Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6863, del 17-09-2012 (2012/8442)

RESOLUCIÓ de 5 de juliol de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals d'Alacant i Massamagrell. Expedient número 212/05 AIA i 94/2007 AIA.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6863

Data del DOGV
:   17-09-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/8442

CVE


Data del document
:   05-07-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Alacant](javascript:void(0))
    * [Massamagrell](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 5 de juliol de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals d'Alacant i Massamagrell. Expedient número 212/05 AIA i 94/2007 AIA. [2012/8442]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc,  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients; 212/05 AIA Alacant i 94/2007 AIA Massamagrell.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient 212/05-AIA  
Promotor Yesos Ibéricos, SA.  
Autoritat substantiva: Servici Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de la Conselleria d'Indústria, Comerç i Innovació.  
Objecte del projecte: legalització d'explotació Secció A) tossal Viudes.  
Localització: paratge Pla dels Llops. Parcel·la núm. 64 del polígon 23 del terme municipal Alacant.   
Descripció del Projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació.   
  
L'objecte del projecte és la legalització d'una extracció d'algeps tramitada com a recurs de la Secció A) per la Llei de Mines que porta en explotació més de 30 anys.  
El perímetre d'explotació, amb coordenades UTM són les següents:  
  
  
  
L'explotació de l'algeps es du a terme arrancant i fragmentant el mineral per mitjà de voladures controlades, posteriorment es carrega i transporta fins a la fàbrica, situada a uns 500 m de l'explotació junt amb la carretera en direcció Sant Vicent del Raspeig. Els materials estèrils es depositen en enderrocs temporals.  
La superfície total de la finca cadastral és de 104.140 m². De tota esta superfície, la destinada per a l'explotació - restauració és d'aproximadament 80.000 m², repartida entre dos zones de treball d'aproximadament: zona A (53.000 m²) i zona B (26.000 m²).  
El present projecte pretén continuar amb l'explotació de la pedrera i compaginar les labors d'explotació amb les de restauració. A continuació, es descriuen les labors a realitzar en cada una de les zones de treball.  
- Zona A: es recularan els bancs actuals d'explotació i es rebaixarà el cim de les Viudes fins a la cota 231.   
Es feixarà el tossal de separació entre zones (A i B).   
S'eliminarà el xicotet tossal situat junt amb el camí que voreja el pic de les Viudes pel NE, i crea una terrassa a cota 235.   
Disminució de la cota de la plaça de pedrera fins a 201 m i omplint-la posteriorment de forma parcial amb el material inert extret de les llomes de separació.  
Es remodelarà la topografia i es revegetaran talussos, bermes i plaça de pedrera.  
- Zona B: es recularan els bancs d'explotació actuals.   
Es feixarà el tossal ubicat al N d'esta zona, i se li donarà continuïtat amb els bancs de la zona d'explotació activa.   
Es feixarà la cara N del tossal de separació.   
Es reduirà la cota en la plaça de pedrera fins a 196 m s'omplirà parcialment amb els materials estèrils existents en la pedrera.   
S'eliminarà totalment l'enderroc més xicotet i es reduirà la cota, fins a 230, de la major,i es procedirà a la seua remodelació i revegetació.  
  
Es remodelarà la topografia i es revegetaran talussos, bermes i plaça de pedrera.  
Remodelades les superfícies, es revegetaran els talussos, bermes i les plataformes (zona A i zona B) amb espècies autòctones.   
Espècies utilitzades per a talussos i bermes: Anthillys cytisoides, Brachypodium retusum, Cistus albidus, Festuca arundinacea, Hordeum murinum, Lygeum spartum, Osyris quadripartita, Pistacea lentiscus, Rhamnus lycioides, Rosmarinus officinalis, Stipa tenacissima.  
Espècies utilitzades per a plaça pedrera: Anthillys cytisoides, Brachypodium retusum, Ceratonia siliqua, Cistus albidus, Festuca arundinacea, Hordeum murinum,Lygeum spartum,Osyris quatripartita, Pistacea lentiscus, Rhamnus lycioides, Rosmarinus officinalis, Stipa Tenacissima.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Tramesa de l'expedient.  
Al novembre de 2005, el Servici Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial d'Alacant, remet l'expedient d'autorització d'explotació de recursos de la secció A) denominada tossal de les Viudes del terme municipal d'Alacant.  
S'adjunta certificat del resultat de la informació pública de l'expedient en què s'indica que després d'haver publicat la sol·licitud, en el DOCV núm. 5078, de data 25 d'agost de 2005, i que transcorregut el termini d'informació pública no es presenten al·legacions.  
Amb la documentació remesa, en data 22 de novembre de 2005, es consulta al Servici de Gestió Forestal d'esta Conselleria, sobre la possible incidència del projecte en aspectes de restauració i en vistes a formular la corresponent declaració d'impacte ambiental.  
En data 28 de febrer de 2006, es rep l'informe sol·licitat en què s'indiquen certes deficiències que presenta el projecte de restauració presentat.  
En data 20 de març de 2006, després de revisar la documentació aportada i avaluar l'informe emés pel Servici de Gestió Forestal, es torna al Servici Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial d'Alacant el projecte de restauració i l'estudi d'impacte ambiental, en què se sol·licitava nova documentació que tinga en compte una sèrie d'aspectes i/o directrius que s'ha de seguir:  
- Bancs de restauració d'altura no superior als 7 m i 45º d'inclinació, contrapendents en bermes intermèdies i drenatge d'estes.   
  
- Rebaixar el tossal intermèdia de separació entre les dos places de pedrera per mitjà de feixe de manera que les dos places de la pedrera queden unides per la zona oest de l'explotació.  
- Completar la informació numèrica presentada en els projectes.  
- Representar topografia de l'entorn de l'explotació.  
- Dissenyar el sistema de drenatge del total de l'explotació.  
- Revegetar les bermes i els talussos. L'elecció d'espècies haurà de realitzar-se tenint la relació d'estes amb els paràmetres climàtics, edàfics, fisiogràfics, així com les distintes funcions de la vegetació. Analitzar, la capacitat de retenció d'aigua i l'escolament per a seleccionar les espècies i el mètode de preparació del terreny. Les plantes i llavors empleades per a la restauració dels terrenys forestals han d'adaptar-se a la normativa vigent i, en concret, al Decret 15/2006 de 20 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula la producció, comercialització i utilització dels materials forestals de reproducció.  
  
- Tindre en compte que la utilització de llots de depuradora en les tasques de revegetació està regulat pel RD 1310/1990.  
En data 2 d'octubre de 2006, el promotor sol·licita pròrroga de tres mesos per a presentar la documentació sol·licitada.  
En data 7 de febrer de 2008, té entrada al Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental, els nous projectes remesos pel Servici Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial: estudi d'impacte ambiental i Pla de Restauració, document de síntesi i documents adjunts.  
  
Com a document adjunt presenta l'informe vinculant favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i còpia de la cèl·lula parcel·lària.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden estar afectats de forma important pel projecte d'activitat.  
Per a arribar a la pedrera des de Sant Vicent del Raspeig, es pren la carretera CV-824 que part des d'este municipi i que contínua direcció l'Alcoraia. Un poc abans del pk 6 prenem un camí cap a la dreta que conduïx directament fins l'explotació.   
El territori estudiat es caracteritza per la seua sequedat, la qual cosa és deu a este efecte pantalla induït per la disposició dels relleus de la serralada Bètica. Les precipitacions mitjanes anuals es troben entre 297 mm a Sant Vicent del Raspeig i 359 mm a Alacant. La major part de les pluges es dóna a la tardor i destaca el caràcter torrencial d'estes, a causa del fenomen de gota freda. Les temperatures arriben als seus màxims a l'estiu 30-35ºC i mínimes a l'hivern, amb valors habituals entre 10.7ºC i 11.8ºC.  
Els algeps que s'exploten en la pedrera formen part del paquet triàsic en fàcies keuper que aflora pel SO de la comarca fins als voltants de les serres Mitjanes i Fontcalent. Este paquet està format per argiles versicolors amb abundants capes d'algeps interestratificades i arenosa de gra fi. Ocasionalment, apareixen trams de calcàries i dolomies grises i negres amb nivells d'algeps blancs i travessats grisos.  
  
Estos terrenys posseïxen una permeabilitat molt baixa i no constituïix cap aqüífer d'interés. Es consideren els nivells triàsics com l'impermeable regional. No obstant això, tant els carbonats com els algeps són capaços de presentar porositat secundària a causa de dissolució i per la qual cosa localment poden mostrar un cert comportament aqüífer.  
El paratge tossal les Viudes constituïx un relleu apreciable format per materials triàsics, algeps massius, calcàries i dolomies, amb pendents d'al voltant del 40%. Hi ha altres relleus de major entitat i major pendent situats a la meitat meridional de l'àrea d'estudi: Sierra Mediana, Cabezo Mediano i Cerro de Los Lobos en què afloren principalment els materials calcaris. La plana situada al N de l'explotació està solcada per la rambla de l'Alabastre adquirint en este sector una orientació aproximada E-W.   
L'aridesa del clima i la naturalesa del substrat n'ha condicionat el desenrotllament edàfic. En l'àmbit de la pedrera podem trobar xerosoles gípsics. La seua productivitat agrícola es troba dificultada pel seu difícil drenatge i la seua elevada salinitat. De totes maneres, la intensa activitat antròpica ha modificat substancialment les condicions edàfiques naturals del terreny.  
La vegetació potencial de la zona està constituïda per una màquia litoral d'arç negre, coscoll i margalló. No obstant això, la degradació de la sèrie dóna lloc a un romerar i timoneda. Destaquen: romer, coroneta de rei, espart, estepa blanca, acàcia, fenàs, pinzell, timó, poliol, cua de gat, etc. També es troba en la zona vegetació gipsícola i canyissers que voregen el llit dels cursos d'aigua i basses formades en el fons de les pedreres d'argiles abandonades. En general, el matoll ocupa la part alta i els talussos dels relleus, mentres que les planes estan ocupades majoritàriament per cultius especialment de secà.  
L'entorn de les explotacions gaudix de gran diversitat faunística a causa de la diversitat d'ambients que es donen als seus voltants: terrenys de cultiu, matolls i penyals i rambles. La fauna més rica i representativa són les aus. Cal destacar pel seu interés conservacionista els rapaços que utilitzen esta zona com a zona de camp.  
Segons el projecte la superfície ocupada per l'explotació minera no es troba en l'àmbit de cap dels espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, LIC, ZEPA, espais inclosos en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals, ni en el Catàleg de Zones Humides i no es troben pròximes a cap microreserva ni afecta cap via pecuària.   
Revisades les normes urbanístiques de l'Ajuntament d'Alacant, el sòl on s'ubica la pedrera està qualificat i classificat com a no urbanitzable on es permet l'ús extractiu.  
2. Identificació i valoració dels impactes. Propostes de mesures correctores.  
Els impactes que es deriven del projecte d'explotació - restauració tramitats són fonamentalment: destrucció del sòl i vegetació associada, desplaçament de la fauna, increment de pols, gasos, soroll i vibracions, contaminació de les aigües superficials per arrossegament de sediments, increment processos erosius i inestabilitats, deteriorament de camins i carreteres, alteració geomorfologia, possible contaminació del sòl per mala gestió d'olis i carburants, eliminació enderrocs i millora paisatgística.  
Com a mesures correctores es proposen les següents:  
Regs continus en vials d'accés i plaça pedrera, control de trànsit, reduir velocitat camions, lona de protecció en els camions que transporten material, mesuraments trimestrals de pols, mesuraments nivells d'immissió en les zones limítrofs a l'explotació, manteniment de la maquinària, treball horari diürn, retirada i arreplega sòl vegetal, taller per a manteniment maquinària en la fàbrica, gestió correcta dels residus, disseny de drenatges i remodelació de la morfologia actual del tossal.  
   
Per a la remodelació de la pedrera, s'ha dissenyat un projecte de restauració que es durà a terme de forma simultània a l'explotació.   
  
Una vegada remodelada la superfície, s'aportarà terra vegetal, s'abonarà i es fertilitzarà el sòl per a posteriorment procedir a la seua revegetació amb la sembra d'espècies herbàcies de ràpid creixement, i la posterior plantació d'espècies arbustives i arbòries pròpies de la zona.  
  
Es realitzaran regs durant els primers anys per a aconseguir el desenrotllament de la vegetació i es realitzaran cures posteriors com a neteja de rases de drenatge, aixadell manual i reposició de malls.  
Es dissenya un Pla de Vigilància Ambiental que té com a objecte garantir el compliment de les mesures correctores propostes en el projecte tant en la fase d'explotació-restauració com en la fase d'abandó. Per a això, es proposa un seguiment i control d'emissions a l'atmosfera: pols i soroll, sobre riscos naturals, control de superfície explotada, control de trànsit de vehicles, manteniment maquinària, avanços fronts d'explotació-restauració, control de la contaminació en sòl i aigua, prevenció de riscos laborals i eficàcia de les revegetacions.  
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del Programa de Vigilància Ambiental.  
Del conjunt de mesures correctores propostes en l'exercici de l'activitat d'explotació i restauració es considera que el sistema d'explotació- restauració projectat que modifica l'actual, permet el rebaix del cim de les Viudes i minimitza l'impacte visual que actualment existix. A més, el feixe dels talussos d'explotació i el de l'enderroc així com el tossal intermedi d'estèrils permetrà donar una continuïtat a tota l'explotació i la unió de les dos places de pedrera donarà un aspecte més naturalitzat a l'explotació.  
Posteriorment, la revegetació proposada permetrà la integració de l'actual pedrera en el seu entorn.  
No obstant això, caldrà aplicar majors mesures per a minimitzar l'impacte generat per l'alçament de pols provocat pels treballs d'explotació i per la circulació de maquinària i camions de transport del mineral.   
Quant als drenatges, és necessari incorporar elements dissipadors d'energia en els canals verticals de drenatge. A més, en la part baixa dels canals, i prèvia a la connexió amb la xarxa natural de drenatge, hauran de construir-se basses de decantació de sediments. Amb estes obres es minimitzaran els fenòmens erosius i la contaminació del sòl i les aigües superficials per arrossegament de sòlids en suspensió.  
El Pla de Vigilància Ambiental permetrà controlar la correcta aplicació de totes les mesures correctores proposades en la documentació tramitada, així com alertar de les possibles desviacions produïdes durant els treballs d'explotació i restauració, i també en la fase posterior a la clausura i prendre les mesures oportunes per a rectificar i aplicar noves accions correctores. No obstant això, dit Pla haurà d'ampliar-se tenint en compte les mesures correctores que es consideren que hagen d'aplicar-se en la present declaració.  
Consideracions jurídiques  
1. El Projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'art. 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 3c.1 del Decret 162/1990 de 15 d'octubre pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/89, d'Impacte Ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
  
3. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx, a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme, tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.  
  
A la vista de tot l'anterior, i basant-se en les competències que tinc legalment atribuïdes, formule la present declaració d'impacte ambiental:  
  
Primer  
Estimar favorable, només als efectes ambientals i sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte de legalització de l'explotació d'algeps, secció A) denominada tossal les Viudes que afecta la parcel·la 64 del polígon 23 del terme municipal d'Alacant, promogut per Yesos Ibéricos, SA, sempre que l'activitat s'exercisca de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en la documentació tramitada (desembre 2007) i els condicionants establits en el següent apartat, així com les modificacions introduïdes per estos.  
  
Segon  
1. Els camions que transporten el mineral a la fàbrica hauran d'eixir de les instal·lacions amb la caixa tapada per una lona.  
2. Els arreplegues de material, els fronts d'explotació i els vials interns i externs a l'explotació es mantindran al llarg de tot el temps que dure l'activitat en condicions òptimes d'humitat per a evitar l'alçament de pols.  
3. S'asfaltaran els últims 25 m de camí abans d'arribar a la carretera per a evitar fang en la carretera.  
4. En els canals de drenatge s'incorporaran elements dissipadors d'energia. Al peu dels mateixos es construiran basses de retenció de sediments.  
5. Es recorda al promotor la prohibició de realitzar en la zona qualsevol tipus d'abocament no autoritzat i, en particular, dels produïts pels canvis d'oli, combustible i manteniment de la maquinària, que hauran de ser gestionats per taller o gestor de residus degudament autoritzat, d'acord amb el que preveuen la Llei 10/1998, de Residus i el Reial Decret 833/1988, relatiu a la gestió de residus tòxics i perillosos.   
  
6. El promotor queda obligat a presentar davant del Servici Territorial de Indústria i Energia, abans del 31 de gener de cada any, un informe anual, per duplicat, on queden arreplegats el balanç i l'estat actual de l'activitat en relació amb els volums extrets i aprofitables, amb els ompliments realitzats i amb l'aplicació de les mesures protectores i correctores previstes en el Pla de Restauració - estudi d'impacte ambiental i en la present declaració d'impacte ambiental, com també qualsevol possible incidència de caràcter mediambiental sorgida al llarg de l'activitat. Este servici haurà de remetre una de les còpies a esta direcció general.  
  
Tercer  
Es notificarà a les persones interessades que contra esta resolució, ja que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
Quart  
Es publicarà la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 9 de març de 2009. La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno»  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 94/2007-AIA.  
Títol: supressió del pas a nivell del PK 1+768 de la Línia 3 Rafelbunyol-Mislata.  
Terme municipal de Massamagrell.  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transport.  
Localització: terme municipal de Massamagrell.  
Descripció del Projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista.  
Les obres projectades consistixen en l'execució d'un pas inferior davall les vies per a vianants i vehicles, dissenyats per a un ús principalment veïnal amb un gàlib mínim restringit a 5,00 m.  
La inclusió del pas inferior obliga a un nou disseny dels accessos als carrers i vivendes limítrofs, de manera que es permeta la circulació entre totes les possibles destinacions.  
Esta circumstància ha obligat a la remodelació de vials, voreres i zones verdes, així com a la reordenació del trànsit del c/ Francisco Redolat, c/ Joan de Joanes, c/ Ramón y Cajal, c/ La Serreta i av. Major.  
  
En relació amb el trànsit de vehicles, el pas inferior permet creuar a un costat i a l'altre de la via. Per damunt del pas inferior, les dos estructures dissenyades a l'altura del c/ Metge Miguel Servet i el camí agrícola faciliten el trànsit en sentit transversal al pas. A l'eixida i entrada del pas inferior es redissenyen les dos glorietes ja existents, per a adaptar-les a les noves característiques dels vials i al tipus de vehicles que circula per estes. Amb tot això, els sentits de circulació, en alguns carrers, canvien, i inclús en algunes zones es restringix l'accés a determinats vehicles.  
Pel que fa al pas de vianants, es garantix la mobilitat de vianants per tota la zona en condicions de seguretat, ja que l'encreuament entre ambdós costats de les vies es realitza a distint nivell. El trànsit de persones d'un costat a un altre de la via, es permet per mitjà de tres passos subterranis, dos d'estos amb escales i el tercer amb rampes de vianants dissenyades basant-se en la normativa vigent d'accessibilitat en el medi urbà.  
Les rampes de vianants discorren paral·leles a la via, a un costat i a l'altre d'esta, i passen davall les vies pel pas inferior, on els vianants han de circular en direcció paral·lela als vehicles, però en la zona de vianants, dissenyada a distint nivell que la calçada i separada d'esta amb una barana de protecció.  
Al c/ la Serreta, en el costat de les vies junt amb el c/ Metge Miguel Servet, atés l'ajustat de l'espai als costats de l'escala, el trànsit de vianants i vehicles haurà de compartir la mateixa calçada. L'actuació inclou l'execució de zones enjardinades, amb la seua corresponent xarxa de reg, així com el disseny d'una xarxa d'enllumenat, que permeten aconseguir una millora molt important en les condicions d'habitabilitat de la zona.  
2. Alternatives  
Es plantegen alternatives possibles de traçat. En l'elecció de la solució no s'han considerat els factors i efectes mediambientals, encara que atés el caràcter antropitzat de les àrees i la similitud de les propostes plantejades, l'impacte ambiental és semblant en totes estes.  
Les alternatives proposades són:  
- Desembre 2003: es van contemplar distintes alternatives per a la resolució del pas de la Serreta, connectant el carrer Francisco Redolat i l'avinguda Major, bé ajustant-se a la trama actual o bé buscant un recorregut en línia recta, i este últim és més complicat a causa de la necessitat de gàlib de pas. D'altra banda, es planteja l'opció d'un túnel de major desenrotllament que evite també la intersecció amb l'antiga carretera de Barcelona i buscant directament la CV-300. La glorieta inici de l'actuació es localitza al carrer Francisco Redolat, junt amb la plaça de Martínez-Beneyto.  
- abril 2004: es contempla la modificació del traçat del carrer Metge Miguel Servet, i abandonar el traçat recte per a acostar-se més a la via fèrria i, d'esta manera, imposar menys restriccions des del punt de vista de gàlib i permetre que l'esmentat carrer mantinguera un recorregut sensiblement pla en alçat. Esta opció va ser rebutjada per l'Ajuntament de Massamagrell, per la qual cosa el recorregut de dit carrer es manté rectilini conforme al planejament, si bé açò obliga a forçar el seu rasant per a no condicionar el gàlib en el pas inferior.  
- Març 2005: es van plantejar distintes alternatives de resolució de la glorieta en la intersecció de l'avinguda Major i el carrer de Joan de Joanes, i es determina com a alternativa adoptada la que figura en el projecte, amb l'afecció a tres vivendes del cantó de l'avinguda Major i el carrer del camí de Llari.  
- Maig 2005: es planteja el recorregut viari per l'exterior de la zona urbana i el pas de vianants al carrer Mare de Déu del Roser. Es corregix la disposició del carrer Metge Miguel Servet i es planteja la problemàtica dels distints servicis que estan afectats per l'execució de les obres.  
  
- Gener 2006: trasllat de la glorieta origen de l'actuació, des del carrer Francisco Redolat en què s'havia previst inicialment, fins a la intersecció d'este carrer amb el carrer la Serreta i la carretera de Nàquera, a sol·licitud de l'Ajuntament de Massamagrell, per tal que tot el trànsit de pas discórrega per l'exterior de la zona urbana.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
En data 26 d'abril de 2007, la Conselleria d'Infraestructures i Transport va remetre el Projecte de Construcció de Supressió del pas a nivell del PK 1+768 de la línia 3 Rafelbunyol-Mislata, terme municipal de Massamagrell i l'estudi d'impacte ambiental corresponent.   
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte, va ser sotmés a informació pública per un termini de trenta dies hàbils, per mitjà d'anunci publicat en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana núm. 5417, de 29 de desembre de 2006, i en el Boletín Oficial del Estado núm. 305, de 22 de desembre de 2006.  
2. Resum d'al·legacions  
Durant el període d'informació pública es van presentar dos al·legacions, sense tindre cap d'estes caràcter mediambiental, segons consta en l'informe tècnic relatiu a les observacions i al·legacions presentades en els tràmits d'informe oficial i informació pública del projecte, de 18 d'abril de 2007.  
Afeccions legals  
1. Patrimoni:   
En data 21 de novembre de 2008, la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià va informar favorablement, només als efectes patrimonials, el present projecte. Es transcriu íntegrament part d'este:  
  
«Revisat l'estudi i consultat l'inventari de Patrimoni Arquitectònic d'interés històric artístic de la província de València, redactat en 1979 pel Ministeri de Cultura, pel que fa al municipi afectat no hi ha cap constància de l'existència de cap element arquitectònic que puga estar afectat per l'actuació. La prospecció arqueològica no ha localitzat restes de cultura material antiga ni de jaciments arqueològics en l'àrea d'explotació.  
Cal recordar que qualsevol troballa d'índole arqueològica haurà de ser comunicada immediatament a l'administració competent i que l'incompliment d'esta obligació pot ser objecte de sanció.  
Des de la consideració del patrimoni etnològic es conserva un tram de séquia relacionat amb el braç de la sequiola excavada en el terreny; establint mesures per a la seua reposició de forma paral·lela a l'actuació, mantenint en servici en tot moment, i adjuntant-se plans de reposicions de reg i sanejament de l'estat actual com del projectat.»  
  
2. Classificació i qualificació urbanística:  
Les obres projectades discorren parcialment per terrenys qualificats com a sòl no urbanitzable (SNU) des de l'origen en la intersecció de la carretera de Nàquera i el carrer la Serreta, fins al pas inferior. Una vegada sobrepassades les vies de la línia 1 de FGV, el traçat discorre per terrenys qualificats de sòl urbà (SU).  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden estar afectats de forma important per l'actuació.  
- Atmosfera i climatologia: la zona d'estudi es troba en una àrea caracteritzada per un clima mesotèrmic semiàrid, amb poc o res de superàvit a l'hivern. El règim anual de pluges és prou constant, i les màximes precipitacions es presenten entre les estacions de tardor i hivern, i correspon les mínimes a l'estiu. Les màximes temperatures s'aconseguixen en els mesos estivals de juliol i agost, i les menors, al desembre, gener i febrer, i hi ha risc de gelades des de desembre fins a març.  
  
- Geologia i geomorfologia: la zona, des del punt de vista topogràfic, es caracteritza per ser plana i amb una altitud mitjana inferior a 100 m. Litològicament, es troba constituïda per materials detrítics del terciari.  
- Edafologia: la zona d'actuació es troba sobre una extensa àrea amb materials indiferenciats on són abundants els depòsits al·luvials i s'han desenrotllat uns sòls al·luvials ben caracteritzats per tindre un horitzó antròpic superficial.  
- Hidrologia i hidrogeologia: tot l'àrea es troba intensament drenada per nombrosos barrancs que desaigüen a les marjals i al barranc del Carraixet. La zona presenta un grau de vulnerabilitat mitjà respecte a la possible contaminació d'aqüífers.  
- Vegetació: la vegetació de l'àmbit d'estudi està representada per camps de cultiu de tarongers.  
- Fauna: la fauna existent en la zona està fortament antropitzada, associada al cultiu de tarongers.  
- Paisatge: el paisatge es correspon amb relleus suaus, cobert, majoritàriament, per matoll i diversos cultius, sense cursos d'aigües regulars. L'acció antròpica és notable, tant en els cultius, com en la zona urbana limítrof a l'actuació.  
- Patrimoni històric: no hi ha cap jaciment afectat a la zona. S'ha realitzat un informe arqueològic de la zona. En l'informe preliminar de la Conselleria de Cultura es fa referència a l'afecció d'un tram de séquia relacionat directament amb el braç de la sequiola, per això es considera necessari que es plantegen mesures correctores respecte a l'afecció a la dita séquia relatives a la seua reposició i possible reg de parcel·les limítrofs, que s'ha realitzat en l'estudi d'impacte ambiental.  
  
- Vies pecuàries: no s'afecten vies pecuàries en la zona d'estudi.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
Amb este epígraf es pretén remarcar en els efectes generats per l'actuació.   
Així doncs, durant les obres, cal destacar:  
- Emissió de pols i incorporació de partícules i gasos contaminants procedents de la maquinària pesada i del transport de material.  
- Destrucció, per eliminació o compactació, dels sòls.  
- Increment dels nivells sonors existents en l'àrea derivat dels distints fronts de treball.  
- Alteracions sobre el mig geològic a causa dels moviments de terra.  
- Alteracions en les direccions del flux natural de l'escolament superficial  
- Increment dels sòlids en suspensió per arrossegament de partícules de pols i per la incorporació a l'escolament superficial de substàncies contaminants empleats o provinents d'abocaments incontrolats de residus, durant l'execució de les obres.  
- La fauna serà desplaçada durant l'execució de les obres, esperant-se una tornada a la zona ja que es tracta de fauna prou antropitzada.  
- Respecte al volum de terres excavat i necessari per a farciments, l'estudi d'impacte ambiental no en fa referència. No apareix un resum dels volums de desmunte i terraplé necessaris, ni el balanç de terres resultant ni les pedreres o abocadors origen/destinació dels materials.  
- Respecte al patrimoni, l'estudi d'impacte ambiental conclou que no es produïxen impactes. No obstant això, si durant l'execució de les obres es produïx qualsevol troballa arqueològica, el fet s'informarà la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura i Esport, de forma immediata, i s'adoptaran les mesures pertinents amb vista a la seua protecció i conservació.  
- Impacte visual que degrada el paisatge per l'eliminació de la vegetació, els moviments de terres, presència de maquinària, etc.  
- Reducció de les condicions de seguretat per l'increment de trànsit de vehicles durant les obres  
Durant la fase d'explotació, cal destacar:  
- Es milloren les comunicacions de la zona i l'increment en seguretat, ja que s'evita el pas a nivell amb el ferrocarril tan perillós tant per a vehicles com per a persones.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el Programa de Vigilància Ambiental.  
L'Estudi d'Impacte Ambiental ha contemplat les mesures correctores que són d'habitual aplicació en obres lineals, com és el cas. Estes s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de les accions que són inherents a la construcció d'este tipus d'infraestructures viàries. S'ha procedit igualment amb els impactes propis de la fase d'explotació.   
  
Les mesures correctores proposades són:  
- Reg periòdic de tots els vials oberts, les esplanades desproveïdes de vegetació, zones d'arreplega de material i totes aquelles susceptibles d'emetre pols.  
- Manteniment de la maquinària necessària per a l'execució de les obres per a evitar emissions excessives de gasos a l'atmosfera.  
- L'execució dels vials es realitzarà tenint en compte l'estabilitat dels talussos, que hauran de dissenyar-se amb cunetes per a una millor canalització de l'escolament, i evitar l'erosió.  
- Els materials de farcit necessaris per a formació de terraplens, en cas de no poder aprofitar el material procedent de l'excavació o requerir-se major volum que l'aprofitable, s'obtindran de préstecs i/o pedreres existents i legalment autoritzades.  
- El lloc que s'elegisca com a abocador o enderroc, si no es tracta d'un abocador de residus degudament identificat i legalitzat, s'haurà de sotmetre al procediment d'estimació d'impacte ambiental.  
- Es prohibix l'abocament no autoritzat en la zona. En tot cas, els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de la maquinària i els vehicles hauran de ser degudament gestionats per taller o gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos.  
- Es procedirà a la revegetació de talussos, terraplens i superfícies nues afectades per les obres, per mitjà d'espècies autòctones per a evitar l'erosió i integrar estes en el paisatge circumdant.  
- Retirada per mitjà de decapatge i arreplega del perfil edàfic per a la seua posterior utilització en el recobriment de pedreres i abocadors, així com dels talussos.  
- Reposició del canal de drenatge que suposa la séquia Filets. Esta séquia té, actualment, funció de col·lectora de sobrants de reg dels camps annexos i de reforç al sistema d'evacuació de pluvials de la zona. Es dissenya al final del canal reposat un sobreeixidor que permeta donar eixida a les aigües en cas d'avingudes, per tal d'evitar que entre en càrrega. Este drenatge es considera amb caràcter provisional fins que l'Ajuntament complete el drenatge municipal previst en la zona.  
- Recuperació i integració de pedreres, vials i esplanades i totes aquelles zones en què s'haguera realitzat alguna transformació. Per a la integració de vials i esplanades es procedirà a la seua descompactació i posterior revegetació, per mitjà d'extensió de la terra vegetal prèviament retirada i arreplegada.  
- Retirada, amb pa de terra inclòs, dels peus de plantes afectats, i utilització d'estos, sempre que siga possible, per a la revegetació i integració paisatgística de l'obra.  
- S'ubicaran les instal·lacions auxiliars i el parc de maquinària en llocs de mínim impacte visual, i intentar concentrar-les en el mínim espai possible. Tots els desfets d'estes construccions seran retirats, per tal de deixar la zona totalment neta i que siga possible la integració en el seu entorn natural en el mínim de temps possible.  
- Senyalitzar correctament tota la zona afectada per l'obra.  
- Realitzar el transport de materials, en el cas que la direcció d'obra ho estime convenient, cobert per una capa protectora en la seua superfície.  
- Evitar, sempre que siga possible, el pas de maquinària i vehicles pesats per nuclis de població, sobretot, en hores de màxim trànsit.  
  
Quant al programa de vigilància ambiental, tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de totes les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, i fer un seguiment d'una sèrie de paràmetres que donen una idea de com evoluciona l'entorn de partir de la construcció i funcionament de l'obra. A manera de síntesi, cal destacar els següents aspectes bàsics objecte de control ambiental:  
En fase de construcció:  
- Comprovar el compliment d'operacions periòdiques:  
1. Reg d'explanacions i altres grans superfícies susceptibles de produir pols.  
2. Neteja de la superfície de l'obra  
3. Depuració de les aigües residuals  
- Comprovació de la recuperació i integració de les pedreres, esplanades i totes aquelles zones on s'haguera realitzat alguna transformació. Es realitzarà un informe sobre l'estat final dels treballs en què s'inclourà un reportatge fotogràfic.  
- Supervisar la senyalització, depuració d'aigües, abocament d'olis i residus de la maquinària, trànsit de maquinària pesada per zones urbanes...  
- Una vegada finalitzada l'obra i dins dels sis primers mesos següents, es presentarà, davant de la Direcció General del Medi Natural, informe acompanyat de reportatge fotogràfic, de l'aplicació de les mesures de restauració i revegetació executades, d'acord amb les directrius plantejades.  
En fase d'explotació:  
- Manteniment i atenció de les plantacions executades durant un any després de la finalització de les obres.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 8.a) del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aproven el Reglament d'Impacte Ambiental; la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article quint del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/89 d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique esta Llei.  
4. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, de 27 de juliol del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el Projecte de Supressió del Pas a Nivell del PK 1+768 de la Línia 3 Rafelbunyol - Mislata. Terme municipal de Massamagrell, sempre que este es desenrotlle amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits a continuació.  
  
Segon  
Com a condicions addicionals a complir s'establixen les següents:  
1. Les instal·lacions auxiliars s'ubicaran en zones lliures de vegetació natural i el més allunyat possible del nucli urbà, de manera que es generen les menors molèsties possibles a la població pròxima.  
2. El drenatge de la zona (per mitjà de la reposició de la séquia Filets), i el seu sobreeixidor de caràcter provisional, seran revisats abans del començament de les obres per a confirmar la seua connexió amb la xarxa de sanejament municipal, i així evitar l'abocament d'aigües pluvials a la calçada.  
3. Es recuperarà la capa superior del sòl vegetal que puga estar afectada per l'obra per a la seua posterior reutilització en els processos de restauració. En cap cas, estes arreplegues temporals es realitzaran tallant la xarxa de drenatge superficial o els sistemes de reg existents. De la mateixa manera, en finalitzar els treballs, es procedirà a la descompactació per subpaviment de quants terrenys s'hagueren vist afectats per les obres i la maquinària hi emprada.  
4. La jardineria es dissenyarà amb espècies pròpies de la flora local, i s'evitarà l'ocupació d'espècies exòtiques, en especial, d'aquelles de caràcter invasor, que apareixen en els annexos de l'Orde de 10 de setembre de 2007, de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, per la qual s'aproven mesures per al control de les espècies vegetals exòtiques invasores a la Comunitat Valenciana. S'evitarà l'ús de Gazania rigens en la jardineria, ja que està inclosa en l'annex I de l'esmentada orde.  
5. Haurà de determinar-se la destinació final dels materials sobrants de l'excavació i de les demolicions necessàries, bé per al seu ús en la mateixa obra com a material reutilitzable, bé com a residus inerts adequats en el marc del Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat. En cap cas, s'abandonaran els materials sobrants en el mateix emplaçament.  
6. Els materials de farcit i les llasts que foren necessàries per a l'execució del projecte, s'obtindran de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures se sotmetran estes, amb caràcter previ a la seua utilització, al procediment de declaració d'impacte ambiental.  
7. El Programa de Vigilància Ambiental es completarà amb indicadors que permeten avaluar totes les mesures proposades, la periodicitat, el valor límit i les mesures a prendre. El Programa de Vigilància Ambiental s'inclourà en el pla d'obra, adequant-se i reestructurant-se amb el seu desenrotllament. El director de les obres haurà d'estar informat de l'execució de les unitats d'obra que puguen tindre repercussions ambientals.   
8. S'ajustarà el programa de treballs de manera que els treballs que, obligatòriament, hagen de desenrotllar-se en horari nocturn es realitzen en el mínim de temps possible, de manera que es reduïsquen en el temps les molèsties en les vi vendes pròximes a les obres.  
9. A la posada en ús de l'actuació, durant els sis primers mesos, es comprovarà el nivell sonor transmés en l'entorn. En el cas que se superen els nivells màxims permesos en la legislació vigent, s'hauran d'adoptar les mesures correctores oportunes per a la reducció dels nivells sonors per davall dels màxims. De la mateixa manera, els mesuraments de les vibracions en fase de funcionament seran remeses a l'òrgan ambiental.  
10. La direcció d'obra exigirà el compliment de les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, així com dels condicionants de la present declaració d'impacte ambiental.  
  
11. Si durant l'execució de les obres es troba presència de restes arqueològiques, se n'informarà la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura i Esport, de forma immediata, i s'adoptaran les mesures pertinents amb vista a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 2 de març de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª. Ángeles Centeno Centeno»  
  
València, de 5 de juliol de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Terrritorial: Juan Giner Corell.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6863, del 17-09-2012 (2012/8442)

RESOLUCIÓN de 5 de julio de 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los terminos municipales de Alicante y Massamagrell. Expediente número 212/05 AIA y 94/2007 AIA.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6863

Fecha DOGV
:   17-09-2012

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2012/8442

CVE


Fecha del documento
:   05-07-2012

Organismo emisor
:   Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Alicante](javascript:void(0))
    * [Massamagrell](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 5 de julio de 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los terminos municipales de Alicante y Massamagrell. Expediente número 212/05 AIA y 94/2007 AIA. [2012/8442]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el termino señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, y sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo,  
  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes; 212/05 AIA Alicante y 94/2007 AIA Massamagrell.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente 212/05-AIA  
Promotor Yesos Ibéricos, SA.  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de la Conselleria de Industria, Comercio e Innovación.  
Objeto del proyecto: legalización de explotación Sección A) Loma Viudas.  
Localización: paraje Llano de los Lobos. Parcela nº 64 del polígono 23 del término municipal Alicante.   
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación.  
El objeto del proyecto es la legalización de una extracción de yesos tramitada como recurso de la Sección A) por la Ley de Minas que lleva en explotación más de 30 años.  
El perímetro de explotación, con coordenadas UTM son las siguientes:  
  
  
  
La explotación del yeso se lleva a cabo arrancando y fragmentando el mineral mediante voladuras controladas, posteriormente se carga y transporta hasta la fábrica, situada a unos 500 m. de la explotación junto a la carretera en dirección San Vicente. Los materiales estériles se depositan en escombreras temporales.  
La superficie total de la finca catastral es de 104.140 m². De toda esta superficie, la destinada para la explotación - restauración es de aproximadamente 80.000 m², repartida entre dos zonas de trabajo de aproximadamente: Zona A (53.000 m²) y Zona B (26.000 m²).  
El presente proyecto pretende continuar con la explotación de la cantera y compaginar las labores de explotación con las de restauración. A continuación se describen las labores a realizar en cada una de las zonas de trabajo.  
- Zona A: se retranquearán los bancos actuales de explotación y se rebajará el Pico de las Viudas hasta la cota 231.   
Se banqueará la loma de separación entre zonas (A y B).   
Se eliminará la pequeña loma situada junto al camino que bordea el Pico de las Viudas por el NE, creando una terraza a cota 235.   
Disminución de la cota de la plaza de cantera hasta 201 m. rellenándola posteriormente de forma parcial con el material inerte extraído de las lomas de separación.  
Se remodelará la topografía y se revegetarán taludes, bermas y plaza de cantera.  
- Zona B: se retranquearán los bancos de explotación actuales.   
Se banqueará la loma ubicada al N de esta zona, dándole continuidad con los bancos de la zona de explotación activa.   
Se banqueará la cara N de la loma de separación.   
Se reducirá la cota en la plaza de cantera hasta 196 m y se rellenará parcialmente con los materiales estériles existentes en la cantera.   
Se eliminará totalmente la escombrera de menor tamaño y se reducirá la cota, hasta 230, de la mayor, procediendo a su remodelación y revegetación.  
Se remodelará la topografía y se revegetarán taludes, bermas y plaza de cantera.  
Remodeladas las superficies, se revegetarán los taludes, bermas y las plataformas (Zona A y Zona B) con especies autóctonas.   
Especies utilizadas para taludes y bermas: Anthillys cytisoides, Brachypodium retusum, Cistus albidus, Festuca arundinacea, Hordeum murinum, Lygeum spartum, Osyris quadripartita, Pistacea lentiscus, Rhamnus lycioides, Rosmarinus officinalis, Stipa tenacissima.  
Especies utilizadas para plaza cantera: Anthillys cytisoides, Brachypodium retusum, Ceratonia siliqua, Cistus albidus, Festuca arundinacea, Hordeum murinum,Lygeum spartum,Osyris quatripartita, Pistacea lentiscus, Rhamnus lycioides, Rosmarinus officinalis, Stipa Tenacissima.  
Tramitación administrativa  
1. Información pública. Remisión del expediente.  
En noviembre de 2005, el Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Alicante, remite el expediente de autorización de explotación de recursos de la Sección A) denominada Loma Las Viudas del término municipal de Alicante.  
Se adjunta certificado del resultado de la información pública del expediente en el que se indica que tras haber publicado la solicitud, en el DOCV nº 5.078 de fecha 25 de agosto de 2005 y que transcurrido el plazo de información pública no se presentan alegaciones.  
Con la documentación remitida, en fecha 22 de noviembre de 2005, se consulta al Servicio de Gestión Forestal de esta Conselleria, sobre la posible incidencia del proyecto en aspectos de restauración y en vistas a formular la correspondiente declaración de impacto ambiental.  
En fecha 28 de febrero de 2006, se recibe el informe solicitado indicando ciertas deficiencias que presenta el proyecto de restauración presentado.  
En fecha 20 de marzo de 2006, tras revisar la documentación aportada y evaluar el informe emitido por el Servicio de Gestión Forestal, se devuelve al Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Alicante el proyecto de restauración y el estudio de impacto ambiental, solicitando nueva documentación que tenga en cuenta una serie de aspectos y/o directrices a seguir:  
- Bancos de restauración de altura no superior a los 7 m. y 45º de inclinación, contrampendientes en bermas intermedias y drenaje de las mismas.   
- Rebajar la loma intermedia de separación entre las dos plazas de cantera mediante banqueo de modo que las dos plazas de la cantera queden unidas por la zona oeste de la explotación.  
- Completar la información numérica presentada en los proyectos.  
- Representar topografía del entorno de la explotación.  
- Diseñar el sistema de drenaje del total de la explotación.  
- Revegetar las bermas y los taludes. La elección de especies deberá realizarse teniendo la relación de las mismas con los parámetros climáticos, edáficos, fisiográficos así como las distintas funciones de la vegetación. Analizar, la capacidad de retención de agua y la escorrentía para seleccionar las especies y el método de preparación del terreno. Las plantas y semillas empleadas para la restauración de los terrenos forestales deben adaptarse a la normativa vigente y en concreto al Decreto 15/2006 de 20 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se regula la producción, comercialización y utilización de los materiales forestales de reproducción.  
- Tener en cuenta que la utilización de lodos de depuradora en las tareas de revegetación está regulado por el RD 1310/1990.  
En fecha 2 de octubre de 2006, el promotor solicita prórroga de tres meses para presentar la documentación solicitada.  
En fecha 7 de febrero de 2008, tiene entrada en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, los nuevos proyectos remitidos por el Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial: Estudio de Impacto Ambiental y plan de restauración, documento de síntesis y documentos adjuntos.  
Como documento adjunto presenta el informe vinculante favorable de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano y copia de la célula parcelaria.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
Para llegar a la cantera desde San Vicente del Raspeig, se toma la carretera CV-824 que parte desde este municipio y que continua dirección l'Alcoraya. Un poco antes del pk 6 tomamos un camino hacia la derecha que conduce directamente hasta la explotación.   
El territorio estudiado se caracteriza por su sequedad, lo cual se debe al efecto pantalla inducido por la disposición de los relieves de la cordillera Bética. Las precipitaciones medias anuales se encuentran entre 297 mm en San Vicente y 359 mm en Alicante. La mayor parte de las lluvias se da en otoño y destaca el carácter torrencial de las mismas debido al fenómeno de gota fría. Las temperaturas alcanzan sus máximos en verano 30-35ºC y mínimas en invierno con valores habituales entre 10.7ºC y 11.8ºC.  
Los yesos que se explotan en la cantera forman parte del paquete triásico en facies keuper que aflora por el SW de la comarca hasta las inmediaciones de las sierras Medianas y Fontcalent. Este paquete está formado por arcillas versicolores con abundantes capas de yesos interestratificados y arenisca de grano fino. Ocasionalmente, aparecen tramos de calizas y dolomías grises y negras con niveles de yesos blancos y bandeados grises.  
Estos terrenos poseen una permeabilidad muy baja no constituyendo ningún acuífero de interés. Se consideran los niveles triásicos como el impermeable regional. No obstante, tanto los carbonatos como los yesos son capaces de presentar porosidad secundaria debido a disolución por lo que localmente pueden mostrar cierto comportamiento acuífero.  
El paraje Loma las Viudas constituye un relieve apreciable formado por materiales triásicos, yesos masivos, calizas y dolomías, con pendientes de alrededor del 40%. Existen otros relieves de mayor entidad y mayor pendiente situados en la mitad meridional del área de estudio: sierra Mediana, Cabezo Mediano y cerro de los Lobos en los que afloran principalmente los materiales calizos. La llanura situada al N de la explotación está surcada por la rambla del Alabastre adquiriendo en este sector una orientación aproximada E-W.  
La aridez del clima y la naturaleza del substrato ha condicionado el desarrollo edáfico del mismo. En el ámbito de la cantera podemos encontrar xerosoles gípsicos. Su productividad agrícola se encuentra dificultada por su difícil drenaje y su elevada salinidad. De todos modos, la intensa actividad antrópica ha modificado sustancialmente las condiciones edáficas naturales del terreno.  
La vegetación potencial de la zona está constituida por una maquia litoral de espino negro, coscoja y palmito. No obstante, la degradación de la serie da lugar a un romeral y tomillar. Destacan: romero, coronilla de rey, esparto, jara blanca, albaida, lastón, pincel, tomillo, poleo, rabo de gato, etc. También se encuentra en la zona vegetación gipsícola y carrizales que bordean el cauce de los cursos de agua y balsas formadas en el fondo de las canteras de arcillas abandonadas. En general el matorral ocupa la parte alta y los taludes de los relieves, mientras que las llanuras están ocupadas en su mayoría por cultivos especialmente de secano.  
El entono de las explotaciones goza de gran diversidad faunística debido a la diversidad de ambientes que se dan en sus inmediaciones: terrenos de cultivo, matorrales y roquedos y ramblas. La fauna más rica y representativa son las aves. Cabe destacar por su interés conservacionista a las rapaces que utilizan esta zona como zona de campeo.  
Según el proyecto la superficie ocupada por la explotación minera no se encuentra en el ámbito de ninguno de los espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana, LIC's, ZEPA's, espacios incluidos en el ámbito de planes de ordenación de los recursos naturales, ni en el Catálogo de Zonas Húmedas y no se encuentran próximas a ninguna microreserva ni afecta a ninguna vía pecuaria.   
Revisadas las normas urbanísticas del Ayuntamiento de Alicante, el suelo donde se ubica la cantera está calificado y clasificado como no urbanizable donde se permite el uso extractivo.  
2. Identificación y valoración de los impactos. Propuestas de medidas correctoras.  
Los impactos que se derivan del proyecto de explotación - restauración tramitados son fundamentalmente: destrucción del suelo y vegetación asociada, desplazamiento de la fauna, incremento de polvo, gases, ruido y vibraciones, contaminación de las aguas superficiales por arrastre de sedimentos, incremento procesos erosivos e inestabilidades, deterioro de caminos y carreteras, alteración geomorfología, posible contaminación del suelo por mala gestión de aceites y carburantes, eliminación escombreras y mejora paisajística.  
Como medidas correctoras se proponen las siguientes:  
Riegos continuos en viales de acceso y plaza cantera, control de tráfico, reducir velocidad camiones, lona de protección en los camiones que transportan material, mediciones trimestrales de polvo, mediciones niveles de inmisión en las zonas colindantes a la explotación, mantenimiento de la maquinaria, trabajo horario diurno, retirada y acopio suelo vegetal, taller para mantenimiento maquinaria en la fábrica, gestión correcta de los residuos, diseño de drenajes y remodelación de la morfología actual de la loma.   
Para la remodelación de la cantera, se ha diseñado un proyecto de restauración que se llevará a cabo de forma simultánea a la explotación.   
Una vez remodelada la superficie, se aportará tierra vegetal y se procederá al abonado y fertilización del suelo para posteriormente proceder a su revegetación con la siembra de especies herbáceas de rápido crecimiento y la posterior plantación de especies arbustivas y arbóreas propias de la zona.  
Se realizarán riegos durante los primeros años para conseguir el desarrollo de la vegetación y se realizarán cuidados posteriores como limpieza zanjas de drenaje, escarda manual y reposición de marras.  
Se diseña un plan de vigilancia ambiental que tiene por objeto el garantizar el cumplimiento de las medidas correctoras propuestas en el proyecto tanto en la fase de explotación - restauración como en la fase de abandono. Para ello, se propone un seguimiento y control de emisiones a la atmósfera: polvo y ruido, sobre riesgos naturales, control de superficie explotada, control de tráfico de vehículos, mantenimiento maquinaria, avances frentes de explotación - restauración, control de la contaminación en suelo y agua, prevención de riesgos laborales y eficacia de las revegetaciones.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
Del conjunto de medidas correctoras propuestas en el desarrollo de la actividad de explotación y restauración se considera que el sistema de explotación-restauración proyectado que modifica el actual, permite el rebaje del pico de las Viudas y minimiza el impacto visual que actualmente existe. Además, el banqueo de los taludes de explotación y el de la escombrera así como la loma intermedia de estériles permitirá dar una continuidad a toda la explotación y la unión de las dos plazas de cantera dando un aspecto más naturalizado a la explotación.  
Posteriormente, la revegetación propuesta permitirá la integración de la actual cantera en su entorno.  
No obstante lo anterior, serán necesarias aplicar mayores medidas para minimizar el impacto generado por el levantamiento de polvo provocado por los trabajos de explotación y por la circulación de maquinaria y camiones de transporte del mineral.   
En cuanto a los drenajes, es necesario incorporar elementos disipadores de energía en los canales verticales de drenaje. Además, en la parte baja de los canales y previa a la conexión con la red natural de drenaje deberán construirse balsas de decantación de sedimentos. Con estas obras se minimizarán los fenómenos erosivos y la contaminación del suelo y las aguas superficiales por arrastre de sólidos en suspensión.  
El plan de vigilancia ambiental permitirá controlar la correcta aplicación de todas las medidas correctoras propuestas en la documentación tramitada así como alertar de las posibles desviaciones producidas durante los trabajos de explotación y restauración así como en la fase posterior a la clausura y tomar las medidas oportunas para rectificar y aplicar nuevas medidas correctoras. No obstante, dicho plan deberá ampliarse teniendo en cuenta las medidas correctoras que se consideren deban aplicarse en la presente declaración.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del art. 5.º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. La actividad propuesta se encuentra incluida en el Anexo I, apartado 3c.1 del Decreto 162/1990 de 15 de octubre por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El articulo 16.2 m) del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por los particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.  
A la vista de todo lo anterior, y en base a las competencias que tengo legalmente atribuidas, formulo la presente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar favorable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de legalización de la explotación de yesos, sección A) denominada Loma Las Viudas que afecta a la parcela 64 del polígono 23 del término municipal de Alicante promovido por Yesos Ibéricos, SA., siempre que la actividad se desarrolle de conformidad con el cumplimiento de las medidas propuestas en la documentación tramitada (diciembre 2007) y los condicionantes establecidos en el siguiente apartado, así como las modificaciones introducidas por éstos.  
  
Segundo  
1. Los camiones que transporten el mineral a la fábrica deberán salir de las instalaciones con la caja tapada por una lona.  
2. Los acopios de material, los frentes de explotación y los viales internos y externos a la explotación se mantendrán a lo largo de todo el tiempo que dure la actividad en condiciones óptimas de humedad para evitar el levantamiento de polvo.  
3. Se asfaltarán los últimos 25 m. de camino antes de llegar a la carretera para evitar barro en la carretera.  
4. En los canales de drenaje se incorporarán elementos disipadores de energía. Al pie de los mismos se construirán balsas de retención de sedimentos.  
5. Se recuerda al promotor la prohibición de realizar en la zona cualquier tipo de vertido no autorizado y, en particular, de los producidos por los cambios de aceite, combustible y mantenimiento de la maquinaria, que deberán ser gestionados por taller o gestor de residuos debidamente autorizado, de acuerdo con lo previsto en la Ley 10/1998, de Residuos y en el Real Decreto 833/1988, relativo a la Gestión de Residuos Tóxicos y Peligrosos.   
6. El promotor queda obligado a presentar ante el Servicio Territorial de Industria y Energía, antes del 31 de enero de cada año, un informe anual, por duplicado, donde queden recogidos el balance y el estado actual de la actividad en relación con los volúmenes extraídos y aprovechables, con los rellenos realizados y con la aplicación de las medidas protectoras y correctoras previstas en el plan de restauración - estudio de impacto ambiental y en la presente declaración de impacto ambiental, como también cualquier posible incidencia de carácter medioambiental surgida a lo largo de la actividad. Este servicio deberá remitir una de las copias a esta Dirección General.  
  
Tercero  
Se notificará a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto  
Se publicará la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 9 de marzo de 2009. La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.»  
  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 94/2007-AIA.  
Título: Supresión del paso a nivel del PK 1+768 de la línea 3 Rafelbunyol-Mislata.  
Término municipal de Massamagrell.  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Infraestructuras y Transporte.  
Localización: término municipal de Massamagrell.  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista.  
Las obras proyectadas consisten en la ejecución de un paso inferior bajo las vías para peatones y vehículos, diseñados para un uso principalmente vecinal con un gálibo mínimo restringido a 5,00 m.  
La inclusión del paso inferior obliga a un nuevo diseño de los accesos a las calles y viviendas colindantes, de manera que se permita la circulación entre todos los posibles destinos.  
Esta circunstancia ha obligado a la remodelación de viales, aceras y zonas verdes, así como a la reordenación del tráfico de la c/ San Francisco Redolat, c/ Juan de Juanes, c/ Ramón y Cajal, c/ La Serreta y avda. Major.  
En relación con el tráfico de vehículos, el paso inferior permite cruzar a ambos lados de la vía. Por encima del paso inferior, las dos estructuras diseñadas a la altura de la c/ Metge Miguel Servet y el camino agrícola facilitan el tráfico en sentido transversal al paso. A la salida y entrada del paso inferior se rediseñan las dos glorietas ya existentes, para adaptarlas a las nuevas características de los viales y al tipo de vehículos que circula por ellas. Con todo ello, los sentidos de circulación, en algunas calles, cambian, e incluso en algunas zonas se restringe el acceso a determinados vehículos.  
En lo que respecta al paso de peatones, se garantiza la movilidad de peatones por toda la zona en condiciones de seguridad, puesto que el cruce entre ambos lados de las vías se realiza a distinto nivel. El tránsito de personas de un lado a otro de la vía, se permite mediante tres pasos subterráneos, dos de ellos con escaleras y el tercero con rampas peatonales diseñadas en base a la normativa vigente de accesibilidad en el medio urbano.  
Las rampas peatonales discurren paralelas a la vía, a ambos lados de ésta y pasan bajo las vías por el paso inferior, donde los peatones deben circular en dirección paralela a los vehículos, pero en la zona peatonal, diseñada a distinto nivel que la calzada y separada de ésta con una barandilla de protección.  
En la c/ La Serreta, en el lado de las vías junto a la c/ Metge Miguel Servet, dado lo ajustado del espacio a los lados de la escalera, el tráfico de peatones y vehículos deberá compartir la misma calzada.  
La actuación incluye la ejecución de zonas ajardinadas, con su correspondiente red de riego, así como el diseño de una red de alumbrado, que permiten lograr una mejora muy importante en las condiciones de habitabilidad de la zona.  
2. Alternativas  
Se plantean alternativas posibles de trazado. En la elección de la solución no se han considerado los factores y efectos medioambientales, aunque dado el carácter antropizado de las áreas y la similitud de las propuestas planteadas, el impacto ambiental es similar en todas ellas.  
Las alternativas propuestas son:  
- Diciembre 2003: se contemplaron distintas alternativas para la resolución del paso de La Serreta, conectando la calle Francisco Redolat y la avenida Major, bien ajustándose a la trama actual o bien buscando un recorrido en línea recta, siendo éste último más complicado debido a la necesidad de gálibo de paso. Por otro lado se plantea la opción de un túnel de mayor desarrollo que evite también la intersección con la antigua carretera de Barcelona y buscando directamente la CV-300. La glorieta inicio de la actuación se localiza en la calle Francisco Redolat, junto a la plaza de Martínez-Beneyto.  
- Abril 2004: se contempla la modificación del trazado de la calle Metge Miguel Servet, abandonando el trazado recto para acercarse más a la vía férrea y, de esta manera, imponer menos restricciones desde el punto de vista de gálibo y permitir que la citada calle mantuviera un recorrido sensiblemente plano en alzado. Esta opción fue desechada por el Ayuntamiento de Massamagrell por lo que el recorrido de dicha calle se mantiene rectilíneo conforme al planeamiento, si bien esto obliga a forzar su rasante para no condicionar el gálibo en el paso inferior.  
- Marzo 2005: se plantearon distintas alternativas de resolución de la glorieta en la intersección de la avenida Major y la calle de Juan de Juanes, determinándose como alternativa adoptada la que figura en el proyecto, con la afección a tres viviendas de la esquina de la avenida Major y la calle del Camí de Llari.  
- Mayo 2005: se plantea el recorrido viario por el exterior de la zona urbana y el paso peatonal en la calle Virgen del Rosario. Se corrige la disposición de la calle Metge Miguel Servet y se plantea la problemática de los distintos servicios que se ven afectados por la ejecución de las obras.  
- Enero 2006: traslado de la glorieta origen de la actuación, desde la calle Francisco Redolat en la que se había previsto inicialmente, hasta la intersección de esta calle con la calle La Serreta y la carretera de Náquera, a solicitud del Ayuntamiento de Massamagrell, con la finalidad de que todo el tráfico de paso discurra por el exterior de la zona urbana.  
Tramitación administrativa  
1. Información pública  
En fecha 26 de abril de 2007, la Conselleria de Infraestructuras y Transporte remitió el Proyecto de Construcción de Supresión del paso a nivel del PK 1+768 de la línea 3 Rafelbunyol-Mislata, término municipal de Massamagrell y el estudio de impacto ambiental correspondiente.  
El estudio de impacto ambiental, como parte integrante del proyecto, fue sometido a información pública por plazo de treinta días hábiles, mediante anuncio publicado en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana n.º 5417, de 29 de diciembre de 2006, y en el Boletín Oficial del Estado n.º 305, de 22 de diciembre de 2006.  
2. Resumen de alegaciones  
Durante el período de información pública se presentaron dos alegaciones, sin tener ninguna de ellas carácter medioambiental, según consta en el Informe Técnico relativo a las observaciones y alegaciones presentadas en los trámites de informe oficial e información pública del proyecto, de 18 de abril de 2007.  
Afecciones legales  
1. Patrimonio:   
En fecha 21 de noviembre de 2008 se informó favorablemente por la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, a los solos efectos patrimoniales, el presente proyecto. Se transcribe íntegramente parte del mismo:  
«Revisado el estudio y consultado el inventario de Patrimonio Arquitectónico de interés histórico artístico de la Provincia de Valencia, redactado en 1979 por el Ministerio de Cultura, en lo referente al municipio afectado no existe constancia de la existencia de ningún elemento arquitectónico que pueda verse afectado por la actuación. La prospección arqueológica no ha localizado restos de cultura material antigua ni de yacimientos arqueológicos en el área de explotación.  
Cabe recordar que cualquier hallazgo de índole arqueológica deberá ser comunicado inmediatamente a la administración competente y que el incumplimiento de dicha obligación puede ser objeto de sanción.  
Desde la consideración del patrimonio etnológico se conserva un tramo de acequia relacionado con el braç de la sequiola excavada en el terreno estableciéndose medidas para su reposición de forma paralela a la actuación, manteniéndola en servicio en todo momento, adjuntándose planos de reposiciones de riego y saneamiento del estado actual como del proyectado.»  
2. Clasificación y calificación urbanística:  
Las obras proyectadas discurren parcialmente por terrenos calificados como suelo no urbanizable (SNU) desde el origen en la intersección de la carretera de Náquera y la calle La Serreta, hasta el paso inferior. Una vez rebasadas las vías de la Línea 1 de FGV, el trazado discurre por terrenos calificados de suelo urbano (SU).  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.  
- Atmósfera y climatología: la zona de estudio se encuentra en un área caracterizada por un clima Mesotérmico semiárido, con poco o nada de superávit en invierno. El régimen anual de lluvias es bastante constante, presentándose las máximas precipitaciones entre las estaciones de otoño e invierno, y correspondiendo las mínimas al verano. Las máximas temperaturas se alcanzan en los mese estivales de julio y agosto, y las menores, en diciembre, enero y febrero, existiendo riesgo de heladas desde diciembre hasta marzo.  
- Geología y geomorfología: la zona, desde el punto de vista topográfico, se caracteriza por ser llana y con una altitud media inferior a 100 m. Litológicamente, se encuentra constituida por materiales detríticos del terciario.  
- Edafología: la zona de actuación se encuentra sobre una extensa área con materiales indiferenciados donde son abundantes los depósitos aluviales y se han desarrollado unos suelos aluviales bien caracterizados por tener un horizonte antrópico superficial.  
- Hidrología e hidrogeología: todo el área se encuentra intensamente drenada por numerosos barrancos que desaguan en los marjales y en el barranco del Carraixet. La zona presenta un grado de vulnerabilidad medio respecto a la posible contaminación de acuíferos.  
- Vegetación: la vegetación del ámbito de estudio está representada por campos de cultivo de naranjos.  
- Fauna: la fauna existente en la zona está fuertemente antropizada, asociada al cultivo de naranjos.  
- Paisaje: el paisaje se corresponde con relieves suaves, cubierto, en su mayor parte, por matorral y diversos cultivos, sin cursos de aguas regulares. La acción antrópica es notable, tanto en los cultivos, como en la zona urbana colindante a la actuación.  
- Patrimonio histórico: no existe ningún yacimiento afectado en la zona. Se ha realizado un informe arqueológico de la zona. En el informe preliminar de la Conselleria de Cultura se hace referencia a la afección de un tramo de acequia relacionado directamente con el braç de la sequiola, por ello se considera necesario que se planteen medidas correctoras respecto a la afección a dicha acequia relativas a su reposición y posible riego de parcelas colindantes, que se ha realizado en el estudio de impacto ambiental.  
- Vías pecuarias: no se afectan vías pecuarias en la zona de estudio.  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes  
Bajo este epígrafe se pretende hacer hincapié en los efectos generados por la actuación.   
Así pues, durante las obras, cabe destacar:  
- Emisión de polvo e incorporación de partículas y gases contaminantes procedentes de la maquinaria pesada y del transporte de material.  
- Destrucción, por eliminación o compactación, de los suelos.  
- Incremento de los niveles sonoros existentes en el área derivado de los distintos frentes de trabajo.  
- Alteraciones sobre el medio geológico debido a los movimientos de tierra.  
- Alteraciones en las direcciones del flujo natural de la escorrentía superficial  
- Incremento de los sólidos en suspensión por arrastre de partículas de polvo y por la incorporación a la escorrentía superficial de sustancias contaminantes empleados o provenientes de vertidos incontrolados de residuos, durante la ejecución de las obras.  
- La fauna será desplazada durante la ejecución de las obras, esperándose un regreso a la zona ya que se trata de fauna bastante antropizada.  
- Respecto al volumen de tierras excavado y necesario para rellenos, el estudio de impacto ambiental no hace referencia. No aparece un resumen de los volúmenes de desmonte y terraplén necesarios, ni el balance de tierras resultante ni las canteras o vertederos origen/destino de los materiales.  
- Respecto al patrimonio, el estudio de impacto ambiental concluye que no se producen impactos. No obstante, si durante la ejecución de las obras se produjese cualquier hallazgo arqueológico, el hecho se pondrá en conocimiento de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura y Deporte, de forma inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación.  
- Impacto visual que degrada el paisaje por la eliminación de la vegetación, los movimientos de tierras, presencia de maquinaria, etc.  
- Reducción de las condiciones de seguridad por el incremento de tránsito de vehículos durante las obras  
Durante la fase de explotación, cabe destacar:  
- Se mejoran las comunicaciones de la zona y el incremento en seguridad, ya que se evita el paso a nivel con el ferrocarril tan peligroso tanto para vehículos como para personas.  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental  
El Estudio de Impacto Ambiental ha contemplado las medidas correctoras que son de habitual aplicación en obras lineales, como es el caso. Las mismas se encaminan a minimizar los impactos derivados de las acciones que son inherentes a la construcción de este tipo de infraestructuras viarias. Se ha procedido igualmente con los impactos propios de la fase de explotación.   
Las medidas correctoras propuestas son:  
- Riego periódico de todos los viales abiertos, las explanadas desprovistas de vegetación, zonas de acopio de material y todas aquellas susceptibles de emitir polvo.  
- Mantenimiento de la maquinaria necesaria para la ejecución de las obras para evitar emisiones excesivas de gases a la atmósfera.  
- La ejecución de los viales se realizará teniendo en cuenta la estabilidad de los taludes, que deberán diseñarse con cunetas para una mejor canalización de la escorrentía, evitando la erosión.  
- Los materiales de relleno necesarios para formación de terraplenes, en caso de no poder aprovechar el material procedente de la excavación o requerirse mayor volumen que el aprovechable, se obtendrán de préstamos y/o canteras existentes y legalmente autorizadas.  
- El lugar que se elija como vertedero o escombrera, de no tratarse de un vertedero de residuos debidamente identificado y legalizado, se deberá someter al procedimiento de estimación de impacto ambiental.  
- Se prohíbe el vertido no autorizado en la zona. En todo caso, los cambios de aceite, filtros y cualquier otro residuo de mantenimiento de la maquinaria y los vehículos deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor autorizado de Residuos Tóxicos y Peligrosos.  
- Se procederá a la revegetación de taludes, terraplenes y superficies desnudas afectadas por las obras mediante especies autóctonas para evitar la erosión e integrar éstas en el paisaje circundante.  
- Retirada mediante decapado y acopio del perfil edáfico para su posterior utilización en el recubrimiento de canteras y vertederos, así como de los taludes.  
- Reposición del canal de drenaje que supone la acequia Filetes. Esta acequia tiene, actualmente, función de colectora de sobrantes de riego de los campos anexos y de refuerzo al sistema de evacuación de pluviales de la zona. Se diseña al final del canal repuesto un rebosadero que permita dar salida a las aguas en caso de avenidas, evitando que entre en carga. Este drenaje se considera con carácter provisional hasta que el Ayuntamiento complete el drenaje municipal previsto en la zona.  
- Recuperación e integración de canteras, viales y explanadas y todas aquellas zonas en las que se hubiese realizado alguna transformación. Para la integración de viales y explanadas se procederá a su descompactación y posterior revegetación mediante extensión de la tierra vegetal previamente retirada y acopiada.  
- Retirada, con cepellón incluido, de los pies de plantas afectados, y utilización de los mismos, siempre que sea posible, para la revegetación e integración paisajística de la obra.  
- Se ubicarán las instalaciones auxiliares y el parque de maquinaria en lugares de mínimo impacto visual, intentando concentrarlas en el mínimo espacio posible. Todos los deshechos de estas construcciones serán retirados con el fin de dejar la zona totalmente limpia y sea posible su integración en su entorno natural en el menor tiempo posible.  
- Señalizar correctamente toda la zona afectada por la obra.  
- Realizar el transporte de materiales, en caso de que la dirección de Obra lo estime conveniente, cubierto por una capa protectora en su superficie.  
- Evitar, siempre que sea posible, el paso de maquinaria y vehículos pesados por núcleos de población, sobre todo, en horas de máximo tránsito.  
En cuanto al programa de vigilancia ambiental tendrá por objeto establecer un sistema que garantice el cumplimiento de todas las indicaciones y medidas protectoras y correctoras contenidas en el estudio de impacto ambiental, y hacer un seguimiento de una serie de parámetros que den una idea de cómo evoluciona el entorno a partir de la construcción y funcionamiento de la obra. A modo de síntesis, cabe destacar los siguientes aspectos básicos objeto de control ambiental:  
En fase de construcción:  
- Comprobar el cumplimiento de operaciones periódicas:  
1. Riego de explanaciones y otras grandes superficies susceptibles de producir polvo.  
2. Limpieza de la superficie de la obra  
3. Depuración de las aguas residuales  
- Comprobación de la recuperación e integración de las canteras, explanadas y todas aquellas zonas donde se hubiese realizado alguna transformación. Se realizará un informe sobre el estado final de los trabajos en el que se incluirá un reportaje fotográfico.  
- Supervisar la señalización, depuración de aguas, vertido de aceites y residuos de la maquinaria, tránsito de maquinaria pesada por zonas urbanas...  
- Una vez finalizada la obra y dentro de los seis primeros meses siguientes, se presentará ante la Dirección General del Medio Natural informe acompañado de reportaje fotográfico, de la aplicación de las medidas de restauración y revegetación ejecutadas de acuerdo a las directrices planteadas.  
En fase de explotación:  
- Mantenimiento y cuidado de las plantaciones ejecutadas durante un año tras la finalización de las obras.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5.º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.a) del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo quinto del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Órgano Ambiental, para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
4. El artículo 16.2 m) del Decreto 131/2007, de 27 de julio del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de Supresión del Paso a Nivel del PK 1+768 de la Línea 3 Rafelbunyol-Mislata. TM de Massamagrell siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del estudio de impacto ambiental y con los condicionantes establecidos a continuación.  
  
Segundo  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:  
1. Las instalaciones auxiliares se ubicarán en zonas libres de vegetación natural y lo más alejado posible del núcleo urbano, de manera que se generen las menores molestias posibles a la población cercana.  
2. El drenaje de la zona (mediante la reposición de la acequia Filetes), y su rebosadero de carácter provisional, serán revisados antes del comienzo de las obras para confirmar su conexión con la red de saneamiento municipal, y así evitar el vertido de aguas pluviales a la calzada.  
3. Se recuperará la capa superior del suelo vegetal que pueda estar afectada por la obra para su posterior reutilización en los procesos de restauración. En ningún caso estos acopios temporales se realizarán cortando la red de drenaje superficial o los sistemas de riego existentes. De igual forma, al finalizar los trabajos, se procederá a la descompactación por subsolado de cuantos terrenos se hubiesen visto afectados por las obras y la maquinaria empleada en las mismas.  
4. La jardinería se diseñará con especies propias de la flora local, evitándose el empleo de especies exóticas, en especial, de aquellas de carácter invasor, que aparecen en los anexos de la Orden de 10 de septiembre de 2007, de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, por la que se aprueban medidas para el control de las especies vegetales exóticas invasoras en la Comunitat Valenciana. Se evitará el uso de Gazania rigens en la jardinería, puesto que está incluida en el anexo I de la citada orden.  
5. Deberá determinarse el destino final de los materiales sobrantes de la excavación y de las demoliciones necesarias, bien para su uso en la propia obra como material reutilizable, bien como residuos inertes adecuados en el marco del decreto 200/2004, de 1 de octubre, del Consell de la Generalitat. En ningún caso, se abandonarán los materiales sobrantes en el propio emplazamiento.  
6. Los materiales de relleno y las zahorras que fuesen necesarias para la ejecución del proyecto, se obtendrán de préstamos o canteras existentes y legalmente autorizadas. En caso de nuevas aperturas se someterán éstas, con carácter previo a su utilización, al procedimiento de declaración de impacto ambiental.  
7. El programa de vigilancia ambiental se completará con indicadores que permitan evaluar todas las medidas propuestas, la periodicidad, el valor umbral y las medidas a tomar. El programa de vigilancia ambiental se incluirá en el plan de obra, adecuándose y reestructurándose con el desarrollo de la misma. El director de las obras deberá estar informado de la ejecución de las unidades de obra que puedan tener repercusiones ambientales.   
8. Se ajustará el programa de Trabajos de manera que los trabajos que, obligatoriamente, deban desarrollarse en horario nocturno se realicen en el menor tiempo posible, de manera que se reduzcan en el tiempo las molestias en las viviendas cercanas a las obras.  
9. A la puesta en uso de la actuación, durante los seis primeros meses, se comprobará el nivel sonoro transmitido en el entorno. En caso de que se superen los niveles máximos permitidos en la legislación vigente, se deberán adoptar las medidas correctoras oportunas para la reducción de los niveles sonoros por debajo de los máximos. Del mismo modo, las mediciones de las vibraciones en fase de funcionamiento serán remitidas al órgano ambiental.  
10. La dirección de obra exigirá el cumplimiento de las medidas protectoras y correctoras contenidas en el estudio de impacto ambiental, así como de los condicionantes de la presente declaración de impacto ambiental.  
11. Si durante la ejecución de las obras se hallase presencia de restos arqueológicos, el hecho se pondrá en conocimiento de la Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura y Deporte, de forma inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 2 de marzo de 2009.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª. Ángeles Centeno Centeno».  
  
Valencia, de 5 de julio de 2012.- El director general de Evaluación Ambiental y Terrritorial: Juan Giner Corell.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML