Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6582, del 08-08-2011 (2011/8190)

Notificació de la sentència dictada en el procediment sobre guarda i custòdia número 57/2010.
---------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6582

Data del DOGV
:   08-08-2011

Secció del DOGV
:   IV. ADMINISTRACIÓ DE JUSTÍCIA

Número del document
:   2011/8190

CVE


Data del document


Organisme emissor
:   Jutjat de Violencia Sobre la Dona Número 1 de Gandia

Tipus de document
:   Edicte

Notificació de la sentència dictada en el procediment sobre guarda i custòdia número 57/2010. [2011/8190]  
Família, guarda, custòdia, aliments fill menor no matrimoni consensuat 000057/2010  
De: Nuris Aracely Gutiérrez Cofre.  
Procuradora: Rosa Kira Román Pascual.  
Contra: Jamal Atef.  
  
En aquest procediment de guarda i custòdia número 57/10, seguit a instàncies de Nuris Aracely Gutiérrez Cofre contra Jamal Atef, s'ha dictat sentència, que té el fonament de dret i la dispositiva que, literalment, diuen així:  
  
«Fonaments de dret  
Primer. Davant de la situació de crisi d'una unió de fet, és obligació dels tribunals pronunciar-se sobre les conseqüències personals derivades de la ruptura de la convivència i això, en atenció a la protecció social, econòmica i jurídica de la família que proclama el nostre text constitucional en l'article 39. 1, i que ha reconegut el Tribunal Suprem, en la sentència de 21 d'octubre de 1992, la plena legalitat de l'estable unió de fet, entre un home i una dona, com a manifestació del dret fonamental al lliure desenvolupament de la personalitat (art. 10 de la Constitució) i la susceptibilitat de constituir amb això una família tan protegible com la creada a través de la unió matrimonial i si bé la normativa establida per a les crisis matrimonials no resulta aplicable de manera general a la ruptura de la unió de fet (sentència del Tribunal Constitucional de 15 de novembre de 1990, del Tribunal Suprem, d'11 de desembre de 1992, 18 de febrer de l993 i 5 de juliol de 2001, entre altres), no obstant això, els fills són iguals davant de la llei, com proclama l'esmentat article 39, en el punt 2, de la Constitució, que assegura la protecció integral dels fills davant de la llei amb independència de la filiació. Aquesta equiparació entre els fills per naturalesa, siguen matrimonials o no, com es raona en la sentència de l'Audiència Provincial de Barcelona, de 28 de setembre de 1999, provoca que les normes substantives reguladores de les crisis matrimonials (articles 92 a 96 del Codi Civil) siguen aplicables a les relacions paternofilials que es creen en les parelles de fet, quan es produeix la ruptura de la convivència more uxorio. Així, la pàtria potestat de la prole actua com a dret inherent de la paternitat i maternitat i en el nostre àmbit té indubtable caràcter de funció tutelar que la configura com a institució a favor dels fills, com estableix l'article 154 i ho té declarat la jurisprudència des d'antic (sentències del Tribunal Suprem de 28 d'octubre de 1981, 25 de juny de 1923) així com les més recents (sentències de 23 de juliol de 1987, 5 de març de 1998, 9 de juliol de 2002), com declara l'article 24 del Pacte Internacional de Drets Civils i Polítics (Nova York, 19 de desembre de 1966), i fa referència l'article 39.3 de la Constitució, en el seu vessant obligatori de dret-funció. Per això, el cessament de la convivència de la parella exigeix haver de regular la forma de desenvolupament del dret-deure dels pares de vetlar per ells, tindre'ls en companyia seua, educar-los i procurar-los una formació integral (art. 154 del Codi Civil).  
  
Segon. Que la declaració de rebel·lia no equival a l'assentiment ni suposa l'admissió dels fets per part del demandat rebel sinó que, de conformitat amb el que estableix l'article 1214 del Codi Civil, roman la càrrega de la prova en qui exigeix el compliment de l'obligació, i de l'examen de la prova practicada res avala la pretensió de l'actora sobre el pagament de la quantitat de 250 euros mensuals a favor de la filla, sinó que la indagació realitzada per l'òrgan judicial dóna com a resultat l'escassetat de mitjans del demandat (consten unes rendes del treball de 4.583 euros), a què s'imposa l'obligació de pagar a la mare, en concepte d'aliments a favor de la filla, la quantitat de 150 euros mensuals; dotze mensualitats a l'any, pagadores per mesos anticipats dins dels cinc primers dies de cada mes, mitjançant el seu ingrés en el compte bancari que la mare designe.  
  
Quant als altres pronunciaments sol·licitats:  
- La pàtria potestat serà compartida.  
- La guarda i custòdia s'atribueix a la mare. El pare tindrà un règim de visites progressiu que, partint de l'actualment existent, s'amplie gradualment fins a aconseguir, en el mínim termini possible, un règim ordinari, ampliacions que es produiran segons els informes que emeta el punt de trobada del domicili de la menor. En paràgrafs a banda es contempla aquest règim.  
- No havent-hi domicili comú, no s'acorda res respecte d'això.  
- Despeses extraordinàries a mitges. En paràgraf a banda es regula aquest extrem.  
El menor no podrà eixir del territori nacional sense consentiment previ, exprés i escrit d'ambdós progenitors, que conste en document que permeta tindre constància de l'autenticitat de la firma i, si no n'hi ha, autorització judicial.  
Visites. Atés el temps transcorregut sense que el pare s'haja relacionat normalment amb el fill/s, i per a facilitar la gradual aproximació d'ambdós, es disposa un règim progressiu que, partint d'un sistema inicial mínim d'abast, en el termini més breu que el tractament o teràpia ho permeta, un règim ordinari. El sistema inicial de visites consistirà en l'actual que hi ha a l'interior del punt de trobada (que, a més, està reforçat pels informes que es troben en poder d'actuacions i, en especial, per la del 13 de desembre de 2010), i se n'aconseguirà la suspensió, si és que persisteix, i es reprendrà en el punt en què s'haja suspés.  
  
Amb un informe previ favorable del personal tècnic del punt de trobada, les esmentades visites passaran a ser-ho fora del PEF i, també amb un informe previ de l'esmentat personal tècnic, dins del termini més breu possible, passaran a ser un sistema ordinari de visites, amb les etapes intermèdies que aquest personal propose (proposta que comprendrà els successius graus i terminis), fins a arribar a configurar dins del termini més breu que el seguiment permeta com un règim de caps de setmana alterns, des de l'eixida del col·legi els divendres a la vesprada (o les 17.00 hores, en cas de no haver-hi classes) fins a les 19.00 hores del diumenge, i la meitat de les vacances escolars, segons el que a continuació s'expressa, que constituirà el que abans s'ha denominat «règim ordinari» a què s'arribarà amb un informe previ favorable del PEF-Gandia.  
- Vacances d'estiu. Fins que el xiquet complisca els sis anys, les vacances estivals es dividiran en sis períodes, que se n'aniran alternant entre els progenitors: el primer, entre el final de les classes i el 30 de juny. El segon, entre l'1 i el 15 de juliol, el tercer entre el l6 i el 31 de juliol; el quart entre el dia 1 i el 16 d'agost, el cinqué entre el 17 i el 31 d'agost, i el sisé, entre l'1 de setembre i el començament de les classes. Els anys parells optarà el pare i els imparells la mare (s'ha assenyalat el dia 15 de juliol i el 16 d'agost com a dies de finalització de quinzena per a compensar els 31 dies que té cada mes). Quan el xiquet complisca els sis anys d'edat, les vacances d'estiu tindran dos períodes: des del final de les classes fins al 31 de juliol amb un progenitor, i des de l'1 d'agost fins al començament de les classes amb l'altre. Els anys parells optarà el pare i els imparells optarà la mare. Atesa la similitud dels terminis, no es fan distincions entre primera meitat i segona meitat, per raons de seguretat jurídica. En qualsevol dels dos casos, si el/els fill/s feren un viatge d'estudis o un campament d'estiu durant el període estival, els anteriors terminis es modificaran en conseqüència, i s'ajustarà la resta de les vacances de forma igualitària, llevat de pacte en contra entre els progenitors.  
- Nadal. Hi haurà dos períodes: del 24 al 30 de desembre amb un progenitor i del 31 de desembre al 6 de gener amb l'altre. Els anys parells optarà el pare i els imparells la mare.  
- Setmana Santa. Hi haurà dos períodes: de Dimecres Sant a Dilluns de Pasqua amb un progenitor i de Dimarts de Pasqua fins al dilluns de Sant Vicent amb l'altre (en cas de residir en una comunitat autònoma o població en què no fóra festiu l'esmentat dilluns, el dret de visita acaba el diumenge. Els anys parells optarà el pare i els imparells la mare.  
  
- Festes falleres. Es dividiran en dues meitats, la primera meitat amb un progenitor i la segona amb l'altre. Els anys parells optarà el pare i els imparells la mare. Si el/la menor viu en una localitat en què no se celebren les falles, la present previsió anirà referida a les festes locals, mentre es puguen compaginar amb el règim laboral i de vida del pare.  
  
- El Dia del Pare ho passarà amb el pare i el Dia de la Mare amb la mare, sense alterar l'alternança entre els altres torns de caps de setmana ni dels festius intersetmanals ni dels períodes de vacances. Si entra en col·lisió amb aquests torns, festius o caps de setmana, aquest torn es considerarà preferent (així, si la segona meitat de les falles està amb el pare, el Dia del Pare que s'esmene en l'esmentada segona meitat sense dret a compensació; si el Dia de la Mare coincideix amb un cap de setmana que la mare el té amb ella, que també s'esmene, sense compensació, si el Dia del Pare coincideix amb la meitat de les festes que la mare el té amb ella, aqueix Dia del Pare el passarà amb el pare, i acabarà abans l'estada amb la mare i el mateix respecte del Dia de la Mare, sense compensació en cap cas, excepte pacte en contra.  
  
- En els períodes de vacances, el progenitor que haja d'exercir-lo, si li correspon el primer període, arreplegarà al/a la menor a l'eixida del col·legi de l'últim dia lectiu i el lliurarà a les 20.00 hores de l'últim dia del període de vacances que li corresponga. Quan el progenitor no custodi exercisca el segon període, l'arreplegarà a les 10.00 hores del primer dia que li corresponga i el lliurarà a les 18.00 hores de l'últim dia del seu període (tenint en compte que l'endemà comencen les classes, es pretén que el/la menor tinga temps per a preparar el que siga necessari per al començament i la tranquil·litat suficient prèvia a les classes, tinga el menor l'edat que tinga).  
- En el cas que fóra festiu el divendres o el dilluns, el dret de visita del progenitor que li corresponga tindre amb ell al/a la menor s'anticipa o s'estén a aqueix dia.  
- No es concedeixen ponts, entenent com a tals els festius entre setmana, els quals els gaudiran alternativament. En el cas del dia de visita aïllat (dia únic de visita), el menor serà arreplegat al seu domicili habitual a les 10.00 hores i tornat al mateix domicili a les 19.00 hores (o a les 20.00 hores quan haja complit els sis anys) per l'altre progenitor o per una altra persona a precs seus, de recíproca confiança.  
- En el cas d'esdeveniments familiars significatius (bodes dels progenitors o comunions dels menors o dels seus germans, batejos dels seus germans de doble vincle, de pare o de mare o de germanastres o de sepelis), el progenitor no custodi podrà tindre amb ell al menor encara que no li corresponga, si bé pel temps mínim indispensable per a atendre l'esdeveniment.  
Aquest temps mínim comprén complet el dia de l'esdeveniment, que s'estendrà a l'estrictament indispensable per als desplaçaments, si foren fora del partit judicial. Aquests esdeveniments no alteren el règim normal de visita, comunicació i estada, que no veu alterada la seua alternança, durada ni periodicitat.  
- Els terminis indicats (primera meitat, segona meitat...) s'estableixen si no hi ha pacte entre els progenitors, pacte que podrà estendre's també al dia concret de lliurament o arreplega.  
- Durant els períodes de vacances no es contempla un dret de visites en caps de setmana alterns ni de vesprada intersetmanal.  
- Després de la finalització de cada període de vacances es reajustarà l'alternança de caps de setmana, corresponent el gaudi del primer cap de setmana al progenitor que no ho haja tingut durant el segon període de vacances.  
- L'opció s'exercitarà amb almenys un mes d'antelació al primer dia de començament del període, i es donarà a conéixer a l'altre progenitor la decisió per un mitjà que permeta tindre constància de la seua recepció i del seu contingut. En cas de no observar-se aquesta antelació, el progenitor negligent perdrà la seua opció preferent, només per aquest període. De la mateixa manera, en el cas que en les visites del mes de setmana alterns, el progenitor no custodi no exercitarà injustificadament l'esmentat dret-deure en el torn que li corresponga, perdrà el torn, i no podrà exercitar-lo el cap de setmana següent sinó en l'altern que li corresponga, excepte acord d'ambdós cònjuges respecte d'això.  
- Els menors seran lliurats i arreplegats al domicili del progenitor amb què visca, per l'altre progenitor o una altra persona a petició seua de recíproca confiança.  
- El progenitor amb què visca lliurarà a l'altre la roba i els efectes necessaris d'ús quotidià dels menors, advertirà de les malalties que patisquen i li lliurarà les medicines que estiguen prenent i farà les indicacions necessàries a l'altre progenitor per a l'ús o administració d'aquestes medicines i li lliurarà receptes suficients, cas que es preveja el seu acabament durant el període de visita el progenitor que tinga amb ell als menors els reintegrarà tornant aquests objectes, efectes, medicines i amb la roba que li haja canviat de dies anteriors en perfecte estat de neteja.  
- En cas de canvi de domicili del progenitor custodi (que haurà de comunicar a l'altre oportunament), el lliurament i l'arreplega es farà al nou domicili del/de la menor, a la mateixa població, sempre que el canvi es produïsca dins del partit. En cas de canvi de domicili fora del partit judicial, caldrà una nova resolució que pondere les circumstàncies en joc.  
- El pare podrà tindre amb ell el/la menor tots els dimecres, des de les 17.00 hores (o des de l'eixida de la guarderia o col·legi) fins a les 19.00 hores. Quan complisca els sis anys d'edat, es retarda l'hora fins a les 20.00 hores. El dret de visita intersetmanal es concep com una potestat, en estar condicionada a disponibilitat del treball del pare, el qual haurà d'avisar el progenitor custodi amb almenys un dia d'antelació en el cas que no l'haja de tindre amb ell. En cas de silenci, s'entendrà que es disposa a fer ús d'esmentada potestat. La visita de cap de setmana, no obstant això, es concep en termes imperatius.  
- Els pares i la resta de parents s'abstindran d'exercir cap dret de visita durant el pati al centre escolar ni, en general, durant les hores lectives del/de la menor.  
- Aquest règim de visites cessarà amb el compliment del/de la menor de l'edat de 15 anys, i passarà a ser un règim lliure, dependent de la voluntat del/de la menor.  
- El pare podrà comunicar per telèfon lliurement amb el/la menor, sempre que aquesta comunicació es faça de forma raonable i moderada i no altere el seu règim normal de vida i estudis.  
- Per a traure la filla menor del territori nacional, cada progenitor necessitarà el consentiment exprés i escrit de l'altre progenitor i si no n'hi ha, autorització judicial. El consentiment es manifestarà en un instrument jurídic que faça fe de l'autenticitat de la firma de qui el preste.  
  
El menor tindrà dret a relacionar-se amb la seua família paterna i/o materna sense ingerència de l'altre progenitor.  
Advertiu els progenitors que les discrepàncies sobre el pagament de pensió alimentària o de despeses extraordinàries no els legitimen per a impedir a l'altre progenitor el dret de visites, comunicacions i estades amb el fill/a, i podran constituir infraccions penals tant l'impagament de les quantitats com l'impediment per a les visites, comunicacions i estades.  
- En cas d'haver-hi més d'un fill/a, els anteriors esments es consideraran fets en plural i en el cas que en aquesta resolució s'esmente erròniament en algun dels seus punts el gènere del menor, això és així per respondre a l'ús de models i no donarà lloc a rectificació.  
  
Punt de trobada. Atés que ha esdevingut necessària la intervenció de punt de trobada, la necessària acomodació d'allò que s'ha acordat al seu estatut específic suposa que les parts hagen de sotmetre's a les normes de funcionament d'aquest, i en concret:  
Citeu les parts per al primer dia hàbil (sempre en dimecres o divendres), a la dona a les 17.30 hores i al baró a les 18.30 hora, en el PEF siti a l'Escola Infantil Municipal Santa Anna, carrer de Monòver, número 39, a Gandia, telèfon 962 879 545, per a entrevista amb el personal del centre.  
- Advertiu-los que, sense perjudici de la immediata entrada en vigor del que s'ha acordat ací, abans de començar el règim de visites hauran de tindre l'entrevista expressada al paràgraf anterior.  
- Feu conéixer a les parts les normes bàsiques de funcionament del centre, mitjançant un formulari adjunt.  
- Feu saber que el lliurament i l'arreplega té un marge de tolerància de 15 minuts, transcorreguts els quals el progenitor assistent podrà retirar-se amb el menor i l'inassistent perd el període de visita.  
- Indiqueu-los que el PEF no arreplega avisos ni encàrrecs dels afectats i que la intervenció del PEF suposa per a les parts l'assumpció de les seues normes de funcionament. La seua inobservança podria comportar l'abstenció del PEF d'intervindre en aquest assumpte.  
- Comuniqueu-los que l'incompliment del règim i visites podria suposar una modificació d'aquest, i que el personal del PEF té la facultat d'informar de l'òrgan judicial qualsevol incompliment o anomalia que observara, per a l'adopció de la mesura procedent.  
  
- L'allunyament quedarà en suspens entre els interessats a l'interior de les instal·lacions del punt de trobada familiar només durant el temps indispensable per al compliment de les comeses que li són pròpies. En el cas que les parts començaren algun programa de mediació familiar o teràpia en interés dels menors, propiciat pel punt de trobada, s'estén la suspensió abans esmentada a les actuacions de mediació o teràpia realitzades simultàniament amb ambdós interessats, amb citació prèvia a aquest efecte del punt de trobada familiar, citació que comprendrà dia i hora per a l'actuació.  
- Els interessats podran designar una persona de la seua confiança per al lliurament i l'arreplega del menor, sense que calga per a això el consentiment a l'altre progenitor, n'hi haurà prou amb la seua comunicació al punt de trobada familiar només als efectes de coneixement del personal encarregat del centre i de constància en l'expedient. No correspon al centre concedir autoritzacions als efectes d'aquest apartat. En cas de discrepància entre els progenitors -degudament motivada-, una vegada posada en coneixement del jurat, es resoldrà en resolució a banda, i sense que això modifique el règim de visites.  
- Totes les referències que en aquesta sentència es fan al PEF-Gandia ho són perquè el menor té la seua residència en aquest partit judicial en el moment de dictar-se la resolució. En cas de canvi de domicili que supose canvi de partit judicial, es produirà un canvi automàtic de PEF sense necessitat de resolució específica que així ho dispose.  
  
Despeses extraordinàries. Les despeses extraordinàries es pagaran a mitges entre ambdós progenitors, d'acord amb reiterada jurisprudència. Les despeses extraordinàries necessàries i urgents podrà fer-les el progenitor custodi sense que calga el consentiment previ de l'altre. Per les altres, caldrà el consentiment previ de l'altre o, si no n'hi ha, autorització judicial. Per al pagament de les despeses extraordinàries haurà de presentar factura o qualsevol justificant de pagament vàlid segons dret. Si per la seua quantia excediren de la capacitat econòmica del progenitor custodi per a anticipar la seua despesa, podrà reclamar de l'altre progenitor la meitat corresponent de les bestretes o pagaments a compte amb la presentació prèvia de pressupost, avís de cobrament o qualsevol altre document que faça fe de la certesa del pagament, del seu preceptor, de la quantia i de la data o època de pagament. Si fóra indispensable el pagament anticipat de la totalitat del seu import, presentarà a l'altre progenitor factura pro forma o document equivalent.  
  
Tercer. No s'aprecien motius que puguen determinar una especial condemna en costes processals.  
  
Dispositiva  
Estime en part la demanda formulada pel procurador el senyor Sirvent Escada, en nom i representació de Nuris Aracely Gutiérrez Cofre, contra Jamal Atef, en rebel·lia, i dispose les mesures en benefici del fill G. G., establides en el fonament jurídic segon. Sense costes.  
  
Considereu fetes als interessats les prevencions contingudes en el raonament jurídic cinqué, i per feta la citació en expressada en aquest raonament, mitjançant la notificació d'aquesta resolució. Feu conéixer immediatament aquesta resolució al punt de trobada de Gandia i remeteu un fitxa omplida de forma deguda.  
Feu conéixer a les parts les normes bàsiques de funcionament del centre, mitjançant un formulari adjunt.  
Comuniqueu a la Policia Nacional la prohibició que s'estableix per a la menor d'eixida del territori nacional.  
Notifiqueu esta resolució a les parts, i feu-los saber que aquesta es por recórrer en apel·lació davant de l'Audiència Provincial de València, i que s'haurà de preparar el recurs mitjançant un escrit presentat en aquest Jutjat dins del termini de cinc dies hàbils comptadors des de l'endemà de la notificació, limitat a esmentar la resolució apel·lada, i on es manifeste la voluntat de recórrer, amb expressió dels pronunciaments que impugna».  
  
I atés que l'esmentat demandat, Jamal Atef, es troba en parador desconegut, expedisc aquest edicte a fi que valga de notificació de forma deguda.  
  
Gandia, 11 de juliol de 2011.- La secretària judicial: María Carmen Pellicer Verdú.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6582, del 08-08-2011 (2011/8190)

Notificación de la sentencia dictada en el procedimiento sobre guarda y custodia número 57/2010.
------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6582

Fecha DOGV
:   08-08-2011

Sección del DOGV
:   IV. ADMINISTRACIÓN DE JUSTICIA

Número del documento
:   2011/8190

CVE


Fecha del documento


Organismo emisor
:   Juzgado de Violencia Sobre la Mujer Número 1 de Gandia

Tipo de documento
:   Edicto

Notificación de la sentencia dictada en el procedimiento sobre guarda y custodia número 57/2010. [2011/8190]  
Familia, guarda, custodia, alimentos hijo menor no matrimonio consensuado 000057/2010  
De: Nuris Aracely Gutiérrez Cofre.  
Procuradora: Rosa Kira Román Pascual.  
Contra: Jamal Atef.  
  
En el presente procedimiento guardia y custodia número 57/10, seguido a instancia de Nuris Aracely Gutiérrez Cofre frente a Jamal Atef, se ha dictado sentencia, cuyo fundamento de derecho y fallo son del tenor literal siguiente:  
  
«Fundamentos de derecho  
Primero. Ante la situación de crisis de una unión de hecho, es obligación de los tribunales pronunciarse sobre las consecuencias personales derivadas de la ruptura de la convivencia y ello, en atención a la protección social, económica y jurídica de la familia que proclama nuestro texto constitucional en el artículo 39. 1, habiendo reconocido el Tribunal Supremo, en sentencia de 21 de octubre de 1992, la plena legalidad de la estable unión de hecho, entre un hombre y una mujer; como manifestación del derecho fundamental al libre desarrollo de la personalidad (art. 10 de la Constitución) y la susceptibilidad de constituir con ello una familia tan protegible como la creada a través de la unión matrimonial y si bien la normativa prevista para las crisis matrimoniales no resulta aplicable de manera general a la ruptura de la unión de hecho (sentencia del Tribunal Constitucional de 15 de noviembre de 1990, del Tribunal Supremo, de 11 de diciembre de 1992, 18 de febrero de l993 y 5 de julio de 2001, entre otras), sin embargo, los hijos son iguales ante la ley, como proclama el citado artículo 39, en el punto 2, de la Constitución, que asegura la protección integral de los hijos ante la ley con independencia de la filiación. Tal equiparación entre los hijos por naturaleza, sean matrimoniales o no, como se razona en la sentencia de la Audiencia Provincial de Barcelona, de 28 de septiembre de 1999, provoca que las normas sustantivas reguladoras de las crisis matrimoniales (artículos 92 a 96 del Código Civil) sean aplicables a las relaciones paterno-filiales que se crean en las parejas de hecho, cuando se produce la ruptura de la convivencia more uxorio. Así, la patria potestad de la prole actúa como derecho inherente de la paternidad y maternidad y en nuestro ámbito tiene indudable carácter de función tutelar que la configura como institución a favor de los hijos, como establece el artículo 154 y lo tiene declarado la jurisprudencia desde antiguo (sentencias del Tribunal Supremo de 28 de octubre de 1981, 25 de junio de 1923) así como las más recientes (sentencias de 23 de julio de 1987, 5 de marzo de 1998, 9 de julio de 2002), como declara el artículo 24 del Pacto Internacional de Derechos Civiles y Políticos (Nueva York, 19 de diciembre de 1966), y refiere el artículo 39.3 de la Constitución, en su vertiente obligatoria de derecho-función. Por ello, el cese de la convivencia de la pareja exige el tener que regular la forma de desarrollo del derecho-deber de los padres de velar por ellos, tenerlos en su compañía, educarlos y procurarles una formación integral (art. 154 del Código Civil).  
Segundo. Que la declaración de rebeldía no equivale al allanamiento ni supone la admisión de los hechos por parte del demandado rebelde sino que, de conformidad con lo establecido en el artículo 1214 del Código Civil, permanece la carga de la prueba en quien exige el cumplimiento de la obligación, y del examen de la prueba practicada nada avala la pretensión de la actora sobre el pago de la cantidad de 250 euros mensuales a favor de la hija, sino que la indagación realizada por el órgano judicial arroja como resultado la escasez de medios del demandado (constan unas rentas del trabajo de 4.583 euros), al que se impone la obligación de pagar a la madre, en concepto de alimentos a favor de la hija, la cantidad de 150 euros mensuales; doce mensualidades al año, pagaderas por meses anticipados dentro de los cinco primeros días de cada mes, mediante su ingreso en la cuenta bancaria que la madre designe.  
En cuanto a los demás pronunciamientos solicitados:  
- La patria potestad será compartida.  
- La guardia y custodia se atribuye a la madre. El padre tendrá un régimen de visitas progresivo que, partiendo del actualmente existente, se vaya ampliando gradual hasta alcanzar, en el mínimo plazo posible un régimen ordinario, ampliaciones que se producirán según los informes que vaya emitiendo el punto de encuentro del domicilio de la menor. En párrafos apartes se contempla dicho régimen.  
- No existiendo domicilio común, nada que acordar al respecto.  
- Gastos extraordinarios por mitad. En párrafo aparte se regula dicho extremo.  
- El menor no podrá salir del territorio nacional sin consentimiento previo, expreso y escrito de ambos progenitores, que conste en documento que permita tener constancia de la autenticidad de la firma y, en su defecto, autorización judicial.  
Visitas. Dado el tiempo transcurrido sin que el padre se haya relacionado normalmente con el hijo/s, y para facilitar la gradual aproximación de ambos, se acuerda un régimen progresivo que, partiendo de un sistema inicial mínimo alcance, en el plazo más breve que el tratamiento o terapia permita, un régimen ordinario. El sistema inicial de visitas consistirá en el actual existente en el interior del punto de encuentro (que, además, viene reforzado por los informes obrantes en autos y, en especial, por el del 13 de diciembre de 2010), alcanzándose la suspensión del mismo, si es que persistiera, y reanudándose en el punto en que se hubiera suspendido.  
Previo informe favorable del personal técnico del punto de encuentro, dichas visitas pasarían a serlo fuera del PEF y, también previo informe de dicho personal técnico, en el plazo más breve posible pasarían a ser un sistema ordinario de visitas, con las etapas intermedias que dicho personal proponga (propuesta que comprenderá los sucesivos grados y plazos), hasta llegar a configurar en el plazo más breve que el seguimiento permita como un régimen de fines de semana alternos, desde la salida del colegio los viernes por la tarde (o las 17.00 horas, en caso de no haber clases) hasta las 19.00 horas del domingo, y la mitad de las vacaciones escolares, según lo que seguidamente se expresa, que constituirá el antes denominado «régimen ordinario» al que se llegará previo informe favorable del PEF-Gandia.  
  
- Vacaciones de verano. Hasta que el niño cumpla los seis años, las vacaciones estivales se dividirán en seis períodos, que se irán alternando entre los progenitores: el primero, entre el final de las clases y el 30 de junio. El segundo, entre el 1 y el 15 de julio, el tercero entre el l6 y el 31 de julio; el cuarto entre el día 1 y el 16 de agosto, el quinto entre el 17 y el 31 de agosto, y el sexto, entre el 1 de septiembre y el comienzo de las clases. Los años pares optará el padre y los impares la madre (se ha señalado el día 15 de julio y el 16 de agosto como días de finalización de quincena para compensar los 31 días que tiene cada mes). Cuando el niño cumpla los seis años de edad, las vacaciones de verano tendrán dos períodos: desde el final de las clases hasta el 31 de julio con un progenitor y desde el 1 de agosto hasta el comienzo de las clases con el otro. Los años pares optará el padre y los impares optará la madre. Dada la similitud de los plazos, no se hace distingos entre primera mitad y segunda mitad, por razones de seguridad jurídica. En cualquiera de los dos casos, si el/los hijo/s hicieran un viaje de estudios o un campamento de verano durante el período estival, los anteriores plazos se modificarán en consecuencia, ajustándose el resto de las vacaciones de forma igualitaria, salvo pacto en contrario entre los progenitores.  
- Navidad. Habrá dos períodos: del 24 al 30 de diciembre con un progenitor y del 31 de diciembre al 6 de enero con el otro. Los años pares optará el padre y los impares la madre.  
- Semana Santa. Habrá dos períodos: de Miércoles Santo a Lunes de Pascua con un progenitor y de Martes de Pascua hasta el lunes de San Vicente con el otro (en caso de residir en una comunidad autónoma o población en la que no fuera festivo dicho lunes, el derecho de visita acaba el domingo. Los años pares optará el padre y los impares la madre.  
- Fiestas falleras. Se dividirán en dos mitades, la primera mitad con un progenitor y la segunda con el otro. Los años pares optará el padre y los impares la madre. Si el/la menor viviera en una localidad en que no se celebren las fallas, la presente previsión irá referida a las fiestas locales, en tanto pudieran compaginarse con el régimen laboral y de vida del padre.  
- El Día del Padre lo pasará con el padre y el Día de la Madre, con la madre, sin alterar la alternancia entre los demás turnos de fines de semana ni de los festivos intersemanales ni de los períodos vacacionales. Si entrara en colisión con tales turnos, festivos o fines de semana, éste turno se considerará preferente (así, si la segunda mitad de las fallas estuviera con el padre, el Día del Padre se subsane en dicha segunda mitad sin derecho a compensación; si el Día de la Madre coincidiera con un fin de semana que la madre lo tiene consigo, también se subsane, sin compensación, si el Día del Padre coincide con la mitad de las fiestas que la madre lo tiene consigo, ese Día del Padre lo pasará con el padre, terminando antes la estancia con la madre y lo mismo respecto del Día de la Madre, sin compensación en ningún caso, salvo pacto en contra.  
- En los períodos vacacionales, el progenitor que haya de ejercerlo, si le corresponde el primer período, recogerá al/a la menor a la salida del colegio del último día lectivo y lo entregará a las 20.00 horas del último día del período vacacional que al mismo correspondiera. Cuando el progenitor no custodio ejerza el segundo período, lo recogerá a las 10.00 horas del primer día que le correspondiera y lo entregará a las 18.00 horas del último día de su período (teniendo en cuenta que al día siguiente comienzan las clases, se pretende que el/la menor tenga tiempo para preparar lo necesario para el comienzo y el sosiego suficiente previo a las clases, tenga el menor la edad que tenga).  
  
- En caso de que fuera festivo el viernes o el lunes, el derecho de visita del progenitor que le corresponda tener consigo al/a la menor se anticipa o extiende a ese día.  
- No se conceden puentes, entendiendo por tales los festivos entre semana, los cuales serán disfrutados alternativamente. En el caso del día de visita aislado (día único de visita), el menor será recogido en su domicilio habitual a las 10.00 horas y devuelto en el mismo a las 19.00 horas (o a las 20.00 horas cuando haya cumplido los seis años) por el otro progenitor o por otra persona a su ruego, de recíproca confianza.  
- En el caso de eventos familiares significativos (bodas de los progenitores o comuniones de los menores o sus hermanos, bautizos de sus hermanos de doble vínculo, de padre o de madre o de hermanastros o de sepelios), el progenitor no custodio podrá tener consigo al menor aunque no le correspondiere, si bien por el tiempo mínimo indispensable para atender al evento.  
Dicho tiempo mínimo comprende completo el día del evento, que se extenderá en lo estrictamente indispensable para los desplazamientos, si fueran fuera del partido judicial. Tales eventos no alteran el régimen normal de visita, comunicación y estancia, que no ve alterada su alternancia, duración ni periodicidad.  
- Los plazos indicados (primera mitad, segunda mitad...) se establecen en defecto de pacto entre los progenitores, pacto que podrá extenderse también al día concreto de entrega o recogida.  
- Durante los períodos vacacionales no se contempla un derecho de visitas en fines de semana alternos ni de tarde intersemanal.  
-Tras la finalización de cada período vacacional se reajustará la alternancia de fines de semana, correspondiendo el disfrute del primer fin de semana al progenitor que no lo haya tenido durante el segundo período vacacional.  
- La opción se ejercitará con al menos un mes de antelación al primer día de comienzo del período, dando a conocer al otro progenitor la decisión por un medio que permita tener constancia de su recepción y de su contenido. En caso de no observarse dicha antelación, el progenitor negligente perderá su opción preferente, sólo por dicho período. Del mismo modo, en caso de que en las visitas del mes de semana alternos, el progenitor no custodio no ejercitará injustificadamente dicho derecho-deber en el turno que le correspondiera, perderá el turno, no pudiendo ejercitarlo al fin de semana siguiente sino en el alterno que le correspondiera, salvo acuerdo de ambos cónyuges al respecto.  
- Los menores serán entregados y recogidos en el domicilio del progenitor con el que viva, por el otro progenitor u otra persona a su ruego de recíproca confianza.  
- El progenitor con el que viva entregará al otro la ropa y enseres necesarios de uso cotidiano de los menores, advertirá de las dolencias o enfermedades que padecieren y le entregará las medicinas que estuvieren tomando y hará las indicaciones necesarias al otro progenitor para el uso o administración de tales medicinas y le entregará recetas suficientes, caso de que se previera su terminación durante el período de visita el progenitor que tenga consigo a los menores los reintegrará devolviendo tales objetos, enseres, medicinas y con la ropa que le hubiere cambiado de días anteriores en perfecto estado de limpieza.  
- En caso de cambio de domicilio del progenitor custodio (que deberá comunicar al otro oportunamente), la entrega y recogida se hará en el nuevo domicilio del/de la menor, en la misma población, siempre que el cambio se produjere dentro del partido. En caso de cambio de domicilio fuera del partido judicial, precisará de una nueva resolución que pondere las circunstancias en juego.  
- El padre podrá consigo al/la menor todos los miércoles, desde las 17.00 horas (o desde la salida de la guardería o colegio) hasta las 19.00 horas. Cuando cumpla los seis años de edad, se retrasa la hora hasta las 20.00 horas. El derecho de visita intersemanal se concibe como una potestad, al estar condicionada a disponibilidad del trabajo del padre, el cual deberá avisar al progenitor custodio con al menos un día de antelación en el caso de que no lo fuera a tener consigo. En caso de silencio, se entenderá que se dispone a hacer uso de dicha potestad. La visita de fin de semana, sin embargo, se concibe en términos imperativos.  
- Los padres y demás parientes se abstendrán de ejercer ningún derecho de visita durante el recreo en el centro escolar ni, en general, durante las horas lectivas del/de la menor.  
- El presente régimen de visitas cesará con el cumplimiento de/de la menor de la edad de 15 años, pasando a ser un régimen libre, dependiente de la voluntad de/de la menor.  
- El padre podrá comunicar por teléfono libremente con el/la menor, siempre que dicha comunicación se haga de forma razonable y moderada y no altere su régimen normal de vida y estudios.  
- Para sacar a la hija menor del territorio nacional, cada progenitor precisará del consentimiento expreso y escrito del otro progenitor y en su defecto, autorización judicial. El consentimiento se manifestará en un instrumento jurídico que haga fe de la autenticidad de la firma de quien lo preste.  
- El menor tendrá derecho a relacionarse con su familia paterna y/o materna sin injerencia del otro progenitor.  
- Adviértase a los progenitores que las discrepancias sobre el pago de pensión alimenticia o de gastos extraordinarios no les legitiman para impedir al otro progenitor el derecho de visitas, comunicaciones y estancias con el hijo/a, pudiendo constituir infracciones penales tanto el impago de las cantidades como el impedimento para las visitas, comunicaciones y estancias.  
- En caso de haber más de un hijo/a, las anteriores menciones se considerarán hechas en plural y en caso de que en la presente resolución se mencione erróneamente en alguno de sus puntos el género del menor, ello es así por responder al uso de modelos y no dará lugar a rectificación.  
Punto de encuentro. Habiendo devenida necesaria la intervención de punto de encuentro, la necesaria acomodación de lo acordado a su estatuto específico supone que las partes hayan de someterse a las normas de funcionamiento de éste, y en concreto:  
- Cítese a las partes para el primer día hábil (siempre en miércoles o viernes), a la mujer a las 17.30 horas y al varón a las 18.30 hora, en el PEF sito en la Escuela Infantil Municipal Santa Ana, calle Mondúver, número 39, en Gandia, teléfono 962 879 545, para entrevista con el personal del centro.  
- Adviértaseles que, sin perjuicio de la inmediata entrada en vigor de lo aquí acordado, antes de comenzar el régimen de visitas habrán de tener la entrevista expresada en el párrafo anterior.  
- Dese conocimiento a las partes de las normas básicas de funcionamiento del centro, mediante formulario adjunto.  
- Hágase saber que la entrega y recogida tiene un margen de tolerancia de 15 minutos, transcurridos los cuales el progenitor asistente podrá retirarse con el menor y el inasistente pierde el período de visita.  
- Indíqueseles que el PEF no recoge avisos ni recados de los afectados y que la intervención del PEF supone para las partes la asunción de sus normas de funcionamiento. Su inobservancia podría conllevar la abstención del PEF de intervenir en el presente asunto.  
- Comuníqueseles que el incumplimiento del régimen y visitas podría suponer una modificación del mismo, y que el personal del PEF tiene la facultad de poner en conocimiento del órgano judicial cualquier incumplimiento o anomalía que observare, para la adopción de la medida procedente.  
- El alejamiento quedará en suspenso entre los interesados en el interior de las instalaciones del punto de encuentro familiar sólo durante el tiempo indispensable para el cumplimiento de los cometidos que le son propios. En caso de que las partes comenzaran algún programa de mediación familiar o terapia en interés de los menores, propiciado por el punto de encuentro, se extiende la suspensión antes referida a las actuaciones de mediación o terapia realizadas simultáneamente con ambos interesados, previa citación al efecto del punto de encuentro familiar, citación que comprenderá día y hora para la actuación.  
- Los interesados podrán designar persona de su confianza para la entrega y la recogida del menor, sin precisarse para ello el consentimiento al otro progenitor, bastando con su comunicación al punto de encuentro familiar a los solos efectos de conocimiento del personal encargado del centro y de constancia en el expediente. No corresponde al centro conceder autorizaciones a los efectos del presente apartado. En caso de discrepancia entre los progenitores -debidamente motivada-, una vez puesto en conocimiento del jurado, se resolverá en resolución aparte, y sin que ello modifique el régimen de visitas.  
- Todas las referencias que en la presente sentencia se hacen al PEF-Gandia lo son porque el menor tiene su residencia en éste partido judicial al tiempo de dictarse la resolución. En caso de cambio de domicilio que suponga cambio de partido judicial, se producirá un cambio automático de PEF sin necesidad de resolución específica que así lo acuerde.  
Gastos extraordinarios. Los gastos extraordinarios serán satisfechos por mitad por ambos progenitores, conforme a reiterada jurisprudencia. Los gastos extraordinarios necesarios y urgentes podrá hacerlos el progenitor custodio sin precisar del consentimiento previo del otro. Para los demás, precisará el consentimiento previo del otro o, en su defecto, autorización judicial. Para el abono de los gastos extraordinarios habrá de presentar factura o cualquier justificante de pago válido en derecho. Si por su cuantía excedieran de la capacidad económica del progenitor custodio para anticipar su gasto, podrá reclamar del otro progenitor la mitad correspondiente de los anticipos o pagos a cuenta previa presentación de presupuesto, aviso de cobro o cualquier otro documento que haga fe de la certeza del pago, de su preceptor, de la cuantía y de la fecha u época de pago. Si fuera indispensable el pago anticipado de la totalidad de su importe, presentará al otro progenitor factura pro forma o documento equivalente.  
  
Tercero. No se aprecian motivos que puedan determinar una especial condena en costas procesales.  
  
Fallo  
Que estimando en parte la demanda formulada por el procurador señor Sirvent Escada, en nombre y representación de Nuris Aracely Gutiérrez Cofre, contra Jamal Atef, en rebeldía, debo acordar las medidas en beneficio del hijo G. G., contempladas en el fundamento jurídico segundo. Sin costas.  
Ténganse por hechas a los interesados las prevenciones contenidas en el razonamiento jurídico quinto, y por hecha la citación en el mismo expresada, mediante la notificación de la presente resolución. Dese inmediato conocimiento de la presente resolución al punto de encuentro de Gandia y remítase ficha debidamente cumplimentada.  
Dese conocimiento a las partes de las normas básicas de funcionamiento del centro, mediante formulario adjunto.  
Comuníquese a la Policía Nacional la prohibición que se establece para la menor de salida del territorio nacional.  
Notifíquese la presente resolución a las partes, haciéndoles saber que la misma es recurrible en apelación ante la Audiencia Provincial de Valencia, debiéndose preparar el recurso por medio de escrito presentado en este Juzgado en el plazo de cinco días hábiles contados desde el día siguiente de la notificación, limitado a citar la resolución apelada, manifestado la voluntad de recurrir, con expresión de los pronunciamientos que impugna».  
  
Y encontrándose dicho demandado, Jamal Atef, en paradero desconocido, se expide el presente a fin que sirva de notificación en forma al mismo.  
  
Gandia, 11 de julio de 2011.- La secretaria judicial: María Carmen Pellicer Verdú.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML