada o una silueta histórica característica.

Los municipios en cuyo término no exista ningún espacio urbano que responda a estas características deberán solicitar su exclusión fundada, conforme al apartado 4 de esta disposición adicional.

2. Los pozos o cavas de nieve o neveras, las chimeneas de tipo industrial construidas de ladrillo anteriores a 1940, los hornos de cal, los antiguos molinos de viento y los antiguos molinos de agua, los relojes de sol anteriores al siglo XX, las barracas tradicionales propias de las huertas valencianas, las lonjas y salas comunales anteriores al siglo XIX, los paneles cerámicos exteriores anteriores a 1940, la arquitectura religiosa anterior a 1940, incluyendo los calvarios tradicionales que estén concebidos autónomamente como tales, así como los elementos decorativos y bienes muebles relacionados directamente con el bien patrimonial a proteger.

3. El patrimonio histórico y arqueológico civil y militar de la Guerra Civil en la Comunitat Valenciana, además de los espacios singulares relevantes e históricos de la capitalidad valenciana, como todos aquellos edificios que se utilizaron de sede del gobierno de la República, además de los espacios relevantes que utilizaron personajes importantes de nuestra historia durante el período de guerra de 1936 a 1939. Todos estos inmuebles deben estar construidos con anterioridad al año 1940.

En relación con este patrimonio histórico y arqueológico de la Guerra Civil, sin perjuicio de su reconocimiento legal de bien de relevancia local a la entrada en vigor de esta ley, la conselleria competente en materia de cultura, con la colaboración de la Junta de Valoración de Bienes, deberá ejecutar un inventario específico de estos bienes en el que se diferenciará explícitamente entre bienes protegidos y bienes solo a documentar, conforme a su relativa importancia patrimonial, así como los lugares de la memoria, que pasarán a ser documentados por su importancia histórica.

4. Para exceptuar este reconocimiento para elementos que, analizados singularmente, no acrediten reunir valores culturales suficientes para su inclusión en el Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos, se requerirá justificación suficiente contenida en informe de equipos pluridisciplinares conformados según lo previsto en el artículo 47.2 de esta ley y tendrá que ser informada favorablemente por la conselleria competente en materia de cultura. El informe deberá emitirse en el plazo y con los efectos previstos en el artículo 47.3 de esta ley.»

*Artículo 69. Modificación del Decreto 23/1989, de 27 de febrero, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se regula el ejercicio de competencias en materia de patrimonio histórico*

El Decreto 23/1989, de 27 de febrero, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se regula el ejercicio de competencias en materia de Patrimonio Histórico, queda modificado como sigue:

Uno. Se modifica el artículo primero que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo primero

Las intervenciones que afecten a bienes inmuebles de interés cultural de naturaleza no arqueológica o paleontológica y, en su caso, a sus correspondientes entornos de protección se ajustarán, en cuanto a su procedimiento, a las disposiciones del presente decreto.»

Dos. Se modifica el artículo quinto que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo quinto

1. La resolución de los expedientes corresponderá a la dirección territorial competente salvo en los supuestos que a continuación se enumeran, en los que resolverá, en todo caso la dirección general:

a) Las intervenciones previstas en el artículo 35.1.a) de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, salvo las descritas en el anexo I de este decreto, que no requerirán autorización.

b) Las actuaciones de transcendencia patrimonial que así se determinen en la normativa provisional de protección contenida en la declaración de los conjuntos históricos, salvo las descritas en el anexo II de este decreto, que no requerirán autorización

2. Las actuaciones contenidas en el anexo II que se pretendan llevar a cabo en los entornos de protección, no precisarán de autorización de la dirección territorial.»

Tres. Se añade el anexo I que queda redactado de la siguiente manera:

"Anexo I. Intervenciones sobre bienes inmuebles integrantes del patrimonio cultural con categoría de monumentos, espacios etnológicos y jardines históricos previstas en el artículo 35.1.a) de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, que no precisan autorización de la conselleria competente en materia de patrimonio cultural.

Sin perjuicio de lo dispuesto para cada caso en la normativa provisional de protección de la declaración, cuando exista, o en el plan especial de protección, no precisarán de autorización las siguientes intervenciones:

a) La limpieza y retirada de residuos depositados y no fuertemente adheridos, sin uso de medios auxiliares que puedan comprometer la integridad de su soporte. También sobre sumideros, canalones y bajantes que formen parte del sistema de evacuación de agua pluvial de las cubiertas o la sustitución parcial de elementos de este sistema por otros de idénticas características dimensionales y de material, siempre que no supongan la sustitución total de todos ellos. En cualquier caso, se excluyen los chorreados de arena sobre las fábricas de piedra vista, de agua a presión sobre cualquier elemento que sí precisarán de autorización de intervención.

b) El ajuste de ventanas y puertas, sin actuar sobre el material o cuando la actuación sea muy parcial y limitada sobre sus elementos de anclaje o ajuste; la sustitución de cristales deteriorados y la reposición de cristales siempre que se empleen otros de similar espesor y aspecto que no requieran de técnicas o materiales diferentes que los originales para su disposición.

c) La revisión y afianzado de soportes y anclajes de instalaciones existentes desprendidas o deterioradas parcialmente, siempre que no sea precisa su sustitución o refuerzo. Se excluyen de este criterio las líneas aéreas de transporte de energía o comunicación y las antenas existentes en yacimientos o zonas arqueológicas.

d) El corte de hierba o maleza y el desbroce por medios manuales o con maquinaria ligera portátil, sin movimientos de tierra y respetando todos los ejemplares arbóreos existentes o elementos de jardinería, así como podas parciales de mantenimiento.

e) La reparación de carpinterías siempre que se mantenga el material, la solución formal y constructiva y los acabados existentes, excepto en los casos en los que se haya establecido por alguna condición general de protección del ámbito la necesaria adaptación a algún tipo original característico del ámbito.

f) Todo uso adecuado a la naturaleza bien, con el que no se comprometa la integridad de su valor cultural o suponga usos degradantes y contribuya a la puesta en valor y disfrute social de éste, así como los cambios de uso sin reforma de los locales o cuando la reforma no afecta al aspecto exterior. Los rótulos y señalización sí deberán someterse a la autorización excepto en los casos en los que se empleen los mismos soportes y dimensiones que los existentes y ya hubieran sido autorizados previamente.

g) La realización de actividades y eventos efímeros, siempre que se produzcan de forma aislada y sin instalaciones de carácter permanente, ligadas a actividades públicas periódicas como fiestas, actividades lúdicas, culturales o deportivas, romerías, encuentros, conciertos, y se disponga de los medios para la normal vigilancia y cautela de los bienes que pudieran verse afectados y que, con carácter general no permanezcan montadas un plazo mayor del necesario para la conclusión de la actividad o evento, siempre que no se afecte materialmente a los bienes protegidos, en especial con los anclajes, instalaciones, medios auxiliares o apeos en inmuebles protegidos. Se consideran, no obstante, en todo caso, de trascendencia patrimonial las actividades y eventos que requieran, tras su celebración, cualquier intervención de limpieza y retirada de residuos depositados y no fuertemente adheridos que suponga aplicación a los bienes de tratamientos agresivos. Se consideran, en todo caso, de trascendencia patrimonial todo uso que, por preverse especialmente masivo, puedan comprometer la eficacia de la vigilancia.»

Cuatro. Se añade el anexo II que queda redactado de la siguiente manera:

"Anexo II. Obras carentes de trascendencia patrimonial en entornos de BIC y Conjuntos Históricos, previstas de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano

Sin perjuicio de lo dispuesto para cada caso en las normas de protección de cada bien contenidas en la normativa provisional de protección contenida en la declaración, cuando exista y, en su caso, en su plan especial de protección, en el caso de inexistencia de esta o de Plan especial de protección o en lo no previsto en los mismos, no precisarán de autorización previa del órgano competente en materia de patrimonio cultural las actuaciones puntuales de mantenimiento o el uso ordinario, de muy escasa entidad técnica y constructiva, con un alcance muy concreto y parcial y que requieren de una rápida ejecución por la amenaza que puede suponer para su conservación o apreciación. Se consideran carentes de trascendencia patrimonial las habilitaciones interiores de los inmuebles que no afecten a su percepción exterior ni a ningún elemento del interior que pudiera contener valores culturales en sí mismo, como pavimentos, técnicas constructivas, forjados, alfarjes, etc., tradicionales y aquellas que se limiten a la conservación, reposición y mantenimiento de elementos preexistentes, sean reversibles y no comporten alteración de la situación anterior. En particular, se considerarán carentes de trascendencia patrimonial:

a) Todas aquellas previstas en el anexo I.

b) Reposición de tendidos de instalaciones de suministro de energía, voz y datos, u otros servicios públicos existentes siempre que se realicen sin alterar el trazado, posición y características ambientales de los tendidos de redes, líneas e instalaciones existentes y autorizadas previamente, ni exista obligación legal o urbanística de modificarlo y no afecten al registro arqueológico de los bienes. En estos casos, cuando se produzcan cambios en las dimensiones y materiales de los soportes o cuando sea preciso incorporar nuevos elementos auxiliares no previstos con una evidente presencia física, o cuando se afecte al subsuelo en ámbitos cautelados por su potencialidad arqueológica, será precisa la autorización del órgano competente.

c) Reparación puntual de materiales de pavimentación de vías urbanas o espacios públicos manteniendo los existentes y siempre que no suponga actuaciones de carácter general.

d) Reparación del mobiliario urbano manteniendo el material, la solución formal y constructiva y los acabados existentes.

e) Trabajos de limpieza de espacios libres y vías públicas

f) Trabajos de poda y tratamiento de silvicultura sobre árboles y arbustos de relevancia ambiental, siempre que no se altere su carácter en relación con la escena urbana y el paisaje natural en el que se encuadran.

g) La venta ambulante al no precisar de ningún medio o instalación de carácter permanente, en los casos en los que no esté prohibida por la legislación sectorial en la materia.»

*Artículo 70. Modificación del Decreto 208/2010, de 10 de diciembre, del Consell, por el que se establece el contenido mínimo de la documentación necesaria para la elaboración de los informes a los estudios de impacto ambiental a los que se refiere el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat, del patrimonio cultural valenciano*

El Decreto 208/2010, de 10 de diciembre, del Consell, por el que se establece el contenido mínimo de la documentación necesaria para la elaboración de los informes a los estudios de impacto ambiental a los que se refiere el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat, del patrimonio cultural valenciano queda modificado como sigue:

Uno. Se modifica el apartado 3 del artículo 4, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 4. Prospección arqueológica

[…]

3. Corresponde a las direcciones territoriales de la conselleria competente en materia de cultura instruir los expedientes administrativos de las prospecciones arqueológicas. Las declaraciones responsables deberán ser suscritas por la persona promotora o la persona interesada del estudio de impacto ambiental y se adjuntará la documentación requerida en el anexo I.»

Dos. Se modifican los apartados 1 y 3 del artículo 9, que quedan redactados de la siguiente manera:

"Artículo 9. Disposiciones administrativas de carácter general

1. El procedimiento para la presentación de la declaración responsable se regirá por lo dispuesto en la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat, del patrimonio cultural valenciano, en la legislación reguladora del procedimiento administrativo común y demás normativa de aplicación.

[…]

3. Si por el órgano competente en materia de patrimonio cultural valenciano se comprobara que las declaraciones responsables de prospección o las memorias de impacto patrimonial no contienen los documentos contemplados en el presente decreto, se requerirá a la persona interesada al objeto de que proceda a su subsanación, en los términos y con los efectos previstos en la legislación reguladora del procedimiento administrativo común. En estos supuestos, el plazo previsto en el párrafo anterior no iniciará su cómputo hasta la complementación de la documentación.»

Tres. Se modifica el anexo I, que queda redactado de la siguiente manera:

"ANEXO I

DOCUMENTACIÓN MÍNIMA DE LAS DECLARACIONES RESPONSABLES DE PROSPECCIÓN

Documentación mínima de las declaraciones responsables de prospección a presentar, sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 16.4 de la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas, en las correspondientes direcciones territoriales de la conselleria competente en materia de cultura:

1. Datos de la persona promotora del proyecto, plan o programa, obra o actividad.

2. Datos de la persona interesada en el expediente: técnico arqueólogo responsable de la prospección.

3. Resumen o breve descripción del proyecto, plan o programa, obra o actividad, con indicación del órgano sustantivo competente en la declaración de impacto ambiental, en el que se incluyan las coordenadas UTM y referencia catastral de la zona de afección. Las actuaciones de carácter lineal, dadas sus dimensiones, quedan exentas de presentar la referencia catastral.

4. Cartografía digital georreferenciada (con formato shp o dxf) e impresa del ámbito afectado, a escala adecuada:

a) Plano/s que incorpore/n la totalidad de los elementos patrimoniales (históricos, artísticos, arquitectónicos, etnológicos y arqueológicos) presentes en las bases de datos gestionadas por el órgano competente en materia de patrimonio cultural del área sobre la que se interviene y de un entorno mínimo de 200 metros. Cuando se trate de actuaciones de carácter lineal, esta obligación se extenderá al área sobre la que se interviene y a un entorno de 2.000 metros.

b) Plano/s de emplazamiento sobre cartografía del Instituto Cartográfico Valenciano.

c) Plano/s de detalle sobre ortofoto actualizada.»

Cuatro. Se modifican los apartados 3 y 8 del anexo II, que quedan redactados de la siguiente manera:

"ANEXO II

CONTENIDO MÍNIMO DE LA MEMORIA DE IMPACTO PATRIMONIAL

[…]

3. Datos de la persona interesada en la actuación: la o las personas técnicas responsable de la memoria de impacto patrimonial.

[…]

8. Fichas normalizadas de yacimientos arqueológicos y de bienes etnológicos de la conselleria competente en materia de cultura, incorporando cartografía catastral de ubicación y propuesta de área de protección, tanto de los elementos de nueva aparición como la actualización de los ya existentes. La referencia a la ubicación de un yacimiento arqueológico deberá hacerse en coordenadas UTM (Datum ETRS89 y Huso 30) y deberá generarse un polígono que delimite la extensión del yacimiento.»

*Artículo 71. Modificación del Decreto 62/2011, de 20 de mayo, del Consell, por el que se regula el procedimiento de declaración y el régimen de protección de los bienes de relevancia local*

El Decreto 62/2011, de 20 de mayo, del Consell, por el que se regula el procedimiento de declaración y el régimen de protección de los bienes de relevancia local, queda modificado como sigue:

Único. Se modifica el apartado 3 y se añaden los apartados 4, 5 y 6 en el artículo 10, que quedan redactados de la siguiente manera:

"Artículo 10. Régimen transitorio de protección

[…]

3. No obstante, en casos excepcionales, los ayuntamientos, previo informe municipal y justificación en que se fundamente la excepcionalidad en causas que afecten a la seguridad de las personas o bienes, la salvaguarda de los valores patrimoniales protegidos o análogas, recabarán de las direcciones territoriales de la conselleria competente en materia de cultura un informe sobre la viabilidad patrimonial de intervenciones que superen el régimen descrito en el apartado anterior, como medio de dar cobertura administrativa a actuaciones de mayor alcance.

4. El informe de viabilidad patrimonial previsto en el apartado anterior no será necesario una vez que el Catálogo de bienes y espacios protegidos haya sido informado favorablemente por la conselleria competente en materia de cultura. A partir de ese momento, la concesión de licencias se ajustará a lo establecido en dicho catálogo.

5. A los efectos de este artículo, hasta que el Catálogo de bienes y espacios protegidos sea informado favorablemente por la conselleria competente en materia de cultura, la delimitación del NHT-BRL coincidirá con el área clasificada como zona urbana núcleo histórico conforme a la legislación urbanística o sus figuras análogas. Asimismo, durante este periodo transitorio, los ayuntamientos concederán las licencias municipales, siendo estos los que garanticen el cumplimiento de los criterios de aplicación directa establecidos en el artículo 8 del presente decreto.

6. En los entornos de protección de los BRL se aplicará el mismo régimen transitorio establecido para los NHT-BRL. Hasta su delimitación definitiva, esta se hará conforme a los criterios previstos en el artículo 11 de este decreto.»

*Artículo 72. Modificación del Decreto 107/2017, de 28 de julio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento de regulación de las actuaciones arqueológicas en la Comunitat Valenciana*

El Decreto 107/2017, de 28 de julio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento de regulación de las actuaciones arqueológicas en la Comunitat Valenciana queda modificado como sigue:

Uno. Se modifica el apartado 1 y se añade un nuevo apartado 4 en el artículo 4, que quedan redactados de la manera siguiente:

"Artículo 4. Régimen de autorizaciones

1. Las actuaciones arqueológicas deberán ser autorizadas expresamente por los órganos de la conselleria competente en materia de cultura, conforme a lo establecido en el presente reglamento, excepto las que se detallan en el apartado 4.

[…]

4. La realización de las actuaciones arqueológicas exceptuadas en el artículo 60.1 de la Ley 4/1998 y de los seguimientos arqueológicos de obras y zanjas de instalaciones urbanas, que se ejecuten en vía pública, así como los trabajos de mantenimiento, reparación y conservación de las mismas, definidos en el artículo 2.c) de este decreto, siempre que se trate de actuaciones arqueológicas de carácter preventivo que no afecten a bienes de interés cultural, estará sujeta, con carácter previo a su inicio, a declaración responsable en la que se realice una descripción de la actuación y en la que se manifieste que la dirección técnica de la actuación arqueológica cumple con los requisitos legales y reglamentarios previstos. En ningún caso, esta declaración responsable eximirá de cumplir con las restantes obligaciones legales y reglamentarias referidas al desarrollo de la actuación arqueológica y a la comunicación sobre los resultados de la misma al órgano con competencia en materia de patrimonio cultural.»

Dos. Se modifican las letras d), h) y j) del apartado 2 del artículo 11, que quedan redactadas de la manera siguiente:

"Artículo 11. Inspección y vigilancia

[…]

2. Los órganos de inspección y vigilancia, en el marco de lo dispuesto en el artículo 14 de la Ley 4/1998, están facultados para ejercer las siguientes funciones de inspección y control:

[…]

d) Comprobar el correcto desarrollo de los trabajos de acuerdo con el proyecto autorizado o la declaración responsable presentada, así como el cumplimiento de las condiciones de la autorización y de la normativa de aplicación.

[…]

h) Determinar, cuando surjan elementos no previstos en el proyecto autorizado o en la declaración responsable presentada, cuantas medidas considere oportunas para la conservación preventiva del yacimiento o de los bienes muebles objeto de la actuación arqueológica.

[…]

j) Formular la propuesta de revocación de la autorización cuando considere que los trabajos no se desarrollan conforme al proyecto autorizado o a la declaración responsable presentada, que se han incumplido las condiciones de la autorización, la normativa vigente, o que las actuaciones no alcanzan el nivel adecuado.»

Tres. Se modifica el apartado 3 del artículo 18, y se añaden dos nuevos apartados, el 4 y el 5, que quedan redactados de la siguiente manera:

"Artículo 18. Solicitudes y documentación para la autorización de actuaciones arqueológicas

[…]

3. A la solicitud, con arreglo a los modelos normalizados suministrados por la conselleria competente en materia de cultura, deberá adjuntarse por medios telemáticos la siguiente documentación:

a) Proyecto arqueológico suscrito por la dirección técnica de la actuación que contenga un programa detallado de los trabajos que justifique su conveniencia o interés científico. En el mismo deberá contemplarse, además, los antecedentes históricos y arqueológicos, metodología y plan de trabajo, la duración total prevista y, en su caso, las diferentes etapas de actuación, así como los medios materiales, técnicos y humanos que permitan su correcta ejecución.

b) En caso de que se trate de una actuación arqueológica subacuática deberá aportarse, además, la información correspondiente a la geomorfología de los fondos objeto de actuación y la información batimétrica del área.

c) La delimitación del área de actuación estará siempre georreferenciada en coordenadas, conforme a los requisitos técnicos señalados por la conselleria competente en materia de cultura, debiendo aportarse la correspondiente planimetría en la que se determine con precisión los límites de la actuación.

d) En su caso, documentación fotográfica del ámbito objeto de actuación.

e) Currículum de la dirección técnica del proyecto a través del que se acreditará una competencia científica adecuada a la índole del proyecto.

f) En su caso, datos del equipo interdisciplinar de investigación participante, con indicación de la titulación y experiencia de cada uno de sus miembros. Los órganos competentes podrán requerir la incorporación de una persona técnica especialista de la disciplina que considere conveniente.

g) Cuando se trate de actuaciones arqueológicas subacuáticas, se aplicarán las normativas recogidas en el «Instrumento de Ratificación de la convención sobre la protección del Patrimonio cultural subacuático, hecho en París del 2 de noviembre de 2001» (BOE, n.º 55, de 05.03.2009) o norma que lo sustituya.

h) Cuando se trate de una actuación preventiva motivada por la realización de obras o construcciones que impliquen remoción de tierras o derribos deberá presentarse el proyecto que genera la mencionada actuación, aportando la documentación técnica precisa que refleje su incidencia sobre restos de naturaleza arqueológica.

i) Calificación urbanística o territorial del ámbito afectado por la actuación.

j) Declaración responsable de encontrarse al día del seguro de responsabilidad civil

k) Informe de las medidas de protección física y conservación preventiva de la zona de actuación, debiéndose contemplar siempre la preservación de los restos al término de la actividad.

l) Presupuesto desglosado de la actuación.

4. Las declaraciones responsables a las que se refiere el artículo 4.4 se realizarán a través del modelo normalizado correspondiente y serán suscritas por la persona promotora de las mismas o por su representante en los términos establecidos por la legislación de procedimiento administrativo común.

5. Las declaraciones responsables contendrán:

a) Datos de la persona promotora solicitante de la declaración y, en su caso, de la representación legal.

b) Datos de la dirección técnica de la actuación y, en su caso, de la coordinadora o de la empresa a la que pertenezcan que, en todo caso, tendrá consideración de interesada en el procedimiento.

c) Datos para la notificación electrónica.

d) Datos de la actuación: título y objeto del proyecto, denominación del yacimiento, dirección del emplazamiento y tipo de actuación arqueológica.

e) Proyecto arqueológico suscrito por la dirección técnica de la actuación que contenga un programa detallado de los trabajos que justifique su conveniencia o interés científico. En el mismo deberá contemplarse, además, los antecedentes históricos y arqueológicos, metodología y plan de trabajo, la duración total prevista y, en su caso, las diferentes etapas de actuación, así como los medios materiales, técnicos y humanos que permitan su correcta ejecución.

f) Fecha de inicio prevista de la actuación.

g) La documentación pertinente de la especificada en el apartado 3 de este artículo.

h) Las siguientes declaraciones específicas:

1º) Que la actuación arqueológica será dirigida por la dirección técnica firmante.

2º) Que no dará comienzo la actuación arqueológica hasta que la dirección técnica no haya entregado, en su caso, la documentación acreditativa del cumplimiento de los requisitos aplicables en este decreto.

3º) Que facilitará la inspección de la actuación arqueológica durante el desarrollo de los trabajos.

4º) Que es conocedor o conocedora que el incumplimiento durante la ejecución material de la actuación arqueológica de cualquier precepto legal o reglamentario relativo al patrimonio cultural, así como las restantes obligaciones de la dirección de la actuación arqueológica contempladas en este Reglamento, podrá conllevar su paralización inmediata y podrá suponer una infracción de las contempladas en la Ley 4/1998.

5º) Que es conocedor o conocedora de que la presente declaración responsable, no le exime de la obligación de obtener las demás autorizaciones o licencias necesarias en aplicación de la legislación urbanística, laboral o cualquier otra de carácter sectorial, así como del cumplimento de cualquier otro requisito exigible por la legislación vigente.»

Cuatro. Se añade un nuevo apartado 4 al artículo 26, que queda redactado como sigue:

"Artículo 26. Obligaciones de la dirección técnica de las actuaciones arqueológicas

[…]

4. En virtud de lo dispuesto en el apartado 3 del artículo 14 de la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas, las personas que ejerzan la dirección técnica de las actuaciones arqueológicas deberán relacionarse con la Administración a través de medios electrónicos.»

CAPÍTULO II

*Deporte*

*Artículo 73. Modificación de la Ley 2/2011, de 22 de marzo, del deporte y la actividad física de la Comunitat Valenciana*

La Ley 2/2011, de 22 de marzo, del deporte y la actividad física de la Comunitat Valenciana, queda modificada como sigue:

Uno. Se modifica el artículo 98, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 98. Creación y funciones de la Inspección Deportiva

Se crea la Inspección Deportiva como una unidad administrativa dependiente, orgánica y funcionalmente, de la dirección general competente en materia de deporte, que ejercerá las siguientes funciones:

1. Vigilancia y comprobación del cumplimiento de las disposiciones legales y reglamentarias en materia deportiva, especialmente en lo referente a instalaciones, equipamientos, titulaciones y entidades deportivas.

2. Comprobación de los hechos que sean objeto de reclamaciones o denuncias de las personas usuarias en relación con las materias indicadas en los apartados anteriores, sin perjuicio de las competencias atribuidas a otras administraciones públicas.

3. Cualquier otra de la misma naturaleza que se le pueda encomendar a través del correspondiente Plan de Inspección deportiva, para garantizar el cumplimiento de los objetivos que le son propios.»

Dos. Se modifica el título y el texto del artículo 99, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 99. Los inspectores e inspectoras deportivos

1. La función inspectora en materia de deportes se ejercerá por el personal funcionario adscrito a la dirección general competente en materia de deporte, cuyos puestos de trabajo hayan sido designados para el ejercicio de la función inspectora.

No obstante, la dirección general competente en materia de deporte podrá habilitar a personal funcionario de carrera que tenga adscrito, al objeto de ejercer esta función.

Para la habilitación de dicho personal se requerirá pertenecer al subgrupo A1 de Administración especial correspondiente al cuerpo superior técnico de actividad física y deporte de la Administración de la Generalitat.

2. En el ejercicio de sus funciones, el personal inspector, debidamente acreditado, tendrá la consideración de agente de la autoridad, y estará capacitado para recabar, con dicho carácter, cuanta información, documentación y ayuda material necesite para el adecuado cumplimiento de sus funciones.

3. Los hechos constatados por personal inspector en el ejercicio de sus funciones formalizados en actas, gozarán de presunción de veracidad, salvo prueba en contrario.»

Tres. Se modifica el título y el texto del artículo 100, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 100. Potestades del personal inspector deportivo

En el ejercicio de sus funciones, los inspectores e inspectoras deportivos podrán:

1. Acceder libremente y sin previo aviso a las instalaciones deportivas de uso público, sin más limitaciones que las previstas en la normativa vigente, así como examinar los equipamientos de las mismas.

2. Requerir y examinar toda clase de documentos relacionados con la función inspectora.

3. Solicitar información y asesoramiento de otros órganos de la Administración autonómica con competencia en la materia.

4. Recabar la cooperación del personal y servicios dependientes de otras administraciones y organismos públicos.

5. Requerir la intervención de la administración competente cuando se considere necesario.»

**TÍTULO IV**

**Medidas en materia de servicios sociales e igualdad**

CAPÍTULO I

*Servicios sociales*

*Artículo 74. Modificación de la Ley 18/2017, de 14 de diciembre, de cooperación y desarrollo sostenible*

La Ley 18/2017, de 14 de diciembre, de cooperación y desarrollo sostenible, queda modificada como sigue:

Uno. Se suprime el artículo 12.

Dos. Se añade la disposición adicional cuarta, que queda redactada de la siguiente manera:

"Disposición adicional cuarta. Interés de demora en subvenciones en materia de cooperación al desarrollo

La exigencia del interés de demora para los reintegros, devoluciones y remanentes no ejecutados no se aplicará a las subvenciones en el ámbito de la cooperación al desarrollo. Las disposiciones reglamentarias específicas, de carácter estatal y no básico, en materia de subvenciones y ayudas en el ámbito de la cooperación internacional para el desarrollo serán de aplicación supletoria en la Comunitat Valenciana.»

Tres. Se añade la disposición transitoria segunda, que queda redactada como sigue, pasando la disposición transitoria única a ser disposición transitoria primera:

"Disposición transitoria segunda. Procedimientos de reintegro, devolución y remanentes no aplicados

En los procedimientos de reintegro, devolución y remanentes no aplicados ya iniciados antes de la entada en vigor de la disposición adicional cuarta de la Ley 18/2017, de 14 de diciembre, de cooperación y desarrollo sostenible, no les será de aplicación la misma, rigiéndose por la normativa anterior.»

Cuatro. Se modifica el apartado 2 de la disposición final segunda, que queda redactado de la siguiente manera:

"Disposición final segunda. Desarrollo reglamentario

[…]

2. La consecución de los Objetivos de Desarrollo Sostenible de la Agenda 2030 de Naciones Unidas en la Comunitat Valenciana.

Los reglamentos de desarrollo de esta Ley incluirán la regulación de los siguientes órganos: Comisión Interdepartamental para la Cooperación Internacional al Desarrollo, el Comité Permanente de Acción Humanitaria de la Comunitat Valenciana y el Consejo Territorial Sectorial para la Cooperación Internacional al Desarrollo.»

*Artículo 75. Modificación del Decreto 167/2006, de 3 de noviembre, del Consell, que desarrolla la Ley 12/2003, de 10 de abril, de la Generalitat, sobre perros de asistencia para personas con discapacidades*

El Decreto 167/2006, de 3 de noviembre, del Consell, que desarrolla la Ley 12/2003, de 10 de abril, de la Generalitat, sobre perros de asistencia para personas con discapacidades, queda modificado como sigue:

Uno. Se modifica el apartado 2 del artículo 2, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 2. Atribución de competencias

[…]

2. Asimismo, de acuerdo con los requisitos y condiciones que reglamentariamente se determinan en el presente Decreto y normas que lo desarrollen, se atribuyen a la conselleria competente en materia de Servicios Sociales las siguientes competencias:

a) Conceder la acreditación y el reconocimiento de la condición de perro de asistencia asignado a un determinado usuario con discapacidad como unidad a la que estará vinculado.

b) Revisar, suspender y declarar la pérdida de reconocimiento de la condición de perro de asistencia asignado a una determinada persona usuaria.

c) Ejercer la potestad sancionadora en el marco de lo dispuesto en el capítulo II de la Ley 12/2003, de 10 de abril, de la Generalitat, sobre Perros de Asistencia para Personas con Discapacidades, y lo establecido en el capítulo VI del presente decreto.»

Dos. Se suprime el artículo 3.

Tres. Se modifica el artículo 4, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 4. Concepto de perro de asistencia

1. A los efectos de lo previsto en el presente decreto, tiene la consideración de perro de asistencia aquel que, habiendo sido adiestrado en centros o entidades de adiestramiento oficialmente reconocidos, haya concluido su adiestramiento y adquirido así las aptitudes necesarias para el acompañamiento, conducción y auxilio de personas con discapacidad, debiendo para ello someterse al procedimiento de reconocimiento y estar acreditado e identificado con el distintivo que establece el anexo del presente decreto.

2. Tendrán la condición de perro de asistencia en el ámbito de la Comunitat Valenciana los perros-guía que se encuentren reconocidos de acuerdo con la legislación estatal y la normativa internacional, así como los perros de asistencia reconocidos oficialmente por otras Comunidades Autónomas de acuerdo con su normativa propia.»

Cuatro. Se modifica el artículo 8, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 8. Especialidades de adiestramiento

1. Como centros especializados para efectuar el adiestramiento preciso a los perros de asistencia, los centros y entidades de adiestramiento se acreditarán conforme a las especialidades que se indican en el apartado siguiente.

2. El perro de asistencia se acreditará de acuerdo con la especialidad para la que haya sido entrenado, pudiendo prestar servicio a:

a) Personas con disfunciones visuales, totales o severas.

b) Personas sordas o con problemas de audición, totales o severos.

c) Personas con discapacidad física y/o personas con movilidad reducida.

d) Personas con trastorno de espectro autista y/o psíquica que necesitan o para las que es recomendable el apoyo de un perro de asistencia.

e) Personas con diabetes, epilepsia u otra enfermedad orgánica o trastorno neurológico que necesiten y disponen de un perro de alerta.»

Cinco. Se modifica el apartado 4 del artículo 10, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 10. Personal de los centros de adiestramiento

[…]

4. Para el ejercicio de sus funciones, las personas instructoras de perros de asistencia deberán acreditar la formación requerida para el adiestramiento y educación de perros de asistencia otorgada por centros oficiales u organismos públicos, de acuerdo con lo dispuesto para la cualificación profesional de Instrucción de perros de asistencia (Nivel 3), incluida en el Catálogo nacional de cualificaciones profesionales y lo dispuesto en la normativa autonómica.»

Seis. Se suprime el artículo 15.

Siete. Se suprime el artículo 16.

Ocho. Se suprime el artículo 17.

Nueve. Se suprime el artículo 18.

Diez. Se modifica el artículo 19, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 19. Iniciación

1. Las personas con discapacidad que aspiran al reconocimiento del perro de asistencia y su acreditación como titular del mismo estarán obligadas a presentar su solicitud, conforme al modelo normalizado, dirigido a la persona titular de la dirección general competente en la atención a personas con discapacidad. Para la tramitación es necesaria la siguiente documentación:

a) Copia del DNI de la persona solicitante, pasaporte o autorización de residencia. De firmarse la solicitud por persona distinta, copia del DNI de la persona firmante y, en caso de no tratarse de sus padres y la persona solicitante menor de edad, la acreditación de su representación legal.

b) Copia del certificado de discapacidad emitido por los Centros de Valoración y Orientación de Discapacidad de la Comunitat Valenciana u órgano competente de otras Comunidades Autónomas.

c) Informe psicológico que acredite la necesidad o conveniencia terapéutica del uso de perro de asistencia, en caso de personas con trastorno de espectro autista y/o psíquica que necesitan de asistencia animal.

d) Informe médico, en caso de personas con diabetes, epilepsia u otra enfermedad orgánica o trastorno neurológico que necesiten y disponen de un perro de alerta.

e) Certificación de empadronamiento en cualquier municipio de la Comunitat Valenciana.

f) Certificación del Registro Supramunicipal de Animales de Compañía en el que conste la identidad de su propietario o propietaria y los datos de identidad del perro.

g) Certificado veterinario que acredite lo dispuesto en el artículo 6.3 del presente decreto.

h) Pasaporte reglamentario en vigor, de acuerdo con lo dispuesto en el Decreto 49/2005, de 4 de marzo, del Consell, por el que se regula el Pasaporte para Perros, Gatos y Hurones.

i) Declaración responsable firmada por la persona representante legal del centro de adiestramiento o entidad de adiestramiento homologado oficialmente, que acredite que el perro de asistencia ha sido adiestrado por profesionales, habiendo finalizado el proceso de adiestramiento, ajustándose a las necesidades de la persona con discapacidad con la que va formar una unidad de vinculación para la promoción de su autonomía personal y, en su caso, vida independiente, indicando el número de horas de dedicación a su enseñanza y adiestramiento.

j) Póliza de responsabilidad civil que cubre los eventuales daños a terceras personas de la persona responsable del perro de asistencia.

k) En caso de que la titularidad del perro sea la entidad de adiestramiento o se mantenga su titularidad, copia del contrato de cesión de uso del animal.

La documentación señalada que sea interoperable será objeto de consulta por parte de la Administración, a través de la plataforma autonómica de interoperabilidad, salvo que exista oposición por parte de la persona interesada, en cuyo caso deberá aportar la información.

2. En todo caso, los documentos indicados en el apartado anterior tienen carácter de documentación preceptiva, por lo que, si la Administración no dispusiera de la misma, en ningún caso se producirán los efectos de la declaración responsable, para el reconocimiento y acreditación del perro de asistencia.»

Once. Se modifica el artículo 20, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 20. Instrucción y comprobación.

Si al revisar la documentación aportada en la solicitud se comprueba que no cumple con la documentación preceptiva y los requisitos exigidos por la normativa sectorial, de conformidad con el artículo 68 de Ley 39/2015, de 1 de octubre, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas, se requerirá a la persona interesada para que, en el plazo de 10 días, a contar desde el día siguiente al de la notificación del requerimiento, presente en el registro electrónico de la Generalitat los documentos que deberían haberse aportado en la solicitud y que se relacionarán en el requerimiento de subsanación.»

Doce. Se suprime el artículo 21.

Trece. Se suprime el artículo 22.

Catorce. Se suprime el artículo 23.

Quince. Se modifica el artículo 24, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 24. Resolución

1. La persona titular de la dirección general con competencias en materia de personas con discapacidad dictará en el plazo máximo de dos meses la resolución expresa estimatoria o desestimatoria del reconocimiento de perro de asistencia, si no hubiese presentado la documentación preceptiva o acreditado los requisitos exigidos.

2. El vencimiento del plazo mencionado sin haberse notificado resolución expresa determinará la estimación de la solicitud por silencio administrativo.

3. Contra la resolución del director o directora general podrá interponerse el correspondiente recurso de alzada, en el plazo de un mes, ante la persona titular de la secretaría autonómica competente de la conselleria con competencias en materia de servicios sociales, de acuerdo con lo dispuesto en la Ley de procedimiento administrativo.»

Dieciséis. Se modifican las letras b) y f) del apartado 2, del artículo 25, que quedan redactadas de la siguiente manera:

"Artículo 25. Lugares, establecimientos y transportes

[…]

2. Las personas titulares y responsables de locales y establecimientos públicos o de uso público establecerán medidas y criterios que faciliten el acceso público y la accesibilidad para su utilización por las personas con discapacidades titulares de perro de asistencia, en especial:

[…]

b) Los servicios y centros de atención social que se hallen incluidos en el ámbito de aplicación de la Ley 3/2019, de 18 de febrero, de la Generalitat, de servicios sociales inclusivos de la Comunitat Valenciana, y la Ley 11/2003, de 10 de abril, de la Generalitat, sobre el Estatuto de las personas con discapacidad.

[…]

f) Los lugares, locales e instalaciones sujetos al ámbito de aplicación de la Ley 14/2010, de 3 de diciembre, de la Generalitat, de espectáculos públicos, actividades recreativas y establecimientos públicos, así como los centros de ocio, tiempo libre, equipamientos e instalaciones deportivas, conforme a su normativa propia.»

Diecisiete. Se modifica el artículo 27, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 27. Prohibiciones, excepciones y limitaciones

1. Queda prohibida la entrada de perros de asistencia en aquellos lugares de centros sanitarios y sociosanitario públicos y privados, que por su propia normativa lo establezcan.

2. La prohibición establecida en el número anterior no regirá para los perros-guía de ciegos o personas con discapacidad visual, total o parcial, que podrán acceder a todos los lugares, salvo quirófanos y salas de operaciones, así como al espacio inmediato a la lámina de agua de las piscinas públicas.»

Dieciocho. Se modifica el artículo 29, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 29. Pérdida de la condición de perro de asistencia

1. El perro de asistencia perderá su condición por alguno de los siguientes motivos:

a) Por fallecimiento de la persona usuaria o del animal.

b) Por dejar de estar vinculado a una persona con discapacidad.

c) Por manifiesta incapacidad en el desempeño de las funciones para las que fue instruido, determinando su jubilación total o parcial.

d) Por incumplir las condiciones higiénico-sanitarias a que se refiere el artículo 6 del presente decreto.

e) Por manifestar el animal un comportamiento agresivo.

f) Por incumplir la persona usuaria las obligaciones previstas en el artículo 10 de la Ley 12/2003, de 10 de abril, de la Generalitat, sobre perros de asistencia para personas con discapacidades.

g) Por ejercer la persona usuaria malos tratos al perro, sancionables de acuerdo con la normativa de protección de animales aplicable.

2. La pérdida de la condición de perro de asistencia se declarará por el mismo órgano que la otorgó, en procedimiento administrativo en que se incorporarán los informes y las pruebas documentales oportunas, concediendo a la persona titular el trámite de audiencia por el plazo de quince días hábiles.

3. La persona usuaria o su representante legal en el caso de las personas menores de edad podrá renunciar al perro de asistencia comunicándolo al órgano competente.

– Para apreciar la causa contenida en la letra c) se requerirá informe/certificado de la persona instructora del perro de asistencia.

– Para apreciar la causa contenida en la letra d) y f) se requerirá informe/certificado de veterinario o veterinaria en ejercicio o denuncia, que haya sido objeto de comprobación.

– Para apreciar la causa prevista en la letra g), será necesario la acreditación definitiva, tras el expediente administrativo incoado al efecto, si bien se podrá establecer la suspensión, como medida cautelar, desde el momento de la incoación.

4. La resolución por la que se declare la pérdida de la condición de perro de asistencia contendrá igualmente la revocación de la acreditación de su titular, pudiendo ser ésta parcial en relación con la persona usuaria, como perro jubilado que se mantiene por razones afectivas con la persona con discapacidad.»

Diecinueve. Se modifica el artículo 31, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 31. Potestad sancionadora

1. Las infracciones administrativas a lo establecido en la Ley 12/2003, de 10 de abril, de la Generalitat, sobre perros de asistencia para personas con discapacidades, serán sancionadas por el órgano de la conselleria competente en materia de servicios sociales, con arreglo a lo previsto en dicha ley, previa instrucción del procedimiento sancionador en el que se determinarán los hechos y circunstancias concurrentes, así como la responsabilidad del causante o causantes de los mismos.

2. Las infracciones administrativas en materia de sanidad y bienestar animal, posesión y mantenimiento de perros de asistencia por sus titulares, así como la actividad de los centros de adiestramiento, serán sancionadas por la autoridad municipal o el órgano de la conselleria competente en materia de sanidad y bienestar animal o de tenencia de animales, con arreglo a la normativa de protección, tenencia de animales de compañía y otras medidas de bienestar animal.»

Veinte. Se modifica el artículo 34, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 34. Procedimiento sancionador

1. Para imponer las sanciones previstas en la Ley y en el presente decreto, se aplicará los criterios, trámites y disposiciones específicas al procedimiento sancionador incluidas en la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del procedimiento administrativo común.

2. El órgano competente para la iniciación y resolución de los procedimientos sancionadores por la comisión de infracciones leves, graves o muy graves establecidas será la secretaría autonómica a la que esté adscrita la dirección general competente en materia de atención a personas con discapacidad. La resolución de iniciación se comunicará, en todo caso, a la persona denunciante y, en su caso, también a la asociación u organización que agrupe a las personas con discapacidad que a tal efecto designe en su escrito de denuncia.

3. La instrucción de los procedimientos sancionadores corresponderá al servicio o unidad administrativa competente de la dirección general competente en materia de atención a personas con discapacidad.

4. La resolución se adoptará por el órgano competente para resolver el procedimiento en el plazo máximo de seis meses, desde el acuerdo de incoación del procedimiento.

5. Contra la resolución expresa de la persona titular de la secretaría autonómica imponiendo la sanción o declarando la no existencia de infracción o responsabilidad, podrá interponerse el correspondiente recurso de alzada, ante la persona titular de la conselleria competente en materia de Servicios Sociales, en el plazo de un mes, de acuerdo con lo dispuesto en la ley de procedimiento administrativo.»

Veintiuno. Se modifica la disposición adicional primera, que queda redactada de la siguiente manera:

"Primera. Entidades de adiestramiento de perros de asistencia

La conselleria competente en materia de servicios sociales podrá reconocer como entidades de adiestramiento aquellas entidades que, conforme a sus estatutos, tengan como objeto social el adiestramiento de perros de asistencia para personas con discapacidad, inscritas en el Registro de entidades de servicios sociales, que cuenten con profesionales con la cualificación profesional de Instrucción de perros de asistencia (Nivel 3), que se hallen dadas de alta en el epígrafe correspondiente del impuesto de actividades económicas y cumplan el resto de requisitos exigidos a los centros de adiestramiento, pudiendo eximir de alguno de los requisitos exigidos en el presente decreto para las instalaciones, si justifican que la mayor parte del adiestramiento, educación y formación se realiza en el entorno familiar o social de las personas con discapacidad.

Asimismo, se reconocerán a las entidades o centros de adiestramiento, cuyas instalaciones y actividad se encuentren homologadas por el órgano competente de la Administración, si tienen su sede social en otra comunidad autónoma.»

Veintidós. Se modifica la disposición adicional segunda, que queda redactada de la siguiente manera:

"Segunda. Carácter consultivo del Consell Valencià de Col·legis de Veterinaris

El Consell Valencià de Col·legis de Veterinaris tiene el carácter de entidad colaboradora, como órgano consultivo, en todas aquellas actividades relacionadas con la presente normativa que afecten a la participación de las personas veterinarias colegiadas en el desarrollo y aplicación práctica de lo establecido en el presente decreto.»

Veintitrés. Se modifica la disposición adicional tercera, que queda redactada de la siguiente manera:

"Tercera. Perros de alerta médica

Las personas con diabetes, epilepsia u otra enfermedad análoga, que no acrediten el grado de discapacidad del 33 %, serán eximidas de esta condición, siempre que dispongan de la oportuna prescripción médica sobre la necesidad o conveniencia terapéutica de disponer de un perro de alerta.»

Veinticuatro. Se modifica la disposición transitoria primera, que queda redactada de la siguiente manera:

"Primera. Homologación de la acreditación de perros-guía

Las personas con discapacidad residentes en cualquier municipio de la Comunitat Valenciana que tengan asignado un perro-guía, adiestrado por la Fundación ONCE del Perro-Guía, deberán acreditar, ante el órgano encomendado de la conselleria competente en materia de Servicios Sociales, en el plazo de tres meses, a contar desde la formalización del contrato de cesión de uso, el cumplimiento de las condiciones de identificación y reconocimiento veterinario, previstas en la Ley 12/2003, de 10 de abril, de la Generalitat, sobre perros de asistencia para personas con discapacidades, para su homologación.»

*Artículo 76. Modificación del Decreto 75/2016, de 17 de junio, del Consell, por el que se regula el Consejo Valenciano de Cooperación al Desarrollo*

El Decreto 75/2016, de 17 de junio, del Consell, por el que se regula el Consejo Valenciano de Cooperación al Desarrollo, queda modificado como sigue:

Único. Se modifica el artículo 10, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 10. Transparencia y rendición de cuentas

1. Anualmente, el órgano directivo con competencias en materia de cooperación al desarrollo elaborará una memoria de gestión del ejercicio anterior, dándose traslado de la misma al Pleno del Consejo Valenciano de Cooperación al Desarrollo, para su informe y su posterior publicación en la sede electrónica de la Generalitat.

2. Las órdenes del día, actas del Consejo, informes anuales e informes emitidos por el Consejo serán de acceso público en la sede electrónica de la Generalitat.»

*Artículo 77. Modificación del Decreto 94/2018, de 20 de julio, del Consell, de creación de órganos de asesoramiento y participación en materia de objetivos de desarrollo sostenible*

El Decreto 94/2018, de 20 de julio, del Consell, de Creación de órganos de asesoramiento y participación en materia de objetivos de desarrollo sostenible, queda modificado como sigue:

Uno. Se modifica el artículo 3, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 3. Estrategia autonómica de desarrollo sostenible

1. La Estrategia autonómica de desarrollo sostenible define la política de la Generalitat de planificación, implementación y seguimiento de las metas de los objetivos de desarrollo sostenible, en el marco del Plan director de cooperación. Dicha estrategia será elaborada por la Comisión Interdepartamental para la Cooperación Internacional al Desarrollo, bajo la coordinación de la conselleria competente en materia de cooperación internacional al desarrollo, desde un enfoque integrador de la dimensión económica, social y ambiental de la sostenibilidad del desarrollo, considerando las perspectivas de género y de infancia con carácter transversal.

2. Corresponde a la conselleria competente en materia de cooperación internacional al desarrollo el seguimiento y evaluación de la estrategia autonómica de desarrollo sostenible, así como elaborar cuantos informes sobre la consecución de los objetivos de desarrollo sostenible en la Comunitat Valenciana deba presentar la Generalitat, cuando y en los términos en que le sea requerido.»

Dos. Se suprime el capítulo II.

*Artículo 78. Modificación del Decreto 59/2019, de 12 de abril, del Consell, de ordenación del Sistema Público Valenciano de Servicios Sociales*

El Decreto 59/2019, de 12 de abril, del Consell, de ordenación del Sistema Público Valenciano de Servicios Sociales, queda modificado como sigue:

Uno. Se modifica el apartado 2 del artículo 24, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 24. Solicitud

[…]

2. No obstante lo anterior, no será preceptiva la presentación de la documentación a que hacen referencia las letras a, b, y c del artículo 25.1.1.1 de este decreto cuando la misma se encuentre en poder de la Generalitat, como consecuencia de la inscripción de las personas físicas o jurídicas solicitantes en el Registro general de titulares de actividades, de servicios y centros de servicios sociales de la Comunitat Valenciana, siempre que en el momento de la solicitud no hayan variado sus datos registrales respecto de cuando se produjo la inscripción o sea interoperable, a través de la plataforma autonómica de interoperabilidad, y la persona interesada no se haya opuesto a su consulta o, en su caso, la haya autorizado expresamente. Lo dispuesto en este apartado será aplicable también a todos los procedimientos regulados en este decreto.»

Dos. Se modifica la letra b) del apartado 1.2 y el primer párrafo del apartado 2 del artículo 25, que quedan redactados de la siguiente manera:

"Artículo 25. Documentación

[…]

1.2. Documentación específica para centros:

[…]

b) Proyecto básico y de ejecución de la construcción o reforma del edificio o local, junto con el informe de compatibilidad urbanística redactado por la persona técnica competente, incluyendo en el mismo los anexos justificativos de las disposiciones aplicables a los centros de servicios sociales.

El visado colegial podrá ser sustituido, en el momento de iniciar el procedimiento de autorización de funcionamiento, por un certificado de colegiación del personal técnico firmante de la documentación técnica aportada. No obstante, será preceptivo el visado colegial respecto del proyecto básico y de ejecución definitivo sobre el que vaya a emitirse el informe de la oficina técnica para la resolución de autorización de funcionamiento, una vez se hayan subsanado todas las deficiencias detectadas, si las hubiere.

En el supuesto de que se trate de un edificio ya existente, se realicen o no reformas, se aportará, en cualquier caso, documentación técnica donde se justifique, además de las reformas si existieren, que el edificio cumple la normativa en materia de edificación y las disposiciones aplicables a los centros de servicios sociales vigentes en ese momento, así como justificación de que las condiciones estructurales del edificio son correctas y adecuadas al uso a que va a destinarse, según lo que establece la normativa que resulte de aplicación.

[…]

2. Dentro de los dos meses siguientes a la notificación de la resolución por la que se concede la autorización de funcionamiento y, en cualquier caso, a partir del momento de inicio de las actividades del centro, la persona física o jurídica titular solicitante deberá poder acreditar su puesta en funcionamiento. Para ello, deberá tenerse a disposición de la Administración y de la Inspección de Servicios Sociales los siguientes documentos actualizados:

[…]"

Tres. Se modifica la letra d) del apartado 2 del artículo 31, que queda redactada de la siguiente manera:

"Artículo 31. Solicitud y documentación de visado previo

[…]

2. La solicitud deberá presentarse electrónicamente según modelo normalizado, adjuntando a la misma la siguiente documentación, sin perjuicio de lo establecido en el artículo 24.2:

[…]

d) El proyecto técnico básico y de ejecución, o la documentación técnica que corresponda, según se trate de construcción de nueva planta o de edificios ya construidos, con el visado del colegio oficial correspondiente. El visado colegial podrá ser sustituido, en el momento de iniciar el procedimiento de visado previo, por un certificado de colegiación del personal técnico firmante de la documentación técnica aportada. No obstante, será preceptivo el visado colegial respecto del proyecto básico y de ejecución definitivo sobre el que vaya a emitirse el informe de la oficina técnica para la resolución de visado previo, una vez se hayan subsanado todas las deficiencias detectadas, si las hubiere.

Acompañando al proyecto o documentación técnica se aportará anexo justificativo del cumplimiento de los requisitos exigibles al centro cuyo visado se solicita conforme a la normativa que lo regule, según el tipo de centro de que se trate, así como justificación de que las condiciones estructurales del edificio son correctas y adecuadas al uso a que va a destinarse, según lo establecido en la normativa que resulte de aplicación.»

Cuatro. Se suprime el apartado 4 del artículo 32.

Cinco. Se modifica el apartado 2 del artículo 38, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 38. Procedimiento, resolución y dejación sin efectos de la autorización

[…]

2. Una vez la oficina técnica responsable de proyectos y obras haya informado favorablemente el proyecto técnico, el órgano competente en materia de autorización requerirá a la persona física o jurídica solicitante para que, en el plazo de un mes, aporte la correspondiente licencia municipal de obras. Dicho plazo podrá prorrogarse hasta la concesión de la licencia, con el mismo efecto suspensivo, a petición de la persona solicitante. En todo caso, la licencia deberá encontrarse en proceso de obtención, debiendo justificarse documentalmente la solicitud de la misma.

Transcurrido un año desde la suspensión sin que se hubiere aportado la licencia de obras, el órgano competente en materia de autorización advertirá a la persona solicitante de que, transcurridos tres meses sin que la misma hubiere sido aportada tras su concesión, se podrá proceder a la caducidad del expediente en los términos del artículo 95 de la Ley 39/2015, salvo que se acredite la imposibilidad de obtener la licencia en el plazo mencionado.»

Seis. Se modifica el apartado 4 del artículo 42, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 42 Instrucción, inscripción y notificación por cambio de titularidad

[…]

4. Una vez instruido el expediente, el órgano competente en materia de autorización procederá a emitir la correspondiente resolución, que deberá dictarse en el plazo de un mes a contar desde la entrada de la solicitud en el registro electrónico de la Generalitat. Transcurrido el plazo indicado en el párrafo primero sin que se produzca la notificación de la resolución a la persona interesada, se entenderá desestimada la solicitud de autorización por cambio de titularidad, conforme a lo dispuesto en el artículo 58.5 de la Ley 3/2019, sin perjuicio de la obligación de la Administración de dictar resolución expresa y notificarla a la persona interesada.»

Siete. Se modifica el artículo 46, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 46. Instrucción, inscripción y notificación

Para la instrucción, inscripción y notificación de la autorización por cierre, temporal o definitivo, deberá seguirse el procedimiento establecido en el artículo 42 de esta norma, salvo lo establecido respecto del plazo máximo para emitir la correspondiente resolución, que en este caso será de seis meses.

Se procederá también a la práctica de oficio de la inscripción que proceda en el libro de registro correspondiente, comunicándolo en tiempo y forma a la parte interesada junto con la resolución de autorización por cierre del centro.»

Ocho. Se modifica el artículo 63, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 63. Validez, caducidad y renovación de la acreditación

La acreditación concedida a un servicio o centro se entenderá válida mientras se mantengan las condiciones y requisitos exigidos para su otorgamiento.»

*Artículo 79. Modificación del Decreto 38/2020, de 20 de marzo, del Consell, de coordinación y financiación de la atención primaria de servicios sociales*

El Decreto 38/2020, de 20 de marzo, del Consell, de coordinación y financiación de la atención primaria de servicios sociales, queda modificado como sigue:

Único. Se modifica el apartado 1 del artículo 25, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 25. Actualización y modificación del contrato programa

1. El contrato programa podrá ser actualizado o modificado por acuerdo de las partes mediante la incorporación de las adendas correspondientes, sin que resulte necesaria la elaboración de un nuevo contrato programa. Dicha modificación se llevará a cabo por resolución de la persona titular de la conselleria competente en servicios sociales previa propuesta dictada por el órgano directivo competente en gestión de los contratos programa, propuesta que deberá ser aceptada por la entidad local afectada.»

*Artículo 80. Modificación del Decreto 35/2021, de 26 de febrero, del Consell, de regulación del acogimiento familiar*

El Decreto 35/2021, de 26 de febrero, del Consell, de regulación del acogimiento familiar, queda modificado como sigue:

Uno. Se modifica el artículo 12, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 12. Acogimiento familiar especializado. Cualificación, formación específica o experiencia

1. Las personas y familias que se ofrezcan para la realización de acogimientos especializados deberán contar, además de con los requisitos comunes exigibles para la formalización de cualquier acogimiento familiar, con una cualificación, experiencia o formación específica adecuadas para asistir a las personas menores de edad referidas en el artículo anterior.

2. Las familias acogedoras especializadas deberán disponer de cualificación, formación específica o experiencia, en los términos siguientes:

a) Cualificación: conjunto de cualidades, condiciones específicas y preparación necesaria en el ámbito sanitario, sociocomunitario o socioeducativo, que resulten pertinentes y adecuadas al perfil de las personas menores de edad indicados en el artículo 10 de este decreto y para cuyo acogimiento se ofrecen.

A tal efecto, se valorará la titulación oficial de Diplomatura, Licenciatura, Grado Universitario o en su defecto, otros grados formativos no universitarios que guarden relación con el ámbito sanitario, sociocomunitario o socioeducativo, que resulte pertinente y adecuado al perfil de las niñas, niños o adolescentes indicados en el artículo 10 de este decreto, a cuyo acogimiento se ofrecen o del que solicitan el reconocimiento del carácter especializado, así como otras titulaciones de posgrado y/o máster universitario.

b) La formación específica, estará intrínsecamente relacionada con las necesidades y circunstancias especiales de las personas menores de edad a acoger, que les permita proporcionar el apoyo y la atención rehabilitadora, terapéutica, educativa o de otro tipo, que sea necesaria. A tales efectos deberán contar con un mínimo de 100 horas de formación específica, pertinente y adecuada al perfil de las personas menores de edad, recibidas en los cinco años inmediatamente anteriores al de la valoración de su aptitud.

c) La experiencia práctica será como mínimo de dos años dedicada a la atención de personas menores de edad con perfil similar a aquellas para cuyo acogimiento se ofrecen o están desarrollando. A tales efectos computará el tiempo trabajado ya sea con carácter voluntario o mediante relación laboral.»

Dos. Se modifica el artículo 24, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 24. Ofrecimiento para acoger

1. Podrán ofrecerse para acoger las personas mayores de edad residentes en la Comunitat Valenciana. Los ofrecimientos se realizarán mediante la presentación de un modelo normalizado y, en el caso de familia educadora, un cuestionario relativo al ofrecimiento. El ofrecimiento se presentará, preferentemente por vía telemática, en los Servicios Sociales de Atención Primaria, en las direcciones territoriales competentes en materia de protección de la infancia y la adolescencia, en las oficinas PROP así como en los restantes lugares y registros habilitados para la presentación de documentos dirigidos a las Administraciones públicas de acuerdo con el artículo 16.4 de la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas.

El modelo normalizado de ofrecimiento estará disponible en los lugares mencionados específicamente en el párrafo anterior y además en la página web de la Generalitat.

2. Para poder tramitar el ofrecimiento se deberá de aportar la siguiente documentación:

a) Datos de identificación (DNI, pasaporte, NIE).

b) Libro de familia o partida literal de nacimiento o registro individual en el que consten los hechos y actos relativos a la identidad, estado civil y demás circunstancias de todas las personas integrantes de la unidad familiar mayores de 18 años.

c) Última declaración de la renta.

d) Certificación negativa del Registro Central de delincuentes sexuales, de todas las personas integrantes de la unidad familiar mayores de 14 años.

e) Certificado de antecedentes penales de todas las personas integrantes de la unidad familiar mayores de 18 años.

f) Certificado de empadronamiento de las personas que habiten en el domicilio.

g) Autorización de residencia en España en vigor, en el caso de personas extranjeras oferentes.

h) informe de salud o la copia de historia clínica actualizada.

i) La documentación acreditativa de su cualificación, formación específica o experiencia (solo en caso de acogimiento especializado en familia educadora).

3. La documentación prevista en el apartado 2 de este artículo será requerida por parte del órgano competente para la instrucción del procedimiento de declaración de aptitud. Sin embargo, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 28 de la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas no se solicitará la documentación prevista anteriormente salvo que las personas interesadas se hayan opuesto a su consulta o, en su caso, no hayan autorizado la misma en el momento de presentar su ofrecimiento.

La consulta se efectuará a través de las plataformas de intermediación de datos u otros sistemas electrónicos habilitados al efecto.

No obstante, si la Administración no pudiera recabar los documentos para los que contase con autorización, podrán solicitar a la persona interesada su aportación que tendrá a todos los efectos la consideración de subsanación de la solicitud de conformidad con el artículo 68.1 de la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas.»

Tres. Se modifica el apartado 2 del artículo 26, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 26. Instrucción

[…]

2. La instrucción del expediente para la declaración de la aptitud comprende la formación y valoración de las familias o personas en relación con su ofrecimiento concreto. El órgano instructor podrá requerir la aportación de cuantos documentos e informes estime necesarios, sin perjuicio de la documentación indicada en el artículo 24. Entre otros se podrá requerir certificados del Registro central para la protección de víctimas de violencia doméstica y de género y del Registro central de medidas cautelares, requisitorias y sentencias no firmes.»

Cuatro. Se modifica el artículo 76, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 76. Verificación de la solicitud

El órgano instructor que corresponda según el artículo 72 de este decreto, verificará las solicitudes y la documentación aportada y comprobará los datos necesarios para la instrucción.

Cuando la solicitud no reúna los requisitos exigibles conforme al artículo 74 y 75 de este decreto u otros que la normativa vigente considere preceptivos se procederá del modo previsto en el artículo 68 de la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas.»

*Artículo 81. Modificación de la Orden de 19 de noviembre de 2001, de la Conselleria de Bienestar Social, por la que se establece el procedimiento para el reconocimiento, declaración y calificación del grado de discapacidad en el ámbito de la Comunitat Valenciana*

La Orden de 19 de noviembre de 2001, de la Conselleria de Bienestar Social, por la que se establece el procedimiento para el reconocimiento, declaración y calificación del grado de minusvalía en el ámbito de la Comunitat Valenciana, queda modificada como sigue:

Uno. Se modifica el artículo 6, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 6. Composición y régimen de funcionamiento de los equipos multiprofesionales de calificación y reconocimiento del grado de discapacidad

1. Los equipos multiprofesionales se organizan conforme a criterios interdisciplinares y deberán contar en su composición con valoradores de discapacidad que deberán reunir el requisito de ser profesionales del área sanitaria y del área social, con titulación mínima de grado universitario o equivalente, que les habilite para el desempeño de sus funciones de trabajo en función de la naturaleza de los expedientes a valorar.

2. La coordinación de las actuaciones del equipo serán realizadas por la dirección del Centro de Valoración y Orientación o la persona que se encuentre en el ejercicio de las funciones de dirección.

3. El equipo multiprofesional de discapacidades se reunirá en junta de valoración para la emisión de dictámenes técnicos facultativos. Esta junta de valoración estará compuesta por la presidenta o el presidente, la secretaria o el secretario y las personas integrantes del equipo que hayan intervenido en la valoración.

4. En los casos de ausencia, vacante o enfermedad de las vocales y los vocales titulares, la dirección del centro podrá sustituirlas por profesionales de la misma titulación que presten sus servicios en dicho centro.

5. El régimen de funcionamiento de los equipos multiprofesional de valoración de discapacidades, se ajustará a lo establecido para los órganos colegiados de las distintas administraciones públicas en las disposiciones básicas de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público, y por cuantas normas se dicten al respecto por la conselleria competente en materia de servicios sociales a personas con discapacidad.»

Dos. Se añade un artículo 6 bis, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 6 bis. Equipo multiprofesional de calificación y reconocimiento del grado de discapacidad de ámbito autonómico

1. Con el objeto de lograr una mayor coordinación y eficiencia en la resolución de procedimientos de valoración de discapacidad, la dirección general competente en materia de discapacidad, bajo su dependencia orgánica y funcional, un equipo multiprofesional de calificación y reconocimiento del grado de discapacidad de ámbito autonómico.

En su composición contará con los valoradores de discapacidad que se designen.

2. El equipo multiprofesional de ámbito autonómico tendrá las siguientes funciones:

a) Emitir informe técnico en las reclamaciones previas contra la resolución del reconocimiento del grado de discapacidad.

b) Asesoramiento sobre circunstancias especiales a tener en cuenta para la valoración, así como sobre criterios y medidas específicas de simplificación en el procedimiento para el reconocimiento, declaración y calificación del grado de discapacidad que permitan agilizar la resolución, sobre todo en el caso de personas con pluripatologías y/o en situación de dependencia.

c) Cualquier otra función de asistencia para la coordinación, la mejora de la gestión y la colaboración para la difusión y formación sobre el proceso de la valoración de la discapacidad.

d) Apoyo y auxilio a los órganos de valoración de ámbito provincial, cuando el centro de valoración y orientación no disponga de equipos multiprofesionales suficientes para realizar valoraciones técnicas, elevando el dictamen propuesto al órgano competente para resolver el procedimiento de reconocimiento del grado de discapacidad.»

Tres Se modifica el apartado 4 del artículo 8, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 8. Iniciación

[…]

4. La solicitud se presentará, mediante formulario normalizado, preferentemente, a través de los trámites telemáticos específicos para el reconocimiento, declaración y calificación del grado de discapacidad. Podrá presentarse por la persona interesada, la persona representante legal, guardador/a de hecho, persona autorizada para la presentación o funcionario/a habilitado/a.

Asimismo, se podrá presentar en el Centro de Valoración y Orientación de Discapacidades de la provincia donde resida o en cualquiera de los lugares y registros públicos que establece el artículo 16.4 de la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del procedimiento administrativo común.

La solicitud irá dirigida al Centro de Valoración y Orientación o a la Dirección territorial de la conselleria competente en materia de servicios sociales de la provincia donde resida la persona solicitante o donde se acredite haber tenido el último domicilio en el supuesto de residir en el extranjero.»

*Artículo 82. Modificación de la Orden de 21 de noviembre de 2003, de la Conselleria de Bienestar Social, por la que se crea la Comisión de Coordinación y Seguimiento de la Valoración del Grado de Minusvalía de la Comunitat Valenciana*

La Orden de 21 de noviembre de 2003, de la Conselleria de Bienestar Social, por la que se crea la Comisión de Coordinación y Seguimiento de la Valoración del Grado de Minusvalía de la Comunitat Valenciana, queda modificada como sigue:

Único. Se modifica el título, que queda redactado de la siguiente manera:

"Orden de 21 de noviembre de 2003, de la Conselleria de Bienestar Social, por la que se crea la Comisión de Coordinación y Seguimiento de la Valoración del Grado de Discapacidad de la Comunitat Valenciana.»

CAPÍTULO II

*Igualdad*

*Artículo 83. Modificación de la Ley 9/2003, de 2 de abril, para la igualdad entre mujeres y hombres*

La Ley 9/2003, de 2 de abril, para la igualdad entre mujeres y hombres, queda modificada como sigue:

Único. Se modifica el artículo 20, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 20. Los planes de igualdad en las empresas

1. Los planes de igualdad de las empresas son un conjunto ordenado de medidas, adoptadas después de realizar un diagnóstico de situación, tendentes a alcanzar en la empresa la igualdad de trato y de oportunidades entre mujeres y hombres y a eliminar la discriminación por razón de sexo.

Los planes de igualdad fijarán los concretos objetivos de igualdad a alcanzar, las estrategias y prácticas a adoptar para su consecución, así como el establecimiento de sistemas eficaces de seguimiento y evaluación de los objetivos fijados.

2. Como medida de acción positiva la Administración autonómica incentivará a las empresas o entidades que, sin estar obligadas a ello, elaboren y registren un plan de igualdad, o en su caso, medidas de igualdad, de acuerdo con lo establecido en el artículo 45 de la Ley orgánica 3/2007, de 22 de marzo.

3. Se tendrá en cuenta como criterio de valoración y desempate en la obtención de ayudas aquellas empresas y entidades que disponga del correspondiente visado otorgado por el centro directivo de la Administración de la Generalitat con competencias en materia de mujeres e igualdad de género.

El visado podrá obtenerse previa solicitud por parte de las empresas, teniendo que presentar en caso de su obtención un informe de evaluación intermedio, y otro a su finalización si solicitan la renovación del visado. Transcurrido el plazo tres meses sin que se haya dictado resolución expresa, se entenderá estimada la solicitud.

4. Las empresas u organizaciones participadas mayoritariamente con capital público deberán elaborar un plan de igualdad.»

*Artículo 84. Modificación del Decreto 133/2007, de 27 de julio, del Consell, sobre condiciones y requisitos para el visado de los planes de igualdad de las empresas de la Comunitat Valenciana*

El Decreto 133/2007, de 27 de julio, del Consell, sobre condiciones y requisitos para el visado de los planes de igualdad de las empresas de la Comunitat Valenciana, queda modificado como sigue:

Uno. Se modifica el preámbulo, que queda redactado de la siguiente manera:

"Preámbulo

La Constitución Española establece la igualdad como valor superior del ordenamiento jurídico, de manera tal que las situaciones de desigualdad son incompatibles con el orden de valores que proclama la Constitución.

La Ley orgánica 3/2007, de 22 de marzo, para la igualdad efectiva de mujeres y hombres, regula en sus artículos 45 al 49 los planes de igualdad en las empresas y otras medidas de promoción de la igualdad, y establece el deber general de las empresas de respetar el principio de igualdad en el ámbito laboral, contemplando específicamente el deber de negociar planes de igualdad en las empresas de 50 o más trabajadores o trabajadoras. La relevancia del instrumento de los planes de igualdad explica también la previsión del fomento de su implantación voluntaria en las pequeñas y medianas empresas.

El Estatuto de Autonomía de la Comunitat Valenciana, en consonancia con lo establecido en la Constitución Española, en su artículo 10.3 determina que la actuación de la Generalitat se centrará primordialmente en determinados ámbitos, entre los que se encuentra la «igualdad de derechos de hombres y mujeres en todos los ámbitos, en particular en materia de empleo y trabajo».

Por otro lado, igualmente en el citado Estatuto de Autonomía, en su artículo 11, se determina que la Generalitat velará, en todo caso, para que las mujeres y los hombres puedan participar plenamente en la vida laboral, social, familiar y política sin discriminaciones de ningún tipo y garantizará que lo hagan en igualdad de condiciones. A estos efectos, se garantizará la compatibilidad de la vida familiar y laboral.

La Ley 9/2003, de 2 de abril, de la Generalitat, para la igualdad entre mujeres y hombres, pretende establecer una serie de medidas y garantías en la Comunitat Valenciana, dirigidas a la eliminación de la discriminación y a la consecución del ejercicio de los derechos humanos y las libertades fundamentales para las mujeres sobre la base de la igualdad. Por tanto, las actuaciones en el ámbito laboral son consideradas de la máxima importancia, en la medida que la incorporación de las mujeres al mercado de trabajo les procura independencia económica, uno de los factores fundamentales para la igualdad, junto con otras medidas como la igualdad de retribución, condiciones de trabajo, promoción profesional y la conciliación de la vida familiar con la actividad laboral.

El artículo 20.3 de la referida Ley 9/2003 establece que se tendrá en cuenta como criterio de valoración y desempate en la obtención de ayudas aquellas empresas y entidades que disponga del correspondiente visado otorgado por el centro directivo de la Administración de la Generalitat con competencias en materia de mujeres e igualdad de género. El punto 4 del citado artículo dispone que las empresas u organizaciones participadas mayoritariamente con capital público deberán elaborar un plan de igualdad.

Ostentando el Consell la potestad reglamentaria de acuerdo con el artículo 18.f) de la Ley del Consell, a propuesta del conseller de Bienestar Social, conforme con el Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana y previa deliberación del Consell, en la reunión del día 27 de julio de 2007,

DISPONGO"

Dos. Se modifica el artículo 2, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 2. Ámbito de aplicación

Las normas establecidas en el presente Decreto serán de aplicación a aquellas empresas y entidades que, desarrollando su actividad en el ámbito territorial de la Comunitat Valenciana, soliciten el visado de los planes de igualdad que se vayan a implantar en las mismas.»

Tres. Se modifica el artículo 3, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 3. Requisitos de los visados de planes y medidas de igualdad

1. Los planes de igualdad son un conjunto ordenado de medidas adoptadas después de realizar un diagnóstico de situación, tendentes a alcanzar en la empresa la igualdad de trato y de oportunidades entre mujeres y hombres, y a eliminar la discriminación por razón de sexo. Los planes de igualdad se tramitarán de acuerdo con lo establecido en la normativa estatal competente que regula los planes de igualdad y su registro.

2. El visado es un procedimiento en el que se examinan y evalúan la calidad y la adecuación de las medidas de igualdad propuestas en relación con la estructura, naturaleza de la empresa y objetivos perseguidos. Con la concesión del visado del plan de igualdad se obtiene el uso del sello «Fent Empresa. Iguals en Oportunitats».

3. Podrá solicitar el visado cualquier entidad o empresa, de capital público o privado, que ejerza su actividad en territorio de la Comunitat Valenciana. A estos efectos los términos entidad o empresa deben entenderse de acuerdo con lo previsto en el artículo 1.2 del texto refundido de la Ley del Estatuto de los Trabajadores aprobado mediante el Real decreto legislativo 2/2015, de 23 de octubre.

4. Todas las entidades o empresas candidatas deberán reunir los siguientes requisitos:

a) Encontrarse al corriente en el cumplimiento de las obligaciones en materia tributaria y de Seguridad Social.

b) Disponer del registro retributivo conforme a lo previsto en el artículo 28 del Estatuto de los Trabajadores y los artículos 5 y 6 del Real decreto 902/2020, de 13 de octubre.

c) Promover condiciones de trabajo que eviten la comisión de delitos y otras conductas contra la libertad sexual y la integridad moral en el trabajo, incidiendo especialmente en el acoso sexual y el acoso por razón de sexo, incluidos los cometidos en el ámbito digital.

d) No haber sido sancionada con carácter firme por infracciones graves o muy graves en las siguientes materias:

1º. Materia de igualdad y no discriminación, en los tres años anteriores a la fecha de la presentación de la solicitud, de acuerdo con lo dispuesto en el texto refundido de la Ley sobre Infracciones y Sanciones del Orden Social, aprobado por Real decreto legislativo 5/2000, de 4 de agosto.

2º Materia de igualdad y no discriminación en el acceso a los bienes y servicios, en los tres años a la fecha de la presentación de la solicitud, de acuerdo con lo establecido en el texto refundido de la Ley General para la Defensa de los Consumidores y Usuarios y otras leyes complementarias, aprobado por Real decreto legislativo 1/2007, de 16 de noviembre.

3º Materia de igualdad de oportunidades, no discriminación y accesibilidad universal de las personas con discapacidad, en los tres años anteriores a la fecha de la presentación de la solicitud, de acuerdo con lo dispuesto en el texto refundido de la Ley General de Derechos de las Personas con Discapacidad y de su Inclusión Social, aprobada por Real decreto legislativo 1/2013, de 16 de noviembre.»

Cuatro. Se añade el artículo 3 bis, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 3 bis. Modalidades de visado

1. En relación con lo establecido en el artículo 45 de Ley orgánica 3/2007, de 22 de marzo, para la igualdad efectiva de mujeres y hombres, las modalidades para la concesión del visado se dividen en:

a) Empresas obligadas a elaborar y aplicar un plan de igualdad.

b) Empresas no obligadas a elaborar y aplicar un plan de igualdad.

2. Además de reunir los requisitos establecidos en el artículo 3, las entidades o empresas candidatas que tengan la obligación de elaborar y aplicar un plan de igualdad, de acuerdo con lo establecido en el artículo 45 de la Ley orgánica 3/2007, de 22 de marzo, deberán, en el momento de la presentación de la solicitud:

a) Tener vigente y registrado un plan de igualdad, que incluya una auditoria retributiva, conforme a la normativa aplicable.

b) Haber realizado la evaluación y seguimiento del plan de igualdad durante un periodo mínimo de un año. La concurrencia de este requisito se acreditará mediante un informe de seguimiento que evaluará las medidas y objetivos establecidos en el plan de igualdad referido al último año natural anterior a la solicitud.

3. Las entidades o empresas candidatas que no tengan la obligación de elaborar y aplicar un plan de igualdad, de acuerdo con lo establecido en el artículo 45 de la Ley orgánica 3/2007, de 22 de marzo, deberán, además de reunir los requisitos establecidos en el artículo 3, en el momento de la presentación de su solicitud:

a) Tener medidas de igualdad depositadas en el Registro y depósito de convenios y acuerdos colectivos de trabajo y planes de igualdad, o, en su caso, contar con un plan de igualdad voluntario conforme a lo establecido en el artículo 45 y 46 de la Ley orgánica 3/2007, de 22 de marzo.

b) Haber implantado medidas de igualdad durante un periodo mínimo de un año. La concurrencia de este requisito se acreditará mediante un informe de evaluación y seguimiento de las medidas de igualdad implantadas o, en su caso, del plan de igualdad voluntario, referido al último año natural anterior a la solicitud.»

Cinco. Se modifica el artículo 4, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 4. Solicitudes y documentación

1. La solicitud de visado se presentará mediante modelo normalizado, por medios electrónicos, en virtud del artículo 14.2 de la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas. Las solicitudes se presentarán en el trámite habilitado al efecto, en la sede electrónica de la Generalitat.

2. Para la tramitación del visado será necesaria la siguiente documentación:

a) Autorización al órgano instructor del procedimiento para que realice las comprobaciones del cumplimiento de requisitos.

b) Plan de Igualdad o medidas de igualdad propuestas debidamente registrado.

c) Informe de evaluación anual.»

Seis. Se modifica el artículo 6, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 6. Resolución

1. En el caso de que el análisis realizado por el personal técnico de la dirección general competente en materia de igualdad sea positivo, se elevará propuesta de resolución a la persona titular de la dirección general indicada, quien resolverá sobre la base de lo dispuesto en el artículo 20.3 de la Ley 9/2003, de 2 de abril, de la Generalitat, para la igualdad entre mujeres y hombres.

2. Cuando del análisis técnico realizado se dedujera que, en alguno de sus términos o en su totalidad, el plan de igualdad, objeto de visado, no se ajustase a lo establecido en el artículo 3 del presente decreto, se remitirá a la empresa solicitante un informe en el que se especificarán los aspectos que deben ser subsanados para su posterior visado.

3. En cualquier caso, el plazo máximo para resolver y notificar, tanto para la resolución del visado como para el informe relativo a los aspectos que se deba subsanar en el plan de igualdad, será de tres meses a contar desde la fecha en que la solicitud haya tenido entrada en el registro del órgano competente para su tramitación, debiéndose entender estimada la misma transcurrido dicho plazo.

4. Contra esta resolución, que no pone fin a la vía administrativa, podrá interponerse un recurso de alzada, en el plazo de un mes, ante la secretaria autonómica competente en materia de igualdad de mujeres y hombres, de acuerdo con lo dispuesto en normativa de procedimiento administrativo vigente.»

Siete. Se modifica el artículo 7, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 7. Vigencia y prórroga

El visado y el uso del sello «Fent Empresa. Iguals en Oportunitats» coincidirá con la vigencia del plan o medidas de igualdad y su vigencia no excederá de 4 años.

Previa comunicación de la empresa o entidad interesada efectuada el mes anterior a la finalización de la vigencia del plan o medidas de igualdad, se podrá prorrogar los efectos de visado durante el tiempo que medie entre la negociación, aprobación e inscripción en el correspondiente registro de un nuevo plan de igualdad y que en ningún caso superará el año a contar desde la finalización de la vigencia del visado. En este supuesto se aportará junto a la solicitud de prórroga el informe final del plan o medidas de igualdad.»

*Artículo 85. Modificación del Decreto 63/2014, de 25 de abril, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento para el reconocimiento de las indemnizaciones y las ayudas económicas a las víctimas de violencia sobre la mujer, previstas en la Ley 7/2012, de 23 de noviembre, de la Generalitat, integral contra la violencia sobre la mujer en el ámbito de la Comunitat Valenciana*

El Decreto 63/2014, de 25 de abril, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento para el reconocimiento de las indemnizaciones y las ayudas económicas a las víctimas de violencia sobre la mujer, previstas en la Ley 7/2012, de 23 de noviembre, de la Generalitat, integral contra la violencia sobre la mujer en el ámbito de la Comunitat Valenciana, queda modificado como sigue:

Uno. Se modifica el apartado 1 del artículo 13 del Reglamento mencionado, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 13. Plazo máximo para resolver y notificar

1. El plazo máximo para dictar y notificar la resolución expresa será de dos meses, contados desde la fecha en que la solicitud haya tenido entrada en cualquiera de los registros del órgano competente para resolver.»

Dos. Se modifican los apartados 4 y 5 del artículo 20 del Reglamento, que quedan redactados de la siguiente manera:

"Artículo 20. Solicitudes y documentación

La documentación a aportar por las interesadas en este tipo de ayuda será la siguiente

[…]

4. Informe del recurso de atención a mujeres, ya sea ambulatorio o residencial, dependiente de la dirección general con competencia en violencia sobre la mujer, que motive la situación de necesidad o emergencia social de la mujer solicitante.

5. La conselleria competente en la materia comprobará los datos de identidad de la persona solicitante, salvo que medie oposición por parte de esta, en cuyo caso deberá aportar copia del documento nacional de identidad, pasaporte o número de identificación de extranjero, según corresponda.

Si de la comprobación efectuada resultara alguna discordancia con los datos facilitados por la solicitante, la Administración le requerirá la correspondiente documentación acreditativa de la identidad.»

Tres. Se modifica el apartado 1 del artículo 26 del Reglamento, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 26. Plazo máximo para resolver y notificar

1. El plazo máximo para dictar y notificar la resolución expresa será de dos meses, contados desde la fecha en que la solicitud haya tenido entrada en cualquiera de los registros del órgano competente para resolver.»

*Artículo 86. Modificación de la Orden de 3 de mayo de 2007, de la Conselleria de Bienestar Social, por la que se regula la ayuda económica a favor de las víctimas de violencia de género, establecida en el artículo 27 de la Ley orgánica 1/2004, de 28 de diciembre, de medidas de protección integral contra la violencia de género*

La Orden de 3 de mayo de 2007, de la Conselleria de Bienestar Social, por la que se regula la ayuda económica a favor de las víctimas de violencia de género, establecida en el artículo 27 de la Ley orgánica 1/2004, de 28 de diciembre, de medidas de protección integral contra la violencia de género, queda modificada como sigue:

Único. Se modifican los apartados 2 y 3 del artículo 8, que quedan redactados de la siguiente manera:

"Artículo 8. Solicitud y documentación

[…]

2. Para tramitar las ayudas reguladas en la presente orden será necesaria la siguiente documentación:

a) Formulario de solicitud

b) Copia del DNI de la solicitante o permiso de residencia en vigor.

c) Certificado de empadronamiento de la solicitante en algún municipio de la Comunitat Valenciana.

d) En el caso de que la solicitante tenga hijos o hijas a su cargo, copia del libro de familia y sentencia judicial en firme sobre tutela cuando existiera. En los supuestos de adopción, tutoría o acogimiento de los hijos o hijas o asimilados resolución administrativa o judicial que lo acredite.

e) Certificado de la Agencia Estatal de la Administración Tributaria acreditativa de las rentas de la solicitante, o en su defecto documentación que acredite los ingresos que por cualquier concepto perciba o en su defecto declaración de la no percepción de ingresos.

f) Sentencia condenatoria por un delito de violencia de género, una orden de protección o cualquier otra resolución judicial que acuerde una medida cautelar a favor de la víctima, o bien por el informe del Ministerio Fiscal que indique la existencia de indicios de que la demandante es víctima de violencia de género. También podrán acreditarse las situaciones de violencia de género mediante certificado de los servicios Centrales o direcciones territoriales de la conselleria competente en materia de prevención y atención integral a las mujeres víctimas de violencia y a sus hijos e hijas.

g) Certificado de discapacidad expedido por los Centros de Valoración y Orientación de la discapacidad.

h) Cuando se aleguen responsabilidades familiares y exista convivencia, documento de asistencia sanitaria de la Seguridad Social extendido a nombre de la solicitante en la que aparezca el familiar a cargo como persona beneficiaria. Si no existe convivencia, convenio o resolución judicial en el que la solicitante quede obligada a la prestación de alimentos.

i) Modelo de domiciliación bancaria, debidamente cumplimentado en el que la persona titular de la cuenta deberá coincidir con la solicitante de la ayuda.

j) Informe de baja empleabilidad

3. El órgano competente consultará los datos que sean interoperables. Solo en caso de falta de autorización expresa u oposición a dicha consulta o cuando la información no esté disponible para su consulta, las personas interesadas deberán aportar la información requerida en el apartado anterior. De todo ello se informará debidamente en el formulario de solicitud.»

**TÍTULO V**

**Medidas en materia de hacienda, economía, administración pública y administración electrónica**

CAPÍTULO I

*Hacienda*

*Artículo 87. Modificación de la Ley 1/2015, de 6 de febrero, de hacienda pública, del sector público instrumental y de subvenciones*

La Ley 1/2015, de 6 de febrero, de hacienda pública, del sector público Instrumental y de subvenciones, queda modificada como sigue:

Uno. Se modifican las letras b) y c) del apartado 1 y la letra b) del apartado 2 del artículo 160, que quedan redactadas de la siguiente manera:

"Artículo 160. Órganos competentes

1. El Consell será el órgano competente para:

[…]

b) La autorización del correspondiente convenio, cuando las subvenciones de concesión directa se instrumenten mediante esta fórmula jurídica, siempre que su cuantía sea superior a un millón de euros o se trate de convenios con el Estado, otras comunidades autónomas e instituciones públicas, de conformidad con lo previsto en el artículo 17.f de la Ley 5/1983, de 30 de diciembre, del Consell.

c) La autorización previa para la concesión de las subvenciones de concurrencia competitiva si se supera la cuantía de seis millones de euros por sujeto beneficiario. Esta autorización no implicará la aprobación del gasto que, en todo caso, corresponderá al órgano competente para la concesión.

[…]

2. Las personas titulares de las consellerias, tanto en el ámbito de sus departamentos como en el de los organismos públicos vinculados o dependientes, son los órganos competentes para:

[…]

b) Aprobar mediante la orden o resolución, según proceda, las oportunas bases reguladoras de la concesión de las subvenciones.»

Dos. Se modifica la letra e) del artículo 164, que queda redactada de la siguiente manera:

"Artículo 164. Procedimiento para la concesión de subvenciones en régimen de concurrencia competitiva

[…]

e) Una vez efectuada la comprobación anterior, se procederá a la convocatoria de la subvención mediante la resolución. En el caso de que las bases tengan naturaleza de acto administrativo se podrán aprobar conjuntamente las bases y la convocatoria cuando así lo considere el centro directivo proponente, previo informe justificativo, en atención a la especificidad, material o temporal, de las ayudas a otorgar.»

Tres. Se modifican los apartados 1 y 3 del artículo 165, que quedan redactados de la siguiente manera:

"Artículo 165. Bases reguladoras de la concesión de subvenciones

1. Cuando las bases reguladoras prevean un contenido normativo que desarrolle o complemente una ley sectorial o norma comunitaria tendrán naturaleza de disposición normativa de carácter general y serán aprobadas mediante la orden de la persona titular de la conselleria competente por razón de la materia. Todos los trámites de dicho procedimiento serán evacuados por vía de urgencia, en atención a su especial naturaleza. El resto de las bases reguladoras tendrán naturaleza de acto administrativo y se aprobarán por resolución de la persona titular de la conselleria competente por razón de la materia, sin que sus efectos puedan superar la vigencia del plan estratégico de subvenciones en el que se integre. En todo caso, será preceptivo el informe de la Abogacía y de la Intervención Delegada.

[…]

3. Las bases reguladoras de ayudas pueden establecer que para su concesión solo sea necesaria una declaración responsable del cumplimiento de todos o parte de los requisitos exigidos para solicitar la subvención, siempre que la concesión no implique un pago anticipado superior al porcentaje del 30 por ciento previsto en el artículo 171.3 a) y b). No obstante, lo anterior, en el caso de que las ayudas se concedan por razón de un estado, situación o hecho imprevisible, las bases reguladoras podrán establecer que para su concesión solo sea necesaria una declaración responsable del cumplimiento de los requisitos exigidos para solicitar la subvención, con independencia del porcentaje de anticipo. Todo ello sin perjuicio de las verificaciones y controles que se puedan efectuar con posterioridad al pago.»

Cuatro. Se modifica la letra a) del artículo 166, que queda redactada de la siguiente manera:

"Artículo 166. Contenido de la convocatoria

[…]

a) Indicación de las bases reguladoras y del diario oficial en el que están publicadas.»

Cinco. Se modifica la disposición adicional décimo segunda, que queda redactada de la siguiente manera:

"Disposición adicional décimo segunda. Personas interventoras habilitadas

1. Cuando las necesidades del servicio lo requieran, la persona titular de la Intervención General de la Generalitat podrá habilitar a personal funcionario de la Administración de la Generalitat, del grupo A1 de titulación, que posea el nivel de titulación exigido para ingresar en el cuerpo superior de Intervención y Auditoría de la Generalitat, a efectos de que pueda realizar determinadas actuaciones en sustitución de estos en el ejercicio de las funciones de control interno que legalmente les corresponden.

Esta posibilidad también se dará respecto del personal funcionario con destino definitivo en la Administración de la Generalitat, aunque no esté integrado en los cuerpos o escalas propios de esta, siempre que además pertenezca a alguna de las escalas, subescalas, clases o cuerpos superiores de Intervención de cualquier Administración Pública.

En cualquier caso, las personas interventoras habilitadas actuarán bajo la dirección y coordinación de la persona titular de la Dirección General de la Intervención.

La habilitación prevista en el párrafo anterior lo será tan solo para actuaciones o clases de las mismas concretas y determinadas, relacionadas con las funciones ordinarias de las personas habilitadas, y tendrá carácter temporal. Este personal continuará percibiendo las retribuciones correspondientes al puesto de trabajo que ocupa. No obstante, cuando la habilitación exija la dedicación exclusiva durante toda su jornada laboral para la realización de las mencionadas funciones y las retribuciones de su puesto de trabajo fueran de nivel inferior, el personal habilitado tendrá derecho a percibir las retribuciones asignadas a los puestos de trabajo de nivel mínimo reservados al cuerpo superior de Intervención y Auditoría de la Generalitat, por medio del abono de las correspondientes diferencias retributivas.

2. La habilitación será conferida previo informe favorable de la persona titular de la subsecretaría del departamento al que pertenezca tal funcionario o funcionaria y podrá ser revocada en cualquier momento por la persona titular de la Intervención General de la Generalitat.

3. En todo caso, las personas habilitadas actuarán bajo la expresa denominación de «interventores habilitados o interventoras habilitadas de la Intervención General de la Generalitat.»

Seis. Se añade un nuevo apartado 4 a la disposición transitoria novena, que queda redactado de la siguiente manera:

"Disposición transitoria novena. Subvenciones por razones de interés público, social o humanitario

[…]

4. Las bases reguladoras de subvenciones, cuyo contenido sean concursos escolares, premios, o convocatorias de sentido similar, cuyo destinatario final sea alumnado en edad escolar o personas menores sometidas a tutela, podrán prever que no será exigible el requisito de estar al corriente en el cumplimiento de las obligaciones tributarias y frente a la seguridad social para obtener la condición de persona beneficiaria de las ayudas, cualquiera que será la naturaleza y características de estas. Igualmente, las mencionadas bases podrán prever el pago, y en su caso, abonos a cuenta y pagos anticipados, aun cuando los solicitantes de la subvención no estén al corriente en el cumplimiento de sus obligaciones tributarias y ante la seguridad social, tengan la condición de sujeto deudor por resolución de procedencia de reintegro o se encuentren incursas en alguna de las situaciones establecidas en el apartado 6 del artículo 171 de esta ley.

El régimen excepcional previsto en el párrafo anterior se aplicará con independencia de que la solicitud se haya realizado por las personas tutoras, responsables o coordinadoras de los centros educativos, deportivos o entidades jurídicas similares en nombre de los equipos o grupos participantes que estén formados por las personas beneficiarias finales, menores de edad o sometidas a tutela.»

Siete. Se añade una nueva disposición adicional décimo quinta, que queda redactada de la siguiente manera:

"Disposición adicional décimo quinta. Deber de colaboración de las personas auditoras internas de las entidades del sector público instrumental de la Generalitat con la Intervención General de la Generalitat

Las personas auditoras internas de las entidades del sector público instrumental de la Generalitat colaborarán con la Intervención General de la Generalitat, en los términos establecidos en la normativa del sector público, debiendo ajustarse a las normas e instrucciones que a estos efectos determine aquella.»

Ocho. Se añade una nueva disposición adicional décimo sexta, que queda redactada de la siguiente manera:

"Disposición adicional décimo sexta. Régimen de control interno y contabilización aplicable a las prestaciones económicas en materia de dependencia y renta valenciana de inclusión

La fiscalización e intervención de las prestaciones económicas en materia de dependencia y renta valenciana de inclusión se realizará, en cada una de las fases del procedimiento de gasto, en el momento de la contabilización una vez examinada la documentación justificativa.»

*Artículo 88. Modificación del Decreto ley 1/2011, de 30 de septiembre, del Consell, de medidas urgentes de régimen económico-financiero del sector público empresarial y fundacional*

El Decreto ley 1/2011, de 30 de septiembre, del Consell, de medidas urgentes de régimen económico-financiero del sector público empresarial y fundacional, queda modificado como sigue:

Único. Se modifica el apartado 2 del artículo 9, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 9. Auditoría interna

[…]

2. El auditor interno colaborará con la Intervención General de la Generalitat en las tareas de control interno asignadas a esta en el título VI de la Ley 1/2015, de 6 de febrero, de hacienda pública, del sector público instrumental y de subvenciones, y verificará el buen funcionamiento de los sistemas y de los procedimientos de ejecución del presupuesto del ente, así como el adecuado equilibrio y correspondencia entre gastos e ingresos.»

*Artículo 89. Modificación de la Ley 20/2017, de 28 de diciembre, de la Generalitat, de tasas*

La Ley 20/2017, de 28 de diciembre, de la Generalitat, de tasas, queda modificada como sigue:

Uno. Se modifica el apartado 3 del artículo 13.1-1, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 13.1-1. Hecho imponible

[…]

3. No se realizará el hecho imponible cuando la ocupación, el uso común especial o el uso privativo de los bienes de dominio público autonómico lleven aparejados el despliegue o explotación de una red pública de telecomunicaciones que permita ofrecer servicios de banda ancha.

Cualquier referencia en el artículo 13.1-7 sobre la cuota íntegra de esta tasa, a la apertura de zanjas y cruzamiento, utilización de infraestructuras, colocación o cualquier otra actuación para la construcción o instalación de conducciones o líneas de telecomunicaciones o comunicaciones, se entenderá que se refiere a conducciones o líneas que no estén dedicadas a la prestación de servicios de banda ancha.»

Dos. Se modifica el apartado d) del artículo 14.4-2, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 14.4-2 Exenciones

[…]

d) En los supuestos de los puntos 7 y 8 del artículo 14.4-5, las personas contribuyentes que se encuentren inscritas como demandantes legales de empleo, con una antigüedad mínima de tres meses, referida a la fecha de la respectiva inscripción, y aquellas contempladas en el proceso de acreditación por el Instituto Valenciano de Cualificaciones Profesionales, en tanto sus comisiones de acreditación estén financiadas con los fondos del Plan de Modernización de Formación Profesional, en el marco del Mecanismo de Recuperación y Resiliencia, asociado al programa de cooperación territorial C20.I01.P01 Evaluación y acreditación de competencias profesionales.»

CAPÍTULO II

*Economía*

*Artículo 90. Modificación del Decreto 118/2022, de 5 de agosto, del Consell, por el que se regula la inclusión de cláusulas de responsabilidad social en la contratación pública y en las convocatorias de ayudas y subvenciones*

El Decreto 118/2022, de 5 de agosto, del Consell, por el que se regula la Inclusión de cláusulas de responsabilidad social en la contratación pública y en las convocatorias de ayudas y subvenciones, queda modificado como sigue:

Uno. Se modifica el artículo 3, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 3. Definición del objeto del contrato

Podrán incorporarse finalidades de contratación socialmente responsable en la misma definición del objeto del contrato, añadiendo criterios sociales o medioambientales al contenido de este. Estas consideraciones en el objeto habrán de estar realmente vinculadas al suministro, servicio u obra que conforma el objeto del contrato.»

Dos. Se modifica el apartado 1 del artículo 4, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 4. Inserción de cláusulas de responsabilidad social en la contratación pública

1. Los criterios o cláusulas de responsabilidad social que puedan ser incorporados en las diferentes fases de un mismo procedimiento serán compatibles entre sí. En todo caso, y en aplicación del artículo 13.1 de la 18/2018, de 13 de julio, de la Generalitat, para el fomento de la responsabilidad social:

a) En los contratos celebrados por la Administración de la Generalitat y su sector público instrumental, podrán incluirse criterios de adjudicación de los previstos en el anexo I siempre que se hallen vinculados al objeto del contrato. Asimismo, deberá incorporarse una condición especial de ejecución de las previstas en el anexo II, en consonancia con el artículo 202 de la Ley 9/2017, de 8 de noviembre, de contratos del sector público.

b) En los contratos de las entidades integrantes de la Administración local de la Comunitat Valenciana, las universidades públicas valencianas y los consorcios adscritos a las mismas, podrán incluirse criterios de adjudicación de los previstos en el anexo I. Asimismo, deberá incorporarse una condición especial de ejecución de las previstas en el anexo II, en consonancia con el artículo 202 de la Ley 9/2017, de 8 de noviembre, de contratos del sector público.

Asimismo, el órgano de contratación podrá incluir otros criterios de adjudicación u otras condiciones especiales de ejecución similares a los previstos en los anexos I y II, siempre y cuando estén vinculados al objeto del contrato, de conformidad con los artículos 145 y 202 de la Ley 9/2017, de 8 de noviembre, de contratos del sector público.»

Tres. Se suprime el apartado 5 y se modifican los apartados 1 y 2, del artículo 10, que quedan redactados de la siguiente manera:

"Artículo 10. Incorporación de criterios de responsabilidad social en la fase de adjudicación

1. En los términos del artículo 4 de este decreto, la inclusión de criterios de adjudicación de carácter social, de transparencia, éticos y ambientales para la valoración de las proposiciones y la determinación de la mejor oferta tendrá en cuenta la mejor relación calidad-precio, que integren o se refieran a las prestaciones que deban realizarse con dicho contrato en cualquiera de sus aspectos y en cualquier etapa de su ciclo de vida, incluidos los factores que intervienen en los siguientes procesos:

– en el proceso específico de producción, prestación o comercialización de, en su caso, las obras, los suministros o los servicios, o

– en el proceso específico de otra etapa de su ciclo de vida, aunque no pertenezcan a su parte sustancial.

2. El órgano de contratación podrá seleccionar los criterios de adjudicación que, vinculados al objeto del contrato, vienen establecidos en el anexo I. En todo caso, deben estar referidos a las ofertas de las empresas o entidades licitadoras y deben suponer una mejora en las condiciones de prestación del servicio. Los criterios deberán ser objetivos y cuantificables.

[…]

5. [Suprimido]"

Cuatro. Se modifica el apartado 2 del artículo 19, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 19. Incorporación de cláusulas de responsabilidad social en las subvenciones

[…]

2. Asimismo, en las bases reguladoras y en las respectivas convocatorias de subvenciones podrán incluirse para la ponderación y puntuación de las solicitudes, previa su adaptación, alguno o algunos de los criterios establecidos en los anexos I y II de este decreto, cuando estén vinculados al objeto de la ayuda.»

Cinco. Se modifica el apartado 1 del artículo 21, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 21. Instrumentación de exigencias y compromisos de responsabilidad social

1. En los términos previstos en este decreto, las bases reguladoras, las convocatorias y, en su caso, los convenios y resoluciones por los que se instrumente la concesión directa de las subvenciones podrán establecer compromisos específicos de carácter medioambiental, de transparencia, sociales y éticos, cuando estén vinculados al objeto de la ayuda. En particular, cuando el gasto subvencionable se proyecte sobre adquisiciones de bienes muebles o productos, podrá exigirse que los mismos cumplan con los criterios de comercio justo y con requisitos vinculados a la sostenibilidad energética y ambiental.»

CAPÍTULO III

*Administración pública*

*Artículo 91. Modificación de la Ley 4/2021, de 16 de abril, de la función pública valenciana*

La Ley 4/2021, de 16 de abril, de la función pública valenciana, queda modificada como sigue:

Uno. Se modifica, en el preámbulo, el párrafo quinto del apartado II y los párrafos primero y tercero del apartado III, que quedan redactados de la siguiente manera:

"Preámbulo

II

[…]

La ley finalmente no obvia que una reforma de esta índole, para ser efectiva, además de establecer nuevas reglas del juego debe proporcionar las capacidades organizativas que son imprescindibles. Para ello, se establece un potente órgano de gestión horizontal de la función pública de la Generalitat, se aseguran los mecanismos de coordinación necesarios entre los diversos sectores, se dota a la Administración de la Generalitat, sus organismos autónomos y consorcios de la posibilidad de contar con una dirección pública profesionalizada, basada en los requerimientos de idoneidad, competencia y publicidad, se refuerza el papel del Institut Valencià d'Administració Pública o, en fin, se posibilita una mayor comunicación del empleo público en la Comunitat Valenciana.

III

La ley se promulga en desarrollo del texto refundido de la Ley del Estatuto básico del empleado público, aprobado por el Real decreto legislativo 5/2015, de 30 de octubre, cuyos límites materiales y formales respeta conforme el Tribunal Constitucional ha determinado en esta materia (Sentencia número 39/2014, de 11 de marzo, fundamento 5.º), y en los términos del artículo 50.1 del Estatuto de Autonomía de la Comunitat Valenciana, que otorga a la Generalitat la competencia en materia de desarrollo legislativo del régimen estatutario de sus funcionarios, del artículo 49.1.8.º, conforme al cual la Generalitat tiene competencia exclusiva en «régimen local, sin perjuicio de lo que dispone el número 18 del apartado 1 del artículo 149 de la Constitución Española» y del artículo 73 de la Ley orgánica 6/2001, de 21 de diciembre, de universidades. Su texto se estructura en once títulos, con 190 artículos, treinta y una disposiciones adicionales, once transitorias, una derogatoria y cuatro finales. En su redacción incorporan de modo transversal principios, valores y reglas que persiguen hacer real y efectiva la igualdad de mujeres y hombres en todas las esferas y ámbitos de la gestión.

[…]

El título II busca dotar al sistema de empleo público de órganos coordinados y suficientemente regulados en sus competencias. Se crea la Comissió Intersectorial de l'Ocupació Pública de la Generalitat, órgano de coordinación e interlocución entre los ámbitos de la Administración de la Generalitat, sanidad, educación y justicia y el sector público instrumental de la Generalitat. Asimismo, se contempla de modo innovador la cooperación técnica en materia de empleo público entre la Generalitat y las entidades locales.»

Dos. Se modifica el apartado 1 del artículo 8, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 8. La consellera o conseller competente en materia de función pública

1. Corresponde a la consellera o conseller competente en materia de función pública:

a) Proponer al Consell la aprobación de los proyectos de ley y decretos en materia de personal, función pública y, conjuntamente con la consellera o conseller competente en materia de hacienda, del sistema retributivo; así como dictar el resto de las disposiciones y directrices que le correspondan en estas materias, de acuerdo con la normativa vigente.

b) Informar con carácter preceptivo los anteproyectos de ley y proyectos de disposiciones generales elaborados por la Presidencia de la Generalitat o las consellerias que se refieran a estructura orgánica, métodos de trabajo y personal correspondientes a la Administración de la Generalitat.

c) Otorgar los títulos de personal funcionario de la Generalitat.

d) Aprobar las relaciones de puestos de trabajo y otros instrumentos complementarios de gestión de la Administración de la Generalitat.

e) Aprobar las relaciones de puestos de trabajo del personal directivo público profesional de la Presidencia de la Generalitat, de cada una de las consellerias, así como de sus organismos autónomos y consorcios.

f) Aprobar las agrupaciones de puestos de trabajo de la Administración de la Generalitat con el fin de ordenar el sistema de carrera profesional, la movilidad y la formación del personal empleado público.

g) Proponer la oferta de empleo público y los instrumentos de planificación de personal de la Administración de la Generalitat que tenga que aprobar el Consell.

h) Clasificar los puestos de trabajo de la Administración de la Generalitat mediante el sistema que se determine reglamentariamente.

i) Diseñar y organizar los procesos de evaluación del desempeño.

j) Promover y coordinar la elaboración de los planes y medidas en materia de igualdad en el ámbito de la Administración de la Generalitat.

k) Intervenir en las negociaciones con las organizaciones sindicales, según se disponga reglamentariamente.

l) Impulsar, coordinar y, en su caso, establecer y ejecutar la formación, así como los planes y medidas en materia de personal de la Administración de la Generalitat.

m) Establecer los programas y el contenido de las pruebas de selección de personal, convocarlas y designar sus órganos técnicos de selección, en los términos establecidos en el capítulo I del título V de esta ley. Corresponde organizarlas al órgano competente en materia de selección de personal.

n) Crear, mantener y gestionar el Registro de Personal de la Administración de la Generalitat y el Registro de Personal Directivo Público Profesional.

o) Efectuar o autorizar, en su caso, los nombramientos del personal funcionario y la contratación del personal laboral, de acuerdo con lo establecido reglamentariamente.

p) Resolver las jubilaciones del personal de la Administración de la Generalitat.

q) Resolver la pérdida de la condición de personal funcionario, sea de carrera o interino, excepto a consecuencia de separación del servicio. Así mismo, le corresponde extinguir los contratos del personal laboral de la Administración de la Generalitat.

r) Ejercer la supervisión, control interno y evaluación del personal de la Administración de la Generalitat.

s) Impulsar que, por el órgano competente, se desarrolle y ejecute la actividad preventiva en materia de salud laboral del personal de la Administración de la Generalitat.

t) Impulsar la investigación, estudio, información y difusión de las materias relacionadas con la administración y la gestión pública.»

Tres. Se suprime el artículo 11.

Cuatro. Se modifica el apartado 3 del artículo 40, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 40. Agrupación de puestos de trabajo (APT)

[…]

3. A los efectos de la provisión de los puestos de trabajo y sin perjuicio de lo establecido en la presente ley en la regulación de cada forma de provisión, se entenderá cumplido el requisito para poder participar en los procesos de provisión de puestos adscritos a una agrupación de puestos de un cuerpo, escala o agrupación profesional funcionarial, cuando el personal funcionario de carrera pertenezca al mismo cuerpo, escala o agrupación profesional funcionarial en que estén clasificados los puestos convocados y acredite la superación de los cursos específicos de formación que a tal fin sean organizados por el órgano competente en materia de formación.

Asimismo, se entenderá cumplido el requisito para poder participar en los procesos de provisión de puestos adscritos a un cuerpo, escala o agrupación profesional funcionarial desde un puesto adscrito a una agrupación de puestos de trabajo perteneciente al mismo cuerpo, escala o agrupación profesional funcionarial en que estén clasificados los puestos convocados, cuando el personal funcionario de carrera acredite la superación de los cursos específicos de formación que a tal fin sean organizados por el órgano competente. No será necesaria la superación de los cursos específicos cuando el personal haya acreditado estos conocimientos en las correspondientes pruebas de acceso.»

Cinco. Se modifica el apartado 2 del artículo 62, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 62. Requisitos de acceso

[…]

2. Asimismo, quienes superen las pruebas selectivas aportarán una declaración responsable en la que manifestarán poseer las capacidades y aptitudes físicas y psíquicas necesarias para el desempeño de las funciones o tareas que correspondan al puesto de trabajo. Dicha declaración constituirá presunción de disponer de tales capacidades y requisitos de aptitud por parte de la persona declarante y podrá ser verificada, en su caso, con los informes médicos que emita el servicio de prevención correspondiente.»

Seis. Se modifica el artículo 66, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 66. Ayudas para el acceso al empleo público

La Administración de la Generalitat impulsará, mediante el órgano competente en materia de formación, una política de ayudas económicas destinadas a fomentar la preparación de personas jóvenes que aspiran a ingresar en los cuerpos, escalas o agrupación profesional funcionarial, que posean un buen expediente académico y carezcan de recursos para la preparación de las pruebas selectivas, priorizándose a quienes se encuentren en situación de violencia de género, o hayan estado tutelados o tuteladas por una entidad pública. Esta política de ayudas se aplicará en el marco de los principios de igualdad, mérito y capacidad consagrados por los artículos 23.2 y 103.3 de la Constitución para orientar el acceso de la ciudadanía a las funciones públicas, y con el fin de atender el mandato del artículo 9.2 de la Constitución que obliga a los poderes públicos a remover los obstáculos que impidan o dificulten que las condiciones de igualdad de los individuos sean reales o efectivas. A dicho efecto, se elaborará un programa de ayudas para la preparación de oposiciones para el acceso a un cuerpo, escala o agrupación profesional funcionarial, mediante la aprobación de las bases reguladoras de la concesión de ayudas económicas, y de sus correspondientes convocatorias, para contribuir en los gastos ocasionados por la preparación de los procesos selectivos.»

Siete. Se modifican los apartados 2 y 7 del artículo 67, que quedan redactados de la siguiente manera:

"Artículo 67. Órganos técnicos de selección

[…]

2. En el ámbito de la Administración de la Generalitat, corresponderá a la persona titular de la dirección general con competencias en materia de función pública la propuesta de designación de los miembros de los órganos técnicos de selección. La composición y funcionamiento de dichos órganos se establecerá reglamentariamente.

En cualquier caso, se garantizará la imparcialidad de sus miembros, su idoneidad y profesionalidad en cuanto al conocimiento del contenido funcional propio de los puestos de los cuerpos, escalas, agrupación profesional funcionarial, agrupación de puestos de trabajo o grupo profesional, de las técnicas de selección, de las materias que son objeto de las pruebas, su formación en igualdad de género y en discapacidad, a los efectos de lo previsto en el artículo 64 y de la adopción de adaptaciones y dispositivos de apoyo, así como la presencia equilibrada de mujeres y hombres, salvo por razones fundadas y objetivas, debidamente motivadas.

[…]

7. En el ámbito de la Administración de la Generalitat, y adscrito a la dirección general con competencias en materia de función pública, se podrá constituir una comisión especializada y permanente para la selección de su personal.»

Ocho. Se modifica la letra d) del apartado 1 del artículo 76, que queda redactada de la siguiente manera:

"Artículo 76. Derechos individuales

1. El personal empleado público tiene los siguientes derechos individuales en correspondencia con la naturaleza jurídica de su relación de servicio:

[…]

d) A la orientación y asesoramiento profesional para avanzar en el curso de su carrera, a fin de que pueda visualizar sus opciones y los itinerarios de desempeño, promoción y formación necesarios. A tal fin, el órgano competente en materia de formación elaborará un protocolo de actuaciones a seguir para cuando se produzca, tanto el ingreso de un nuevo empleado público, como un cambio de destino o la provisión de un nuevo puesto.»

Nueve. Se modifica el artículo 104, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 104. La formación en el empleo público

1. Las políticas de formación son parte integrante de las políticas de recursos humanos de la Administración de la Generalitat.

2. Se entiende por formación el aprendizaje planificado para la adquisición, retención y transferencia de conocimientos, destrezas, actitudes y valores que mejoren el servicio público y el desarrollo del personal empleado público. La formación perseguirá los objetivos de mejora del desempeño del puesto de trabajo y desarrollo y promoción profesional del personal empleado público.

3. El órgano competente para la coordinación, programación y ejecución de la formación será la dirección general que tenga atribuidas las competencias en materia de función pública, a través del Institut Valencià d'Administració Pública (IVAP).

EL IVAP será el centro encargado de gestionar las acciones formativas de la Administración de la Generalitat, así como de coordinar estas con las planificadas por otros centros de formación de personal empleado público existentes en la Generalitat.

4. A tal fin, para el cumplimiento de sus objetivos, corresponderá al IVAP:

a) Diseñar, organizar, coordinar y homologar las acciones formativas del personal empleado público de la Administración de la Generalitat, que incluirán los cursos de habilitación necesarios para el desempeño de determinados puestos de trabajo, los cursos específicos de formación para la pertenencia a una agrupación de puestos, la capacitación por competencias profesionales, así como los cursos de capacitación para el desempeño de nuevas funciones en los casos que proceda, fomentando y priorizando la formación en línea para su aprovechamiento por todo el personal empleado público en igualdad de oportunidades.

b) Coordinar y, en su caso, homologar las acciones formativas impartidas por otros órganos o centros de la Generalitat con competencias en materia de formación, así como de otras administraciones públicas y de las organizaciones sindicales que suscriban los correspondientes acuerdos.

c) Coordinar y desarrollar, en su caso, directa o indirectamente, actividades de preparación de aspirantes a participar en las pruebas selectivas para la promoción interna o el acceso a la función pública.

d) Planificar, convocar y gestionar los cursos de formación derivados de los procesos de selección y promoción del personal empleado público de la Administración de la Generalitat.

e) Colaborar en la formación y perfeccionamiento del personal laboral propio al servicio de los entes del sector público instrumental de la Generalitat, así como de las Instituciones de la Generalitat mencionadas en el artículo 20.3 del Estatuto de Autonomía de la Comunitat Valenciana y de otras administraciones públicas, en los términos que se establezcan en los instrumentos de colaboración que pudieran suscribirse o por encomienda del Consell.

f) Gestionar y coordinar las ayudas destinadas a la financiación de planes de formación para el empleo promovidas por las entidades locales de la Comunitat Valenciana, en el marco del Acuerdo de Formación para el Empleo de las Administraciones Públicas (AFEDAP).

5. La formación del personal directivo público profesional previsto en el artículo 21.1 de la presente ley, será competencia del IVAP, que diseñará, convocará, gestionará y homologará acciones de formación específica de conformidad con la normativa que resulte de aplicación y de acuerdo con las directrices que al respecto establezca la conselleria competente en materia de función pública. En su caso, dicha formación se podrá realizar también a través de programas previamente homologados por el IVAP. La formación del restante personal directivo público profesional podrá ser así mismo organizada y certificada por el IVAP previo convenio suscrito al efecto.

6. En los supuestos en que las entidades locales prevean una fase de formación como parte del proceso selectivo de su personal empleado público, podrán convenir, con la conselleria competente en materia de función pública la participación del IVAP en la realización de tales cursos selectivos, que podrán ser comunes para varios ayuntamientos.

7. El IVAP fomentará la colaboración con las entidades locales de la Comunitat Valenciana y los entes del sector público instrumental en la formación y perfeccionamiento de su personal empleado público.

8. Asimismo, para facilitar el acceso de la ciudadanía a la formación especializada en las materias relacionadas con la administración, la gestión y las políticas públicas, y sin perjuicio de los convenios y acuerdos que se establezcan con las universidades públicas valencianas, el IVAP ofrecerá en sus planes de formación la posibilidad de acceder a su oferta formativa a quienes no ostenten la condición de personal empleado público, pudiendo para ello percibir las tasas y precios públicos que se determinen en su momento.

9. El IVAP fomentará la formación en igualdad tanto en el acceso al empleo público como a lo largo de la carrera profesional. Para ello la formación deberá incluir contenidos sobre igualdad efectiva y prohibición de cualquier tipo de discriminación de mujeres y hombres.

10. Para la mejor consecución de sus fines el IVAP podrá convocar y otorgar becas, ayudas y otras medidas de fomento, así como promover la colaboración de personal docente y de profesionales ajenos a la Administración de la Generalitat para el desarrollo de sus acciones formativas o divulgativas.

11. Todo el personal empleado público tendrá la oportunidad de realizar aportaciones en el diseño de los planes formativos para la mejora de los métodos de trabajo y de los procesos administrativos, a través de un mecanismo de participación libre y no jerarquizado.

12. La selección de los profesores y profesoras que impartan cursos en el IVAP se regirá por los principios de libre concurrencia, igualdad, mérito, capacidad y publicidad. La convocatoria y resultados de dichos procedimientos de selección se publicarán en la web de la conselleria, así como la evaluación anual del cumplimiento de los objetivos del plan estratégico.

13. El IVAP pondrá en marcha un plan de transferencia de conocimiento que contenga medidas eficaces para transferir y retener el conocimiento de los empleados y de las empleadas con más experiencia, en particular, de aquellos empleados que tengan más próxima su jubilación.»

Diez. Se modifica el apartado 2 del artículo 105, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 105. Derecho a la formación

[…]

2. A tal efecto, y como elemento de interés público destinado a mejorar su eficacia y eficiencia, la Administración de la Generalitat programará y regulará con cargo a sus presupuestos acciones formativas para mejorar la eficiencia y la calidad del servicio público y para la promoción profesional del personal.

La oferta, programación, contenidos, profesorado o personal destinatario de las actividades formativas no incurrirán en discriminación directa o indirecta por razón de sexo, orientación sexual o cualquier tipo de discriminación.

El IVAP elaborará su programación formativa en función de las necesidades del servicio y de los perfiles de competencias de los puestos de trabajo como elementos principales de su diagnóstico de necesidades. En los planes de formación deberá garantizarse un adecuado equilibrio territorial, debiendo realizarse periódicamente la oportuna evaluación de racionalidad, eficacia, eficiencia e impacto de la política de formación del personal empleado público.»

Once. Se modifica el apartado 2 del artículo 106, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 106. Deber de formación

[…]

2. Corresponderá al IVAP la acreditación de los cursos y acciones formativas, que incluirán, como regla general, una evaluación final a realizar por el personal formador, que podrá consistir, bien en la elaboración de un trabajo, memoria o similar, bien en la superación de pruebas de conocimientos, teóricos o prácticos.»

Doce. Se modifica la letra i) del apartado 2 del artículo 111, que queda redactada de la siguiente manera:

"Artículo 111. Concurso

[…]

2. En los términos que se disponga reglamentariamente, se podrán valorar, entre otros, los siguientes méritos:

[…]

i) La acreditación del aprovechamiento de los cursos de formación y perfeccionamiento adecuados al puesto de trabajo. En la Administración de la Generalitat, se otorgará una mayor valoración a las acciones formativas organizadas u homologadas por el IVAP, por centros de formación del personal empleado público de la Generalitat o en el marco de los acuerdos de formación para el empleo de las administraciones públicas, valorándose especialmente la formación oficial acreditada en materia de igualdad de oportunidades.»

Trece. Se modifica el apartado 1 del artículo 114, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 114. Convocatorias de concurso

1. Las convocatorias para proveer puestos de trabajo por los procedimientos de concurso ordinario o concurso específico, así como las correspondientes resoluciones, deberán hacerse públicas en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*, o boletín oficial correspondiente, por la dirección general competente en materia de función pública.»

Catorce. Se modifica el apartado 1 del artículo 127, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 127. Reasignación de efectivos

1. El personal funcionario cuyo puesto sea objeto de supresión como consecuencia de un plan de ordenación de personal u otras medidas de racionalización de la organización administrativa y de personal, podrá ser destinado a otro puesto de trabajo por el procedimiento de reasignación de efectivos. La reasignación de efectivos se realizará a puestos de trabajo adscritos a su cuerpo, escala o agrupación profesional funcionarial.

En el caso de que los puestos estén adscritos a una agrupación de puestos de trabajo, para que la reasignación pueda realizarse será necesaria la previa realización de los cursos específicos de formación que a tal fin sean organizados por el IVAP, salvo que el personal afectado haya acreditado dichos conocimientos en las correspondientes pruebas de acceso.

La reasignación de efectivos como consecuencia de un plan de empleo se efectuará, previa negociación con las organizaciones sindicales, aplicando criterios objetivos relacionados, entre otros, con las aptitudes, formación, experiencia y antigüedad que se concretarán en el mismo.

La adscripción al puesto adjudicado por reasignación tendrá carácter definitivo para el personal titular de puestos afectados.»

Quince. Se suprime la disposición transitoria primera.

Dieciséis. Se suprime la disposición transitoria séptima.

Diecisiete. Se modifica la disposición final primera, que queda redactada de la siguiente manera:

"Disposición final primera. Cursos específicos de formación

En el plazo de un año se realizarán los cursos específicos de formación previstos en el artículo 40.3 de esta ley para el personal funcionario de carrera de los cuerpos, escalas o agrupaciones profesionales funcionariales que incluyan una agrupación de puestos de trabajo. Cada año el IVAP, programará un número suficiente de cursos para que el personal funcionario de carrera pueda participar.»

Dieciocho. Se modifica la disposición final segunda, que queda redactada de la siguiente manera:

"Disposición final segunda. Política de formación del personal empleado público valenciano

El Consell, previa negociación o debate, según proceda, en las mesas o foros de diálogo correspondientes, desarrollará reglamentariamente la participación y cooperación del IVAP en la coordinación de las políticas de formación de todo el personal de la Generalitat, de las entidades locales y del sector público instrumental, así como la concreción de las estrategias formativas transversales y la detección de necesidades y definición de los modelos formativos comunes al personal empleado público valenciano.»

CAPÍTULO IV

*Administración electrónica*

*Artículo 92. Modificación del Decreto 220/2014, de 12 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento de administración electrónica de la Comunitat Valenciana*

El Decreto 220/2014, de 12 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento de administración electrónica de la Comunitat Valenciana, queda modificado como sigue:

Único. Se modifica el apartado 1 del artículo 94 que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 94. El informe preceptivo. Procedimiento y requisitos

1. La aprobación o modificación de toda normativa reguladora de un procedimiento administrativo competencia de la Generalitat, relativo a los sujetos referidos en el número 1 del artículo 2, requerirá informe preceptivo de coordinación informática con el fin de asegurar la regulación, la coordinación y la planificación de las consecuencias informáticas derivadas de dichos proyectos y actos. Dicho informe será emitido:

a. Por el órgano directivo con competencias horizontales en materia de tecnologías de la información cuando el proyecto de norma comporte impactos tecnológicos transversales o que afecten o puedan afectar a aplicaciones de uso común en varias consellerias.

b. Por los órganos directivos en materia de tecnologías de la información de las consellerias con competencias en materia de sanidad o educación -si existieran- cuando el proyecto de norma comporte un impacto tecnológico que afecte o pueda afectar únicamente a aplicaciones propias de los ámbitos sanitario o educativo no universitario.

c. Por el órgano directivo con competencias horizontales en materia de tecnologías de la información y por los órganos directivos en materia de tecnologías de la información de las consellerias con competencias en materia de sanidad o educación cuando el proyecto de norma comporte impacto tecnológico que afecte o pueda afectar a aplicaciones de uso común en varias consellerias y a las propias de los ámbitos sanitario o educativo. En este supuesto ambos informes deberán estar coordinados para asegurar una planificación coherente y eficaz de las consecuencias informáticas derivadas de la entrada en vigor de las normas.»

**TÍTULO VI**

**Medidas en materia de interior**

*Artículo 93. Modificación de la Ley 8/2012, de 23 de noviembre, por la que se regulan los organismos de certificación administrativa*

La Ley 8/2012, de 23 de diciembre, de la Generalitat, por la que se regulan los organismos de certificación administrativa queda modificada como sigue:

Uno. Se modifican los apartados 1 y 2 del artículo 1, que quedan redactados de la siguiente manera:

"Artículo 1. Objeto y ámbito de aplicación

1. Es objeto de la presente norma la regulación de las condiciones, requisitos y funciones y la creación del registro de los organismos de certificación administrativa (OCA) que, con independencia del lugar de su domicilio, efectúen las funciones de comprobación, informe y certificación en el ámbito territorial de la Comunitat Valenciana.

2. El ámbito de actuación de los OCA atenderá a lo dispuesto en Ley 14/2010, de 3 de diciembre, de espectáculos públicos, actividades recreativas y establecimientos públicos, en la Ley 6/2014, de 25 de julio, de prevención, calidad y control ambiental de actividades en la Comunitat Valenciana y en el resto de normativa que les resulte aplicable.»

Dos. Se modifica el apartado 1 y se añaden los nuevos apartados 3, 4 y 5 en el artículo 2, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 2. Concepto

1. A los efectos de esta norma, se entenderá por organismo de certificación administrativa (OCA) toda persona física o jurídica con capacidad de obrar que ejerza funciones de comprobación, informe y certificación dentro del ámbito de aplicación de la presente ley.

2. Los OCA, además de lo establecido en la presente ley sobre sus medios personales y materiales, deberán estar acreditados por organismo oficial para cada uno de los ámbitos y actuaciones que constituyan su contenido de actuación atendiendo a los requisitos y condiciones que disponga cada una de estos.

3. Los OCA, una vez atendido a lo indicado en el apartado anterior, deberán inscribirse en el registro oficial que se cree al efecto. Dicha inscripción tendrá carácter constitutivo.

4. Los OCA podrán comprobar y certificar todas o parte de las condiciones o ámbitos de control de los establecimientos, espectáculos, actividades, instalaciones y demás elementos que constituyan su objeto.

5. Las funciones de los OCA no sustituyen las potestades de comprobación propias de la administración. En este sentido, tanto la Administración local como la autonómica podrán, en cualquier momento, verificar las funciones y actuaciones desarrolladas por aquellos.»

Tres. Se modifica la letra a) del apartado 2 del artículo 9, que queda redactada de la siguiente manera:

"Artículo 9. Funciones de los OCA

[…]

"2. Son funciones de los OCA las siguientes:

a) Realizar las comprobaciones, informes y certificaciones que constituyan su objeto, de acuerdo con lo establecido en la Ley 14/2010, de 3 de diciembre, de espectáculos públicos, actividades recreativas y establecimientos públicos, y en la Ley 6/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de prevención, calidad y control ambiental de actividades en la Comunitat Valenciana y en el resto de normativa aplicable incluida en su ámbito de aplicación de acuerdo con lo indicado en el artículo 1 de esta ley.

El informe derivado de la visita de comprobación deberá ir firmado por persona técnica competente de acuerdo con la titulación exigida.

El certificado derivado de la comprobación y el informe estará firmado por persona técnica competente que efectúe la comprobación y por la persona gerente o máxima responsable del OCA.

En el supuesto de los establecimientos regulados en el artículo 10 de la Ley 14/2010, de 3 de diciembre, de la Generalitat, y las actividades contenidas en los artículos 24 y 51 de la Ley 6/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de prevención, calidad y control ambiental de actividades en la Comunitat Valenciana, este certificado constituirá título habilitante suficiente a efectos de la apertura y funcionamiento de las actividades, instalaciones y establecimientos.»

Cuatro. Se modifica el artículo 11, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 11. Supuestos de comprobación

Serán supuestos de comprobación, a los efectos de certificación por parte de los OCA a los que se refiere la presente norma, los referidos a condiciones de seguridad de utilización y accesibilidad en las actividades, establecimientos y espectáculos, protección contra incendios activa y pasiva, evacuación, dotaciones higiénico-sanitarias, aforo, compatibilidad urbanística, impacto ambiental si procede, contaminación acústica y seguridad industrial, sin perjuicio de lo indicado en el artículo 9, así como los demás elementos exigidos por la normativa sectorial para la apertura de los establecimientos públicos.»

Cinco. Se modifica el artículo 13, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 13. Contenido mínimo del documento resumen emitido por el OCA

El contenido mínimo del documento resumen previsto en el artículo 9.2.b de esta ley es el siguiente:

1. Nombre, razón social y domicilio de las personas titulares o promotoras.

2. Emplazamiento del establecimiento, industria o instalación.

3. Objeto, actividad o espectáculo que se preste.

4. En su caso, aforo máximo del establecimiento.

5. El resto de los requisitos y condiciones consideradas esenciales según la tipología del establecimiento, industria o instalación.»

Seis. Se modifica el apartado 1 del artículo 16, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 16. Incompatibilidades

1. En ningún caso, el OCA podrá tener relación de dependencia o asociación respecto a las personas, entidades o empresas que lo contraten, a los efectos del menoscabo de su capacidad o independencia profesional. Esta circunstancia será aplicable, asimismo, respecto a la persona redactora del proyecto de actividad, a la ejecutora de las obras y a las entidades u organismos de control en materia de contaminación acústica y seguridad industrial que, en su caso, se subcontraten, garantizándose que a título personal o societario el OCA o alguno de sus componentes no podrá ser coincidente o tener alguna relación de dependencia o intereses societarios con la persona técnica o sociedad redactora del proyecto o ejecutora de las obras. A tal efecto, se considerará que existe tal dependencia cuando se den las causas de abstención y recusación previstas en la normativa reguladora del régimen jurídico del sector público.»

Siete. Se modifica el artículo 17, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 17. Control de los OCA

De acuerdo con lo indicado en esta norma, los órganos competentes de las administraciones local y autonómica podrán requerir al OCA, en cualquier momento, y a los efectos de la verificación y el control oportunos, información sobre la actividad objeto de certificación efectuada. El OCA deberá permitir el acceso de las personas representantes de la Administración autonómica o local a sus instalaciones y oficinas y facilitarles la documentación requerida.»

Ocho. Se introduce una disposición transitoria, con la siguiente redacción:

"Disposición transitoria única.

En tanto no se adapte el Decreto 7/2014, de 10 de enero, del Consell, a lo dispuesto en la presente ley, las entidades colaboradoras OCA podrán realizar las funciones previstas en la Ley 6/2014, de 25 de julio, de prevención, calidad y control ambiental de actividades de la Comunitat Valenciana.»

**TÍTULO VII**

**Medidas en materia de sanidad**

CAPÍTULO I

*Personal del Sistema Valenciano de Salud*

*Artículo 94. Modificación del Decreto 192/2017, de 1 de diciembre del Consell, por el que se aprueba el Reglamento de selección y provisión de personal estatutario al servicio de instituciones sanitarias públicas del Sistema Valenciano de Salud, consecuencia del cumplimiento de los objetivos previstos en la Ley 20/2021, de 28 de diciembre, de medidas urgentes para la reducción de la temporalidad en el empleo público*

El Decreto 192/2017, de 1 de diciembre del Consell, por el que se aprueba el Reglamento de selección y provisión de personal estatutario al servicio de instituciones sanitarias públicas del Sistema Valenciano de Salud, consecuencia del cumplimiento de los objetivos previstos en la Ley 20/2021, de 28 de diciembre, de medidas urgentes para la reducción de la temporalidad en el empleo público, queda modificado como sigue:

Único. Se añade la disposición adicional séptima al Reglamento de selección y provisión de personal estatutario al servicio de instituciones sanitarias públicas del Sistema Valenciano de Salud, que queda redactada de la siguiente manera:

"Disposición adicional séptima

Con el fin del cumplimiento de los objetivos marcados por la Ley 20/2021, de 28 de diciembre, de medidas urgentes para la reducción de la temporalidad en el empleo público, para la resolución de los procesos selectivos derivados de los procesos de estabilización de empleo temporal previstos en las Ofertas de Empleo Público de la conselleria competente en materia de sanidad, de los años 2017, 2018, 2019, 2022 y 2023, y los procesos de concurso de traslados previos a los mismos, se establece lo siguiente:

1. La publicación del listado provisional de puntuación del concurso y de la resolución que apruebe la relación definitiva de puntuación, previstas en los artículos 31.1 y 31.2, respectivamente, del Reglamento de selección y provisión de personal estatutario al servicio de instituciones sanitarias públicas del Sistema Valenciano de Salud, aprobado por el Decreto 192/2017, de 1 de diciembre, del Consell, se realizará en la página web de la conselleria con competencia en materia de sanidad, en sustitución de la publicación en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*  prevista en los citados preceptos. Esta previsión se aplicará a las convocatorias que se publiquen tras la entrada en vigor del presente decreto-ley, así como a aquellas publicadas con anterioridad cuyas bases no contengan una regulación expresa contraria a esta previsión.

2. Se suprime el requisito relativo al grado de carrera profesional previsto el artículo 35.2 del Reglamento de selección y provisión de personal estatutario al servicio de instituciones sanitarias públicas del Sistema Valenciano de Salud, aprobado por el Decreto 192/2017, de 1 de diciembre, del Consell.

3. El periodo máximo de dos años de comisión de servicio previsto en el artículo 44.3 del Reglamento de selección y provisión de personal estatutario al servicio de instituciones sanitarias públicas del Sistema Valenciano de Salud, aprobado por el Decreto 192/2017, de 1 de diciembre, del Consell, se prorroga hasta la resolución definitiva de los concursos de traslados de la categoría y/o especialidad del puesto convocados con carácter previo a la resolución de los procesos selectivos de estabilización de empleo temporal previstos en las ofertas de empleo público de la conselleria competente en materia de sanidad, de los años 2017, 2018, 2019, 2022 y 2023.»

CAPÍTULO II

*Farmacia*

*Artículo 95. Modificación de la Ley 6/1998, de 22 de junio, de ordenación farmacéutica de la Comunitat Valenciana*

La Ley 6/1998, de 22 de junio, de ordenación farmacéutica de la Comunitat Valenciana, queda modificada como sigue:

Único. Se modifica el artículo 33, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 33. Autorización de botiquines.

Por razones de urgencia, emergencia, lejanía o períodos estacionales de aumento de población, podrá autorizarse excepcionalmente el establecimiento de botiquines en aquellos municipios, entidades locales de ámbito inferior al municipio o núcleos de población que no cuenten con una oficina de farmacia y se encuentren situados a más de 2 kilómetros de la oficina de farmacia más próxima, cuando las condiciones de falta de asistencia farmacéutica y de población a atender queden justificadas.

Se podrá autorizar la apertura de un botiquín farmacéutico sin que concurran los requisitos establecidos en el párrafo anterior en aquellos municipios, entidades locales menores y pedanías, con población inferior a 500 habitantes, y en aquellos municipios, entidades locales menores y pedanías en las que se haya producido el cierre de una oficina de farmacia, ya sea por la clausura de la misma o por su traslado fuera de su ámbito territorial. En estos supuestos la superficie del local propuesto podrá ser de 20 metros cuadrados, pudiendo ser compartida la zona destinada a dispensación, con el local destinado al consultorio auxiliar del municipio siempre que no coincidan las actividades de ambos en el tiempo.»

*Artículo 96. Modificación de la Orden de 1 de junio de 2000, de la Conselleria de Sanidad, por la que se regulan los botiquines farmacéuticos de la Comunitat Valenciana*

La Orden de 1 de junio de 2000, de la Conselleria de Sanidad por la que se regulan los botiquines farmacéuticos de la Comunitat Valenciana, queda modificada como sigue:

Único. Se modifica el apartado 1 del artículo 4, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 4. Condiciones de funcionamiento de los botiquines

4.1 El local, dedicado a uso exclusivo del botiquín, será apropiado a su finalidad, dispondrá de una superficie mínima de 30 metros cuadrados, en el que deberá diferenciarse las zonas de dispensación y de almacenamiento, debiendo contar con las medidas adecuadas de seguridad y condiciones de almacenamiento y conservación de medicamentos.

En los municipios, entidades locales menores y pedanías, con población inferior a 500 habitantes, la superficie del local propuesto podrá ser de 20 metros cuadrados, pudiendo ser compartida la zona destinada a dispensación, con el local destinado al consultorio auxiliar del municipio siempre que no coincidan las actividades de ambos en el tiempo.»

**TÍTULO VIII**

**Medidas en materia de educación y empleo**

CAPÍTULO I

*Centros docentes*

*Artículo 97. Modificación del Decreto 2/2009, de 9 de enero, del Consell, por el que se establecen los requisitos mínimos que deben cumplir los centros que impartan el primer ciclo de la Educación Infantil en la Comunitat Valenciana*

El Decreto 2/2009, de 9 de enero, del Consell, por el que se establecen los requisitos mínimos que deben cumplir los centros que impartan el primer ciclo de la Educación Infantil en la Comunitat Valenciana, se modifica como sigue:

Único. Se suprime el apartado 1 de la disposición adicional segunda.

CAPÍTULO II

*Trabajo, cooperativismo y seguridad laboral*

*Artículo 98. Modificación de la Orden 28/2016, de 28 de noviembre, de la Conselleria de Economía Sostenible, Sectores Productivos, Comercio y Trabajo, por la que se establecen las bases reguladoras para la concesión de subvenciones a los sindicatos y organizaciones sindicales, en proporción a su representatividad, en el ámbito de la Comunitat Valenciana*

La Orden 28/2016, de 28 de noviembre, de la Conselleria de Economía Sostenible, Sectores Productivos, Comercio y Trabajo, por la que se establecen las bases reguladoras para la concesión de subvenciones a los sindicatos y organizaciones sindicales, en proporción a su representatividad, en el ámbito de la Comunitat Valenciana, se modifica como sigue:

Único. Se modifica la letra b) del apartado 1 del artículo 7, que queda redactada de la siguiente manera:

"Artículo 7. Documentación

1. Las solicitudes deberán acompañarse de los siguientes documentos:

[…]

b) Respecto de los resultados obtenidos en las elecciones a órganos de representación del personal al servicio de otras administraciones públicas en el ámbito territorial de esta comunidad autónoma, el total de representantes atribuidos a la solicitante se acreditará mediante certificado emitido, de oficio, por la Oficina Pública Autonómica de Registro de Actas de Elecciones Sindicales, respecto de los mandatos válidos vigentes y no prorrogados en la fecha indicada en el artículo 2 de las presentes bases, por lo que no deberá ser aportado por la persona solicitante.»

*Artículo 99. Modificación de la Orden 5/2020, de 10 de septiembre, de la Conselleria de Economía Sostenible, Sectores Productivos, Comercio y Trabajo, por la que se aprueban las bases reguladoras y se establece el procedimiento de concesión de las ayudas del Programa de fomento del trabajo autónomo en la Comunitat Valenciana*

La Orden 5/2020, de 10 de septiembre, de la Conselleria de Economía Sostenible, Sectores Productivos, Comercio y Trabajo, por la que se aprueban las bases reguladoras y se establece el procedimiento de concesión de las ayudas del Programa de fomento del trabajo autónomo en la Comunitat Valenciana, modificada por la Orden 5/2023, de 10 de julio, de la Conselleria de Economía Sostenible, Sectores Productivos, Comercio y Trabajo, se modifica como sigue:

Único. Se modifica el artículo 23 de la Orden 5/2020, de 10 de septiembre, de la Conselleria de Economía Sostenible, Sectores Productivos, Comercio y Trabajo, por la que se aprueban las bases reguladoras y se establece el procedimiento de concesión de las ayudas del Programa de fomento del trabajo autónomo en la Comunitat Valenciana, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 23. Documentación que debe acompañarse a la solicitud

1. La solicitud general de subvención y anexo I a la misma. Tras su respectiva cumplimentación ambos formularios web han de firmarse electrónicamente en el propio trámite telemático.

2. Para la tramitación de la ayuda es necesaria la siguiente documentación:

a) Certificado de situación censal de actividades económicas de la Agencia Estatal de Administración Tributaria (AEAT), en el que conste el domicilio fiscal y el lugar de desarrollo de la actividad de la persona solicitante, actualizado a fecha de la publicación de la correspondiente convocatoria. En el caso del autónomo/a colaborador/a, se aportará el certificado de situación censal de la persona trabajadora autónoma titular del negocio.

b) Datos de domiciliación bancaria que, en todo caso, han de indicarse en el formulario web de solicitud general de subvención del trámite telemático.

Deberá formalizarse a través del trámite telemático denominado «Procedimiento para tramitar las altas, modificaciones y bajas de las domiciliaciones bancarias (Domiciliación bancaria). Trámite automatizado», en el caso de que no se hayan presentado los datos de domiciliación bancaria con anterioridad ante la Generalitat, o si con posterioridad esos datos han experimentado cualquier variación.

c) La documentación que, en su caso, permita a la persona solicitante acreditar que se encuentra en alguno de los supuestos incluidos en el artículo 19.1.a), conforme a lo que en ello se indique.

3. Si en el formulario web de estas ayudas, la persona interesada se opone o no autoriza a que el órgano instructor obtenga de forma directa el informe de vida laboral, el certificado de empadronamiento, actualizados a la fecha de la convocatoria, así como la declaración de IRPF (Impuesto sobre la Renta de las Personas Físicas) del ejercicio anterior a la fecha de la convocatoria, la persona interesada deberá anexar la citada documentación junto a la solicitud de subvención.

4. La persona solicitante deberá acompañar, así mismo, las declaraciones responsables relativas a los siguientes extremos:

a) Cumplimiento de los requisitos establecidos en el artículo 13 de la LGS para obtener la condición de persona beneficiaria de subvenciones públicas.

b) Concurrencia de cualquier otra ayuda recibida o solicitada con el mismo objeto.

c) Compromiso de comunicar cuantas solicitudes de subvención tramite en cualquier organismo público, relacionadas con la actividad subvencionada en la presente convocatoria, a partir de la fecha de solicitud.

d) Ayudas recibidas o solicitadas en concepto «de minimis» durante los dos ejercicios fiscales anteriores y durante el ejercicio fiscal en curso.

e) Compromiso de comunicar las ayudas en concepto «de minimis» recibidas de cualquier organismo público a partir de la fecha de solicitud.

5. El órgano instructor podrá, así mismo, recabar en cualquier momento la documentación original o complementaria que considere necesaria para acreditar el exacto cumplimiento de las condiciones exigidas en las presentes bases reguladoras.»

**TÍTULO IX**

**Medidas en materia de agricultura, ganadería y pesca**

CAPÍTULO I

*Agricultura y ganadería*

*Artículo 100. Modificación de la Ley 5/2019, de 28 de febrero, de estructuras agrarias de la Comunitat Valenciana*

La Ley 5/2019, de 28 de febrero, de estructuras agrarias de la Comunitat Valenciana, se modifica como sigue:

Único. Se modifica el apartado 6 del artículo 4, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 4. Definiciones

[…]

6. Persona agricultora profesional: la persona física que, siendo titular de una explotación agraria, obtenga al menos el 50 % de su renta total de actividades agrarias o de actividades agrarias complementarias, siempre y cuando la parte de renta procedente directamente de la actividad agraria realizada en su explotación no sea inferior al 25% de su renta total, el tiempo de trabajo dedicado a actividades agrarias o agrarias complementarias sea igual o superior a la mitad de una unidad de trabajo agrario (UTA), y que deberá estar dada de alta en el régimen de la seguridad social que le corresponda en función de su actividad agraria.»

*Artículo 101. Modificación del Decreto 99/2012, de 22 de junio, del Consell, por el que se crea la Comisión Técnica de Seguridad de Balsas para Riego de la Comunitat Valenciana*

El Decreto 99/2012, de 22 de junio, del Consell, por el que se crea la Comisión Técnica de Seguridad de Balsas para Riego de la Comunitat Valenciana, queda modificado como sigue:

Uno. Se modifica el apartado 5 del artículo 3, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 3. Competencia y funciones de la Comisión

[…]

5. Conocer los planes de emergencia y normas de explotación aprobados por el órgano competente en materia de seguridad de balsas para riego.»

Dos. Se modifica el apartado 1 del artículo 4, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 4. Composición de la Comisión

1. La Comisión Técnica estará presidida por la persona titular de la dirección general con competencias en materia de seguridad de balsas para riego de la Generalitat. Actuará como secretario o secretaria de la Comisión una de las personas vocales designadas por la persona titular de la dirección general con competencias en materia de seguridad de balsas para riego que para tal fin será nombrado/a por ésta.

La Comisión tendrá los siguientes vocales:

a) Dos vocales que se designarán por la persona titular de la dirección general con competencias en materia de seguridad de balsas para riego.

b) Dos vocales que se designarán por la persona titular de la dirección general con competencias en materia de protección civil y gestión de emergencias

c) Dos vocales que se designarán por la persona titular de la Federación Valenciana de Municipios y Provincias.

d) Dos vocales que se designarán por la persona titular de la Federación de Comunidades de Regantes de la Comunitat Valenciana.

Por cada una de las personas miembros de la Comisión se nombrarán las correspondientes personas miembros suplentes.

El régimen jurídico y actuación de la Comisión se ajustará a lo dispuesto en la sección tercera del capítulo II, del título preliminar de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público.»

CAPÍTULO II

*Pesca*

Artículo 102. Modificación del Decreto 41/2013, de 22 de marzo, del Consell, por el que se establecen las normas sobre la pesca marítima de recreo de la Comunitat Valenciana

El Decreto 41/2013, de 22 de marzo, del Consell por el que se establecen las normas sobre la pesca marítima de recreo de la Comunitat Valenciana queda modificado como sigue:

Único. Se modifica el artículo 14, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 14. Expedición de las licencias

1. Las solicitudes de expedición de las licencias y la documentación que las acompaña se presentarán preferentemente por medios electrónicos a través de la sede electrónica de la Generalitat, conforme a lo previsto en el artículo 14 de la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas.

2. Las licencias para la pesca marítima de recreo desde tierra serán expedidas una vez presentada la solicitud y pagada la tasa que en su caso corresponda, pudiéndose realizar mediante actuaciones administrativas automatizadas, en los términos previstos en la normativa básica sobre régimen jurídico del sector público.

Las personas menores de edad que practiquen la pesca marítima de recreo desde tierra podrán realizar dicha actividad:

a) Amparados por la licencia de la persona que ejerza la patria potestad y/o tutela cuando vayan acompañados de ésta.

b) Amparados por una licencia a su nombre solicitada por el propio menor, con autorización expresa de la persona que ejerza la patria potestad y/o tutela, o bien, solicitada en representación del menor por la persona que ejerza dicha patria potestad y/o tutela.

3. Las licencias para la pesca marítima de recreo desde embarcación serán expedidas una vez presentada la solicitud y pagada la tasa que en su caso corresponda. La solicitud deberá ir acompañada de la documentación acreditativa de la titularidad o uso de la embarcación, del certificado del Registro marítimo español y del certificado de navegabilidad, o documentación equivalente.

4. Las licencias para la pesca marítima de recreo submarina serán expedidas una vez presentada la solicitud, junto con el certificado médico justificativo previsto en el artículo 10.2 del presente decreto, y pagada la tasa que en su caso corresponda.

5. Las licencias para la pesca marítima de recreo serán expedidas por la persona titular de la dirección territorial de la conselleria competente en materia de pesca marítima de recreo de la provincia en la que se tramiten, en el plazo de tres meses desde la presentación de la solicitud por parte de la persona interesada. En cumplimiento de lo previsto en el artículo 24.1, de la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas, el vencimiento del plazo máximo indicado anteriormente sin haberse dictado y notificado resolución expresa se entenderá como silencio administrativo negativo, dado que la estimación de dichas solicitudes implicaría un posible daño o afección sobre el medio ambiente.

6. Tendrán plenos efectos en la Comunitat Valenciana, para la modalidad o modalidades autorizadas, según la normativa que los establezca, las licencias de pesca marítima recreativa emitidas por otras comunidades autónomas, o por otros países de la Unión Europea, sin perjuicio de que sus titulares deban cumplir, en el ejercicio de la pesca recreativa en las aguas interiores de la Comunitat Valenciana, las disposiciones autonómicas que la regulen.»

**TÍTULO X**

**Medidas en materia de medio ambiente, infraestructuras y territorio**

CAPÍTULO I

*Calidad ambiental*

*Artículo 103. Modificación de la Ley 6/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de prevención, calidad y control ambiental de actividades en la Comunitat Valenciana*

La Ley 6/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de prevención, calidad y control ambiental de actividades en la Comunitat Valenciana, queda modificada como sigue:

Uno. Se modifica el párrafo octavo del apartado V y el párrafo quinto del apartado VII del preámbulo, que quedan redactados de la siguiente manera:

"PREÁMBULO

[…]

V

[…]

Por ello, con la presente ley se pretende dar un paso más en cuanto a eficacia y racionalización de procedimientos, que precisen obtener la declaración de interés comunitario o, en su caso, la licencia urbanística municipal en relación con los usos y aprovechamientos urbanísticos, con carácter previo a la solicitud de autorización o licencia ambiental o a la formalización de los restantes instrumentos de intervención ambiental regulados en la ley.

[…]

VII

[…]

La ley regula también íntegramente el procedimiento de concesión de la licencia ambiental, aplicable a aquellas actividades no sujetas a autorización ambiental integrada, y cuya tramitación y resolución compete a los ayuntamientos. En dicho procedimiento se incluye un trámite de dictamen ambiental que debe preceder al otorgamiento de la licencia ambiental, dictamen que ha de emitir el propio ayuntamiento en el caso de municipios con población de derecho igual o superior a 50.000 habitantes. Dicho dictamen será también formulado por los ayuntamientos con población de derecho inferior a 50.000 e igual o superior a 10.000 habitantes, si bien se prevé, con carácter excepcional, que puedan solicitar su emisión por la dirección territorial con competencias en materia de medio ambiente, en el caso de carecer de medios personales y técnicos precisos para su emisión. Para los municipios de población inferior a 10.000 habitantes el dictamen ambiental lo emite la mencionada dirección territorial, salvo que se solicite, la delegación del ejercicio de dicha competencia en el caso que se acredite disponer de los medios personales y técnicos suficientes. El dictamen ambiental ha de completarse con el pronunciamiento del correspondiente ayuntamiento en las materias de su competencia.»

Dos. Se modifica el título y el contenido del artículo 7, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 7. Acceso a la información sobre Instalaciones de la Comunitat Valenciana. Registro Ambiental de Instalaciones

1. El contenido de las autorizaciones ambientales integradas y las licencias ambientales será público, con las únicas excepciones relativas a la protección de datos y confidencialidad.

2. El órgano con competencias para el otorgamiento de la autorización ambiental integrada será el competente para la inscripción, gestión y mantenimiento del Registro Ambiental de Instalaciones de la Comunitat Valenciana.

Los ayuntamientos habilitarán un espacio en su página web donde se de publicidad a los instrumentos de intervención ambiental de su competencia, con actualización, revisión y/o modificación de las licencias y altas y bajas.

3. Será objeto de inscripción en el Registro la siguiente información:

a) Instalaciones y autorizaciones ambientales integradas otorgadas (con el contenido mínimo establecido en el anexo IV del Real decreto 508/2007, de 20 de abril, por el que se regula el suministro de información sobre emisiones del Reglamento E-PRTR y de las autorizaciones ambientales integradas, o normas que los sustituyan) o, en su caso, actualización, revisión y/o modificación de la autorización, altas y bajas causadas en el registro.

b) Las principales emisiones y los focos generadores de las mismas.

c) Los informes de inspección medioambiental de las visitas «in situ» con las conclusiones pertinentes respecto al cumplimiento de las condiciones de la autorización ambiental integrada por parte de la instalación, así como las actuaciones en relación con cualquier ulterior actuación que fuera necesaria.

d) El número de identificación medioambiental (NIMA), generado en la inscripción en el Registro de producción y gestión de residuos.

4. La inscripción, así como las modificaciones y actualizaciones de los asientos que proceda efectuar se realizarán de oficio. La inscripción será objeto de cancelación cuando concurra cualquier causa de extinción del correspondiente instrumento de intervención ambiental, declarada por resolución firme en vía administrativa o resolución judicial firme.

5. Los titulares de las instalaciones con autorización ambiental integrada notificarán al órgano sustantivo ambiental, al menos una vez al año los datos sobre las emisiones correspondientes a la instalación, con especificación de la metodología empleada en las mediciones, su frecuencia y los procedimientos empleados para evaluar las mediciones, y en todo caso la información incluida en la autorización concedida respecto a los valores límite de emisión.

6. La información regulada en este artículo será pública de acuerdo con lo previsto en la Ley 27/2006, de 18 de julio, por la que se regulan los derechos de acceso a la información, de participación pública y de acceso a la justicia en materia de medio ambiente.

7. Se habilitarán las herramientas precisas para la interoperabilidad del Registro Ambiental de Instalaciones de la Comunitat Valenciana con otros registros ambientales autonómicos, en particular en materia de residuos, emisiones a la atmósfera, compuestos orgánicos volátiles, e instalaciones sujetas a comercio de derechos de emisión de gases de efecto invernadero, con la finalidad de reducir cargas y evitar a los operadores económicos la remisión de información que ya obre en poder de la Administración.»

Tres. Se modifica el título y el contenido del artículo 20, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 20. Órgano colegiado

1. Comisión de Análisis Ambiental Integrado.

a) La Comisión de Análisis Ambiental Integrado es el órgano superior colegiado en materia de prevención y control ambiental, compuesto por representantes de los distintos órganos y administraciones públicas intervinientes en el procedimiento de autorización ambiental integrada, adscrito a la conselleria competente en materia de medio ambiente a través de la dirección general con competencias en prevención y control integrados de la contaminación y dependiente de esta.

b) Corresponde a la Comisión de Análisis Ambiental Integrado formular el dictamen ambiental del proyecto en su conjunto y elevar propuesta de resolución al órgano sustantivo ambiental competente para resolver el procedimiento de autorización ambiental integrada y, en su caso, revisión de la misma.

Son también funciones de esta comisión las siguientes:

– En caso de modificación sustancial de la autorización ambiental integrada, las indicadas en el apartado b del presente artículo.

– Evaluar y proponer las medidas a incluir en la autorización ambiental integrada para la concesión de excepciones temporales de los valores límite de emisión aplicables, en los casos en que proceda de conformidad con lo establecido en la normativa vigente en la materia.

– Establecer los criterios de elaboración de los dictámenes ambientales de las direcciones territoriales y evacuar las consultas que les eleven.

– Cualesquiera otras que guarden relación con el análisis ambiental del proyecto en su conjunto.

c) La Comisión de Análisis Ambiental Integrado podrá designar ponencias técnicas en su seno para la formulación de propuestas de dictamen ambiental.

2. Composición de la Comisión de Análisis Ambiental Integrado.

La Comisión de Análisis Ambiental Integrado tendrá la siguiente composición:

1. Presidente o presidenta: la persona titular de la dirección general de la conselleria con competencias en materia de prevención y control integrado de la contaminación.

2. Vicepresidente o vicepresidenta: el jefe o la jefa de área o el subdirector o subdirectora con competencias en materia de control integrado de la contaminación.

3. Vocales:

a) Siete miembros de la conselleria con competencias en cada caso, que serán designados o designadas por la persona titular de la dirección general correspondiente, una persona de cada una de las siguientes áreas funcionales: residuos, atmósfera, aguas, impacto ambiental, inspección, además del jefe o la jefa de servicio competente en materia de prevención y control integrado de la contaminación, que será quien actúe como secretario o secretaria.

b) Una persona representante de la conselleria con competencias en materia de patrimonio cultural, designado por esta.

c) Una persona representante de la dirección general con competencias en materia de planificación y ordenación del territorio, designado por esta.

d) Una persona representante de la conselleria competente en materia de sanidad, designado por esta.

e) Una persona representante de la Confederación Hidrográfica del Júcar, designado por esta.

f) Una persona representante de la Confederación Hidrográfica del Segura, designado por esta.

g) Una persona representante de la Confederación Hidrográfica del Ebro, designado por esta.

h) Una persona representante de la conselleria competente en materia de agricultura y ganadería, designado por esta.

i) Una persona representante de la conselleria competente en materia de industria, designado por esta.

j) Una persona representante de la conselleria competente en materia de emergencias, designado por esta.

k) Una persona representante de la Entidad Pública de Saneamiento de Aguas Residuales de la Comunitat Valenciana.

4. En función de la naturaleza de las materias a tratar por la Comisión, se podrá convocar a representantes de otros órganos que deban expresarse en orden a las competencias que tienen asignadas.

3. Régimen de suplencias.

En los supuestos de vacante, ausencia o enfermedad, la persona titular de la presidencia será sustituida por la persona titular de la vicepresidencia o, en su caso, por una persona vocal de la Comisión, según el orden establecido en el artículo 20.2.

En los supuestos de vacante, ausencia, o enfermedad, la persona titular de la secretaría será sustituida por una persona funcionaria de Administración general designada por la presidencia.

Las distintas administraciones con representación en la Comisión designarán, en su caso, a las personas suplentes que deban intervenir en el caso de que, por motivos justificados, no pudieran acudir las personas miembros designadas.

4. Régimen de funcionamiento.

El régimen de funcionamiento del órgano colegiado contemplado en el presente artículo será el previsto con carácter general por la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público, sin perjuicio de las normas de funcionamiento que puedan establecerse de acuerdo con el artículo 15.2 de dicha ley.»

Cuatro. Se modifica el apartado 1 del artículo 23, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 23. Certificación documental acreditada.

1. Con la finalidad de agilizar los trámites de autorización ambiental integrada, con carácter previo a la presentación de la solicitud, podrá obtenerse Certificación Documental Acreditada de la documentación, emitida por los colegios profesionales, institutos tecnológicos de la Comunitat Valenciana (REDIT) y Entidades Colaboradoras en Materia de Calidad Ambiental, de acuerdo con el procedimiento que reglamentariamente se establezca. En defecto de este, se deberán suscribir los oportunos convenios con los colegios profesionales y los institutos tecnológicos.»

Cinco. Se modifica el apartado 3 del artículo 37, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 37. Otros informes

[…]

3. En particular, si durante la tramitación del expediente de autorización ambiental integrada se observase alguna discrepancia entre el proyecto sometido a autorización y la declaración de interés comunitario, el órgano sustantivo ambiental remitirá copia del proyecto y solicitará del órgano competente en materia de urbanismo y ordenación del territorio la emisión de informe en el plazo máximo de veinte días.

El informe se pronunciará sobre la conformidad del proyecto con la declaración de interés comunitario emitida y, en su caso, la necesidad o no de su revisión y documentación que haya de presentar el solicitante a tal efecto.

La necesidad de revisión y los términos en que proceda efectuar la adecuación de la declaración de interés comunitario será comunicada por el órgano sustantivo ambiental a las personas interesadas en el procedimiento.»

Seis. Se modifican los apartados 3 y 8 del artículo 46, que quedan redactados de la siguiente manera:

"Artículo 46. Modificación de la instalación

[…]

3. Cuando el titular considere que la modificación proyectada no es sustancial podrá llevarla a cabo, siempre que el órgano que hubiese otorgado la autorización ambiental integrada no manifieste lo contrario en el plazo de un mes, ni la modificación implique actividades que puedan dañar el medio ambiente. En caso de que sea necesaria una modificación de la autorización ambiental integrada, como consecuencia de la modificación no sustancial de la instalación, el órgano sustantivo ambiental publicará una reseña de la misma en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*, indicando la dirección de la página web donde podrá ser consultada.

[…]

8. Cuando la modificación de una instalación suponga una disminución de su capacidad de producción hasta quedar por debajo de los umbrales del anexo I dejará de ser exigible la autorización ambiental integrada. El titular lo comunicará al órgano que otorgó la autorización ambiental integrada para que proceda a remitir al ayuntamiento copia del expediente instruido y de la resolución de autorización ambiental integrada otorgada, de lo cual se generará apunte en el Registro ambiental de instalaciones de la Comunitat Valenciana, hasta la obtención de la licencia ambiental o la formalización del instrumento de intervención ambiental correspondiente, que causará baja en el citado registro. Tales modificaciones serán objeto de publicación en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*.

Para la adaptación al régimen de intervención administrativa ambiental que corresponda, se estará a lo establecido en la disposición adicional sexta de la presente ley.»

Siete. Se añade la letra j) al subapartado 2.1 del artículo 53, que queda redactada de la siguiente manera:

"Artículo 53. Solicitud

[…]

2. Documentación anexa a la solicitud.

2.1. La solicitud se acompañará, como mínimo, de la siguiente documentación, sin perjuicio de la que puedan establecer los ayuntamientos mediante la ordenanza:

[…]

j) Número de identificación medioambiental (NIMA) obtenido con la presentación de la Comunicación previa al inicio de actividades de producción de residuos, para los residuos peligrosos y no peligrosos generados en la actividad.»

Ocho. Se suprimen los apartados 2 y 3 del artículo 57 bis.

Nueve. Se modifican los apartados 2, 4 y 5, y se añaden los apartados 7 y 8 en el artículo 58, que quedan redactados de la siguiente manera:

"Artículo 58. Dictamen ambiental

[…]

2. En los municipios con población de derecho igual o superior a 50.000 habitantes, se procederá a ratificar la propuesta de dictamen ambiental emitida por un OCA, junto con el informe técnico de la administración competente, o el dictamen ambiental será elaborado por la ponencia de carácter técnico del ayuntamiento.

Dicho dictamen será también formulado por los ayuntamientos de municipios con población de derecho inferior a 50.000 habitantes y superior o igual a 10.000 habitantes. No obstante, excepcionalmente, cuando carezcan de medios personales y técnicos precisos para su emisión, podrán, bien solicitar que el dictamen ambiental sea formulado por la dirección territorial de la conselleria con competencias en materia de medio ambiente conforme a lo dispuesto en el apartado 4 del presente artículo, o bien ratificar la propuesta de dictamen ambiental emitida, por un OCA, junto con el informe del técnico de la administración competente.

[…]

4. En los municipios con población de derecho inferior a 10.000 habitantes el dictamen ambiental será emitido con carácter preceptivo por la dirección territorial de la conselleria con competencias en materia de medio ambiente, previo informe del ayuntamiento en que vaya a ubicarse la instalación o actividad en el que se valores la incidencia de la actividad sobre las materias que son de competencia municipal. Emitido este informe, se remitirá a la dirección territorial de la conselleria con competencias en materia de medio ambiente acompañando copia del expediente completo, incluyendo certificado acreditativo de la compatibilidad del proyecto con el planeamiento urbanístico y los informes sectoriales recabados por el ayuntamiento en calidad de órgano sustantivo para otorgar la licencia. La dirección territorial verificará que se han emitido las autorizaciones ambientales sectoriales o informes ambientales exigibles para el ejercicio de la actividad, efectuará un análisis ambiental del proyecto en su conjunto y emitirá dictamen ambiental, pudiendo determinar la imposición de medidas correctoras para garantizar las condiciones ambientales de la instalación o actividad objeto de licencia.

Cuando los municipios referidos en el presente apartado acrediten suficiencia de medios personales y técnicos, podrán solicitar la delegación del ejercicio de la competencia para la emisión del dictamen ambiental por los propios servicios técnicos municipales. La delegación deberá ser solicitada por el órgano competente del ayuntamiento conforme a la normativa básica de régimen local, y será remitida al Consell a través de la conselleria competente en materia de medio ambiente. La autorización de la delegación corresponderá al Consell, mediante el decreto, a propuesta de la conselleria mencionada, debiendo publicarse en el «*Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*». Dicho decreto incluirá las medidas de control que se reserva la Generalitat.

5. En los casos en que la emisión del dictamen ambiental corresponda a la dirección territorial de la conselleria con competencias en materia de medio ambiente, este se emitirá en el plazo máximo de dos meses desde que reciba la documentación remitida por el ayuntamiento. Este plazo se entenderá suspendido cuando deba requerirse a la persona interesada para la aportación de documentos y otros elementos de juicio necesarios, por el tiempo que medie entre la notificación del requerimiento y su efectivo cumplimiento por el destinatario.

[…]

7. El dictamen ambiental no será objeto de recurso, sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial, frente al acto por el que se autoriza el proyecto.

8. Cuando de la revisión del expediente se compruebe que no se han solicitado las autorizaciones o efectuado las comunicaciones o notificaciones en materia de residuos o contaminación atmosférica, se pondrá en conocimiento del órgano competente.»

Diez. Se modifica el apartado 5 del artículo 60, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 60. Resolución y notificación

[…]

5. El ayuntamiento deberá notificar la resolución de licencia ambiental a las personas interesadas, a la dirección territorial con competencias en materia de medio ambiente cuando esta haya emitido o intervenido en la emisión del dictamen ambiental y, en su caso, al órgano competente en materia de accidentes graves cuando haya emitido informe vinculante en el procedimiento.»

Once. Se modifica el apartado 9 del artículo 63, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 63. Modificación de la instalación

[…]

9. Cuando la modificación de una instalación suponga una disminución de su capacidad de producción hasta quedar por debajo de los umbrales del anexo II dejará de ser exigible la licencia ambiental, procediendo, por parte del ayuntamiento, a la adaptación al régimen de intervención ambiental que corresponda conforme a la disposición adicional sexta de la presente ley.»

Doce. Se modifica la disposición adicional cuarta, que queda redactada de la siguiente manera:

"Disposición adicional cuarta. Régimen aplicable a las instalaciones ganaderas.

1. Debido a las características especiales de estas instalaciones, se excluye de la obligación de efectuar estudio acústico y auditoría recogida en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat, de protección contra la contaminación acústica y el Decreto 266/2004, de 3 de diciembre, que la desarrolla parcialmente, o normas que las sustituyan.

2. En cuanto al análisis y evaluación de los proyectos técnicos presentados de instalaciones ganaderas porcinas, se deberán tener en cuenta para la autorización o licencia de nuevas instalaciones, modificaciones o ampliaciones, las siguientes condiciones:

a) En municipios designados como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias por parte del organismo competente autonómico, únicamente se podrán ampliar instalaciones existentes o autorizar nuevas en los siguientes casos:

i. Cuando los estiércoles generados se destinen a un gestor autorizado de residuos.

ii. Cuando practique la autogestión si se dispone de parcelas agrícolas suficientes para asumir la producción total de estiércoles, de acuerdo con la normativa vigente al objeto de no agravar la vulnerabilidad de la zona.

iii. Cuando se produzca la valorización de los estiércoles mediante agrocompostaje, producción de biogás u otros similares.

iv. Cuando concurra más de una de las causas anteriores.

b) En municipios distintos de los designados como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias por parte del organismo competente autonómico, se podrán ampliar instalaciones existentes o autorizar nuevas, aplicando las mejores técnicas disponibles de tratamiento de los estiércoles generados.

3. La conselleria competente en materia de ganadería, adoptará las medidas necesarias para incentivar la implantación de sistemas de geolocalización por GPS o similar en las cubas de aplicación de purines, así como el desarrollo de una aplicación de sistema de información geográfica para el ámbito de la Comunitat Valenciana que permita su seguimiento.

4. La Administración de la Generalitat, en el ámbito de sus competencias, promoverá el incremento de gestores autorizados de residuos que permitan valorizar de manera adecuada los estiércoles de la cabaña porcina en la Comunitat Valenciana, de forma sostenible desde la perspectiva ambiental y económica.

Los estiércoles podrán gestionarse de manera combinada con otros efluentes y residuos compatibles, de modo que generen las economías de escala suficientes que permitan el sostenimiento de las nuevas instalaciones de gestión de residuos, así como la sostenibilidad del sector ganadero porcino en la Comunitat Valenciana.

5. Las condiciones indicadas en el apartado 2 de esta disposición resultarán exigibles a partir del 1 de enero de 2023, con el fin de permitir la adaptación de los ganaderos a dichas restricciones.»

Trece. Se suprime la disposición adicional octava.

Catorce. Se modifican los apartados 1 y 5 de la disposición adicional sexta, que quedan redactados de la siguiente manera:

"Disposición adicional sexta. Cambio de régimen de intervención administrativa ambiental aplicable

1. Cuando en una instalación con autorización ambiental integrada concedida se produzca una modificación de las características o del funcionamiento, o cualquier reducción o disminución que implique que la actividad deje de alcanzar los umbrales de capacidad establecidos en el anexo I de la presente ley, y por tanto pase a estar sometida a un instrumento de intervención ambiental inferior, el titular lo comunicará al órgano que otorgó la autorización ambiental integrada para que proceda a remitir al ayuntamiento copia del expediente instruido y de la resolución de autorización ambiental integrada otorgada, generando apunte en el Registro ambiental de instalaciones de la Comunitat Valenciana.

En este caso, se conservarán por el ayuntamiento todos los trámites e informes realizados por el órgano autonómico con anterioridad a la remisión del expediente de concesión de la autorización ambiental integrada, si bien se realizará en los términos establecidos en el artículo 63, nuevo dictamen ambiental a los efectos de adaptar, en su caso, a las nuevas capacidades y características de la actividad las condiciones y medidas correctoras que se determinaron en la autorización ambiental integrada concedida. Hasta que transcurra el plazo de resolución de la licencia ambiental, la actividad continuará en funcionamiento amparada por la autorización ambiental integrada concedida, tras lo que se dictará resolución por la que se dejará sin efecto la autorización ambiental integrada. Realizada la adaptación al nuevo instrumento jurídico de intervención ambiental que proceda, el ayuntamiento lo comunicará al órgano sustantivo ambiental.

[…]

5. En el caso de instalaciones con autorización ambiental integrada otorgada conforme al anexo II de la Ley 2/2006, de 5 de mayo, de prevención de la contaminación y calidad ambiental, la actividad podrá continuar en funcionamiento amparada por dicha autorización en tanto no se produzca ninguna modificación, ni en la actividad ni en el título habilitante, y no haya transcurrido el plazo de ocho años de vigencia contemplado en la citada ley. El transcurso de dicho plazo, así como cualquier modificación, ya sea de oficio o a instancia de la propia persona interesada, conllevará la obligatoriedad de adaptarse al nuevo régimen jurídico contemplado en la presente ley. Una vez iniciada la tramitación, hasta que transcurra el plazo de resolución de la licencia ambiental, las facultades de vigilancia, control, inspección y sanción se llevarán a cabo por la conselleria competente en medio ambiente de acuerdo con la presente ley. Transcurrido dicho plazo, se declarará la caducidad de la autorización ambiental integrada, siendo objeto de publicación en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*  y dándose de baja en el Registro ambiental de instalaciones de la Comunitat Valenciana.»

Quince. Se añade la disposición adicional undécima.

"Disposición adicional undécima. Régimen aplicable al control preventivo de los Proyectos de Interés Autonómico.

La admisión a trámite, por parte de la conselleria competente en materia de ordenación del territorio y urbanismo, de una iniciativa, como Proyecto de Interés Autonómico, supondrá su sometimiento al régimen establecido en el título II de esta ley para autorizaciones ambientales integradas con despacho preferente y trámite de urgencia.»

Dieciséis. Se modifica el apartado 2 de la disposición derogatoria única, que queda redactado de la siguiente manera:

"Disposición derogatoria única

[…]

2. Asimismo, quedan derogados:

– El Decreto 54/1990, de 26 de marzo, del Consell, por el que se aprueba el nomenclátor de actividades molestas, insalubres, nocivas y peligrosas.

– Los anexos del Decreto 40/2004, de 5 de marzo, del Consell, que desarrollaba el régimen de prevención y control integrados de la contaminación en la Comunitat Valenciana, que permanecían en vigor en virtud de la disposición transitoria segunda del Decreto 127/2006, de 15 de septiembre, del Consell, por el que se desarrolla la Ley 2/2006, de 5 de mayo, de la Generalitat, de prevención de la contaminación y calidad ambiental.

– El Decreto 127/2006, de 15 de septiembre, del Consell, por el que se desarrolla la Ley 2/2006, de prevención de la contaminación y calidad ambiental.»

Diecisiete. Se modifica el contenido del anexo II, que queda redactado de la siguiente manera:

"Anexo II. Categorías de actividades sujetas a licencia ambiental

1. Industrias energéticas/energía.

1.1. Instalaciones de combustión con una potencia térmica nominal total superior a 2 MW y hasta 50 MW:

a) Instalaciones de producción de energía eléctrica en régimen ordinario o en régimen especial, en las que se produzca la combustión de combustibles fósiles, residuos o biomasa.

b) Instalaciones de cogeneración, calderas, hornos, generadores de vapor o cualquier otro equipamiento o instalación de combustión existente en una industria, sea esta o no su actividad principal.

1.2. Generadores de vapor de capacidad superior a 4 toneladas por hora.

1.3. Generadores de calor de potencia superior a 2.000 termias por hora.

1.4. Instalaciones industriales, y de otros tipos, para la producción de energía eléctrica, vapor y agua caliente con una potencia térmica superior a 0,5 MW y hasta 50 MW.

1.5. Secado con lecho fluido, horno rotatorio y otros. Instalaciones con una potencia superior a 1.000 termias por hora.

1.6. Instalaciones cuya actividad principal sea el almacenamiento de productos petrolíferos o combustibles con una capacidad superior a 100 toneladas.

1.7. Instalaciones en las que exista almacenamiento a la intemperie de combustibles sólidos con una capacidad superior a 50 toneladas.

1.8. Fabricación de briquetas de hulla y de lignito, cuya actividad se realice con fines comerciales.

1.9. Producción de carbón vegetal cuando se trate de una actividad fija.

2. Producción y transformación de metales.

2.1. Producción de fundición o de aceros brutos (fusión primaria o secundaria), incluidas las correspondientes instalaciones de fusión continua de una capacidad de hasta 2,5 toneladas por hora.

2.2. Transformación de metales ferrosos:

a) proceso de laminado en caliente con una capacidad de hasta 20 toneladas de acero en bruto por hora;

b) proceso de forjado con martillos cuya energía de impacto sea hasta 50 kilojulios por martillo o cuando la potencia térmica utilizada sea hasta 20 MW;

c) aplicación de capas de protección de metal fundido con una capacidad de tratamiento de hasta 2 toneladas de acero en bruto por hora.

2.3. Proceso de fundición de metales ferrosos con una capacidad de producción superior a 2 toneladas por día y hasta 20 toneladas por día.

2.4. Transformación de metales no ferrosos:

Fusión de metales no ferrosos, inclusive la aleación, incluidos los productos de recuperación y otros procesos en las fundiciones de metales no ferrosos (refinado, moldeado en fundición) con una capacidad de fusión de hasta 4 toneladas diarias para el plomo y el cadmio, y superior a 2 toneladas y hasta 20 toneladas diarias para todos los demás metales.

2.5. Tratamiento de superficie de metales y materiales plásticos por procesos electrolíticos o químicos, cuando el volumen de las cubetas utilizadas o de las líneas completas destinadas al tratamiento sea de hasta 30 m³.

2.6. Tratamiento de escoria siderúrgica y de fundición, cuya actividad se realice con fines comerciales.

2.7. Preparación, almacenaje a la intemperie, carga, descarga y transporte de minerales dentro de las plantas metalúrgicas.

2.8. Electrólisis de zinc.

2.9. Instalaciones para el aislamiento o el recubrimiento de hilos, superficies y conductores de cobre o similares, mediante resinas o procesos de esmaltado.

2.10. Aleaciones de metal con inyección de fósforo.

2.11. Forja, estampación, embutición de metales, sinterización, troquelado, corte y repulsado a cuya actividad se realice con fines comerciales.

2.12. Decapado de piezas metálicas a cuya actividad se realice con fines comerciales mediante procesos térmicos.

2.13. Fabricación de armas y/o municiones.

2.14. Fabricación de electrodomésticos.

2.15. Fabricación de acumuladores eléctricos, pilas y baterías.

2.16. Fabricación de maquinaria y/o productos metálicos diversos, incluidos elementos estructurales.

2.17. Fabricación de calderería (cisternas, recipientes, radiadores, calderas de agua caliente y generadores de vapor).

2.18. Fabricación de materiales, maquinaria y equipos eléctricos, electrónicos y ópticos, joyería y bisutería a cuya actividad se realice con fines comerciales.

2.19. Fabricación de motores, vehículos a motor y similares.

2.20. Instalaciones para la construcción y la reparación de aeronaves.

2.21. Instalaciones de construcción y reparación naval.

2.22. Fabricación de material ferroviario móvil.

3. Industrias minerales.

3.1. Producción de cemento y/o clínker en hornos rotatorios, producción de cal y/o yeso en hornos, y producción de óxido de magnesio en hornos, sea cual sea su capacidad de producción, siempre que no se encuentre incluida en el anexo I.

3.2. Fabricación de vidrio incluida la fibra de vidrio, con una capacidad de fusión de hasta 20 toneladas por día.

3.3. Fundición de materiales minerales, incluida la fabricación de fibras minerales con una capacidad de fusión superior a 1 tonelada por día y hasta 20 toneladas por día.

3.4. Fabricación de productos cerámicos mediante horneado, en particular de tejas, ladrillos, ladrillos refractarios, azulejos, gres cerámico o productos cerámicos ornamentales o de uso doméstico no incluidos en el anexo I.

3.5. Explotaciones y frentes de una misma autorización o concesión a cielo abierto de yacimientos minerales y demás recursos geológicos de las secciones A, B, C y D cuyo aprovechamiento está regulado por la Ley de Minas y normativa complementaria, cuando se dé alguna de las circunstancias siguientes:

a) Explotaciones de sustancias que puedan sufrir alteraciones por oxidación, hidratación, etc., y que induzcan, en límites superiores a los incluidos en las legislaciones vigentes, a acidez, toxicidad u otros parámetros en concentraciones tales que supongan riesgo para la salud humana o el medio ambiente, como las menas con sulfuros, explotaciones de combustibles sólidos, explotaciones que requieran tratamiento por lixiviación «in situ» y minerales radiactivos.

b) Explotaciones que se hallen ubicadas en terreno de dominio público hidráulico o en zona de policía de un cauce cuando se desarrollen en zonas especialmente sensibles, designadas en aplicación de las Directivas 79/409/CEE y 92/43/CEE, o en humedales incluidos en la lista del Convenio Ramsar.

3.6. Actividades extractivas e instalaciones de los recursos explotados no incluidas en los epígrafes anteriores.

3.7. Extracción de petróleo y gas natural con fines comerciales.

3.8. Instalaciones industriales en el exterior para la extracción de carbón, minerales y pizarras bituminosas.

3.9. Instalaciones de atomización de productos minerales.

3.10. Extracción de sal marina.

3.11. Fabricación de hormigón y/o elementos de hormigón, yeso y cemento.

3.12. Fabricación de productos de fibrocemento.

3.13. Plantas de aglomerado asfáltico.

3.14. Plantas de preparación y ensacado de cementos especiales y/o morteros.

3.15. Almacenaje de productos pulverulentos o granulados, con una capacidad superior a 1.000 toneladas.

3.16. Corte, aserrado y pulido por medios mecánicos de rocas y piedras, con una capacidad de producción superior a 50 Toneladas por día.

3.17. Fabricación de materiales abrasivos a base de alúmina, carburo de silicio y otros productos similares.

3.18. Tratamientos superficiales de vidrio, por métodos químicos.

3.19. Actividades de clasificación y tratamiento de áridos cuando la actividad se desarrolla fuera del recinto minero.

3.20. Fabricación de elementos para la construcción no incluidos en otro epígrafe específico.

4. Industria química.

4.1. Instalaciones químicas para la fabricación de biocombustibles, cuya actividad se realice con fines comerciales.

4.2. Fabricación de pinturas, tintas, lacas, barnices y revestimientos similares a partir de productos químicos de base, cuya actividad se realice con fines comerciales.

4.3. Fabricación de mezclas bituminosas a base de asfalto, betún, alquitranes y breas.

4.4. Fabricación de jabones, detergentes y otros productos de limpieza y abrillantado, cuya actividad se realice con fines comerciales.

4.5. Fabricación de perfumes y productos de belleza e higiene, cuya actividad se realice con fines comerciales.

4.6. Fabricación de material fotográfico virgen y preparados químicos para la fotografía.

4.7. Fabricación de productos de materias plásticas termoestables.

4.8. Tratamiento químico de aceites y grasas.

4.9. Fabricación, extracción y/o preparación de otros productos químicos no incluidos en otros epígrafes de este anexo ni en el anexo I.

5. Gestión de residuos.

5.1. Instalaciones de valorización y/o eliminación de residuos peligrosos y/o no peligrosos no incluidos en el anexo I, excluyendo las incluidas en el Real Decreto ley 11/1995, de 28 de diciembre, por el que se establecen las normas aplicables al tratamiento de las aguas residuales urbanas.

5.2. Instalaciones para el almacenamiento de residuos, peligrosos y/o no peligrosos, no incluidas en el anexo I, excluido el almacenamiento temporal en espera de recogida en el lugar en que el residuo es generado (almacenamiento en el ámbito de la producción).

Se excepcionan de lo anterior las instalaciones denominadas «áreas de aportación» previstas en la normativa sectorial de residuos para el almacenamiento temporal de residuos no peligrosos en espera de recogida, con una capacidad máxima de almacenamiento de 60 m³, que se sujetan a declaración responsable ambiental.

5.3. Instalaciones de tratamiento de deyecciones ganaderas líquidas (purines) por incineración o coincineración, compostaje, eliminación en vertedero o utilización en planta de biogás.

5.4. Cualesquiera otras instalaciones de tratamiento de residuos no incluidas en los epígrafes anteriores ni en el anexo I.

6. Industria del papel, cartón, corcho, madera y muebles.

6.1. Fabricación, cuya actividad se realice con fines comerciales, de:

a) Papel o cartón con una capacidad de producción superior a 5 y hasta 20 toneladas diarias.

b) Tableros derivados de la madera: tableros de virutas de madera orientadas, tableros aglomerados o tableros de cartón comprimido, con una capacidad de producción de hasta 600 m³ diarios.

6.2. Producción y tratamiento de celulosa con una capacidad de producción de hasta 20 toneladas diarias, cuya actividad se realice con fines comerciales.

6.3. Elaboración de productos de papel y cartón con una capacidad de producción de más de 20 toneladas al día.

6.4. Fabricación de celofán y linóleos, cuya actividad se realice con fines comerciales.

6.5. Aserrado, despiece y preparación industrial de la madera y del corcho.

6.6. Impregnación o tratamiento de la madera con aceite de creosota o alquitrán u otros conservantes no incluidos en otros epígrafes.

6.7. Fabricación de muebles en instalaciones con una superficie superior a 2.500 m².

6.8. Fabricación de chapas, tablones y demás elementos de madera, cuya actividad se realice con fines comerciales, no incluidos en otros epígrafes.

6.9. Fabricación de artículos diversos de junco, caña, corcho, cestería, brochas, cepillos, etc., cuya actividad se realice con fines comerciales.

6.10. Acabado de muebles y elementos de madera, junco, caña, corcho, cestería, brochas, cepillos, etc., (barnizado, tapizado, dorado, pintado, etc.), cuya actividad se realice con fines comerciales.

7. Industria textil.

7.1. Tratamiento previo (operaciones de lavado, blanqueo, mercerización) o para el tinte de fibras textiles o de productos textiles, cuando la capacidad de tratamiento sea superior a 2 y hasta 10 toneladas diarias.

8. Industria del cuero.

8.1. Curtido de cueros y pieles con capacidad de tratamiento de hasta 12 toneladas de productos acabados por día.

8.2. Talleres de confección de artículos de cuero, piel y similares con una superficie superior a 1.000 m².

9. Industrias agroalimentarias y explotaciones ganaderas.

9.1. Mataderos con una capacidad de producción de canales superior a 2 y hasta 50 toneladas por día.

9.2. Tratamiento y transformación, distintos del mero envasado, de las siguientes materias primas, tratadas o no previamente, destinados a la producción de alimentos o piensos procedentes de:

i. solo materia prima animal (que no sea exclusivamente la leche), con una capacidad de producción de productos acabados superior a 10 toneladas por día y hasta 75 toneladas por día,

ii. solo materia prima vegetal, con una capacidad de producción de productos acabados superior a 5 toneladas por día y hasta 300 toneladas por día, o 600 toneladas por día en caso de que la instalación funcione durante un período no superior a 90 días consecutivos en un año cualquiera,

iii. materias primas animales y vegetales, tanto en productos combinados como por separado, con una capacidad de producción de productos acabados en toneladas por día hasta:

– 75 si A es igual o superior a 10, o

– [300 – (22,5 × A)] en cualquier otro caso, donde A es la porción de materia animal (en porcentaje del peso) de la capacidad de producción de productos acabados.

El envase no se incluirá en el peso final del producto.

La presente subsección no será de aplicación cuando la materia prima sea solo leche.

![](https://dogv.gva.es/publicaciones/imagesSF/2024/7/9/1200450/56_1720541026441_7090951871777398561_imagen.jpg)

9.3. Tratamiento y transformación de leche solamente, cuando la cantidad de leche recibida sea superior a 2 y hasta 200 toneladas por día (valor medio anual).

9.4. Eliminación o aprovechamiento de canales o desechos de animales con una capacidad de tratamiento igual o inferior a 10 toneladas por día.

9.5. Instalaciones para la cría intensiva de aves de corral o de cerdos que dispongan:

a) entre 2.000 y hasta 40.000 plazas para aves de corral si se trata de gallinas ponedoras o del número equivalente para otras orientaciones productivas de aves;

b) de más de 800 y hasta 2.000 plazas para cerdos de cría de más de 30 kg;

c) de más de 800 y hasta 2.500 plazas para cerdos de cría de más de 20 kg;

d) de más de 280 y hasta 750 plazas para cerdas;

e) de más de 200 y hasta 530 plazas para cerdas en ciclo cerrado (530 cerdas en ciclo cerrado equivalen a las 750 reproductoras);

f) de más de 75 UGM

(1 UGM = 1 plaza de vacuno de leche).

En el caso de explotaciones mixtas, en las que coexistan animales de los apartados b) a e) de este epígrafe, el número de animales para considerar la inclusión de la instalación en este anexo se determinará de acuerdo con las equivalencias en Unidad Ganadera Mayor (UGM) de los distintos tipos de ganado porcino, recogidas en el anexo I del Real decreto 324/2000, de 3 de marzo, por el que se establecen normas básicas de ordenación de las explotaciones porcinas, o norma que le sustituya.

9.6. Instalaciones para la cría intensiva de otros animales que alberguen:

– Plazas de lechones a partir de 1.500 plazas inclusive.

– Plazas de vacuno de engorde por encima de 100 plazas.

– Plazas de vacuno de leche por encima de 75 plazas.

– Plazas de ovino y/o caprino por encima de 500 plazas.

– Plazas de equino por encima de 75 plazas.

– Plazas de conejos por encima de 10.000 plazas.

– Plazas de cualquier otra especie animal, incluso instalaciones mixtas de la misma o diferente especie, no especificadas en los anteriores epígrafes, a partir de 75 unidades ganaderas mayores (UGM)

(1 UGM = 1 plaza de vacuno de leche).

9.7. Instalaciones para la acuicultura intensiva (excluidas las instalaciones de mar abierto) que tenga una capacidad de producción superior a 25 toneladas año.

9.8. Instalaciones para el almacenamiento o acondicionamiento de materias fecales y otras enmiendas orgánicas independientes de la actividad principal, con superficie superior a 100 m².

9.9. Tratamiento, manipulación y procesado de productos del tabaco, con una capacidad de producción superior a 1 tonelada por día.

9.10. Desmontaje de algodón, cuya actividad se realice con fines comerciales.

9.11. Tratamiento y transformación de materia prima animal y/o vegetal no incluidos en otros epígrafes con una capacidad de producción superior a 10 toneladas por día.

9.12. Almazaras e instalaciones para elaborar grasas y aceites vegetales y/o animales, cuya actividad se realice con fines comerciales.

9.13. Instalaciones para la elaboración de vino, cuya actividad se realice con fines comerciales.

9.14. Instalaciones para la elaboración de cerveza y/o malta cervecera, cuya actividad se realice con fines comerciales.

9.15. Instalaciones para la obtención de féculas, harina o aceite de pescado, cuya actividad se realice con fines comerciales.

9.16. Instalaciones para elaborar confituras y almíbares, cuya actividad se realice con fines comerciales.

9.17. Instalaciones para el secado de grano y otras materias vegetales por medio de procedimientos artificiales, cuya actividad se realice con fines comerciales

10. Consumo de disolventes.

10.1. Tratamiento de superficie de materiales, de objetos o productos con utilización de disolventes orgánicos, en particular para aprestarlos, estamparlos, revestirlos y desengrasarlos, impermeabilizarlos, pegarlos, laquearlos, limpiarlos o impregnarlos, con una capacidad de consumo de disolventes orgánicos igual o inferior al establecido en el anexo I.

11. Conservación de maderas y productos derivados.

11.1. Conservación de la madera y de los productos derivados de la madera utilizando productos químicos, con una capacidad de producción igual o inferior a 75 m³ diarios, distinta del tratamiento para combatir la albura exclusivamente.

12. Proyectos de gestión del agua.

12.1. Instalaciones de desalación o desalobración de agua excluyendo las de interés comunitario.

13. Otras actividades no incluidas en epígrafes anteriores.

13.1. Aquellas actividades que requieran autorización sectorial, de cualquier otra administración, previa a la apertura, como las siguientes:

13.1.1. Las actividades sujetas a previa evaluación de impacto ambiental de acuerdo con los dispuesto en la normativa estatal y autonómica, a excepción de las infraestructuras hidráulicas de interés comunitario.

13.1.2. Actividades sujetas a la aplicación del Real decreto 840/2015, de 21 de septiembre, por el que se aprueban las medidas de control de riesgos inherentes a los accidentes graves en los que intervengan sustancias peligrosas.

13.1.3. Actividades e instalaciones que se pretendan implantar en la zona de servidumbre de protección que requieran autorización de acuerdo con la legislación estatal de costas.

13.1.4. Las actividades que se pretendan implantar en edificios que estén catalogados o en trámite de catalogación como bien de interés cultural e impliquen cambio de uso.

13.1.5. Actividades relacionadas en el Reglamento sobre Protección Sanitaria contra Radiaciones Ionizantes.

13.1.6. Las actividades sujetas a autorización previa de la Delegación del Gobierno por estar comprendido en el control de explosivos y armas.

13.1.7. Actividades sujetas a autorización previa relacionadas como actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera en la Ley 34/2007, de 15 de noviembre, de calidad del aire y protección de la atmósfera.

13.1.8. Cualquier otra que por la legislación estatal o autonómica exigiese autorización sectorial previa.

No obstante, las actividades relacionadas anteriormente podrán tramitarse mediante el procedimiento de declaración responsable ambiental si junto a dicha declaración y la documentación exigible la persona interesada aportase la correspondiente autorización o instrumento de intervención sectorial previa.

13.2. Por implicar cierto grado de riesgo, estarán también sometidas a licencia ambiental las siguientes:

13.2.1. Actividades con carga térmica ponderada superior a 200 Mcal/m² (800 MJ/m² según CTE DB-SI y RSIEI 800 MJ/m²).

13.2.2. Comercios y grandes almacenes de superficie comercial superior a 2.500 m².

13.2.3. Actividades de uso hospitalario (hospitales, clínicas, centros de asistencia primaria u otros establecimientos sanitarios) cuya altura de evacuación sea superior a 20 metros o la superficie total construida sea mayor de 2.000 m².

13.2.4. Actividades de uso administrativo cuya altura de evacuación sea superior a 28 metros o la superficie total construida sea mayor de 5.000 m².

13.2.5. Actividades de uso docente cuya altura de evacuación sea superior a 28 metros o la superficie total construida sea mayor de 5.000 m².

13.2.6. Actividades de uso residencial público (residencias y centros de día) cuya altura de evacuación sea superior a 28 metros o la superficie total construida sea mayor de 1.500 m².

13.2.7. Hoteles, establecimientos de alojamiento turístico rural, bloques y conjuntos de apartamentos turísticos, establecimientos de restauración y establecimientos de turismo, cuya altura de evacuación sea superior a 28 metros o la superficie total construida sea mayor de 1.500 m², salvo que se incluyan en normativa específica.

13.2.8. Cualquier otra que por la legislación estatal o autonómica así se determine.

13.3. [Suprimido]

13.4. Otras actividades.

13.4.1. Aplicación, a cuya actividad se realice con fines comerciales, de barnices no grasos, pinturas, lacas y tintes de impresión sobre cualquier soporte, y la cocción y el secado correspondientes.

13.4.2 Instalaciones de lavado con disolventes clorados que utilizan más de 1 tonelada por año de estos disolventes.

13.4.3. Fabricación de hielo, cuya actividad se realice con fines comerciales.

13.4.4. Envasado en forma de aerosoles que utilicen, como propelente, gases licuados del petróleo.

13.4.5. Talleres y/o instalaciones en las que se realicen operaciones de pintura y/o tratamiento de superficies.

13.4.6. Venta al detalle de carburantes/estaciones de servicio.

13.4.7. Industria de manufactura de caucho y similares.

13.4.8. Laboratorios de análisis y de investigación con una superficie superior a 75 m² (excluyendo despachos, almacenes y otras áreas auxiliares).

13.4.9. Laboratorios industriales de fotografía.

13.4.10. Hornos crematorios

13.4.11. Campings y similares.

13.4.12. Lavanderías industriales.

13.4.13. Instalaciones para la limpieza en seco, con una superficie superior a 500 m².

13.4.14. Fabricación de circuitos integrados y circuitos impresos.

13.4.15. Instalaciones y actividades para la limpieza de vehículos utilitarios.

13.4.16. [Suprimido]

13.4.17. Depuración de gas natural.

13.4.18. Depuradoras de aguas residuales no incluidas en el anexo I, excluidas las estaciones depuradoras de aguas residuales de interés comunitario.

13.4.19. Fabricación de lámparas y material de alumbrado, cuya actividad se realice con fines comerciales.

13.4.20. Plantas embotelladoras, envasadoras, y/o dosificadoras, cuya actividad se realice con fines comerciales.

13.4.21. Impresión gráfica y/o edición, cuya actividad se realice con fines comerciales.

13.4.22. Instalaciones para el lavado y engrase de camiones, vehículos pesados y maquinaria industrial.

13.4.23. Actividad de explotación para el estacionamiento de camiones, vehículos pesados y maquinaria industrial.»

*Artículo 104. Modificación de la Ley 6/2022, de 5 de diciembre, de la Generalitat, del cambio climático y la transición ecológica de la Comunitat Valenciana*

Ley 6/2022, de 5 de diciembre, de la Generalitat, del cambio climático y la transición ecológica de la Comunitat Valenciana queda modificada como sigue:

Único. Se modifica el artículo 76, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 76. Red de espacios climáticos

La Generalitat impulsará, en colaboración con el resto de las administraciones, una red de espacios de confort climático en emplazamientos y equipamientos tanto públicos como privados, que se activarán como lugares de acogida de la ciudadanía que lo necesite durante los fenómenos meteorológicos adversos y temperaturas extremas.

Reglamentariamente se debe desarrollar un catálogo con estos emplazamientos y equipamientos, las características que han de cumplir, que tienen que permanecer abiertos y accesibles a la ciudadanía durante estos fenómenos.»

CAPÍTULO II

*Medio natural y animal*

*Artículo 105. Modificación de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana*

La Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana, queda modificada como sigue:

Uno. Se modifica el artículo 19, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 19. Derechos de tanteo y retracto

1. La declaración de espacio natural protegido faculta a la Generalitat para el ejercicio de los derechos de tanteo y retracto, respecto de los actos o negocios jurídicos de carácter oneroso y celebrados inter vivos que comporten la creación, transmisión, modificación o extinción de derechos reales que recaigan sobre bienes inmuebles situados en su interior.

En el caso de los parajes naturales municipales, las entidades locales promotoras de la declaración podrán también ejercer los derechos de tanteo y retracto, siempre que se reconozca en el decreto de creación y en las condiciones que el mismo determine.

2. Será el transmitente el que deberá notificar, de forma fehaciente, las condiciones esenciales de la transmisión pretendida y, en su caso, copia fehaciente de la escritura pública en la que se haya instrumentalizado la citada transmisión.

3. El derecho de tanteo sólo podrá ejercitarse en el plazo de tres meses contados a partir de la notificación previa de la transmisión a la Generalitat o a las entidades locales gestoras de los espacios naturales.

4. El derecho de retracto podrá ejercerse en el plazo de un año contado a partir del momento en que se tenga constancia fehaciente de la transmisión.

5. Los registradores de la propiedad y mercantiles no inscribirán documento alguno por el que se transmita cualquier derecho real sobre los bienes referidos sin que se acredite haber cumplido con los requisitos señalados en este artículo.»

Dos. Se modifica el artículo 34, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 34. Contenido documental

Los planes de ordenación de recursos naturales deberán tener el siguiente contenido documental:

1) Memoria descriptiva y justificativa en la que se incluirán, como mínimo, el siguiente contenido:

a) Delimitación del ámbito territorial del plan.

b) Descripción de características físicas y socioeconómicas.

c) Información detallada de otros espacios naturales presentes y estado de conservación de los hábitats y especies presentes en el área.

d) Estado de conservación y diagnóstico de la situación de los recursos naturales, biodiversidad, hábitats, ecosistemas y paisajes, y previsión sobre su evolución futura.

e) Descripción y/o propuesta de elementos de conectividad ecológica.

2) Propuestas de gestión, que incluirá:

a) Objetivos de conservación y gestión

b) Criterios de actuación en relación con el planeamiento territorial y urbanístico, políticas, planes y actuaciones sectoriales.

3) Modelo de zonificación y ordenación, que deberá contener:

a) Delimitación, en su caso, del área de amortiguación de impactos según artículo 29 de esta ley.

b) Declaración, en su caso, de área de influencia socioeconómica, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 21 de esta ley.

c) Zonificación

d) Normas de aplicación directa para la regulación de usos y actividades, la conservación y la protección de los recursos, espacios y especies a proteger.

4) Programa de actuaciones

5) Memoria económica.»

Tres. Se modifica el artículo 48, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 48. Órganos de gestión

1. En el acto de declaración de cada espacio natural protegido, se establecerá el régimen de gestión aplicable al mismo.

2. La gestión de los espacios naturales protegidos y los espacios protegidos Red Natura 2000, con la excepción de lo indicado en el punto 5 de este artículo, corresponde a la dirección general competente en la materia. Las normas de desarrollo orgánico - funcional determinarán la estructura administrativa y de gestión de estos espacios naturales.

3. El órgano competente en la materia nombrará a la persona que se encargue de la dirección y conservación del espacio natural protegido, que podrá desarrollar sus funciones sobre varios espacios naturales protegidos.

4. Las funciones que se atribuyen a la persona encargada de la dirección y conservación serán las siguientes:

a) Aplicar los instrumentos de ordenación, planificación y gestión del espacio natural.

b) Colaborar en la elaboración del presupuesto y el programa anual de inversiones y actuaciones.

c) Proponer acciones en beneficio del espacio natural protegido.

d) Elaborar la memoria anual de actividades y resultados.

e) Todas aquellas que le sean encomendadas por el órgano gestor del espacio natural protegido.

5. La gestión de los parajes naturales municipales corresponderá a las corporaciones locales que los hayan promovido, excepto en el caso de que incluyan montes declarados de Utilidad Pública cuya gestión corresponde a la conselleria competente en materia forestal. La solicitud municipal deberá contener el compromiso de afectar recursos suficientes para asumir su gestión, sin perjuicio de la colaboración de la Generalitat.

6. Para colaborar en la gestión de aquellos espacios naturales protegidos que tengan aprobado un plan de ordenación de los recursos naturales, se creará un órgano colegiado de carácter consultivo. Su composición se especificará en la norma de creación de cada uno de estos espacios.

7. La gestión presupuestaria y administrativa de los espacios naturales protegidos, podrá individualizarse mediante la creación de programas separados para cada uno de ellos.

8. En la financiación de la gestión de los espacios naturales protegidos podrán colaborar otros organismos, entidades o personas, adscribiéndose sus aportaciones directamente al programa correspondiente a cada espacio.

9. La gestión parcial o total de los parques naturales, parajes naturales, reservas naturales, monumentos naturales o paisajes protegidos, podrá delegarse de acuerdo con lo que se prevé en la legislación de régimen local. Esta gestión también podrá encomendarse a otras entidades de derecho público o concertarse con instituciones o entidades vinculadas a la protección.»

Cuatro. Se añade la nueva disposición adicional octava, que queda redactada de la siguiente manera:

"Disposición adicional octava. Funciones del cuerpo de agentes medioambientales.

Los y las agentes medioambientales tendrán la consideración de agente de la autoridad en las materias a las que se refiere la presente Ley.»

*Artículo 106. Modificación de la Ley 13/2004, de 27 de diciembre, de caza de la Comunitat Valenciana.*

La Ley 13/2004, de 27 de diciembre, de caza de la Comunitat Valenciana, queda modificada como sigue:

Uno. Se modifica el apartado 2 del artículo 2, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 2. Acción de cazar

[…]

2. Se excluye de la consideración de acción de caza, el tiro sobre pichón, codorniz o faisán, cuando se realice en instalaciones deportivas permanentes, así como el remate de piezas de caza heridas en accidentes.»

Dos. Se modifica la letra h) y se añade la letra q) en el apartado 2 del artículo 12, que quedan redactadas de la siguiente manera:

"Artículo 12. Prohibiciones en el ejercicio de las modalidades deportivas

[…]

2. En la práctica de las modalidades deportivas de caza o con ocasión de las mismas quedan prohibidos los siguientes usos y acciones:

[…]

h) El uso de faros, linternas, espejos y cualquier otra fuente luminosa artificial. Se excluye de esta prohibición el uso de fuentes luminosas en tránsito de ida o vuelta a los lugares de caza con el arma enfundada o desmontada, así como para la caza a la espera en el instante previo al disparo a fin de garantizar la seguridad de las cacerías.

[…]

q) El uso de explosivos, cebos envenenados o cualquier otra sustancia, incluidos los gases y humos, que altere la capacidad de huida de los animales o provoque asfixia.»

Tres. Se modifica el artículo 13, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 13. Técnicas de caza por razones de control, gestión, científicas o educativas

1. La conselleria competente en materia de caza a través de las direcciones territoriales, o el ayuntamiento correspondiente cuando proceda en zonas urbanas, previo informe técnico que lo justifique, podrá excluir –mediante la resolución expresa, en cualquier clase de terrenos– las prohibiciones anteriores, cuando concurra alguna de las siguientes circunstancias y no hubiera otra solución satisfactoria.

a) Cuando puedan existir efectos perjudiciales a la salud y seguridad de las personas o para la seguridad del tráfico terrestre o aéreo.

b) Cuando puedan existir efectos perjudiciales para especies protegidas.

c) Para prevenir perjuicios importantes a los cultivos, el ganado, los bosques, la fauna, ya sea tanto cinegética como no, y pescable como no, o la calidad de las aguas.

d) Para combatir enfermedades o epizootias que afecten a las especies silvestres.

e) Cuando sea necesario por razón de investigación, educación, repoblación o reintroducción, o cuando se precise para la cría en cautividad orientada a dichas acciones.

2. La resolución administrativa a la que hace referencia el apartado anterior deberá ser motivada y especificar:

a) Las especies que serán objeto de las excepciones.

b) Los medios, los sistemas o métodos a emplear y sus límites, así como el personal cualificado.

c) Las condiciones de riesgo y las circunstancias de tiempo y lugar.

d) Los controles que se ejercerán.

e) El objetivo o razón de la acción.

f) El listado de responsables y colaboradores de llevar a cabo este tipo acción.

3. Cuando la resolución administrativa anterior afecte a zonas de seguridad sólo podrán emplearse armas de fuego ante la inexistencia de otra solución satisfactoria. En este caso, la resolución establecerá aquellas garantías necesarias para la protección de los bienes y personas.

4. Las situaciones de emergencia que impliquen riesgo para la seguridad de las personas no requerirán de resolución previa para el levantamiento de las prohibiciones del artículo 12. Se someterán a declaración responsable posterior en la que se indicará el mismo contenido definido para las resoluciones en el apartado 2, así como los resultados de la acción de control.

5. Sin perjuicio de las competencias de los ayuntamientos en el control de animales domésticos abandonados o sin dueño, la conselleria competente en materia de caza podrá autorizar a los titulares de los espacios cinegéticos el control por medio de captura en vivo, con métodos selectivos que no provoquen daño, de aquellos animales domésticos asilvestrados que puedan causar daños o constituirse en un peligro para las personas, los bienes o las especies silvestres. En caso de captura, se pondrán a disposición de la administración competente. Estas mismas autorizaciones podrán contemplar su control mediante abatimiento por arma de fuego cuando su captura en vivo no permita dar en tiempo y forma una solución satisfactoria en relación con los peligros potenciales que generan los animales asilvestrados, bien por la dificultad de su captura en vivo, bien por el elevado número de ejemplares existentes.»

Cuatro. Se modifica el apartado 4 del artículo 39, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 39. Zonas de seguridad

[…]

4. Queda prohibido tanto el empleo como la tenencia de armas cargadas en las zonas de seguridad, así como disparar hacia ellas cuando los proyectiles puedan alcanzarlas. Se exceptúan de esta prohibición el remate de las piezas de caza heridas por accidentes y las acciones de control en las que quede expresamente autorizado.»

Cinco. Se modifican los apartados 1 y 3 del artículo 44, que quedan redactados de la siguiente manera:

"Artículo 44. Directrices de ordenación cinegética de la Comunitat Valenciana

1. Las directrices de ordenación cinegética de la Comunitat Valenciana fijarán el modelo de ordenación cinegética para un ámbito territorial determinado.

[…]

3. Las directrices de ordenación cinegética de la Comunitat Valenciana serán aprobadas por resolución del director general competente en materia de caza.»

Seis. Se modifica el punto 15 del apartado 1 del artículo 58, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 58. Clasificación de infracciones

1. Son infracciones administrativas muy graves:

[…]

15.º El incumplimiento de la prohibición de uso de cebos envenenados previstos en el artículo 12, punto 2, apartado q, y cepos.»

Siete. Se suprime el apartado 2 del artículo 60.

*Artículo 107. Modificación de la Ley 3/2014, de 11 de julio, de la Generalitat, de vías pecuarias de la Comunitat Valenciana*

La Ley 3/2014, de 11 de julio, de la Generalitat, de vías pecuarias de la Comunitat Valenciana, queda modificada como sigue:

Uno. Se modifica el apartado 4 del artículo 33, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 33. Autorizaciones de ocupaciones temporales

[…]

4. Las personas autorizadas vendrán obligadas al pago del canon de ocupación que se determinará en la correspondiente Ley de Tasas. La conselleria competente por razón de la materia podrá exigir el depósito de una garantía para la restitución, a su estado original, del dominio público afectado una vez finalizadas las obras de instalación. La cuantía de esta garantía, que se establecerá durante la instrucción del expediente en función del coste de reposición, deberá ser depositada en el plazo de un mes desde la notificación de la concesión.

En caso de que se produjesen daños y perjuicios, la Administración Pública podrá ejecutar la garantía para su reparación.

En el supuesto que el promotor de la obra pública sea un órgano de la Generalitat se le exceptuará del pago del canon de ocupación y, en cuanto al depósito de garantía, éste le será exigido, en su caso, al adjudicatario de la obra pública encargado de su ejecución.»

Dos. Se modifican los apartados 1 y 3 del artículo 34, que quedan redactados de la siguiente manera:

"Artículo 34. Concesiones demaniales para ocupación del subsuelo

1. Se tramitarán como concesión demanial para ocupación del subsuelo los supuestos de infraestructuras, instalaciones u obras públicas consideradas de interés general cuya ocupación física del subsuelo de la vía pecuaria, aunque limitada en el tiempo revista un carácter de mayor permanencia, que requerirá resolución de la conselleria competente por razón de la materia.

En estos casos, la administración actuante o promotora de las obras o el concesionario tendrán que ejecutar las actuaciones de acondicionamiento medioambiental que exija la ocupación del subsuelo.

La concesión demanial para ocupación del subsuelo se aprobará mediante la resolución de la dirección general competente en materia de vías pecuarias en un plazo de un año desde el acuerdo de inicio por parte de la persona titular de la dirección territorial competente por razón del lugar.

[…]

3. Las personas autorizadas vendrán obligadas al pago de un canon que se determinará en la correspondiente Ley de Tasas. La conselleria competente por razón de la materia podrá exigir el depósito de una garantía para la restitución, a su estado original, del dominio público afectado una vez finalizadas las obras de instalación. La cuantía de esta garantía, que se establecerá durante la instrucción del expediente en función del coste de reposición, deberá ser depositada en el plazo de un mes desde la notificación de la concesión.

En caso de que se produjesen daños y perjuicios, la Administración Pública podrá ejecutar la garantía para su reparación.

En el supuesto que el promotor de la obra pública sea un órgano de la Generalitat se le exceptuará del pago de la indemnización y, en cuanto al depósito de garantía, éste le será exigido, en su caso, al adjudicatario de la obra pública encargado de su ejecución.»

*Artículo 108. Modificación de la Ley 2/2023, de 13 de marzo, de protección, bienestar y tenencia de animales de compañía y otras medidas de bienestar animal*

La Ley 2/2023, de 13 de marzo, de protección, bienestar y tenencia de animales de compañía y otras medidas de bienestar animal, queda modificada como sigue:

Uno. Se modifica el primer párrafo del artículo 5, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 5. Definiciones a efectos de esta ley

Son definiciones a efectos de esta ley las contenidas en la normativa vigente del Estado y de la Unión Europea en materia de protección animal, sanidad y bienestar animal, y las siguientes:"

Dos. Se modifica el apartado 1 del artículo 9, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 9. Tratamientos obligatorios de los animales de compañía

1. La conselleria competente en materia de sanidad y bienestar animal puede ordenar la realización de tratamientos preventivos, paliativos, excepto cuando el tratamiento paliativo no evite la agonía o sufrimiento crónico incapacitante para la vida del animal, o curativos, por razones de sanidad, de bienestar animal o de salud pública.»

Tres. Se modifica el apartado 2 del artículo 10, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 10. Animales sujetos a identificación

[…]

2. Están obligatoriamente sujetos a identificación los animales de la especie canina, felina, mustélidos domésticos, los animales que habiten en santuarios que no estén sujetos a identificación individual, las aves y las especies de animales que se determine reglamentariamente.»

Cuatro. Se modifican los apartados 3 y 6 del artículo 14, que quedan redactados de la siguiente manera:

"Artículo 14. Registro Supramunicipal de Identificación de Animales de Compañía de la Comunitat Valenciana

[…]

3. El Registro Supramunicipal de Identificación de Animales de Compañía de la Comunitat Valenciana estará adscrito a la conselleria competente en materia de protección animal como actuación administrativa automatizada, y podrá ser gestionado, sin que por eso comporte el ejercicio de funciones que implican el ejercicio de autoridad pública, por una entidad debidamente autorizada, que será la responsable de emitir, recoger, procesar y almacenar los códigos identificadores que se asignen a cada responsable legal de los animales identificados.

[…]

6. Podrá retirarse la gestión en el supuesto de que se incumplan las directrices fijadas reglamentariamente o las estipuladas en el convenio de colaboración. En este caso la asumirá la conselleria con competencia en materia de protección animal.»

Cinco. Se modifican los apartados 9 y 10 del artículo 21, que quedan redactados de la siguiente manera:

"Artículo 21. Recogida de animales de compañía perdidos, abandonados y errantes

[…]

9. Los ayuntamientos, en sus términos municipales, han de llevar a cabo campañas periódicas, al menos anuales, de promoción de la esterilización de animales de compañía como medida preventiva contra el abandono, así como el fomento de la adopción de los animales declarados abandonados, con la ayuda financiera o subvenciones de las diputaciones y la conselleria competente en materia de protección animal, siempre que se disponga de tales ayudas para dichas finalidades.

10. Las administraciones públicas podrán conceder ayudas a las entidades autorizadas de carácter protector para el fomento de las adopciones, la prevención del abandono, las actuaciones cuyo objeto sea la protección de los animales y el mantenimiento de los establecimientos destinados a la recogida y la acogida de animales perdidos, abandonados, errantes, confiscados o decomisados, siempre que estos cumplan los requisitos legales que se establezcan, de conformidad con lo previsto en los correspondientes presupuestos.»

Seis. Se modifica el apartado 2 del artículo 23, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 23. De los centros y casas de acogida

[…]

2. Los centros de acogida deben velar por el bienestar de los animales durante su estancia mediante planes de enriquecimiento social y ambiental. Estos centros harán una valoración del bienestar de los animales y de los problemas de conducta que podría haber, así como establecerán los tratamientos necesarios en cada caso para la mejora del bienestar de estos animales. La conselleria competente en materia de protección animal establecerá las condiciones mínimas exigibles en los planes de enriquecimiento social y ambiental.»

Siete. Se modifica el apartado 2 del artículo 25, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 25. Entidades colaboradoras de protección animal y defensa animal y Registro de Entidades Colaboradoras

[…]

2. Se crea el Registro de Entidades Colaboradoras de Protección y Defensa de los Animales de Compañía, el cual, consiguientemente, asume toda la información y la base de datos del Registro de Asociaciones para la Protección de los Animales, creado por el Decreto 158/1996, de 13 de agosto, del Consell. El Registro de Entidades Colaboradoras de Protección y Defensa de los Animales de Compañía de la Comunitat Valenciana estará adscrito a la conselleria competente en materia de protección animal.»

Ocho. Se modifica el apartado 2 del artículo 26, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 26. Requisitos de las entidades colaboradoras de protección y defensa de los animales de compañía

[…]

2. La conselleria competente en materia de protección animal podrá realizar convenios de colaboración con las entidades inscritas para realizar actividades encaminadas a la protección y defensa de los animales, a través de la dirección general competente en materia de protección animal.»

Nueve. Se modifica el apartado 2 del artículo 28, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 28. Composición y funcionamiento

[…]

2. Serán vocales de este consejo los nombrados por la persona que ejerza la presidencia del consejo con la siguiente composición: dos personas funcionarias vinculadas al ámbito competencial de la protección animal, propuestas por la dirección general competente en materia de protección animal, dos representantes a propuesta de instituciones científicas o universitarias cuyo trabajo se centre en la teoría o la práctica de la protección animal, tres personas representantes propuestas por entidades colaboradoras de protección y defensa de los animales (una por provincia), una persona representante a propuesta del Consejo Valenciano de Colegios Veterinarios de la Comunitat Valenciana, una persona representante a propuesta de la Federación Valenciana de Municipios y Provincias, una persona representante a propuesta de entidades asociativas que ejerzan funciones específicas con animales de compañía, una persona representante designada por entidades asociativas de establecimientos de cría y venta de animales de compañía, una persona representante a propuesta de entidades asociativas de personas educadoras de animales de compañía, una persona representante de la sección de derecho animal del Consejo Valenciano de Colegios de Abogados de la Comunitat Valenciana, dos representantes a propuesta de las fuerzas y cuerpos de seguridad pertenecientes a unidades especializadas en materia de protección y bienestar animal y dos representantes del cuerpo de agentes medio ambientales de la Generalitat.»

Diez. Se modifica el apartado 1 del artículo 30, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 30. Formación

1. La conselleria competente en protección animal regulará la formación en materia de protección de animales de compañía, incluyendo la que sea necesaria para la cualificación de las personas que trabajan con animales de compañía, y fijará los requisitos de los programas, cursos y entidades que la impartan, así como los criterios de convalidación por experiencia para las personas profesionales con trayectoria profesional acreditada sin antecedentes penales en maltrato animal y/o violencia interpersonal.

Cuando la formación a que hace referencia el párrafo anterior pudiera tener como destinatario al personal empleado público de la Generalitat, la conselleria con competencias en materia de protección animal podrá proponer al órgano competente en materia de formación del personal empleado público la impartición de acciones formativas para su cualificación en materia de protección de animales de compañía.»

Once. Se modifica el apartado 2 del artículo 34, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 34. Competencias y obligaciones de la Administración local y autonómica

[…]

2. En el ámbito de la Generalitat, la distribución de competencias y funciones en materia de protección, sanidad y bienestar animal determinadas en esta Ley se realizará de acuerdo a la siguiente previsión:

a) Corresponde a la conselleria competente en materia de protección animal:

– Garantizar el funcionamiento adecuado del Registro Supramunicipal de Identificación de Animales de Compañía de la Comunitat Valenciana y la fluidez y operatividad de comunicación con las administraciones y entidades relacionadas para las que se establezca acceso.

– Contribuir, atendiendo a las disponibilidades presupuestarias de gasto asignadas anualmente en el presupuesto de la Generalitat, a establecer medidas de ayuda económica y apoyo a las entidades locales y entidades de protección y defensa de animales de compañía. Las ayudas de carácter económico que concedan las administraciones públicas estarán condicionadas, en todo caso, a la existencia de partidas específicas en sus presupuestos destinadas a la protección animal.

– Gestionar el Registro de Entidades Colaboradoras.

b) Corresponde a la conselleria competente en materia de sanidad y bienestar animal inspeccionar los núcleos zoológicos y centros de acogida con las casas de acogida dependientes, establecimientos de venta, alojamiento o estancia o cría de animales de compañía de acuerdo con las competencias asignadas; así como gestionar el Registro de Núcleos Zoológicos.

c) La coordinación para la realización de un informe sobre la consecución de los objetivos de la presente ley, así como la gestión de un registro de personas y entidades inhabilitadas que hayan cometido infracciones y delitos de maltrato hacia los animales en la Comunitat Valenciana, corresponderá a las consellerias competentes en materia de protección animal y en materia de sanidad y bienestar animal, en el ámbito de sus respectivas competencias. Este registro se tendrá que desarrollar reglamentariamente.

d) Todas las demás competencias y funciones en materia de protección, sanidad y bienestar animal determinadas en esta ley serán ejercidas coordinadamente por las consellerias que las tengan atribuidas, dentro de su ámbito competencial.»

Doce. Se modifica el apartado 1 de la disposición adicional cuarta, que queda redactado de la siguiente manera:

"Disposición adicional cuarta. Incidencia presupuestaria y destino de ingresos

1. La Generalitat podrá dotar económicamente a las diputaciones y entidades locales, a fin de cumplir el principio de suficiencia financiera en garantía de la autonomía local desde la perspectiva de la atribución de nuevas responsabilidades y funciones que se calificarán como competencias propias de los municipios, en materia de protección y bienestar animal, siempre que exista crédito adecuado y suficiente en la ley de presupuesto.»

*Artículo 109. Modificación del Decreto 188/2014, de 7 de noviembre, del Consell, por el que se regula la figura de guarda jurado de caza en la Comunitat Valenciana y la habilitación para el control de predadores*

El Decreto 188/2014, de 7 de noviembre, del Consell, por el que se regula la figura de guarda jurado de caza en la Comunitat Valenciana y la habilitación para el control de predadores, queda modificado como sigue:

Uno. Se modifica el primer párrafo del artículo 13, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 13. Requisitos para la habilitación o renovación para el control de predadores

Las personas interesadas en obtener la habilitación para la realización del control de predadores de especies cinegéticas mediante trampas de retención y métodos homologados deberán presentar una solicitud ante la dirección general con competencias en materia de caza, junto con la documentación que acredite el cumplimiento de los siguientes requisitos:"

Dos. Se modifica el artículo 14, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 14. Competencia, habilitación y renovaciones

1. La dirección general con competencias en materia de caza tendrá atribuidas las competencias para la habilitación de personas para la realización del control de predadores de especies cinegéticas mediante trampas de retención y métodos homologados.

2. La habilitación requerirá la previa realización de un curso formativo y tendrá una validez máxima de cinco años. Una vez transcurrido dicho periodo, la habilitación se habrá de renovar previa solicitud de la persona interesada.

3. La solicitud de renovación de la habilitación se realizará ante la dirección general competente en materia cinegética con una antelación mínima de treinta días a la fecha de finalización del plazo de vigencia.

4. Las habilitaciones serán nominativas, intransferibles y revocables. En ellas se harán constar los métodos de captura homologados para los que se autorice. A cada persona habilitada se le asignará un número identificador.

5. Los cursos formativos, que tendrán una duración mínima de 40 horas y cuyo contenido básico se recoge en el anexo VI de este decreto, así como los cursos de reciclaje, se podrán realizar únicamente en las entidades homologadas a que hace referencia el artículo 4 de este decreto. La aprobación del programa formativo y la obtención de los certificados se sujetarán a lo establecido en dicho artículo.»

Tres. Se modifica el artículo 15, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 15. Identificación de las trampas o elementos de captura

1. Toda trampa o elemento de retención deberá estar identificado con un precinto con el número de orden que identifique el elemento de captura que se quiere registrar.

2. La dirección general con competencias en materia de caza establecerá el procedimiento y contenido del registro de elementos de captura. El precintado de los elementos de captura se realizará por los agentes medioambientales. En caso de no renovarse la habilitación a una persona, esta deberá solicitar que se le retiren los precintos de los elementos de captura. La persona habilitada actuará de igual manera con las trampas en desuso o con mal funcionamiento y que desee retirar.

3. Sólo podrán ser utilizados métodos de captura homologados y precintados conforme a lo establecido en este decreto.»

CAPÍTULO III

*Infraestructuras*

*Artículo 110. Modificación de la Ley 1/1999, de 31 de marzo, de tarifas portuarias*

La ley 1/1999, de 31 de marzo, de tarifas portuarias, queda modificada como sigue:

Único. Se modifican los apartados 2, 3 y 4 del artículo 48, que quedan redactados de la siguiente manera:

"Artículo 48. Bases y tipos de gravamen

[…]

2. La cuantía de esta tasa será el importe resultante de multiplicar por 1,5 el precio medio facturado al puerto en el último trimestre anterior a la fecha del devengo por el suministrador de que se trate.

3. Para potencias eléctricas instaladas superiores a 100 kW o cuando el suministro tenga un carácter regular y continuo para instalaciones de titulares de concesiones o autorizaciones dentro de la zona portuaria de servicio, la tasa se fijará en 1,2 x T euros/Kwh, siendo T el valor del Kwh, o del metro cúbico de agua aplicado el precio medio facturado al puerto en el último trimestre anterior a la fecha del devengo por el suministrador de que se trate.

4. Para los casos de los suministros de agua y energía eléctrica a embarcaciones deportivas y de recreo, la cuantía de la tasa será de 0,2104 euros/kWh y 0,0060 euros/litro de agua.»

*Artículo 111. Modificación de la Ley 7/2018, de 26 de marzo, de la Generalitat, de seguridad ferroviaria*

La ley 7/2018, de 26 de marzo, de la Generalitat, de seguridad ferroviaria, queda modificada como sigue:

Uno. Se añade un nuevo apartado 7 en el artículo 14, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 14. Consejo Rector

[…]

7. Los actos y las resoluciones dictados por el Consejo Rector pondrán fin a la vía administrativa y frente a ellos podrá interponerse un recurso potestativo de reposición, o impugnarse directamente ante el orden contencioso-administrativa, de acuerdo con lo previsto en el artículo 123 de la Ley 39/2015, de 1 de octubre y la Ley 29/1998, de 13 de julio, reguladora de la jurisdicción contencioso-administrativa, sin perjuicio del régimen de reclamaciones que la normativa reguladora de los diferentes procedimientos pueda establecer.»

Dos. Se modifica el artículo 15, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 15. La Presidencia

1. La persona titular de la Presidencia de la agencia, que presidirá asimismo el Consejo Rector, será nombrada por el president de la Generalitat a propuesta del Consejo Rector adoptada por mayoría absoluta de las personas que lo integran en la primera sesión que celebre. Su mandato será por un período de cinco años, con posibilidad de reelección por otro período de la misma duración. Tendrá la condición de autoridad pública y se asimilará a una persona alto cargo de la Generalitat con rango de secretaría autonómica

El decreto de su nombramiento se publicará en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*.

2. Corresponden a la Presidencia las siguientes atribuciones:

a) Ostentar la superior representación y gobierno de la agencia en todas sus relaciones con entidades públicas y privadas.

b) Ejercer el gobierno de la agencia y el régimen disciplinario de su personal, en los términos previstos en las disposiciones vigentes.

c) Presidir el Consejo Rector como órgano colegiado de gobierno de la agencia.

d) Formular propuesta de nombramiento de la persona titular de la Dirección General.

e) Ejercer la potestad sancionadora por infracciones muy graves.

f) Las restantes que le atribuya el estatuto de la agencia.

3. El estatuto de la agencia determinará el régimen de sustitución de la persona titular de la Presidencia en los casos de ausencia, vacante o enfermedad.

4. Los actos y resoluciones dictados por la persona titular de la presidencia pondrán fin a la vía administrativa y frente a ellos podrá interponerse un recurso potestativo de reposición, o impugnarse directamente ante el orden contencioso-administrativa, de acuerdo con lo previsto en el artículo 123 de la Ley 39/2015, de 1 de octubre y la Ley 29/1998, de 13 de julio, reguladora de la jurisdicción contencioso-administrativa, sin perjuicio del régimen de reclamaciones que la normativa reguladora de los diferentes procedimientos pueda establecer.»

Tres. Se modifica el apartado 4 del artículo 16, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 16. La Dirección General

[…]

4. Corresponden a la Dirección General las siguientes funciones:

a) Ejercer la dirección ejecutiva de la agencia y de su personal, en los términos previstos en las disposiciones vigentes.

b) Formular el anteproyecto de presupuestos anual de gastos e ingresos.

c) Aprobar los gastos y ordenar los pagos de la agencia.

d) La rendición de la cuenta del organismo.

e) Programar, dirigir y coordinar las actividades que sean necesarias para el desarrollo de sus funciones.

f) Ejercer la potestad sancionadora por infracciones leves o graves.

g) Cualquier otra función no expresamente atribuida a otros órganos de la agencia y las que le sean delegadas por la Presidencia o el Consejo Rector.»

Cuatro. Se modifica la letra b) y se añade la nueva letra g) en el artículo 63, que quedan redactadas de la siguiente manera:

"Artículo 63. Infracciones leves

Son infracciones leves de seguridad ferroviaria:

[…]

b) El acceso por parte de cualquier persona no autorizada o por personal ferroviario que no esté de servicio a las cabinas de conducción, tranvías, trenes, locomotoras u otros lugares en que se encuentre el material de tracción; viajar en lugares distintos de los habilitados para los viajeros; acceder al tren o abandonar éste fuera de las paradas establecidas o estando este en movimiento y el acceso a las instalaciones reservadas para el uso exclusivo de personas autorizadas, entre ellas, a la plataforma ferroviaria, siempre que en cualquiera de los casos no conlleve alteración o afectación a los elementos de seguridad, ni peligro para la seguridad del tráfico ferroviario.

[…]

g) Cualquiera de las infracciones previstas en el artículo siguiente cuando, por su naturaleza, ocasión o circunstancias, no deba ser calificada como grave, debiendo justificarse la existencia de dichas circunstancias y motivarse la resolución correspondiente.»

Cinco. Se modifican las letras a) y o) del artículo 64, que quedan redactadas de la siguiente manera:

"Artículo 64. Infracciones graves

Son infracciones graves de la seguridad ferroviaria:

a) El incumplimiento de las condiciones impuestas a las entidades titulares de los certificados de seguridad.

[…]

o) El acceso indebido a la plataforma ferroviaria por cualquier persona no autorizada, y el cruce por lugares o en momentos no autorizados, así como el acceso al tren o su abandono fuera de las paradas establecidas o estando el tren en movimiento, cuando conlleve alteración o afectación de los elementos de seguridad o para la seguridad del tráfico ferroviario, y siempre y cuando no deba ser calificada como infracción muy grave.»

Seis. Se modifica la letra g) del artículo 65, que queda redactada de la siguiente manera:

"Artículo 65. Infracciones muy graves

Son infracciones muy graves de seguridad ferroviaria:

[…]

g) La sustracción o vandalización de cualquier elemento de la infraestructura ferroviaria que afecte a la vía férrea o esté directamente relacionado con la seguridad del tráfico ferroviario o la modificación intencionada de sus características.»

*Artículo 112. Modificación del Decreto 272/2019, de 27 de diciembre, del Consell, de aprobación del Estatuto de la Agencia Valenciana de Seguridad Ferroviaria*

El Decreto 272/2019, de 27 de diciembre, del Consell, de aprobación del Estatuto de la Agencia Valenciana de Seguridad Ferroviaria, queda modificado como sigue:

Uno. Se modifica la letra k) del apartado 4 del artículo 11, que queda redactada de la siguiente manera:

"Artículo 11. La Dirección General

[…]

4. Corresponden a la Dirección General las siguientes funciones:

[…]

k) Celebrar los contratos de la agencia de cuantía inferior a 1.000.000 de euros, conforme a la legislación vigente en materia de contratos del sector público, y la elaboración de propuestas de contratación de contratos de cuantía superior, para su celebración por el Consejo Rector.»

Dos. Se modifican los apartados 3 y 4 del artículo 16, que quedan redactados de la siguiente manera:

"Artículo 16. Resoluciones y actos administrativos y régimen de impugnación

[…]

3. Los actos y resoluciones dictados por el Consejo Rector o la Presidencia pondrán fin a la vía administrativa y frente a ellos podrá interponerse un recurso potestativo de reposición, o impugnarse directamente ante la jurisdicción contencioso-administrativa, de acuerdo con lo previsto en el artículo 123 de la Ley 39/2015, de 1 de octubre y la Ley 29/1998, de 13 de julio, reguladora de la jurisdicción contencioso-administrativa, sin perjuicio del régimen de reclamaciones que la normativa reguladora de los diferentes procedimientos pueda establecer.

4. Frente a los actos y resoluciones de la Dirección General podrá interponerse un recurso de alzada, que deberá ser resuelto por la Presidencia.»

CAPÍTULO IV

Territorio, urbanismo y paisaje

*Artículo 113. Modificación del Texto Refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, aprobado por el Decreto-legislativo 1/2021, de 18 de junio*

El Texto Refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, aprobado por el Decreto-legislativo 1/2021, de 18 de junio, queda modificado como sigue:

Uno. Se modifica el artículo 3, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 3. Concepto de desarrollo territorial y urbanístico sostenible. Ordenación territorial y ordenación urbanística

1. El desarrollo territorial y urbanístico sostenible garantiza la ordenación equilibrada del territorio, para distribuir de manera armónica las actividades residenciales y productivas de la población, así como los servicios y equipamientos, con los criterios de garantizar la salud y la calidad de vida de las personas, facilitando el acceso a una vivienda digna y de coste asequible, la prevención de riesgos, la conservación de los recursos naturales y la preservación de la flora y fauna natural y del paisaje. Para ello se satisfarán las demandas adecuadas y suficientes de suelo, de manera compatible con los anteriores objetivos, orientándolas de manera que se potencien asentamientos compactos, se justifique y motive racionalmente la ocupación de nuevos suelos, y se dé preferencia a la rehabilitación de edificios, la mejora de los espacios públicos urbanos y el reciclado de espacios ya urbanizados.

2. La Estrategia Territorial de la Comunitat Valenciana fijará criterios orientadores de desarrollo territorial que habrán de ser tenidos en cuenta por los instrumentos de planificación urbanística.»

Dos. Se modifica la letra b) del apartado 4 y el apartado 7 del artículo 6, que quedan redactados de la siguiente manera:

"Artículo 6. El paisaje: definición, objetivos e instrumentos

[…]

4. Los instrumentos de paisaje serán:

[…]

b) Los estudios de integración paisajística, que valoran los efectos sobre el carácter y la percepción del paisaje de planes, proyectos y actuaciones con incidencia en el paisaje y establecen medidas para evitar o mitigar los posibles efectos negativos, conforme al anexo II de este texto refundido, o disposición reglamentaria aprobada mediante el decreto del Consell que lo modifique. En los instrumentos de planeamiento sometidos a evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada que no tengan incidencia en el paisaje, así como en los proyectos sometidos a evaluación de impacto ambiental simplificada sin incidencia en el paisaje, no será exigible estudio de integración paisajística, previo informe del departamento con las competencias de paisaje y la determinación del órgano ambiental.

[…]

7. En la elaboración de la sección cultural de los catálogos de protecciones, cuando esta se tramite de manera independiente, así como de los planes especiales, cuya función sea la de identificación, conservación y preservación de los elementos y los ámbitos correspondientes y cuyas determinaciones no comporten incremento de volumetría ni modificación en la configuración de los bienes existentes ni de su entorno, no es necesario un instrumento de paisaje. En estos casos, se tendrán en cuenta criterios paisajísticos y se introducirán condicionantes que preserven el paisaje de acuerdo con la legislación sectorial específica en la materia, introduciéndose los que correspondan en la ficha del elemento.»

Tres. Se suprimen los apartados 3 y 7 y se modifica el apartado 1 del artículo 7, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 7. Criterios generales de crecimiento territorial y urbano

1. La planificación urbanística y territorial clasificará suelo urbano y suelo urbanizable en una dimensión suficiente para satisfacer las demandas que lo justifiquen e impedir la especulación, basándose en necesidades reales, previstas o sobrevenidas, ponderando y justificando las expectativas y posibilidades estratégicas de cada municipio en su contexto supramunicipal; atendiendo, en el contexto competencial de la administración que formula el plan, a los criterios y directrices orientadoras de la Estrategia Territorial de la Comunitat Valenciana.

[…]

3. [Suprimido]

[…]

7. [Suprimido]"

Cuatro. Se suprime el artículo 10 bis.

Cinco. Se modifica el apartado 3 del artículo 14, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 14. Tipos de instrumentos de ordenación

[…]

3. También son instrumentos de ordenación los planes especiales y los catálogos de protecciones.»

Seis. Se modifica el apartado 3 del artículo 15, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 15. Objeto, funciones, contenidos y documentación de la Estrategia de la Comunitat Valenciana

[…]

3. Los objetivos y principios directores de la Estrategia Territorial de la Comunitat Valenciana tienen carácter orientativo para el planeamiento de acción territorial y el urbanístico de las administraciones públicas con ámbito competencial en la Comunitat Valenciana. Estos objetivos y principios, así como los criterios de ordenación del territorio que se establecen en la Estrategia Territorial de la Comunitat Valenciana, se incorporarán desde el principio en la evaluación ambiental y territorial de todos los programas, planes y proyectos con incidencia sobre el territorio.»

Siete. Se modifica la letra f) del apartado 5 del artículo 16, que queda redactada de la siguiente manera:

"Artículo 16. Planes de acción territorial: objeto, funciones, contenidos y documentación

[…]

5. Los planes de acción territorial incluirán, como mínimo, los siguientes contenidos:

[…]

f) Directrices, criterios y normas que regulen las decisiones públicas sobre la infraestructura verde del territorio, la formulación del planeamiento municipal, las transformaciones futuras del territorio, las declaraciones de interés comunitario, los proyectos de infraestructura pública más relevantes y, en general, el ejercicio de las competencias públicas con proyección territorial.»

Ocho. Se modifica el artículo 17, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo. 17. Proyecto de Interés Autonómico. Definición y requisitos

1. Los particulares podrán plantear iniciativas de inversión que el Consell podrá declarar como estratégicas para la Comunitat Valenciana a la vista de su acreditado potencial manifestado en los siguientes objetivos: (i) el volumen de inversión; (ii) la fijación, creación o incremento del empleo estable y de calidad; (iii) el valor añadido que se genere para la competitividad territorial de la Comunitat Valenciana: (iv) la reconversión de sectores económicos; o (v) el desarrollo y la innovación tecnológica y la atracción de talento hacia la Comunitat Valenciana.

2. El Proyecto de Interés Autonómico se podrá localizar en todo el territorio de la Comunitat Valenciana cualquiera que sea su zonificación, clasificación, estado de urbanización o uso previsto por el planeamiento urbanístico y territorial anterior a su aprobación, excepto en terrenos que tengan la clasificación de suelo no urbanizable protegido o que estén integrados en la Infraestructura Verde de la Comunitat Valenciana, salvo que se aprecie lo indicado en el artículo 64.1.d) de este Texto Refundido.

3. Los Proyectos de Interés Autonómico deberán reunir las siguientes características:

a. Congruencia con la Estrategia Territorial de la Comunitat Valenciana: contribuir a la consecución de sus objetivos y directrices, si bien el Consell podrá exceptuar motivadamente la aplicación de criterios específicos de la misma. A tal efecto, deberá tenerse en cuenta:

i. Su integración territorial: ser compatible con la infraestructura verde, integrarse en la morfología del territorio y el paisaje y conectar adecuadamente con las redes de movilidad sostenible, ponderando positivamente las de transporte público y los sistemas no motorizados.

ii. Una localización selectiva: ubicarse aprovechando singularidades del territorio que impliquen ventajas comparativas de localización, sea por accesibilidad, entorno ambiental o paisajístico o por la presencia y posición de equipamientos o infraestructuras de calidad.

iii. En el caso de que la iniciativa de inversión se proyecte en algún municipio o zona en riesgo de despoblación, el proyecto llevará implícito el carácter de interés autonómico, sin que sea necesario cumplir con los requisitos mínimos de inversión o de generación de empleo.

b. Interés estratégico autonómico: producir un impacto supramunicipal favorable y permanente desde el punto de vista económico, social y ambiental, en términos de inversión y de generación de empleo, que vendrá determinado por el correspondiente informe del órgano competente en materia de inversiones y proyectos estratégicos y que atenderá, entre otros, a estos criterios:

i. Inversión mínima en activos productivos superior a 50.000.000 euros, o a 75.000.000 euros si se trata de instalaciones energéticas, impuestos excluidos.

ii. Que supongan la generación mínima de doscientos puestos de trabajo con contrato indefinido a jornada completa o equivalente.

c. Efectividad: Deben ejecutarse de forma inmediata, sin perjuicio de las fases espaciales o temporales que se prevean en su desarrollo.

d. Relevancia: acoger usos y actividades que contribuyan a la equidad, excelencia y cualificación del territorio con proyección o ámbito de influencia de escala internacional, nacional o, cuanto menos, regional cuando se sitúen en el ámbito rural.

4. Los Proyectos de Interés Autonómico para la Comunitat Valenciana solo serán admisibles para usos de carácter terciario, industrial o logístico.

5. Los Proyectos de Interés Autonómico no podrán plantear actuaciones referidas a usos residenciales. Excepcionalmente el Consell podrá aprobar la implantación de usos residenciales como complementarios del uso principal y en todo caso sin que se pueda sobrepasar el porcentaje del 5% de la edificabilidad total autorizada.»

Nueve. Se modifica el artículo 20, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 20. Función y ámbito del Plan general estructural

El Plan general estructural establece la ordenación estructural de uno o varios municipios completos; deberá considerar las previsiones orientativas de la Estrategia territorial de la Comunitat Valenciana y respetar las de los planes supramunicipales. La aprobación del Plan general estructural es previa y necesaria para la aprobación de los demás instrumentos de planeamiento municipal.»

Diez. Se modifica el apartado 3 del artículo 33, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 33. Política pública de suelo y vivienda

[…]

3. No obstante, estarán exentos de la aplicación del apartado 1 de este artículo los instrumentos de ordenación de los municipios de menos de 10.000 habitantes en los que, en los dos últimos años anteriores al del inicio de su procedimiento de aprobación, se hayan autorizado edificaciones residenciales para menos de cinco viviendas por cada mil habitantes y año, siempre y cuando dichos instrumentos no ordenen actuaciones residenciales para más de cien nuevas viviendas; así como los que tengan por objeto actuaciones de reforma o mejora de la urbanización existente en las que el uso residencial no alcance las doscientas viviendas.»

Once. En relación con el artículo 44, se modifica el apartado 1; se modifica la letra d), se suprime la letra e) y se añade la nueva letra g) en el apartado 3, y se modifica el apartado 6, que quedan redactados de la siguiente manera:

"Artículo 44. Administraciones competentes para formular y aprobar los instrumentos de planeamiento

1. El Consell es el órgano competente para aprobar, mediante el decreto, la Estrategia territorial de la Comunitat Valenciana y los planes de acción territorial promovidos por la Generalitat, salvo distinta previsión de su legislación específica.

[…]

3. Corresponde a la conselleria competente en urbanismo, ordenación del territorio y paisaje:

[…]

d) Informar los instrumentos de paisaje cuando la aprobación del plan o proyecto correspondiente sea estatal o autonómica y aprobar los programas de paisaje promovidos por la Generalitat.

e) [Suprimido]

[…]

g) Asumir las competencias municipales en materia de tramitación y aprobación de programas de actuación integrada o aislada y, también, de otorgamiento de licencias, autorizaciones o permisos vinculados a actuaciones urbanísticas con un elevado grado de impacto supramunicipal, ligadas a proyectos de interés autonómico, previa audiencia a los municipios afectados.

[…]

6. Los ayuntamientos son competentes para la formulación y tramitación de los planes de ámbito municipal, y la aprobación de aquellos que fijen o modifiquen la ordenación pormenorizada, sin perjuicio de las competencias mancomunadas y de las que se atribuyen a la Generalitat en los apartados anteriores. Asimismo, los ayuntamientos serán competentes para informar los instrumentos de paisaje cuando estos acompañen a planes o proyectos sobre los que les corresponda su aprobación.»

Doce. Se modifica la letra c) del apartado 1 del artículo 46, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 46. Planes que están sujetos de la evaluación ambiental y territorial estratégica

1. Son objeto de evaluación ambiental y territorial estratégica ordinaria los planes, así como sus modificaciones, que se adopten o aprueben por una administración pública y cuya elaboración y aprobación venga exigida por una disposición legal o reglamentaria o por acuerdo del Consell, cuando:

[…]

c) La Estrategia Territorial de la Comunitat Valenciana, los planes de acción territorial, los planes generales estructurales, o cualesquiera otros planes y aquellas modificaciones de los antes enunciados que establezcan o modifiquen la ordenación estructural, y así lo establezca el órgano ambiental.»

Trece. Se modifica el artículo 51, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 51. Actuaciones previas a la redacción de determinados instrumentos de planeamiento

1. Antes de la elaboración del borrador de la Estrategia Territorial de la Comunitat Valenciana, de los planes de acción territorial y del plan general estructural, el departamento de la administración que lo promueva efectuará a través del portal web una consulta pública previa por espacio de veinte días en relación con un documento en el que se indique de modo sucinto los problemas que se pretenden solucionar con la iniciativa, la necesidad y oportunidad de su aprobación, los objetivos del plan y las posibles soluciones alternativas.

2. La consulta pública previa tendrá efectos administrativos internos, preparatorios de la redacción del plan, y dará lugar a la obligación de elaborar un informe de respuesta conjunta a las aportaciones recibidas. Deberá incorporarse al expediente el resultado de la consulta, con indicación del número de participantes, número de opiniones emitidas y el informe de respuesta.

3. No será necesario efectuar la consulta previa en el caso de modificaciones del plan general estructural ni en el resto de planes.»

Catorce. Se modifican los apartados 1, 4, 6 y 7 del artículo 53, que quedan redactados de la siguiente manera:

"Artículo 53. Consultas a las administraciones públicas afectadas y elaboración del documento de alcance del estudio ambiental y territorial estratégico

1. El órgano ambiental someterá el borrador del plan y el documento inicial estratégico a consultas de las administraciones públicas afectadas de acuerdo con el artículo 50.1, apartado b, de este texto refundido y personas interesadas, durante un plazo de treinta días hábiles desde la recepción. Transcurrido este plazo sin que se haya recibido el pronunciamiento, el procedimiento continuará si el órgano ambiental cuenta con elementos de juicio suficientes para elaborar el documento de alcance del estudio ambiental estratégico. En este caso, no se tendrán en cuenta los pronunciamientos antes referidos que se reciban posteriormente. Si el órgano ambiental no tuviera los elementos de juicio suficientes, se aplicará lo dispuesto en el artículo 19.1 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.

[…]

4. El documento de alcance incluirá:

a) El resultado de las consultas realizadas a las administraciones públicas afectadas.

b) El alcance y nivel de detalle con que deba redactarse el estudio ambiental y territorial estratégico, con referencia a los objetivos ambientales y territoriales y sus indicadores, los principios de sostenibilidad aplicables, las afecciones legales, los criterios y condiciones ambientales, funcionales y territoriales estratégicos y los posibles efectos significativos sobre el medio ambiente y el territorio a considerar en la redacción del plan.

[…]

6. El documento de alcance del estudio ambiental y territorial estratégico caducará si, transcurridos dos años desde su notificación al órgano promotor, este no hubiera acordado iniciar el trámite de participación al público y consultas previsto en el artículo 55 de este texto refundido. Este plazo podrá prorrogarse justificadamente por acuerdo del órgano ambiental otros dos años más.

7. El informe ambiental y territorial estratégico perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*, no se hubiera procedido a la aprobación del plan en el plazo máximo de cuatro años, prorrogable por otros dos, desde su publicación. En tales casos, la parte promotora deberá iniciar nuevamente el procedimiento de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada del plan.»

Quince. Se modifica el artículo 55, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 55. Participación pública e informes

1. La administración promotora del Plan lo aprobará inicialmente y abrirá un trámite de participación pública y de solicitud de informes a las administraciones sectoriales afectadas.

2. La información al público del plan se efectuará mediante anuncios publicados en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*  y en un periódico de amplia difusión. Los anuncios indicarán la dirección electrónica en la que podrá consultarse toda la documentación que integra el plan. El período de información al público será de 45 días hábiles, durante el que se podrán presentar alegaciones.

3. Simultáneamente a la información al público, se solicitarán los informes de las administraciones sectoriales afectadas que resulten necesarios. Estos informes se regirán por lo establecido en el artículo 60 de este texto refundido.

Asimismo, cuando resulte necesario, se solicitará informe a las empresas suministradoras de agua, energía eléctrica, gas, telefonía y telecomunicaciones, para que emitan informe sobre las necesidades y condiciones técnicas mínimas imprescindibles de los proyectos, obras e instalaciones que deban ejecutarse con cargo a la actuación urbanística.

4. En relación con los informes sectoriales no emitidos en plazo la administración promotora podrá requerir a la Generalitat para que convoque a las administraciones con competencias afectadas a una comisión informativa de urbanismo de coordinación, en la que podrá evacuarse incluso de forma verbal. El contenido de este informe será recogido de forma literal y en un apartado específico del acta.

Si el informe no se emite de forma escrita en el plazo legalmente establecido, ni tampoco en la comisión informativa de coordinación de forma verbal, se considerará favorable al contenido del plan a todos los efectos. Esta advertencia se pondrá de manifiesto en la convocatoria de la comisión informativa de coordinación.

Si la emisión de una sucesión de informes sectoriales contradictorios entre sí impidiera la aprobación del plan y la consecución de los intereses públicos que este implica, los servicios técnicos de la comisión informativa de coordinación podrán adjuntar a la convocatoria de la comisión una solución técnica que armonice ambos informes sin entrar en contradicción con el contenido preceptivo de las respectivas normativas. La emisión del informe definitivo a la solución técnica final en este caso se efectuará con la misma forma y efectos indicados en el párrafo anterior.

No se considerará informe contradictorio al contenido del plan la incomparecencia a la comisión informativa de coordinación, el silencio o una manifestación contraria no justificada técnicamente. La oposición a la aprobación y entrada en vigor del plan deberá efectuarse a través de los requerimientos previstos en el artículo 44 de la Ley 29/1998, de 13 de julio, de la jurisdicción contencioso-administrativa, a cuyos efectos la aprobación del plan se notificará de forma fehaciente a las administraciones que no hayan emitido informe expreso.

Lo establecido en este punto no resultará de aplicación si la ley sectorial respectiva regula de forma expresa el sentido del silencio de sus informes.

5. Si, como consecuencia de los informes y alegaciones recibidas, se pretendiera introducir cambios sustanciales en la versión inicial del plan, antes de adoptarlos se efectuará una nueva información al público por espacio de veinte días mediante un anuncio de información pública en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*  y en la página web de la administración promotora. En este período se admitirán nuevas alegaciones referidas a los cambios propuestos, pero podrán inadmitirse las que reiteren argumentos y redunden en aspectos que no hubieran sido objeto de modificación respecto de la primera información al público.

6. Finalizado el trámite de información al público, la administración promotora elaborará un documento en el que se examinará los resultados del trámite efectuado y se justificará cómo se toman en consideración en la nueva propuesta del plan.»

Dieciséis. Se modifican las letras b) y d) del apartado 2 del artículo 56, que quedan redactadas de la siguiente manera:

"Artículo 56. Propuesta de plan y declaración ambiental y territorial estratégica

[…]

2. El expediente de evaluación ambiental y territorial estratégica deberá contener:

[…]

b) Los resultados del trámite de participación al público.

[…]

d) La justificación de que se han cumplido las previsiones legales propias del proceso de elaboración y evaluación ambiental y territorial estratégica del plan.»

Diecisiete. Se modifican los apartados 1 y 2 del artículo 59, que quedan redactados de la siguiente manera:

"Artículo 59. Caducidad de la declaración ambiental y territorial estratégica

1. La declaración ambiental y territorial estratégica perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicada en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*, no se hubiera procedido a la adopción o aprobación del plan en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación. En tales casos, la parte promotora deberá iniciar nuevamente el trámite de evaluación ambiental y territorial estratégica del plan, salvo que se acuerde la prórroga de la vigencia de la declaración ambiental y territorial estratégica en los términos previstos en los siguientes apartados.

2. La parte promotora podrá solicitar la prórroga de la vigencia de la declaración ambiental y territorial estratégica por un plazo de dos años antes de que transcurra el plazo previsto en el apartado anterior. La solicitud formulada por la parte promotora suspenderá el plazo del apartado anterior.»

Dieciocho. Se modifica el artículo 60, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 60. Reglas especiales en relación con la emisión de informes sectoriales

1. El plazo de emisión de los informes en la tramitación del planeamiento urbanístico será en todo caso de un mes, no siendo de aplicación los plazos superiores que pudieran haberse establecido en otras leyes sectoriales autonómicas. Transcurrido el plazo de emisión del informe se continuará con la tramitación del procedimiento.

2. El alcance de los informes sectoriales se limitará al ámbito competencial de las administraciones que los emiten. Las observaciones que excedan de dicho ámbito podrán no ser tenidas en cuenta por la Administración municipal o autonómica en sus respectivas aprobaciones del instrumento de planeamiento. Los informes sectoriales no podrán exigir la reproducción de la legislación en los documentos que forman parte de los instrumentos de ordenación.

3. Los informes se entenderán favorables, sin perjuicio de las prescripciones que contengan, excepto cuando hagan constar expresa y motivadamente su carácter desfavorable, el cual sólo podrá afectar a las cuestiones respecto de las que el informe resulte preceptivo.

4. En el caso de que el plan hubiera sufrido alguna modificación durante su tramitación, no será exigible un segundo informe siempre que el órgano promotor se hubiera limitado a cumplir lo prescrito en el primero. Los sucesivos informes, en su caso, no podrán disentir del anterior respecto de lo que no haya sido modificado, ni podrán exigir documentación u otras condiciones que no se hayan requerido en el anterior.

5. El régimen de los informes sectoriales que deban emitir los órganos de la Administración General del Estado se regulará por su legislación específica. Los apartados del 2 al 4 de este artículo se aplicarán únicamente en lo que sea compatible con dicha legislación.»

Diecinueve. Se modifica la letra a) del apartado 1 del artículo 61, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 61. Tramitación de los planes que no estén sujetos al procedimiento ordinario de evaluación ambiental y territorial estratégica

1. Cuando un plan no esté sujeto al procedimiento ordinario de evaluación ambiental y territorial estratégica, una vez realizadas las actuaciones previstas en los artículos 52 y 53 de este texto refundido, se seguirán los siguientes trámites:

a) Información pública durante un periodo de cuarenta y cinco días, ello en la forma prevista en el artículo 55.2 de este texto refundido. El plazo será de veinte días cuando se trate de estudios de detalle.»

Veinte. Se modifica el artículo 63, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 63. Procedimiento para la declaración de un proyecto como Proyecto de Interés Autonómico. Fase de admisión

1. El procedimiento para declarar un proyecto como Proyecto de Interés Autonómico seguirá las fases que se señalan en este artículo y en los artículos 63bis a 63quáter de este texto refundido.

2. La fase de admisión seguirá estos trámites:

a. La persona promotora del proyecto deberá solicitar de la conselleria competente en materia de ordenación del territorio y urbanismo la admisión a trámite de la iniciativa de inversión, acompañando una memoria que incluya los siguientes apartados:

i. Justificación de su interés general y estratégico para la Comunitat Valenciana y del cumplimiento de los requisitos establecidos en el artículo 17 de este Texto Refundido.

ii. Justificación y delimitación de su localización y ámbito territorial, comprendiendo el término o términos municipales en que se sitúe y la descripción de los terrenos y de sus características, tanto físicas, incluyendo topografía, geología y vegetación, como jurídicas relativas a la estructura de la propiedad y los usos y aprovechamientos existentes.

iii. Justificación y descripción detallada de las características técnicas del proyecto de la iniciativa de inversión, incluyendo la instalación principal proyectada, así como otras instalaciones complementarias requeridas para el funcionamiento de la instalación principal (almacenamiento, suministro de energía, depuración y vertidos, y otras) y de las obras que se tengan que realizar para la adecuada conexión e integración del proyecto con el conjunto de redes de infraestructuras y servicios públicos.

iv. Plazos de inicio y terminación de las obras de ejecución del proyecto, con determinación, en su caso, de las fases en que se divida la ejecución.

v. Compromisos efectivos que se aportan ante la Generalitat que garanticen la ejecución del proyecto, que no podrán ser en ningún caso inferiores a un aval a primer requerimiento a favor de la Generalitat por importe mínimo del 10 % de la inversión a realizar.

vi. Informe de viabilidad económica del Proyecto.

vii. Estudio de impacto ambiental en su caso.

viii. Certificado de verificación documental prevista en el artículo 23 de la Ley 6/2014, de 25 de julio, de prevención, calidad y control ambiental de actividades en la Comunitat Valenciana.

ix. Conformidad del proyecto a ejecutar con la ordenación urbanística en vigor aplicable a los terrenos comprendidos en el ámbito de actuación vinculado a la iniciativa de inversión, mediante informe emitido por entidad colaboradora de la administración inscrita en el registro de entidades colaboradoras de verificación y control de actuaciones urbanísticas de la Generalitat, precisando, en su caso, las previsiones de dicha ordenación que resultarán directamente alteradas por la aprobación definitiva del Proyecto.

Cuando la ejecución del Proyecto requiera la adaptación del planeamiento de ordenación territorial y urbanística vigente, la persona promotora presentará el documento de modificación del planeamiento vigente y un documento de refundición que refleje tanto las nuevas determinaciones como las que queden en vigor, a fin de reemplazar la antigua documentación, con el contenido previsto en el artículo 29 de la Ley 21/2013 de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.

x. Cualesquiera otros documentos que resulten necesarios en atención a los beneficios urbanísticos que, en su caso, solicitase la persona promotora de conformidad con lo establecido en el artículo 64 de este Texto Refundido.

b. La conselleria competente en materia de ordenación del territorio y urbanismo contará con un plazo de un mes para pronunciarse sobre la admisión o no de la iniciativa de inversión a la vista del cumplimiento de los objetivos y características señalados en el artículo 17.1 y 3 de este Texto Refundido.

Durante ese plazo podrá requerir a la persona solicitante, para que subsane la documentación o, en su caso, mejore la solicitud. Este requerimiento suspenderá el transcurso del plazo máximo para dictar y notificar la resolución sobre la admisión a trámite.

Así mismo, durante ese plazo, la conselleria competente en materia de ordenación del territorio y urbanismo recabará el informe de la conselleria competente por razón de la materia sobre la idoneidad del proyecto desde el punto de vista del cumplimiento de los objetivos señalados en el artículo 17.1 de este Texto Refundido y sobre su viabilidad económica.»

Veintiuno. Se añade el artículo 63 bis, que queda redactado de la siguiente manera:

Artículo 63 bis. Procedimiento para la declaración de un proyecto como Proyecto de Interés Autonómico. Fase de Evaluación Ambiental.

1. Admitida la iniciativa de inversión por parte de la conselleria competente en materia de ordenación del territorio y urbanismo, se iniciará la fase de evaluación ambiental conforme a la tramitación prevista en el capítulo II del título II de la Ley 6/2014, de 25 de julio, de prevención, calidad y control ambiental de actividades en la Comunitat Valenciana, para las autorizaciones ambientales integradas, con las siguientes particularidades:

a. Verificación formal y admisión a trámite: La conselleria competente en materia de ordenación del territorio y urbanismo remitirá el proyecto al órgano sustantivo ambiental, al ayuntamiento o ayuntamientos afectados y a las administraciones y órganos sectoriales con competencias afectadas por el mismo para su examen e informe de suficiencia, idoneidad, conformidad y compatibilidad con la ordenación urbanística y normativa sectorial durante el plazo de 20 días Estos informes tendrán el carácter y los efectos previstos en los artículos 33 y siguientes de la Ley 6/2014, de 25 de julio.

Recibidos los informes o transcurrido dicho plazo sin efectuarse pronunciamiento al respecto, se acordará sobre su admisión a trámite. La falta de emisión en plazo de dichos informes no impedirá la tramitación del expediente de autorización ambiental integrada, si bien los emitidos fuera de plazo y recibidos antes de dictarse la propuesta de resolución deberán ser tenidos en consideración cuando se formule ésta.

b. Información pública y trámite de audiencia: Admitido a trámite se dará audiencia a todas las personas interesadas y se someterá el proyecto a información pública, por plazo de treinta días. En el trámite de información pública se salvaguardarán los aspectos confidenciales del proyecto que indique el solicitante de la Declaración como Proyecto de Interés Autonómico.

c. Evaluación de impacto ambiental: Concluido el trámite de información pública, cuando el proyecto se encuentre sometido a evaluación de impacto ambiental, el órgano sustantivo ambiental remitirá al órgano ambiental copia del expediente, junto con las alegaciones recibidas, acompañado, en su caso, de las observaciones que estime oportunas, al objeto de que se formule declaración de impacto ambiental en el plazo máximo de 2 meses.

Si el resultado de la evaluación de impacto ambiental fuera desfavorable y, en consecuencia, impide el otorgamiento de la autorización ambiental integrada, el órgano sustantivo ambiental dictará resolución motivada denegando la autorización y poniendo fin al procedimiento de evaluación ambiental.

d. Dictamen ambiental y propuesta de resolución: Concluidos los trámites anteriores, incluido el trámite de audiencia a los interesados, el órgano sustantivo ambiental remitirá el expediente a la Comisión de Análisis Ambiental Integrado para que efectúe el dictamen ambiental del proyecto y eleve su propuesta de resolución al órgano competente para resolver.

Si el dictamen de la Comisión declarase que el proyecto es manifiestamente inviable por razones ambientales se emitirá el informe en este sentido, para que el Consell tome la decisión que proceda conforme a lo previsto en el apartado 2 del artículo 63 ter de esta ley.

e. Resolución: La resolución de la autorización ambiental integrada se dictará en el plazo máximo de seis meses establecido en el Real decreto legislativo 1/2016, de 16 de diciembre, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de prevención y control integrados de la contaminación, contándose dicho plazo desde la fecha en que el órgano sustantivo ambiental haya recibido la comunicación a la que se refiere la letra a) anterior.

2. Si la iniciativa de inversión requiriese aprobar una modificación del planeamiento vigente para la viabilidad del proyecto, la evaluación ambiental y territorial estratégica de dicha modificación del planeamiento vigente, que se referirá exclusivamente a las condiciones requeridas para la viabilidad del proyecto, se realizará, por el procedimiento simplificado, conjuntamente con la evaluación ambiental del proyecto. En tal caso:

a. Las consultas a las personas y administraciones públicas afectadas a las que se refiere el artículo 30 de la Ley 21/2013 de 9 de diciembre, se realizará al mismo tiempo que se lleva a cabo el trámite de remisión al ayuntamiento y a las administraciones sectoriales con competencias afectadas, según dispone el apartado 1.a) de este artículo.

b. El órgano ambiental, teniendo en cuenta el resultado de las consultas realizadas y de conformidad con los criterios establecidos en el anexo V de la Ley 21/2013, emitirá su informe ambiental estratégico en el mismo plazo que señala el apartado 1.f) de este artículo.

3. Serán nulos de pleno derecho los actos que impliquen directa o indirectamente la suspensión de la ejecución del Proyecto de Interés Autonómico, dictados por el Ayuntamiento o por cualquier otro órgano con competencia sectorial de carácter local o autonómico.

Veintidós. Se añade el artículo 63 ter, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 63 ter. Procedimiento para la declaración de un proyecto como Proyecto de Interés Autonómico. Fase de Declaración por el Consell.

1. Obtenida la autorización ambiental integrada, superada la fase de evaluación ambiental del proyecto y, en su caso, realizada favorablemente la evaluación ambiental y territorial estratégica de la modificación puntual de la normativa urbanística, la conselleria competente en materia de ordenación del territorio y urbanismo elevará al Consell de la Generalitat la iniciativa de inversión para su declaración como Proyecto de Interés Autonómico.

2. Si el resultado de la autorización ambiental integrada o de la fase de Evaluación Ambiental hubiese sido que el proyecto es manifiestamente inviable por razones ambientales, el Consell acordará su inadmisión o, apreciando el interés público en el mismo, lo devolverá a la conselleria competente en materia de ordenación del territorio y urbanismo para que abra una fase de diálogo con todas las administraciones competentes, sin menoscabar la autonomía de la administración afectada, y una vez elevado de nuevo al Consell, acordará lo que proceda.

3. La declaración del Consell como Proyecto de Interés Autonómico especificará el órgano competente en cada caso para realizar la revisión de la autorización ambiental integrada otorgada al proyecto, la tramitación y autorización de las posibles modificaciones de la instalación y el seguimiento y control de la actividad que se desarrolle.

4. En caso de que, conforme al apartado 2 del artículo anterior, resultase necesaria la aprobación de una modificación del planeamiento vigente, el acuerdo del Consell incluirá en su contenido las previsiones estrictamente indispensables para resolver las dificultades que pudieran presentarse en la correcta aplicación de la ordenación urbanística municipal.

Estas previsiones formarán parte de la ordenación urbanística municipal, a título de Normas Transitorias, hasta que tenga lugar la adaptación de la ordenación urbanística por parte del ayuntamiento respectivo.

5. El plazo para que el Consell declare o no como Proyecto de Interés Autonómico será, como máximo, de tres meses a contar desde la recepción por su parte de toda la documentación que le ha de remitir la conselleria competente en materia de ordenación del territorio y urbanismo. Transcurrido ese plazo se entenderá desestimada la iniciativa.

6. La Declaración como Proyecto de Interés Autonómico será inmediatamente ejecutiva y posibilitará el inicio de la construcción del proyecto.

7. Una vez publicada en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*  la declaración del Consell como Proyecto de Interés Autonómico y, en su caso, con el texto íntegro de las Normas Transitorias estrictamente indispensables para posibilitar la correcta aplicación de la ordenación urbanística municipal en tanto se produce la adaptación de esta por parte del ayuntamiento, el promotor quedará facultado para el inicio de la construcción del proyecto.

Veintitrés. Se añade el artículo 63quáter, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 63quáter. Procedimiento para la declaración de un proyecto como Proyecto de Interés Autonómico. Fase de ejecución.

1. Con carácter previo a la eficacia del acuerdo que declare el Proyecto de Interés Autonómico, se exigirá a la persona promotora que garantice los compromisos adquiridos y el cumplimiento de las obligaciones impuestas en este.

Las garantías que deberá presentar el promotor podrán ser de carácter financiero o real y deberán ser suficientes para asegurar el cumplimiento de los compromisos adquiridos por el promotor y de las obligaciones impuestas en la misma por el Consell.

La cuantía de la garantía se fijará motivadamente en la resolución que declare el Proyecto de Interés Autonómico, ascendiendo como máximo al 20 por ciento de la valoración económica concreta de tales compromisos y obligaciones impuestas.

2. Antes del inicio de la construcción del proyecto, el promotor deberá presentar ante los órganos competentes por razón de la materia los proyectos específicos acompañados de los certificados expedidos por un organismo de certificación administrativa (OCA).

Los órganos competentes por razón de la materia verificarán la incorporación a los proyectos de las condiciones sectoriales y/o ambientales, que afecten a sus respectivas competencias, que, en su caso, el Consell pudiera haber impuesto en su declaración como Proyecto de Interés Autonómico, emitiendo a tal efecto una resolución favorable al inicio de la construcción del proyecto.

Esta verificación se deberá realizar en el plazo de un mes, entendiéndose favorable o positiva al inicio de la construcción del proyecto siempre que este último venga acompañado de un certificado favorable emitido por un organismo de certificación administrativa (OCA).

3. Si el Proyecto de Interés Autonómico comporta la ejecución de las obras de urbanización y edificación, corresponderá a la Administración municipal, que informará de su evolución y finalización al órgano autonómico responsable. No obstante, de manera subsidiaria, la Administración autonómica podrá actuar en caso de inactividad municipal o en el supuesto de que el proyecto se desarrolle en varios términos municipales, si los municipios no logran alcanzar un acuerdo sobre la distribución y/o delegación entre sí de sus competencias.

4. El incumplimiento por la parte promotora de las condiciones y plazos de ejecución estipulados determinará la caducidad del acuerdo que declaró el proyecto como Proyecto de Interés Autonómico y la incautación de las garantías prestadas, así como la obligación de indemnizar, por parte del promotor, todos los daños y perjuicios provocados al territorio, al medio ambiente y a la Administración de la Generalitat.

5. La caducidad del acuerdo que declaró el Proyecto de Interés Autonómico conllevará la reversión, retroacción y reposición de bienes, actuaciones y obras, así como, en su caso, la derogación de previsiones del planeamiento, en los términos que resuelva la conselleria competente en materia de ordenación del territorio y urbanismo.»

Veinticuatro. Se modifica el artículo 64, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 64. Beneficios y efectos susceptibles de ser reconocidos en el acuerdo del Consell que declare un Proyecto de Interés Autonómico.

1. El acuerdo del Consell que declare un Proyecto de Interés Autonómico, podrá:

a. Eximir al proyecto que se pretenda realizar de las licencias municipales de obra y de actividad y de las autorizaciones cuya regulación sea competencia de la Generalitat. Para el resto de licencias regirá lo que se determina en la legislación estatal básica y en la normativa comunitaria europea.

b. Reconocer a favor del promotor del proyecto la condición de beneficiario de la expropiación forzosa, declarando la necesidad de ocupación de los bienes o adquisición de los derechos afectados. Si así se solicita por el promotor, el acuerdo que declare un Proyecto de Interés Autonómico implicará la urgente ocupación de los bienes y derechos que resulten precisos para la ejecución del proyecto a los efectos previstos en el art. 52 de la Ley sobre Expropiación Forzosa.

c. Acordar la reparcelación forzosa y la enajenación directa de bienes integrantes de los patrimonios públicos de suelo para la implantación del proyecto declarado como Inversión de Interés Autonómico o la adjudicación directa de concesiones demaniales sobre suelos de dominio público vacantes de titularidad de la Generalitat que resulten adecuados por condiciones de localización, entorno, accesibilidad a infraestructuras de conexión u otras características para la implantación del proyecto que se pretenda llevar a cabo.

d. Habilitar excepcionalmente suelo no urbanizable protegido, siempre que resulte éste específicamente apto para la implantación del proyecto declarado como Proyecto de Interés Autonómico. Si el acuerdo del Consell reconociera este beneficio establecerá las medidas correctoras y compensatorias que procedan que serán imperativas y cuya materialización quedará garantizada con las garantías prestadas por el promotor.

e. Reconocer el derecho a la aplicación de las bonificaciones de la cuota de la modalidad de Actos Jurídicos Documentados del Impuesto sobre Transmisiones Patrimoniales y Actos Jurídicos Documentados previstas para los proyectos de interés autonómico.

2. El Consell especificará en su acuerdo las obligaciones que expresamente debe asumir el promotor, entre las que se podrán contemplar:

a. La indemnización por todos los derechos preexistentes que resulten afectados con la ejecución del proyecto y que resulten incompatibles con el mismo.

b. La constitución de avales y garantías que procedan necesarias para garantizar la ejecución del proyecto.

c. El abono de la tasa que, en su caso, se pudiera regular por la prestación del servicio vinculado a la tramitación y declaración de un proyecto de interés autonómico.

d. El abono de una prestación pública patrimonial como participación pública en las plusvalías urbanísticas que se pudiesen generar por la declaración de un proyecto de interés autonómico, cuya determinación deberá ser objeto de regulación mediante ley.»

Veinticinco. Se modifica el artículo 65, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 65. Aspectos urbanísticos y expropiatorios derivados de la declaración como proyecto de interés autonómico

1. Las normas transitorias que se puedan aprobar por el Consell al declarar el Proyecto de Interés Autonómico, como en general el tratamiento en el planeamiento urbanístico municipal, tendrán que contemplar:

a. Que urbanísticamente todo el emplazamiento constituirá una única zona de ordenación urbanística, cuyo uso predominante, así como el resto de las determinaciones urbanísticas que se tengan que establecer vendrán definidas por el propio proyecto que se haya declarado como Proyecto de Interés Autonómico.

b. Que todos los parámetros urbanísticos relevantes en la ordenación, tales como el coeficiente de edificabilidad neta, la altura reguladora, las alineaciones del volumen y cualesquiera otros de naturaleza análoga vendrán referenciados a los cuerpos volumétricos contemplados en el proyecto.

c. Que la ejecución del Proyecto de Interés Autonómico resulta incompatible con los procesos reparcelatorios, es decir, toda la superficie ocupada por el proyecto quedará afecta como una única parcela urbanística al proyecto que se apruebe, con inscripción registral de dicha condición sobre la finca o fincas registrales comprendidas.

Solo de forma excepcional el Consell podrá autorizar la configuración física y registral de distintas parcelas urbanísticas con personas titulares distintas, pero los usos y edificaciones autorizables en las mismas siempre deberán estar directamente relacionados, o ser complementarios, con la actividad que haya sido declarada como Proyecto de Interés Autonómico.

2. Si el promotor solicitase habilitar excepcionalmente suelo no urbanizable protegido deberá justificar su especial idoneidad para la implantación del proyecto que desea llevar a cabo, justificando la imposibilidad de emplazamiento en otro lugar, y deberá justificar a nivel ambiental, territorial y paisajístico la implementación a su costa de las medidas correctoras y compensatorias que considera adecuadas para minimizar el impacto que la ocupación de ese suelo implica.

Sobre esta cuestión especifica deberá existir un pronunciamiento expreso en el procedimiento de evaluación ambiental y territorial estratégica.

3. Para que la declaración de proyecto de interés autonómico pueda reconocer el beneficio de la rápida y urgente ocupación, a efectos expropiatorios, el promotor deberá incorporar a la documentación que se presente una relación concreta e individualizada de los bienes y derechos de necesaria y urgente ocupación, que se expondrá al público junto con el resto de la documentación presentada en el trámite de información pública de la fase de evaluación ambiental y territorial estratégica, debiendo igualmente notificarse individualmente a los propietarios afectados para que puedan alegar cuanto estimen conveniente a su derecho.

Además, el promotor deberá presentar, como condición de eficacia del acuerdo del Consell que apruebe el Proyecto de Interés Autonómico una garantía financiera equivalente al valor del justiprecio estimado en sus hojas de aprecio de los bienes a los que afecte esa declaración, siendo responsabilidad del beneficiario, que quedará garantizada por las garantías prestadas, el satisfacer el justiprecio definitivo de los mismos.»

Veintiséis. Se modifica el artículo 66, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 66. Aspectos patrimoniales derivados de la Declaración como proyecto de interés autonómico

1. Para reconocer y acordar el beneficio de la enajenación directa de bienes integrantes de los patrimonios públicos del suelo, el promotor deberá incorporar a su documentación la identificación de estos bienes, especificando la Administración a la que pertenecen, la naturaleza demanial o patrimonial de estos y justificar la especial idoneidad de los mismos para la implantación del proyecto.

2. Con carácter previo al acuerdo del Consell se dará traslado a la conselleria competente en materia de patrimonio de la Generalitat para que se pronuncie sobre su aceptación o rechazo a la enajenación u otorgamiento de la concesión demanial.

3. En el caso de aceptación, la conselleria competente en materia de patrimonio de la Generalitat deberá remitir junto con su informe el documento de Condiciones a que a su juicio deberá quedar sujeta la transmisión directa o el otorgamiento directo de la concesión demanial en el que deberá especificar:

a. En el caso de la transmisión, el precio de la misma calculado en función de la tasación del bien de que se trate.

b. En el caso del otorgamiento de la concesión, especificará el canon propuesto, el plazo de duración que no podrá ser inferior a 30 años, las obligaciones de conservación y mantenimiento y las reglas para la reversión del terreno objeto de la concesión a la finalización de la misma.

4. Del documento de Condiciones de la Transmisión o de la Concesión se dará traslado al promotor del Proyecto de Interés Autonómico que deberá aceptarlas de forma expresa como condición necesaria, previamente a que se pronuncie el Consell.

5. Las concesiones que se otorguen conforme a este artículo no podrán dejarse sin efecto durante el plazo de las mismas mientras se esté llevando a cabo el proyecto declarado de interés autonómico, pero caducarán y quedarán sin efecto, sin derecho a indemnización para el concesionario cuando cese la actividad o deje de desarrollarse dicho proyecto o a la finalización del periodo concesional.

6. En lo no previsto en este artículo regirá lo dispuesto en la legislación básica estatal en materia de patrimonio de las administraciones públicas y en su defecto lo dispuesto en la legislación de patrimonio de la Generalitat.»

Veintisiete. Se modifica el apartado 1 del artículo 68, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 68. Suspensión del otorgamiento de licencias

1. La administración promotora del plan podrá acordar la suspensión de la tramitación y otorgamiento de licencias y otros títulos habilitantes de parcelación de terrenos, edificación y demolición y cambio de uso para ámbitos determinados, con el fin de facilitar el estudio o reforma de la ordenación urbanística.»

Veintiocho. Se modifica la letra b) del apartado 4 del artículo 72, que queda redactada de la siguiente manera:

"Artículo 72. Principios generales y conceptos de gestión urbanística

[…]

4. A los efectos del presente texto refundido, se entiende por:

[…]

b) Área urbana homogénea: el conjunto de terrenos continuos, delimitados por un instrumento de planeamiento urbanístico, que dispongan de usos y tipologías homogéneas, con el objeto de determinar, únicamente a efectos de valoraciones del suelo con fines expropiatorios, el aprovechamiento promedio que corresponde a los suelos dotacionales integrados en ella a los que la ordenación urbanística no les hubiera asignado aprovechamiento lucrativo. A efectos de gestión urbanística, el aprovechamiento promedio se calculará de la forma establecida en el artículo 78.1 de este texto refundido, tomando como referencia de los cálculos el área urbana homogénea.»

Veintinueve. Se modifica el primer párrafo del apartado 1 del artículo 82, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 82. Aprovechamiento que corresponde a la administración y compensación de excedentes de aprovechamiento. Modalidades

1. El aprovechamiento resultante que le corresponde a la administración promotora en cumplimiento del deber de participación pública en las plusvalías generadas por el planeamiento, se materializará en terrenos cedidos a estas, libres de cargas de urbanización y cuantificado de la forma siguiente.»

Treinta. Se modifica la letra a) del apartado 7 del artículo 105, que queda redactada de la siguiente manera:

"Artículo 105. Técnicas para la dotación del patrimonio público de suelo. Gestión del patrimonio público de suelo

[…]

7. Con carácter excepcional, el Consell podrá aprobar, mediante acuerdo motivado, la transmisión directa del dominio de bienes integrantes de los patrimonios públicos de suelo para la implantación de actividades industriales siempre que se cumplan todas las siguientes condiciones:

a) Las actividades industriales objeto de implantación estarán incluidas dentro de un proyecto de inversión estratégica sostenible o un proyecto territorial estratégico, o figura que las sustituya, para actividades industriales de alto componente tecnológico e innovador declarado por el Consell.»

Treinta y uno. Se modifica el apartado 3 del artículo 109, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 109. Supuestos expropiatorios

[…]

3. En las actuaciones integradas y aisladas, procede la expropiación cuando la administración opte por la modalidad de expropiación en la gestión del suelo, en los supuestos previstos en este texto refundido.»

Treinta y dos. En relación con el artículo 110, se modifica la letra c) del apartado 3, el apartado 6 y la letra b) del apartado 9, que quedan redactados de la siguiente manera:

"Artículo 110. Derecho a la expropiación rogada

[…]

3. Lo establecido en los apartados anteriores no será aplicable:

[…]

c) A las personas propietarias que hayan obtenido una autorización para usos y obras provisionales, o cuando conste la obtención de un rendimiento económico, esté o no amparado mediante la correspondiente licencia. No obstante, una vez producido el efectivo cese de la actividad o rendimiento económico, las personas propietarias podrán anunciar a la administración competente su propósito de iniciar el expediente de justiprecio, que debe llevarse a cabo por ministerio de la ley si transcurren otros dos años desde dicho anuncio.

[…]

6. El ejercicio del derecho a instar la expropiación por ministerio de la ley, exige la acreditación fehaciente por parte de la persona solicitante de su condición de propietaria o causahabiente de los correspondientes terrenos dotacionales, así como de haber ostentando la condición de propietario o propietaria durante la totalidad de los plazos a que se refieren los apartados primero y segundo del presente artículo o de causahabiente desde la muerte de la persona propietaria, sin cuyo requisito no podrá valorarse el bien por el jurado provincial de expropiación forzosa. En el caso de producirse una transmisión onerosa de la propiedad durante el transcurso de los referidos plazos, se reiniciará el cómputo de los mismos para la nueva persona propietaria.

Cuando la propiedad pertenezca en proindiviso a una o varias personas, podrán realizar la advertencia de justiprecio alguna de las personas copropietarias, si bien la presentación de la hoja de aprecio debe realizarse por la totalidad de las personas comuneras.

[…]

9. El régimen de devengo de intereses en esta modalidad de expropiaciones será el siguiente:

[…]

b) Una vez notificado el acuerdo por el jurado provincial de expropiación forzosa es aplicable lo que establece el artículo 57 de la Ley de Expropiación Forzosa, habiendo la administración competente de abonar el justo precio en el plazo de seis meses. Transcurrido este plazo se devengarán intereses hasta que se produzca el completo pago del justo precio, descontando la demora imputable al jurado provincial de expropiación forzosa.»

Treinta y tres. Se modifican las letras b) y c) del apartado 1 del artículo 120, que quedan redactadas de la siguiente manera:

"Artículo 120. Requisitos para la asignación de la condición de agente urbanizador en régimen de gestión urbanística por las personas propietarias

1. La administración actuante podrá asignar la condición de agente urbanizador, en régimen de gestión urbanística por personas propietarias, a los titulares de suelo que se encuentren en alguna de las siguientes circunstancias:

[…]

b) A las personas propietarias de terrenos, a la agrupación de interés urbanístico o a las entidades mercantiles u otras personas jurídicas siempre que formulen y asuman la ejecución del programa de actuación integrada que dispongan de más del 60 por cien de la superficie de los terrenos del ámbito de la actuación descontados los suelos de titularidad pública.

c) A las personas propietarias de terrenos, a la agrupación de interés urbanístico o a las entidades mercantiles u otras personas jurídicas siempre que dispongan del 50 por cien de la superficie de los terrenos de la actuación descontados los suelos de titularidad pública y, además, obtengan la aceptación de los titulares de más del 40 por cien de las parcelas catastrales privadas de dicho ámbito.»

Treinta y cuatro. Se modifica la letra c) del apartado 1 del artículo 145, que queda redactada de la siguiente manera:

"Artículo 145. Derechos y deberes básicos de la persona propietaria

1. La persona propietaria tiene derecho:

[…]

c) A participar en la actuación, en los términos del presente texto refundido, obteniendo el aprovechamiento correspondiente, en justa distribución de beneficios y cargas, o a abstenerse de participar, exigiendo la indemnización en metálico de su propiedad, en los términos establecidos en este texto refundido y en la legislación estatal en materia de suelo y valoraciones. La citada indemnización se contemplará en el proyecto de reparcelación que se apruebe y será abonada con carácter previo a la inscripción de la misma en el Registro de la propiedad, de conformidad con lo previsto en el artículo 98.5 del presente texto refundido.»

Treinta y cinco. Se añade el nuevo apartado 4 al artículo 147, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 147. Emplazamiento a las personas propietarias para que decidan sobre su participación en el programa de actuación integrada

[…]

4. El régimen de emplazamiento a las personas propietarias procederá exclusivamente cuando se trate de reparcelación forzosa.»

Treinta y seis. Se modifica la letra b) del apartado 1 del artículo 172, que queda redactada de la siguiente manera:

"Artículo 172. Consecuencias objetivas de la caducidad o resolución del programa de actuación integrada

1. Al resolver y declarar la caducidad del programa de actuación integrada la administración urbanística actuante deberá resolver sobre la reversión a la situación al momento anterior al inicio de la actuación o establecer medidas para la finalización de las obras de urbanización. El ayuntamiento podrá optar por:

[…]

b) Dejar sin efectos la reparcelación, a través del procedimiento de reversión del proceso reparcelatorio y, en su caso, acordar las medidas necesarias para la clasificación de los terrenos atendiendo a lo establecido en este texto refundido y a los criterios orientativos de en la Estrategia Territorial de la Comunitat Valenciana.»

Treinta y siete. Se modifica el artículo 175, que queda redactado del siguiente modo:

"Artículo 175. Contenido documental del programa de actuación aislada

El contenido del programa de actuación aislada debe adecuarse a las especificidades de su objeto y, en concreto, a la obligación del promotor o promotora de costear totalmente la ejecución.

Asimismo, la documentación a aportar se adecuará a su objeto, en los siguientes términos:

a) Alternativa técnica, que contendrá:

1.º Anteproyecto de edificación o de rehabilitación, cuando proceda, acompañado, en su caso, de proyecto de urbanización para completar las obras necesarias para otorgar a los terrenos la condición de solar. Ambos documentos contendrán la delimitación del ámbito de la actuación y una memoria de calidades, tanto de las obras de construcción como de las de urbanización, describiendo, como mínimo, los elementos significativos y relevantes que permitan determinar el coste total de la actuación.

2.º En caso de que resultare necesario modificar el planeamiento urbanístico, se acompañará del correspondiente instrumento urbanístico que lo modifique. Solo podrá aprobarse definitivamente el programa simultáneamente o con posterioridad a la aprobación definitiva del citado instrumento.

b) Propuesta de convenio urbanístico, cuando proceda, a suscribir entre la persona adjudicataria y la administración actuante, en el que consten los compromisos, plazos, garantías y penalizaciones que regularán la adjudicación. Se identificará la forma de gestión de la actuación. El promotor o promotora de una actuación aislada ha de garantizar el coste de las indemnizaciones, los gastos del plan de realojo y retorno y la totalidad del coste de las obras de urbanización, si hubiera que realizarlas.

c) Proposición jurídico-económica, que contemple los siguientes aspectos:

1.º Desarrollo de las relaciones entre la persona adjudicataria y la propiedad de la finca, expresando, en su caso, los eventuales acuerdos ya alcanzados y las disposiciones relativas al modo de financiación de la actuación y retribución de la persona adjudicataria.

2.º Estimación de la totalidad de los costes de ejecución de la actuación.

3.º Avance de la equidistribución de beneficios y cargas. En el supuesto de régimen de edificación o rehabilitación forzosa o en sustitución por persona propietaria, se formulará una propuesta de precio de adquisición del inmueble, a título de persona o entidad beneficiaria privada de la expropiación forzosa, o propuesta de pago de la totalidad de los costes de ejecución, mediante la atribución a la persona adjudicataria, en régimen de reparcelación forzosa, de partes determinadas de la edificación resultante, de valor equivalente a aquellos, formalizadas en régimen de propiedad horizontal.

Cuando en la edificación se prevean usos heterogéneos, o el valor de sus diversas partes, por razón de su localización en planta, orientación u otros análogos, resulten muy diferentes, se aplicarán coeficientes correctores de uso y localización, determinados en función de sus precios de venta justificados en un estudio de mercado, con la finalidad de lograr una homogeneización ponderada de la retribución en partes de la edificación.

4.º Estudio de viabilidad económica y estudio de sostenibilidad económica de la actuación.

5.º En su caso, plan de realojo y retorno.»

Treinta y ocho. Se modifica la letra a) del artículo 177, que queda redactada de la siguiente manera:

"Artículo 177. Las agrupaciones de interés urbanístico

Las personas propietarias de terrenos podrán constituirse como agrupación de interés urbanístico siempre que esta reúna los siguientes requisitos:

a) Integrar a las personas propietarias de terrenos que representen más de la mitad de la superficie afectada del ámbito de un programa de actuación, excluidos los de titularidad pública. Se acreditará incorporando a la escritura pública de constitución un plano que identifique el ámbito de la actuación y sobre el que se reflejen las parcelas catastrales de las fincas afectadas por la misma.»

Treinta y nueve. Se añade el nuevo apartado 7 al artículo 194, que queda redactado del siguiente modo:

"Artículo 194. Declaración de incumplimiento y régimen de edificación forzosa

[…]

7. El plazo máximo para tramitar, resolver y notificar el procedimiento de declaración de incumplimiento y sujeción al régimen de edificación o rehabilitación forzosa será de un año, plazo que comenzará a contarse el día en que se dicte la orden individualizada de edificación o rehabilitación.»

Cuarenta. Se modifica el apartado 6 del artículo 198, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 198. Venta forzosa

[…]

6. En el caso de declararse desierta la primera licitación, se convocará un segundo concurso o subasta en el plazo de dos meses, con rebaja del tipo en un 25 % del precio correspondiente a la persona propietaria. En la convocatoria del segundo concurso, el precio de licitación se incrementará con los gastos habidos en el primero.»

Cuarenta y uno. Se añade el nuevo apartado 6 al artículo 210, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 210. Normas de aplicación directa a las construcciones y edificaciones en el suelo no urbanizable

[…]

6. En los suelos no urbanizables de litoral se permitirán usos terciarios, públicos o privados, vinculados a la acampada, la vida al aire libre o a los deportes y actividades náuticas. Los terciarios hoteleros no podrán emplazarse a distancia inferior a los 100 metros medidos en proyección horizontal desde el límite interior de la ribera del mar tierra adentro y habrán de ajustarse a las exigencias de la legislación sectorial en materia de costas y del litoral y a las determinaciones que resulten del planeamiento territorial y urbanístico.»

Cuarenta y dos. En relación con el artículo 211, se modifican las letras d), e) y el subapartado 7.º de la letra f) del apartado 1, que quedan redactados de la siguiente manera:

"Artículo 211. Ordenación de usos y aprovechamientos en el suelo no urbanizable

1. La zonificación del suelo no urbanizable podrá prever, en función de sus características y con carácter excepcional, los siguientes usos y aprovechamientos:

[…]

d) Generación de energía renovable, en los términos que establezca la legislación sectorial y el planeamiento territorial y urbanístico; instalaciones de almacenamiento energético stand-alone a través de baterías electroquímicas o instalaciones de almacenamiento de cualquier tecnología de carácter hibridado con instalaciones de energía eléctrica; subestaciones eléctricas asociadas a una instalación de generación de energía renovable, esto es, cuando haya una dependencia funcional entre ambas, al margen de la distancia física que exista entre las dos; infraestructuras de evacuación de instalaciones de generación de energía renovable o de instalaciones de almacenamiento stand alone o hibridadas, que incluyen la conexión con la red de transporte o de distribución, y en su caso, la transformación de energía eléctrica; torres de medición de viento, con carácter temporal; y, en todo caso, cualquier nueva instalación que recoja la legislación del sector eléctrico.

e) Actividades industriales y productivas, de necesario emplazamiento en el medio rural. Solo puede autorizarse la implantación de las siguientes actividades:

1.º Industrias que, por exigencia de la normativa que las regule, deban ubicarse alejadas de las zonas residenciales o terciarias, y no exista, en un radio de cinco kilómetros, con centro en el de la parcela donde se pretenda realizar la actividad, suelo con clasificación y calificación aptas para su ubicación. La parcela deberá tener un perímetro ininterrumpido que delimite una superficie no inferior a una hectárea y, en todo caso, con el 50 % libre de edificación y ocupación, dedicado al uso agrario o forestal efectivo.

2.º Actividades de transformación y comercialización de productos del sector primario no comprendidas en el apartado a de este artículo, que, teniendo en cuenta su especial naturaleza y características, precisen emplazarse cerca de las parcelas de origen de la materia prima, en una parcela no inferior a una hectárea de perímetro ininterrumpido y, en todo caso, con el 50 % libre de ocupación y dedicado al uso agrario o forestal efectivo.

3º Industrias de baja rentabilidad por unidad de superficie que requieran dedicar gran parte de esta a depósito, almacenamiento o secado de mercancías al aire libre y que requieran una parcela de una superficie mínima de una hectárea, en recinto de perímetro ininterrumpido que, en todo caso, deberá cercarse adecuadamente y, como regla general, mediante pantalla vegetal.

4º Instalaciones de producción de biogás y de biomasa, así como sus infraestructuras de evacuación, si las hubiera.

f) Actividades terciarias o de servicios. Solo puede autorizarse la implantación de las siguientes actividades:

[…]

7.º Estaciones de suministro de carburantes, electrolineras y áreas de servicio de las carreteras, que se tramitarán por la normativa prevista en este título IV cuando no estén expresamente delimitadas por el planeamiento u ordenación sectorial de la vía.»

Cuarenta y tres. Se añade un nuevo apartado 3 al artículo 215, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 215. Actividades, actos de uso y aprovechamiento en el suelo no urbanizable sujetos a licencia municipal sin la previa declaración de interés comunitario

[…]

3. Respecto de los supuestos previstos en el artículo 211.1 d), se estará a lo dispuesto en la legislación específica sobre instalaciones de energía renovable.»

Cuarenta y cuatro. Se modifica el apartado 1 del artículo 216, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 216. Actividades que requieren declaración de interés comunitario

1. La Generalitat intervendrá en la autorización de usos y aprovechamientos en suelo no urbanizable, dentro de los límites y en las condiciones establecidas en este texto refundido, por medio de una declaración de interés comunitario con carácter previo a la licencia municipal, en los supuestos previstos en el artículo 211.1, párrafos e), f) y g), de este texto refundido. Así mismo, es exigible obtener declaración de interés comunitario para la implantación de estas actividades en edificaciones existentes, así como para la modificación de las ya otorgadas.»

Cuarenta y cinco. Se modifica la letra c) del artículo 217, que queda redactada de la siguiente manera:

"Artículo 217. Excepciones a la exigencia de declaración de interés comunitario por existir un planeamiento territorial

No requerirán declaración de interés comunitario los usos y aprovechamientos que estén previstos expresamente en los siguientes instrumentos de planeamiento:

[…]

c) Los que, excepcionalmente, vengan atribuidos en los instrumentos de ordenación ambiental previstos en la normativa de espacios naturales protegidos que califiquen el suelo como protegido, requiriéndose en este caso, con carácter previo a la implantación del uso o aprovechamiento correspondiente, el informe favorable de la conselleria competente en materia de espacios naturales.»

Cuarenta y seis. Se modifica el apartado 2 del artículo 219, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 219. Excepciones a la exigencia de declaración de interés comunitario para determinadas actividades

[…]

2. Respecto de las siguientes actividades, se seguirán estas reglas:

a) Se exime de declaración de interés comunitario la instalación de electrolineras.

b) Se eximen de declaración de interés comunitario en suelo no urbanizable común a los usos y aprovechamientos en el medio rural relativos a las siguientes actividades agrarias complementarias:

1.º Alojamiento de turismo rural, establecimiento de restauración o asimilados, establecimiento para la práctica deportiva o asimilados, siempre que la actuación suponga la recuperación de patrimonio arquitectónico tradicional, en edificaciones existentes con licencia de obras y cuya superficie construida de la actuación no supere los 500 m².

2.º Bodegas de vino, almazaras u otras instalaciones de la industria agroalimentaria que:

i) Cumpla con las determinaciones de la legislación sectorial.

ii) Se trate de recuperación de patrimonio arquitectónico tradicional o la superficie construida de la actuación no supere 800 m² de techo sobre rasante y 600 m² de sótano. Asimismo, si la ordenación del suelo no urbanizable está adaptada al presente texto refundido o expresamente lo prevé un plan de acción territorial o un programa de paisaje, se aplicará la exención de declaración de interés comunitario si la superficie de techo construida no supera los 2.000 m² sobre rasante y 1.200 m² de sótano.

iii) Más del cincuenta por cien de la materia prima agraria empleada provenga de la explotación en que se ubica la construcción.

iv) La parcela o parcelas vinculadas de la explotación de la persona titular que tengan una superficie mínima igual o superior a media hectárea y, en todo caso, con el 70 % libre de edificación y ocupación, dedicado al uso agrario o forestal efectivo. Las instalaciones, partes de ellas o los bienes de equipo para la producción deberán estar integrados en la construcción, y se deberá acreditar una adecuada gestión de los residuos sólidos, de las aguas residuales y de los subproductos generados por la actividad.

c) Se eximen de declaración de interés comunitario en suelo no urbanizable común el acopio y tratamiento temporal de material natural excavado identificado mediante el código LER 17 05 04, conforme el anexo de la Decisión de la Comisión de 18 de diciembre de 2014 por la que se modifica la Decisión 2000/532/CE, sobre la lista de residuos, de conformidad con la Directiva 2008/98/CE, del Parlamento Europeo y del Consejo, siempre que se realice sobre superficie sin acondicionar urbanísticamente. Para ello se deberán solicitar informes y/o autorizaciones de la conselleria competente en materia de medio ambiente, de residuos y al organismo competente de carreteras, además de todos aquellos que, en su caso, fueran pertinentes. Si la superficie ocupada fuera superior a una hectárea, se precisará estudio de integración paisajística. Si, de acuerdo con la legislación ambiental, fuera necesaria la evaluación de impacto ambiental del proyecto, esta se realizará en la tramitación de la licencia ambiental.

Las instalaciones, partes de ellas o los bienes de equipo para la producción deberán estar integrados en la construcción, y se deberá acreditar una adecuada gestión de los residuos sólidos, de las aguas residuales y de los subproductos generados por la actividad.»

Cuarenta y siete. Se modifica el apartado 4 del artículo 223, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 223. Otorgamiento de la declaración de interés comunitario

[…]

4. La conselleria competente en materia de ordenación del territorio y urbanismo, admitida a trámite la solicitud, someterá el expediente simultáneamente a:

a) Información pública por un período de veinte días hábiles, anunciada en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*. Durante este plazo la documentación se podrá consultar en la Plataforma Urbanística Digital de la Generalitat.

No será preceptivo reiterar este trámite en un mismo procedimiento, ni aun cuando se introduzcan modificaciones sustanciales en el proyecto, bastando la notificación de la resolución definitiva que se adopte a las personas interesadas personadas en las actuaciones y a aquellas que pudieran resultar afectadas en sus derechos subjetivos con las modificaciones introducidas.

b) Informes de los distintos departamentos y órganos competentes de las administraciones estatal, local y autonómica que pudieran verse afectados en sus respectivas competencias, así como de los ayuntamientos colindantes. Se solicitará asimismo informe del ayuntamiento sobre cuyo término municipal se solicite implantar la actuación. A estos informes se les aplicarán las reglas establecidas en el artículo 60 de esta ley.

c) Audiencia, con notificación expresa, a las personas titulares de bienes y derechos afectados por la actuación y de las fincas colindantes, para que puedan alegar, reclamar o sugerir lo que estimen oportuno.»

Cuarenta y ocho. Se modifica el apartado 2 del artículo 228, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 228. Actuaciones de minimización del impacto territorial generado por los núcleos de viviendas en el suelo no urbanizable

[…]

2. A los efectos de la delimitación a que se refiere el apartado anterior, se consideran núcleos de viviendas consolidados las agrupaciones de viviendas implantadas sobre ámbitos en suelo no urbanizable. A los efectos de la minimización de impactos territoriales existe una agrupación de viviendas en suelo no urbanizable siempre que haya una densidad igual o superior a tres viviendas por hectárea, sin perjuicio de que puedan tener tal consideración grupos de una menor densidad cuando proceda por condiciones de proximidad, de infraestructuras y territoriales.»

Cuarenta y nueve. Se añade la nueva letra c) en el apartado 1 del artículo 247, que queda redactada de la siguiente manera:

"Artículo 247. Licencias de parcelación o división de terrenos

1. Toda parcelación, segregación o división de terrenos, quedará sujeta a licencia municipal, salvo que el ayuntamiento declare su innecesariedad. Será innecesario el otorgamiento de licencia cuando:

[…]

c) La división o segregación tenga por objeto parcelar terrenos con diferente clasificación urbanística.»

Cincuenta. Se suprime la disposición adicional octava.

Cincuenta y uno. Se suprime la disposición adicional novena.

Cincuenta y dos. Se suprime la disposición transitoria trigésima.

*Artículo 114. Modificación del Decreto 201/2015, de 29 de octubre, del Consell, por el que se aprueba el Plan de acción territorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana*

El Decreto 201/2015, de 29 de octubre, del Consell, por el que se aprueba el Plan de acción territorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana queda modificado como sigue:

Uno. Se incorpora un nuevo apartado 4 al artículo 3, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 3. Obligatoriedad, documentación e interpretación del plan

[…]

4. Los Ayuntamientos, como organismos competentes en la concesión de licencias municipales, deberán verificar que la actuación propuesta cumple con lo indicado en las disposiciones contenidas en el presente plan de acción territorial. Los municipios menores de 5.000 habitantes podrán efectuar consulta informativa al departamento de la Generalitat competente en riesgo de inundación, previamente a la concesión de las licencias.»

Dos. Se modifica el apartado 1 del artículo 13, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 13. Tramitación de los estudios de inundabilidad

1. Los estudios de inundabilidad para la concreción del riesgo de inundación, en su caso, serán aprobados por la conselleria competente en materia de ordenación del territorio. Cuando los estudios analicen cauces públicos, la citada aprobación requerirá informe previo del organismo de cuenca correspondiente. El citado informe, que se emitirá en el plazo máximo de 45 días, se considera preceptivo y determinante en la resolución que se adopte. El plazo máximo para resolver los expedientes de estudios de inundabilidad será de tres meses.

Los estudios de inundabilidad se presentarán en formato digital, tomando como referencia los criterios establecidos en el anexo II de esta normativa.»

Tres. Se modifica el apartado 2 del artículo 18, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 18. Limitaciones en suelo no urbanizable afectado por peligrosidad de inundación

[…]

2. En suelo no urbanizable afectado por peligrosidad de inundación de nivel 2, 3, 4 o 5, o por peligrosidad geomorfológica, se prohíben los siguientes usos y actividades: viviendas; establos, granjas y criaderos de animales; estaciones de suministro de carburantes; actividades industriales; establecimientos hoteleros y campamentos de turismo; centros hípicos y parques zoológicos; servicios funerarios y cementerios; depósitos de almacenamiento de residuos y vertederos, a excepción de los destinados a residuos de la construcción y demolición (RCD); plantas de valorización; equipamientos estratégicos, como centros de emergencia, parques de bomberos, cuarteles, centros escolares y sanitarios, y pabellones deportivos cubiertos. Las plantas potabilizadoras y centros de producción, transformación y almacenamiento de energía quedan prohibidas, salvo que, por requerimientos de funcionamiento, queden avaladas por la administración competente para su autorización, garantizándose la adopción de medidas que disminuyan o eliminen el riesgo por inundación. La relación de actividades indicada no es cerrada, de modo que se consideran incluidas en este apartado las actividades similares a las expresamente indicadas y, con carácter general, las que supongan una elevada concentración de personas.»

Cuatro. Se modifica el apartado B.4 del anexo I, que queda redactado de la siguiente manera:

"ANEXO I

Condiciones de adecuación de las edificaciones y la urbanización

[…]

B. Adecuación adicional en zonas de peligrosidad de niveles 3, 4 y 6.

[…]

4. Con el fin de evitar el efecto de embalse y el consiguiente peligro de rotura brusca, las vallas y muros de cerramiento de las parcelas serán permeables al flujo del agua a partir de treinta centímetros (30 cm) de altura y en todo su perímetro. No se permitirán vallados en zona de flujo preferente ni en zonas donde existan calados superiores a 80 cm para periodos de retorno de 500 años. En ningún caso el vallado se situará en zonas que interrumpan las líneas naturales de drenaje.»

**TÍTULO XI**

**Medidas en materia de energía, comercio y turismo**

CAPÍTULO I

*Energía*

*Artículo 115. Modificación del Decreto ley 14/2020, del Consell, de medidas para acelerar la implantación de instalaciones para el aprovechamiento de las energías renovables por la emergencia climática y la necesidad de la urgente reactivación económica*

El Decreto ley 14/2020, del Consell, de medidas para acelerar la implantación de instalaciones para el aprovechamiento de las energías renovables por la emergencia climática y la necesidad de la urgente reactivación económica, queda redactado como sigue:

Uno. Se suprime la letra i) y se modifican las letras a), b), j) del artículo 2, que quedan redactadas de la siguiente manera:

"Artículo 2. Definiciones

A los efectos de este decreto ley, se entenderá por:

a) Central fotovoltaica: instalación de producción de energía eléctrica a partir de la energía de la radiación solar mediante tecnología fotovoltaica, comprendiendo todos los equipos, dispositivos necesarios para realizar la conversión entre ambos tipos de energía, su adaptación en tensión y frecuencia eléctricas, así como la infraestructura de evacuación y conexión hasta la red de transporte o distribución en que se vierta la energía eléctrica producida. Igualmente, forman parte de la central fotovoltaica las subestaciones eléctricas asociadas a aquélla, así como la línea de conexión que una a ambas y la línea de evacuación hasta la conexión a la red de transporte o distribución, en los términos del artículo 211.1 d) TRLOTUP, por lo que su autorización se realizará conforme al presente Decreto-ley.

Todo ello, en los términos del artículo 21.5 de la Ley 24/2013, del sector eléctrico.

A efectos de su autorización, las instalaciones de almacenamiento energético stand-alone a través de baterías electroquímicas o instalaciones de almacenamiento de cualquier tecnología de carácter hibridado con instalaciones de energía eléctrica a las que se refiere el artículo 211.1.d) del TRLOTUP, seguirán los trámites establecidos en el presente Decreto-ley para las centrales fotovoltaicas.

b) Parque eólico: de acuerdo con el Plan Eólico de la Comunitat Valenciana, se considera parque eólico el conjunto de aerogeneradores que, con independencia de su titularidad, disten entre sí una distancia inferior a 2.000 metros medidos en proyección horizontal, o que viertan la energía eléctrica generada sobrante a la misma central de transformación con tensión de salida igual a la red de distribución o transporte a la que han de conectarse. Igualmente, forman parte del parque eólico las subestaciones eléctricas asociadas a aquél, así como la línea de conexión que una a ambos y la línea de evacuación hasta la conexión a la red de transporte o distribución, en los términos del artículo 211.1 d) TRLOTUP, por lo que su autorización se realizará conforme al presente Decreto-ley.

[…]

i) [Suprimido]

j) Informe en materia de ordenación del territorio y paisaje: informe emitido por el órgano competente de la Generalitat en estas materias que se pronuncia sobre los aspectos indicados en el artículo 25.1, y específicamente evalúa la compatibilidad territorial y paisajística de una instalación de producción de energía eléctrica a partir de fuentes renovables y su integración en la infraestructura verde del territorio, con carácter previo, preceptivo y vinculante para las autorizaciones administrativas previas y de construcción requeridas por la legislación del sector eléctrico. El carácter vinculante de dicho informe únicamente se predica respecto de los aspectos enumerados en el artículo 25.1. Si este informe es negativo, no procederá someter el proyecto a evaluación de impacto ambiental, debiéndose resolver el fin del procedimiento y el archivo de las actuaciones por parte del órgano sustantivo.»

Dos. Se modifica el apartado 5 del artículo 3, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 3. Inversiones de interés estratégico para la Comunitat Valenciana y actuaciones declaradas de prioridad energética por razones de emergencia energética o climática

[…]

5. Sin perjuicio de lo que se establece a todos los efectos en los apartados anteriores, el Consell podrá declarar un determinado ámbito territorial o un proyecto concreto, situado en suelo no urbanizable común o protegido, como prioritario energético, para la implantación de centrales fotovoltaicas, parques eólicos o instalaciones de almacenamiento tanto para hibridación de las anteriores como stand alone cuya aprobación corresponda a la Administración estatal o autonómica.

Con carácter previo a dicha declaración por el Consell, se requerirá el informe favorable de ordenación del territorio y paisaje, en los términos del artículo 25.

Esta declaración se realizará a propuesta de la conselleria competente en materia de energía, desarrollo rural o cambio climático, en la cual se justifique su necesidad y oportunidad por razones de emergencia energética, dinamización rural o climática.

Cualquiera de estas declaraciones implicará la tramitación de urgencia de los proyectos de construcción de las instalaciones, la compatibilidad territorial y urbanística y la exención de las reglas para la ocupación del suelo por centrales fotovoltaicas previstas en los apartados a) y b) del artículo 8.4.»

Tres. Se modifica el apartado 1 y se añade un nuevo apartado 3 al artículo 3 bis, que quedan redactados de la siguiente manera:

"Artículo 3 bis. Procedimiento para la implantación de instalaciones de producción de energía renovable fotovoltaica de autorización estatal

1. Las instalaciones de energía renovable fotovoltaica de autorización estatal quedarán eximidas de la tramitación de la Declaración de Interés Comunitario o de Plan Especial.

[…]

3. Los criterios y reglas generales y específicos para la localización e implantación de centrales fotovoltaicas de autorización estatal serán los que se establecen en la Sección 1ª del Capítulo I del título III de esta norma.

El cumplimiento de estos criterios y reglas en el caso de centrales fotovoltaicas de autorización estatal se verificará, en el marco de la tramitación de la licencia urbanística municipal, mediante la emisión de informe preceptivo y vinculante por el órgano competente de la Generalitat en materia de ordenación del territorio y paisaje.

El informe será emitido bien a instancia de la Corporación Local o del propio promotor de la instalación.

El informe deberá emitirse en un plazo máximo de dos meses. Si transcurrido este plazo no hubiera sido emitido, se entenderá que no existe objeción alguna al cumplimiento de los criterios y reglas y podrá continuarse con la tramitación a la que se refiere el presente artículo.

El informe será único para la totalidad de la central fotovoltaica y sus infraestructuras de evacuación, surtiendo efectos en los expedientes de licencia urbanística municipal que se incoen por cada uno de los Ayuntamientos en cuyo territorio se asiente la central fotovoltaica o por el que discurran las infraestructuras de evacuación.»

Cuatro. Se modifica el artículo 7, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 7. Ámbito de aplicación

Este título es de aplicación a los proyectos de centrales fotovoltaicas y parques eólicos cuya autorización corresponda a los órganos competentes de la Generalitat. Quedan excluidas de su aplicación las centrales fotovoltaicas y los parques eólicos de aprovechamiento suprautonómico, bien porque su potencia instalada sea superior a 50 MW o porque excedan del territorio de la Comunitat Valenciana. Todo ello sin perjuicio de las específicas referencias que se hacen en este título a las centrales fotovoltaicas y parques eólicos de autorización estatal.

Conforme a lo indicado en el artículo 3bis.3, los criterios y reglas generales y específicos para la localización e implantación de centrales fotovoltaicas de autorización estatal serán los que se establecen en la sección 1ª de este capítulo.»

Cinco. En relación con el artículo 8, se modifica el título, la letra e) del apartado 3 y se añaden las nuevas letras j), k), l) y m) en dicho apartado y se añade un nuevo apartado con el número 4, que quedan redactados de la siguiente manera:

"Artículo 8. Criterios y reglas generales para la localización e implantación de centrales fotovoltaicas

[…]

3. Las centrales fotovoltaicas se ubicarán en emplazamientos compatibles con el planeamiento territorial y urbanístico que reúnan las condiciones idóneas desde el punto de vista energético, ambiental, territorial y paisajístico, así como de protección del patrimonio cultural, histórico y arqueológico.

Estas instalaciones, incluidas sus infraestructuras de evacuación hasta la conexión a las redes de transporte o distribución de energía eléctrica, deberán:

[…]

e) Evitar, con carácter general, la ocupación de suelo no urbanizable protegido o afectado por figuras de protección medioambiental, todo ello en los términos del artículo 8.4 b).

[…]

j) Priorizar aquellos emplazamientos que permitan o contribuyan a la dinamización de la actividad agrícola en su entorno, siguiendo los principios de la Ley 5/2019, de la Generalitat, de estructuras agrarias de la Comunitat Valenciana, contando y colaborando con las entidades de riego, cooperativas agrícolas y otras entidades vinculadas a la actividad agraria del área de implantación.

k) Priorizar la implantación de aquellas instalaciones capaces de obtener un aprovechamiento múltiple del suelo, de modo que se combine la generación de energía eléctrica con alguna actividad agraria.

l) Priorizar la implantación de instalaciones que permitan la cooperación y colaboración con las redes de desarrollo rural.

m) Priorizar la implantación de instalaciones en suelos agrarios abandonados, infrautilizados, poco productivos o con estructuras de explotación de viabilidad limitada.

4. Las reglas para la ocupación del suelo por centrales fotovoltaicas, son las siguientes:

a) Con carácter general, y sin perjuicio de lo previsto en el apartado d) de este artículo, se establece una ocupación máxima para implantar centrales fotovoltaicas del 10 % de la superficie agregada de suelo no urbanizable común y protegido de cada municipio, sean dichas centrales de autorización estatal o autonómica.

La conselleria competente en materia de territorio llevará un control del porcentaje del suelo ocupado en cada municipio, así como del susceptible de ocupación, a partir de las solicitudes de implantación que se estén tramitando en cada momento.

Esta información estará a disposición de los promotores, los cuales podrán consultarla antes de proponer la tramitación de su propio proyecto.

En este sentido, dicha conselleria avisará a los promotores de la posibilidad de superar dicho porcentaje máximo de ocupación con su proyecto, a partir, tal y como se ha indicado, de las solicitudes de implantación que se estén tramitando en cada momento. El promotor deberá decidir, a su riesgo y ventura, si continúa con la tramitación.

El municipio que así lo decida, mediante acuerdo de pleno, podrá eximirse del límite máximo del 10 % de ocupación del suelo a que se refiere este apartado.

El cómputo de la superficie de la central fotovoltaica se realizará sobre la superficie de las unidades o subunidades de generación, en el supuesto de que la PSFV fuera discontinua, entendiendo como tales la superficie funcional ocupada por los paneles solares, instalaciones, caminos interiores y edificaciones.

En el supuesto de que se compatibilicen el uso de central fotovoltaica con la actividad agrícola, la superficie que ocupe la central no computará como superficie ocupada, a efectos del límite del 10% anterior.

b) Existe compatibilidad urbanística general para la implantación de las instalaciones fotovoltaicas, en los términos establecidos en este apartado, sean éstas de autorización estatal o autonómica. Únicamente habrá incompatibilidad cuando así lo prohíba expresamente el planeamiento urbanístico o territorial, así como en los ámbitos definidos en el artículo 9.4.

En este sentido, de acuerdo con lo previsto en la Directiva (UE) 2023/2413 del Parlamento Europeo y del Consejo, de 18 de octubre de 2023, se deberá presumir que la planificación, construcción y explotación de instalaciones de generación de energía renovable, la conexión de dichas instalaciones a la red, la propia infraestructura de evacuación, y los activos de almacenamiento son de interés público superior y contribuyen a la salud y la seguridad públicas al evaluar sus efectos sobre el suelo, el territorio, el paisaje, las aguas, los hábitats naturales, la fauna, incluida las aves, y la flora silvestre.

Todo ello en relación con la instrucción y resolución de cualquier procedimiento que afecte al despliegue de energías renovables y a la sostenibilidad y eficiencia del sistema energético

c) Los ayuntamientos no podrán adoptar la suspensión general de tramitación de licencias prevista en el artículo 68 TRLOTUP para la implantación de instalaciones fotovoltaicas en ningún caso.

d) Las reglas establecidas en los puntos a) y b) de este apartado no serán de aplicación cuando así se justifique motivadamente por parte de la conselleria competente en materia de urbanismo y territorio en la tramitación de los procedimientos correspondientes a la declaración de Proyectos de Interés Autonómico y declaraciones de proyectos y ámbitos como prioritarios energéticos.»

Seis. Se suprime la letra e) y se modifican las letras a), b) y d) del apartado 1 del artículo 10, que quedan redactadas de la siguiente manera:

"Artículo 10. Criterios territoriales y paisajísticos específicos para la implantación de centrales fotovoltaicas

1. Los emplazamientos de las centrales fotovoltaicas, además de los criterios generales indicados, tendrán en cuenta los criterios específicos territoriales y paisajísticos siguientes:

a) Respetar los valores, procesos y servicios de la infraestructura verde del territorio, así como de sus elementos de conexión territorial, no pudiendo reducir en más de un 10 % la anchura de los corredores territoriales que se encuentren afectados por la instalación de la central fotovoltaica, salvo que un determinado ámbito territorial o proyecto concreto haya sido declarado energético prioritario y se acredite con informe de medio natural la irrelevancia de una reducción mayor.

Excepcionalmente, el porcentaje de reducción de la anchura del elemento de conexión territorial podrá exceder del 10 % siempre que se cumplan las siguientes condiciones:

– Se deberán garantizar documentalmente las funciones básicas de conectividad ecológica, minimizando el efecto barrera producido por la implantación.

– Se deberá mantener la continuidad de la red de caminos y sendas existentes.

– Se ejecutarán medidas correctoras que contribuyan a la permeabilidad de la instalación.

– La anchura del corredor no podrá reducirse en más de un 50 %, no pudiendo ser la anchura libre resultante de la minoración inferior a 500 metros, ni a la anchura mínima que asegure el mantenimiento de la funcionalidad ecológica del territorio.

En ningún caso serán admisibles las perforaciones, independientemente de su anchura.

b) Distar al menos 500 metros de recursos paisajísticos de primer orden como son los bienes de interés cultural, monumentos naturales y paisajes protegidos, salvo que el instrumento de paisaje demuestre que ni la contextualización ni la percepción de estos recursos se ve afectada negativamente por la central fotovoltaica, o que un determinado ámbito territorial o proyecto concreto haya sido declarado energético prioritario y, en este caso, se procederá en la resolución a establecer la distancia, que será como mínimo la establecida en la legislación vigente en materia de patrimonio cultural.

[…]

d) En las zonas de peligrosidad de inundación de cualquier nivel de los establecidos en la cartografía del Plan de Acción Territorial de carácter sectorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana, aprobado por el Decreto 201/2015, del Consell, PATRICOVA, o niveles equivalentes establecidos a partir de cartografías de peligrosidad aprobadas por organismos oficiales, como el Sistema Nacional de Cartografía de Zonas Inundables, se atenderá a lo indicado en el artículo 18 del citado Decreto 201/2015.

e) [Suprimido]"

Siete. Se modifica la letra b) del artículo 11, que queda redactada de la siguiente manera:

"Artículo 11. Criterios energéticos específicos para la implantación y diseño de centrales fotovoltaicas

En el diseño, cálculo y construcción de centrales fotovoltaicas se deben cumplir los siguientes criterios específicos energéticos:

[…]

b) Las infraestructuras de evacuación de la central fotovoltaica hasta la conexión con las redes de transporte o distribución deberán:

– En el caso de las líneas eléctricas donde el trazado subterráneo sea mayor del 50 % de la longitud total de la línea tendrán una capacidad, de al menos, el 100 % de la potencia instalada de la central fotovoltaica. En el resto de los casos, las líneas eléctricas tendrán una capacidad, de al menos, el 200 % de la potencia instalada de la central fotovoltaica objeto de solicitud de autorización, con el fin de que la misma infraestructura pueda emplearse para futuras ampliaciones u centrales eléctricas. Este requisito podrá eximirse en casos debidamente justificados en los que no puedan producirse dichas ampliaciones o nuevas solicitudes de centrales.

– Calcularse para que la pérdida de potencia total en la transmisión sea menor o igual al 5 % de la potencia instalada.»

Ocho. Se suprime el apartado 5 del artículo 13.

Nueve. Se modifica el apartado 7 del artículo 14, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 14. Centrales fotovoltaicas sobre techos de edificios

[…]

7. Las autorizaciones municipales de las instalaciones solares en edificaciones privadas existentes se tramitarán mediante declaración responsable, y se ajustarán a lo previsto en la legislación vigente en materia de energía, urbanismo y procedimiento administrativo común, sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 18 respecto de instalaciones sobre edificaciones ilegales.»

Diez. Se modifica el artículo 18, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 18. Autorizaciones para la implantación de instalaciones fotovoltaicas de autoconsumo doméstico en Suelo no urbanizable

La autorización de instalaciones fotovoltaicas de autoconsumo doméstico en Suelo no Urbanizable seguirá las siguientes reglas:

a) Si la instalación fotovoltaica tiene el carácter de instalación de autoconsumo y se implanta en una edificación legal, aquélla se amparará en la presentación de una declaración responsable. Todo ello, independientemente del uso que tenga la edificación.

b) Si la instalación fotovoltaica tiene el carácter de instalación de autoconsumo y se implanta en una vivienda ilegal, aquélla se autorizará en el correspondiente procedimiento de minimización de impacto ambiental.

c) Si la instalación fotovoltaica tiene el carácter de instalación de autoconsumo y se implanta en una edificación ilegal que no tenga carácter residencial, no podrá autorizarse aquélla.»

Once. Se modifica el apartado 1 del artículo 19, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 19. Actuaciones previas

1. Con carácter previo a la solicitud de las autorizaciones contempladas en el artículo 21, el promotor solicitará ante el ayuntamiento del municipio o municipios donde esta se sitúe, la expedición del informe-certificado urbanístico municipal relativo a la compatibilidad del proyecto con el planeamiento y las ordenanzas municipales, en los términos previstos en el artículo 22 de la Ley 6/2014, de 25 de julio, de prevención, calidad y control ambiental de actividades en la Comunitat Valenciana.

Dicho informe versará únicamente sobre los siguientes aspectos:

a) El planeamiento al que está sujeto la finca y su localización sobre plano según el planeamiento urbanístico vigente.

b) La clasificación y calificación urbanística del suelo.

c) Los usos urbanísticos admitidos y, en su caso, la existencia de limitaciones de carácter estrictamente urbanístico.

d) Las modificaciones de planeamiento que, en su caso, se estén elaborando y que pudieran afectar a la ubicación de la instalación.

Junto con la solicitud del informe-certificado urbanístico municipal relativo a la compatibilidad del proyecto, el promotor presentará igualmente ante el ayuntamiento del municipio o municipios donde se sitúe la actuación un informe justificativo sobre el cumplimiento de los criterios de localización en la implantación de las instalaciones de centrales fotovoltaicas y parques eólicos a los cuales se refieren los artículos 8, 9, 10, 11 y 12 de la presente disposición, y las Normas del Plan Eólico de la Comunitat Valenciana (PECV).

El ayuntamiento emitirá el certificado de compatibilidad urbanística en el plazo máximo de un mes. En el mismo plazo emitirá informe preceptivo no vinculante que incluya una valoración favorable o desfavorable sobre el cumplimiento por parte del proyecto de los criterios de localización a los que se ha hecho referencia en el párrafo anterior. El ayuntamiento podrá incluir en este informe cualquier cuestión que considere relevante relativa al ejercicio de su autonomía y de las competencias que le son propias, especialmente sobre su planeamiento urbanístico.

Si transcurrido el plazo de un mes, el ayuntamiento no hubiera emitido el certificado de compatibilidad urbanística o el informe sobre el cumplimiento de los criterios de localización de la instalación, podrá continuarse con la tramitación del procedimiento a la que se refiere el presente capítulo.

Desde el punto de vista urbanístico solo se considera incompatible el uso de instalación fotovoltaica para generación de energía eléctrica cuando esté expresamente prohibido en el planeamiento urbanístico municipal para la zona urbanística en la que se pretende ubicar, así como en los ámbitos definidos en el artículo 9.4 de esta norma.»

Doce. Se modifica el apartado 2 y se añade un nuevo apartado 5 en el artículo 20, que quedan redactados de la siguiente manera:

"Artículo 20. Consultas previas

[…]

2. Cuando el proyecto de la instalación no se encuentre encuadrado en el artículo 19 bis de esta norma o el informe de determinación de afecciones ambientales establezca que el proyecto tiene que someterse a evaluación de impacto ambiental ordinaria, el promotor podrá solicitar a través del servicio territorial competente en energía, la elaboración del documento de alcance en los términos recogidos en la legislación básica de evaluación de impacto ambiental. En este caso, la consulta regulada en el punto 1 se realizará conjuntamente, siendo el órgano ambiental el que remita la documentación al órgano competente en materia de ordenación del territorio y paisaje.

[…]

5. Si el promotor hubiera formulado consulta previa, el órgano competente en materia de energía admitirá la solicitud de autorización administrativa previa y de construcción con efectos retroactivos a la fecha de presentación de la consulta a los efectos del artículo 1.1.b) del Real Decreto ley 23/2020, de 23 de junio, por el que se aprueban medidas en materia de energía y en otros ámbitos para la reactivación económica.»

Trece. Se modifica el apartado 1 del artículo 21, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 21. Solicitud

1. El promotor deberá presentar solicitud conjunta de las autorizaciones administrativas previas y de construcción de la instalación.

En ningún caso se exigirá la tramitación de una Declaración de Interés Comunitario para las instalaciones a autorizar mediante el procedimiento regulado en el presente capítulo.»

Catorce. Se modifica el apartado 4 del artículo 22, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 22. Subsanación de la solicitud y admisión a trámite

[…]

4. No se admitirán a trámite las solicitudes en las que concurra alguna de estas circunstancias:

– La documentación adolece de deficiencias que no se consideren subsanables.

– La documentación presentada no se corresponda con la solicitud formulada.

– No se acredite la capacidad legal, técnica y económico-financiera del promotor para realizar el proyecto.

– No se acredite la disponibilidad, o compromiso de disponibilidad, de al menos un 25 % de los terrenos sobre los que se proyecte la central fotovoltaica.

– No se acredite haber formulado la solicitud del permiso acceso a la red de transporte o distribución, cuando vaya a conectarse a una de ellas, acompañada del resguardo acreditativo de haber depositado correctamente la garantía económica correspondiente para solicitar aquel al operador de red.

– Aquellas que incumplan de forma notoria los criterios específicos establecidos en los artículos 9, 10 y 11 del presente Decreto-ley para las centrales fotovoltaicas o los criterios específicos territoriales, paisajísticos, urbanísticos, medioambientales y energéticos establecidos en las Normas del PECV para el caso de parques eólicos.»

Quince. Se modifica el apartado 5 del artículo 23, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 23. Información pública

[…]

5. Las modificaciones no sustanciales de los proyectos en tramitación que se produjeran como consecuencia de la estimación de alegaciones presentadas por particulares o de la imposición de condicionados y medidas correctoras establecidas en el trámite de consultas a las que se refiere el artículo siguiente, siempre y cuando se cuente con la cesión del correspondiente derecho de las personas propietarias afectadas, no se someterán a información pública de nuevo. Se considerarán como no sustanciales, además de aquéllas previstas en la normativa del sector eléctrico, aquellas modificaciones que no cumplan los criterios establecidos en el artículo 7.2.c) de la Ley 21/2013, de evaluación ambiental, y de la Disposición Adicional Quinta de la Ley 6/2014, de la Generalitat, de Prevención, Calidad y Control ambiental de Actividades en la Comunitat Valenciana o normativa que la sustituya.»

Dieciséis. Se modifica el apartado 1 del artículo 24, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 24. Consultas a las administraciones públicas, organismos y empresas de servicio público o de servicios de interés económico general afectadas por el proyecto

1. Simultáneamente al trámite de información pública, el servicio territorial competente en energía dará traslado a las distintas administraciones públicas, organismos o, en su caso, empresas de servicio público o de servicios de interés económico general con bienes o derechos a su cargo afectados por la instalación, de las separatas del proyecto conteniendo sus características generales y la documentación cartográfica correspondiente y, en su caso, de la documentación de evaluación ambiental, en orden a que, en un plazo de 30 días, presenten su conformidad u oposición a la instalación.

En el caso de que la implantación se realice en Suelo no Urbanizable Protegido, el ayuntamiento podrá alegar los argumentos urbanísticos, territoriales, sectoriales o agrológicos que considere oportunos y que desaconsejen dicha implantación en un ámbito determinado, conforme a lo establecido en el artículo 8.3 e).

Transcurrido dicho plazo sin que hayan contestado se entenderá que no existe objeción alguna a las autorizaciones, excepto en los casos en que los informes solicitados tengan carácter vinculante.»

Diecisiete. Se modifica el artículo 25, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 25. Informe en materia de ordenación del territorio y paisaje

1. Durante la fase de consultas se trasladará la documentación oportuna en materia de ordenación del territorio y paisaje al órgano competente en estas materias para la emisión del informe definido en el artículo 2 j). Este informe versará únicamente sobre las siguientes materias:

–           Riesgos naturales o inducidos en el territorio.

–           Paisaje e infraestructura verde.

–           Afección a los conectores territoriales definidos en la Estrategia Territorial de Comunitat Valenciana.

–           Plan de desmantelamiento de la instalación y de restauración del terreno y entorno afectado, en los aspectos de su competencia.

–           Valoración de la implantación del proyecto propuesto en el territorio.

–           Valoración del cumplimiento, por parte del proyecto, de los criterios establecidos en los artículos 8 y 10 de esta norma.

Este informe deberá emitirse en el plazo de tres meses, transcurrido el cual se entenderá emitido en sentido favorable. El transcurso de este plazo sin la emisión del informe en ningún caso podrá suponer la autorización de instalaciones que supongan la vulneración del ordenamiento jurídico o del planeamiento urbanístico o territorial.

Si a consecuencia del informe emitido se producen modificaciones en el proyecto, o fuera necesario ampliar la información, se emitirá, si así lo considera el órgano instructor del procedimiento, un nuevo informe en el plazo máximo de un mes desde que el órgano territorial competente en energía remita la documentación pertinente.

En este sentido, solo podrá emitirse hasta un máximo de dos informes en la fase de tramitación de cada hito administrativo que corresponda cumplir por parte del promotor de la actuación, sin perjuicio de los informes que proceda emitir dentro del trámite de consultas a las administraciones públicas del artículo 24 del presente Decreto-ley.

2. Sin perjuicio del resto de informes y pronunciamientos de las administraciones públicas intervinientes, este informe tendrá que ser favorable en los términos previstos en el apartado 1 a efectos de poder otorgar las autorizaciones cuya concesión corresponde a la conselleria competente en materia de energía.

En caso de que el informe en materia de ordenación del territorio y paisaje sea desfavorable, se resolverá la finalización y archivo del procedimiento, sin más trámite.

3. Los ayuntamientos realizarán los informes en materia de paisaje requeridos en la tramitación de centrales fotovoltaicas, siempre que no se implanten en suelos no urbanizables con alguna protección paisajística y respondan a alguna de estas características:

a) Ocupen menos de 10 hectáreas de suelo no urbanizable común y disten de cualquier otra central más de 1 km.

b) Se instalen sobre suelos urbanos y o urbanizables que hayan superado la evaluación ambiental estratégica.

c) Sean de iniciativa de las administraciones o entidades públicas adscritas y ocupen menos de 10 hectáreas.

d) Ocupen menos de 5 hectáreas de suelo no urbanizable común, disten de cualquier otra planta más de 500 metros y el municipio en que se ubiquen disponga de estudio de paisaje aprobado.

4. Los ayuntamientos realizarán los informes en materia de riesgos naturales e inducidos requeridos en la tramitación de centrales fotovoltaicas, siempre que ocupen menos de 10 hectáreas de suelo no urbanizable común y no se implanten en zonas de peligrosidad de inundación de cualquier nivel de los establecidos en la cartografía del Plan de acción territorial de carácter sectorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA) o niveles equivalentes establecidos a partir de cartografías de peligrosidad aprobadas por organismos oficiales, como el Sistema Nacional de Cartografía de Zonas Inundables.»

Dieciocho. Se modifica el artículo 30, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 30. Sobre el contenido y condicionado de la resolución

1. Concluidos los trámites indicados en la sección anterior, previa acreditación por el promotor de:

– disponer de los terrenos donde este se vaya a ejecutar, sin perjuicio de la posibilidad expropiatoria en caso de que la instalación se haya declarado de utilidad pública en concreto; y

– haber obtenido los permisos de acceso y conexión a las redes de transporte o distribución de energía eléctrica.

El órgano territorial competente en materia de energía, en un único acto administrativo, emitirá resolución pronunciándose sobre los siguientes aspectos, con la siguiente prelación:

a) La inclusión del condicionado que haya determinado el informe de territorio y paisaje regulado en el artículo 25, vinculante desde el punto de vista de implantación territorial de la instalación.

b) Otorgará, si procede, la autorización administrativa previa prevista en la regulación del sector eléctrico. Esta autorización incluirá, en su caso, el contenido mínimo al que se refiere el artículo 42.2 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, así como la referencia a su publicación en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*  y en la sede electrónica de la Generalitat.

c) Declarará de utilidad pública, en concreto, la instalación, cuando se haya solicitado, y corresponda hacerlo.

d) Concederá, cuando así proceda, la autorización administrativa de construcción.

e) Aprobará, si procede, el plan de desmantelamiento de la instalación y de restauración del terreno y entorno afectado, incorporando a la aprobación las condiciones recogidas por el informe, tanto del órgano competente en ordenación del territorio y paisaje como de medio ambiente.

Cuando los anteriores pronunciamientos correspondan al centro directivo competente en materia de energía, el citado órgano territorial remitirá el expediente correspondiente al procedimiento completamente instruido, acompañando su informe y la propuesta de resolución.

2. La resolución deberá contener, al menos, los siguientes aspectos, condiciones y obligaciones:

a) Se fijará un plazo máximo para solicitar la autorización de explotación de acuerdo con el cronograma de trabajos que debe figurar en el proyecto de ejecución autorizado, advirtiendo de la caducidad de la autorización de no hacerlo, sin perjuicio de la posibilidad de solicitar prórrogas motivadas conforme al régimen regulado en el Decreto 88/2005, de 29 de abril.

b) Se impondrá al titular de la autorización administrativa de construcción la obligación de desmantelamiento de la instalación y de restitución de los terrenos y el entorno afectado.

c) Se impondrá la obligación de constituir una garantía económica, de acuerdo con lo establecido en este Decreto-ley y en las normas del PECV, para el cumplimiento de la obligación de desmantelamiento y restitución a que se refiere el inciso anterior, con indicación del importe, advirtiendo al titular de la autorización que deberá acreditarse su debida constitución con la solicitud de autorización de explotación de la instalación, siendo requisito indispensable para poder otorgarse ésta.

d) Se especificará la obligación de ingreso del canon por uso y aprovechamiento del suelo no urbanizable con destino municipal regulado en el presente Decreto-ley, o en su caso, en la normativa urbanística. A estos efectos la resolución recogerá el presupuesto de ejecución material de la instalación expresado en el proyecto técnico.

e) Se indicará la necesidad de obtener autorización administrativa previa, de conformidad con la legislación básica estatal, en los casos de trasmisión, modificación sustancial, cierre temporal y cierre definitivo de la instalación de producción.

3. La resolución se notificará al órgano ambiental cuando este haya intervenido en la tramitación del expediente a los efectos previstos en legislación de evaluación ambiental sobre caducidad del pronunciamiento ambiental, así como a los órganos competentes en ordenación del territorio y paisaje, además del resto de notificaciones establecidas en la normativa.»

Diecinueve. Se modifica el apartado 2 del artículo 37, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 37. Garantía económica de desmantelamiento y restauración del entorno

[…]

2. En el caso de centrales fotovoltaicas, la cuantía de la garantía económica para asegurar la obligación de desmantelamiento de la central fotovoltaica y de restauración del terreno y entorno afectados será del 3% del presupuesto de ejecución material, siempre y cuando esta cantidad no sea inferior a 20.000€/MWp. Si la cuantía resultante es inferior a esa cifra, el importe de la garantía será de 20.000€/MWp. La duración mínima de esta garantía económica deberá ser de cinco años, debiendo renovarse durante toda la vida útil de la central fotovoltaica al menos dos meses antes de su expiración. La cuantía de la garantía se actualizará cada 5 años con base en el cálculo de variaciones del índice general nacional del Índice de Precios de Consumo. Las variaciones negativas no modificarán la cuantía de la garantía.»

Veinte. Se modifica el apartado 2 y se añade un nuevo apartado 4 en el artículo 38, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 38. Canon por uso y aprovechamiento del suelo no urbanizable con destino municipal

[…]

2. El respectivo canon de uso y aprovechamiento se establecerá por el ayuntamiento en la correspondiente licencia, por cuantía equivalente al 2 % de los costes estimados de las obras de edificación y de las obras necesarias para la implantación de la instalación. El canon se devengará de una sola vez con ocasión del otorgamiento de la licencia de obras municipal, pudiendo el ayuntamiento acordar, a solicitud de la persona interesada, el fraccionamiento o aplazamiento del pago, siempre dentro del plazo de vigencia concedido. El otorgamiento de prórroga del plazo no comportará un nuevo canon urbanístico.

[…]

4. Adicionalmente, el ayuntamiento podrá aplicar las reducciones del importe del canon que proceda, de forma acumulativa, en los siguientes casos:

– cuando la instalación incluya un uso combinado del suelo para la generación de energía y la actividad agrícola, tal como esta se define en el artículo 3 Reglamento (UE) 2021/2115 del Parlamento Europeo y del Consejo de 2 de diciembre de 2021, por el que se establecen normas en relación con la ayuda a los planes estratégicos que deben elaborar los Estados miembros en el marco de la política agrícola común, en una superficie de, al menos, el 25 % de la superficie del proyecto, la reducción a aplicar será del 15 %.

– cuando la instalación contribuya a la aplicación de un programa de desarrollo rural en colaboración con un grupo de acción local o grupo de desarrollo rural, cuyo ámbito territorial incluya la ubicación del proyecto, la reducción a aplicar será de un 20 %.

– cuando la instalación incluya un plan de modernización de estructuras agrarias facilitado por un Agente Dinamizador, tal como éste se define en la Ley 5/2019, de la Generalitat, de estructuras agrarias de la Comunitat Valenciana, sobre una superficie igual o mayor al 20 % de la superficie del proyecto, la reducción a aplicar será de un 25 %.

El impago dará lugar a la caducidad de la licencia urbanística. La percepción del canon corresponde a los municipios y las cantidades ingresadas por este concepto se integrarán en el patrimonio municipal del suelo.»

Veintiuno. Se modifica el apartado 1 de la disposición adicional cuarta, que queda redactado de la siguiente manera:

"Disposición adicional cuarta. Determinación de la potencia eléctrica solicitada.

1. Para determinar la previsión de cargas de las redes de distribución y de las instalaciones eléctricas en los nuevos desarrollos de suelos de uso industrial, se considerará un valor mínimo de electrificación, o previsión de carga específica de 20 W/m² de parcela neta para uso logístico y 50 W/ m ² para el resto de usos, salvo que el promotor de la actuación urbanística o el solicitante del suministro considere un valor superior atendiendo a las necesidades previstas.»

Veintidós. Se añade una nueva disposición adicional octava, que queda redactada de la siguiente manera:

"Disposición adicional octava. Autorizaciones para torres de medición de viento

Para el emplazamiento de torres de medición de viento no es necesario cumplir con el procedimiento regulado en este Decreto-ley. Para la implantación temporal de estas instalaciones en necesaria la autorización de la conselleria con competencia en materia de energía, previo informe del ayuntamiento correspondiente. Dicho informe deberá ser emitido en un plazo de un mes. De no emitirse el informe municipal en este plazo, el órgano autonómico podrá conceder automáticamente dicha autorización.

La autorización otorgada tiene una vigencia máxima de dos años. En el supuesto de que la torre de medida deba permanecer situada en el propio parque eólico, habrá que incluirla dentro del proyecto correspondiente a aquél.»

Veintitrés. Se añade una nueva disposición transitoria cuarta, que queda redactada de la siguiente manera:

"Disposición transitoria cuarta. Instalaciones de energías renovables que se encuentren en tramitación

1. Las previsiones de este Decreto-ley serán de aplicación a los procedimientos de autorización de instalaciones de energías renovables que se encuentren en tramitación en el momento de la entrada en vigor de aquél.

En este sentido, todo proyecto en tramitación que no haya obtenido aún una Declaración de Impacto Ambiental favorable deberá solicitar y obtener una valoración favorable de la implantación del proyecto propuesto en el territorio. Dicha valoración favorable será emitida por parte del órgano competente en materia de territorio y paisaje, conforme a lo indicado en el artículo 25.1.

La tramitación de dicha valoración, referida a estos expedientes en tramitación, tendrá carácter preferente, y deberá emitirse en el plazo de tres meses, conforme a lo dispuesto en el artículo 25.1.

2. Respecto a los expedientes regulados en los párrafos 2º y 3º del apartado 1, no será necesario reiterar la petición de informes ya emitidos, o trámites ya realizados conforme al procedimiento regulado por la normativa anterior, incluido el resto de aspectos incluidos en el informe en materia de ordenación del territorio y paisaje del artículo 25.1. Solo en el caso de que la regulación dada por este Decreto-ley al procedimiento permita la emisión de informes favorables o un avance en la tramitación, podrá el promotor solicitar dicha emisión o avance, que deberá producirse en el plazo de tres meses desde la petición.

Caso de que se hayan emitido dos informes negativos correspondientes a alguno de los trámites referidos en el artículo 25.1 último párrafo de esta norma, el órgano competente en materia de territorio y paisaje emitirá un único y definitivo informe.

3. No será necesaria la emisión de un nuevo certificado de compatibilidad urbanística en aquellos procedimientos en tramitación en los que ya se haya emitido dicho certificado con carácter favorable, conforme a la regulación anterior. En este supuesto, tampoco será exigible el informe no vinculante sobre valoración favorable o desfavorable que realiza el ayuntamiento, y que está regulado en el artículo 19.1.

4. En ningún caso se exigirá la tramitación de una Declaración de Interés Comunitario para la instalación de cualquier proyecto en tramitación a la entrada en vigor de este Decreto-ley.

5. Los promotores de proyectos de aprobación autonómica en tramitación a la entrada en vigor de esta norma deberán aportar un estudio de integración paisajística en el momento en que sea requerido por el órgano autonómico competente en materia de paisaje.»

Veinticuatro. Se modifica el anexo III, que queda redactado de la siguiente manera:

"ANEXO III

Documentación a acompañar con la solicitud de las autorizaciones administrativas previa y de construcción

– Informe-certificado urbanístico emitido por el ayuntamiento referido a la compatibilidad urbanística del proyecto, de cada uno de los municipios afectados, o justificante de su solicitud cuando este no se haya emitido, aportando en este caso declaración responsable del promotor de la situación urbanística de los terrenos;

– Permiso acceso a la red de transporte o distribución, cuando la instalación vaya a conectarse a una de ellas, o resguardo acreditativo de haber depositado la garantía económica establecida para su solicitud;

– Documentos acreditativos de la capacidad legal, técnica y económico-financiera del promotor para llevar a cabo el proyecto;

– Documentos que acrediten la disponibilidad, o compromiso de disponibilidad, de al menos un 25 % de los terrenos sobre los que se proyecte la central fotovoltaica cuando se trate de suelo no urbanizable;

– Declaración responsable suscrita por el promotor de la instalación, de que toda la documentación presentada es suficiente y adecuada a la solicitud instada;

– Plan de desmantelamiento de la instalación y de restauración del terreno y entorno afectado, que incluirá un presupuesto de ejecución de los trabajos descritos;

– Listado de los elementos, espacios, servicios e instalaciones públicas afectados por la actuación, así como de la titularidad administrativa de los mismos, con el fin de formular las consultas necesarias para la valoración de las citadas afecciones, durante la fase de consultas, siendo el promotor el responsable de su identificación;

– Hoja resumen firmada por el redactor del proyecto. Reflejará las principales características definitorias de la instalación:

– Parámetros de diseño:

– Potencia instalada y producción anual estimada (MWh/año).

– En caso de centrales fotovoltaicas, módulos fotovoltaicos: tecnología de diseño, potencia de los módulos, número de módulos, capacidad de producción (W/m²), superficie de cada módulo

• Sistema de sujeción y anclaje: apoyos fijos o con seguidores solares y tipo de cimentación (corrida, mediante hincas u otras)

• En caso de parques eólicos, tipo aerogenerador: potencia unitaria, número de aerogeneradores, altura del buje, diámetro del rotor.

• Sistema de evacuación: características constructivas (tipo interior en edificio, de intemperie, etc.) y técnicas (potencia y tensiones nominales) de la subestación o centros de transformación, características constructivas (línea aérea o cable subterráneo) y técnicas (longitud, número de circuitos, tensión nominal -kV-, capacidad -MVA-) de la línea eléctrica.

– Emplazamiento:

– Parcelas afectadas: listado indicando municipio, polígono y parcelas afectadas por la instalación y la superficie catastral de cada una de ellas.

– Área de la superficie ocupada, calculada como el área definida por el perímetro envolvente de todos los equipos e instalaciones que componen la instalación, excluida la línea de evacuación.

– Área total vinculada, entendida como la suma de la superficie catastral de todas las parcelas asociadas a la instalación, con excepción de los terrenos afectados por la línea de evacuación (salvo que queden incluidos en las parcelas anteriores).

– Presupuesto de ejecución material.

– Planos de emplazamiento de la instalación y de localización de las instalaciones y equipos, inclusive del sistema de evacuación. Se entregará en formato gml, admitido por la Administración Pública y recogido en la NTI, norma técnica de interoperatividad. Se podrán admitir además algunos formatos no abiertos en consideración a su uso generalizado en el sector de la arquitectura e ingeniería, como es el caso de los formatos de diseño Shapefile o, en su defecto, formatos de CAD convencionales: dxf, dwg o dgn. En su caso, se adoptará como base topográfica las series CV05 y CV20, cartografía oficial de la Comunitat Valenciana proporcionada por el Institut Cartogràfic Valencià (ICV). En todo caso, el sistema de coordenadas empleado será el mismo que el del citado mapa base (sistema de referencia ETRS89 y en proyección UTM referido al Huso 30N).

– Estudio de integración paisajística con el contenido establecido en el anexo II del TRLOTUP, si bien la participación pública coincidirá con el trámite de información pública del procedimiento.

Todos los documentos presentados para la tramitación de expedientes regulados en este Decreto-ley (tanto los indicados en este anexo como los requeridos por la legislación sectorial aplicable) tendrán formato digital y contarán con firma digital válida de la persona técnica proyectista o del promotor de la instalación, según corresponda. En caso de que el formato del documento no permita la firma, se acompañará una declaración responsable de la autoría y veracidad de la información incorporada y que la misma se ajusta y es coherente con la contenida en el resto de documentos aportados.»

*Artículo 116. Modificación del Decreto 88/2005, de 29 de abril, del Consell de la Generalitat, por el que se establecen los procedimientos de autorización de instalaciones de producción, transporte y distribución de energía eléctrica que son competencia de la Generalitat*

El Decreto 88/2005, de 29 de abril, del Consell de la Generalitat, por el que se establecen los procedimientos de autorización de instalaciones de producción, transporte y distribución de energía eléctrica que son competencia de la Generalitat, queda redactado como sigue:

Uno. Se modifica el apartado 1 del artículo 2, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 2. Ámbito de aplicación

1. El ámbito de aplicación del presente decreto comprende las siguientes instalaciones eléctricas, siempre que su ubicación no exceda del ámbito territorial de la Comunitat Valenciana ni de las aguas marítimas interiores adyacentes a este y al mar territorial, y estén sujetas a alguna de las autorizaciones previstas en la regulación del sector eléctrico:

– Las de producción, incluyendo sus infraestructuras de evacuación, cuya potencia instalada no sea superior a 50 MW eléctricos. Las infraestructuras de evacuación que forman parte de la instalación de producción incluyen la conexión con la red de transporte o de distribución, y en su caso, la transformación de energía eléctrica.

– Las de la red de transporte secundario, incluidas las instalaciones de esta red que sean móviles.

– Las de las redes de distribución, incluidas las móviles.

– Las acometidas de tensión nominal menor a 380 kV.

– Las líneas directas, excepto cuando estén conectadas a instalaciones de generación de competencia estatal, y

– Las infraestructuras eléctricas de las estaciones de recarga de vehículos eléctricos de potencia superior a 3.000 kW.»

Dos. Se modifica el apartado 2 del artículo 2 bis, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 2 bis. Instalaciones eléctricas excluidas total o parcialmente del régimen de autorización administrativa

[…]

2. Solo requerirán autorización de explotación:

– Las de producción de energía eléctrica con potencia instalada no superior a 500 kW;

– Las acometidas de cualquier longitud y tensión nominal no superior a 30 kV, siempre que no soliciten su declaración de utilidad pública, en concreto, y no estén sometidas a evaluación ambiental.

Se entenderá por acometida, a los solos efectos de necesidad de obtención de autorizaciones administrativas reguladas en la legislación del sector eléctrico, a la instalación de nueva extensión de red, incluido, en su caso, el centro de seccionamiento, que tenga por finalidad atender un único punto de suministro o la evacuación de un único generador, sin perjuicio de la configuración de alimentación, en punta o en paso, anillo o bucle, de este con la red eléctrica. En caso de que esta instalación vaya a ser cedida a la empresa transportista o a la distribuidora de la zona, dicha cesión se deberá realizar al solicitar la autorización de explotación.

– Las modificaciones no sustanciales de las instalaciones de producción, transporte, distribución, líneas directas e infraestructuras eléctricas de las estaciones de recarga de vehículos eléctricos de potencia superior a 3.000 kW.

En estos casos con la solicitud de autorización de explotación deberá acompañarse la documentación de diseño, finalización de obras y superación de todas las pruebas, ensayos y controles exigida por la reglamentación de seguridad electrotécnica que acredite el cumplimiento de las condiciones de seguridad de las instalaciones y del equipo asociado , así como declaración responsable y de conformidad firmada por el solicitante, aceptando el condicionado o los informes favorables de las distintas administraciones, organismos, empresas de servicio público o de servicios de interés económico general con bienes o derechos a su cargo afectados por la instalación eléctrica, o de haberlos solicitado fehacientemente a los mismos y haber transcurrido más de veinte días sin respuesta.»

Tres. Se modifica el apartado b) del artículo 3, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 3. Clasificación de las instalaciones

Las instalaciones eléctricas sometidas a autorización administrativa que entran dentro del ámbito de aplicación de este decreto se clasifican en los siguientes grupos:

[…]

b) Grupo segundo.

Las instalaciones no incluidas en el grupo primero siguientes:

– Las de producción, incluyendo sus infraestructuras de evacuación;

– Las redes de distribución de energía eléctrica;

– Las líneas directas, y

– Las acometidas.

Forman parte también de este grupo todas las infraestructuras eléctricas de las estaciones de recarga de vehículos eléctricos de potencia superior a 3.000 kW.»

Cuatro. Se modifica el apartado 1 del artículo 4, que queda de la siguiente manera:

"Artículo 4. Órganos competentes

1. Las autorizaciones administrativas para la ejecución, ampliación, modificación, transmisión y cierre, temporal o definitivo, de las instalaciones eléctricas que estén sujetas a las mismas, así como su declaración de utilidad, en concreto, serán otorgadas por:

a) El centro directivo competente en energía de la conselleria que tenga atribuida esta materia, en los siguientes casos:

– Las de producción, incluyendo sus infraestructuras de evacuación, cuya potencia instalada a autorizar sea superior a 10 MW eléctricos.

– Todas las de la red de transporte secundario.

– Las de las redes de distribución cuya tensión nominal en alguna de las partes a autorizar sea superior a 66 kV, así como todas las que sean interprovinciales con independencia de su tensión nominal.

– Las acometidas cuya tensión nominal sea superior a 66 kV, así como todas las que sean interprovinciales con independencia de su tensión nominal.

– Las líneas directas cuya tensión nominal sea superior a 66 kV, así como todas las que sean interprovinciales con independencia de su tensión nominal.

– La autorización de explotación en el supuesto de que la instalación afecte a más de una provincia.

b) Los servicios territoriales competentes en energía de la conselleria que tenga atribuida esta materia, para el resto de las instalaciones, incluidas todas las infraestructuras eléctricas de las estaciones de recarga de vehículos eléctricos de potencia superior 3.000 kW. Asimismo, para la emisión de la autorización de explotación de todas las instalaciones eléctricas ubicadas en la respectiva provincia donde se implante la instalación.»

Cinco. Se modifica el apartado 2 del artículo 5, que queda de la siguiente manera:

"Artículo 5. Presentación de solicitudes

[…]

2. A la solicitud se acompañará la documentación a que se hace referencia en el presente Decreto y la exigida, en su caso, por la legislación específica aplicable.

En todo caso, la solicitud de autorización administrativa irá acompañada de la siguiente documentación:

–Aquella que acredite la capacidad del solicitante en los términos que se señalan en el presente decreto.

–Anteproyecto de la instalación que deberá contener:

A) Memoria en la que se consignen las especificaciones siguientes:

1) Ubicación de la instalación o, cuando se trate de líneas de transporte o distribución de energía eléctrica, origen, recorrido y fin de la misma.

2) Objeto de la instalación.

3) Características principales de la misma.

4) Justificación de la necesidad de la instalación y de que no genera incidencias negativas en el sistema.

5) En su caso, las instalaciones a desmontar asociadas a la instalación proyectada, todo ello sin perjuicio de que se requieran las autorizaciones administrativas reguladas en la LSE.

B) Puntos de conexión de la infraestructura eléctrica. Se indicará claramente el punto o puntos, si fuera el caso, de la red existente a la que se pretenden conectar las instalaciones de las que se solicita autorización, señalando, para cada uno de ellos, el emplazamiento geográfico, el titular y las características que lo definan.

C) Planos de la instalación proyectada y, en su caso, a desmontar a escala mínima 1:50.000.

D) Presupuesto estimado de la misma.

E) Relación detallada de afecciones a administraciones públicas, organismos y, en su caso, empresas de servicio público o de servicios de interés general con bienes o servicios a su cargo afectadas por la instalación y motivos de la afección.

F) Cuando proceda, según lo establecido en el presente decreto, separata de la parte de la documentación que sea de interés para las administraciones públicas, organismos y, en su caso, empresas de servicio público o de servicios de interés general con bienes o servicios a su cargo, afectadas por la instalación.»

Seis. Se modifica el apartado 1 del artículo 6, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 6. Obligación de resolver y silencio administrativo

1. El órgano competente resolverá sobre las solicitudes objeto de este decreto, de autorización administrativa previa, declaración de utilidad pública en concreto y autorización administrativa de construcción para la ejecución, ampliación y modificación de instalaciones eléctricas, de autorización de transmisión y de autorización de cierre, definitivo o temporal, de las mismas, y notificará las resoluciones en el plazo máximo de seis meses para las del grupo primero, y de tres meses para las del grupo segundo, a contar desde la fecha de registro de entrada de la solicitud o, en caso de que sea de aplicación, la fecha en que la solicitud haya sido admitida a trámite.»

Siete. Se modifica el apartado 1 del artículo 9, que queda de la siguiente manera:

"Artículo 9. Procedimiento de autorización

1. Información pública

Las solicitudes de autorización administrativa previa se someterán al trámite de información pública durante el plazo de veinte días, a cuyo efecto se insertará un anuncio extracto de las mismas en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*  o boletín oficial de la provincia respectiva, según el ámbito territorial del órgano competente para resolverlas.

Cuando se solicite la declaración de utilidad pública, en concreto, de las instalaciones eléctricas que tengan reconocida con carácter general tal declaración en la legislación básica del sector eléctrico, se someterán al trámite de información pública de conformidad con lo establecido por esta y la legislación de expropiación forzosa.

Cuando el proyecto de la instalación objeto de solicitud de autorización administrativa previa esté sometido a la legislación de evaluación ambiental y esta exija información pública de la documentación ambiental y del proyecto, esta se realizará de acuerdo con lo determinado por dicha legislación. De igual modo se procederá en caso de que la construcción y puesta en servicio de la instalación esté afectada por otras legislaciones sectoriales o específicas que exijan previamente trámite de información pública del proyecto, en estos casos la persona interesada deberá solicitarlo expresamente, y acompañar la documentación oportuna que deba ser sometida a dicho trámite.

En el supuesto de que se solicite simultáneamente la autorización administrativa previa y la declaración, en concreto, de utilidad pública, la información pública a que se refieren los párrafos anteriores se efectuará conjuntamente para ambas solicitudes, así como para la evaluación ambiental, cuando esta se aplique al proyecto, incluso para la exigida por otras legislaciones sectoriales que se le apliquen, siempre que se solicite expresamente y se aporte la documentación preceptiva. A tal efecto, en los anuncios, comunicaciones y edictos que se deban hacer se harán constar las regulaciones y artículos de estas que exigen el precitado trámite de información pública.

Para el caso de que el trámite de información pública se efectúe conjuntamente, tal y como dispone el párrafo precedente, el plazo para cumplimentarlo deberá ser el de mayor duración de los recogidos en las distintas regulaciones sectoriales o específicas.

En el supuesto de que la instalación afecte a más de una provincia, corresponderá tramitar el expediente al servicio territorial competente en materia de energía en el que recaiga la mayor parte de la longitud del trazado en caso de líneas eléctricas, o la mayor parte del área de la superficie ocupada por los equipos principales de la instalación correspondiente.

Las modificaciones no sustanciales de los proyectos en tramitación que se produjeran como consecuencia de la estimación de alegaciones presentadas por particulares o de la imposición de condicionados y medidas correctoras establecidas en el trámite de consultas a las que se refiere el apartado 4 de este artículo, siempre y cuando se cuente con la cesión del correspondiente derecho de las personas propietarias afectadas, no se someterán a información pública de nuevo.

Durante el plazo de información pública las personas interesadas podrán formular las alegaciones que estimen oportunas.»

Ocho. Se modifican los apartados 1 y 2 del artículo 11, que quedan redactados de la siguiente manera:

"Artículo 11. Aprobación del proyecto de ejecución

1. Solicitud

La persona solicitante, o titular de la autorización administrativa previa cuando esta se haya otorgado, presentará una solicitud de autorización administrativa de construcción junto con:

– El proyecto técnico de ejecución firmado por persona técnica competente, elaborado conforme a los reglamentos técnicos, especificaciones particulares de las empresas distribuidoras aprobadas por la administración competente y demás normas técnicas aplicables.

– Una declaración responsable que acredite el cumplimiento de la normativa que le sea de aplicación firmada por la persona autora del proyecto técnico de ejecución.

– En el caso de instalaciones que vayan a ser cedidas a la empresa transportista única o empresa distribuidora de la zona, y se tramiten por la empresa promotora, documento de conformidad con el proyecto por parte de la empresa transportista o distribuidora.

– Además del resto de documentación que aplique a la solicitud en función de sus características y emplazamiento.

En el supuesto de que la instalación afecte a más de una provincia, corresponderá tramitar el expediente al servicio territorial competente en materia de energía en el que recaiga la mayor parte de la longitud del trazado en caso de líneas eléctricas, o la mayor parte del área de la superficie ocupada por los equipos principales de la instalación correspondiente.

Se presentarán en forma de separata aquellas partes del proyecto que afecten a bienes, instalaciones, obras o servicios, centros o zonas dependientes de otras administraciones, organismos o empresas de servicio público o de servicios de interés general, para que éstas establezcan el condicionado técnico procedente.

En el caso de que se solicite la tramitación conjunta de la autorización administrativa previa y de la autorización administrativa de construcción, la documentación a presentar junto al proyecto contendrá las menciones previstas en los apartados 2.A).4) y 2.B) del artículo 5 del presente decreto.

2. Condicionados técnicos

El órgano territorial competente en materia de energía remitirá las separatas o el proyecto presentado a las distintas Administraciones, organismos o empresas de servicio público o de servicios de interés general afectadas, al objeto de que establezcan el condicionado técnico procedente en el plazo de veinte días.

En el caso de solicitudes de autorización administrativa de instalaciones que vayan a ser cedidas a la empresa transportista o a la distribuidora de la zona, y sean realizadas directamente por la persona solicitante o promotora, se remitirá a estas la documentación técnica y de evaluación ambiental completas de la instalación.

No será necesario obtener dicho condicionado:

a) Cuando por las distintas Administraciones, organismos y empresas mencionadas hayan acordado con la Conselleria de Infraestructuras y Transporte normas de carácter general para el establecimiento de las instalaciones o para el cruce o contigüidad de las líneas eléctricas con los bienes, instalaciones, obras, servicios, centros o zonas de su competencia.

b) Cuando remitidas las separatas correspondientes transcurra el plazo establecido sin haber recibido respuesta. En ese caso se tendrán por aprobadas las especificaciones técnicas propuestas por la persona solicitante de la instalación en el proyecto de ejecución.

c) Cuando la persona solicitante haya presentado, junto con la solicitud de autorización administrativa de construcción, una declaración responsable y de conformidad firmada por él, aceptando el condicionado o los informes favorables de las distintas administraciones, organismos o, en su caso, empresas de servicio público o de servicios de interés económico general con bienes o derechos a su cargo afectados por la instalación eléctrica, y que dichos informes han sido emitidos por estas con base en exactamente la misma documentación presentada con la solicitud de autorización. Junto a la declaración responsable y de conformidad, la persona solicitante acompañará copia de los citados condicionados e informes. En el caso de instalaciones destinadas a ser cedidas los condicionados deberán ser aceptados, además de por la persona solicitante, por la empresa cesionaria.

Se dará traslado al solicitante de los condicionados técnicos establecidos, para que, en el plazo de diez días, preste su conformidad o formule los reparos que estime procedentes.

La contestación de la persona solicitante se trasladará a la administración, organismos o empresas de servicio público o de servicios de interés general que emitió el correspondiente condicionado técnico para que, en el plazo de diez días, muestre su conformidad o reparos a dicha contestación. Transcurrido dicho plazo sin que la administración, organismos o empresas de servicio público o de servicios de interés general citados emitieran nuevo escrito de reparos sobre su condicionado, se entenderá la conformidad con la contestación al condicionado técnico efectuada por la persona solicitante.»

Nueve. Se modifican los apartados 1, 4 y 5 del artículo 12, que quedan redactados de la siguiente manera:

"Artículo 12. Autorización de explotación

1. Una vez ejecutado el proyecto se presentará la solicitud de autorización de explotación ante el servicio territorial correspondiente, a la que se acompañará toda la documentación exigida por la regulación del sector eléctrico y de seguridad industrial aplicable a la instalación, así como por las autorizaciones administrativas previa y de construcción.

Se indicará el presupuesto real de ejecución, y la parte que haya sido sufragada por terceras personas distintas de la persona solicitante de dicha autorización.

[…]

4. Las autorizaciones de explotación serán otorgadas por el órgano competente establecido en el artículo. Cuando la autorización corresponda al centro directivo competente en materia de energía, la documentación anterior se presentará ante el servicio territorial competente para su instrucción, quien la elevará a aquel, junto con su informe, para autorización.

5. En los supuestos de instalaciones realizadas por terceras personas y que vayan a cederse a la empresa transportista única o distribuidora de la zona antes de su puesta en servicio, se aportará por la persona cesionaria al mismo tiempo que se solicite la autorización de explotación, copia del acuerdo o contrato de cesión firmado por ambas partes, dando su conformidad a la cesión y copia del convenio de resarcimiento frente a terceras personas cuando este se haya suscrito. La resolución recogerá de forma expresa la cesión de la instalación antes del otorgamiento de la autorización de explotación.»

Diez. Se modifica el artículo 13, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 13. Modificaciones no sustanciales

1. Tendrán la consideración de modificaciones no sustanciales las establecidas con este carácter en el artículo 115.3 del Real decreto 1955/2000, de 1 de diciembre, por el que se regulan las actividades de transporte, distribución, comercialización, suministro y procedimientos de autorización de instalaciones de energía eléctrica; así como las que no se encuentren incluidas en el ámbito de aplicación del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.

2. [Suprimido]

3. Para las modificaciones no sustanciales, no se precisará autorización administrativa previa, ni autorización administrativa de construcción, debiendo únicamente obtener la autorización de explotación. Para la solicitud de autorización de explotación se procederá conforme a los dispuesto en el artículo 12, aportando, además, la documentación técnica acreditativa del cumplimiento de las condiciones de seguridad de las instalaciones y del elemento modificado. Por la propia naturaleza de las modificaciones no sustanciales, independiente de lo indicado el artículo 12.3, las instalaciones afectadas podrán permanecer en servicio en todo momento.

En ningún caso procederá a la emisión de autorizaciones de explotación para las modificaciones en instalaciones complementarias tales como alumbrado, climatización, ventilación, telecomunicaciones, sistemas de protección contra incendios y mantenimiento de obra civil, que no impliquen cambio retributivo. En estos casos, las modificaciones deberán cumplir, en todo caso, los reglamentos de seguridad que les sean de aplicación.

4. Reglamentariamente se desarrollará un procedimiento de solicitud conjunta para todas las modificaciones no sustanciales de instalaciones de transporte o distribución ejecutadas en el semestre anterior, con independencia de que puedan presentarse solicitudes individualizadas.»

Once. Se modifica el apartado 2 del artículo 15, que queda redactado de la siguiente manera:

"Articulo 15. Modificaciones no sustanciales

[…]

2. Para las modificaciones no sustanciales, no se precisará autorización administrativa previa, ni autorización administrativa de construcción, debiendo únicamente obtener la autorización de explotación. Para la solicitud de autorización de explotación se procederá conforme a los dispuesto en el artículo 18, aportando, además, la documentación técnica acreditativa del cumplimiento de las condiciones de seguridad de las instalaciones y del elemento modificado. Por la propia naturaleza de las modificaciones no sustanciales, independiente de lo indicado el artículo 12.3, las instalaciones afectadas podrán permanecer en servicio en todo momento.

En ningún caso procederá a la emisión de autorizaciones de explotación para las modificaciones en instalaciones complementarias tales como alumbrado, climatización, ventilación, telecomunicaciones, sistemas de protección contra incendios y mantenimiento de obra civil, que no impliquen cambio retributivo. En todo caso, estas modificaciones deberán cumplir los reglamentos de seguridad que les sean de aplicación.»

Doce. Se modifica el apartado 1 del artículo 16, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 16. Solicitud de las autorizaciones administrativas previa y de construcción

1. Se presentará conjuntamente la solicitud de las autorizaciones administrativa previa y de construcción para la ejecución, ampliación o modificación sustancial de instalaciones eléctricas sujetas a las mismas junto con:

– El proyecto técnico de ejecución firmado por persona técnica competente, elaborado conforme a los reglamentos técnicos, especificaciones particulares de las empresas distribuidoras aprobadas por la administración competente y demás normas técnicas aplicables.

En la memoria del proyecto se justificará el cumplimiento de las menciones previstas en los apartados 2.A.4) y 2.B) del artículo 5 del presente decreto.

Además, el proyecto técnico deberá llevar la hoja resumen firmada por la persona técnica proyectista y la persona titular, en la que, además de las características técnicas y administrativas de la instalación (titular, situación, tensión, longitud, etc.), deberán indicarse claramente las administraciones, organismos y empresas de servicio público o de servicios de interés general afectadas por la instalación, incluida la mención expresa de si precisan o no estimación o declaración de impacto ambiental, y de que se cumplen las condiciones de paso por zonas habitadas.

– Una declaración responsable que acredite el cumplimiento de la normativa que le sea de aplicación firmada por la persona autora del proyecto técnico de ejecución.

– Copia de los informes o condicionados emitidos por las distintas administraciones, organismos o, en su caso, empresas de servicio público o de servicios de interés económico general con bienes o derechos a su cargo afectados por la instalación eléctrica objeto de solicitud de las autorizaciones, o copia fehaciente de haberlos solicitado a cada uno de ellos con una antelación mínima de 20 días y no haber obtenido respuesta de aquellos, extremo este que será objeto de declaración expresa por la persona interesada. Las personas interesadas al realizar directamente las peticiones de estos informes y condicionados a los citados organismos, indicarán expresamente a estos en la solicitud que lo hacen de acuerdo con el presente precepto, y los efectos para la continuación del trámite en caso de que no respondan en el referido plazo. No obstante, los informes y condicionados emitidos antes de la resolución de las autorizaciones administrativas deberán ser inmediatamente comunicados por la persona interesada al órgano territorial competente de energía y serán tenidos en cuenta.

A la anterior documentación se acompañará una declaración responsable y de conformidad con el condicionado o los informes favorables de las distintas administraciones, organismos o, en su caso, empresas de servicio público o de servicios de interés económico general con bienes o derechos a su cargo afectados por la instalación eléctrica, y que dichos informes han sido emitidos por estas con base en exactamente la misma documentación presentada con la solicitud de las autorizaciones. En el caso de instalaciones destinadas a ser cedidas los condicionados deberán ser aceptados, además de por la persona solicitante, por la empresa cesionaria.

– El resto de documentación que aplique a la solicitud en función de las características técnicas y emplazamiento de la instalación eléctrica.»

Trece. Se modifica el artículo 19, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 19. Autorización de transmisión de instalaciones

1. La transmisión de las instalaciones de transporte, distribución, producción y líneas directas requerirá autorización administrativa previa en los términos establecidos en legislación básica del sector eléctrico y lo establecido en el presente decreto como desarrollo de la misma.

2. La solicitud de autorización de transmisión se presentará por quien pretende adquirir la titularidad de la instalación dirigida al órgano territorial competente en materia energía por razón del emplazamiento e irá acompañada, además de los documentos exigidos con carácter general por el procedimiento administrativo común, de la siguiente documentación:

a) Acreditación de disponer, en el momento de formular la solicitud, de las capacidades legal, técnica y económica exigidas por la actividad correspondiente al tipo de instalación cuya transmisión se solicita.

b) Declaración de la persona titular de la instalación en la que manifieste su voluntad de transmitirla a favor de la persona solicitante.

c) Identificación de la instalación interesada con referencia a las autorizaciones administrativas que ampararon su construcción y, en su caso, puesta en servicio.

Sin perjuicio de la aplicación de la tasa correspondiente, podrán acumularse en una misma solicitud de autorización de transmisión más de una instalación, debiendo quedar cada una de ellas perfectamente identificadas en la documentación antes indicada.

3. La solicitud de autorización de transmisión será resuelta en el plazo máximo de tres meses por el órgano que la autorizó o tenga atribuida la competencia para otorgar la autorización administrativa previa de la instalación interesada. En aquellos casos en que la resolución no corresponda al órgano territorial competente en materia energía, este una vez instruido completamente el procedimiento, remitirá la solicitud, junto con su informe, al centro directivo competente en materia de energía que la tenga atribuida.

Transcurrido el plazo máximo indicado para resolver, la solicitud de autorización de transmisión se entenderá denegada, pudiendo las personas interesadas interponer los recursos administrativos previstos por la legislación de procedimiento común.

La resolución que autorice la transmisión de la instalación expresará que su eficacia queda condicionada a que la persona titular de la misma, y futura adquirente, acredite ante el órgano autorizante en el plazo máximo de seis meses, a contar desde la fecha en que se notifique la resolución a la persona solicitante:

a) la efectiva transmisión de la instalación, aportando copia de la documentación justificativa del negocio jurídico llevado a cabo junto con la entrega.

b) cuando proceda, la constitución por la persona autorizada de las nuevas garantías económicas para el desmantelamiento de la instalación y la restitución o restauración de los terrenos y medio ambiente afectados en sustitución de las que hubieran sido impuestas a la anterior persona titular, o que fueran exigibles de acuerdo por la legislación vigente en el momento del otorgamiento de la autorización de transmisión. Únicamente procederá la devolución de las garantías económicas a la anterior persona titular de la instalación cuando hayan sido constituidas, debidamente actualizadas, por la persona adquirente.

Si en el plazo de seis meses la persona titular de la autorización de transmisión no acredita debidamente el cumplimiento de ambas condiciones, se producirá de forma automática la caducidad de la misma.

La resolución recogerá expresamente que no podrá ejercerse la actividad del sector eléctrico asociada a la instalación cuya transmisión se solicita en tanto en cuanto no se dé cumplimiento a las referidas condiciones. Asimismo, expresará que una vez cumplidas estas, la nueva persona titular de la instalación quedará subrogada en todos los derechos, deberes y obligaciones que tenía la anterior persona titular y exija la regulación de la actividad.

4. Una vez acreditados los requisitos impuestos para la efectiva transmisión de la instalación el órgano competente en materia de energía correspondiente procederá de oficio a modificar la titularidad de la instalación en los registros administrativos de su competencia, así como a dar traslado, cuando así corresponda, del cambio de titular a otros órganos o administraciones.

Asimismo, se notificará el cambio de titularidad efectivo a los ayuntamientos en que radique la instalación cuando se trate de instalaciones de producción de energía eléctrica.»

Catorce. Se modifica el apartado 1 del artículo 20, que queda de la siguiente manera:

"Artículo 20. Autorización de cierre de instalaciones

1. Solicitud

La persona titular de una instalación de producción, transporte o distribución de energía eléctrica que pretenda el cierre de la misma deberá solicitar autorización administrativa de cierre al órgano competente para autorizar la instalación eléctrica de que se trate.

La persona titular de la instalación acompañará a la solicitud un proyecto de cierre, que deberá contener, como mínimo, una memoria, en la que se detallen las circunstancias técnicas, económicas, ambientales o de cualquier otro orden, por las que se pretende el cierre, así como los planos actualizados de la instalación a escala adecuada.

La solicitud se podrá acompañar de un plan de desmantelamiento de la instalación, en el supuesto de que la persona solicitante así lo pretenda.

En el caso de los desmontajes asociados a una nueva instalación, estos no tendrán la consideración de cierre de instalaciones y se tramitarán conjuntamente con aquella, siempre que sea de la misma titularidad o se presente el consentimiento de la persona titular.»

Quince. Se modifica el apartado 3 de la disposición adicional primera, que queda redactado de la siguiente manera:

"Primera. Expropiación y servidumbre

[…]

3. Las publicaciones que, de conformidad con lo establecido en el citado Real decreto 1955/2000 y en la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas, se deban realizar en el «*Boletín Oficial del Estado*» se realizarán en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*.»

Dieciséis. Se modifica la disposición adicional cuarta, que queda redactada de la siguiente manera:

"Disposición adicional cuarta. Formato de la documentación gráfica de los anteproyectos, proyectos y finales de obra

La documentación gráfica principal que define las instalaciones de los anteproyectos, proyectos y finales de obra de las instalaciones objeto del presente decreto debe cumplir las especificaciones de georreferenciación definidas en el Real decreto 1071/2007, de 27 de julio, por el que se regula el Sistema Geodésico de Referencia Oficial en España, estará georreferenciada en el sistema de referencia ETRS89 (European Terrestrial Reference System 1989), y la proyección cartográfica oficial elegida será la UTM referida al Huso 30 Norte (EPSG: 25830) y se presentará en formato SHP compatible con la cartografía de l'Institut Cartogràfic Valencià.»

CAPÍTULO II

*Comercio*

*Artículo 117. Modificación de la Ley 3/2011, de 23 de marzo, de la Generalitat, de comercio de la Comunitat Valenciana*

La Ley 3/2011, de 23 de marzo, de la Generalitat, de comercio de la Comunitat Valenciana, queda modificada como sigue:

Uno. Se modifican los apartados 5 y 6 del artículo 21, que quedan redactados de la siguiente manera:

"Artículo 21. Zonas de gran afluencia turística

[…]

5. Reglamentariamente se determinará el procedimiento para la solicitud de la declaración de las zonas de gran afluencia turística, así como para su prórroga, modificación o revocación. Igualmente, reglamentariamente se determinará la documentación que deberá constar en el expediente.

Sin perjuicio de lo anterior, en los casos de solicitud de declaración de una nueva zona de gran afluencia turística promovida por el ayuntamiento, este deberá aportar junto a la solicitud, el acuerdo del órgano competente y la acreditación de la audiencia a las personas interesadas, la documentación acreditativa de las circunstancias que justifican dicha declaración o una declaración responsable de que tales circunstancias se dan en el municipio o en la zona para la que se solicita tal condición; sin perjuicio de las facultades de comprobación, control e inspección del órgano competente de la Generalitat.

6. La declaración de zona de gran afluencia turística, a efectos de esta ley, tendrá una vigencia indefinida, salvo que quede acreditado que han cambiado las circunstancias que dieron lugar a dicha declaración. En tal caso, la dirección general competente en materia de comercio podrá proceder a la modificación o revocación de la declaración.»

Dos. Se añade un apartado 4 al artículo 47, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 47. Ordenanzas Municipales

[…]

4. Las ordenanzas municipales no podrán exigir a quienes son titulares de la autorización haber satisfecho todas las obligaciones con las haciendas locales para el ejercicio de la venta no sedentaria, salvo en el caso de que se trate de obligaciones tributarias vinculadas directamente al desarrollo de esta modalidad de venta.»

Tres. Se modifica el apartado 1 de la disposición transitoria cuarta, que queda redactado de la siguiente manera:

"Disposición transitoria cuarta. Zonas de gran afluencia turística.

1. Las zonas de gran afluencia turística que ya estén declaradas en el momento de la entrada en vigor de esta ley mantendrán su vigencia con carácter indefinido en los términos del artículo 21.6.»

CAPÍTULO III

*Turismo*

*Artículo 118. Modificación de la Ley 15/2018, de 7 de junio, de la Generalitat, de turismo, ocio, y hospitalidad de la Comunitat Valenciana*

La Ley 15/2018, de 7 de junio, de la Generalitat, de turismo, ocio, y hospitalidad de la Comunitat Valenciana, queda modificada como sigue:

Uno. Se modifica la letra d) del artículo 3, que queda redactada de la siguiente manera:

"Artículo 3. Definiciones básicas

A los efectos de esta ley y de la normativa que la desarrollo, se entiende por:

[…]

d) Empresa turística: persona física o jurídica, o comunidad de bienes, que, en nombre propio, de forma permanente o temporal y con ánimo de lucro, se dedica al desarrollo de una actividad turística o a la prestación de algún servicio turístico.»

Dos. Se añaden las letras i), j) y k) al apartado 3 del artículo 9, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 9. Consejo Valenciano de Turismo

[…]

3. Corresponden al Consejo Valenciano del Turismo, entre otras, las siguientes funciones:

a) Informar sobre aspectos concretos del turismo de la Comunitat Valenciana y valorar el conocimiento existente sobre el mismo, para lo que podrá solicitar documentación a otras entidades, así como recabar asistencia técnica especializada.

b) Conocer la planificación turística y formular cuantas propuestas estime adecuadas para que pueda contribuir al fomento, la promoción, la competitividad y el desarrollo del sector turístico en la Comunitat Valenciana.

c) Conocer los proyectos de aquellas disposiciones normativas de carácter general referidos al ordenamiento turístico.

d) Elaborar estudios, informes y dictámenes sobre aquellas cuestiones que, con carácter facultativo, se sometan a su consulta, a solicitud del Consell o de sus miembros.

e) Incidir en la formación de una conciencia general de la relevancia socioeconómica y cultural del turismo y de que el turismo puede contribuir de manera decisiva al desarrollo sostenible de la Comunitat Valenciana.

f) Velar por la mejor imagen turística de la Comunitat Valenciana.

g) Buscar en sus actuaciones el equilibrio entre los derechos de las usuarias y usuarios turísticos y los derechos de las vecinas y vecinos residentes en el territorio.

h) Elaborar un informe anual sobre las reuniones mantenidas y las actividades desarrolladas por el Consejo Valenciano del Turismo.

i) Impulsar el turismo sostenible, ético y responsable en la Comunitat Valenciana, de acuerdo con los principios del código ético del turismo valenciano y del código ético de la OMT.

j) Proponer acciones de desarrollo y mejora para el cumplimiento de los principios del código ético y para la comunicación con el Comité Mundial de Ética del Turismo.

k) Impulsar la formación de los agentes implicados en la actividad turística en ética y responsabilidad social y en la consecución de los objetivos de desarrollo sostenible.»

Tres. Se suprime el artículo 11.

Cuatro. Se modifica el apartado 2 del artículo 13, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 13. Estructura de Turisme Comunitat Valenciana

[…]

2. El Comité Estratégico de Gestión, como órgano encargado de la dirección estratégica y la evaluación y control de las líneas de actuación de la política turística a desarrollar por Turisme Comunitat Valenciana, contará con representación paritaria entre el sector público y el privado. El número de componentes de este comité será como máximo de 20.

Podrán formar parte de este comité las asociaciones de ámbito autonómico más representativas del sector turístico valenciano, el Consejo de Cámaras Oficiales de Comercio, Industria, Servicios y Navegación de la Comunitat Valenciana, las entidades titulares de las marcas turísticas de la Comunitat Valenciana, las universidades valencianas y centros de conocimiento, las organizaciones sindicales y la FVMP.

A efectos de la vertebración turística que persigue el objeto de esta ley, al menos dos de los veinte componentes del comité estratégico estarán reservados a personas cuya representatividad, bien sea del sector público o privado, sea del interior de la Comunitat Valenciana.

A efectos de determinar el número de representantes de entidades públicas, no se tendrá en cuenta a su secretario o secretaria, que ejercerá sus funciones con voz, pero sin derecho al voto.

En cualquier caso, el presidente o presidenta de este comité será quien ostente la titularidad del departamento competente en materia de turismo, y su voto tendrá carácter dirimente en caso de empate a efectos de adoptar acuerdos.»

Cinco. Se modifica el apartado 4 del artículo 53, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 53. Ejercicio de la actividad y prestación de servicios turísticos

[…]

4. La inexactitud, falsedad u omisión, de carácter esencial, de cualquier dato o información que se incorpore a una comunicación o declaración responsable, o la no presentación de la documentación que sea, en su caso, requerida para acreditar el cumplimiento de lo declarado o comunicado, determinará la imposibilidad de continuar con el ejercicio de la actividad y la prestación del servicio desde el momento en que se tenga constancia de tales hechos, sin perjuicio de las responsabilidades penales, civiles o administrativas a que hubiera lugar.

Asimismo, la resolución administrativa que declare tales circunstancias podrá determinar la obligación de la persona interesada de restituir la situación jurídica al momento previo al ejercicio de la actividad o del servicio correspondiente. Igualmente, podrá determinar la imposibilidad de instar un nuevo procedimiento con el mismo objeto durante un período máximo de cuatro años.

La resolución de este tipo de procedimientos administrativos deberá notificarse en el plazo máximo de seis meses desde su inicio.

Se considera, en todo caso, inexactitud, falsedad u omisión de carácter esencial en datos, manifestaciones o documentos aquella que afecte a:

a) La acreditación de los datos considerados necesarios para la inscripción registral, de conformidad con lo dispuesto reglamentariamente.

b) El riesgo para la seguridad de las personas y sus bienes.

c) Las garantías de responsabilidad contractual legalmente exigibles.

d) El informe municipal de compatibilidad urbanística para uso turístico favorable.

e) La disponibilidad de la declaración de interés comunitario o su exención, así como licencias, e informes urbanísticos y ambientales que en su caso procedan.»

Seis. Se modifica el artículo 55, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 55. Empresas y establecimientos turísticos

1. Son empresas turísticas las personas físicas o jurídicas, o comunidades de bienes, que, en nombre propio, con ánimo de lucro de manera profesional y habitual, bien de modo permanente o temporal, realicen cualquiera de las siguientes actividades o presten alguno de los siguientes servicios:

a) Alojamiento turístico.

b) Mediación turística y agencias de viajes.

c) Entretenimiento y ocio, turismo activo y ecoturismo.

d) Restauración.

e) Servicios complementarios.

f) Balneario, hotel balneario y villa termal.

2. Se consideran establecimientos turísticos los locales, instalaciones o infraestructuras estables abiertos al público y acondicionados de conformidad con la normativa en su caso aplicable, en los que las empresas turísticas y demás prestadores realicen o presten alguno de sus servicios. Asimismo, se considerarán establecimientos turísticos las viviendas de uso turístico.»

Siete. Se añade un nuevo apartado 3 en el artículo 97, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 97. Principios generales

[…]

3. Las personas responsables de cualquier infracción administrativa en materia turística, de acuerdo con lo previsto en los artículos 14.3 y 16.5 de la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas, se relacionarán electrónicamente con la administración en cualesquiera procedimientos sancionadores o diligencias. Asimismo, las notificaciones que se practiquen se realizarán mediante medios electrónicos, de acuerdo con lo previsto en el penúltimo párrafo del artículo 41.1 de la mencionada ley.»

*Artículo 119. Modificación del Decreto 62/1996, de 25 de marzo, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento regulador de la profesión de guía de turismo*

El Decreto 62/1996, de 25 de marzo, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento regulador de la profesión de guía de turismo, queda modificado como sigue:

Uno. Se modifica el artículo 8, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 8. Convocatoria

1. Las pruebas para la obtención de la habilitación de guía de turismo se convocarán periódicamente por la conselleria que ostente las competencias en materia de turismo.

El procedimiento se regirá por las bases expresadas en las respectivas convocatorias, que deberán ajustarse a lo dispuesto en el presente reglamento.

Cada convocatoria determinará el sistema, tribunal y demás circunstancias que procedan.

2. Se considera poseer la cualificación profesional necesaria, a los solos efectos de esta habilitación, sin necesidad de superar las pruebas que se convoquen al efecto, cuando, además de poder acreditar el dominio de una lengua extranjera, nivel mínimo B2 del Marco Común Europeo de referencia para las lenguas, se esté en posesión de uno de los siguientes títulos académicos o equivalentes en su denominación o materia:

a) Técnico Superior en Guía, Información y Asistencias Turísticas.

b) Título de Técnico Superior de Información y Comercialización Turística.

c) Título de Técnico en Empresas y Actividades Turísticas.

d) Diplomatura en Empresas y Actividades Turísticas.

e) Título de Grado de Turismo.

f) Diplomatura en Turismo.

g) Doctorado en Turismo.

h) Determinados títulos oficiales universitarios, que podrán conllevar la convalidación de las siguientes unidades de competencia de la Cualificación Profesional de Guía de Turistas y Visitantes (HOT335\_3):

1. UC1069\_3. Interpretar el patrimonio y bienes de interés cultural del ámbito de actuación a turistas y visitantes.

2. UC1071\_3. Prestar servicios de acompañamiento y asistencia a turistas y visitantes y diseñar itinerarios turísticos.

Estos títulos oficiales son: Técnico Superior en Agencias de Viajes y Gestión de Eventos, Licenciatura/Grado Humanidades, Licenciatura/Grado Historia, Licenciatura/Grado Historia del Arte, Licenciatura/Grado Geografía, Licenciatura/Grado Geografía e Historia, Licenciatura/Grado Bellas Artes, Grado Conservación y Restauración de Bienes Culturales, Grado Geografía y Gestión del Territorio, Grado Arqueología, Grado Gestión Cultural), o cualquier otro equivalente en su denominación o materia.

3. Igualmente se considerará acreditado el requisito de poseer la cualificación profesional cuando, estando en posesión de un título oficial de ciclo formativo de grado superior, diplomatura, licenciatura o grado, no incluidos en el apartado anterior, o de la correspondiente credencial de homologación en el caso de títulos extranjeros, se haya obtenido además la acreditación de las unidades de competencia UC1069\_3 y UC1071\_3.»

Dos. Se modifica el artículo 9, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 9. Requisitos

Podrán acceder a las pruebas de habilitación de guía de turismo que se organicen en la Comunitat Valenciana las personas físicas que reúnan los siguientes requisitos:

a) Ser mayor de edad.

b) Estar en posesión de alguno de los siguientes títulos académicos:

– Diplomado o diplomada en Turismo.

– Diplomado o diplomada en Empresas y Actividades Turísticas.

– Técnico o técnica de Empresas y Actividades Turísticas.

– Técnico o técnica Superior de Guía, Información y Asistencia Turística.

– Técnico o técnica Superior en Información y Comercialización Turística.

– Grado, diplomatura o licenciatura universitaria.

– Cualesquiera otros equivalentes u homologados a los anteriores.

En el caso de títulos extranjeros, la persona interesada deberá acreditar su homologación por el órgano competente.

c) Acreditar el dominio de una lengua extranjera, del nivel que se establezca en cada convocatoria, del Marco Común Europeo de Referencia para las Lenguas, además del de una de las oficiales de la Comunitat Valenciana para personas solicitantes extranjeras, o lengua de signos, en su caso.»

Tres. Se modifica el artículo 11, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 11. Convalidación de conocimientos

1. Aquellas personas profesionales que acrediten poseer un título homologable al expresado en el apartado b) o c) del artículo 9, o de rango superior, tendrán derecho a convalidar sus conocimientos, quedando exentas de la superación de las pruebas de habilitación sobre aquellas materias de examen que coincidan con conocimientos suficientemente acreditados por la posesión de dichas titulaciones o idiomas o lengua de signos.

2. Se podrá incorporar, en cualquier momento, a la habilitación ya obtenida, nuevos idiomas extranjeros o lengua de signos, mediante la presentación de al menos el certificado del nivel del Marco Común Europeo de Referencia para las Lenguas exigido en la convocatoria anterior a la solicitud, sin necesidad de esperar a una nueva convocatoria de pruebas de habilitación.»

*Artículo 120. Modificación del Decreto 5/2020, de 10 de enero, del Consell, de regulación del estatuto del municipio turístico de la Comunitat Valenciana*

El Decreto 5/2020, de 10 de enero, del Consell, de regulación del estatuto del municipio turístico de la Comunitat Valenciana, queda modificado como sigue:

Uno. Se modifica el apartado 2 del artículo 5, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 5. Criterios

[…]

2. La acreditación del cumplimiento de estos criterios se realizará a través del sistema de inteligencia turística previsto en el artículo 48 de la LTOH, a través de cualquier otro sistema oficial de acreditación de datos y, en su defecto, a través de operaciones estadísticas específicas realizadas por los municipios solicitantes que garanticen la solvencia y la calidad de la información.

El sistema o sistemas de acreditación gozarán de publicidad y podrán realizarse a partir de la información estadística que figura en la página web de la entidad Turisme Comunitat Valenciana.»

Dos. Se modifica la letra f) del apartado 1 del artículo 9, que queda redactada de la siguiente manera:

"Artículo 9. Obligaciones

1. Para el reconocimiento de la condición de municipio turístico, el municipio deberá adoptar la hospitalidad como marco de referencia en la acción pública turística, así como cumplir las siguientes obligaciones:

[…]

f) Colaborar con medios locales en los planes de inspección contra el intrusismo y la competencia desleal que desarrolle la Generalitat. Esta colaboración interadministrativa se formaliza mediante el instrumento correspondiente y establece el procedimiento para recabar, de forma coordinada con los servicios territoriales de turismo, la información obtenida por los municipios necesaria para combatir el intrusismo en el sector turístico.»

Tres. Se modifica el apartado 3 del artículo 17, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 17. Iniciación

[…]

3. La presentación de la solicitud se realizará por medios electrónicos mediante el trámite telemático establecido al efecto en la sede electrónica de la Generalitat, accesible desde la misma o desde la Guía Prop de atención al ciudadano de la Generalitat. El órgano competente en materia de turismo dispondrá de los correspondientes enlaces en su página web.»

Cuatro. Se modifica el artículo 20, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 20. Causas

Dará lugar a la pérdida de la condición de municipio turístico o a la modificación de su categoría, la concurrencia de alguna de las siguientes circunstancias:

a) Desaparición de la concurrencia de los criterios obligatorios que dieron lugar al reconocimiento de la condición de municipio turístico.

b) Incumplimiento de alguna de las obligaciones establecidas en el capítulo III de este decreto, en especial las relativas a la colaboración con la Generalitat en la lucha contra el intrusismo establecidas en el instrumento correspondiente.

c) La renuncia expresa del municipio.»

*Artículo 121. Modificación del Decreto 7/2020, de 17 de enero, del Consell, de regulación de los órganos para la coordinación de la acción turística y del organismo público para la gestión de la política turística*

El Decreto 7/2020, de 17 de enero, del Consell, de regulación de los órganos para la coordinación de la acción turística y del organismo público para la gestión de la política turística, queda modificado como sigue:

Uno. Se modifica la letra a) del apartado 1 del artículo 8, que queda redactada de la siguiente manera:

"Artículo 8. Composición

1. El Consejo Valenciano del Turismo está compuesto por las siguientes personas:

a) Presidencia: la persona titular de la conselleria con competencias en materia de turismo.»

Dos. Se modifica la letra a) del apartado 1 del artículo 13, que queda redactada de la siguiente manera:

"Artículo 13. Composición

1. La Comisión Interdepartamental de Turismo está compuesta por los siguientes miembros:

a) Presidencia: la persona titular de la conselleria con competencias en materia de turismo.»

Tres. Se suprime el capítulo III, artículos 15, 16, 17 y 18.

Cuatro. Se modifica el apartado 1 del artículo 31, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 31. De la presidencia

1. El presidente o la presidenta de la entidad, que lo será a su vez del Comité Estratégico de Gestión y del Comité de Dirección, será la persona titular de la conselleria con competencias en materia de turismo y ostentará la superior representación de Turisme Comunitat Valenciana en todas sus relaciones con entidades públicas o privadas, con las salvedades que, en su caso, puedan establecerse.»

Cinco. Se modifica el apartado 2 del artículo 34, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 34. De la secretaría general

[…]

2. El nombramiento y cese de la persona titular de la Secretaría General de Turisme Comunitat Valenciana serán aprobados por el Comité de Dirección de la entidad, a propuesta de la persona titular de la Presidencia de la entidad.

El nombramiento recaerá sobre un jefe o una jefa de área de la entidad, sobre un funcionario o funcionaria con rango de subdirector o subdirectora general del departamento con competencias en materia de turismo que funcionalmente haya sido adscrito a la entidad, o sobre personal fijo de esta entidad que pertenezca al grupo A.»

*Artículo 122. Modificación del Decreto 10/2021, de 22 de enero, del Consell, de aprobación del Reglamento regulador del alojamiento turístico en la Comunitat Valenciana*

El Decreto 10/2021, de 22 de enero, del Consell, de aprobación del Reglamento regulador del alojamiento turístico en la Comunitat Valenciana, queda modificado como sigue:

Uno. Se modifica el título del Decreto, que queda redactado de la siguiente manera:

"Decreto 10/2021, de 22 de enero, del Consell, por el que se regula el alojamiento turístico en la Comunitat Valenciana"

Dos. Se modifica la redacción del apartado 4 del artículo 8, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 8. Características de los distintivos y técnicas de reproducción

[…]

4. Los archivos PDF editables de todos los distintivos a tamaño real necesarios para su producción quedarán a disposición de las personas interesadas en la página web del órgano competente en materia de turismo.»

Tres. Se modifica el apartado 2 del artículo 20, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 20. Ejercicio de la actividad de alojamiento turístico

[…]

2. La relación con las personas o entidades interesadas se realizará, tanto para las personas físicas como jurídicas, mediante medios electrónicos, de acuerdo con lo previsto en el artículo 14.3 de la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas. Asimismo, la notificación se realizará mediante medios electrónicos, de acuerdo con lo previsto en el penúltimo párrafo del artículo 41.1 de la mencionada ley.»

Cuatro. Se modifican los apartados 1, 3, 4 y 5 del artículo 21, que quedan redactados en los términos siguientes:

"Artículo 21. Declaración responsable de inicio de actividad

1. Quienes pretendan desarrollar la actividad de alojamiento turístico, en cualquiera de sus modalidades, deberán presentar ante el servicio territorial de turismo de la provincia en la que se ubique el alojamiento, una declaración responsable en la que manifieste el cumplimiento de los requisitos previstos en los artículos siguientes que les sean de aplicación para la tipología pretendida, y, en su caso, clasificación, y el compromiso de mantenerlos durante el tiempo de vigencia de la actividad, mediante los impresos normalizados que estarán permanentemente disponibles en la página web del órgano competente en materia de turismo. Dicho órgano será competente para la ordenación, instrucción y resolución del procedimiento.

[…]

3. Para realizar la presentación telemática de la declaración responsable se accederá a la sede electrónica de la Generalitat [https://sede.gva.es](https://sede.gva.es ) o a través del buscador de trámites y servicios de la Guía Prop de atención a la ciudadanía de la Generalitat y se seleccionará el trámite correspondiente. El órgano competente en materia de turismo dispondrá de los correspondientes enlaces en su página web.

4. El órgano competente en materia de turismo mantendrá actualizados los contenidos y modelos normalizados mediante su publicación en la sede electrónica de la Generalitat y en la Guía Prop de atención a la ciudadanía de la Generalitat.

5. Con la declaración responsable se adjuntará:

a) En el caso de los establecimientos hoteleros:

1. Cuestionario de autoevaluación, en su caso.

2. Relación de habitaciones y/o unidades de alojamiento que integran el establecimiento hotelero.

3. Cualesquiera otros documentos que apoyen su clasificación.

b) En el caso de los bloques y conjuntos de apartamentos turísticos:

1. Relación de apartamentos que integran el bloque o conjunto.

c) En el caso de viviendas de uso turístico y empresas gestoras de viviendas de uso turístico:

1. Relación de viviendas de uso turístico, con informe municipal favorable de compatibilidad urbanística.

d) En el caso de campings y áreas de pernocta en tránsito para autocaravanas:

1. Relación de parcelas y plazas de aparcamiento y, en su caso, de las instalaciones fijas de que disponga.»

Cinco. Se modifica la letra a) del apartado 6 del artículo 25, que queda redactada de la siguiente manera:

"Artículo 25. Inscripción del establecimiento en el Registro de Turismo de la Comunitat Valenciana

[…]

6. Se considera, en todo caso, inexactitud, falsedad u omisión de carácter esencial en datos, manifestaciones o documentos aquella que afecte a:

a) Cualquier dato que necesariamente deba constar en la inscripción registral, de conformidad con lo dispuesto reglamentariamente.»

Seis. Se modifica el apartado 1 del artículo 27, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 27. Clasificación y reclasificación de oficio

1. La clasificación de los alojamientos turísticos se fijará con base en lo dispuesto en este decreto y se podrá revisar de oficio en cualquier momento, mediante el correspondiente expediente, en el que se oirá a la persona interesada.»

Siete. Se modifica el apartado 2 del artículo 29, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 29. Modificaciones y cese de la actividad

2. La persona titular de una empresa de alojamiento turístico, o que ejerza una actividad o preste el servicio de alojamiento turístico, deberá poner en conocimiento del servicio territorial de turismo competente cualquier modificación esencial que afecte a su actividad mediante la presentación de la correspondiente declaración responsable, incluyendo los ceses de actividad, y los cambios de titularidad o de mediadores en la prestación del servicio de alojamiento turístico.

En caso de establecimientos hoteleros, podrán comunicar los ceses temporales de la actividad dentro de su periodo de funcionamiento.»

Ocho. Se modifica el apartado 2 del artículo 31, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 31. Requisitos que deben cumplir los establecimientos

[…]

2. Los requisitos y condiciones mínimas de los distintos establecimientos de alojamiento turístico que se establecen en el presente decreto se entenderán sin perjuicio de lo que puedan establecer las disposiciones vigentes en materia de medio ambiente, construcción y edificación, instalación y funcionamiento de ascensores, de maquinaria, residuos, sanidad, urbanismo, actividades o autorización ambiental, seguridad, protección contra el ruido, salubridad y ahorro energético, instalaciones y suministro de agua, sistemas de prevención, extinción y evacuación en caso de incendios, accesibilidad y cualesquiera otras que les fueren de aplicación.

La comunicación por la administración competente de que alguno de los establecimientos inscritos en el Registro carece de la preceptiva autorización o licencia necesaria para el ejercicio de la actividad podrá dar lugar a la baja, previa tramitación del oportuno expediente, en el que se dará audiencia a la persona interesada.»

Nueve. Se añade un nuevo apartado 3 al artículo 40, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 40. Normas para la clasificación en grupos y categorías

[…]

3. Por razones de calidad, en las unidades de alojamiento de los establecimientos hoteleros de cualquier grupo, no se admitirá la instalación de literas.»

Diez. Se modifica el primer párrafo del artículo 44, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 44. Requisitos de seguridad, diseño y calidad en edificios de establecimientos hoteleros

Para los edificios de establecimientos hoteleros sin perjuicio de los requisitos establecidos por la normativa básica, se establecen los requisitos específicos siguientes:

a) En los espacios y salas comunes deberá asegurarse la calidad de aire interior establecida en la normativa de instalaciones térmicas en los edificios.

b) En todos los espacios de uso público del establecimiento, así como en habitaciones y cuartos de baño, se asegurarán las condiciones de confort térmico establecidas en la citada normativa de instalaciones térmicas.

c) Los cuartos de baño y, en su caso, cocinas, dispondrán de suministro de agua potable caliente y fría con las condiciones establecidas en la normativa de salubridad y calidad de agua de consumo humano.

d) La iluminación media en habitaciones y cuartos de baño seguirá las recomendaciones en materia energética publicadas por organismos autonómicos o estatales.

e) Los servicios higiénicos generales y cuartos de baño de habitaciones tendrán ventilación directa al exterior o, en su caso, dispondrán de dispositivos de renovación de aire que aseguren como mínimo las condiciones de ventilación establecidas en la normativa para cuartos de baño de viviendas.

f) Las habitaciones cumplirán, como mínimo, las mismas condiciones de iluminación natural y ventilación establecidas para las viviendas en la normativa de habitabilidad. Las zonas destinadas exclusivamente a personal dispondrán de las dotaciones y condiciones ambientales que establece la normativa en materia de seguridad y salud en los lugares de trabajo.

g) Los establecimientos de más de 30 habitaciones, que, conforme a la normativa vigente, no requieran de un plan de autoprotección, deberán disponer de un plan de emergencia. El plan deberá ser elaborado por persona técnica competente, conforme a los contenidos establecidos en la norma básica de autoprotección, y suscrito por la persona responsable de la actividad. Una copia del mismo deberá permanecer en el establecimiento.»

Once. Se modifica el apartado 4 y se añaden los nuevos apartados 5 y 6 en el artículo 46, que quedan redactados de la siguiente manera:

"Artículo 46. Clasificación en categorías

[…]

4. Los bloques y conjuntos de hasta doce apartamentos, estarán exentos de los espacios siguientes:

a) Recepción-Conserjería, si bien el servicio de recepción deberá seguir prestándose.

b) Terrazas, cuando sean exigibles.

c) Salones audiovisuales.

5. Los establecimientos de más de 30 apartamentos, o más de 60 plazas, que conforme a la normativa vigente no requieran de un plan de autoprotección, deberán disponer de un plan de emergencia. El plan deberá ser elaborado por técnico o técnica competente, conforme a los contenidos establecidos en la norma básica de autoprotección y suscrito por la persona responsable de la actividad. Una copia del mismo deberá permanecer en el establecimiento.

6. A los bloques y conjuntos se les aplicarán los mismos requisitos de seguridad, diseño y calidad que a los establecimientos hoteleros, previstos en el artículo 44.»

Doce. Se modifican los apartados 5 y 7 del artículo 50, que quedan redactados de la siguiente manera:

"Artículo 50. Definiciones

[…]

5. Se entiende por bungalow o cabaña la instalación fija de alojamiento que contiene como mínimo los elementos: dormitorio, con camas o literas, aseo (dotado al menos de lavabo, inodoro y ducha), salón comedor y cocina, pudiendo estar esta última integrada en el salón-comedor.

[…]

7. Se entiende por vivienda móvil (mobil-home) el albergue móvil que carece de cimentación, o que exclusivamente disponga de una base sin cimientos soterrados, sin que esté fijada de modo estable a la parcela. Dispondrán de camas o literas.»

Trece. Se modifican las letras a) y d) del apartado 2 del artículo 51, que quedan redactadas de la siguiente manera:

"Artículo 51. Clasificación y especialidades

[…]

2. Con base en la prestación de servicios específicos o a la existencia de determinadas instalaciones, los establecimientos de camping podrán solicitar y obtener del órgano competente en materia de turismo el reconocimiento de alguna de las especialidades que figuran a continuación, sin perjuicio de que deban reunir los requisitos exigibles para su clasificación en alguna de las categorías previstas en el número anterior.

a) Especialidad «resort»:

Los campings que destinen al menos un 40 por ciento de la superficie de la zona para estancia y alojamiento a la instalación de unidades o módulos de propiedad de la persona titular del establecimiento o personas operadoras turísticas, tipo cabaña, bungalow mobil-home o unidad singular, siempre que cuenten con un mínimo de 10 unidades, podrán obtener la especialidad de «resort». Dichas parcelas y unidades guardarán una imagen que responda a criterios de calidad, homogeneidad y uniformidad, y deberán ubicarse en zona delimitada y diferenciada del resto.

[…]

d) Especialidad bungalow park:

Podrán obtener la especialidad de bungalow park aquellos campings que ocupen hasta el 60 % de su superficie total con unidades en planta baja con posibilidad de buhardilla o módulos, propiedad de la persona titular del establecimiento o personas operadoras turísticas, tipo cabaña, bungalow, mobil-home o unidad singular siempre que destinen la superficie restante a viales interiores, zonas verdes, zonas deportivas o cualesquiera otros servicios de uso común.»

Catorce. Se modifican los apartados 1 y 3 del artículo 57, que quedan redactados de la siguiente manera:

"Artículo 57. Superficie y capacidad

1. La superficie total del camping, independientemente de su especialidad y clasificación, estará dividida en dos partes, una zona para estancia y alojamiento, que no podrá superar el 75 por ciento de dicha superficie total y que estará dividida en parcelas perfectamente delimitadas mediante setos verdes naturales o arbolado, y otra, constituida por el resto de la superficie del camping, destinada a viales interiores, zonas verdes, zonas deportivas o cualesquiera otros servicios de uso común.

[…]

3. Conforme a lo establecido en el párrafo primero del artículo 50.1 de este decreto, se podrá destinar hasta el 60 % de la superficie de la zona de estancia y alojamiento del camping a la instalación en parcelas de unidades en planta baja con posibilidad de buhardilla, tipo cabaña, bungalow, mobil-home o unidades singulares, siempre que no ocupen más del 70 % de la superficie de la parcela y cumplan los requisitos del anexo IV.

El límite del 60 % establecido en este artículo relativo a la superficie de la zona de estancia y alojamiento, no será de aplicación para la especialidad bungalow park, que podrá destinar hasta el 60 % de la superficie total.»

Quince. En relación con el artículo 64, se modifica la letra a) y se añade un nuevo párrafo, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 64. Definiciones

Se denomina alojamiento turístico rural el prestado en las modalidades de casa rural, hotel rural, bloques y conjuntos de apartamentos turísticos, viviendas de uso turístico y acampada en finca particular con vivienda habitada, de forma habitual y mediante precio, en zonas que no se encuentren en alguno de los siguientes supuestos:

a) Que su término municipal sea limítrofe con el mar.

b) Que se encuentren incluidos o vinculados a un Área Metropolitana.

c) Que el modelo de ocupación y uso del territorio de su término municipal sea urbano y no responda al modelo rural tradicional.

d) Que se ubiquen en zonas residenciales, aun cuando el municipio no se encuentre en los supuestos previstos en los apartados anteriores.

No obstante, lo anterior, con carácter excepcional y en supuestos concretos, los establecimientos de alojamiento previstos en la presente disposición podrán ubicarse en dichas zonas cuyo uso sea eminentemente agrícola, ganadero o forestal, o que presenten un interés medioambiental, cultural o visual que resulte acorde con la aplicación de otras políticas sectoriales y permita la dinamización económica del entorno.»

Dieciséis. Se modifica el apartado 1 del artículo 66, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 66. Casas rurales

1. Se entiende por alojamiento en casa rural el ofrecido de forma habitual y mediante precio, para su realización en un establecimiento que esté situado en una vivienda que ocupe la totalidad de un edificio o parte del mismo con salida propia a la parcela privada donde se ubica o a la vía pública, contando a lo sumo con planta baja, primero y bajo cubierta, salvo que por certificado municipal, se acredite una estructura original distinta y que puede cederse al completo en el caso de alojamiento en la modalidad de no compartido o permitiéndose, en el caso de la modalidad de alojamiento compartido la cesión por habitaciones, en cuyo caso el uso se compartiría con la persona propietaria o el personal designado por esta. La capacidad de uso público de las casas rurales será, como máximo, de 16 personas.»

Diecisiete. Se modifican los apartados 1 y 3 del artículo 68, que quedan redactados de la siguiente manera:

"Artículo 68. Hoteles, bloques y conjuntos de apartamentos turísticos y viviendas de uso turístico rurales

1. Que su capacidad de alojamiento no sea superior a 50 plazas o a 16 plazas en el caso de viviendas de uso turístico.

[…]

3. Que la localidad donde se ubique sea de menos de 5.000 habitantes. Únicamente podrán estar ubicados en localidades con mayor número de habitantes cuando el establecimiento esté situado en una entidad de carácter inframunicipal, o en suelo no urbanizable y haya obtenido la declaración de interés comunitario que atribuye el correspondiente uso y aprovechamiento turístico o, en su caso, disponga de exención conforme a la legislación urbanística vigente.»

Dieciocho. Se suprime el apartado 3 y se modifica el apartado 1 del artículo 69, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 69. Acampada en finca particular con vivienda habitad

1. Se entiende por alojamiento en acampada en finca particular con vivienda habitada el ofrecido, de forma habitual y mediante precio, para su realización en tienda de campaña, caravana o unidades de alojamiento singulares debidamente homologadas, en terrenos de propiedad particular en los que exista una vivienda habitada.

[…]

3. [Suprimido]"

Diecinueve. Se modifica el apartado 1 del artículo 70, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 70. Requisitos generales

1. Para desarrollar la actividad de alojamiento turístico rural, los establecimientos deberán disponer como mínimo, de:

a) Abastecimiento de agua y suministro de energía garantizados.

b) Suministro de agua apta para el consumo humano.

c) Sistemas autorizados de eliminación de residuos sólidos y de aguas residuales.

d) Botiquín de primeros auxilios.

e) Medidas de protección, prevención y extinción de incendios, exigiéndose como mínimo un extintor por planta y alumbrado de emergencia en la salida.

f) Información sobre servicios de farmacia, entidades financieras y recursos turísticos de la zona en que se encuentren ubicados.

g) Calefacción en habitaciones, cuartos de baño y zonas de uso común.»

Veinte. Se modifica el apartado 1 del artículo 74, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 74. Requisitos técnicos

1. Además de los requisitos específicos establecidos en el anexo V de este decreto, las casas rurales, para obtener la correspondiente clasificación como alojamiento turístico rural, deberán estar dotadas, como mínimo, de las siguientes instalaciones:

a) Agua caliente en cocina y cuartos de baño.

b) Puntos y tomas de luz en todas las habitaciones y zonas de uso común.

c) Un cuarto de baño completo, con bañera o ducha, para cada 6 plazas, incluidas las personas usuarias de la vivienda; dos cuartos de baño hasta 12 plazas, y tres cuando la capacidad exceda de 12 plazas. En el cómputo se descontarán los cuartos de baño incorporados a las habitaciones y el número de plazas de estas.»

Veintiuno. Se modifica el apartado 3 del artículo 77, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 77. Dotación de la finca, terreno y vivienda

[…]

3. Tanto el recinto como las instalaciones cumplirán con las medidas de prevención, protección y extinción de incendios previstas en la normativa municipal y en la dictada por la conselleria competente en materia de medio ambiente y prevención de incendios forestales que, en su caso, les sean de aplicación.

En el supuesto de estar situadas en montes o terrenos forestales, serán de aplicación a la acampada en finca particular las condiciones que, para las zonas de acampada, se establecen en el Decreto 233/1994, de 8 de noviembre, del Consell, por el que se regulan las acampadas y el uso de instalaciones recreativas en los montes de la Comunitat Valenciana, o norma que lo sustituya. En este caso, se comunicará a la conselleria competente en materia forestal y en materia de prevención de incendios forestales.»

Veintidós. En relación con el anexo I, se modifican los ítems siguientes, que quedan redactados de la siguiente manera:

"ANEXO I

SISTEMA DE CLASIFICACIÓN DE HOTELES Y HOTELES-APARTAMENTO

[…]

– Ítem 14. Material con la información regional disponible en la recepción, mediante cartelería/folletos o código QR.

[…]

– Ítem 54C. Equipamiento superior (el medio, más interruptor de luz de toda la habitación en el cabecero de la cama, y en el baño, y servicio común de refrigerio en pasillos).

[…]

– Ítem 68. Estación de carga, que puede ser de tipo inalámbrico para móviles.

[…]

– Ítem 99A. Equipamiento básico (espejo, 1 toalla de manos y una grande por persona, colgadores de toallas, rollo papel higiénico adicional, enchufe eléctrico al lado del espejo, cubo higiénico y banqueta).

[…]

– Ítem 129. Servicio de recepción 24 horas. La prestación de este servicio entre las 20:00 a las 08:00 horas podrá realizarse por personal localizado, además se deberá implantar un sistema automático que garantice el acceso y la seguridad de las personas usuarias.

[…]

– Ítem 143. Carta de servicios en papel/código QR en castellano/valenciano y otro idioma extranjero.

[…]

Comentarios a las llamadas numeradas con asterisco en los criterios:

6 Proporcionado en función del número de habitaciones. Se considerarán salones separados (tabicados, panelados) del resto de espacios. Las salas de reuniones no se considerarán en este apartado puesto que se puntúan en el área VI. En los establecimientos de menos de 40 plazas no será necesario que el salón este tabicado o panelado.

30 Podrán ofertarse habitaciones con mayor capacidad, máximo 4 plazas, siempre que cuenten con una superficie equivalente al mínimo previsto para una doble en este apartado más 5 m² por cada plaza que se incremente. Se podrán instalar camas supletorias en las habitaciones a petición del cliente o clienta, cualquiera que sea la superficie de la habitación para la que se solicite. No obstante, para poder publicitar su existencia, la superficie de las habitaciones deberá exceder, por cama, un 25 % de la mínima exigible, según la categoría, sin que, en ningún caso, puedan instalarse más de dos de estas camas por habitación. De igual manera, y bajo petición del cliente o clienta, podrá aumentarse la capacidad de la habitación, sin incrementar el número de camas, siempre que el ancho mínimo de estas sea de 1,35 m y la superficie de la habitación cumpla los mismos requisitos que para la instalación de camas supletorias.»

Veintitrés. Se modifican los apartados 2 y 4 del anexo II, que quedan redactados de la siguiente manera:

"ANEXO II

REQUISITOS DE CLASIFICACIÓN EXIGIBLES A LOS BLOQUES Y CONJUNTOS DE APARTAMENTOS TURÍSTICOS

2. INSTALACIONES

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  | *Superior* | *Primera* | *Estándar* |
| • Tomas de corriente en todas las habitaciones con indicador de voltaje (1) | SÍ | SÍ | SÍ |
| • Refrigeración (2):  En salas y salones comunes  En dormitorios del alojamiento  En salas y salones del alojamiento | SÍ  SÍ  SÍ | SÍ  -  SÍ | SÍ  -  - |
| • Calefacción (2):  En salas y salones comunes  En dormitorios del alojamiento  En salas y salones del alojamiento | SÍ  SÍ  SÍ | SÍ  SÍ  SÍ | SÍ  -  SÍ |
| • Teléfono. Línea exterior/Sustituible por conexión internet:  En interior alojamientos  En zonas de uso común | SÍ  SÍ | SÍ  SÍ | -  SÍ |
| • Teléfono. Línea interior con conexión con recepción o conserjería | SÍ | SÍ | - |
| • Agua caliente:  En áreas comunes  En alojamientos | SÍ  SÍ | -  SÍ | -  SÍ |

  

(1) El indicador de voltaje junto a las tomas de corriente podrá sustituirse por una indicación general de voltaje de todo el alojamiento, situado en lugar bien visible.

(2) Siempre con la posibilidad de conseguir una temperatura de conformidad con la legislación vigente en materia de ahorro energético. El control en la categoría superior deberá poder realizarse individualmente por cada recinto, y, en el resto de categorías, podrá ser común para todas las estancias.

4. DIMENSIONES MÍNIMAS

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  | *Superior* | *Primera* | *Estándar* |
| • Dormitorio doble en m2  incluido el armario | 12 | 10 | 8 |
| • Dormitorio principal (1) en m2, incluido el armario | 14 | 12 | 10 |
| • Dormitorio individual en m2  incluido el armario | 9 | 8 | 6 |
| Por cada plaza en litera m2  de más | - | 4,50 | 3,50 |
| • Estar-comedor-cocina en m2 | 26 | 22 | 18 |
| • Estar-comedor en m2 | 20 | 17 | 14 |
| • Cuartos de baño (2):  Superficie en m2  Dotación según n.º de plazas | SÍ  5  + 4 plazas  2 baños | SÍ  4  + 6 plazas  2 baños | SÍ  3,5  - |
| • Cocina en m2 | 8 | 7 | 5 |
| • Lavadero (3) | SÍ | SÍ | - |
| • Terraza (4):  Superficie en m2 | SÍ  8 | SÍ  6 | SÍ  4 |
| • Estudios en m² (5) (6) | 34 | 29 | 24 |

  

(1) Como mínimo uno por alojamiento.

(2) Los cuartos de baño estarán dotados de bañera o ducha, lavabo e inodoro.

(3) Solo en primera categoría, si el bloque cuenta con lavandería común con lavadoras y secadoras a disposición de los clientes y de las clientas en el propio recinto, no es necesario que cuente con este elemento como dotación obligatoria del alojamiento.

(4) No obligatoria en bloques y conjuntos urbanos.

(5) Unidades de alojamiento compuestas por una sala de estar comedor-dormitorio conjunta, cocina, incorporada o no, y cuarto de baño.

(6) No incluido cuarto de baño.»

Veinticuatro. Se modifica el apartado 2 del anexo IV, que queda redactado como sigue:

ANEXO IV

REQUISITOS DE CLASIFICACIÓN EXIGIBLES A LOS CAMPINGS

2. SERVICIOS SANITARIOS MÍNIMOS

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Dotación | 5\*\*\*\*\* | 4\*\*\*\* | 3\*\*\* | 2\*\* | 1\* |
| 1 | Lavabos por parcelas (1) | 1 cada 5 parc. | 1 cada 7 parc. | 1 cada 9 parc. | 1 cada 11 parc. | 1 cada 14 parc. |
| 2 | Lavabos por parcelas de acampada en cabinas individuales (1) | 1 cada 75 parc. | 1 cada 100 parc. | – | – | – |
| 3 | WC por parcelas (1) | 1 cada 5 parc. | 1 cada 7 parc. | 1 cada 9 parc. | 1 cada 11 parc. | 1 cada 14 parc. |
| 4 | Duchas por parcelas (1) | 1 cada 8 parc. | 1 cada 10 parc. | 1 cada 12 parc. | 1 cada 14 parc. | 1 cada 18 parc. |
| 5 | Fregaderos por parcelas de acampada (1) | 1 cada 10 parc. | 1 cada 11 parc. | 1 cada 12 parc. | 1 cada 14 parc. | 1 cada 18 parc. |
| 6 | Lavaderos por parcelas de acampada (1) | 1 cada 20 parc. | 1 cada 20 parc. | 1 cada 20 parc. | 1 cada 20 parc. | 1 cada 25 parc. |
| 7 | Vertederos evacuación de WC químicos sólo en campings que cuenten con parcelas en autocaravanas | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ |
| 8 | Suministro de agua caliente en lavabos, lavaderos y fregaderos | 100 % | 50 % | 25 % | 15 % | 10 % |
| 9 | Agua caliente en las duchas | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ |
| 10 | Toma de corriente junto a lavabos | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ | – |
| 11 | Bañeras y vestidores para bebés en recinto de servicios sanitarios generales de señoras y caballeros o en recinto independiente | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ | – |
| 12 | Servicios sanitarios para personas con discapacidad | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ |

  

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Características | 5\*\*\*\*\* | 4\*\*\*\* | 3\*\*\* | 2\*\* | 1\* |
| 1 | Lavabos con separaciones laterales individuales | 50 % | 25 % | – | – | – |
| 2 | Duchas con puerta | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ | – |
| 3 | Cabinas de ducha con separación para la ropa | 100 % | 50 % | 25 % | – | – |

  

(1) Para este cálculo no se computarán las parcelas equipadas con mobil-homes y/o bungalows propiedad de la persona titular del camping que faciliten el servicio sustitutivo, si bien, y en todo caso, se garantizarán las instalaciones mínimas previstas para una estrella.»

Veinticinco. Se modifican los apartados 1, 2, 3, 5 y 8 del anexo V, que quedan redactados de la siguiente manera:

"ANEXO V

REQUISITOS DE CLASIFICACIÓN EXIGIBLES A LAS CASAS RURALES

1. ENTORNO Y SITUACIÓN

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1\* | 2\* | 3\* | 4\* | 5\* |
| • Indicaciones de llegada al establecimiento mediante acceso señalizado o geolocalización | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ |
| • Acceso en vehículo hasta el alojamiento | – | – | SÍ | SÍ | SÍ |
| • Ausencia de impactos negativos derivados de fábricas, vías férreas, explotaciones agropecuarias… | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ |
| • Lugar de estacionamiento próximo al establecimiento | – | – | SÍ | SÍ | SÍ |

  

2. ESTRUCTURA Y ACONDICIONAMIENTO ZONA DE DESCANSO Y ASEO

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1\* | 2\* | 3\* | 4\* | 5\* |
| • Habitaciones (1):  Superficies y dotación de habitaciones, no incluidos cuartos de baño:  Dobles  Individuales | 10 m2  6 m2 | 10 m2  6 m2 | 12 m2  8 m2 | 13 m2  10 m2 | 14 m2  11 m2 |
| • Camas (2) | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ |
| • Papelera | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ |
| • Mesitas noche | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ |
| • Sillas | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ |
| • Armario con perchas | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ |
| • Punto de luz junto a las camas | – | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ |
| • Espejo | – | – | SÍ | SÍ | SÍ |
| • Mesa-escritorio | – | – | – | – | SÍ |

  

(1) Por cada plaza en litera 3,50 m² de más.

(2) Como mínimo de 1,35 x 1,80 metros en caso de ser dobles, y 0,90 x 1,80 metros sí son individuales. El colchón será de muelles o similar. En categoría cinco estrellas dispondrán de canapé o similar.

3. SERVICIOS HIGIÉNICOS SANITARIOS

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Superficies:  • Incorporados a habitaciones  • Ubicados en el resto del alojamiento | 2,5 m²  4 m² | 3,5 m²  4,5 m² | 3,5 m²  5 m² | 3,5 m²  5,5 m² | 4 m²  6 m² |
| • Lavabo | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ |
| • Espejo | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ |
| • Inodoro | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ |
| • Ducha / o bañera (1) | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ |
| • Bañera con hidromasaje | – | – | – | – | SÍ |
| •Toallero | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ |
| •Toma de corriente | – | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ |
| •Toma de corriente junto lavabo con indicador de voltaje | – | – | – | SÍ | SÍ |
| • Repisa para objetos de tocador | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ |
| • Mueble o similar para objetos de tocador | – | – | – | – | SÍ |
| • Secador de pelo | – | – | – | SÍ | SÍ |
| • Cubo higiénico | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ |
| • Banqueta | – | – | SÍ | SÍ | SI |

  

(1) En las categorías de una y dos estrellas la bañera tendrá una longitud mínima de 1,50 metros y la ducha una superficie mínima de 0,70 x 0,70 metros, o equivalente. En las categorías de tres y cuatro estrellas la bañera tendrá una longitud mínima de 1,60 metros y la ducha una superficie mínima de 0,90 x 0.90 metros, o equivalente. En la categoría de cinco estrellas la bañera tendrá una longitud mínima de 1,70 metros y la ducha una superficie mínima de 1 x 1 metros, o equivalente.

5. EQUIPAMIENTO GENERAL DE SERVICIOS

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1\* | 2\* | 3\* | 4\* | 5\* |
| • Cajas fuertes individuales | – | – | SÍ | SÍ | SÍ |
| • Plaza de aparcamiento | – | – | – | SÍ | SÍ |
| • Televisión color | – | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ |
| • Equipo de música | – | – | SÍ | SÍ | SÍ |

  

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| • Aire acondicionado o climatización en el salón o zonas comunes | – | – | – | SÍ | – |
| • Aire acondicionado o climatización en todo el alojamiento | – | – | – | – | SÍ |
| • Smart TV | – | – | – | SÍ | SÍ |

  

8. SEGURIDAD Y ACCESIBILIDAD

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1\* | 2\* | 3\* | 4\* | 5\* |
| • Información sobre teléfonos de emergencia | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ |
| • Información sobre el nivel de accesibilidad al establecimiento, conforme a la normativa vigente relativa a accesibilidad y no discriminación de las personas con discapacidad | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ |
| • Un extintor de fuegos por planta | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ | SÍ" |

  

Veintiséis. En relación con el anexo VI, se modifican las letras c), d) y f) del apartado 1, y se añade la letra f) en el apartado 3, que quedan redactadas de la siguiente manera:

"ANEXO VI

REQUISITOS DE CLASIFICACIÓN EXIGIBLES A LOS ALBERGUES TURÍSTICOS

1. Habitaciones

[…]

c) Todas las habitaciones, que tendrán calefacción, dispondrán de camas o literas o mobiliario equivalente debidamente homologado o acreditado según su tipología y normativa de fabricación, junto a las cuales habrá punto de luz y perchas para colgar ropas u objetos. Las literas dispondrán como máximo de dos alturas.

d) La superficie de las habitaciones donde se instalen literas será como mínimo de 10 m² (equivalente a 4 plazas), incrementándose a razón de 4 m² por cada litera de más. En caso de establecimiento con mobiliario tipo cápsula, la superficie será como mínimo de 12 m², incrementado a razón de 5 m².

[…]

f) Dispondrán de un armario o taquilla con llave o código por cada plaza en la habitación.

[…]

3. Servicios comunes

[…]

f) En caso de mobiliario tipo cápsulas o similar, el pasillo de evacuación deberá tener una anchura mínima de 1,20 m.»

*Artículo 123. Modificación del Decreto 1/2022, de 14 de enero, del Consell, de regulación del Registro de Turismo de la Comunitat Valenciana*

El Decreto 1/2022, de 14 de enero, del Consell, de regulación del Registro de Turismo de la Comunitat Valenciana, queda modificado como sigue:

Uno. Se modifican los apartados 3 y 5 del artículo 3, que quedan redactados de la siguiente manera:

"Artículo 3. Régimen jurídico

[…]

3. La gestión descentralizada se hará atendiendo al lugar donde radique el establecimiento o inmueble o, en su caso, el lugar donde se encuentre su oficina, sus instalaciones o desarrolle la mayor parte de sus actividades.

[…]

5. Toda solicitud, declaración responsable o comunicación que genere o pretenda generar cualquier tipo de inscripción en el Registro, ya sea esta de alta, de modificación o de cancelación, deberá presentarse por medios electrónicos, para lo que se deberá disponer de firma electrónica avanzada, utilizando cualquiera de los sistemas de firma electrónica admitidos en la Sede electrónica de la Generalitat.

Las declaraciones responsables de inicio y cese de actividad y las modificaciones que durante la misma pudieran producirse o en su caso, las comunicaciones, deberán presentarse mediante los trámites electrónicos específicos habilitados para cada modalidad de alojamiento o actividad turística.

Cualquier otra forma de presentación será inadmitida y se requerirá a la persona o entidad interesada para que la subsane a través de su presentación electrónica.»

Dos. Se modifica el artículo 4, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 4. Estructura del Registro

Las inscripciones en el Registro se practicarán en alguno de los siguientes libros y, en su caso, secciones y epígrafes, según corresponda:

Libro I. Empresas de alojamiento turístico

Sección 1. Establecimientos hoteleros

Epígrafe 1. Hotel, hotel-apartamento y hotel-balneario

Epígrafe 2. Hostales

Epígrafe 3. Pensiones

Sección 2. Bloques y conjuntos de apartamentos turísticos

Epígrafe 1. Bloques de apartamentos turísticos

Epígrafe 2. Conjuntos de apartamentos turísticos

Sección 3. Viviendas de uso turístico

Sección 4. Camping

Sección 5. Áreas de pernocta en tránsito para autocaravanas

Sección 6. Alojamiento turístico rural

Epígrafe 1. Casas rurales

Epígrafe 2. Acampada en finca particular

Sección 7. Albergues turísticos

Libro II. Empresas turísticas de mediación

Sección 1. Agencias de viajes

Sección 2. Otras empresas turísticas de mediación

Libro III. Profesiones turísticas y guías oficiales de turismo de la Comunitat Valenciana

Libro IV. Entretenimiento, ocio, turismo activo y ecoturismo

Sección 1. Entretenimiento y ocio

Sección 2. Turismo activo

Sección 3. Ecoturismo

Sección 4. Servicios complementarios

Libro V. Restauración y Red Gastroturística de la Comunitat Valenciana"

Tres. Se añade un nuevo apartado 3 en el artículo 5, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 5. Responsable del Registro

[…]

3. El órgano competente para practicar la inscripción en el Registro lo será también para proceder, cuando corresponda, a la modificación o a la baja de los datos inscritos.»

Cuatro. Se modifica el artículo 6, que queda redactado de la siguiente manera:

"Artículo 6. Objeto de inscripción

Se inscribirán obligatoriamente en el Registro el inicio, la modificación y el cese de las actividades y de los servicios a que se refiere el artículo 52 de la LTOH, así como los establecimientos de alojamiento donde se presten, todo ello en los términos que reglamentariamente se establezca para cada uno de ellos, con la excepción de las empresas y los establecimientos a los que se refiere el título III de este decreto. También se inscribirá el inicio, la modificación y el cese de las actividades y de los servicios que procedan por aplicación de la LTOH y los que se deriven del desarrollo normativo.»

Cinco. Se modifican las letras a) y c), y se añade la letra f), en el apartado 2 del artículo 7, que quedan redactadas de la siguiente manera:

"Artículo 7. Contenido de la inscripción

[…]

2. En todo caso, en la inscripción se consignarán, al menos, los siguientes datos:

a) Datos identificativos de la persona física o jurídica que sea titular de la actividad turística, con indicación del número de identificación fiscal, su teléfono y correo electrónico de contacto y, en caso de tenerlo, del nombre comercial.

[…]

c) Número de teléfono, dirección de correo electrónico a efectos de avisos de puesta a disposición de notificaciones y dirección postal del establecimiento.

[…]

f) en el caso de las viviendas de uso turístico deberá constar la referencia catastral única e individualizada o en su caso, durante la tramitación de la misma, el código registral único.»

Seis. Se modifica el apartado 2 del artículo 8, que queda redactado como sigue:

"Artículo 8. Práctica de la inscripción

[…]

2. Declaración responsable de modificaciones esenciales y cese temporal, este último solo en caso de establecimientos hoteleros, de la actividad o comunicación de cambios no esenciales, cuando afecten a datos que consten en el Registro.»

Siete. Se modifica la letra b) del artículo 9, que queda redactada de la siguiente manera:

"Artículo 9. Cancelación de la inscripción

Las inscripciones de las empresas, los establecimientos, las actividades turísticas y las profesiones se cancelarán de oficio tras la presentación de los documentos o la adopción de los actos administrativos que se señalan:

[…]

b) Resolución administrativa firme del órgano competente en materia de turismo por cualquiera de las causas previstas normativa o reglamentariamente o como consecuencia de la comunicación por la administración competente de que alguno de los establecimientos inscritos en el Registro carece de la preceptiva autorización o licencia necesaria para el ejercicio de la actividad.»

Ocho. Se suprime el capítulo II del título III, artículos 12 a 14.

DISPOSICIONES ADICIONALES

*Disposición adicional primera. Aprobación de la Guía metodológica para la elaboración de la Memoria del Análisis de Impacto Normativo*

A propuesta del departamento de la Presidencia, se elevará al Consell para su aprobación por un acuerdo una propuesta de Guía metodológica para la elaboración de la Memoria del Análisis de Impacto Normativo en el plazo de tres meses desde la entrada en vigor de este Decreto-ley.

*Disposición adicional segunda. Personas representantes y convenios con las entidades locales*

La designación de las personas representantes, que establece el capítulo IX del título I, se llevará a cabo en el plazo máximo de seis meses desde la entrada en vigor del presente Decreto-ley. Asimismo, la suscripción de los convenios en el mismo capítulo deberá suscribirse en el plazo máximo de dos años desde la entrada en vigor del presente Decreto-ley.

*Disposición adicional tercera. Fundamento y garantías adicionales de los sistemas de identificación biométrica*

1. El tratamiento de datos personales biométricos que se realice en cumplimiento de este Decreto-ley se ajustará a lo dispuesto en el régimen jurídico europeo y estatal en materia de protección de datos de carácter personal. Los datos personales que se traten en el ejercicio de los derechos garantizados en este Decreto-ley serán utilizados con las finalidades y los límites previstos.

2. La Administración de la Generalitat deberá implantar el sistema de identificación biométrica con sujeción a la normativa en materia de protección de las personas físicas y el tratamiento de datos personales, respetando, siempre, el derecho de la ciudadanía a decidir que su identificación se realice, exclusivamente, por medios biométricos.

3. A efectos del régimen jurídico en materia de protección de datos se declara de interés público esencial la utilización de sistemas de identificación biométricos para la asistencia en el uso de medios electrónicos a la ciudadanía que no pueden desplazarse físicamente para su atención presencial por personal funcionario habilitado. Este interés se fundamenta en principios y derechos, constitucional y legalmente recogidos, como la obligación de las administraciones públicas de promover las condiciones para que la libertad y la igualdad del individuo y de los grupos en que se integra sean reales y efectivas y la igualdad de los españoles y las españolas ante la ley, sin que pueda prevalecer discriminación alguna por razón de circunstancia personal.

4. Los tratamientos de datos de categorías especiales declarados de interés público esencial deberán respetar las siguientes garantías:

a) Atendiendo al principio de responsabilidad desde el diseño y por defecto previsto en el artículo 25 del Reglamento (UE) 2016/679 del Parlamento Europeo y del consejo de 27 de abril de 2016 relativo a la protección de las personas físicas en lo que respecta al tratamiento de datos personales y a la libre circulación de estos datos y por el que se deroga la Directiva 95/46/CE (en adelante, RGPD), deberán adoptarse, tanto en el momento de determinar los medios de tratamiento como en el momento del propio tratamiento, medidas técnicas y organizativas apropiadas. Además, deberá garantizarse que, por defecto, solo sean objeto de tratamiento los datos personales que sean necesarios para cada uno de los fines específicos del tratamiento y que no serán accesibles, sin intervención de la persona, a un número indeterminado de personas.

b) Se deberá realizar una evaluación de impacto relativa a la protección de datos conforme a lo dispuesto en el artículo 35.3 del RGPD con carácter previo a la implantación de sistemas de identificación biométricos. Periódicamente o, al menos, cuando exista un cambio del riesgo que representen estas operaciones de tratamiento, el responsable examinará si el tratamiento es conforme con la evaluación de impacto.

c) Deberán adoptarse las medidas de seguridad necesarias conforme a lo previsto en el artículo 32 del RGPD, que deberán ser lo más rigurosas que permita el estado de la técnica teniendo en cuenta que se están tratando datos biométricos cuyo tratamiento es excepcional y que suponen un alto riesgo para los derechos y libertades de las personas físicas. Entre dichas medidas se incluirán, al menos, las siguientes:

– protección contra programas o copias maliciosas;

– reevaluación bienal del sistema, mediante auditoría externa suscrita por una empresa distinta a la que realizó la anterior, sobre la idoneidad de las medidas de seguridad y organizativas del sistema y su eficacia frente a la constante evolución de los riesgos;

– disponer de mecanismos que permitan asegurar la trazabilidad de los accesos y auditar su uso adecuado, garantizando su integridad y asociación temporal a fuentes de tiempo fiables;

– refuerzo del control de acceso a los sistemas operativos y a las aplicaciones que dan soporte al tratamiento de datos biométricos.

d) Cuando el tratamiento se vaya a realizar por un encargado del tratamiento, deberá seleccionarse uno que ofrezca garantías suficientes y haberse suscrito un contrato con el contenido del artículo 28 del RGPD, en el que deberá quedar plenamente garantizado que el encargado actuará solo siguiendo instrucciones del responsable, debiendo dichas instrucciones contemplar todas las garantías necesarias.

*Disposición adicional cuarta. Espacios de datos y entrenamiento de procesos y algoritmos*

1. A efectos del cumplimiento de los principios regulados en el artículo 3 de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público, así como para la consecución de las obligaciones, fines y objetivos de la Administración de la Generalitat, se considerará de interés público esencial el tratamiento de los datos en poder de la Administración, incluidos el entrenamiento de procesos o algoritmos, la utilización de metodologías de análisis de datos y la inteligencia artificial, en los términos que se determinen en esta disposición, siempre y cuando se destinen para los siguientes fines:

a) Diseño de servicios proactivos o personalizados por parte de la Administración.

b) Uso de actuaciones administrativas automatizadas.

c) Robotización de los procedimientos administrativos

d) Uso de la inteligencia artificial.

e) Automatización de procesos de gestión.

f) Fines primarios relacionados con la ejecución de las funciones y competencias de la Administración.

g) Misiones de interés público y cualesquiera fines secundarios admitidos por las leyes de la Unión Europea, del Reino de España o de la Generalitat.

2. Para el cumplimiento de lo dispuesto en el apartado anterior, la Administración de la Generalitat creará espacios de datos para facilitar metodologías de análisis de datos, incluido el entrenamiento de procesos y algoritmos. Estos espacios de datos garantizarán la plena aplicación del RGPD y particularmente en lo relativo a:

a) Diseñar los espacios de datos aplicando una metodología centrada en el riesgo que garantice plenamente los derechos fundamentales, incluida la evaluación de impacto relativa a la protección de datos.

b) Aplicar el principio de protección de datos desde el diseño y por defecto.

c) Garantizar el diseño de entornos seguros de tratamiento.

3. Estos espacios contendrán, con carácter prioritario, datos no personales, datos anonimizados, aplicando garantías suficientes de anonimización, teniendo en cuenta el estado de la técnica, el coste de la aplicación y la naturaleza, ámbito, contexto y fines del tratamiento.

En el caso de que el espacio de datos contenga datos anónimos que en origen fuesen datos de carácter personal, se realizará, con carácter periódico, una evaluación de los riesgos de reidentificación o de revelación de atributos o inferencias relacionadas con personas físicas.

4. En su caso, y en cumplimiento de la legislación de la Unión Europea y/o del Reino de España, podrá preverse la reutilización de estos datos por la sociedad para los fines legítimos y en los términos previstos por las referidas normas.

*Disposición adicional quinta. Oficina de inversiones y proyectos estratégicos*

A los efectos de la declaración de las inversiones como Proyectos de Interés Autonómico y del desarrollo de las actuaciones y prestaciones que ello conlleva por parte de la Administración, se crea la Oficina de inversiones y proyectos estratégicos, adscrita al órgano con competencias en proyectos estratégicos, cuya naturaleza, composición y funciones serán objeto de desarrollo posterior.

*Disposición adicional sexta. Adaptación de la Estrategia Territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV) y del Plan de Acción Territorial de la Infraestructura Verde del Litoral (PATIVEL).*

En el plazo de seis meses a contar de la entrada en vigor del presente Decreto-ley la conselleria competente en materia de territorio y urbanismo, deberá iniciar los trámites para aprobar la adaptación al mismo de la Estrategia Territorial de la Comunitat Valenciana y el Plan de Actuación Territorial de la Infraestructura Verde del Litoral.

DISPOSICIONES TRANSITORIAS

*Disposición transitoria primera. Régimen transitorio de los procedimientos de evaluación ambiental de proyectos*

1. Los procedimientos de evaluación de impacto ambiental, en trámite a la entrada en vigor de este Decreto-ley, relativos a proyectos incluidos en el ámbito de aplicación de la normativa estatal básica en materia de evaluación ambiental, se regirán por esa normativa.

2. Los procedimientos de evaluación de impacto ambiental, en trámite a la entrada en vigor de este Decreto-ley, relativos a proyectos no incluidos en el ámbito de aplicación de la normativa estatal básica en materia de evaluación ambiental, se regirán por la normativa anterior, sin perjuicio de que las personas interesadas puedan presentar una nueva solicitud de autorización o aprobación del proyecto ante el órgano sustantivo, desistiendo expresamente de la solicitud anterior. En este caso, el órgano sustantivo queda obligado a informar al órgano ambiental del archivo o caducidad del procedimiento sustantivo inicial.

*Disposición transitoria segunda. Aplicación de la nueva regulación de los procedimientos urbanísticos*

1. La nueva redacción de los artículos del Texto Refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, aprobado por el Decreto Legislativo 1/2021, de 18 de junio, establecida en este decreto-ley relativas a plazos de vigencia y prórrogas del documento de alcance, del informe ambiental y territorial estratégico y de la declaración ambiental y territorial estratégica serán también de aplicación a los emitidos anterioridad a su entrada en vigor.

2. La nueva regulación de los artículos del Texto Refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, aprobado por el Decreto Legislativo 1/2021, de 18 de junio, relativa al procedimiento de aprobación de los planes urbanísticos se aplicará a los planes en tramitación en las fases posteriores todavía no iniciadas.

3. La nueva regulación de los informes sectoriales establecida en el artículo 60 del Texto Refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, aprobado por el Decreto Legislativo 1/2021, de 18 de junio, será también de aplicación en la valoración de los informes solicitados y no emitidos antes de la entrada en vigor de este Decreto-ley, así como a los solicitados con posterioridad, aunque la tramitación del plan se hubiera iniciado con anterioridad.

*Disposición transitoria tercera. Régimen transitorio en relación con los proyectos de inversión estratégica y proyectos territoriales estratégicos*

1. Los Proyectos de Inversión Estratégica Sostenible o Proyectos Territoriales Estratégicos aprobados por el Consell de la Generalitat seguirán ejecutándose conforme a las disposiciones vigentes al momento de su aprobación.

2. Los Proyectos de Inversión Estratégica Sostenible o Proyectos Territoriales Estratégica que iniciaron su tramitación al amparo de lo dispuesto en los arts. 17 y 63 a 66 y Disposición Adicional Novena vigentes con anterioridad a la entrada en vigor de este Decreto-ley, que no hubieran sido sometidos al trámite de consulta pública a que se refiere el artículo 51 del Decreto Legislativo 1/2021 por el que se aprueba el Texto Refundido de la Ley de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje de la Comunitat Valenciana, podrán solicitar ser tramitados conforme a lo dispuesto en este Decreto-ley.

Para ello el promotor tendrá un plazo de seis meses para acreditar que su proyecto cumple con los requisitos, características y resto de condiciones que se establecen en la redacción dada a los arts. 17 y 63 a 66 del Decreto Legislativo 1/2021 por este Decreto-ley.

De solicitarse esa tramitación conforme a la nueva regulación establecida en este Decreto-ley esos proyectos tendrán una tramitación preferente para ser declarados como Proyectos de Interés Autonómico.

3. Los Proyectos de Inversión Estratégica Sostenible o Proyectos Territoriales Estratégica que iniciaron su tramitación al amparo de lo dispuesto en los artículos 17 y 63 a 66 y Disposición Adicional Novena vigentes con anterioridad a la entrada en vigor de este Decreto-ley, que ya hubieran superado el trámite de consulta pública a que se refiere el artículo 51 del Decreto Legislativo 1/2021 por el que se aprueba el Texto Refundido de la Ley de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje de la Comunitat Valenciana, así como aquellos que no hubieran sido sometidos al trámite de consulta pública pero su promotor no solicite que se tramiten conforme a lo dispuesto en este Decreto-ley, seguirán tramitándose y rigiéndose a todos los efectos por la normativa anterior a este Decreto-ley.

*Disposición transitoria cuarta. Proyectos de producción o suministro energético a través de energías renovables de competencia autonómica*

La eficacia de las autorizaciones de los proyectos de producción o suministro energético a través de energías renovables de competencia autonómica que se incluyan en iniciativas de inversión estratégica se entenderá producida en la fecha en que la solicitud de su autorización se admitió a trámite, siempre que no hubiera tenido lugar una compleción o modificación posterior de ésta.

En caso contrario, la eficacia de estas resoluciones se entenderá producida en la fecha en la que el proyecto se hubiera completado o modificado a requerimiento del órgano instructor, de oficio o a instancias de otro órgano interviniente, siempre que no se haya visto posteriormente modificado de manera sustancial tras la conclusión del trámite de informes y la celebración del trámite de información pública.

DISPOSICIÓN DEROGATORIA

*Disposición derogatoria única. Derogación normativa*

Quedan derogadas en particular las siguientes disposiciones:

1. Ley 2/1989, de 3 de marzo, de evaluación ambiental, incluido su anexo.

2. Decreto 178/1988, de 15 de noviembre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se establece la composición y funciones de la Comisión Interdepartamental para la aplicación del uso del valenciano, según la Ley 4/1983, de 23 de noviembre, de Uso y Enseñanza del Valenciano.

3. Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento de la ley 2/1898, de 3 de marzo, de impacto ambiental, el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, de modificación del anterior, así como cualquier norma de modificación de los citados decretos.

4. Decreto 201/2008, de 12 de diciembre, del Consell, por el que se regula la intervención ambiental en las instalaciones públicas de saneamiento de aguas residuales.

5. Decreto 28/2012, de 3 de febrero, del Consell, por el que crea la Comisión Interdepartamental para el seguimiento e impulso de las políticas de racionalización y austeridad en el gasto en el ámbito de la Generalitat.

6. Decreto 13/2019, de 8 de febrero, del Consell, de creación de la Red Pública de Servicios Lingüísticos Valencianos.

7. Decreto 48/2021, de 1 de abril, del Consell, de regulación de la Comisión Delegada del Consell de Inclusión y Derechos Sociales.

8. Decreto 19/2023, de 3 de marzo, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento de organización y funcionamiento de la Escola Valenciana d'Administració Pública excepto lo relativo a las funciones de la Comisión Permanente de Selección que mantendrán su vigencia hasta que sean adaptadas las normas organizativas que determinen su adscripción orgánica y dichas funciones.

9. Orden de 3 de enero de 2005, de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se establece el contenido mínimo de los estudios de impacto ambiental que se hayan de tramitar ante esta conselleria.

10. Orden 8/2011, de 23 de febrero, de la Conselleria de Educación, por la que se establece el procedimiento de autorización provisional previsto en la disposición adicional segunda, apartado 1, del Decreto 2/2009, de 9 de enero, del Consell, por el que se establecen los requisitos mínimos que deben cumplir los centros que impartan el primer ciclo de la Educación Infantil en la Comunitat Valenciana.

DISPOSICIONES FINALES

*Disposición final primera. Decreto en materia de administración electrónica y simplificación administrativa*

En el plazo de cinco meses desde la entrada en vigor de este decreto-ley se aprobará un decreto del Consell en el que se regulará de forma conjunta la política de administración electrónica y de simplificación administrativa de la Administración de la Generalitat y su sector público instrumental.

*Disposición final segunda. Decreto de creación del Registro general de entidades colaboradoras de certificación y el Registro de entes habilitados*

En el plazo de seis meses desde la entrada en vigor de este Decreto-ley se aprobará un decreto del Consell por el que se establecerán los requisitos y los procedimientos de acreditación de las entidades colaboradoras de certificación y de habilitación de entidades para la representación y se crearán los registros generales de entidades colaboradoras de certificación y de entes habilitados.

*Disposición final tercera. Rango de las disposiciones reglamentarias modificadas*

Las normas reglamentarias que son objeto de modificación por este decreto-ley conservan su rango y naturaleza reglamentaria previa, lo que supone que podrán ser modificadas o derogadas a través de una norma posterior de igual o superior rango.

*Disposición final cuarta. Principio de autonomía local*

Las disposiciones del título I de este Decreto-ley deben entenderse con el pleno respeto al principio de autonomía local, dadas las competencias que ejercen en el marco de la normativa en materia de régimen local y de forma coordinada con el resto de las administraciones públicas implicadas.

*Disposición final quinta. Aplicación del régimen sancionador*

1. El régimen sancionador previsto en el título I no será de aplicación a las declaraciones responsables o comunicaciones, así como a los organismos de certificación o entidades colaboradoras que estén sometidas a un régimen sancionador específico previsto en normativa sectorial.

2. Sin perjuicio de lo dispuesto en al apartado anterior, el régimen sancionador previsto en el título I será de aplicación supletoria cuando la norma específica no incorpore un régimen sancionador.

*Disposición final sexta. Entrada en vigor*

El presente decreto-ley entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*, salvo los artículos 10, 61 y 66, que entrarán en vigor al día siguiente de la publicación en el Diari Oficial de la Generaitat Valenciana del acuerdo por el que apruebe la Guía metodológica para la elaboración de la Memoria del Análisis de Impacto Normativo.

  

València, 9 de julio de 2024

Carlos Mazón Guixot

President de la Generalitat



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI