Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8202, del 30-12-2017 (2017/12191)

LLEI 21/2017, de 28 de desembre, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera, i d'organització de la Generalitat.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2017/12/28/21/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   8202

Data del DOGV
:   30-12-2017

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2017/12191

CVE


Data del document
:   28-12-2017

Organisme emissor
:   Presidència de la Generalitat

Tipus de document
:   Llei

Correcció d'errades

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * [llista de preus](javascript:void(0))
    * [impost sobre transmissions patrimonials](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))
    * [impost local](javascript:void(0))
    * [deducció fiscal](javascript:void(0))
    * [impost sobre la renda de les persones físiques](javascript:void(0))
    * [preu autoritzat](javascript:void(0))
    * [hisenda regional](javascript:void(0))

LLEI 21/2017, de 28 de desembre, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera, i d'organització de la Generalitat. [2017/12191]  
Sia notori i manifest a tots els ciutadans i totes les ciutadanes que Les Corts han aprovat i jo, d'acord amb el que establixen la Constitució i l'Estatut d'Autonomia, en nom del rei, promulgue la Llei següent:  
  
  
ÍNDEX  
  
TÍTOL I. MESURES FISCALS  
  
CAPÍTOL I. TRIBUTS CEDITS  
Secció primera. Modificació de la Llei 13/1997, de 23 de desembre, de la Generalitat, per la qual es regula el tram autonòmic de l'Impost sobre la Renda de les Persones Físiques i restants tributs cedits.  
  
CAPÍTOL II. TRIBUTS PROPIS  
Secció primera. Modificació de la Llei 10/1997, de 16 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de taxes per inspeccions i controls sanitaris d'animals i els seus productes.  
Secció segona. Modificació de la Llei 2/2014, de 13 de juny, de ports de la Generalitat.  
Secció tercera. Impost sobre l'eliminació de residus en abocadors.  
  
  
TÍTOL II. MESURES ADMINISTRATIVES  
  
CAPÍTOL I. MODIFICACIONS LEGISLATIVES EN MATÈRIES COMPETÈNCIA DE LA PRESIDÈNCIA DE LA GENERALITAT  
Secció primera. Règim local.  
Secció segona. Prevenció i extinció d'incendis.  
Secció tercera. Servei mèdic en festejos taurins tradicionals  
  
CAPÍTOL II. MODIFICACIONS LEGISLATIVES EN MATÈRIES COMPETÈNCIA DE LA VICEPRESIDÈNCIA I CONSELLERIA D'IGUALTAT I POLÍTIQUES INCLUSIVES  
Secció primera. Mediació familiar.  
Secció segona. Diversitat Funcional.  
Secció tercera. Punts de trobada familiar.  
Secció quarta. Serveis socials  
  
CAPÍTOL III. MODIFICACIONS LEGISLATIVES EN MATÈRIES COMPETÈNCIA DE LA CONSELLERIA D'HISENDA I MODEL ECONÒMIC  
Secció primera. Patrimoni de la Generalitat.  
Secció segona. Gestió pressupostària i funció interventora.  
Secció tercera. Política financera.  
Secció quarta. Pla especial de suport a la inversió productiva a municipis de la Comunitat Valenciana  
  
CAPÍTOL IV. MODIFICACIONS LEGISLATIVES EN MATÈRIES COMPETÈNCIA DE LA CONSELLERIA DE JUSTÍCIA, ADMINISTRACIÓ PÚBLICA, REFORMES DEMOCRÀTIQUES I LLIBERTATS PÚBLIQUES  
Secció primera. Col·legis oficials.  
Secció segona. Funció pública.  
  
CAPÍTOL V. MODIFICACIONS LEGISLATIVES EN MATÈRIES COMPETÈNCIA DE LA CONSELLERIA D'EDUCACIÓ, INVESTIGACIÓ, CULTURA I ESPORT  
Secció única. Esport.  
  
CAPÍTOL VI. MODIFICACIONS LEGISLATIVES EN MATÈRIES COMPETÈNCIA DE LA CONSELLERIA DE SANITAT UNIVERSAL I SALUT PÚBLICA  
Secció única. Ordenació farmacèutica.  
  
CAPÍTOL VII. MODIFICACIONS LEGISLATIVES EN MATÈRIES COMPETÈNCIA DE LA CONSELLERIA D'ECONOMIA SOSTENIBLE, SECTORS PRODUCTIUS, COMERÇ I TREBALL  
Secció primera. Comerç.  
Secció segona. Emprenedoria.  
  
CAPÍTOL VIII. MODIFICACIONS LEGISLATIVES EN MATÈRIES COMPETÈNCIA DE LA CONSELLERIA D'AGRICULTURA, MEDI AMBIENT, CANVI CLIMÀTIC I DESENVOLUPAMENT RURAL  
Secció primera. Matèria forestal.  
Secció segona. Residus.  
Secció tercera. Ramaderia.  
Secció quarta. Patrimoni arbori.  
Secció cinquena. Pesca marítima i aqüicultura.  
Secció sisena. Procediments.  
  
CAPÍTOL IX. MODIFICACIONS LEGISLATIVES EN MATÈRIES COMPETÈNCIA DE LA CONSELLERIA D'HABITATGE, OBRES PÚBLIQUES I VERTEBRACIÓ DEL TERRITORI  
Secció primera. Mobilitat.  
Secció segona. Contaminació acústica.  
Secció tercera. Ordenació del territori.  
Secció quarta. Habitatge.  
  
CAPÍTOL X. MODIFICACIONS LEGISLATIVES EN MATÈRIES COMPETÈNCIA DE LA CONSELLERIA DE TRANSPARÈNCIA, RESPONSABILITAT SOCIAL, PARTICIPACIÓ I COOPERACIÓ  
Secció única. Incompatibilitats  
  
TÍTOL III. MESURES D'ORGANITZACIÓ ADMINISTRATIVA I DE REESTRUCTURACIÓ D'ENS DEL SECTOR PÚBLIC INSTRUMENTAL DE LA GENERALITAT  
  
CAPÍTOL I. MESURES ORGANITZATIVES EN L'ÀMBIT D'ENS DEL SECTOR PÚBLIC INSTRUMENTAL ADSCRITS A LA PRESIDÈNCIA DE LA GENERALITAT  
Secció primera. Modificació del règim jurídic de la Corporació Valenciana de Mitjans de Comunicació.  
Secció segona. Modificació del règim jurídic de l'Agència Valenciana de Seguretat i Resposta a les Emergències.  
  
CAPÍTOL II. MESURES ORGANITZATIVES EN LA VICEPRESIDÈNCIA I CONSELLERIA D'IGUALTAT I POLÍTIQUES INCLUSIVES  
  
Secció única. Modificació de la denominació de les oficines d'atenció a persones migrades (OAPMI), que passen a denominar-se oficines d'atenció a persones migrades (PANGEA).  
  
CAPÍTOL III. MESURES ORGANITZATIVES EN ENS DEL SECTOR PÚBLIC INSTRUMENTAL ADSCRITS A LA CONSELLERIA D'HISENDA I MODEL ECONÒMIC  
Secció única. Modificació del règim jurídic de l'Institut Valencià de Finances (IVF).  
  
CAPÍTOL IV. MESURES ORGANITZATIVES EN ENS DEL SECTOR PÚBLIC INSTRUMENTAL ADSCRITS A LA CONSELLERIA D'EDUCACIÓ, INVESTIGACIÓ, CULTURA I ESPORT  
Secció primera. Pròrroga del mandat d'extinció de Construccions i Infraestructures Educatives de la Generalitat Valenciana, SA (CIEGSA).  
Secció segona. Creació de l'Institut Valencià de Conservació, Restauració i Investigació.  
  
CAPÍTOL V. MESURES ORGANITZATIVES EN ENS DEL SECTOR PÚBLIC INSTRUMENTAL ADSCRITS A LA CONSELLERIA D'HABITATGE, OBRES PÚBLIQUES I VERTEBRACIÓ DEL TERRITORI  
  
Secció primera. Modificació del règim jurídic i de la denominació de l'Entitat d'Infraestructures de la Generalitat (EIGE), que passa a denominar-se Entitat Valenciana d'Habitatge i Sòl.  
Secció segona. Modificació del règim jurídic de l'Institut Cartogràfic Valencià.  
  
DISPOSICIONS ADDICIONALS  
Disposició addicional primera. Delegació de competències en les entitats locals, en matèria d'obres, gestió i manteniment d'instal·lacions i infraestructures de titularitat de la Generalitat.  
Disposició addicional segona. Pagament en espècie per a l'extinció dels deutes líquids, vençuts i exigibles, no tributaries, de les entitats del seu sector públic amb la Generalitat.  
Disposició addicional tercera. Règim d'integració del personal laboral que exerceix funcions que deixen de ser competència de l'IVF i passen a ser-ho de la Conselleria amb competències en matèria d'hisenda i model econòmic.  
Disposició addicional quarta. Subrogació de la Generalitat en les relacions jurídiques de l'Institut Valencià de Finances (IVF) en matèria de política financera i tresor i en matèria de certificació i signatura electrònica a què es refereix l'article 48.  
Disposició addicional cinquena. Adaptació de referències dels òrgans competents en la legislació aplicable en matèria de supervisió prudencial de les entitats financeres que estiguen sota la tutela administrativa de la Generalitat, així com en la legislació aplicable en matèria d'endeutament de la Generalitat, coordinació de l'endeutament del sector públic de la Generalitat i mercat de valors.  
Disposició addicional sisena. Suspensió de l'exigència de màster universitari per a l'accés als cossos del subgrup A1.  
Disposició addicional setena. Règim retributiu i de jornada de treball dels nomenaments eventuals per a l'atenció continuada del personal estatutari temporal.  
Disposició addicional vuitena. Efectes en matèria de personal de l'extinció del contracte de gestió de servei públic per concessió del departament de salut de la Ribera.  
Disposició addicional novena. Efectes en matèria de personal de l'extinció de contracte de gestió integral de centres de titularitat pública en l'àmbit de la diversitat funcional.  
Disposició addicional desena. Retribució de les guàrdies en personal sanitari exempt de realitzar-les per embaràs.  
Disposició addicional onzena. Expropiacions necessàries per a la correcta gestió de l'hospital comarcal del Departament de Salut de la Ribera.  
  
Disposició addicional dotzena. Termini per a la resolució dels procediments sancionadors en matèria d'indústria.  
Disposició addicional tretzena. Urgent ocupació de terrenys per actuacions derivades del II Pla director de sanejament i depuració i altres obres de la Comunitat Valenciana.  
Disposició addicional catorzena. Expropiacions derivades de noves actuacions en infraestructures públiques.  
Disposició addicional quinzena. Efectes en matèria de personal de l'extinció de l'encàrrec de gestió en matèria d'extinció d'incendis i altres emergències, per al servei de bombers forestals, definit en la Llei 13/2010, de 23 de novembre, de la Generalitat, de protecció civil i gestió d'emergències.  
  
Disposició addicional setzena. Consell Valencià de la Joventut.  
Disposició addicional dissetena.  
Disposició addicional divuitena. De la creació de les places d'orientadors laborals per a l'ocupació.  
  
DISPOSICIONS TRANSITÒRIES  
Disposició transitòria primera. Règim transitori de la prestació farmacèutica en els centres sociosanitaris.  
Disposició transitòria segona. Vigència de les zones de gran afluència turística declarades a l'entrada en vigor d'aquesta llei.  
Disposició transitòria tercera. Expedients de la Llei 3/2011, de 23 de març, de la Generalitat, de comerç de la Comunitat Valenciana, en tramitació.  
Disposició transitòria quarta. Règim transitori de l'Institut Valencià de Conservació, Restauració i Investigació.  
Disposició transitòria cinquena. Expedients sobre planificació en matèria de mobilitat iniciats amb anterioritat a l'entrada en vigor d'aquesta llei.  
Disposició transitòria sisena.  
Disposició transitòria setena. Reglament de funcionament de l'Entitat Valenciana d'Habitatge i Sòl.  
  
DISPOSICIÓ DEROGATÒRIA  
Disposició derogatòria única. Normativa que es deroga.  
  
DISPOSICIONS FINALS  
Disposició final primera. Habilitació al Consell per a l'aprovació del text refós de la Llei 3/2011, de 23 de març, de la Generalitat, de comerç de la Comunitat Valenciana.  
Disposició final segona. Habilitacions per al desenvolupament del que disposen els articles 48 i 49 en relació amb l'Institut Valencià de Finances (IVF).  
Disposició final tercera. Habilitació per a desplegament reglamentari.  
Disposició final quarta. Entrada en vigor.  
  
PREÀMBUL  
  
I  
  
La Generalitat, en virtut del que disposa l'article 52.1 de l'Estatut d'autonomia de la Comunitat Valenciana, d'acord amb les bases i l'ordenació de l'activitat econòmica general, i en els termes que disposen els articles 38, 131 i els números 11 i 13 de l'apartat 1 de l'article 149 de la Constitució Espanyola, té la competència exclusiva per a la planificació de l'activitat econòmica de la Comunitat Valenciana.  
  
En exercici d'aquesta competència exclusiva, la Llei de pressupostos de la Generalitat per a l'any 2018 estableix determinats objectius de política econòmica del Consell de la Generalitat, la consecució dels quals exigeix l'aprovació de diverses normes. La present llei recull, a aquest efecte, una sèrie de mesures referents a aspectes tributaris, de gestió administrativa i de caràcter organitzatiu.  
  
  
II  
  
Quant a l'estructura de la present Llei de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera, i d'organització de la Generalitat, per primera vegada s'ha dividit en tres títols, amb els seus corresponents capítols, seccions i articles, amb la finalitat d'aconseguir una visió més clara de les tres parts heterogènies que integren el seu contingut.  
Així en el títol I, es contenen les mesures referents a aspectes tributaris i fiscals.  
En el títol II, es contenen les mesures d'acció administrativa que com a complement a la planificació econòmica que es conté en la Llei de pressupostos per a 2018, exigeixen abordar modificacions legislatives d'aquelles lleis que regulen les matèries que són competència de la Presidència, la Vicepresidència i de cadascuna de les conselleries en les quals s'organitza l'administració de la Generalitat.  
En el títol III, es contenen mesures de caràcter organitzatiu que afecten, essencialment, alguns dels ens del sector públic instrumental de la Generalitat i que exigeixen la modificació d'algunes disposicions legals que regulen el seu règim jurídic.  
Finalment, atesa la seua extensió i heterogeneïtat i també com a novetat, s'incorpora a la llei un índex amb la seua estructura, amb la finalitat de simplificar la seua anàlisi.  
  
  
III  
  
El títol I es compon de dos capítols, el primer dedicat a les mesures tributàries que s'adopten en relació amb els tributs cedits, i el segon en relació amb dos tributs propis.  
Han de destacar-se, com a mesures tributàries essencials que conté la llei, en el capítol I, del títol I, les modificacions de la Llei 13/1997, de 23 de desembre, del tram autonòmic de l'impost sobre la renda de les persones físiques i restants tributs cedits, que en síntesi són les següents:  
  
En primer lloc, en l'àmbit de l'impost sobre la renda de les persones físiques. Es considera convenient proposar la modificació d'un dels requisits que s'exigeixen en unes deduccions autonòmiques vigents, la d'arrendament d'habitatge habitual, i la de l'arrendament d'un habitatge com a conseqüència de la realització d'una activitat, per compte propi o alié, en municipi diferent d'aquell en el qual el contribuent residia amb anterioritat, per a perfilar el seu contingut a la finalitat que es persegueix i és que el beneficiari d'aquest, l'arrendatari, siga el que tinga l'obligació de presentar el model d'autoliquidació corresponent de l'impost sobre transmissions patrimonials i actes jurídics documentats. L'exigibilitat del depòsit de la fiança a la qual es refereix l'article 36.1 de la Llei 29/1994, de 24 de novembre, d'arrendaments urbans, a favor de la Generalitat, correspon a l'arrendador.  
  
En segon lloc, en l'àmbit de la tributació que recau sobre el joc:  
  
a) Si aclareix el règim de les exempcions en el cas de les rifes i tómboles i, al seu torn, s'introdueix una nova exempció que afecta aquelles que es realitzen en ocasió d'esdeveniments d'arrelament popular o que corresponguen amb usos socials de caràcter tradicional, tals com les rifes de cistelles de nadal organitzades per comerços o establiments d'hostaleria.  
b) En el cas de les apostes, es generalitza la definició de la base imposable en atenció als ingressos nets procedents del joc.  
c) En els supòsits de jocs realitzats mitjançant màquines recreatives i d'atzar, s'estableix que la meritació de l'impost és per trimestres naturals.  
d) S'han adequat els tipus de gravamen a la realitat socioeconòmica actual en el cas de les rifes, tómboles, combinacions aleatòries, apostes, casinos de joc i en el cas d'explotació de màquines recreatives i d'atzar.  
  
e) S'amplia el termini de declaració dels tributs, que serà, amb caràcter general, el d'un mes des de la meritació.  
En tercer i últim lloc, s'amplia fins al 31 de desembre de 2018 la vigència del tipus de devolució del gasoil professional per als transportistes (48 euros per 1.000 litres), aplicable en relació amb el tipus autonòmic de l'impost sobre hidrocarburs establit per al gasoil d'ús general, ja que persisteixen, actualment, les circumstàncies socioeconòmiques que van justificar el seu establiment.  
  
  
IV  
  
Com a complement per a la planificació de l'activitat econòmica de la Comunitat en uns casos i en uns altres, per la necessitat d'adaptar algunes normes a la realitat social i econòmica o a la normativa bàsica estatal vigent, resulta necessari aprovar les modificacions legals en algunes matèries competència de les conselleries en què s'organitza l'administració de la Generalitat, que es contenen en el títol II.  
Així, en l'àmbit de les competències de la Presidència de la Generalitat, destaca la modificació de la Llei 8/2010, de 23 de juny, de règim local de la Comunitat Valenciana, quant al règim electoral de les entitats locals menors, per a donar resposta a algunes disfuncions i problemes de governabilitat, a la regulació de la composició de la junta veïnal i el seu procés electoral, en una aposta innovadora per la democràcia directa.  
  
Pel que es refereix a les modificacions en matèria d'igualtat i polítiques inclusives, és rellevant la modificació en matèria de mediació familiar, per a simplificar el procediment per a l'exercici del dret a la cerca i coneixement de la filiació i identificació de la seua família biològica de les persones adoptades, suprimint la intervenció de les persones mediadores en aquest procediment que es contenien en la norma autonòmica i atribuint aquesta competència a l'entitat pública, tal com ho estableix l'article 180 del Codi civil.  
En matèria de funció pública, com a novetat important, s'aprova introduir un nou permís retribuït per a les funcionàries de la Generalitat, a partir del primer dia de la setmana 37 d'embaràs fins a la data del part, i que el cas de gestació múltiple podrà iniciar-se el primer dia de la setmana 35 d'embaràs fins a la data del part, amb la finalitat d'adaptar la Llei reguladora de la funció pública valenciana al que es disposa en la disposició addicional setze del text refós de la Llei de l'Estatut bàsic de l'empleat públic, aprovat per Reial decret legislatiu 5/2015, de 30 d'octubre.  
En matèria de sanitat, una altra de les modificacions en matèria d'ordenació farmacèutica, que incorpora la llei, a més d'adaptar i desenvolupar la normativa autonòmica a la normativa estatal vigent, té com a finalitat la cura efectiva de les persones residents dels centres sociosanitaris de la Comunitat Valenciana, a través d'una correcta selecció, adquisició, dispensació, administració i seguiment de la seua farmacopea, un ús racional del medicament, així com generar més de 65 nous llocs de treball de farmacèutics especialistes en farmàcia hospitalària.  
  
D'altra banda, i com a qüestió rellevant en matèria de concessions sanitàries, es regulen en la disposició addicional huitena, els efectes en matèria de personal de l'extinció del contracte de gestió de servei públic per concessió del departament de salut de la Ribera, tenint en compte que al març de 2018 es produirà l'extinció del contracte de gestió de servei públic per concessió del departament de salut de la Ribera formalitzat entre la Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública i «RIBERA SALUT II, Unió Temporal d'Empreses, Llei 18/82», d'acord amb el que estableix la clàusula 5 del contracte.  
En conseqüència, en data 1 d'abril de 2018, el servei revertirà a la Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública, amb els efectes previstos en l'article 283 del Reial decret legislatiu 3/2011, de 14 de novembre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de contractes del sector públic, la qual cosa fa necessari adoptar les mesures legals necessàries en relació amb el personal que presta els seus serveis en l'esmentat departament de salut.  
Un altre dels objectius importants que, en matèria de comerç, persegueix la llei és resoldre el debat que s'ha plantejat en els últims temps en la societat valenciana sobre els horaris comercials, i es modifica a aquest efecte la Llei 3/2001, de 23 de març, de la Generalitat, de comerç de la Comunitat Valenciana, atesa la transcendència econòmica d'aquesta regulació i els diversos sectors econòmics i socials implicats en aquesta.  
Finalment, en aquest títol, en matèria mediambiental, amb l'objectiu de millorar la qualitat acústica a l'entorn de les carreteres i altres infraestructures de transport i la seua correcta integració en els entorns urbans, metropolitans o rurals i assegurar la qualitat de vida dels ciutadans i preservar els valors naturals, patrimonials i mediambientals, es modifica la Llei 7/2002, de protecció contra la contaminació acústica.  
  
  
  
V  
  
En el títol III, la llei conté mesures d'organització administrativa que afecten, en la seua major part, ens del sector públic instrumental de la Generalitat adscrits a les diferents conselleries.  
De totes elles, destaquem com a rellevant, la modificació del règim jurídic de l'Institut Valencià de Finances (IVF), en la mesura que suposa avançar en el compliment d'un dels compromisos inclosos en l'Acord del Botànic, com és la recuperació del sistema financer valencià, amb l'objectiu de donar suport als sectors productius de la Comunitat Valenciana, desenvolupant la seua activitat com a intermediari financer preferentment respecte del sector privat, sense que en cap cas puga considerar-se entitat financera de les que vénen regulades en la Llei 10/2014, de 26 de juny, d'ordenació, supervisió i solvència d'entitats de crèdit.  
  
A aquest efecte, passen a ser exercides per la Conselleria d'Hisenda i Model Econòmic les funcions que fins al moment desenvolupava l'IVF, en matèria de política financera i de control i coordinació del crèdit públic, avals, o altres garanties a favor dels ens del sector públic instrumental de la Generalitat o qualsevol altra entitat de caràcter públic, el control, inspecció i disciplina de les entitats financeres, així com les funcions com a autoritat de certificació de la Comunitat Valenciana i com a prestador de serveis de certificació i el control de la seguretat en les comunicacions electròniques, informàtiques i telemàtiques de la Generalitat.  
Finalment, les disposicions addicionals, transitòries, derogatòria i finals complementen la llei recollint diverses previsions que, per raons de tècnica legislativa, no es consideren susceptibles d'incloure en els títols anteriorment al·ludits.  
  
  
TÍTOL I  
Mesures fiscals  
  
CAPÍTOL I  
Tributs cedits  
  
Secció primera  
Modificació de la Llei 13/1997, de 23 de desembre, de la Generalitat, per la qual es regula el tram autonòmic de l'impost sobre la renda de les persones físiques i la resta de tributs cedits  
  
Article 1  
Es modifica l'apartat 2.n de la lletra n de l'apartat U de l'article quart de la Llei 13/1997, de 23 de desembre, de la Generalitat Valenciana, pel qual es regula el tram autonòmic de l'impost sobre la renda de les persones físiques i la resta de tributs cedits, que passa a tenir la redacció següent:  
«2.n Que el contribuent, com a arrendatari, haja presentat la corresponent autoliquidació de l'impost sobre transmissions patrimonials i actes jurídics documentats derivada del contracte d'arrendament d'aquest habitatge habitual.»  
  
Article 2  
Es modifica l'apartat 2.n de la lletra ñ de l'apartat U de l'article quart de la Llei 13/1997, de 23 de desembre, de la Generalitat Valenciana, per la qual es regula el tram autonòmic de l'impost sobre la renda de les persones físiques i la resta de tributs cedits, que passa a tenir la redacció següent:  
«2.n Que el contribuent, com a arrendatari, haja presentat la corresponent autoliquidació de l'impost sobre transmissions patrimonials i actes jurídics documentats derivada del contracte d'arrendament d'aquest habitatge.»  
  
Article 3  
Es modifica la lletra n, apartat 1, de l'article 4. Deduccions autonòmiques, i l'apartat Quatre de l'article 4 de la Llei 13/1997, de 23 de desembre, de la Generalitat.  
«n) Per arrendament de l'habitatge habitual, sobre les quantitats satisfetes en el període impositiu:  
- El 15 %, amb el límit de 550 euros.  
- El 20 %, amb el límit de 700 euros, si l'arrendatari té una edat igual o inferior a 35 anys. La mateixa deducció amb el mateix percentatge resultarà aplicable, amb idèntic límit, en el cas que l'arrendatari siga discapacitat físic o sensorial, amb un grau de minusvalidesa igual o superior al 65 %, o psíquic, amb un grau de minusvalidesa igual o superior al 33 %.  
- El 25 %, amb el límit de 850 euros, si l'arrendatari té una edat igual o inferior de 35 anys i, a més, és discapacitat físic o sensorial, amb un grau de minusvalidesa igual o superior al 65 %, o psíquic, amb un grau de minusvalidesa igual o superior al 33 %.»  
[...]  
Quatre. A l'efecte del que hi ha disposat en els subapartats 1 i 2 del paràgraf primer de la lletra a, en el paràgraf primer de la lletra b, en el paràgraf primer de la lletra c, en el paràgraf primer de la lletra d, quan el contribuent pertanga a una família nombrosa o monoparental de categoria general; en el punt 2 del paràgraf segon de la lletra e, en el punt 3 del paràgraf segon de la lletra f, en el paràgraf primer de la lletra g, en el paràgraf primer de la lletra h, en el número 3 del paràgraf segon de la lletra y, en el paràgraf primer de la lletra w de l'apartat U de l'article quart d'aquesta llei, la suma de la base liquidable general i de la base liquidable de l'estalvi no podrà ser superior a 25.000 euros, en tributació individual, o a 40.000 euros, en tributació conjunta.  
A l'efecte del que hi ha disposat en el punt 5 del paràgraf segon de la lletra n, i en el punt 4 del paràgraf segon de la lletra ñ de l'apartat U de l'article quart d'aquesta llei, la suma de la base liquidable general i de la base liquidable de l'estalvi no podrà ser superior a 30.000 euros, en tributació individual, o a 50.000 euros, en tributació conjunta. Els mateixos límits de base liquidable seran aplicables a l'efecte del que hi ha disposat en el paràgraf primer de la lletra d de l'apartat U de l'article quart d'aquesta llei, quan el contribuent pertanga a una família nombrosa o monoparental de categoria especial.  
A l'efecte del que hi ha disposat en el punt 1.r del paràgraf tercer de la lletra y de l'apartat U de l'article quart d'aquesta llei, la suma de les bases liquidables de la unitat familiar no podrà ser superior a 25.000 euros.»  
  
Article 4  
Es modifica l'article 14 bis de la Llei 13/1997, de 23 de desembre, per la qual es regula el tram autonòmic de l'impost sobre la renda de les persones físiques i de la resta de tributs cedits, on s'afegeix un apartat Tres amb la redacció següent:  
  
Tres  
1. La transmissió de la totalitat o part d'un o més habitatges i els seus annexos una persona física o jurídica a l'activitat de la qual se li apliquen les normes d'adaptació del Pla general de comptabilitat del sector immobiliari gaudirà d'una bonificació de la quota de l'impost en la modalitat de transmissions patrimonials oneroses, sempre que complisca els requisits següents:  
a) Que l'adquisició es realitze com a pagament total o parcial per al lliurament d'un habitatge al transmetent.  
b) Que l'habitatge lliurat al transmetent vaja a constituir el seu habitatge habitual.  
c) Que el lliurament de l'habitatge al transmetent estiga subjecte i no exempt de l'impost sobre el valor afegit.  
d) Que l'activitat principal de l'adquirent siga la construcció d'edificis, la promoció immobiliària o la compravenda o l'arrendament de béns immobles pel seu compte.  
e) Que els béns adquirits s'incorporen a l'actiu circulant de l'adquirent amb la finalitat de vendre'ls o llogar-los.  
f) Que en el termini de tres anys, els béns adquirits es transmeten a una persona física per al seu ús com a habitatge o es destinen a l'arrendament d'habitatge, d'acord amb el que disposa la Llei 29/1994, de 24 de novembre, d'arrendaments urbans.  
Tant la transmissió com la formalització de l'arrendament hauran de formalitzar-se en document públic.  
g) Que l'empresa adquirent estiga al corrent amb les obligacions tributàries amb la Generalitat.  
2. La bonificació sobre la quota de l'impost tindrà les modalitats següents:  
  
Concepte Percentatge   
de bonificació  
Si a l'habitatge adquirit es realitzen obres tendents a conservar o millorar el rendiment energètic, la salubritat o l'accessibilitat en l'habitatge, així com a suprimir barreres arquitectòniques. 50 %  
Si l'habitatge adquirit es destina a l'arrendament de habitatge, de conformitat amb el que disposa la Llei 29/1994, de 24 de novembre, d'arrendaments urbans, sempre que reunisca condicions d'habitabilitat. 50 %  
Si l'habitatge adquirit es destina a l'arrendament de habitatge, de conformitat amb el que disposa la Llei 29/1994, de 24 de novembre, d'arrendaments urbans, després de la realització d'obres tendents a conservar o millorar el rendiment energètic, la salubritat o l'accessibilitat en l'habitatge, així com a suprimir barreres arquitectòniques. 70 %  
  
  
  
3. L'aplicació d'aquesta bonificació és provisional, per la qual cosa només cal fer constar en l'escriptura pública que l'adquisició de l'habitatge i, si escau, annexos s'efectua a fi de vendre'ls o arrendar-los a un particular per al seu ús com a habitatge. Per a l'elevació a definitiva, el subjecte passiu ha d'acreditar la transmissió o l'arrendament posterior de la totalitat dels béns adquirits.  
4. Davant de l'incompliment de qualsevol dels requisits, condicionants o terminis per a l'aplicació de la bonificació prevista en aquest article, el subjecte passiu haurà de presentar, dins del termini reglamentari de presentació, comptat des del dia després de l'incompliment, una autoliquidació complementària sense bonificació i amb deducció de la quota ingressada, amb aplicació dels corresponents interessos de demora.  
5. A l'efecte de l'aplicació de la bonificació, és necessari tenir en compte les regles especials següents:  
a) Quan es transmeten habitatges que formen part d'una edificació sencera en règim de propietat vertical, la bonificació només serà aplicable amb relació a la superfície que s'assigne com a habitatge en la divisió en propietat horitzontal posterior, quedant exclosa la superfície dedicada a locals comercials.  
b) La bonificació serà aplicable a l'habitatge i el terreny en què es troba enclavada sempre que formen una mateixa finca registral i la venda posterior del termini dels tres anys comprenga la totalitat d'aquesta.  
c) En el cas d'adquisició de parts indivises, el dia inicial del termini de tres anys a què es refereix la lletra f de l'apartat 1 serà la data d'adquisició de la primera part indivisa.  
d) Queden expressament excloses de l'aplicació d'aquesta bonificació:  
- Les adjudicacions d'immobles en subhasta pública.  
- Les transmissions de valors que incórreguen en els supòsits a què es refereix l'article 17.2 del text refós de la Llei de l'impost sobre transmissions patrimonials i actes jurídics documentats, aprovat pel Reial decret legislatiu 1/1993, de 24 de setembre.  
6. Mitjançant una ordre de la persona titular de la conselleria competent en matèria d'hisenda, s'establiran els supòsits, les condicions i els mitjans de justificació de les obres tendents a conservar o millorar el rendiment energètic de l'habitatge que donen lloc a l'aplicació de la bonificació regulada en aquest article.  
  
Article 5  
Es modifica l'article 15 de la Llei 13/1997, de 23 de desembre, de la Generalitat Valenciana, per la qual es regula el tram autonòmic de l'impost sobre la renda de les persones físiques i la resta de tributs cedits, que passa a tenir la redacció següent:  
«U. El tribut que grava els jocs de sort, envit o atzar s'exigeix, en cas d'explotació de màquines i aparells automàtics, d'acord amb les regles següents:  
1. El període impositiu és el trimestre natural.  
2. La meritació es produeix:  
a) Amb caràcter general, el primer dia del període impositiu.  
b) En el cas d'explotació de màquines de nova autorització, la meritació coincideix amb l'autorització d'explotació.  
c) En el cas d'alçament de la suspensió de l'autorització d'explotació de la màquina, la meritació coincideix amb aquest alçament.  
  
3. El contribuent està obligat a practicar operacions d'autoliquidació tributària i a realitzar l'ingrés del deute tributari durant el mes següent al venciment del trimestre natural en què s'haja produït la meritació assenyalada en la lletra a de l'apartat 2 anterior. Si l'últim dia del termini és inhàbil, el termini finalitzarà el dia hàbil immediat següent. En els supòsits de les lletres b i c de l'apartat 2 anterior, l'ingrés del deute tributari es realitzarà en el moment de la meritació.  
  
4. La quota íntegra s'obté aplicant la quantitat fixa assenyalada en el quadre següent, en funció de la classificació de les màquines o aparells automàtics aptes per a la realització dels jocs:  
  
Classificació de la màquina o aparell automàtic apte per a la realització dels jocs Quantia trimestral (euros)  
1 Tipus B (recreatives amb premi)   
1.1 D'un sol jugador 900,00 -  
1.2  
  
 D'un sol jugador, que tinguen limitada l'aposta màxima a 10 cèntims d'euro i que no permeten la realització de partides simultànies 275,00 -  
1.3  
  
 En les que puguen intervenir dos o més jugadors, sempre que el joc de cadascun d'aquests siga independent del que fan els altres 1.500,00 - + (10 %  
quota del punt 1.1 x  
nombre de jugadors)  
2 Tipus C (atzar)   
2.1 D'un sol jugador 1.295,00 -  
2.2  
  
 En les que puguen intervenir dos o més jugadors, sempre que el joc de cadascun d'aquests siga independent del que fan els altres 2.158,00 - + (10 %  
quota d'un jugador x  
nombre de jugadors  
  
  
Dos. Els tipus de gravamen en el cas del tribut que grava els jocs de sort, envit o atzar, en la modalitat de gravamen sobre establiments diferents de casinos de joc, són els següents:  
1. Amb caràcter general: El 25 % de les quantitats jugades.  
2. En les modalitats del joc del bingo diferents del bingo electrònic, d'acord amb la tarifa següent:  
  
Tram d'import acumulat del valor facial dels cartons adquirits durant l'any natural (euros) Tipus de gravamen (percentatge)  
1 Inferior o igual a 400.000 - 1,00 %  
2 Entre 400.000,01 - i 3.000.000 - 12,50 %  
3 Entre 3.000.000,01 - i 8.000.000 - 15,00 %  
4 Més de 8.000.000 - 17,50 %  
  
  
  
En aquests casos, el tribut es reporta en el moment de l'adquisició dels cartons, i s'ha d'ingressar en aquest moment. El contribuent està obligat a practicar operacions d'autoliquidació tributària i a realitzar l'ingrés del deute tributari.  
3. En el bingo electrònic: el 25 % de la diferència entre les quantitats jugades i els imports destinats a premis. El contribuent està obligat a practicar operacions d'autoliquidació tributària i a fer l'ingrés del deute tributari durant el mes següent al venciment del mes natural en què es produeix la meritació. L'autoliquidació ha de comprendre de manera agregada tots els jocs meritats en el mes natural. Si l'últim dia del termini és inhàbil, el termini finalitzarà el dia hàbil immediat següent.  
  
Tres. Els tipus de gravamen del tribut que grava els jocs de sort, envit o atzar que s'exigeixen en la modalitat de gravamen sobre casinos de joc són els següents:  
1. Amb caràcter general, la tarifa següent:  
  
Tram de la base imposable comprés entre (euros) Tipus de gravamen (percentatge)  
0 - i 2.000.000,00 - 20 %  
2.000.000,01 - i 4.000.000,00 - 30 %  
4.000.000,01 - i 6.000.000,00 - 40 %  
Més de 6.000.000,00 - 50 %  
  
  
  
La tarifa anterior s'aplica tant als jocs organitzats o efectuats en els casinos de joc (sala principal) com en les sales apèndix d'aquests, si bé s'aplica separadament a la base imposable de cadascuna de les sales.  
  
2. En establiments situats fora dels casinos de joc o de sales apèndixs, a través de terminals en línia, la quota íntegra s'obté aplicant sobre la base imposable el tipus de gravamen del 25 %.  
3. En el cas de partides de pòquer organitzades en els casinos de joc o les sales apèndix, s'aplica una bonificació del 60 % de la part proporcional de la quota íntegra que corresponga a aquestes partides, sempre que es complisquen els requisits següents:  
1.r Que la partida tinga la consideració de competició, torneig o similar.  
2.n Que els participants en el joc paguen una entrada o buy-in.  
4. Pel que fa als ingressos trimestrals, el contribuent està obligat a practicar operacions d'autoliquidació tributària i a fer l'ingrés del deute tributari durant el mes següent al venciment de cada trimestre natural. Si l'últim dia del termini és inhàbil, el termini finalitzarà el dia hàbil immediat següent.  
Quatre. El tribut que grava les rifes, tómboles, o combinacions aleatòries s'exigeix d'acord amb les regles següents:  
1. N'estan exemptes:  
a) Les organitzades per l'Organització Nacional de Cecs Espanyols.  
  
b) Les organitzades per la Creu Roja Espanyola.  
c) Per a un mateix organitzador, sempre que l'activitat habitual o principal d'aquest no siga l'organització o realització de jocs, en qualsevol de les modalitats, i en relació amb un mateix any natural: les dues primeres rifes o tómboles, sempre que el valor total dels premis oferits en cadascun dels dos jocs no excedisca de 600 euros.  
d) Les rifes o tómboles organitzades per entitats amb finalitats benèfiques, religioses, culturals, turístiques, esportives o ambientals legalment autoritzades i inscrites en el registre corresponent, sempre que es justifique la destinació dels fons a les finalitats indicades.  
e) Les rifes o tómboles declarades d'utilitat pública o benèfiques.  
2. El tipus de gravamen és:  
a) El 20 %, amb caràcter general.  
b) El 10 %, en les combinacions aleatòries amb finalitats publicitàries o promocionals, definides com aquells sorteigs que, amb finalitat exclusivament publicitària o de promoció d'un producte o servei, i tenint com a única contraprestació el consum del producte o servei, sense cap sobrepreu ni tarifació addicional, ofereixen premis en metàl·lic, espècie o serveis, i exigeixen, si escau, la condició de client de l'entitat objecte de la publicitat o promoció.  
c) En les tómboles de durada inferior a quinze dies organitzades en ocasió de mercats, fires o festes i els premis oferits de les quals diàriament no excedisquen d'un valor total de 5.000 euros, el contribuent pot optar entre satisfer els tributs conformement al tipus previst en la regla 1 d'aquest apartat, o bé a raó de 100 euros per cada dia de durada, en capitals de província o poblacions de més de cent mil habitants; de 70 euros per cada dia, en poblacions d'entre vint mil i cent mil habitants, i de 30 euros per cada dia de durada, en poblacions inferiors a vint mil habitants.  
3. El contribuent està obligat a practicar operacions d'autoliquidació tributària i a fer l'ingrés del deute tributari durant el mes següent al venciment del mes natural en què es produeix la meritació. L'autoliquidació ha de comprendre de manera agregada tots els jocs meritats en el mes natural. Si l'últim dia del termini és inhàbil, el termini finalitzarà el dia hàbil immediat següent.  
Cinc. En el tribut que grava les apostes, el tipus de gravamen és del 20 %, i la base imposable és l'import total de les quantitats que es dediquen a la participació en el joc, com també qualsevol altre ingrés que es puga obtenir directament derivat de l'organització o realització d'aquest, deduïts els premis satisfets als participants. El contribuent està obligat a practicar operacions d'autoliquidació tributària i a fer l'ingrés del deute tributari durant el mes següent al venciment del mes natural en què es produeix la meritació. L'autoliquidació ha de comprendre de manera agregada tots els jocs meritats en el mes natural. Si l'últim dia del termini és inhàbil, el termini finalitzarà el dia hàbil immediat següent.  
Sis. En el joc per mitjans electrònics, telemàtics o de comunicació a distància l'àmbit del qual siga el de la Comunitat Valenciana, la quota íntegra s'obté aplicant sobre la base imposable el tipus de gravamen del 25 %.»  
  
Article 6  
Es modifica la disposició addicional catorze de la Llei 13/1997, de 23 de desembre, de la Generalitat Valenciana, per la qual es regula el tram autonòmic de l'impost sobre la renda de les persones físiques i la resta de tributs cedits, que passa a tenir la redacció següent:  
  
«Disposició addicional catorze  
Tipus autonòmic de devolució del gasoil d'ús professional de l'impost sobre hidrocarburs  
  
El tipus autonòmic de devolució del gasoil d'ús professional de l'impost sobre hidrocarburs al qual es refereix l'apartat 6 de l'article 52 bis de la Llei 38/1992, de 28 de desembre, d'impostos especials és, fins al 31 de desembre de 2018, de 48 euros per 1.000 litres.»  
  
  
CAPÍTOL II  
Tributs propis  
  
Secció primera  
Modificació de la Llei 10/1997, de 16 de desembre,   
de la Generalitat Valenciana, de taxes per inspeccions i controls sanitaris d'animals i els productes d'aquests  
  
Article 7  
Es modifiquen els subapartats a i e de l'apartat U de l'article 9 bis de la Llei 10/1997, de 16 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de taxes per inspeccions i controls sanitaris d'animals i els seus productes, amb la redacció final següent:  
  
«Article 9 bis  
Deduccions en la quota  
Resultaran aplicables a la quota les deduccions següents:  
Un. En relació amb les quotes corresponents a operacions de sacrifici, i amb el màxim de la suma de tres deduccions en cada liquidació del període impositiu, les que corresponguen entre les següents:  
  
a) Deducció per suport instrumental al control oficial, que serà procedent quan el subjecte passiu pose a disposició dels serveis d'inspecció roba de treball, el material i els equipaments apropiats per a dur a terme les activitats de control específiques en les mateixes instal·lacions, incloent-hi, a aquest efecte, equips de protecció individual adequats, espais de treball suficients i degudament equipats i condicions, així com les eines i estris necessaris per realitzar les funcions d'inspecció oficial: 20 % de la quota.  
b) Deducció per activitat planificada i estable, que serà procedent quan els subjectes passius disposen d'un sistema de planificació i programació de la producció, el porten a la pràctica de manera efectiva i permeten als serveis d'inspecció conèixer el servei que cal prestar amb una anticipació mínima de setanta-dues hores, a fi de preveure els recursos necessaris i optimitzar l'organització d'aquest servei: 25 % de la quota.  
c) Deducció per horari regular diürn, que serà procedent quan en el període impositiu, el subjecte passiu duga a terme l'activitat entre les 08.00 hores i les 22.00 hores, de dilluns a divendres laborables: 25 % de la quota.  
d) Deducció per personal de suport al control oficial, que serà procedent quan el subjecte passiu, d'acord amb la seua activitat i la normativa vigent, pose a disposició dels tècnics facultatius sanitaris, encarregats del control oficial, personal propi que col·labore de forma efectiva i prou rellevant en aquest control: 10 % de la quota. En el cas de la producció de carns d'aus de corral i lagomorfs, la deducció a aplicar per aquest concepte serà el 35 % de la quota per a aquells establiments que disposen de personal de suport al control oficial que participe en funcions específiques en relació amb el control d'aquesta producció, d'acord amb els requisits que estableix el Reglament 854/2004, de 29 d'abril.  
  
e) Deducció per equipament de material i servei informàtic, material d'oficina i comunicacions, que serà procedent quan el subjecte passiu pose a disposició dels serveis d'inspecció els equipaments i serveis informàtics, material d'oficina i comunicacions necessaris per a poder dur a terme les actuacions de registre dels controls oficials, incloent-hi a aquest efecte, equipament de material informàtic i servei, material d'oficina suficient i servei de comunicació: 20 % de la quota.  
  
f) Deducció pel control i inspecció ante mortem en explotació, que serà procedent quan les operacions d'inspecció ante mortem s'hagen practicat en el bestiar en l'explotació d'origen i no calga repetir-les en l'escorxador, en virtut del que preveu l'annex I, secció I, capítol II, punt B.5, del Reglament 854/2004, del 29 d'abril: 10 % de la quota  
  
Dos. Així mateix, podrà aplicar-se una deducció de 20 % a la quota resultant de les operacions de sacrifici d'animals porcins i solípedes/èquids, per la implantació i acreditació, de manera individual o mitjançant l'associació amb un laboratori oficial, públic o privat, d'un sistema de qualitat per al control de la presència de triquina. Aquesta deducció és compatible amb les que resulten de l'aplicació del que disposa l'apartat U d'aquest article.  
Tres. En relació amb les quotes corresponents als controls en sales d'especejament i en establiments de transformació de la caça, i amb el màxim de la suma de dues deduccions en cada liquidació del període impositiu, les que corresponguen d'entre les següents:  
a) Deducció per sistemes d'autocontrol avaluats, que serà procedent quan l'establiment dispose d'un sistema d'autocontrol basat en l'anàlisi de perills i punts de control crítics (APPCC), siga avaluat oficialment per l'autoritat competent i aquesta avaluació done un resultat favorable: 20 % de la quota.  
b) Deducció per activitat planificada i estable, que serà procedent quan els subjectes passius que duguen a terme l'activitat d'especejament o manipulació de la caça disposen en la seua producció d'un sistema de planificació i programació i el porten a la pràctica de manera efectiva, que permeta als serveis d'inspecció conèixer el servei que cal prestar amb una anticipació mínima de setanta-dues hores, a fi de preveure els recursos i optimitzar l'organització: 20 % de la quota.  
  
c) Deducció per horari regular diürn, que serà procedent quan en el període impositiu el subjecte passiu duga a terme l'activitat entre les 08.00 hores i les 22.00 hores, de dilluns a divendres laborables: 25 % de la quota.  
Quatre. Les deduccions a què fan referència les lletres c i f de l'apartat U i la lletra c de l'apartat Tres només es poden aplicar a la part de la producció que complisca els requisits per a l'aplicació de la deducció.  
  
Cinc. L'aplicació de les deduccions exigirà el seu reconeixement previ, a sol·licitud del subjecte passiu, mitjançant resolució del conseller competent en matèria de sanitat. En cas de manca de resolució en el termini de tres mesos comptador des de l'endemà de la presentació de la sol·licitud, aquesta s'entendrà estimada. En qualsevol cas, l'aplicació de les deduccions sol·licitades es podrà efectuar a partir del període impositiu següent al del seu reconeixement exprés o presumpte, el qual tindrà un període de vigència d'un any.»  
  
  
Secció segona  
Modificació de la Llei 2/2014, de 13 de juny,   
de ports de la Generalitat  
  
Article 8  
Es modifica l'apartat 3 de l'article 82 de la Llei 2/2014, de 13 de juny, de ports de la Generalitat, que queda redactat de la manera següent:  
  
«Article 82. Bonificacions  
[...]  
3. Les autoritzacions per a l'exercici d'activitats que siguen d'interès educatiu, investigador, cultural, social o esportiu sol·licitades per administracions públiques, la durada de les quals es preveja inferior a set dies estan exemptes del pagament de la taxa corresponent.»  
  
  
Secció tercera  
Impost sobre l'eliminació de residus en abocadors  
  
Article 9. Impost sobre eliminació de residus en abocadors i incineració, coincineració i valorització energètica  
Es crea l'impost sobre eliminació de residus en abocadors i incineració, coincineració i valorització energètica, que es regirà per les disposicions incloses en els apartats següents:  
U. Naturalesa, objecte, àmbit d'aplicació i afectació de l'impost  
  
1. L'impost sobre eliminació de residus en abocadors i incineració, coincineració i valorització energètica és un tribut propi de la Generalitat, el fi del qual és fomentar, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, el reciclatge i la valorització dels residus, així com la disminució de l'impacte sobre el medi ambient derivat de l'eliminació en abocador i incineració, coincineració sense valorització d'energia i valorització energètica.  
2. Els ingressos procedents d'aquest impost es troben afectats a despeses de la Generalitat en l'àmbit de la planificació, el control, la gestió i l'eliminació dels residus, en la forma que establisca la llei de Pressupostos de la Generalitat.  
3. Aquest impost és compatible amb qualsevol taxa o contribució especial aplicable a les operacions gravades.  
4. A efectes de l'impost, el concepte de residu, en els distints tipus, així com el de valorització, eliminació i la resta de termes propis de la legislació mediambiental seran els establits en la normativa comunitària, estatal i autonòmica sobre residus.  
  
Dos. Fet imposable  
Constitueix el fet imposable de l'impost el dipòsit de residus en abocadors públics o privats de la Comunitat Valenciana, per a l'eliminació, així com la gestió a través d'instal·lacions i equipaments industrials instal·lats a la Comunitat Valenciana, de gestió de residus per a la incineració, la coincineració sense valorització d'energia o la valorització energètica, disposen o no d'autorització administrativa per a això.  
  
  
Tres. Supòsits de no-subjecció  
No estaran subjectes a l'impost:  
1. El dipòsit de residus inerts adequats, efectuat de conformitat amb el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i rebliment o amb fins de construcció.  
  
2. El dipòsit de les matèries a què es refereix l'apartat 1 de l'article 2 de la Llei 22/2011, de 28 de juliol, de residus i sòls contaminats, com excloses del seu àmbit d'aplicació i aquelles a què es refereixen els apartats 2, 3 i 4 de l'article 2 de l'esmentada llei.  
3. La incineració, coincineració sense valorització d'energia o valorització energètica de biomassa i de farines càrnies, inclosos aquells percentatges d'aquests residus que, tot i estar dins d'altres mixtos, l'empresa aconseguisca acreditar davant de l'administració.  
  
Quatre. Exempcions  
Estaran exempts de l'impost:  
1. La realització del fet imposable referida als residus domèstics la gestió de la qual siga competència de l'Estat, de la comunitat autònoma o de les entitats locals. No s'entendran inclosos en aquest supòsit els residus semblants als domèstics generats en les indústries.  
2. El dipòsit en abocadors de residus generats en el procés de valorització energètica de residus urbans (cendres i escòries) o de combustibles substitutius a partir de residus.  
3. El dipòsit en abocadors de residus ordenat per autoritats públiques en situacions de força major o catàstrofe.  
  
Cinc. Subjectes passius  
1. Seran subjectes passius, a títol de contribuents, les persones, físiques o jurídiques i els ens sense personalitat jurídica a què es refereix l'apartat 4 de l'article 35 de la Llei general tributària que depositen els residus en abocador, planta incineradora o coincineradora sense valorització d'energia o de valorització energètica.  
2. Tindran la consideració de substituts del contribuent les persones, físiques o jurídiques i els ens sense personalitat jurídica a què es refereix l'apartat 4 de l'article 35 de la Llei general tributària que siguen titulars de l'explotació dels abocadors, plantes incineradores o coincineradores sense valorització d'energia o de valorització energètica en els quals es depositen els residus.  
També tindran la consideració de substituts del contribuents les persones, físiques o jurídiques i els ens sense personalitat jurídica a què es refereix l'apartat 4 de l'article 35 de la Llei general tributària que siguen perceptors dels imports econòmics corresponents a la gestió adequada del residu per part dels seus productors, d'acord amb una norma legal, segons el principi de responsabilitat ampliada del productor.  
  
Els substituts del contribuent queden obligats a comprovar el pes o volum dels residus que s'entreguen en abocador, planta incineradora, coincineradora sense valorització d'energia o de valorització energètica, abans de gestionar-los-hi. A aquest efecte, hauran d'instal·lar i mantenir mecanismes de pesada o cubicatge.  
  
Sis. Base imposable  
La base imposable estarà constituïda, segons escaiga, de conformitat amb el que estableix l'apartat Vuit, pel pes, expressat en tones mètriques, o el volum, expressat en metres cúbics, dels residus.  
  
Set. Determinació de la base imposable. La base imposable es determinarà:  
a) Per estimació directa, amb caràcter general, per mitjà de sistemes de pesada o cubicatge que complisquen els requisits establits per la conselleria competent en matèria de medi ambient.  
b) Per estimació indirecta, a més dels supòsits previstos en la Llei general tributària, quan es produïsca l'incompliment de l'obligació del substitut del contribuent de verificar el pes o volum dels residus depositats a la que es refereix l'apartat Cinc, punt 2.  
En aquest cas, per a la determinació de la base imposable, l'administració podrà tenir en compte qualsevol dada, circumstància o antecedent que puga resultar indicatiu del pes, volum i caracterització dels residus dipositats, amb determinació de la densitat i composició.  
  
Vuit. Quota íntegra i tipus de gravamen  
1. La quota íntegra de l'impost serà el resultat de multiplicar la base imposable pels següents tipus impositius, segons escaiga:  
a) En el cas de residus no perillosos, exclosos els residus procedents de la construcció i demolició, quan siguen susceptibles de valorització, 30 euros per tona mètrica. Es prorratejarà la part corresponent a cada fracció de tona.  
b) En el cas de residus no perillosos, exclosos els residus procedents de la construcció i demolició, quan no siguen susceptibles de valorització, 25 euros per tona mètrica. Es prorratejarà la part corresponent a cada fracció de tona.  
c) En el cas de residus procedents de construcció i demolició, 3 euros per metre cúbic. Es prorratejarà la part corresponent a cada fracció de metre cúbic.  
d) En el cas de residus perillosos, quan siguen susceptibles de valorització, 42 euros per tona mètrica. Es prorratejarà la part corresponent a cada fracció de tona.  
e) En el cas de residus perillosos, quan no siguen susceptibles de valorització, 35 euros per tona mètrica. Es prorratejarà la part corresponent a cada fracció de tona.  
2. A l'efecte del que disposa el número 1 d'aquest apartat, s'entendrà per residus susceptibles de valorització aquells que, en condicions adequades de segregació en origen, recollida i transport, haurien sigut valoritzables i aquells declarats com a valoritzables d'acord amb el que estableix la Llei 22/2011, de 28 de juliol, de residus i sòls contaminats. En tot cas, es consideraran residus susceptibles de valorització aquells per als quals hi haja una instal·lació de valorització autoritzada en l'àmbit de la Comunitat Valenciana i inscrita en el Registre General de Gestors de Residus de la Comunitat Valenciana. La relació de residus susceptibles de valorització es publicarà mitjançant una ordre de la conselleria competent en matèria de medi ambient.  
  
3. En les lleis anuals de pressupostos de la Generalitat es podrà modificar la quantia dels tipus regulats en aquest apartat.  
  
Nou. Repercussió  
1. El substitut del contribuent haurà de repercutir íntegrament l'import de l'impost sobre el contribuent i aquest quedarà obligat a suportar-ho, sempre que la repercussió s'ajuste al que disposa aquesta llei i la normativa de desenvolupament.  
2. La repercussió de l'impost haurà d'efectuar-se en document específic, en la forma i els terminis que es fixen per ordre de la conselleria competent en matèria d'hisenda.  
3. Les controvèrsies que puguen produir-se amb referència a la repercussió de l'impost, tant respecte a la procedència com a la quantia, es consideraran de naturalesa tributària a l'efecte de les corresponents reclamacions en la via economicoadministrativa.  
  
Deu. Meritació  
L'impost es meritarà en el moment en què es produïsca el dipòsit dels residus en l'abocador o en el moment de la incineració, coincineració sense valorització d'energia o valorització energètica dels residus.  
  
  
Onze. Autoliquidació  
Els subjectes passius, per cada abocador i trimestre natural, estaran obligats a autoliquidar l'impost i a ingressar l'import del deute tributari en els vint primers dies naturals del mes següent a cada trimestre, en el lloc i forma que s'establisquen per ordre de la conselleria competent en matèria d'hisenda.  
Aquesta autoliquidació comprendrà tots els fets imposables realitzats durant el trimestre natural a què es referisca, incloses les operacions exemptes, i es presentarà inclús en el cas de no haver-se produït cap fet imposable durant el període.  
  
Dotze. Liquidació  
L'administració tributària podrà dictar la liquidació que procedisca de conformitat amb allò que disposa l'article 101 de la Llei general tributària.  
  
Tretze. Gestió, recaptació i inspecció  
1. La gestió, inspecció i recaptació d'aquest impost corresponen a l'Institut Valencià d'Administració Tributària.  
2. A l'efecte d'aquest impost i amb independència de l'obligació d'autoliquidació, s'establirà un cens de titulars de l'explotació dels abocadors. La seua organització i funcionament, així com la regulació de l'obligació dels contribuents de l'impost de realitzar declaracions d'alta, modificació de dades i baixa en aquest cens, s'establiran mitjançant una ordre de la conselleria competent en matèria d'hisenda.  
  
  
Catorze. Infraccions i sancions  
Les infraccions tributàries relatives a aquest impost seran qualificades i sancionades de conformitat amb el que preveu la Llei general tributària.  
  
Quinze. Desenvolupament reglamentari  
1. S'autoritza al conseller competent en matèria d'hisenda perquè determine, mitjançant una ordre, els supòsits i condicions en què els obligats tributaris i les entitats a què es refereix l'article 92 de la Llei general tributària podran presentar per mitjans telemàtics autoliquidacions, comunicacions i qualsevol altre document amb transcendència tributària a l'efecte d'aquest impost, així com els supòsits i les condicions en què aquesta presentació haurà de realitzar-se per mitjà de mitjans telemàtics.  
2. Sense perjudici del que disposa el número 1 d'aquest apartat, es faculta el Consell de la Generalitat per a dictar totes les disposicions que reglamentàries resulten necessàries per al desenvolupament i aplicació d'aquest impost.  
  
  
Títol ii  
Mesures administratives  
  
CAPÍTOL I  
Modificacions legislatives en matèries competència  
de la Presidència de Generalitat  
  
Secció primera  
Règim local  
  
Article 10  
Es modifiquen els articles 64, 65.2, 66, 144, 145, 146, 148, 149 i 151.2, subapartat d, i s'introdueixen els articles 66 bis i 66 ter en la Llei 8/2010, de 23 de juny, de règim local de la Comunitat Valenciana, amb la redacció i contingut següents:  
  
«Article 64. Constitució de la comissió gestora  
1. En les entitats locals menors en què no s'haja pogut dur a terme l'elecció de vocals en les juntes veïnals per falta de candidatures, s'ha de constituir una comissió gestora integrada per tres, cinc o set membres en funció del nombre d'habitants de l'entitat local menor, d'acord amb el que estableix aquesta llei.  
2. La determinació del nombre de membres de la comissió gestora que correspon a cada partit, federació, coalició o agrupació d'electors l'ha de dur a terme la junta electoral de zona o, si aquesta ha cessat en les seues funcions, la Junta Electoral Central, de conformitat amb els resultats de les últimes eleccions per a l'ajuntament en la secció o seccions constitutives de l'entitat local menor.  
3. L'elecció dels membres de la comissió gestora l'ha de fer el departament del Consell competent en matèria d'administració local, a proposta de l'ajuntament a què pertanga la respectiva entitat local menor, mitjançant un acord del ple adoptat per majoria absoluta del nombre legal dels seus membres, en els termes establits reglamentàriament.  
4. L'elecció del president o presidenta de la comissió gestora s'ha de dur a terme mitjançant votació dels membres d'aquesta. Si en la primera votació no s'obté majoria, el departament del Consell competent en matèria d'administració local designarà el candidat o candidata que haja sigut proposat pel partit, coalició o agrupació d'electors que haja obtingut el nombre més gran de vots en les últimes eleccions per a l'ajuntament, en la secció o seccions constitutives de l'entitat local menor.  
  
5. En cas de defunció, renúncia, incapacitat o inhabilitació d'un membre de la comissió gestora s'ha de designar un nou membre pel procediment establit en els apartats dos i tres d'aquest article.  
  
Article 65. Òrgans de govern  
2. La junta veïnal, sense perjudici del supòsit específic previst en l'article 64, ha d'estar integrada per la presidència i pels vocals, el nombre dels quals resultarà d'aplicar l'escala següent:  
  
D'1 a 250 habitants 3  
De 251 a 1.000 habitants 5  
De 1.001 en endavant 7  
  
  
  
El nombre total de membres de la junta veïnal no pot ser superior a un terç del nombre de regidors de l'ajuntament a què pertanyen.  
  
  
Article 66. Elecció dels membres dels òrgans de govern  
1. L'elecció dels vocals de la junta veïnal s'ha de fer de conformitat amb els resultats de les eleccions que, en paral·lel amb les realitzades per a l'ajuntament, se celebren en la secció o seccions constitutives de l'entitat local menor.  
Per a l'elecció dels membres de la junta veïnal poden presentar-se candidatures mitjançant llistes tancades en aquelles entitats locals menors amb una població superior a 250 habitants, o candidatures a través de llistes obertes de candidats en aquelles entitats locals menors amb una població igual o inferior a 250 habitants, d'acord amb el que estableix aquesta llei, i hi regeix supletòriament el que disposa la normativa de règim electoral general.  
2. Les candidatures poden ser presentades per partits i federacions inscrits en el registre corresponent, coalicions electorals constituïdes d'acord amb la llei i les agrupacions d'electors que obtinguen un nombre de firmes no inferior al 5 %, de les persones inscrites en la secció o seccions del cens electoral corresponent a l'entitat local menor, sense que en cap cas el nombre de firmants puga ser inferior a cinc.  
  
3. Cada partit, federació, coalició o agrupació d'electors pot presentar una llista amb un nombre màxim de candidats i candidates, composta per tres, cinc o set membres en funció del nombre d'habitants de l'entitat local menor, d'acord amb el que estableix l'article 65, apartat segon, d'aquesta llei, amb un màxim de tres suplents.  
  
Les llistes es presentaran amb una composició paritària de dones i homes, en la composició de les quals s'alternaran consecutivament les persones candidates de sexe distint.  
4. Els candidats i candidates proposats en les llistes no han d'estar incursos en les causes d'inelegibilitat o incompatibilitat establides per la normativa de règim electoral general per a ser regidor.  
La candidatura a regidor o regidora del municipi pot simultaniejar-se amb la candidatura a membre de la junta veïnal d'una entitat local menor pertanyent a aquell, i, a més, són compatibles l'exercici dels càrrecs de la presidència, la vocalia i la regidoria.  
5. En les entitats locals menors amb una població superior a 250 habitants la proclamació de membres electes de la junta veïnal s'ha de fer d'acord amb les regles següents:  
a) No s'han de tenir en compte aquelles candidatures que no hagen obtingut almenys el 5 % dels vots vàlids emesos en la circumscripció.  
  
b) S'ordenen de major a menor, en una columna, les xifres de vots obtinguts per les restants candidatures.  
c) Es divideix el nombre de vots obtingut per cada candidatura per 1, 2, 3, etcètera, fins a un nombre igual al de membres que componga la junta veïnal, i així s'ha de formar un quadre semblant al que apareix en l'exemple pràctic.  
Els membres de la junta veïnal s'atribueixen a les candidatures que obtinguen els quocients majors en el quadre, en ordre decreixent.  
  
d) Quan en la relació de quocients en coincidisquen dos corresponents a candidatures distintes, el membre de la junta veïnal s'ha d'atribuir a la que haja obtingut el nombre més gran total de vots. Si hi ha dues candidatures amb el mateix nombre total de vots, el primer empat s'ha de resoldre per sorteig, i els successius, de forma alternativa.  
  
e) Els membres de la junta veïnal corresponents a cada candidatura s'adjudiquen als candidats inclosos en aquesta per l'ordre de col·locació en què apareguen.   
Exemple pràctic: 650 vots vàlids emesos en una entitat local menor que escull 5 membres en la junta veïnal. Votació repartida entre tres candidatures:  
Per consegüent: la candidatura A obté tres candidats. La candidatura B, dos candidats, i la candidatura C, no obté cap candidat.  
  
f) En cas de defunció, renúncia, incapacitat o inhabilitació d'un membre de la junta veïnal, la vacant ha de ser atribuïda al candidat o, si és el cas, al suplent de la mateixa llista a qui corresponga, per l'ordre de col·locació en què apareguen.  
6. En les entitats locals menors amb una població igual o inferior a 250 habitants la proclamació de membres electes de la junta veïnal s'ha de fer d'acord amb les regles següents:  
a) Cada partit, coalició, federació o agrupació pot presentar una llista com a màxim de tres candidats o candidates, i els respectius suplents.  
  
b) Cada elector o electora pot donar el vot a un màxim de dos entre els candidats i candidates proclamats en l'entitat local menor corresponent.  
c) S'ha d'efectuar el recompte de vots obtinguts per cada candidat, ordenant en una columna les quantitats representatives de major a menor.  
d) Són proclamats electes aquells candidats o candidates que obtinguen el nombre més gran de vots fins a completar el nombre de membres de la junta veïnal. En cas d'empat, s'ha de resoldre per sorteig.  
e) En cas de defunció, renúncia, incapacitat o inhabilitació d'un membre de la junta veïnal, la vacant ha de ser atribuïda a la persona suplent que figure en la mateixa llista i, si no n'hi ha, al següent candidat o candidata que més vots haja obtingut.  
7. El mandat dels membres de la junta veïnal és el mateix que el dels regidors i regidores dels ajuntaments i coincident amb aquest.  
Una vegada finalitzat el seu mandat, els membres de la junta cessant continuen les seues funcions únicament per a l'administració ordinària de l'entitat local menor fins a la constitució de la nova junta veïnal, sense que en cap cas puguen adoptar acords per als quals legalment es requerisca majoria qualificada.  
  
Article 66 bis. Elecció de la presidència de l'entitat local menor  
  
En la mateixa sessió de constitució de la junta veïnal s'ha d'efectuar l'elecció del president o presidenta de l'entitat local menor, d'acord amb el procediment següent:  
1. En les entitats locals menors amb una població igual o inferior a 250 habitants:  
a) Poden ser candidats tots els membres de la junta veïnal.  
b) És proclamat president o presidenta electe el candidat o candidata que obtinga la majoria absoluta dels vots dels membres de la junta veïnal.  
c) Si cap d'aquests obté majoria absoluta, és proclamat president o presidenta el membre de la junta veïnal que haja obtingut més vots populars en l'entitat local menor. En cas d'empat s'ha de resoldre per sorteig.  
2. En les entitats locals menors amb una població superior a 250 habitants:  
a) Poden ser candidats a la presidència tots els membres de la junta veïnal que encapçalen la llista corresponent.  
b) Si algun dels candidats o candidates obté majoria absoluta de vots dels membres de la junta veïnal, és proclamat electe.  
c) Si cap d'ells obté majoria absoluta, s'ha de proclamar president o presidenta el membre de la junta veïnal que encapçale la llista que haja obtingut el nombre més gran de vots populars en l'entitat local menor. En cas d'empat, s'ha de resoldre per sorteig.  
3. En cas de renúncia al càrrec, defunció o incapacitat del president o presidenta, la vacant s'ha de resoldre d'acord amb el procediment previst en aquesta llei per a l'elecció de la presidència.  
En casos d'absència o malaltia que impedisquen a la persona titular de la presidència de l'entitat local menor efectuar temporalment les seues funcions, aquesta ha de designar d'entre els vocals de la junta veïnal a qui ha de substituir-lo.  
  
Article 66 ter. Sessió de constitució de la junta veïnal  
1. Les juntes veïnals es constitueixen en sessió pública el trenta dia posterior a la realització de les eleccions, llevat que s'haja presentat recurs contenciós electoral contra la proclamació dels membres de la junta veïnal; en aquest supòsit s'ha de constituir el seixanta dia posterior a l'elecció.  
2. Amb aquest fi s'ha de constituir una mesa d'edat integrada per les persones triades de major i menor edat, presents en l'acte, i ha d'actuar com a secretari o secretària qui ho siga de l'entitat local menor.  
3. La mesa ha de comprovar les credencials presentades, o acreditacions de la personalitat de les persones electes, basant-se en els certificats que l'ajuntament del municipi a què pertanga l'entitat local menor haja remés a la junta electoral de zona.  
4. Fetes les comprovacions, la mesa ha de declarar constituïda la junta veïnal si hi concorren almenys tres dels membres.  
  
Article 144. Principis generals  
1. En la distribució de responsabilitats administratives entre les entitats locals la Generalitat vetlarà pel respecte als principis de subsidiarietat, coordinació, cooperació i col·laboració.  
2. Sense perjudici de l'atribució de competències a les entitats locals per la legislació corresponent, es podrà delegar l'execució de funcions i encarregar la gestió de les activitats i serveis a aquelles entitats locals de la Comunitat Valenciana que, pels seus mitjans, puguen assumir, quan amb això es garantisca la proximitat de la gestió a la ciutadania i s'assolisca una major participació d'aquesta, assegurant-se, en tot cas, la deguda coordinació i eficàcia en la prestació dels serveis.  
  
  
Article 145. Descentralització de competències  
1. Es procedirà a la descentralització a favor de les entitats locals de la Comunitat Valenciana de totes aquelles competències que siguen susceptibles d'això, atenent la seua capacitat de gestió.  
2. La descentralització de competències a què es refereix aquest precepte s'ha de fer per llei de les Corts i haurà d'anar acompanyada dels suficients recursos econòmics perquè siga efectiva.  
  
Article 146. Resolucions i convenis de delegació  
1. Mitjançant llei de les Corts, amb subjecció als requisits i condicions establits en la legislació bàsica estatal, es podrà delegar l'execució de les funcions i competències en aquelles entitats locals de la Comunitat Valenciana que, pels seus mitjans, puguen assumir-les, assegurant la deguda coordinació i eficàcia en la prestació dels serveis.  
  
2. En desplegament de la normativa establida en el paràgraf anterior, es podrà delegar en les entitats locals de la Comunitat Valenciana, mitjançant resolució de la persona titular del departament corresponent del Consell o, si és el cas, mitjançant conveni, autoritzat pel Consell, l'exercici de les seues competències.  
3. La delegació, i, si és el cas, la seua revocació, s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
4. La delegació podrà referir-se a l'exercici d'una competència, a determinats aspectes funcionals d'aquesta, a l'exercici de potestats administratives concretes o a l'establiment i prestació d'un determinat servei.  
[...]  
  
Article 148. Mitjans de control sobre la delegació  
Els mitjans de control sobre la delegació que podrà exercir la Generalitat, que segueix mantenint la titularitat de les competències, es concretaran en la resolució de delegació o, si és el cas, en el corresponent conveni que se subscriga, i podran ser:  
1. Aprovar instruccions tècniques de caràcter general.  
2. Elaborar programes d'acció i directrius sobre les funcions delegades.  
3. Demanar informació sobre la gestió.  
4. Enviar comissionats i formular els requeriments pertinents al president o presidenta de l'entitat local delegada per a l'esmena de les deficiències observades.  
5. Requerir el compliment dels programes i directrius a què es refereix el número 2 anterior, quan haja quedat acreditat l'incompliment per l'entitat local delegada.  
  
Article 149. Revocació de la delegació  
1. Si l'entitat local incompleix les obligacions que es deriven de la llei de delegació, de la resolució de delegació o dels termes del corresponent conveni, o dels programes i directrius a què es refereix l'article 148.2, el Consell li advertirà d'això formalment i, si manté la seua actitud, transcorregut el termini d'un mes des de la recepció de l'escrit d'advertència, podrà revocar la delegació o, si és el cas, resoldre el conveni subscrit.  
2. Per raons d'interès públic degudament justificades el Consell podrà revocar la delegació o revisar el seu contingut.  
3. L'acord de revocació es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
Article 151. La Comissió Mixta de Cooperació entre la Generalitat i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies  
[...]  
2. Li correspondran les funcions següents:  
[...]  
d) Informar preceptivament sobre les normes reglamentàries, així com dels plans o programes de la Generalitat que afecten específicament competències pròpies de les entitats locals de la Comunitat Valenciana.»  
  
  
Secció segona  
Prevenció i extinció d'incendis  
  
Article 11  
  
S'introdueix una nova disposició addicional en la Llei 7/2011, d'1 d'abril, de la Generalitat, dels serveis de prevenció, extinció d'incendis i salvament de la Comunitat Valenciana, amb la redacció següent:  
  
«Disposició addicional setena  
Titulació escala de comandament  
  
En les convocatòries que realitzen els serveis de prevenció, extinció d'incendis i salvament de la Comunitat Valenciana per a l'accés a categories en què es requereix el nivell de titulació de grup B, durant els pròxims cinc anys, i en tant l'administració educativa generalitza l'oferta dels títols de tècnic superior específics, s'admeten per a participar-hi les aportades pels aspirants que pertanyen a la categoria immediatament inferior i que corresponguen a nivells de titulació superiors a l'exigit, com ara: diplomatures, enginyeries tècniques, arquitectures tècniques, llicenciatures, arquitectures, enginyeries superiors o graus.»  
  
  
Secció tercera  
Servei mèdic en festejos taurins tradicionals  
  
Article 12  
S'afegeix una disposició addicional nova en la Llei 14/2010, de 3 de desembre, d'espectacles, activitats recreatives i establiments públics de la Comunitat Valenciana, amb el text següent:  
  
Disposició addicional cinquena  
Per a la celebració dels festejos taurins tradicionals (bous al carrer), l'organitzador haurà de disposar d'un servei mèdic atès per personal mèdic i personal d'infermeria. El personal dels serveis medicoquirúrgics, tant en instal·lacions permanents com temporals o mòbils, constarà almenys del cap del servei medicoquirúrgic, que serà llicenciat en medicina amb l'especialitat de cirurgia general o traumatologia, la funció del qual serà la de responsable de les actuacions medicoquirúrgiques que es deriven de l'espectacle; un ajudant que tindrà la titulació de llicenciat en medicina, la funció de la qual serà la d'ajudar en els actes mèdics que es produïsquen en l'espectacle; un diplomat (graduat) universitari d'infermeria o ajudant tècnic sanitari i personal auxiliar.  
  
La persona que exercisca la direcció del servei mèdic haurà de tenir coneixements en suport vital avançat i formació en matèria d'assistència mèdica a ferits en festejos taurins. La certificació serà emesa pel seu col·legi professional o pels organismes oficials competents.  
  
  
  
CAPÍTOL II  
Modificacions legislatives en matèries competència de la  
Vicepresidència i Conselleria d'Igualtat i Polítiques Inclusives  
  
Secció primera  
Mediació familiar  
  
Article 13  
Es modifiquen els articles 3, 9, 13 i 32 de la Llei 7/2001, de 26 de novembre, reguladora de la mediació familiar en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, que queden redactats de la manera següent:  
  
«Article 3. De l'objecte de la mediació familiar  
La mediació familiar ha d'introduir nous recursos en el sistema públic de serveis socials i ha de tenir com a objecte:  
a) La solució d'aquells conflictes previstos en l'article 13 d'aquesta llei, que sorgisquen entre persones unides amb relació afectiva, per vincle matrimonial o no, o per vincle familiar, fins al quart grau de consanguinitat o afinitat.  
b) Demanar, en tant l'ordenament jurídic ho permeta, la informació referent a la filiació i identificació de la família biològica i dels fills adoptats majors d'edat, per a possibilitar-ne la trobada, I protegir sempre la confidencialitat de les dades identificatives d'ambdues persones.  
  
  
Article 9. Dels deures de les persones mediadores  
La persona mediadora, al llarg de la seua actuació, ha de:  
a) Facilitar la comunicació entre les parts i promoure la comprensió entre aquestes.  
b) Conscienciar les parts, si escau, de la necessitat de vetllar per l'interès superior dels fills menors i de les persones amb capacitat d'obrar judicialment modificada.  
c) Tenir en compte l'interès de la família, en especial, el dels membres més vulnerables.  
d) Propiciar que les parts prenguen les seues pròpies decisions disposant de la informació i l'assessorament suficients perquè desenvolupen els acords d'una manera lliure, voluntària i exempta de coaccions.  
e) Mantenir la reserva respecte als fets coneguts en el curs de la mediació, llevat que l'alçament d'aquesta siga compatible amb la legislació vigent respecte al secret professional o hi haja acceptació expressa de les parts. Aquesta reserva inclourà també el supòsit que la persona mediadora fóra citada com a testimoni, si les parts han renunciat prèviament al dret de proposar el que s'ha tractat en la mediació en una prova testifical. En tot cas, no estarà subjecta a aquest deure la informació obtinguda que no siga personalitzada i s'utilitze per a finalitats de formació o investigació, comporte una amenaça per a la vida o la integritat física o psíquica d'una persona, o done coneixement d'un possible fet delictiu.  
f) Mantenir la imparcialitat en la seua actuació.  
g) Ser neutral, ajudant a aconseguir acords sense imposar ni prendre part per una solució o mesura concreta.  
h) Mantenir la lleialtat en l'exercici de la seua funció i en relació amb les parts.  
i) Fer un seguiment després del procés de mediació a fi d'avaluar el compliment dels acords resultants de la mediació i valorar futurs processos de mediació entre les parts.  
  
Article 13. De la sol·licitud de mediació familiar  
1. La mediació familiar s'iniciarà a sol·licitud de qualsevol o de totes les parts en conflicte.  
2. Podran sol·licitar la mediació familiar que regula aquesta llei les persones unides per relació afectiva, per vincle matrimonial o no, o per vincle familiar fins al quart grau de consanguinitat o afinitat:  
a) En les crisis sorgides en la convivència entre persones unides mitjançant vincle matrimonial.  
b) En l'establiment de les mesures i efectes de les sentències de nul·litat del matrimoni.  
c) En l'elaboració dels acords necessaris que puguen reflectir-se en el conveni regulador de la separació o el divorci.  
d) En el compliment i l'execució de les sentències recaigudes en els procediments de separació, divorci o nul·litat de matrimoni.  
e) En la modificació de les mesures establides per resolució judicial ferma en separació, divorci o nul·litat, per raó del canvi de circumstàncies, o decisió voluntària de les persones interessades.  
f) En els conflictes sorgits en el si de l'empresa familiar.  
g) En qualsevol altre conflicte sorgit en la família.  
3. Queda sempre fora de perill el dret constitucional a la tutela judicial efectiva, en el cas que les situacions objecte de mediació comporten un procés judicial, pot convenir-se la mediació abans de la iniciació d'aquest; en el curs d'aquest, sempre que queden en suspens les actuacions per comú acord d'ambdues parts, o una vegada conclòs.  
  
4. Dins de les atribucions que la legislació estatal processal establisca, el jutge pot remetre a mediació familiar les parts en conflicte.  
  
  
Article 32. De la competència en matèria de mediació familiar  
En l'exercici de les competències que té assumides com a pròpies, corresponen a la Generalitat Valenciana, en matèria de mediació familiar, les funcions següents:  
a) Registrar i autoritzar les entitats de mediació familiar, de conformitat amb l'article 12 d'aquesta llei.  
b) Inspeccionar les actuacions que efectuen les persones mediadores o les entitats de mediació familiar a fi de vetlar per la idoneïtat d'aquestes, com també pel correcte desenvolupament del procediment de mediació i la resta d'aspectes regulats en aquesta llei.  
c) Dur a terme un seguiment del procediment de mediació a fi de corregir-ne les possibles irregularitats.  
d) Exercir la potestat sancionadora en els supòsits que, d'acord amb l'article 23, siguen constitutius d'infracció administrativa.  
e) Donar suport a les actuacions de les entitats de mediació familiar i fomentar, mitjançant programes d'ajuda.  
f) Col·laborar amb entitats locals, o signar un conveni amb aquestes, per a la difusió i la realització de les tasques de mediació.  
g) Establir les retribucions de les persones mediadores en els supòsits de gratuïtat.  
h) Designar la persona o entitat mediadora en els casos de sol·licitud de part o de l'autoritat judicial.  
i) Qualsevol altra que li siga atribuïda per l'ordenament jurídic.»  
  
  
  
Secció segona  
Diversitat funcional  
  
Article 14  
Es modifiquen els articles 4, 25.3, 43, la disposició addicional i la disposició derogatòria de la Llei 11/2003, de 10 d'abril, de la Generalitat, sobre l'Estatut de les persones amb discapacitat, que queden redactats de la manera següent:  
  
«Article 4. Principis generals  
L'administració de la Generalitat, o les entitats autònomes i les empreses de la Generalitat previstes en la legislació pública valenciana, han d'adoptar mesures tendents a millorar la qualitat de vida de les persones amb discapacitat, i eliminar els obstacles que impedisquen la seua integració social, i en les seues actuacions s'han de regir pels principis següents:  
1. Principi de no-discriminació, sense que puga prevaldre cap discriminació, tant directa com indirecta, per motiu de discapacitat, ni discriminació en la forma de negar-se a facilitar els ajustaments raonables, perquè el dret a la igualtat de tracte siga real i efectiu.  
2. Principi d'autonomia, promovent el major grau d'autosuficiència i lliure elecció de les persones amb discapacitat, sense perjudici de prestar-los l'assistència adequada en els casos en què resulte necessària pel seu grau i tipus de discapacitat. S'ha de promoure, mitjançant els programes i les actuacions corresponents, l'accés de les persones amb discapacitat a una vida independent caracteritzada per l'autosuficiència econòmica i l'assumpció de protagonisme en les decisions que afecten el seu desenvolupament diari.  
3. Principi de participació, com a dret de les persones amb discapacitat i de les organitzacions i associacions que les representen a intervenir en el procés de presa de decisions que afecten les seues condicions de vida.  
4. Principi d'integració: la promoció educativa, cultural, laboral i social de les persones amb discapacitat s'ha de dur a terme procurant la seua inserció en la societat mitjançant l'ús dels recursos generals de què es dispose. Només quan per les característiques de la seua discapacitat requerisquen una atenció específica, aquesta pot prestar-se a través de serveis i centres especials.  
5. Principi d'igualtat d'oportunitats: s'ha de garantir l'accés de les persones amb discapacitat als béns i recursos generals de la societat, si cal mitjançant recursos complementaris i, en tot cas, eliminant tota forma de discriminació i limitació que siga aliena a la condició pròpia d'aquestes persones. En l'aplicació d'aquest principi, les administracions públiques han de tenir en compte les necessitats particulars de les persones o col·lectius de persones amb discapacitat, sobretot pel que fa al disseny i la provisió de serveis i recursos específics per a cadascuna d'aquestes, procurant garantir la cobertura territorial.  
  
6. Principi de responsabilitat pública: l'administració de la Generalitat, o les entitats autònomes i les empreses de la Generalitat previstes en la legislació pública valenciana, han de procurar, dins de la seua disponibilitat pressupostària, els mitjans, i han de destinar els recursos financers, tècnics, humans i organitzatius necessaris per a assolir la plena realització dels principis que s'enumeren en aquest article. Igualment, les corporacions locals, les entitats i els organismes públics, els agents socials i les associacions i persones privades, en els seus àmbits de competències corresponents, han de participar i col·laborar amb aquest mateix fi.  
7. Així mateix, hi són aplicables els principis de la legislació bàsica estatal i els drets i els principis de la Convenció sobre els drets de les persones amb discapacitat i la resta de normativa legal que regeix en aquesta matèria.  
  
Article 25. Mesures de foment per a la inserció laboral de les persones amb discapacitat  
[?]  
3. En les ofertes d'ocupació pública de la Generalitat, la reserva de places per a ser cobertes per persones amb discapacitat o diversitat funcional s'ha de fer d'acord amb el que disposen la legislació bàsica estatal i la llei autonòmica reguladora de la funció pública valenciana.  
[?]  
  
Article 43. Tutela de persones amb capacitat modificada judicialment  
L'administració de la Generalitat recolzarà i dinamitzarà, en coordinació amb l'autoritat judicial, l'atenció a les persones amb diversitat funcional i persones amb capacitat modificada judicialment, promovent entitats socials sense ànim de lucre que puguen exercir la tutela o curatela d'aquelles, d'acord amb el que preveu el Codi Civil, així com els adequats serveis de suport.  
  
  
Disposició addicional única. Terminologia  
  
Les referències que en aquesta llei i els textos normatius i les disposicions generals de la Generalitat s'efectuen a «persones amb discapacitat», s'han d'entendre realitzades de forma indistinta a «persones amb discapacitat o diversitat funcional».  
  
  
Disposició derogatòria única. Normativa que es deroga  
  
1. Queda derogat l'article 21 de Llei 5/1997, de 25 de juny, per la qual es regula el sistema de serveis socials en l'àmbit de la Generalitat Valenciana.  
2. Queden derogats els articles 50, 51, 52, 53, 54, 55, 56 i 57 de la secció 8.a (Dels concerts) del capítol V (Integració social) del títol II d'aquesta llei.»  
  
  
Secció tercera  
Punts de trobada familiar  
  
Article 15  
Es modifiquen els articles 2, 6 i 18 de la Llei 13/2008, de 8 d'octubre, reguladora dels punts de trobada familiar a la Comunitat Valenciana, que queden redactats de la manera següent:  
  
«Article 2. Definició del punt de trobada familiar  
Es denomina punt de trobada familiar el servei especialitzat en el qual es presta atenció professional per a facilitar que els xiquets, les xiquetes i els adolescents puguen mantenir relacions amb els seus familiars durant els processos i les situacions de separació, divorci, protecció d'infància i adolescència o altres supòsits d'interrupció de la convivència familiar, fins que desapareguen les circumstàncies que motiven la necessitat d'utilitzar aquest recurs.  
La xarxa de punts de trobada familiar és un recurs social gratuït, universal i específic en infància i adolescència. La tipologia d'aquesta és judicial o de protecció, i s'hi accedeix per resolució judicial o administrativa.  
L'objectiu de la seua intervenció, garantint en tot moment l'interés superior de la persona menor d'edat, és facilitar-li el dret a relacionar-se amb ambdós progenitors o altres parents o propparents, salvaguardant la seua seguretat física i emocional en aquestes trobades, mitjançant una intervenció temporal de caràcter psicològic, social, educatiu i jurídic per part de professionals especialitzats i degudament formats, a fi de normalitzar la relació i dotar-los de l'autonomia suficient per a relacionar-se fora d'aquest servei.  
Mitjançant un reglament s'han d'establir els requisits específics, les normes i les condicions mínimes dels punts de trobada.  
[...]  
  
Article 6. Equip tècnic del punt de trobada familiar  
El punt de trobada familiar disposarà d'un equip tècnic multidisciplinari que farà una intervenció psicològica, social i jurídica, integrat per professionals qualificats amb formació específica i degudament acreditada també en mediació i intervenció familiar, protecció a la infància, discapacitat, igualtat i violència de gènere.  
La coordinació del punt de trobada i del seu equip tècnic multidisciplinari la realitzarà un lletrat o lletrada que actuarà com a interlocutor en les seues relacions amb fiscalia, equips psicosocials, òrgans judicials, administratius i serveis especialitzats en matèria de família i menors mitjançant els protocols de col·laboració corresponents. Així mateix l'equip tècnic del punt de trobada haurà de coordinar-se amb tots aquells recursos de l'àmbit social, policial, sanitari, educatiu o de qualsevol altra índole que siguen necessaris per a la consecució dels objectius de la intervenció basant-se en el règim de visites establit.  
  
L'equip multidisciplinari estarà format preferentment per persones lletrades, psicòlogues, treballadores socials, educadores socials, administratives, entre altres figures professionals.  
[...]  
  
Article 18. Tipus d'atenció  
El servei prestat en la xarxa de punts de trobada familiar es desenvoluparà en les modalitats d'intervenció següents:  
1. Visites en supervisió d'entregues i recollides: visites que s'hagen de desenvolupar fora de les dependències del punt de trobada familiar però siga necessari que l'entrega i la recollida de la persona menor d'edat es realitze en el mateix punt.  
2. Visites tutelades: on es posarà a disposició de les persones usuàries els recursos humans i materials necessaris que garantisquen el funcionament correcte de les visites quan aquestes requerisquen l'atenció directa o presència continuada de l'equip tècnic.  
3. Visita tutelada externalitzada: excepcionalment, com a fase prèvia a la finalització de la intervenció i amb l'autorització prèvia judicial o administrativa, podran desenvolupar-se les visites fora de les dependències del punt de trobada familiar davant de la presència de personal tècnic.  
L'equip tècnic dels punts de trobada familiar facilitarà l'orientació de caràcter psicològic, social i jurídic necessària per a dotar les persones usuàries de tècniques destinades a millorar les relacions paternofilials i maternofilials, les relacions entre les persones usuàries i les habilitats en relació amb el règim de visites, així com a eliminar obstacles i actituds negatives cap a l'èxit dels objectius previstos. A aquest efecte, els punts de trobada realitzaran les intervencions tècniques corresponents per a la realització efectiva o el desenvolupament i manteniment correctes del règim de visites.»  
  
  
Secció quarta  
Serveis socials  
  
Article 16  
Es modifica el punt 3 de l'article 66 de la Llei 5/1977, de 25 de juny, de la Generalitat Valenciana, per la qual es regula el sistema de serveis socials en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, que queda redactat com segueix:  
3. Els imports derivats de l'acció concertada s'abonaran, prèvia prestació de la documentació preceptiva corresponent i amb càrrec al capítol destinat a transferències corrents de l'administració.  
  
  
  
CAPÍTOL III  
Modificacions legislatives en matèries competència de la  
Conselleria d'Hisenda i Model Econòmic  
  
Secció primera  
Patrimoni de la Generalitat  
  
Article 17  
Es modifica l'article 91 de la Llei 14/2003, de 10 d'abril, de patrimoni de la Generalitat, que queda redactat de la manera següent:  
  
«Article 91. Cessions gratuïtes d'ús de béns immobles  
1. L'ús dels béns immobles patrimonials de la Generalitat l'afectació o l'explotació dels quals no es considere previsible pot ser cedit gratuïtament pel govern valencià a favor d'altres administracions públiques, entitats de dret públic o entitats sense ànim de lucre, per un termini màxim de trenta anys, per a fins d'utilitat pública o interés social, que redunden directament en benefici dels habitants de la Comunitat Valenciana.  
2. A aquestes cessions d'ús són aplicables les prescripcions contingudes en els apartats 3, 4 i 5 de l'article anterior. La cessió d'ús s'ha d'efectuar en la situació física i jurídica en què es troben els immobles, sempre que s'informe el cessionari d'aquestes circumstàncies i aquest les accepte amb les condicions que s'establisquen, sense que hi siga d'aplicació el que disposa el punt 2 de l'article 90.  
  
3. No obstant això, les cessions d'immobles per un termini inferior a un any s'entenen atorgades pel titular del departament competent en matèria de patrimoni, a títol de precari i en la situació física i jurídica en què es troben, sempre que s'informe el cessionari d'aquestes circumstàncies i aquest les accepte, sense que hi siga d'aplicació el que disposa el punt 2 de l'article 90.  
4. Els drets i les obligacions dels cessionaris d'ús es regeixen, llevat que s'hi establisca una altra cosa, per les disposicions del Codi Civil relatives a l'ús i, supletòriament, a l'usdefruit. El cessionari assumeix les despeses derivades de la utilització i el manteniment de l'immoble, com també el pagament de l'impost de béns immobles.»  
  
  
Secció segona  
Gestió pressupostària i funció interventora  
  
Article 18  
S'afig un apartat nou 6 a l'article 26, es modifica l'article 40, apartats 1, 3, 4, 5, 7 i 8, es modifica l'article 63, apartat 1, es modifica l'article 96, apartats 2 i 3, i s'afig un apartat nou 4, es modifica l'article 112, es modifica l'article 120, apartat 4 i s'afig un apartat nou 5, es modifica l'apartat primer, lletra a, de l'article 156, es modifica l'article 165, s'afig un apartat nou al punt 3 de l'article 171, s'afig un apartat nou al punt 5 de l'article 171, i s'afig un capítol nou V al títol X, amb un article nou 178 de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, de la Generalitat, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions, que queden redactats de la manera següent:  
  
  
«Article 26. Dels informes  
[...]  
6. En els procediments de creació o modificació de llocs de treball que afecten el seu grup o subgrup d'adscripció o a les seues retribucions complementàries, i que no suposen increment de despesa en el capítol I en quedar compensat amb les amortitzacions que es proposen, no serà necessari sol·licitar l'informe a què es refereix el número 1 d'aquest article. Tanmateix es comunicarà a la conselleria amb competències en matèria d'hisenda a fi que formulen les al·legacions que consideren oportunes en el termini de 20 dies.  
Si de les al·legacions es dedueix l'existència d'increment de despesa, s'haurà de sol·licitar l'informe preceptiu i vinculant del número 1 d'aquest article. En cas de no deduir l'increment o en absència d'al·legacions en el termini concedit, es prosseguirà amb la tramitació del procediment de creació o modificació.  
  
Article 40. Compromisos de caràcter plurianual  
1. Poden adquirir-se compromisos de despeses que hagen d'estendre's a exercicis posteriors a aquell en què s'autoritzen, sempre que l'execució s'inicie en el mateix exercici i no se superen els límits i les anualitats fixats en aquest article i que se n'acredite la coherència amb els escenaris pressupostaris i programes plurianuals.  
[...]  
3. El nombre d'exercicis a què poden aplicar-se les despeses no pot ser superior a quatre. La despesa que s'impute a cadascun dels exercicis posteriors no pot excedir la quantitat que resulte d'aplicar al crèdit inicial a què corresponga l'operació els percentatges següents: en l'exercici immediat següent, el 70 % en el segon exercici, el 60 %, i en els exercicis tercer i quart, el 50 %.  
En els contractes d'obra de caràcter plurianual, a excepció dels realitzats sota la modalitat de pagament total del preu, s'ha d'efectuar una retenció addicional de crèdit del 10 % de l'import d'adjudicació en el moment en què aquest es realitze. Aquesta retenció s'ha d'aplicar a l'exercici en què finalitze el termini fixat en el contracte per a la terminació de l'obra o al següent, segons el moment en què es preveja fer el pagament del certificat final. Aquestes retencions han de computar dins dels percentatges establits en aquest article.  
Aquestes limitacions no són aplicables als compromisos derivats de la càrrega financera del deute i dels arrendaments d'immobles, inclosos els contractes mixtos d'arrendament i adquisició.  
4. El Consell, en casos especialment justificats, pot acordar la modificació dels percentatges anteriors, incrementar el nombre d'anualitats de l'apartat anterior o autoritzar l'adquisició de compromisos de despeses que hagen d'atendre's en exercicis posteriors en el cas que no hi haja crèdit inicial. Amb aquest fi la conselleria competent en matèria d'hisenda, a iniciativa de la conselleria corresponent, ha d'elevar al Consell l'oportuna proposta, amb un informe previ del centre directiu competent en matèria de pressupostos.  
Els acords de modificació dels percentatges i els d'increment del nombre d'anualitats s'han de publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana en un mes des de l'aprovació.  
5. Quan la despesa estiga totalment o parcialment finançada amb fons de l'Estat o amb fons procedents de la Unió Europea, les anualitats a què pot estendre's, com també els percentatges, vénen determinats per les normes fixades per l'administració finançadora, sense que els siguen d'aplicació, en aquests supòsits, les limitacions a què es refereix l'apartat tercer d'aquest article. Amb aquest fi, els compromisos de despeses a què es refereix aquest paràgraf no computen en el crèdit vinculant a l'efecte de l'aplicació dels límits a què fa referència l'apartat tercer esmentat.  
[...]  
7. No podran adquirir-se compromisos de despesa amb càrrec a exercicis futurs quan es tracte de subvencions a les quals resulte d'aplicació el que preveu l'article 168.1A d'aquesta llei.  
No serà aplicable al que es disposa en aquest paràgraf, als convenis en matèria d'habitatge que es deriven dels plans estatals d'habitatges i que tindran la vigència d'aquests, incloses les addiccions i les pròrrogues.  
8. Quan per causes justificades es posen de manifest desajustos entre les anualitats previstes en el contracte, o en el conveni de col·laboració, o en la resolució de concessió, i la realitat econòmica que l'execució d'aquest exigeix, es poden reajustar les anualitats, sempre que els romanents crediticis ho permeten. Els reajustaments els ha d'acordar el Consell, a proposta del titular de l'òrgan que tinga atribuïdes les competències en matèria d'hisenda.  
En tot cas, i pel que fa al pagament del preu dels contractes segons la normativa vigent en matèria de contractació pública, les anualitats originals tenen cobertura mitjançant crèdits ampliables d'acord amb el que estableix l'article 48.1 d'aquesta llei.  
  
Article 63. Bestretes de caixa fixa  
1. Les bestretes de caixa fixa són provisions de fons de caràcter extrapressupostari i permanent que es realitzen a les habilitacions per a l'atenció immediata de despeses periòdiques o repetitives i posterior aplicació al pressupost.  
  
Article 96. Plans anuals i elevació al Consell d'informes generals  
  
[...]  
2. La Intervenció General de la Generalitat ha de presentar anualment al Consell, a través de la persona titular de la conselleria competent en matèria d'hisenda, un informe general amb els resultats més significatius de l'execució dels plans anuals.  
El contingut de l'informe pot incorporar també informació sobre els principals resultats obtinguts en altres actuacions de control, distintes del control financer i l'auditoria pública, dutes a terme per la Intervenció General de la Generalitat.  
3. L'informe general ha d'incloure informació sobre la situació de la correcció de les deficiències posades de manifest en els informes de control financer i auditoria pública, mitjançant l'elaboració dels plans d'acció a què fan referència els articles 112 i 120 d'aquesta llei.  
Els informes generals de control, una vegada presentats al Consell, s'han de publicar en la pàgina web de la Intervenció General de la Generalitat.  
4. La Intervenció General de la Generalitat pot elevar a la consideració del Consell, mitjançant la persona titular de la conselleria competent en matèria d'hisenda, els informes de control financer i auditoria que, per raó dels resultats, estime convenient anticipar-ne el coneixement.  
  
Article 112. Plans d'acció i seguiment de mesures correctores  
1. Cada conselleria ha d'elaborar un pla d'acció que determine les mesures concretes que s'han d'adoptar per a esmenar les deficiències, els errors i els incompliments rellevants que es posen de manifest en els informes de control financer permanent elaborats per la Intervenció General, relatius tant a la gestió del departament mateix com a la dels organismes i entitats públiques adscrites o dependents.  
2. El pla d'acció s'ha d'elaborar en el termini de 3 mesos des que el titular del departament reba l'informe anual de control financer permanent de l'apartat 2 de l'article anterior i ha de contenir les mesures adoptades pel departament, en l'àmbit de les seues competències, per a corregir les deficiències, els errors i els incompliments que s'hagen posat de manifest en els informes tramesos per la Intervenció General i, si escau, el calendari d'actuacions pendents de realitzar per a completar les mesures adoptades. El departament ha de fer el seguiment de la posada en marxa d'aquestes actuacions pendents i informar la Intervenció General de la Generalitat de l'estat de l'efectiva implantació d'aquestes.  
3. El pla d'acció s'ha de trametre a la Intervenció General, la qual n'ha de valorar l'adequació per a resoldre les deficiències assenyalades i, si escau, els resultats obtinguts, i n'ha d'informar el Consell en l'informe general següent que s'emeta en execució del que indica l'article 96.2 d'aquesta llei.  
  
Article 120. Informes d'auditories  
[...]  
4. El que estableix l'article 112 sobre l'elaboració de plans d'acció derivats de les actuacions de control financer permanent és també aplicable als informes d'auditoria pública.  
5. Anualment la Intervenció General de la Generalitat ha de remetre al Consell, d'acord amb el procediment reglamentàriament establit, un informe resum de les auditories realitzades, en el qual s'han de reflectir les excepcions contingudes en els informes, i s'hi ha de donar informació sobre les mesures adoptades pels òrgans gestors per a resoldre les excepcions posades de manifest en exercicis anteriors.  
  
Article 156. Societats mercantils de la Generalitat  
1. Les societats mercantils de la Generalitat són aquelles societats mercantils sobre les quals s'exerceix el control per part de la Generalitat per donar-se algun dels següents supòsits:  
a) Bé perquè la participació directa o indirecta en el capital social de la Generalitat o dels ens del sector públic instrumental siga igual o superior al 50 %. Per a la determinació d'aquest percentatge, en el cas que en el capital social participen algunes d'elles, se sumaran les participacions corresponents a les entitats integrades en el sector públic instrumental de la Generalitat.  
[...]  
  
Article 165. Bases reguladores de la concessió de subvencions  
1. Les bases reguladores de la concessió de subvencions seran aprovades mitjançant una ordre de la persona titular de la conselleria competent per raó de la matèria, i hauran de publicar-se en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana. Només serà preceptiu l'informe previ de l'Advocacia General de la Generalitat i de la intervenció delegada corresponent. Tots els tràmits d'aquest procediment seran evacuats per via d'urgència, en atenció a la seua especial naturalesa.  
2. Les bases reguladores contindran, com a mínim, els aspectes següents:  
a) Definició del objecte de la subvenció.  
b) Requisits que hauran de complir les persones beneficiàries per a l'obtenció de la subvenció i forma d'acreditar-los.  
c) Òrgans competents per a la tramitació i resolució del procediment. En les subvencions subjectes a concurrència competitiva es concretarà la composició de l'òrgan col·legiat que formule la proposta de concessió oportuna.  
d) Requisits que han de reunir les entitats col·laboradores.  
e) Procediment de concessió de subvencions i termini màxim per a notificar la resolució corresponent. En aquells casos en què, d'acord amb la normativa estatal bàsica, no resulte necessària la publicitat de les subvencions concedides s'hauran de preveure els procediments que asseguren la difusió de les persones beneficiàries d'aquestes.  
  
f) Criteris objectius d'atorgament de la subvenció i, si escau, ponderació d'aquests. En els supòsits excepcionals en què l'únic criteri siga el del moment de presentació de les sol·licituds corresponents s'haurà de fer constar expressament aquesta circumstància.  
  
g) Quantia individualitzada de la subvenció o criteris per a la seua determinació.  
h) Circumstàncies que podran donar lloc a la modificació de la resolució si es produeix una variació de les condicions tingudes en compte per a la concessió de la subvenció.  
i) Termini i forma de justificació per part de la persona beneficiària o, si escau, de l'entitat col·laboradora, del compliment de la finalitat per a la qual es va concedir la subvenció i de l'aplicació dels fons percebuts.  
  
j) Mètode de comprovació de la realització de l'activitat a través del pla de control corresponent.  
k) En el supòsit de preveure's la possibilitat d'efectuar abonaments a compte o pagaments anticipats de la subvenció concedida, la forma i la quantia de les garanties que, si escau, hauran d'aportar les persones beneficiàries.  
l) Mesures de garantia que, si escau, es considere necessari constituir a favor de l'òrgan concedent, mitjans de constitució i procediments de cancel·lació.  
m) Compatibilitat o incompatibilitat amb altres subvencions, ajudes, ingressos o recursos per a la mateixa finalitat procedents de qualsevol administració o entitat, pública o privada; nacionals, de la Unió Europea o d'organismes internacionals.  
n) Si és el cas, possibilitat de subcontractar totalment o parcialment l'activitat subvencionada, com també el seu percentatge màxim i règim d'autorització.  
o) Els condicionants requerits per la normativa de la Generalitat relatius a la notificació, autorització i comunicació d'ajudes públiques a la Comissió Europea.  
p) Sempre que el objecte de la subvenció i la naturalesa del beneficiari així ho permeten, s'incorpora l'exigència d'un compromís de no incórrer en deslocalització empresarial. La inclusió del compromís a què es refereix aquesta lletra exigirà el desplegament normatiu previ, en el qual queden definits tant els supòsits de fet en què el beneficiari incorre en deslocalització com el procediment per a la seua declaració i els concrets efectes d'aquesta.  
q) Qualsevol altra previsió exigida per la normativa o que es considere procedent incloure.  
[...]  
  
Article 171.3:  
[...]  
c) No obstant això, s'exceptuen del règim previst en els subapartats precedents les subvencions de naturalesa corrent o de capital concedides als centres tecnològics de la Comunitat Valenciana que tinguen la condició d'organisme d'investigació i difusió del coneixement, segons la definició de l'apartat 1.15.i.i del Marc sobre ajudes estatals d'investigació, desenvolupament i innovació (DOUE C 198/01, 27.06.2014), i es troben registrats com a centres tecnològics, a l'empara del que disposa el Reial decret 2.093/2008, de 19 de desembre, pel qual es regulen els centres tecnològics i els centres de suport a la innovació tecnològica d'àmbit estatal i es crea el registre d'aquests centres, en el marc de les actuacions vinculades directament a programes i convenis en matèria d'investigació, desenvolupament tecnològic i innovació empresarial, que podran fer-se efectives fins a un cent per cent de la subvenció corresponent a cada anualitat, una vegada concedides.  
  
[...]  
  
Article 171.5:  
[...]  
h) Els centres tecnològics de la Comunitat Valenciana que tenen la condició d'organisme d'investigació i difusió del coneixement, segons la definició de l'apartat 1.15.l·l del Marc sobre ajudes estatals d'investigació, desenvolupament i innovació (DOUE C 198/01, 27.06.2014), i es troben registrats com a centres tecnològics, a l'empara del que disposa el Reial decret 2.093/2008, de 19 de desembre, pel qual es regulen els centres tecnològics i els centres de suport a la innovació tecnològica d'àmbit estatal i es crea el registre d'aquests centres, en el marc de les actuacions vinculades directament a programes i convenis en matèria d'investigació, desenvolupament tecnològic i innovació empresarial. En aquests casos podrà exigir-se la presentació d'un informe d'auditoria elaborat per auditor o empresa auditora externa inscrita en el Registre Oficial d'Auditors de Comptes.  
[...]  
  
  
CAPÍTOL V  
Informació i transparència en matèria de subvencions  
  
Article 178. Coordinació amb la base de dades nacionals de subvencions  
1. En l'àmbit del sector públic de la Generalitat, correspon als titulars dels òrgans, organismes i la resta d'entitats que concedisquen les subvencions i les ajudes previstes en la base de dades nacionals de subvencions, el compliment de les obligacions de tramesa d'informació que es deriven de l'aplicació de la normativa bàsica estatal en la matèria.  
  
2. A la Intervenció General de la Generalitat competeix vetlar perquè les obligacions de tramesa de la informació que corresponen als òrgans gestors es complisquen adequadament, i amb aquest fi ha de dictar les instruccions necessàries. De la mateixa manera, pot ordenar la pràctica de controls sobre els processos i sistemes utilitzats i la informació transmesa, i pot realitzar-los amb els mitjans que considere adequats.»  
  
  
Secció tercera  
Política financera  
  
Article 19  
Es modifica l'article 4 del Decret llei 1/2017, de 9 de juny, del Consell, pel qual s'estableixen les normes per a l'efectiva adhesió de la Generalitat a l'Acord de novació del contracte marc de reestructuració de riscos i deute de la Societat de Garantia Recíproca, que queda redactat de la manera següent:  
  
«Article 4. Dació en pagament per a l'amortització del crèdit a favor de la Generalitat que sorgeix com a conseqüència de la part de l'import del venciment anticipat dels avals que es destinen al pagament de part del finançament de tipus sènior a càrrec de la SGR de la Comunitat Valenciana.  
1. El crèdit a favor de la Generalitat Valenciana generat per la part de l'import del venciment anticipat dels avals atorgats en el seu dia per aquesta per raó del contracte marc de refinançament de 26 de juliol de 2013, no destinat al que preveu l'apartat 1 de l'article 3 anterior, i que es deriva de l'amortització parcial del finançament sènior concedida per les entitats financeres, ha de ser satisfet per la SGR íntegrament mitjançant dació en pagament de l'entitat o les entitats del sector públic instrumental de la Generalitat, la titularitat de les quals siga 100 % de la Generalitat, que aquesta designe (després dels negocis jurídics previs necessaris entre l'entitat i la Generalitat) de manera que SGR cedisca i transmeta en recompensa d'aquest deute, a favor de l'entitat o entitats, el ple domini d'una cartera composta per una sèrie d'actius i drets de la seua titularitat.  
2. Una vegada realitzats els negocis jurídics a què es refereix l'apartat anterior, s'autoritza l'entitat o entitats del sector públic instrumental de la Generalitat esmentades a acceptar la dació en recompensa de crèdits i actius immobiliaris per l'import resultant de l'apartat indicat, per a la qual cosa, en tot cas, amb caràcter previ, cal efectuar les actuacions següents:  
i) La SCR ha de lliurar els crèdits i actius immobiliaris, i adjuntar-hi la valoració d'aquests, efectuada per una persona o entitat taxadora independent, ajustada a l'Ordre ECO/805/2003, de 27 de març, sobre normes de valoració de béns immobles i de determinats drets per a determinades finalitats financeres, corregida a la baixa atenent les possibles minusvàlues derivades de la situació del mercat immobiliari.  
  
ii) L'entitat del sector públic instrumental de la Generalitat autoritzada ha de realitzar les actuacions que calguen en vista a la identificació dels béns i drets, la depuració de la situació jurídica d'aquests, i a comprovar-ne la valoració, i n'ha d'emetre informe al respecte.  
  
3. Els immobles lliurats per la SGR d'acord amb el que preveu aquest article tenen la consideració de patrimoni propi de l'entitat del sector públic instrumental de la Generalitat autoritzada, i es regeixen pel que disposen els seus estatuts o normes de funcionament.»  
  
  
Secció quarta  
Pla especial de suport a la inversió productiva a  
municipis de la Comunitat Valenciana  
  
Article 20  
  
Es modifica el paràgraf primer de l'article 9 del Decret llei 3/2016, de 27 de maig, del Consell, pel qual es regula el procediment de liquidació del Pla especial de suport a la inversió productiva a municipis de la Comunitat Valenciana, que queda redactat com segueix:  
  
Article 9. Subjecte responsable  
Els projectes nous que s'aproven d'acord amb el que disposa aquest decret llei els executaran, en tot cas, els ajuntaments. Per a aquesta execució, els ajuntaments podran realitzar encàrrecs a qualsevol dels ens, els organismes i les entitats del seu sector públic que tinguen la consideració de mitjà propi personificat per reunir els requisits que estableix l'article 32 de la Llei 9/2017, de 8 de novembre, de contractes del sector públic.  
  
  
CAPÍTOL IV  
Modificacions legislatives en matèries competència   
de la Conselleria de Justícia, Administració Pública,   
Reformes Democràtiques i Llibertats Públiques  
  
Secció primera  
Col·legis oficials  
  
Article 21  
Es modifica l'article 3 de la Llei 7/2005, de 18 de novembre, de la Generalitat, per la qual es crea el Col·legi Oficial d'Enginyeria Tècnica en Informàtica de la Comunitat Valenciana, que queda redactat de la manera següent:  
  
«Article 3. Àmbit personal  
1. El Col·legi Oficial d'Enginyeria Tècnica en Informàtica de la Comunitat Valenciana agrupa els professionals que tenen la titulació d'enginyeria tècnica en informàtica, de conformitat amb els reials decrets 1460/1990, i 1461/1990, els dos de 26 d'octubre, o qualsevol altre títol, amb similar formació acadèmica en la matèria, degudament homologat per l'autoritat competent, de conformitat amb el disposat en la legislació estatal que incorpore al dret espanyol la normativa europea relativa al reconeixement de qualificacions professionals.  
  
2. Per a l'exercici de la professió d'enginyeria tècnica en Informàtica a la Comunitat Valenciana serà necessària la incorporació al col·legi en els termes establits en l'article 3.2 de la Llei 2/1974, de 13 de febrer, en la redacció donada pel Reial Decret llei 6/2000, de 23 de juny, i, si escau, la comunicació prevista pel dit precepte legal.»  
  
  
Article 22  
Es modifica l'article 8 de la Llei 6/1997, de la Generalitat, de consells i col·legis professionals de la Comunitat Valenciana, que queda redactat de la manera següent:  
  
«Article 8. Fusió, absorció, segregació i dissolució  
1. La unió o la fusió de dos o més col·legis professionals de la mateixa professió, així com l'absorció per un col·legi d'altres de preexistents, sempre que cap d'aquests depasse l'àmbit de la Comunitat Valenciana, serà acordada pels col·legis afectats, de conformitat amb el que disposen els seus estatuts respectius, i haurà d'obtenir l'aprovació, mitjançant decret del Consell, previ informe del consell valencià de col·legis professionals respectiu.  
2. La unió o la fusió de dos o més col·legis de diferent professió es realitzarà mitjançant una llei de la Generalitat, previ informe dels consells valencians de col·legis professionals de les professions respectives.  
3. La segregació d'un col·legi professional, a més de requerir el corresponent acord del col·legi afectat, de conformitat amb els seus respectius estatuts, haurà de ser aprovada per un decret del Consell, previ informe del consell valencià de col·legis professionals de la professió respectiva.  
4. La dissolució d'un col·legi professional, excepte en els casos en què ho impose directament la llei, es durà a terme per un acord d'aquest en la forma establida en els seus estatuts, i haurà de ser aprovada per una llei de la Generalitat, previ informe del consell valencià de col·legis professionals competent.»  
  
  
Secció segona  
Funció pública  
  
Article 23  
Es modifiquen els articles 19.1, 35.3, 40.2, 42, 69.1, 102.2, 103.5, 107.1 i 108 de la Llei 10/2010, de 9 de juliol, d'ordenació i gestió de la funció pública valenciana, que queden redactats de la manera següent:  
  
«Article 19  
1. És personal eventual el que, en virtut de nomenament i amb caràcter no permanent, només realitza funcions expressament qualificades com a de confiança o assessorament especial, i serà retribuït amb càrrec als crèdits pressupostaris consignats per a aquest fi.  
[...]  
  
Article 35. La classificació de llocs de treball  
[...]  
3. La classificació dels llocs de treball ha de contenir, com a mínim, els elements següents:  
a) Número  
b) Denominació  
c) Naturalesa jurídica  
d) Classificació professional en un grup, subgrup o agrupació professional per als llocs funcionarials i, en el respectiu grup professional, per als llocs laborals  
e) Retribucions complementàries assignades a aquest  
f) Forma de provisió  
g) Adscripció orgànica  
h) Localitat  
i) Requisits per a la provisió, entre els quals ha de constar necessàriament el cos, l'agrupació professional i, si escau, l'escala corresponent per als llocs funcionarials que tinguen caràcter permanent en els termes que preveu la normativa de desplegament d'aquesta llei i la categoria professional per als llocs laborals  
j) Funcions  
k) Mèrits, si escau  
l) Qualsevol altra circumstància rellevant per a la provisió del lloc en els termes previstos reglamentàriament.  
  
Article 40. Supòsits especials de classificació de llocs de treball  
  
[...]  
2. Els llocs de treball de naturalesa funcionarial que tinguen el rang de caporalia, excepte les subdireccions generals i les caporalies de servei, podran classificar-se, per a la seua provisió per un cos o escala corresponent a un subgrup, o grup professional en el cas que aquest no tinga subgrup, i un altre de l'immediat superior o inferior, sempre que els dos pertanguen al mateix itinerari professional.  
Excepcionalment, i en els termes que s'establisquen reglamentàriament, aquests llocs de treball, en atenció a l'especificitat de les seues funcions i a fi de garantir l'adequada atenció del servei públic, podran ser classificats per a la seua provisió per més d'un cos o escala d'un subgrup o grup professional en cas que aquest no tinga subgrup, i el seu immediatament superior o inferior.  
No obstant això, el que disposen els paràgrafs anteriors i en coherència amb la regulació de la promoció interna prevista en aquesta llei i en la normativa estatal de caràcter bàsic, podran classificar-se per a la seua provisió pels subgrups A2 i C1 els llocs de treball en els quals concórreguen les característiques del present apartat.  
[...]  
  
Article 42. Contingut  
1. La relació de llocs de treball és pública i ha d'incloure tots els llocs de treball de naturalesa funcionarial, laboral i eventual existents.  
  
2. Les relacions de llocs de treball han d'incloure:  
a) Número  
b) Denominació  
c) Naturalesa jurídica  
d) Classificació professional en un grup, subgrup o agrupació professional per als llocs funcionarials i, en el respectiu grup professional, per als llocs laborals.  
e) Retribucions complementàries assignades a aquest  
f) Forma de provisió  
g) Adscripció orgànica  
h) Localitat  
i) Requisits per a la provisió, entre els quals ha de constar necessàriament el cos, l'agrupació professional i, si escau, l'escala corresponent per als llocs funcionarials que tinguen caràcter permanent, en els termes que preveu la normativa de desplegament d'aquesta llei i la categoria professional per als llocs laborals.  
j) Si és el cas, mèrits  
k) Qualsevol altra circumstància rellevant per a la provisió del lloc en els termes previstos reglamentàriament.  
[...]  
  
Article 69. Permisos  
1. El personal funcionari pot gaudir, després de la comunicació prèvia, en els termes i les condicions establits reglamentàriament, de permisos, almenys com a conseqüència de les causes següents:  
a) Matrimoni o unió de fet  
b) Tècniques prenatals i de fecundació  
c) Lactància  
d) Interrupció de l'embaràs  
e) Mèdiques i assistencials  
f) Defunció o malaltia greu del cònjuge, parella de fet, un familiar o qualsevol persona que, legalment, es trobe sota la seua guarda o custòdia  
g) Concurrència a proves definitives d'aptitud o exàmens finals  
h) Trasllat de domicili habitual  
i) Compliment d'un deure inexcusable de caràcter públic i personal  
  
j) Per funcions sindicals o de representació del personal  
k) Assumptes propis  
l) Permís retribuït, a partir del dia primer de la setmana 37 d'embaràs, fins a la data de part per a les funcionàries en estat de gestació.  
  
En el supòsit de gestació múltiple aquest permís pot iniciar-se el primer dia de la setmana 35 d'embaràs, fins a la data de part.  
[...]  
  
Article 102. Lliure designació  
[...]  
Punt 2  
d) El personal conductor al servei directe dels membres del Consell.  
  
[...]  
  
Article 103. Remoció i cessament en els llocs de treball  
[...]  
5. El personal funcionari de carrera de l'administració de la Generalitat cessat en un lloc de lliure designació o remogut d'un lloc de treball obtingut pel sistema de concurs ha de ser adscrit provisionalment a un altre lloc de treball per al qual reunisca els requisits, situat en la mateixa localitat, o en una altra distinta si així ho sol·licita la persona interessada.  
El lloc al qual siga adscrit ha d'estar classificat amb un component competencial no inferior en més de dos nivells al que la persona cessada o remoguda tinga reconegut, sempre que hi haja llocs amb aquesta classificació la forma de provisió dels quals siga la de concurs. En cas d'inexistència de llocs vacants amb aquestes condicions o de proposta d'adscripció provisional a un lloc de treball amb una altra forma de provisió, l'adscripció pot fer-se en un lloc classificat amb el nivell competencial més alt en què hi haja vacants la forma de provisió del qual siga la de concurs.  
No obstant això, el personal funcionari de carrera de l'administració de la Generalitat té dret a percebre la quantia assignada al nivell competencial que tinga reconegut.  
  
Article 107. Nomenament provisional per millora d'ocupació  
1. El personal funcionari de carrera que reunisca els requisits de titulació, pot exercir, en els casos previstos en l'article 16, apartat 2, d'aquesta llei, un lloc de treball no ocupat adscrit a un cos, agrupació professional funcionarial o escala diferent del de pertinença mitjançant nomenament provisional per millora d'ocupació.  
[...]  
  
Article 108. Canvi de lloc per motius de salut  
1. El personal funcionari de carrera que ho sol·licite pot ser adscrit a llocs de treball, tant en la mateixa unitat administrativa o localitat com en una distinta quan, per motius de salut, no li siga possible realitzar adequadament les tasques assignades al seu lloc de treball. Aquest sistema de provisió de llocs tindrà preferència sobre els nomenaments de personal funcionari interí o millora d'ocupació.  
2. Aquesta sol·licitud ha de ser valorada per l'òrgan competent en matèria de prevenció de riscos laborals, el qual ha d'emetre informe sobre si és procedent l'adaptació o, si no ho és, el canvi de lloc de treball, davant de la situació posada de manifest.  
3. Reglamentàriament s'han de determinar el procediment i els requisits per a la concessió d'aquest canvi.  
4. El trasllat està condicionat a l'existència de llocs dotats i vacants del cos, agrupació professional o escala a què pertany el personal funcionari, com també que aquest lloc tinga unes retribucions complementàries iguals o inferiors a les del lloc de procedència. En el cas que no siga possible aquesta adscripció, pot realitzar-se en un altre cos, agrupació funcionarial professional o escala d'igual o inferior classificació professional. En ambdós supòsits, cal que el personal funcionari complisca els requisits del lloc al qual se li adscriu.  
  
El canvi no pot implicar cap minva retributiva per al personal funcionari, el qual ha de percebre les retribucions bàsiques del cos, agrupació professional o escala a què pertany, el nivell competencial reconegut i el component de complement d'exercici del lloc de treball del lloc de procedència, llevat que done la seua conformitat a ser adscrit a un lloc que tinga assignada una jornada de treball inferior.  
En els supòsits en què el personal tinga necessitats formatives per a l'exercici de les noves funcions, l'organisme competent en la formació del personal empleat públic ha d'organitzar cursos de capacitació en les noves tasques que ha d'exercir.  
5. Les previsions contingudes en els apartats precedents són aplicables a les víctimes acreditades d'assetjament laboral.  
6. Les previsions d'aquest article són igualment d'aplicació al personal temporal.  
7. El personal funcionari de carrera que, com a conseqüència del que preveu el punt 4 d'aquest article, resulte adscrit a un lloc d'un cos, agrupació professional o escala diferent del de pertinença, pot participar en els processos específics que es convoquen per a accedir al cos, agrupació professional funcionarial o escala a què pertany el lloc al qual ha sigut adscrit.»  
  
Article 24  
Es modifica l'annex I de la Llei 10/2010, de 9 de juliol, d'ordenació i gestió de la funció pública valenciana, pel que fa als cossos següents:  
  
  
  
  
  
«ANNEX I  
Cossos i escales que es creen mitjançant la llei  
  
- A1-25-02. Medicina del treball  
Funcions: dirigir, programar, estudiar, proposar, coordinar, gestionar, controlar, inspeccionar, assessorar i, en general, aquelles de nivell superior pròpies de la professió relacionades amb les activitats de medicina del treball.  
Requisits: llicenciatura en medicina, especialitat medicina del treball o títol universitari oficial de grau, més màster universitari que, d'acord amb els plans d'estudis vigents, habiliten per a exercir les activitats de caràcter professional relacionades amb les funcions assignades a l'escala del cos.  
  
- Cos: superior tècnic de l'administració del medi ambient de l'administració de la Generalitat  
A1-27  
Requisits:  
Llicenciatura en Medicina  
Llicenciatura en Farmàcia  
Llicenciatura en Biologia  
Llicenciatura en Veterinària  
Llicenciatura en Químiques  
Llicenciatura en Ciències Ambientals  
Llicenciatura en Física  
Llicenciatura en Ciències del Mar  
Llicenciatura en Geologia  
Llicenciatura en Geografia  
Llicenciatura en Sociologia  
Enginyeria de Forests  
Enginyeria Industrial  
Enginyeria de Camins, Canals i Ports  
Enginyeria Geològica  
Enginyeria Agrònoma  
Enginyeria Química.  
Títol universitari oficial de grau més títol oficial de màster universitari que, d'acord amb els plans d'estudi vigents, habiliten per a exercir les activitats de caràcter professional relacionades amb les funcions assignades al cos.  
   
Grup/subgrup professional: A1.  
Escales:  
- A1-27-01. Administració del medi ambient  
Funcions: dirigir, programar, estudiar, proposar, coordinar, gestionar, controlar, inspeccionar, assessorar i, en general, aquelles de nivell superior pròpies de la professió relacionades amb les activitats de l'administració del medi ambient.  
- A1-27-02. Educació ambiental  
Funcions: dirigir, programar, estudiar, proposar, coordinar, gestionar, controlar, inspeccionar, assessorar i, en general, aquelles de nivell superior pròpies de la professió relacionades amb les activitats d'educació ambiental.  
- A1-27-03. Avaluació del medi ambient  
Funcions: dirigir, programar, estudiar, proposar, coordinar, gestionar, controlar, inspeccionar, assessorar i, en general, aquelles de nivell superior pròpies de la professió relacionades amb les activitats d'avaluació de l'impacte ambiental.  
- A1-27-04. Inspecció del medi ambient  
Funcions: dirigir, programar, estudiar, proposar, coordinar, gestionar, controlar, inspeccionar, assessorar i, en general, aquelles de nivell superior pròpies de la professió relacionades amb les activitats d'inspecció del medi ambient.  
  
- Cos superior de gestió d'administració general de l'administració de la Generalitat A2-01  
Funcions: donar suport i col·laborar en les funcions administratives de programació, estudi, propostes, coordinació, gestió, control, inspecció i assessorament, comuns a l'activitat administrativa.  
Requisits: títol universitari d'enginyeria tècnica. Diplomatura universitària, títol d'arquitectura tècnica o equivalent o bé títol universitari d'oficial de grau.  
Escala A2-01-01 Orientador laboral d'ocupació  
Funcions: activitats d'organització, tramitació i impuls de les actuacions en matèria d'orientació laboral per a l'ocupació.  
Requisits: títol universitari d'enginyeria tècnica. Diplomatura universitària, títol d'arquitectura tècnica o equivalent o bé títol universitari d'oficial de grau.  
  
- Cos: superior de gestió en geodèsia i cartografia de l'administració de la Generalitat  
A2-12  
Requisits: enginyeria tècnica topogràfica, o bé, títol universitari oficial de grau que, d'acord amb els plans d'estudi vigents, habilite per a exercir les activitats de caràcter professional relacionades amb les funcions assignades al cos.  
Grup/subgrup professional: A2.  
Funcions: activitats de proposta, gestió, execució, control, tramitació i impuls, estudi i informe i, en general, les de col·laboració tècnica amb el cos superior i les pròpies de la professió relacionades amb les activitats tècniques de geodèsia i cartografia.  
  
- Cos: especialistes en l'administració del medi ambient de l'administració de la Generalitat  
Cos d'agents mediambientals  
C1-13  
Funcions: activitats de col·laboració, preparació, gestió de la informació, inspecció d'activitats, actualització i tramitació de documentació, elaboració i administració de dades, inventari i manteniment d'equips i aplicacions i, en general, les corresponents a la professió relacionades amb les activitats mediambientals.  
Requisits: títol de batxiller o superior (sense que aquesta titulació superior constituïsca requisit ni, en els processos selectius, supose cap mèrit), tècnic en treballs forestals i conservació del medi natural (cicle formatiu de grau mitjà de formació professional de la família agrària) o mòdul professional equivalent o de la família agrària o de la família de seguretat i medi ambient que habilite per a l'exercici de les funcions. Permís de conduir tipus B.»  
  
  
CAPÍTOL V  
Modificacions legislatives en matèries competència de la  
Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport  
  
Secció única  
Esport  
  
Article 25  
Es modifica l'article 56, l'article 63, apartat 2, l'article 66.1, subapartats a i b, l'article 108, al qual es modifica la lletra a del punt 5 i s'afigen dos nous apartats 18 i 19, es modifica l'apartat 3 de l'article 109, s'elimina l'apartat 9 i s'afigen els apartats 12, 13, 14, 15 i 16, l'article 112, apartat 3, al qual s'afig un nou subapartat h, i l'article 127, al qual s'afig un apartat nou 3, de la Llei 2/2011, de 22 de març, de l'esport i l'activitat física de la Comunitat Valenciana, amb la redacció i contingut següents:  
  
  
«Article 56. Tipologia  
Són entitats esportives, a l'efecte de la present llei, els clubs esportius, les federacions esportives, els grups de recreació esportiva, les agrupacions de recreació esportiva, les seccions esportives d'altres entitats, les seccions de recreació esportiva d'altres entitats, les societats anònimes esportives i les associacions de federacions esportives de la Comunitat Valenciana.  
  
Article 63. Constitució de noves federacions  
2. La constitució d'una federació esportiva requerirà la prèvia autorització de l'administració competent en matèria d'esport, que la concedirà o denegarà, motivadament, sobre la base dels criteris següents:  
  
a) Reconeixement previ de la modalitat esportiva a la Comunitat Valenciana.  
b) Interès general de l'activitat en l'àmbit autonòmic.  
c) Suficient implantació a la Comunitat Valenciana.  
d) Viabilitat econòmica de la nova federació.  
e) Existència de la modalitat esportiva oficialment reconeguda en l'àmbit estatal.  
f) Informe de la federació de la qual vaja a segregar-se o, si escau, de les quals vagen a fusionar-se.  
g) Qualssevol altres que s'establisquen reglamentàriament.  
  
Article 66. Funcions  
1. Corresponen, amb caràcter exclusiu, a les federacions esportives de la Comunitat Valenciana les funcions següents:  
a) Qualificar, organitzar i autoritzar les competicions oficials d'àmbit autonòmic o inferior de la seua modalitat o especialitat esportiva, excepte les que realitzen els ens públics amb competències per a això.  
b) Expedir les llicències corresponents a les seues modalitats i especialitats esportives.  
  
Article 108. Infraccions molt greus  
Són infraccions molt greus:  
1. La realització d'activitats i la prestació de serveis relacionats amb l'esport en condicions que puguen afectar greument la salut i la seguretat de les persones.  
2. L'incompliment de les mesures de seguretat i higiene en matèria esportiva que supose un risc greu per a les persones o els seus béns.  
  
3. L'incompliment dels deures relacionats amb l'obligació de dissoldre una federació esportiva una vegada que s'haja revocat el seu reconeixement oficial.  
4. La introducció en instal·lacions on se celebren competicions o actes esportius de tota classe d'armes i objectes susceptibles de ser utilitzats com a tals. S'exclouen d'aquesta prohibició els utensilis, les armes o assimilats necessaris per a la pràctica esportiva de modalitats o especialitats que així ho requereixen i que estiguen autoritzats.  
5. La realització durant la celebració de competicions esportives d'actes de contingut polític aliè a les finalitats esportives, sempre que concórrega alguna de les següents circumstàncies:  
a) Que provoquen discriminació, odi, violència contra grups o associacions per motius racistes o altres referents a la llibertat de consciència, ideologia o creences, situació familiar, pertinença.  
b) Que inciten, animen, provoquen o siguen en sí mateixos constitutius d'ofenses a Espanya, a les seues comunitats autònomes o als seus símbols o emblemes.  
6. La introducció, venda, tinença o consum durant la celebració de competicions esportives i, dins de les instal·lacions, de tota classe de begudes alcohòliques i de substàncies estupefaents, psicotròpiques, estimulants o productes anàlegs.  
7. La publicitat, directa o indirecta, de begudes alcohòliques de graduació superior a 20 graus i tabac, dins de les instal·lacions en les quals se celebren competicions esportives.  
8. L'incompliment de les normes que regulen la celebració dels espectacles esportius que impedisca el seu normal desenvolupament i produïsca importants perjudicis als participants o al públic assistent.  
9. Negar l'accés a la instal·lació esportiva als agents de l'autoritat o als funcionaris inspectors que es troben en l'exercici del seu càrrec, així com la negativa a col·laborar amb aquests en l'exercici de les seues funcions.  
10. Obtenir les corresponents llicències d'obertura o autoritzacions mitjançant l'aportació de documents o dades no conformes amb la realitat.  
11. La superació de l'aforament màxim autoritzat quan supose un greu risc per a la seguretat de les persones o béns.  
12. La irrupció no autoritzada en els terrenys de joc.  
13. La impartició d'ensenyaments esportius o l'expedició de títols de tècnic esportiu per centres no autoritzats.  
14. La participació violenta en baralles o desordres públics en recintes esportius o la seua proximitat quan el seu origen tinga relació en l'esdeveniment esportiu, i aquests ocasionen greus danys o riscos a les persones o béns.  
15. L'intrusisme i la intromissió en l'expedició de titulacions esportives.  
16. La reincidència en la comissió de faltes greus.  
17. El trencament de sancions imposades per infraccions greus o molt greus.  
18. Llançament d'objectes al terreny de joc quan puguen suposar greu risc o dany a les persones assistents.  
19. Llançament d'objectes al terreny de joc quan això supose un risc per a la seguretat de les persones assistents o els ocasione danys.  
  
  
Article 109. Infraccions greus  
Són infraccions greus:  
1. L'encobriment de l'ànim de lucre d'activitats empresarials i professionals a través d'entitats esportives sense ànim de lucre.  
2. La realització dolosa de danys en instal·lacions esportives i mobiliari o equipaments esportius.  
3. La no-subscripció de les assegurances obligatòries previstes en aquesta llei.  
4. La realització d'activitats d'ensenyament, gestió, entrenament i qualsevol de les activitats relacionades amb l'activitat física i l'esport, sense la titulació establida en cada cas per la normativa vigent.  
  
5. L'organització o la participació en activitats esportives en edat escolar no autoritzades per l'òrgan competent.  
6. La utilització de denominacions o realització d'activitats pròpies de les federacions esportives.  
7. La introducció i l'exhibició en espectacles esportius de pancartes, símbols, emblemes o llegendes que impliquen una incitació a la violència, al terrorisme o constituïsquen un acte de manifest menyspree a les persones participants en l'esdeveniment esportiu. Els organitzadors estaran obligats a la seua immediata retirada.  
8. La introducció de bengales o focs artificials en els recintes esportius.  
9. L'incompliment de mesures cautelars.  
10. La reincidència en les infraccions lleus.  
11. El trencament de sancions imposades per infraccions lleus.  
  
12. L'incompliment dels requeriments o citacions realitzats per l'administració esportiva en l'ús de les seues competències en matèria de tutela de les entitats esportives, al marge de qualsevol procediment reglat existent.  
13. Els comportaments que impliquen discriminació impedint la pràctica o participació en les activitats esportives o impedisquen l'accés a les instal·lacions esportives públiques.  
14. L'ús indegut de la denominació de competició oficial.  
15. La participació en baralles o desordres públics en recintes esportius o prop d'aquests quan el seu origen tinga relació amb l'esdeveniment esportiu.  
16. Llançament d'objectes al terreny de joc.  
  
Article 112. Classes de sancions  
[?]  
3. Correspon a les infraccions greus, alternativament o acumulativament:  
a) Multa de 601 a 6.000 euros, i acumulativament fins a 30.000 euros.  
b) Clausura de la instal·lació esportiva per un període màxim de sis mesos.  
c) Suspensió de l'autorització administrativa per un període màxim de sis mesos.  
d) Suspensió o prohibició de l'activitat per un període màxim de sis mesos.  
e) Inhabilitació per a l'organització o promoció d'activitats esportives per un període màxim de sis mesos.  
f) Prohibició d'accés a qualsevol instal·lació esportiva per un període màxim d'un any.  
g) Cancel·lació de la inscripció en el Registre d'Entitats Esportives de la Comunitat Valenciana.  
h) Inhabilitació per a ocupar càrrecs en l'organització esportiva. La sanció es podrà imposar amb caràcter temporal per un període de dos a cinc anys. Excepcionalment, amb caràcter definitiu, en els supòsits de reincidència en la comissió d'infraccions d'extraordinària gravetat.  
  
  
Article 127. Sancions  
[?]  
3. A més de les sancions previstes en els apartats anteriors, també seran sancions les que establisquen les diferents entitats esportives en els seus respectius estatuts o reglaments per a les infraccions a les regles de joc o de competició o a les de la conducta o convivència esportiva en funció de l'especificitat de la seua modalitat o especialitat esportiva, amb subjecció als preceptes d'aquest títol.  
  
Article 26  
Es modifica l'article 4 de la Llei 2/2009, de 14 d'abril, de la Generalitat, de coordinació del sistema valencià d'investigació científica i desenvolupament tecnològic i s'afegeixen dos nous apartats amb la redacció següent:  
j) L'Institut Superior d'Ensenyances Artístiques de la Comunitat Valenciana (ISEACV).  
k) Fundació de la Comunitat Valenciana per al Foment d'Estudis Superiors (FFES).  
  
  
CAPÍTOL VI  
Modificacions legislatives en matèries competència  
de la Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública  
  
Secció única  
Ordenació farmacèutica  
  
Article 27  
Es modifiquen els articles 48, 49 i 64, i s'addicionen els articles 48 bis i 49 bis de la Llei 6/1998, de 22 de juny, d'ordenació farmacèutica de la Comunitat Valenciana, amb la redacció i el contingut següents:  
  
  
«Article 48. Principis generals de la prestació farmacèutica en els centres sociosanitaris  
1. Els principis generals que regeixen la prestació farmacèutica a les persones usuàries dels centres sociosanitaris de la Comunitat Valenciana són l'equitat farmacoterapèutica, entenent com a tal que totes les persones reben una atenció farmacèutica integral, contínua, òptima, de qualitat, segura i eficient en tots els àmbits assistencials i en totes les etapes del procés farmacoterapèutic i que puguen accedir al tractament més eficient per a un mateix problema clínic, la qualitat en tot el procés farmacoterapèutic i la integració de la prestació farmacèutica de l'àmbit sociosanitari en l'àmbit assistencial.  
  
2. Aquests principis generals són aplicables a la prestació farmacèutica que reben les persones amb dret a aquesta prestació, independentment que siguen usuàries d'un centre de titularitat pública o d'un centre de titularitat privada. A l'efecte d'aquesta llei, s'entén com a centres sociosanitaris aquells centres d'assistència social que presten assistència sanitària específica a sectors de la població com ara persones ancianes i qualssevol altres les condicions de salut de les quals requerisquen, a més de les atencions socials que se'ls presten en el centre, determinada assistència sanitària.  
  
Article 48 bis. Estructures per a la prestació farmacèutica en els centres sociosanitaris  
1. De conformitat amb la legislació sobre prestació farmacèutica, les estructures per a l'exercici de la prestació farmacèutica en aquest àmbit són:  
a) Les unitats de farmacotècnia sociosanitària dels serveis de farmàcia hospitalària.  
b) Les unitats funcionals d'atenció farmacèutica sociosanitària dels serveis de farmàcia hospitalària dels departaments de salut.  
c) Les oficines de farmàcia que participen en la prestació farmacèutica en els centres sociosanitaris.  
d) Els depòsits de medicaments dels centres sociosanitaris.  
2. Tots els centres sociosanitaris que tinguen 100 llits o més en règim d'assistits han de disposar d'un servei de farmàcia propi, llevat que s'establisquen amb la conselleria competent en matèria de sanitat acords que els eximisquen d'aquesta exigència i disposen d'un depòsit de medicaments en els termes que indica aquesta llei.  
3. Tots els centres sociosanitaris no inclosos en l'apartat anterior, independentment de la titularitat que tinguen, han de disposar de depòsits de medicaments vinculats a un servei de farmàcia hospitalari, segons el que estableix l'article 6 del Reial Decret llei 16/2012, de 20 d'abril, de mesures urgents per a garantir la sostenibilitat del Sistema Nacional de Salut i millorar la qualitat i seguretat de les prestacions d'aquest.  
4. Reglamentàriament s'han de determinar les condicions per a la coordinació entre les estructures per a la prestació farmacèutica en els centres sanitaris, com també els requisits de funcionament i instal·lacions d'aquestes.  
5. Reglamentàriament s'han de determinar les condicions i els termes de col·laboració de les estructures del sistema sanitari públic valencià amb les oficines de farmàcia que participen en la prestació farmacèutica en els centres sociosanitaris.  
  
Article 49. Prestació farmacèutica sociosanitària en els centres sociosanitaris  
La prestació farmacèutica en els centres sociosanitaris es durà a terme d'acord amb el que estableix la legislació vigent en la matèria, amb les següents disposicions:  
1. La conselleria competent en matèria de sanitat ha de promoure la publicació de la Guia farmacoterapèutica sociosanitària com a sistema de suport a la prescripció per als professionals, d'acord amb el que estableixen els articles 77 i 88 del Reial decret legislatiu 1/2015, de 24 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de garanties i ús racional dels medicaments i productes sanitaris.  
2. Els medicaments s'han de dispensar, amb caràcter general, en dosis unitàries individualitzades per pacient.  
3. Els serveis de farmàcia, mitjançant la unitat de farmacotècnia sociosanitària, han d'efectuar la reposició del depòsit de medicaments i el subministrament directe de les dosis unitàries individualitzades a les persones usuàries dels centres sociosanitaris, després de la validació prèvia de les prescripcions per part dels farmacèutics i farmacèutiques de les unitats funcionals d'atenció farmacèutica sociosanitària.  
4. Els serveis de farmàcia hospitalària, mitjançant les unitats funcionals d'atenció farmacèutica sociosanitària han de dispensar als depòsits a què estiguen vinculats, els medicaments prescrits mitjançant una ordre mèdica en aquells casos en què no siga possible el subministrament directe per la unitat de farmacotècnia sociosanitària.  
5. Les oficines de farmàcia han de dispensar els medicaments prescrits mitjançant una recepta mèdica oficial.  
  
Article 49 bis. Funcions de les estructures per a la prestació farmacèutica en els centres sociosanitaris  
Les estructures per a la prestació farmacèutica, realitzaran les funcions establertes per la legislació vigent en la matèria assumint com a pròpies les següents:  
1. Les unitats de farmacotècnia sociosanitària dels serveis de farmàcia hospitalària, sota la responsabilitat d'un farmacèutic o farmacèutica especialista en farmàcia hospitalària, han d'assumir com a pròpies les funcions següents:  
a) Garantir i assumir la responsabilitat tècnica de l'adquisició, del subministrament, de la qualitat, correcta conservació, cobertura de les necessitats, custòdia, reenvasament/fraccionament dels medicaments, productes dietoteràpics i productes sanitaris necessaris per a atendre els tractaments de les persones usuàries dels centres sociosanitaris.  
  
b) Elaborar les dosis unitàries individualitzades per a les persones residents en els centres sociosanitaris.  
c) Participar, a través de la Comissió de Farmàcia i Terapèutica Sociosanitària, en el disseny de la Guia farmacoterapèutica sociosanitària.  
d) Definir el procés de reposició i subministrar els medicaments, productes dietoteràpics i productes sanitaris necessaris per a la reposició dels depòsits de medicaments dels centres sociosanitaris.  
e) Realitzar totes les funcions que puguen redundar en un millor ús i control dels medicaments, productes dietoteràpics i productes sanitaris.  
  
2. Les unitats funcionals d'atenció farmacèutica sociosanitària dels serveis de farmàcia hospitalària del departament de salut, sota la responsabilitat d'un farmacèutic o farmacèutica especialista en farmàcia hospitalària, ha d'assumir com pròpies les funcions següents:  
a) Dispensar els medicaments, productes dietoteràpics i productes sanitaris necessaris per a atendre els tractaments de les persones usuàries dels centres sociosanitaris en aquells casos en què no siga possible el subministrament per la unitat de farmacotècnia sociosanitària del servei de farmàcia hospitalària.  
b) Participar, mitjançant la Comissió de Farmàcia i Terapèutica Sociosanitària, en el disseny de la Guia farmacoterapèutica sociosanitària.  
c) Prestar atenció farmacèutica i realitzar el seguiment farmacoterapèutic, i validar les prescripcions mèdiques, a les persones usuàries dels centres sociosanitaris amb dret a la prestació farmacèutica del Sistema Sanitari Públic Valencià, i efectuar les intervencions dirigides a l'ús racional, segur i eficient dels medicaments.  
d) Aconseguir una atenció integral, dirigida a millorar la qualitat de vida del pacient i a garantir la continuïtat assistencial, a través de la integració i la col·laboració en l'equip multidisciplinari dels centres sociosanitaris i els equips dels diferents àmbits assistencials.  
e) Establir les necessitats dels depòsits de medicaments que tenen vinculats en els centres sociosanitaris del seu departament de salut, en col·laboració amb les unitats de farmacotècnia sociosanitària per a l'àmbit sociosanitari i amb els professionals sanitaris dels centres sociosanitaris, i participar en la definició del procés de reposició dels depòsits de medicaments dels centres sociosanitaris.  
  
f) Garantir i assumir la responsabilitat tècnica de la qualitat i la correcta conservació, i supervisar el funcionament adequat dels depòsits de medicaments en els centres sociosanitaris que té vinculats.  
g) Establir un servei d'informació de medicaments i productes sanitaris per a tot el personal i per als pacients residents dels centres sociosanitaris i col·laborar amb els sistemes de farmacovigilància.  
  
h) Dur a terme activitats de promoció, prevenció de la salut i educació sanitària sobre qüestions de la seua competència dirigides al personal i als pacients i les pacients dels centres sociosanitaris.  
i) Col·laborar i implementar les intervencions i programes que implemente l'administració sanitària per a garantir l'ús racional i segur dels medicaments, productes dietoteràpics i productes sanitaris.  
  
j) Realitzar totes les funcions que puguen redundar en un millor ús i control dels medicaments, productes dietoteràpics i productes sanitaris.  
  
3. Les oficines de farmàcia que participen en la prestació farmacèutica en els centres sociosanitaris han de realitzar les funcions següents:  
a) Dispensar els medicaments prescrits mitjançant recepta mèdica oficial en compliment del que estableix la normativa estatal i autonòmica.  
b) Col·laborar amb les estructures del sistema sanitari públic valencià en les condicions i els termes de col·laboració que s'establisquen reglamentàriament.  
4. Els depòsits de medicaments dels centres sociosanitaris són les unitats assistencials en què es conserven i dispensen medicaments a les persones usuàries dels dits centres i en els quals, sota la responsabilitat d'un farmacèutic o farmacèutica especialista en farmàcia hospitalària de la unitat funcional d'atenció farmacèutica sociosanitària, han de realitzar les funcions següents:  
a) Conservar i dispensar els medicaments i productes sanitaris als pacients i les pacients residents en aquests centres.  
b) Establir un sistema que garantisca l'accés del personal sanitari als medicaments durant les 24 hores del dia.  
c) Col·laborar amb els sistemes de farmacovigilància.  
d) Facilitar als farmacèutics i les farmacèutiques responsables de les unitats funcionals d'atenció farmacèutica sociosanitària, el compliment d'aquelles funcions que necessàriament hagen de dur a terme en les instal·lacions del depòsit de medicaments.  
e) Col·laborar amb els farmacèutics i les farmacèutiques responsables de les unitats funcionals d'atenció farmacèutica sociosanitària en l'establiment de les necessitats de medicaments, productes dietoteràpics i productes sanitaris del depòsit.  
f) Realitzar totes les funcions que puguen redundar en un millor ús i control dels medicaments, productes dietoteràpics i productes sanitaris.  
  
  
Article 64. Classificació  
[...]  
B) Infraccions greus  
Es tipifiquen com a infraccions greus les següents:  
[...]  
3. La falta de serveis de farmàcia o de depòsits de medicaments en els centres hospitalaris, centres d'assistència social en règim d'assistits i centres sociosanitaris i penitenciaris que estiguen obligats a tenir-ne.  
  
[...]  
13 bis. La dispensació o el subministrament de medicaments en centres sanitaris i penitenciaris per oficines de farmàcia no vinculades a aquests.»  
  
  
CAPÍTOL VII  
Modificacions legislatives en matèries competència   
de la Conselleria d'Economia Sostenible,   
Sectors Productius, Comerç i Treball  
  
Secció primera  
Comerç  
  
Article 28  
Es modifiquen els articles 17.4, 18, 21, 22 i 23, i la disposició transitòria quarta de la Llei 3/2011, de 23 de març, de la Generalitat, de comerç de la Comunitat Valenciana, que queden redactats de la manera següent:  
  
«Article 17. Horari general  
[...]  
4. No es poden habilitar els diumenges i festius següents: 1 de gener, 6 de gener, 1 de maig, 9 d'Octubre i 25 de desembre, o bé el 26 de desembre, quan aquest siga declarat festiu per trasllat de la festa de Nadal.  
  
Article 18. Calendari de diumenges i altres dies festius  
1. El calendari de diumenges o festius que s'habiliten per a un període de dotze mesos, que coincidirà amb l'any natural, es determinarà mitjançant una resolució de la conselleria competent en matèria de comerç, amb audiència prèvia de l'Observatori del comerç valencià, convocat a aquest efecte amb antelació a l'inici de l'any de què es tracte.  
2. Per a determinar les dates habilitades caldrà ajustar-se als criteris següents:  
a) L'obertura almenys un dia festiu quan es produïsca la coincidència de dos o més dies festius continuats.  
b) L'obertura els diumenges i els festius corresponents als períodes de rebaixes.  
c) L'obertura els diumenges i els festius de més afluència turística a la Comunitat Valenciana. Amb caràcter general, tindran aquesta consideració els diumenges i els festius compresos entre el Diumenge de Rams i el Dilluns de Sant Vicent.  
d) L'obertura els diumenges o els festius de la campanya de Reis, que comprendran del 26 al 31 de desembre i des del 2 de gener fins al primer diumenge posterior al 6 de gener; i de Nadal, que comprendrà de l'1 al 24 de desembre. S'exceptuen en els dos períodes els dies que no podran ser habilitats d'acord amb l'article 17.4.  
  
Article 21. Zones de gran afluència turística  
1. Els establiments ubicats a les zones de gran afluència turística tindran plena llibertat per a determinar els dies i les hores en què romandran oberts al públic a la Comunitat Valenciana.  
2. La declaració de zona de gran afluència turística, que podrà estendre's a tot el terme municipal o una part del nucli urbà, fixarà per a cada cas les condicions d'aplicació, incloent-hi els períodes a què s'estén. En tot cas, la declaració exclourà els diumenges i els festius que no poden ser habilitats d'acord amb l'article 17.4.  
  
3. La declaració de zona de gran afluència turística es durà a terme per la direcció general competent en matèria de comerç a sol·licitud de l'ajuntament interessat, amb audiència prèvia del Consell Local de Comerç o, si no n'hi ha, de l'òrgan semblant i de les entitats més representatives del sector d'àmbit autonòmic.  
4. Es consideraran zones de gran afluència turística aquelles àrees coincidents amb la totalitat o part del municipi en què concórrega alguna de les circumstàncies previstes en la legislació bàsica estatal que les regule. Reglamentàriament es determinaran les magnituds a tenir en compte per a acreditar l'existència de les circumstàncies mencionades.  
5. Reglamentàriament es determinarà el procediment per a la sol·licitud de la declaració de les zones de gran afluència turística, com també per a prorrogar-la, modificar-la o revocar-la. Igualment, reglamentàriament es determinarà la documentació que ha de constar en l'expedient.  
6. La declaració de zona de gran afluència turística, a efectes d'aquesta llei, tindrà una vigència de quatre anys, prorrogables automàticament per idèntics períodes, sempre que quede acreditada per a cada cas la persistència de les causes que motivaren l'autorització inicial.  
No obstant això, la direcció general competent en matèria de comerç podrà procedir a la modificació o revocació anticipada en cas que l'ajuntament afectat efectue una nova proposta de modificació o supressió de la zona, o bé canvien o desapareguen les circumstàncies que van donar lloc a la declaració.  
  
Article 22. Autorització d'horaris excepcionals  
1. Els horaris excepcionals són aquells que es concedeixen, a petició de l'ajuntament interessat, per raó de circumstàncies especials no periòdiques que incrementen les oportunitats de negoci del comerç local per increments puntuals i excepcionals de la demanda a causa de la major afluència de visitants en dates concretes.  
2. Qualsevol excepció s'atorgarà per als dies concrets, sense que se'n puga estendre la vigència més enllà de l'any natural per al qual es concedeix.  
3. Podran sol·licitar la concessió d'un horari excepcional al règim general els ajuntaments per als establiments ubicats a la zona on es produïsca l'excepcionalitat del terme municipal.  
4. Els horaris excepcionals no superaran un màxim de dos diumenges o festius a l'any a cada municipi, sense que això compute en el límit de deu diumenges i festius a què es refereix l'article 17.  
5. Reglamentàriament es determinarà el procediment per a la sol·licitud d'horari comercial excepcional, com també la documentació que haurà de constar en l'expedient.  
  
Article 23. Competència municipal per a la determinació dels diumenges i els festius en què els comerços poden romandre oberts al públic  
1. Es faculta els ajuntaments perquè, atès l'atractiu comercial per a les persones consumidores, puguen realitzar els canvis següents:  
  
a) Habilitar els festius locals del seu àmbit com a oberturables.  
b) Substituir fins a dos diumenges o festius dels habilitats per resolució de la conselleria competent en matèria de comerç per dos dies festius en el seu àmbit local.  
c) Sol·licitar la deshabilitació, per al seu àmbit, d'un màxim de dos diumenges o festius de caràcter estatal o autonòmic que hagen sigut habilitats per resolució de la conselleria competent en matèria de comerç. La sol·licitud s'haurà de motivar en el fet que el dia que se sol·licita coincideix amb festivitats tradicionals locals o situacions excepcionals d'anàloga transcendència.  
Per a la resolució favorable a aquesta sol·licitud, la direcció general competent en matèria de comerç comprovarà que al municipi sol·licitant es mantenen el nombre mínim de diumenges o festius en què legalment s'ha de permetre l'obertura al públic.  
d) Quan hi haja una acumulació de diumenges o festius per ser consecutius i un d'aquests siga un festiu local no habilitat, l'ajuntament habilitarà el diumenge o festiu no local, sempre que hi haja petició de part interessada.  
2. La decisió que s'adopte serà de compliment obligatori per a tots els establiments que no puguen acollir-se al règim de llibertat horària.  
  
3. Reglamentàriament es determinarà el procediment per a sol·licitar habilitar o deshabilitar els diumenges o festius a què es refereixen els apartats anteriors.  
  
Disposició transitòria quarta. Zones de gran afluència turística  
  
Les zones de gran afluència turística que ja estiguen declarades en el moment de l'entrada en vigor d'aquesta llei mantindran la vigència en els termes de l'article 21.6.»  
  
  
Secció segona  
Emprenedoria  
  
Article 29  
Es modifiquen els articles 12 i 13 de la Llei 2/2012, de mesures urgents de suport a la iniciativa empresarial i als emprenedors, microempreses i petites i mitjanes empreses de la Comunitat Valenciana, que queden redactats de la manera següent:  
  
«Article 12. Consell Valencià de l'Emprenedoria  
1. Es crea el Consell Valencià de l'Emprenedoria, com a màxim òrgan de coordinació i consulta en matèria d'impuls de les polítiques de suport a les persones emprenedores. Mitjançant un reglament se n'han de determinar les funcions, l'estructura administrativa, l'adscripció i el funcionament.  
2. El Consell Valencià de l'Emprenedoria tindrà una composició paritària d'homes i dones. Queden excloses d'aquest còmput aquelles persones que en formen part d'acord amb el càrrec específic que exercisquen. Estarà integrat per representants de les administracions públiques i de les institucions acadèmiques, socials i econòmiques relacionades amb la cultura, el foment de l'emprenedoria i l'economia social en l'àmbit de la Comunitat Valenciana.  
  
Article 13. Plataforma de l'Emprenedoria  
En els termes que preveu la Llei 3/2010, de 5 de maig, de la Generalitat Valenciana, es crea la Plataforma de l'Emprenedoria, que té com a objectiu agrupar en xarxa tota la informació que puga ser d'utilitat a les persones emprenedores, les microempreses i les pimes, i en concret els recursos financers a què poden accedir.  
La plataforma permetrà l'accés ràpid i fàcil a totes les dades d'interès que des dels diferents àmbits de l'administració pública i el sector privat es dirigisquen a aquests col·lectius.»  
  
  
CAPÍTOL VIII  
Modificacions legislatives en matèries competència   
de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient,   
Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural  
  
Secció primera  
Matèria forestal  
  
Article 30  
S'afegeixen a l'article 18 els apartats 3, 4, 5, 6 i 7, es modifica l'article 70 i s'afegeixen els articles 72, 73, 74 75 i 76 de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana, amb la redacció i el contingut següents:  
  
«Article 18  
[?]  
Apartat 3. Podran crear-se amb el mateix caràcter i amb la composició, l'organització i el funcionament que es determinen altres òrgans consultius d'àmbit territorial inferior, a fi de fomentar la coordinació i la participació de la ciutadania, els ens locals i la societat civil de les demarcacions forestals.  
Apartat 4. Atès l'apartat anterior, es crearan els denominats consells forestals de demarcació en les 12 demarcacions forestals previstes en la Llei forestal i en el Patfor: Sant Mateu, Sogorb, la Vall d'Alba, Llíria, Xelva, Énguera, Requena, Polinyà de Xúquer, Alcoi, Crevillent, Xàtiva i Altea.  
Aquests consells forestals de demarcació es constituiran abans del 31 de desembre de 2018.  
Apartat 5. Els consells forestals de les demarcacions forestals són òrgans consultius d'àmbit territorial de demarcació forestal.  
Apartat 6. Reglamentàriament se'n determinarà la composició, les competències i les normes de funcionament.  
Apartat 7. Els consells forestals de demarcació es coordinaran amb la resta d'òrgans consultius de participació i coordinació que hi ha en la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural.  
  
Article 70  
Quant a la regulació del règim sancionador en matèria forestal, és aplicable el que estableixen els articles següents i, en allò que aquests no regulen cal ajustar-se al que indica la normativa bàsica estatal.  
  
  
Article 72. Tipificació de les infraccions  
1. A l'efecte d'aquesta llei, i sense perjudici del que hi ha disposat al respecte en la legislació bàsica estatal, es consideren infraccions administratives en matèria d'incendis forestals les accions o les activitats següents:  
a) La inobservança de les disposicions dictades per a la prevenció d'incendis forestals, i en especial fer foc als llocs, les zones o els dies o els períodes prohibits d'acord amb aquesta llei.  
b) La realització d'activitats o usos prohibits d'acord amb l'article 57 d'aquesta llei.  
c) La realització d'usos o activitats sotmesos a autorització prèvia sense haver-ne obtinguda, o bé amb incompliment de les condicions que s'hi estableixen o les establides en la normativa que siga aplicable.  
  
d) L'incompliment de les actuacions i els treballs preventius d'incendis previstos en els articles 49, 50 i 55 d'aquesta llei.  
e) L'incompliment de les mesures cautelars que s'establisquen per a afavorir la regeneració de terrenys forestals incendiats.  
f) La inobservança de les obligacions reglamentàriament establides amb vista a la instal·lació o el funcionament d'abocadors de residus i al manteniment i la conservació de vies de comunicació i conduccions elèctriques, o de qualsevol altre tipus susceptibles de provocar risc d'incendis forestals.  
g) Les zones d'interfície urbanoforestal, l'incompliment de les obligacions i normes establides en matèria de prevenció d'incendis forestals que indiquen els plans generals d'ordenació urbana o les normes urbanístiques de rang inferior, els plans locals de prevenció d'incendis forestals i les ordenances municipals.  
h) L'incompliment del deure de col·laboració previst en l'article 56.1 d'aquesta llei.  
i) L'incompliment de les normes i les mesures de prevenció i lluita contra incendis forestals establides reglamentàriament o en els plans corresponents.  
j) L'incompliment per part dels propietaris afectats, com també d'aquells que es determine en cada cas, de les mesures que s'han d'adoptar per a esmenar les deficiències assenyalades en una declaració de zona d'actuació urgent (ZAU), com també en els terminis o condicions d'aplicació d'aquestes.  
k) La provocació d'un incendi forestal quan hi concórrega imprudència no susceptible de persecució penal.  
l) La inobservança de les instruccions donades pels agents de l'autoritat en ocasió d'un incendi forestal.  
  
Article 73. Classificació de les infraccions  
Les infraccions es classifiquen en lleus, greus i molt greus.  
1. Infraccions molt greus  
Constitueixen una infracció molt greu:  
a) Les conductes tipificades en l'article 72 d'aquesta llei, quan originen incendis forestals que afecten una superfície el termini de reparació o restauració de la qual siga igual o superior a deu anys.  
b) Les conductes tipificades en l'article 72, quan de la comissió d'aquestes resulte l'efectiva producció d'un incendi forestal, quan afecte terrenys inclosos en sòl forestal estratègic, d'acord amb la definició de l'instrument de planificació forestal autonòmic vigent i la superfície de l'incendi siga igual o superior a 10 hectàrees.  
c) Les conductes tipificades en l'article 72, quan de la comissió d'aquestes resulte l'efectiva producció d'un incendi forestal, quan afecte sòl forestal ordinari, d'acord amb la definició de l'instrument de planificació forestal autonòmic vigent i la superfície de l'incendi siga igual o superior a 25 hectàrees.  
2. Infraccions greus  
Constitueixen una infracció greu:  
a) Les conductes tipificades en l'article 72 d'aquesta llei quan originen incendis forestals que afecten una superfície el termini de reparació o restauració de la qual siga inferior a deu anys i superior a sis mesos.  
b) Les conductes tipificades en l'article 72, quan de la comissió d'aquestes resulte l'efectiva producció d'un incendi forestal, quan afecte terrenys inclosos en sòl forestal estratègic, d'acord amb la definició de l'instrument de planificació forestal autonòmic vigent i la superfície de l'incendi siga inferior a 10 hectàrees i superior a 1 hectàrea.  
c) Les conductes tipificades en l'article 72, quan de la comissió d'aquestes resulte l'efectiva producció d'un incendi forestal, quan afecte sòl forestal ordinari, d'acord amb la definició de l'instrument de planificació forestal autonòmic vigent i la superfície de l'incendi siga inferior a 25 hectàrees i superior a 5 hectàrees.  
d) Es qualifica de greu la infracció de les normes de prevenció establides per als abocadors de residus, vies de comunicació, conduccions elèctriques o de qualsevol altre tipus susceptibles de provocar incendis forestals, sempre que no haja de qualificar-se com a molt greu d'acord amb l'article anterior.  
e) La infracció tipificada en l'article 72, punt l.  
3. Infraccions lleus  
Constitueixen una infracció lleu les conductes tipificades en l'article 72 d'aquesta llei, quan els fets constitutius de la infracció no hagen causat danys o quan originen incendis forestals que afecten una superfície el termini de reparació o restauració de la qual no excedisca de sis mesos i no hagen de qualificar-se com a greus o molt greus.  
  
Article 74. Caducitat del procediment sancionador  
El termini màxim per a la resolució del procediment sancionador és d'un any, comptador des de la data de l'acord d'iniciació. La notificació de la resolució s'ha d'ajustar al que hi ha disposat en l'article 40 de la Llei 39/2015, del procediment administratiu comú de les administracions públiques.  
L'incompliment del termini indicat en l'apartat anterior produeix la caducitat del procediment.  
  
Article 75. Reparació del dany i indemnitzacions  
1. Sense perjudici de les sancions penals o administratives que en cada cas pertoquen, les infraccions previstes en aquesta llei comporten, en tot cas i sempre que siga possible, la reparació del dany causat i la reposició de les coses al seu estat original, en la forma i les condicions fixades per l'òrgan competent en matèria sancionadora o restauradora. Aquesta obligació és imprescriptible en el cas de danys al domini públic forestal.  
2. La reparació ha de tenir com a objectiu la restauració de la forest o l'ecosistema forestal a la situació prèvia als fets constitutius de les infraccions previstes en aquesta llei. A l'efecte d'aquesta llei s'entén per restauració retornar la forest a l'estat anterior al dany, i per reparació, les mesures que s'adopten per a aconseguir-ne la restauració. El causant del dany està obligat a indemnitzar la part dels danys que no puguen ser reparats, i els perjudicis causats.  
3. Pot requerir-se, així mateix, indemnització en els casos en què el benefici econòmic de l'infractor siga superior a la màxima sanció prevista. Aquesta indemnització ha de ser com a màxim el doble de la quantia d'aquest benefici i en el cas de forests declarades d'utilitat pública s'ha d'ingressar en el fons de millores.  
4. Els danys ocasionats a la forest i el termini per a la reparació o restauració s'han de determinar segons criteri tècnic degudament motivat en la resolució sancionadora o restauradora.  
  
Article 76. Execució forçosa  
1. En cas d'incompliment, les resolucions administratives que imposen el deure de realitzar les mesures de prevenció, d'evitació, de reparació, de restauració o d'indemnització, i una vegada transcorregut el termini assenyalat en el requeriment corresponent, han de ser objecte d'execució forçosa, després de l'advertència prèvia. Aquesta execució pot ser instada per les persones interessades.  
2. L'administració instructora, sempre respectant el principi de proporcionalitat, pot acordar els mitjans d'execució forçosa següents: el constrenyiment sobre el patrimoni, la imposició de multes coercitives o l'execució subsidiària.  
3. La imposició de multes coercitives exigeix que en el requeriment s'indique el termini de què es disposa per al compliment de l'obligació i la quantia de la multa que ha de ser imposada. En tot cas, el termini ha de ser suficient per a complir l'obligació. En el cas que, una vegada imposada la multa coercitiva, es mantinga l'incompliment que l'ha motivada, pot reiterar-se per lapses de temps que siguen suficients per a complir el que ordena. Les multes coercitives són independents i compatibles amb les que es puguen imposar en concepte de sanció.  
  
4. La quantia mínima de les multes coercitives ha de ser equivalent a la multa mínima prevista segons la classificació de la infracció i, en tot cas, no pot superar el terç de la multa prevista segons la classificació d'aquesta.  
5. L'execució per l'administració de les resolucions administratives que imposen el deure de realitzar o adoptar les mesures de prevenció, de reparació, de restauració o d'indemnització són a costa de l'infractor. Els fons necessaris per a portar a efecte l'execució subsidiària es poden exigir per via de constrenyiment de forma cautelar abans de l'execució.  
6. La prescripció d'infraccions i sancions no afecta l'obligació de restaurar o reparar les coses al ser i estat originals, ni la d'indemnitzar pels danys o perjudicis causats.  
  
  
Secció segona  
Residus  
  
Article 31  
Es modifica l'article 80 de la Llei 10/2000, de 12 desembre, de residus de la Comunitat Valenciana, que queda redactat de la manera següent:  
  
«Article 80. Procediment i competència sancionadora  
1. El procediment per a la imposició de les sancions per infraccions tipificades en aquesta llei és l'establit en la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú, i en la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, del règim jurídic del sector públic, sense perjudici de les especialitats previstes en aquest títol.  
2. El termini per a resoldre el procediment i notificar la resolució en els procediments sancionadors tramitats d'acord amb aquesta llei és d'un any.  
3. Dins de l'administració de la Generalitat la competència per a la imposició de les sancions establides en aquesta llei correspon:  
  
a) A la persona titular de la direcció general competent en matèria de residus per infraccions lleus.  
b) A la persona titular de la conselleria amb competències en matèria de medi ambient per infraccions greus i molt greus, fins a la quantia de 600.000 euros.  
c) Al Consell per infraccions molt greus de quantia superior als 600.000 euros.  
4. Els municipis són competents per a la imposició de sancions per infraccions lleus i greus, en el seu àmbit competencial.  
5. Els ajuntaments poden proposar als òrgans competents de l'administració autonòmica la imposició de sancions quan estimen que correspon una sanció superior al límit de la seua competència.  
6. A fi d'evitar la doble imposició de sancions pels mateixos fets, l'autoritat municipal ha de retre compte a la conselleria competent en medi ambient, i aquesta ha de retre compte als municipis afectats, de la incoació i la resolució d'expedients sancionadors.  
  
Article 32  
S'introdueixen dues noves disposicions addicionals, la cinquena i la sisena, en la Llei 10/2000, de 12 desembre, de residus de la Comunitat Valenciana, amb la redacció següent:  
  
  
  
  
«Disposició addicional cinquena  
Material bioestabilitzat  
  
La utilització com a esmena orgànica del material bioestabilitzat obtingut en les plantes de tractament mecànic de residus mesclats d'origen domèstic pot ser considerada una operació de valorització, i no una operació d'eliminació de residus en abocador, quan es complisquen els requisits següents:  
a) Que aquest material complisca els requisits aplicables als productes fertilitzants elaborats amb residus establits en la normativa bàsica en matèria de productes fertilitzants. Respecte del paràmetre materials pesants, el material bioestabilitzat ha de complir els valors màxims corresponents a les classes A o B.  
b) Que l'operació la realitze un gestor de residus sotmès a autorització administrativa de valorització de residus. No s'exigeix autorització de gestor de residus per a l'ús d'aquella esmena orgànica obtinguda a partir del tractament biològic aerobi i termòfil de residus biodegradables recollits separadament que no tinga la qualificació jurídica de residu i complisca els requisits tècnics i legals exigibles per a la inscripció en el registre de productes fertilitzants.  
c) Que el tractament dels sòls produïsca un benefici a l'agricultura o una millora ecològica d'aquests.  
  
  
Disposició addicional sisena  
Segellament i manteniment postclausura  
 d'antics espais degradats  
  
En compliment del que preveu la Llei 22/2011, de residus i sòls contaminats, respecte de les obligacions de les comunitats autònomes en matèria de previsió d'anàlisi dels llocs històricament contaminats per eliminació de residus i les mesures per a la rehabilitació d'aquests, es faculten la conselleria competent en matèria de residus, com també les entitats locals de la Comunitat Valenciana, per a la subscripció dels convenis de col·laboració necessaris amb les entitats locals de la Comunitat Valenciana i altres administracions públiques competents i els ens dependents d'aquestes, per a l'execució dels treballs de segellament i manteniment postclausura d'aquests llocs per un període de 10 anys, amb una possible pròrroga de 10 anys addicionals, fins a un màxim total de 20 anys, que permeten efectuar els treballs necessaris al respecte.  
  
L'execució del conveni ha de realitzar-se d'acord amb la normativa reguladora de la contractació del sector públic. L'activitat fruit del conveni, en tot cas, s'ha de realitzar sense perjudici del compliment de la normativa bàsica estatal aplicable en relació amb els convenis administratius subscrits per les administracions públiques.  
  
  
Secció tercera  
Ramaderia  
  
Article 33  
Es modifiquen els articles 29, 82 i 143.3; s'afegeix un nou apartat 27 a l'article 149, i es modifiquen els articles 155, 157, 158, 159 i 160 i l'apartat 4 de la disposició transitòria tercera de la Llei 6/2003, de la Generalitat, de 4 de març, de ramaderia de la Comunitat Valenciana, que queden redactats de la manera següent:  
  
«Article 29. Concepte  
1. Les explotacions ramaderes inscrites en el registre d'explotacions ramaderes de la Comunitat Valenciana i les instal·lacions que alberguen animals objecte de control sanitari oficial han de disposar d'un llibre d'explotació ramadera, que ha d'incorporar, permanentment actualitzada, la informació bàsica sobre l'explotació relativa a la titularitat, l'emplaçament, l'orientació productiva, la infraestructura, els censos i les actuacions i incidències sanitàries, com també els altres extrems que puguen establir-se reglamentàriament.  
2. En el cas d'explotacions ramaderes integrades per diverses unitats productives, el llibre d'explotació ramadera s'ha de compondre d'un exemplar per cadascuna d'aquestes.  
3. En les explotacions sense fins lucratius, no comercials o de capacitat reduïda en les quals segons la normativa sectorial s'exigisca un llibre d'explotació, es pot establir reglamentàriament una versió reduïda del llibre d'explotació.  
  
Article 82. Concepte  
1. El programa sanitari d'una explotació ramadera és el conjunt de mesures que tenen per objecte millorar-ne el nivell sanitari:  
a) mesures de bioseguretat;  
b) estratègies de desinsectació, desinfectació i desratització;  
c) accions de millora de les condicions higièniques, i  
d) plans de prevenció i lluita davant de les malalties dels animals.  
  
2. Així mateix, en el marc de l'aplicació del programa sanitari, el titular i el veterinari de l'explotació han de deixar constància documental de les accions executades, dels diagnòstics realitzats i dels tractaments prescrits, si és el cas, en el llibre d'explotació ramadera.  
  
3. El programa sanitari de l'explotació ha d'estar a disposició de l'autoritat competent i també ha de ser actualitzat segons es determine mitjançant la normativa d'ordenació sectorial per a cadascuna de les espècies. En el cas que no hi haja normativa específica, el programa ha de ser actualitzat cada quatre anys.  
  
Article 143. Facultats inspectores  
[?]  
3. L'inspector o inspectora del servei veterinari oficial pot adoptar en el mateix moment de la inspecció les mesures cautelars, preventives o provisionals de la seua competència previstes en aquesta llei, sense perjudici del que hi ha disposat en la normativa estatal bàsica i la comunitària que puguen ser-hi aplicables.  
En els casos de risc greu per a l'animal, per a la salut pública o sanitat animal, poden adoptar-se les mesures provisionals següents per a posar fi a la situació de risc abans de la iniciació del procediment sancionador:  
a) La immobilització, el confinament, l'aïllament, la confiscació o el sacrifici d'animals.  
b) La no-expedició per part de l'autoritat competent de documents legalment requerits per al trasllat d'animals.  
c) La suspensió o paralització de les activitats, instal·lacions o mitjans de transport i el tancament de locals, establiments o explotacions ramaderes.  
Les administracions públiques poden adoptar les mesures provisionals oportunes fins a la resolució del corresponent expedient sancionador. Amb anterioritat a la resolució que adopte les mesures provisionals oportunes s'ha de donar audiència a la persona interessada amb el fi que formule les al·legacions que estime convenients.  
  
Article 149. Infraccions lleus  
Són infraccions lleus:  
[?]  
27. Les infraccions previstes en els articles 150, apartats 4, 5 i 10, quan l'activitat ramadera no tinga fins lucratius.  
  
Article 155. Subvencions públiques  
En el cas d'infraccions qualificades com molt greus o greus pot imposar-se també la sanció d'inhabilitació per a obtenir subvencions o ajudes públiques relatives a l'activitat ramadera durant un termini màxim de cinc anys per a les infraccions molt greus i de tres anys per a les infraccions greus.  
  
Article 157. Graduació de les sancions  
1. Les sancions previstes per a cada infracció s'han d'imposar atesos els criteris següents de graduació:  
a) El grau de culpabilitat o l'existència d'intencionalitat.  
b) La continuïtat o persistència en la conducta infractora.  
c) La naturalesa dels perjudicis causats.  
d) La reincidència, per comissió en el terme d'un any de més d'una infracció de la mateixa naturalesa quan així haja sigut declarat per resolució ferma en via administrativa.  
e) El reconeixement de la infracció i l'esmena de la falta o dels efectes d'aquesta abans que es resolga el corresponent procediment sancionador.  
f) El benefici obtingut o pretès.  
g) El nombre d'animals afectats.  
h) El dany causat o el perill en què s'haja posat la salut de les persones o la sanitat dels animals.  
i) L'alarma social justificada que s'haja produït.  
j) La realització d'actes d'intrusisme professional.  
No obstant el que hi ha disposat en el paràgraf anterior, si, pel que fa a les circumstàncies concurrents, s'aprecia una qualificada disminució de la culpabilitat de l'imputat, l'òrgan sancionador pot establir la quantia de la sanció aplicant l'escala relativa a la classe d'infraccions de menor gravetat que aquella en què s'integra la considerada en el cas que es tracte.  
2. Quan un sol fet siga constitutiu de dues o més infraccions, ha de sancionar només per la més greu.  
  
Article 158. Prescripció d'infraccions  
1. Les infraccions molt greus prescriuen al cap de tres anys; les greus, a cap de dos anys, i les lleus, al cap d'un any.  
2. El termini de prescripció de les infraccions comença a comptar-se des del dia en què la infracció s'ha comés. En el cas d'infraccions continuades o permanents, el termini començar a córrer des que ha finalitzat la conducta infractora.  
3. La prescripció s'interromprà amb la iniciació, amb coneixement de l'interessat, d'un procediment administratiu de naturalesa sancionadora, reiniciant-se el termini de prescripció si l'expedient sancionador està paralitzat durant més d'un mes per causa no imputable al presumpte responsable.  
  
Article 159. Prescripció de les sancions  
1. Les sancions imposades a l'empara d'aquesta llei per infraccions molt greus prescriuen al cap de tres anys; per les greus, al cap de dos anys, i per les lleus, al cap d'un any, sense perjudici del dret de la hisenda pública valenciana al cobrament de les multes, que prescriu en la forma i els terminis previstos en les disposicions generals en matèria de recaptació administrativa.  
2. El termini de prescripció de les sancions comença a comptar-se des de l'endemà del dia en què siga executable la resolució per la qual s'imposa la sanció o haja transcorregut el termini per a recórrer-la.  
Interromp la prescripció la iniciació, amb coneixement de l'interessat, del procediment d'execució, i torna a transcórrer el termini si aquell està paralitzat durant més d'un mes per causa no imputable a l'infractor.  
  
En el cas de desestimació presumpta del recurs d'alçada interposat contra la resolució per la qual s'imposa la sanció, el termini de prescripció de la sanció comença a comptar des de l'endemà del dia en què finalitze el termini legalment previst per a la resolució del recurs.  
  
  
Article 160. Procediment sancionador  
1. El procediment per a la imposició de les sancions s'ha de tramitar de conformitat amb el que hi ha disposat en la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques; la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic, en el capítol II, i el reglament de procediment per a l'exercici de la potestat sancionadora que es dicte en desplegament de la llei.  
2. El termini màxim per a resoldre el procediment sancionador i notificar la resolució corresponent és d'un any comptador des de la data de l'acord d'iniciació.  
3. La falta de resolució en aquest termini comporta la caducitat de l'expedient, i aquest pot reobrir-se sempre que la infracció no haja prescrit, i s'han de conservar tots els actes, documents i tràmits el contingut dels quals s'haguera mantingut igual si no haguera caducat el procediment anterior.  
4. La competència per a incoar el procediment sancionador correspon al cap o cap dels serveis territorials de la conselleria competent en producció i sanitat animal, segons l'àmbit territorial provincial de comissió de la infracció.  
  
  
Disposició transitòria tercera  
Condicions de les instal·lacions existents  
[?]  
  
4. Les instal·lacions ramaderes que a l'entrada en vigor d'aquesta llei, estigueren inscrites en La llista d'explotacions ramaderes regulada pel Decret 76/1995, de 2 de maig, del Govern Valencià, i que no tinguen el corresponent instrument d'intervenció administrativa ambiental i no puguen obtenir-lo per raons urbanístiques relatives al seu emplaçament, poden continuar exercint provisionalment l'activitat ramadera durant un període màxim de 25 anys, sempre que les instal·lacions complisquen les condicions higièniques, sanitàries, de benestar animal i ambientals legalment exigides, i s'hi han d'adoptar les mesures correctores que, si és el cas, dirigides al compliment d'aquestes condicions, puguen ser requerides als titulars per part de les administracions ambiental i pecuària, com també de l'ajuntament competent.  
  
A tots els efectes, fins i tot la contractació dels subministraments, l'exercici provisional de l'activitat ramadera, legalment, a l'empara d'aquesta disposició, s'ha d'acreditar mitjançant el certificat de la inscripció de la unitat productiva en el registre d'explotacions ramaderes de la Comunitat Valenciana, en el qual no hi haja constància d'haver-se dictat una resolució administrativa de clausura i cessament de l'activitat per l'incompliment dels referits requeriments d'adopció de mesures correctores.  
  
  
Secció quarta  
Patrimoni arbori  
  
Article 34  
S'afegeix un nou apartat 5 a l'article 1 i es modifica l'apartat 1 de l'article 5 de la Llei 4/2006, de patrimoni arbori de la Comunitat Valenciana, amb la redacció i el contingut següents:  
  
«Article 1. Objecte  
[?]  
5. Els exemplars de les espècies que siguen invasores d'acord amb les normatives específiques autonòmica i estatal, quan siguen focus de dispersió al medi natural, no tenen cap protecció prevista en aquesta llei.  
  
  
Article 5. Protecció expressa per la Generalitat  
Han de ser protegits aquells exemplars que siguen declarats monumentals o singulars per part per la Generalitat.  
1. Mitjançant una ordre de la conselleria competent en medi ambient, i a proposta de la direcció general corresponent, es poden declarar arbres monumentals aquells exemplars i conjunts arboris que per les seues característiques excepcionals d'edat, port o un altre tipus d'esdeveniments històrics, culturals, científics, de recreació o ambientals són mereixedors de mesures de protecció i conservació específica; en particular, s'han d'incloure en aquesta categoria els exemplars que tinguen un coeficient de monumentalitat determinat la definició del qual s'ha d'establir mitjançant el decret de desplegament d'aquesta llei. Aquesta declaració comporta que s'inscriguen en el Catàleg d'arbres monumentals.  
  
  
Secció cinquena  
Pesca marítima i aqüicultura  
  
Article 35  
Es modifica l'annex I de la Llei 5/2017, de 10 de febrer, de la Generalitat, de pesca marítima i aqüicultura de la Comunitat Valenciana, que queda redactat de la manera següent:  
  
«Annex I  
Espècies subjectes a marcatge  
  
Nom científic Nom comú   
en valencià Nom comú   
en castellà  
Epinephelus marginatus anfós mero  
Sciaena umbra corball de roca corvallo  
Scorpaena scrofa cap-roig cabracho  
Seriola dumerili cèrvia/letxa pez limón  
Umbrina cirrosa corball verrugato  
Zeus faber gall pez de San Pedro  
  
  
  
Secció sisena  
Procediments  
  
Article 36. Terminis de resolució i silenci administratiu en procediments competència de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural  
S'estableix el termini màxim de resolució i notificació i el sentit del silenci administratiu del procediment següent:  
  
Nom del procediment Termini Sentit del silenci Òrgan  
Inscripció/actualització de dades en el registre d'explotacions prioritàries 6 mesos Desestimatori La conselleria competent en matèria d'agricultura  
  
  
  
CAPÍTOL IX  
Modificacions legislatives en matèries competència   
de la Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques  
 i Vertebració del Territori  
  
Secció primera  
Mobilitat  
  
Article 37  
Es modifica el paràgraf 12 de l'exposició de motius de la Llei 6/2011, d'1 d'abril, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, que queda redactat de la manera següent:  
«La promulgació de la Llei 39/2003, de 17 de novembre, del sector ferroviari, cenyida exclusivament als ferrocarrils d'interès general de l'Estat, implica que les diverses comunitats autònomes hagen de desenvolupar marcs normatius propis que regulen les infraestructures ferroviàries. En el cas de la Comunitat Valenciana, després d'analitzar la possibilitat d'una llei específica per a aquesta infraestructura, en el títol III s'ha optat per una solució més avançada com és la d'una norma estesa a qualsevol tipus d'infraestructures de transport, incloent-hi igualment les plataformes reservades per al transport públic quan no formen part d'una carretera, les infraestructures logístiques i altres de similars. En tot cas, sembla summament convenient mantenir en matèria d'infraestructures el major nivell possible d'homogeneïtat legislativa, de manera que els processos de planificació i execució d'infraestructures tenen en aquesta llei una regulació semblant a la de la Llei 39/2003 abans assenyalada. El mateix passa amb les mesures tendents a assegurar la compatibilitat amb l'entorn (homòlogues a les de policia de ferrocarrils de la legislació estatal).»  
  
Article 38  
Es modifiquen els articles 9, 10, 11, 12 i 13 de la Llei 6/2011, d'1 d'abril, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, que queden redactats com segueix:  
  
«Article 9. Concepte i tipus   
1. Els plans de mobilitat són els instruments que concreten, en un àmbit o implantació determinada, els objectius plantejats en aquesta llei i, en particular, el progrés gradual cap a patrons més equilibrats de mobilitat, amb participació creixent dels modes no motoritzats i del transport públic que haurà de ser accessible. Tals plans defineixen igualment les accions i les estratègies a emprendre amb vista a aconseguir aquests objectius i, per tant, serveixen de marc de referència a la planificació concreta en matèria de serveis públics de transport, d'infraestructures i de la resta d'accions amb relació al condicionament de l'espai urbà.  
2. Els plans de mobilitat han de ser dels tipus següents:  
a) Plans municipals de mobilitat.  
b) Plans supramunicipals de mobilitat, d'àmbit comarcal, metropolità o altres.  
c) Plans de mobilitat d'elements singulars per la seua capacitat de generació o atracció de desplaçaments.  
  
Article 10. Plans municipals de mobilitat  
1. Els plans municipals de mobilitat inclouran una anàlisi dels paràmetres essencials que definisquen la mobilitat en el moment en què es formulen amb respecte al principi d'accessibilitat universal, els objectius amb relació a l'evolució a mitjà i llarg termini i aquelles determinacions necessàries per a aconseguir aquests objectius. Abans que l'ajuntament aprove els plans, cal sol·licitar informe previ de l'òrgan competent en matèria de mobilitat de la Generalitat.  
  
[?.]  
  
Article 11. Plans supramunicipals de mobilitat  
1. Les determinacions dels plans supramunicipals de mobilitat s'han de formular de manera anàloga als plans de caràcter municipal, si bé centrant les determinacions d'aquests en relació amb els desplaçaments interurbans i aquells fluxos principals de la demanda susceptibles de ser atesos pels serveis interurbans de transport.  
2. Amb caràcter general, els plans supramunicipals seran formulats i aprovats per l'òrgan competent en matèria de mobilitat de la Generalitat de manera concertada amb els municipis inclosos en el seu àmbit, i a la vista tant dels plans de mobilitat d'aquests municipis com de la planificació estatal i autonòmica en matèria de transport  
3. També pot formular plans supramunicipals de mobilitat una agrupació de municipis que siga coherent des del punt de vista del transport. En tot cas, tant la determinació de l'àmbit com l'aprovació definitiva dels plans supramunicipals han d'anar a càrrec de la conselleria competent en matèria de mobilitat, la qual s'ha d'adaptar a aquests plans en la planificació d'infraestructures i serveis de transport, com també per a la programació de les seues actuacions.  
  
Article 12. Plans de mobilitat de noves àrees generadores d'alta mobilitat  
1. La implantació d'aquells usos, serveis o unitats residencials particularment rellevants en relació amb la seua capacitat de generació o atracció de demanda de desplaçaments ha de ser precedida de la formulació d'un pla de mobilitat, l'abast del qual depèn de l'instrument urbanístic necessari per a desenvolupar-lo i del fet que hi haja continuïtat o no amb nuclis urbans existents.  
2. Han d'entendre's com a noves àrees no contigües aquelles en què la connexió viària principal amb el nucli urbà de referència tinga longituds, en sòls no urbanitzables, de més de mig quilòmetre.  
  
3. És obligatòria la formulació d'un pla de mobilitat específic en els casos següents:  
3.1. Actuacions en àrees no contigües amb els nuclis urbans existents en els seus municipis:  
Categoria a) Serveis públics de caràcter supramunicipal, entesos com aquells l'àmbit dels quals s'estén fora del nucli on s'emplacen  
  
Categoria b) Àrees de serveis  
b.1) Terciàries  
b.2) Esportives o d'espectacles amb gran afluència d'espectadors  
  
b.3) Comercials  
b.4) Esportives o àrees de gaudi de la natura  
b.5) Hoteleres, hostaleres o d'oci  
Cal redactar un pla de mobilitat específic de centre singular en els casos que, de forma unitària o conjunta amb qualsevol altre ús dels previstos en la categoria b, superen les superfícies següents:  
  
Categories b1, b2 i b5: 10.000 m² de parcel·la  
Categoria b3: 2.500 m² de superfície comercial  
Categoria b4: 15.000 m² de parcel·la  
Categoria c) Àrees residencials de més de 200 habitatges  
Categoria d) Àrees o instal·lacions destinades a l'activitat productiva on es prevegen més de 250 llocs de treball.  
3.2. Actuacions en els nuclis urbans existents o contigus amb algun altre del mateix municipi:  
Categoria a) Serveis públics de caràcter supramunicipal, entesos com aquells l'àmbit dels quals s'estenga fora del nucli on s'emplacen i amb un nombre de treballadors superior a 800.  
Categoria b) Àrees de serveis  
b.1) Terciàries  
b.2) Esportives o d'espectacles amb gran afluència d'espectadors  
  
b.3) Comercials  
b.4) Esportives  
Cal redactar un pla de mobilitat específic de centre singular en els casos que, de forma unitària o conjunta amb qualsevol altre ús dels previstos en aquesta la categoria b, superen els valors següents:  
  
Categoria b1: 1.000 treballadors  
Categoria b2: 10.000 m² de superfície de parcel·la  
Categoria b3: 5.000 m² de superfície comercial en els municipis de menys de 50.000 habitants i 10.000 m² en els de més de 50.000 habitants.  
Categoria b4: 25.000 m² de parcel·la  
Categoria c) Àrees o instal·lacions destinades a l'activitat productiva on es prevegen més de 1.000 llocs de treball.  
4. Els plans de mobilitat referents a les implantacions indicades en el punt anterior avaluaran la demanda associada a la nova implantació, inclosa la perspectiva d'accessibilitat universal, i indicaran les solucions amb vista a atendre-les degudament sota els principis de l'existència, en tot cas, d'una connexió vianant-ciclista amb els nuclis urbans pròxims i una participació adequada del transport públic amb relació al conjunt de modes motoritzats.  
5. A fi d'assegurar l'accessibilitat a les àrees de les categories a i b dels punts 3.1 i 3.2 d'aquest article, aquestes s'han d'emplaçar preferentment al costat de parades o estacions dels elements bàsics del sistema de transport públic de la Comunitat Valenciana o del municipi corresponent, entenent com a tals els que simultàniament complisquen els tres requisits següents:  
a) Freqüència adequada de com a mínim un servei adaptat cada quinze minuts.  
b) Capacitat suficient per a atendre almenys el 50 % de la demanda de transport associada al nou emplaçament.  
c) Un sistema de connexions que garantisca un temps d'accés raonable des del conjunt de l'àmbit de servei de la implantació considerada.  
  
6. El pla de mobilitat proposarà les solucions adequades per a la connexió al sistema de transport públic que haurà de ser accessible siga mitjançant la modificació o la prolongació de serveis ja existents o mitjançant una anàlisi tècnica d'accessibilitat a l'entorn, bé mitjançant la creació de serveis alimentadors, estacionaments dissuasius i altres mesures semblants. Les propostes del pla inclouran les necessitats infraestructurals inherents a tals actuacions i una avaluació tant dels costos com de les compensacions de prestació de servei públic inherents en el cas que calguen, que en ambdós casos correran per compte del promotor de la nova implantació.  
7. El pla de mobilitat ha d'incloure, en els casos d'àmbits amb distàncies internes entre els seus elements de més de 1.000 metres o pendents superiors al 5 % en una part significativa de la xarxa viària, aquelles solucions específiques per als desplaçaments interns per a poder assegurar l'habitabilitat d'aquests àmbits a les persones que no disposen de vehicle privat.  
8. Correspon a la conselleria competent en matèria de transport l'aprovació dels plans de mobilitat previstos en aquest article, aprovació que ha de ser prèvia a l'atorgament de la llicència o aprovació del projecte o instrument d'ordenació que possibilite el desenvolupament de la implantació. El procediment s'ha de resoldre en el termini màxim de dos mesos, amb un informe previ de l'ajuntament corresponent. En els casos en què concórrega alguna de les circumstàncies previstes en el punt 6, tal aprovació quedarà supeditada a la consolidació dels costos o compensacions que s'hi assenyalen davant de la conselleria competent en matèria de mobilitat o l'entitat de dret públic que assumisca les seues funcions. Per a això, es podran utilitzar els procediments de depòsit, garantia, aval, cessió d'immoble amb valor de renda equivalent o qualsevol altre que s'estime adequat. En cas d'incompliment per part del promotor del pla o de la resolució que l'aprove, la conselleria o l'entitat mencionada han d'aplicar aquestes quantitats al manteniment del servei públic o a l'execució de les obres previstes en el pla indicat.  
9. Els plans generals i la resta d'instruments d'ordenació han de prioritzar la implantació en els sòls urbanitzables immediats a estacions o punts de parada del sistema bàsic de transport, d'aquells usos que impliquen majors nivells de demanda de transport i preferentment de serveis públics d'àmbit supralocal i, en segon lloc, de grans equipaments comercials i d'oci.  
  
Article 13. Plans de mobilitat d'implantacions singulars preexistents  
1. Mitjançant una resolució motivada, l'autoritat competent en matèria de transport podrà instar els titulars dels centres assenyalats en les categories a i b dels punts 3.1 i 3.2 de l'article anterior que s'hagen implantat abans de l'entrada en vigor d'aquesta llei i que generen nivells especialment rellevants de mobilitat a formular un pla de mobilitat.»  
  
[?]  
  
Article 39  
Es deixen sense contingut els articles 67, 68, 69 i 70 de la Llei 6/2011, d'1 d'abril, de mobilitat de la Comunitat Valenciana.  
  
Article 40  
Es modifica l'article 71 de la Llei 6/2011 d'1 d'abril, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, que queda redactat de la manera següent:  
  
«Article 71. Adequació de la xarxa viària per a l'ús pel transport públic  
1. Les administracions competents en la gestió de les xarxes viàries utilitzades pels serveis de transport públic han de planificar, projectar, construir i mantenir aquestes xarxes de manera que els serveis esmentats puguen ser prestats en les millors condicions possibles de funcionalitat, comoditat i seguretat.  
2. En les autovies i la resta de carreteres dotades amb control d'accessos, la ubicació d'aquests i la configuració dels enllaços han de facilitar el servei a les poblacions pròximes.  
3. Els ferms emprats han d'assegurar el major nivell possible de comoditat i seguretat de les persones usuàries del transport públic.  
4. L'ordenació semafòrica de les vies utilitzades pel transport públic s'ha de gestionar sota el principi de preferència absoluta per al transport públic, excepte en aquelles situacions excepcionals en què això no siga possible. Amb aquesta finalitat, a més de les tècniques usuals d'ordenació semafòrica, es pot recórrer a la implantació de carrils o fases específiques en els encreuaments, a cicles específics de preferència després de la detecció prèvia del vehicle de transport públic o a qualsevol altra tecnologia que resulte convenient.  
5. Excepte en les situacions excepcionals que reglamentàriament es determinen, ha d'haver-hi un carril expressament reservat per al transport públic sempre que la freqüència dels serveis públics de transport que l'utilitzen siga superior a una expedició cada cinc minuts, carril que s'ha d'ubicar preferentment de manera independent de les zones usades per a la parada de vehicles privats.  
  
  
Secció segona  
Contaminació acústica  
  
Article 41  
Es modifica l'article 53 de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat, de protecció contra la contaminació acústica, que queda redactat de la manera següent:  
  
«Article 53. Normativa aplicable  
1. El soroll produït per les infraestructures de transport existents en l'àmbit de la Comunitat Valenciana s'ha d'avaluar seguint els procediments i criteris establits reglamentàriament.  
2. En els projectes de noves infraestructures que s'hagen d'executar a la Comunitat Valenciana, s'han d'adoptar les mesures encaminades a complir els objectius de qualitat establits en la taula 1 de l'annex II, i amb aquest fi han d'usar la millor tecnologia disponible de protecció contra sorolls i vibracions.  
3. En el supòsit en què la presència d'una infraestructura de transport ocasione una superació en més de 10 dB (A) dels límits fixats en la taula 1 de l'annex II avaluats pel procediment que reglamentàriament es determine, l'administració pública competent en l'ordenació del sector ha d'adoptar un pla de millora de qualitat acústica.  
4. Els plans han de determinar les accions prioritàries que s'han de realitzar per a millorar els índexs de qualitat acústica en el cas que se sobrepassen els valors de superació assenyalats en l'apartat 3. Aquests plans han d'incloure en tot cas les mesures necessàries per a no sobrepassar aquests nivells de superació en aquells àmbits rellevants que expressament així es delimiten en els mapes estratègics de soroll per l'especial sensibilitat acústica que presenten.  
5. A l'efecte d'aquesta llei es consideren infraestructures integrades en conurbacions aquells trams que discorren o són contigus amb el sòl classificat com a urbà, formen part de les xarxes metropolitanes o tenen com a funció distribuir el trànsit d'accés a aquestes o evitar el pas per un nucli urbà determinat mitjançant un traçat perimetral. En aquestes infraestructures, d'acord amb el que s'ha establit per als plans acústics de municipals en l'article 21 d'aquesta llei, ha de ser objecte específic del pla de millora de la qualitat acústica l'adopció de les mesures que permeten la progressiva reducció dels nivells de soroll, incloent-hi en el seu programa d'actuació aquelles que pertoquen al respecte entre les assenyalades en l'apartat 2 de l'article 23.  
En les infraestructures integrades en conurbacions, en el nivell de priorització i la tipificació de les mesures assenyalades en el paràgraf anterior han de ser congruents amb el que estableixen els plans acústics municipals en els casos en què escaiga formular-los. En tot cas, ha de ser igualment congruent la programació de l'execució efectiva d'aquestes mesures. Les administracions competents en les infraestructures indicades i els ajuntaments implicats poden subscriure els acords i convenis que pertoquen per a la implantació, el manteniment i la gestió d'aquestes per a assegurar la màxima eficàcia possible.  
A l'efecte d'aquesta llei no es consideren noves infraestructures les que s'executen o implanten en xarxes viàries urbanes ja existents, amb independència de la titularitat que tinguen. En aquests casos els objectius i criteris d'actuació, com també la tipificació de solucions que s'hi han d'utilitzar, han de ser els establits en aquest apartat.  
  
  
Secció tercera  
Ordenació del territori  
  
Article 42  
Es modifica el punt 7 de l'article 163 i s'afegeix una disposició transitòria onzena a la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, amb la redacció següent:  
  
  
«Article 163  
[?]  
7. El termini per a resoldre el procediment de resolució de l'adjudicació dels programes d'actuació integrada serà de vuit mesos.  
[?]  
  
Disposició transitòria onzena  
Aplicació del termini de caducitat dels documents  
d'abast als plans en tramitació  
  
Els òrgans promotors dels plans en què s'hagen emès documents de referència assimilats als documents d'abast en aplicació de la disposició transitòria primera, apartat segon d'aquesta llei, i els documents d'abast, tots dos emesos i no caducats a data 1 de gener de 2018 en relació amb un pla general o pla general estructural, poden sol·licitar, justificadament la pròrroga de la vigència d'aquests fins el 20 d'agost de 2019, sempre que abans del 20 d'agost de 2018 hagen emès l'anunci d'informació pública al Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.»  
  
Secció quarta  
Habitatge  
  
Article 43  
Es modifiquen l'apartat 3.r, del punt 2 de l'article 2 i l'apartat b del punt 1 de l'article 15 de la Llei 2/2017, de 3 de febrer, de la Generalitat, per la funció social de l'habitatge de la Comunitat Valenciana, que queden redactats de la manera següent:  
  
«Article 2. El dret a gaudir d'un habitatge assequible, digne i adequat  
[?]  
3.r Que la unitat de convivència no tinga, en el primer exercici d'aplicació de la llei, recursos superiors en referència a l'IPREM segons el que estableix el quadre següent:  
- 3 o més membres: 2 IPREM  
- 2 membres: 1,5 IPREM  
- 1 membre: 1 IPREM.  
Per als exercicis següents, com a resultat de l'avaluació de l'aplicació de la llei, s'han d'ampliar els límits referenciats a l'IPREM en un + 0,5 per a cadascuna de les tipologies de família anteriors, sempre que l'ampliació d'aquest límit no comprometa l'accés al dret a l'habitatge a unitats de convivència amb ingressos situats en els trams d'ingressos d'aplicació en l'exercici anterior.  
Dins de cada grup, la prioritat està determinada pel nombre més gran de les condicions particulars següents de la unitat de convivència:  
  
Dins de cada grup cal tenir en compte:  
- La discapacitat d'algun membre  
- Fills dependents  
- Tenir algun menor a càrrec seu  
- Haver patit violència de gènere  
- Tenir més de 60 anys  
- Haver sigut desnonat per impagament de la quota, per impagament del lloguer o per ser avalador d'un préstec hipotecari i no poder fer-li front.  
  
Article 15. Indicis de falta d'ús com a habitatge  
[?]  
b) Estiga desocupat de forma continuada durant un temps superior a dos anys, computats en cada cas des de l'últim dia d'efectiva habitació, des de l'atorgament de l'autorització d'ocupació corresponent o, per al cas dels habitatges que no han estat mai habitats, des que l'estat d'execució d'aquests permeta sol·licitar les autoritzacions legals per a l'ocupació efectiva; tot això llevat que hi haja un motiu que justifique la falta d'ocupació o la destinació a un ús diferent del residencial. A partir del segon any en vigor de la llei, aquest termini es redueix a un any.  
  
  
  
CAPÍTOL X  
Modificacions legislatives en matèries competència   
de la Conselleria de Transparència, Responsabilitat Social, Participació i Cooperació  
  
Secció única  
Incompatibilitats  
  
Article 44  
Es modifica l'article 7 de la Llei 8/2016, de 28 d'octubre, de la Generalitat, d'incompatibilitats i conflictes d'interessos de persones amb càrrecs públics no electes, que queda redactat com segueix:  
  
Article 7. Compatibilitat  
1. L'exercici del càrrec serà compatible amb les activitats privades següents, sempre que aquestes no comprometen la imparcialitat o independència del càrrec ni vagen en detriment de l'estricte compliment dels deures públics:  
a) La participació no lucrativa en seminaris, jornades o conferències organitzades per centres oficials destinats a la formació, sempre que no tinguen caràcter permanent i que la seua participació es dega a la condició de càrrec públic o a la seua especialitat professional.  
b) La participació no lucrativa en mitjans de comunicació i difusió audiovisuals o escrits.  
c) La producció i creació literària, artística, científica o tècnica i les publicacions derivades d'aquestes, sempre que no siguen conseqüència d'una relació laboral o de prestació de serveis o suposen minva en l'estricte compliment dels deures públics.  
d) Les derivades de la simple administració del seu patrimoni personal o familiar, amb les limitacions establides en l'article 4.  
e) L'exercici d'activitats i càrrecs en partits polítics, sempre que no perceben cap tipus de retribució per aquesta participació.  
f) La participació en entitats sense ànim de lucre, sempre que no perceben una retribució ni exercisquen càrrecs directius en aquestes i es complisca el deure d'abstenció de l'article 6.  
2. L'exercici de les funcions del càrrec de les persones afectades serà compatible amb les activitats públiques següents:  
a) L'exercici dels càrrecs que els corresponguen amb caràcter legal o institucional o per als quals siguen designades per la seua condició.  
b) La representació de l'administració de la Generalitat en els òrgans col·legiats i en els consells d'administració o òrgans de govern d'organismes o empreses amb capital públic o d'entitats o organismes de dret públic. Les persones incloses en l'àmbit d'aplicació d'aquesta llei no podran pertànyer a més de dos consells d'administració o òrgans de govern d'empreses o entitats, llevat que una norma ho establisca per raó del càrrec o ho autoritze de manera excepcional el Consell.  
  
c) La participació, en representació de l'administració de la Generalitat, com a membres d'institucions, organismes i empreses públiques de l'Estat.  
d) La col·laboració amb fundacions públiques.  
e) El compliment de missions temporals de representació en organitzacions o conferències nacionals i internacionals.  
3. Els membres del Consell podran compatibilitzar el seu càrrec amb la condició de parlamentari, sense que es tinga dret a cap retribució per aquesta condició, d'acord amb l'article 3.  
4. Les persones subjectes a aquesta llei tindran dret a la percepció de despeses de locomoció o dietes per les activitats compatibles, amb el límit de les quanties exceptuades de gravamen en la legislació estatal reguladora de l'IRPF.  
5. S'exceptua del que hi ha disposat en aquest article al personal de lliure designació, a qui serà aplicable el règim de compatibilitats que establisca la normativa aplicable als empleats públics.  
  
  
TÍTOL III  
Mesures d'organització administrativa i de reestructuració  
d'ens del sector públic instrumental de la Generalitat  
  
CAPÍTOL I  
Mesures organitzatives en l'àmbit d'ens del sector públic  
instrumental adscrits a la Presidència de la Generalitat  
  
Secció primera  
Modificació del règim jurídic de la Corporació  
Valenciana de Mitjans de Comunicació  
  
Article 45  
Es modifiquen els articles 13, 14, 15 i la disposició transitòria quarta, de la Llei 6/2016, de 15 de juliol, de la Generalitat, del servei públic de radiodifusió i televisió d'àmbit autonòmic, de titularitat de la Generalitat, que queden redactades com segueix:  
  
Article 13. Naturalesa i composició  
1. El Consell Rector és el màxim òrgan de govern i administració de la corporació.  
2. El Consell Rector de la corporació estarà compost per deu persones, entre elles la persona que ocupe la Presidència del Consell Rector, amb una representació equilibrada entre homes i dones, que s'elegiran d'acord amb la manera com es detalla en l'article següent.  
3. Les propostes per al nomenament de les persones que formen part del Consell Rector es realitzaran segons la distribució següent:  
  
a) Cinc persones elegides per les Corts a proposta dels grups parlamentaris.  
b) Una persona a proposta del Consell de la Ciutadania.  
c) Dues persones proposades pel Consell Audiovisual de la Comunitat Valenciana.  
d) Una persona a proposta de les organitzacions sindicals amb representació en els òrgans de representació del personal de la corporació i les societats que en depenguen.  
e) Una persona més elegida per les Corts per a ocupar la Presidència a proposta del Consell Audiovisual de la Comunitat Valenciana.  
4. Les persones proposades per a integrar el Consell Rector hauran de tenir la qualificació, l'experiència, els coneixements i els mèrits professionals rellevants per a desenvolupar aquesta labor. A aquest efectes, es presumeix que gaudeixen de la qualificació, els coneixements, l'experiència i els mèrits suficients els que acrediten haver exercit, durant un termini no inferior a deu anys, funcions en òrgans d'administració, alta direcció, control o assessorament en entitats públiques o privades relacionades amb l'àmbit de la comunicació, la gestió pública o el sector instrumental de la Generalitat; o tinguen rellevants mèrits en l'àmbit de la comunicació o la cultura, tant en la seua activitat professional com en la seua dimensió docent o investigadora.  
Les propostes de candidatures hauran d'acompanyar-se de currículum en què s'acredite els mèrits requerits per a complir amb la qualificació, l'experiència i els coneixements indicats, com també declaració responsable expressa, subjecta a comprovació per part de la comissió mateixa a través dels serveis jurídics de les Corts, de no concórrer en incompatibilitat per al càrrec.  
  
Article 14. Elecció, nomenament i mandat  
1. Les persones proposades pel Consell de la Ciutadania, pel Consell Audiovisual de la Comunitat Valenciana i pel personal de la corporació en els termes de l'apartat 3.d de l'article 13, amb caràcter previ al seu nomenament per decret del president del Consell, hauran de comparéixer en audiència pública davant la comissió de les Corts competent en la forma que aquesta determine a fi que la comissió puga informar-se de la seua idoneïtat i no concurrència d'incompatibilitat per a l'exercici del càrrec.  
2. Per a l'elecció de les persones que corresponga proposar a les Corts, els grups parlamentaris, amb la firma de dos grups parlamentaris com a mínim, presentaran les candidatures de les persones que consideren oportunes davant la comissió parlamentària competent, que determinarà les compareixences que considere oportunes, les valorarà i elegirà les cinc persones proposades que eleva al Ple de les Corts, tenint en compte el principi d'equilibri de gènere.  
El Ple de les Corts elegirà en una primera votació, per majoria de dos terços, cadascuna de les cinc persones proposades.  
Si alguna de les persones proposades no obté la majoria necessària en primera votació del Ple, es procedirà a una segona votació, en distinta sessió plenària que s'ha de realitzar dins el mes següent a la primera, en què només es requerirà una majoria de tres quints dels vots favorables per a cada persona proposada.  
En el cas que alguna de les persones proposades no obtinga aquesta última majoria, s'iniciarà, de nou, per a aquests candidats el procediment de proposta de la comissió previst en els dos primers paràgrafs d'aquest apartat, al qual es podran presentar les mateixes persones o altres, i serà suficient des del principi en aquest segon procediment una majoria de tres quints.  
3. El nomenament formal dels consellers i de les conselleres del Consell Rector i el del seu president o presidenta es realitzarà per decret del president del Consell, d'acord amb la proposta realitzada per les Corts, després de complir-se els tràmits previstos en els punts precedents. El seu nomenament serà publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
4. Quan es done la circumstància que alguna de les persones nomenades no s'incorpore a la seua condició de conseller o consellera o es produeix vacant sobrevinguda per qualsevol de les circumstàncies previstes en els subapartats a, c, d i e de l'apartat primer de l'article 18, es cobrirà la vacant corresponent d'acord amb el sistema d'elecció i nomenament previst en els apartats precedents, exclusivament per al període que reste de mandat. El nomenament de nous consellers o conselleres, en el supòsit previst en el subapartat b de l'apartat primer de l'article 18, implicarà la declaració de cessament dels consellers o conselleres ixents, la qual cosa es farà constar en la seua publicació.  
5. No podran ser elegits com a membres del Consell Rector de la corporació, ni com a directors, directores, administradors o administradores de les seues societats, els cessats en els supòsits previstos en l'article 18 d'aquesta llei, a excepció dels previstos en les lletres a i b de l'apartat primer de l'article mencionat, els quals podran concórrer a l'elecció una única vegada.  
6. El mandat dels consellers o conselleres serà per un període de sis anys comptats des del nomenament. Esgotat el mandat, els consellers o conselleres ixents continuaran en les seues funcions fins al nomenament dels nous consellers o conselleres.  
7. El Consell Rector renovarà parcialment cada tres anys cinc i quatre consellers o conselleres, i aquesta última renovació se simultaniejarà amb la renovació de la Presidència.  
  
Article 15. Estatut personal  
1. La persona titular de la Presidència del Consell Rector tindrà dedicació exclusiva, la retribució i categoria seues seran les corresponents a les secretaries autonòmiques de la Generalitat i estarà subjecta al règim d'incompatibilitats establit en l'apartat 4 d'aquest article.  
  
2. La persona titular de la Presidència del Consell Rector serà la comptedant a l'efecte de la normativa comptable.  
3. La resta de membres del Consell Rector percebran les indemnitzacions que corresponguen d'acord amb el que preveja el reglament orgànic. Aquestes indemnitzacions, o qualsevol altre concepte que perceben en l'exercici de les seues funcions com a membres del Consell Rector, hauran de ser de caràcter públic.  
4. La condició de membre del Consell Rector és incompatible amb qualsevol vinculació directa o indirecta, a través de persones vinculades o familiars de primer grau de consanguinitat i matrimoni o relació anàloga, a empreses audiovisuals, publicitàries, de gravació de programes filmats, gravats en magnetoscopi o radiofònic; a cases discogràfiques, de serveis de la societat de la informació o a qualsevol tipus d'entitats relacionades amb el subministrament o dotació de material o programes a la corporació i les seues respectives societats. Així mateix, aquesta condició serà incompatible amb la de ser membre de qualsevol òrgan d'administració o gestió empresarial d'altres mitjans privats o públics de comunicació social, com també del Consell de l'Audiovisual, del Consell de la Ciutadania i del Consell d'Informatius.  
  
Si un membre del Consell Rector es troba en algun dels supòsits d'incompatibilitat especificats per aquest article, disposa de tres mesos per a adequar la seua situació al que estableix la llei, període durant el qual no podrà integrar-se en el Consell ni prendre part en les seues decisions i activitats.  
Transcorregut aquest termini sense expressar formalment l'opció per incorporar-se o mantenir-se en el Consell acreditant de manera fefaent el cessament en les circumstàncies constitutives de la incompatibilitat, s'entendrà que renúncia a formar part del Consell Rector.  
Igualment, la condició de membre del Consell Rector és incompatible de ser membre de les Corts o del Consell, com també amb l'exercici de qualsevol càrrec d'elecció o designació polítiques i amb l'exercici de funcions d'alta direcció en partits polítics.  
5. En l'exercici de les seues funcions, els consellers i conselleres actuaran amb absoluta independència i transparència sense que puguen rebre instruccions, directrius o qualsevol classe d'indicació imperativa de cap administració o altres institucions o entitats, excepte el que hi ha disposat en la legislació per a situacions d'emergència i per a períodes electorals.  
6. Els membres del Consell Rector exerciran el càrrec amb subjecció als deures de diligent administració, fidelitat, lleialtat, secret i responsabilitat establits en la legislació pública i mercantil. Així mateix, ajustaran la seua actuació als principis de legalitat, objectivitat i bon govern i la defensa dels valors constitucionals i estatutaris.  
  
  
  
  
  
  
Disposició transitòria quarta  
Proposta d'una persona al Consell Rector  
 pel personal de la corporació  
  
Malgrat el que hi ha disposat en l'article 13.3.d d'aquesta llei, fins que no es conforme la plantilla de la corporació i les societats que en depenguen i no estiguen constituïts els òrgans de representació del personal de la corporació i les seues societats, seran els sindicats que tinguen una representació mínima del 10 per cent de delegats en el conjunt del sector públic de la Generalitat els que hauran de fer, en el termini de màxim de dos mesos des de l'entrada en vigor de la llei, la proposta de la persona que ha de formar part amb caràcter transitori del Consell Rector de la corporació.  
Dins dels dos mesos següents a la constitució dels òrgans de representació del personal de la corporació i les societats que en depenguen, caldrà fer la proposta que correspon a aquells, segons l'apartat 3.d de l'article 13. La persona nomenada d'acord amb el procediment previst en l'article 14 de la llei substituirà, des del seu nomenament, a qui haguera sigut nomenat amb caràcter transitori d'acord amb l'apartat precedent.  
  
  
Secció segona  
Modificació del règim jurídic de l'Agència Valenciana  
de Seguretat i Resposta a les Emergències  
  
Article 46  
Es modifica l'article 5 de la Llei 4/2017, de 3 de febrer, de la Generalitat, per la qual es crea l'Agència Valenciana de Seguretat i Resposta a les Emergències, que queda redactat de la manera següent:  
  
«Article 5. Òrgans  
1. Són òrgans directius de l'AVSRE:  
a) El Consell de Direcció de l'AVSRE.  
b) La direcció de l'AVSRE.  
2. Són òrgans de participació adscrits a l'AVSRE:  
a) La Comissió de Protecció Civil i les Emergències de la Comunitat Valenciana  
b) La Taula Social de la Protecció Civil i les Emergències de la Comunitat Valenciana  
c) La Comissió de Coordinació dels Serveis de Prevenció, Extinció d'Incendis i Salvament de la Comunitat Valenciana  
d) L'Observatori de la Seguretat de la Comunitat Valenciana, creat i regulat per la seua pròpia normativa específica, en matèria de coordinació de policia local  
e) La Comissió de Coordinació de Policies Locals de la Comunitat Valenciana  
f) Qualsevol altre que es cree amb aquesta naturalesa, tant mitjançant una norma legal com reglamentària.  
3. Són òrgans adscrits a l'AVSRE:  
a) L'Institut Valencià de Seguretat i Resposta a les Emergències (IVASPE)  
b) El Gabinet Tècnic de Coordinació de Policies Locals de la Comunitat Valenciana  
c) El Centre de Coordinació d'Emergències de la Comunitat Valenciana  
d) El Servei de Bombers Forestals  
e) L'Oficina Única Postemergència.  
  
  
  
CAPÍTOL II  
Mesures organitzatives en la Vicepresidència  
 i Conselleria d'Igualtat i Polítiques Inclusives  
  
Secció única  
Modificació de la denominació de les oficines d'atenció a persones  
migrades (OAPMI), que passen a denominar-se oficines  
d'atenció a persones migrades (PANGEA)  
  
Article 47  
Es modifica la disposició addicional primera de la Llei 13/2016, de 29 de desembre, de 2016, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera i d'organització de la Generalitat per a l'exercici 2017, que queda redactada de la manera següent:  
  
«Disposició addicional primera  
De la modificació de la denominació de les oficines d'atenció a persones migrades (OAPMI), que passen a denominar-se oficines d'atenció a persones migrades (PANGEA)  
  
Amb efecte d'1 de gener de 2018, les agències de mediació per a la integració i la convivència social (AMICS), creades per la Llei 15/2008, de 5 de desembre, de la Generalitat, d'integració de les persones immigrants de la Comunitat Valenciana, i desenvolupades pel Decret 93/2009, de 10 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 15/2008, de 5 de desembre de la Generalitat, d'integració de les persones immigrants de la Comunitat Valenciana, modificada la seua denominació mitjançant la disposició addicional primera de la Llei 13/2016, de 29 de desembre, de 2016, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera i d'organització de la Generalitat per a l'exercici 2017 per la d'oficines d'atenció a persones migrades (OAPMI), passen a denominar-se oficines d'atenció a persones migrades (PANGEA).»  
  
  
CAPÍTOL III  
Mesures organitzatives en ens del sector públic instrumental   
adscrits a la Conselleria d'Hisenda i Model Econòmic  
  
Secció única  
Modificació del règim jurídic   
de l'Institut Valencià de Finances (IVF)  
  
Article 48. Integració en la Generalitat Valenciana de les funcions i competències en matèria de política financera i tresor, certificació i signatura electrònica desenvolupades per l'Institut Valencià de Finances (IVF)  
1. Des de l'entrada en vigor d'aquesta llei, les competències i les funcions que fins a aquesta data ha desenvolupat l'Institut Valencià de Finances (IVF) que a continuació es relacionen deixaran de ser competència seua:  
a) En matèria de política financera i tresor:  
i) Controlar, coordinar i canalitzar l'oferta de crèdit públic de la Generalitat.  
ii. Concedir avals i altres caucions a favor del sector públic instrumental de la Generalitat, o de qualsevol altra entitat de caràcter públic.  
  
iii. Prestar avals, caucions o altres garanties a projectes d'obres i serveis públics  
iv. Efectuar la gestió, la coordinació i el seguiment de l'endeutament de la Generalitat i del seu sector públic instrumental, incloses les diferents fórmules de finançament extrapressupostari que siguen susceptibles d'originar obligacions econòmiques, i la negociació amb entitats financeres de les condicions dels contractes relatius a operacions de finançament i de productes derivats. Potenciar els mercats primaris i facilitar la liquiditat, en els mercats secundaris, dels títols emesos.  
  
v) Col·laborar i assistir en les operacions de crèdit de les entitats locals, prèvia petició d'aquestes entitats.  
vi. Realitzar la inspecció, el control i la supervisió del compliment dels compromisos assumits per les entitats de qualsevol naturalesa que hagen resultat beneficiàries de qualsevol instrument financer establit per la Generalitat, alguna de les entitats dependents o l'Institut Valencià de Finances (IVF), quan hi concórreguen circumstàncies especials que així ho aconsellen, a instàncies del Consell.  
vii. Exercir el control, la inspecció i la disciplina de les entitats financeres, la supervisió prudencial de les quals siga competència de la Generalitat, en els termes que dispose la legislació bàsica estatal.  
viii. Exercir les competències assignades a la Generalitat en matèria de mercat de valors.  
ix. Tramitar i gestionar els avals o altres garanties que preste la Generalitat.  
x) Acordar convenis de finançament o de col·laboració financera, així com qualsevol altre instrument de naturalesa jurídica, econòmica o financera amb altres institucions financeres, públiques i privades, tant d'àmbit nacional com internacional, dins de l'àmbit de les seues competències.  
xi. Prestar assessorament en matèria financera a institucions públiques o privades, així com emetre informes per al Consell o per a la Generalitat o el sector públic, a instàncies d'aquests o per iniciativa pròpia.  
xii. Ostentar la representació de la Generalitat en les matèries d'índole financera que la llei o que el Consell li encomane.  
xiii. Prestar els serveis de tresoreria de la Generalitat o del seu sector públic, que se li atribuïsquen.  
b) En matèria de certificació i signatura electrònica:  
i) Desenvolupar totes les activitats relacionades amb la identificació electrònica i la signatura electrònica i la seguretat en les comunicacions electròniques, informàtiques i telemàtiques.  
ii. Exercir les competències i les funcions atribuïdes a l'Autoritat de Certificació de la Comunitat Valenciana i prestar els serveis de certificació electrònica, com a prestador de serveis de certificació, d'acord amb la declaració de pràctiques de certificació a persones o a entitats públiques o privades, nacionals i estrangeres.  
iii. Actuar com a tercer de confiança per a dotar de seguretat les transaccions telemàtiques (gestió documental, custòdia electrònica, registre de representació electrònica).  
iv. Exercir les competències de segellament de temps i font d'hora fiable.  
v) Prestar serveis d'assessorament i consultoria en matèria d'aplicacions i desenvolupaments amb signatura electrònica i seguretat de la informació i les comunicacions.  
vi. Assessorar i col·laborar per a l'explotació, amb criteri de rendibilitat, tant social com econòmica, dels béns incorporals de naturalesa tecnològica adscrits a les conselleries i els ens del sector públic de la Generalitat. Aquest assessorament i col·laboració s'instrumentarà mitjançant acords amb aquestes conselleries i ens, on es fixaran els termes i les condicions.  
c) En altres matèries:  
vii. La coordinació institucional en matèries relacionades amb el finançament davant d'òrgans de l'administració europea, central i autonòmica en l'àmbit de les seues competències.  
2. Les competències i les funcions recollides en l'apartat 1 anterior, les assumirà la conselleria amb competències en matèria d'hisenda, des de l'entrada en vigor d'aquesta regulació.  
3. Els llocs de treball les funcions dels quals, segons la relació de llocs de treball de l'IVF, deixen de ser competència seua s'integraran en els òrgans superiors o directius de la conselleria amb competències en matèria d'hisenda que assumisca aquestes funcions. En tot cas, s'haurà de respectar l'antiguitat del personal i els drets i obligacions laborals reconeguts com a empleats públics.  
  
4. Els actius que en l'actualitat ostenta l'Institut Valencià de Finances (IVF) vinculats amb operacions financeres amb la Generalitat, amb el seu sector públic instrumental, així com amb les institucions firals de la Comunitat Valenciana, podran transmetre's a la Generalitat. Per a això, es transmetrà a la Generalitat un volum equivalent de passius financers, amb l'aprovació prèvia pel Consell.  
A aquest efecte, es realitzaran els actes i els tràmits que resulten necessaris perquè així conste en la comptabilitat d'ambdues entitats.  
L'Institut Valencià de Finances (IVF) continuarà sent el titular d'aquells actius i passius que deriven d'operacions amb el sector privat i, en particular, d'aquells actius de caràcter mobiliari i immobiliari adquirits com a conseqüència de processos de recuperació de deutes contrets amb l'Institut Valencià de Finances (IVF) en l'exercici de la seua activitat creditícia que, com a tals, no es van incorporar al patrimoni de la Generalitat, d'acord amb el que disposa l'article 171 de la Llei 5/2013.  
  
Article 49  
Es modifica l'article 171 de la Llei 5/2013, de 23 de desembre, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera, i d'organització de la Generalitat, que queda redactat de la manera següent:  
  
«Article 171. Règim jurídic de l'Institut Valencià de Finances (IVF)  
El règim jurídic de l'Institut Valencià de Finances (IVF) serà el següent:  
I. Naturalesa i principis generals  
1. L'Institut Valencià de Finances (IVF), creat mitjançant la disposició addicional vuitena de la Llei 7/1990, de 28 de desembre, de pressupostos de la Generalitat per a l'exercici 1991, és una entitat pública empresarial de les previstes en l'article 2.3.a.2 de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, de la Generalitat, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions.  
2. L'Institut Valencià de Finances (IVF) és el principal instrument de la política financera de la Generalitat Valenciana, entesa aquesta com a suport als sectors productius de la Comunitat Valenciana. L'activitat principal és la prestació en règim de mercat dels serveis financers que s'integren en l'objecte. A aquest efecte gaudirà de plena independència funcional de la Generalitat.  
L'Institut Valencià de Finances (IVF) no podrà captar directament fons del públic en forma de dipòsit, préstec o altres anàlogues que tinguen aparellades l'obligació de la seua restitució.  
3. En la condició de principal instrument de la política financera de la Generalitat, l'Institut Valencià de Finances (IVF) tindrà la consideració d'entitat col·laboradora de la Generalitat i actuarà en el seu nom i per compte de l'òrgan que corresponga dins de la seua estructura organitzativa per a la gestió, el lliurament i la distribució dels fons que, conforme a la llei de pressupostos de la Generalitat de cada exercici, es prevegen amb la finalitat de dur a terme accions de promoció i suport de pimes, autònoms i emprenedors en sectors productius de la Comunitat Valenciana.  
Quan actue exercint aquesta funció, les comeses específiques i el conjunt d'obligacions que assumirà l'Institut Valencià de Finances (IVF) es reflectiran en el conveni escaient que s'haurà de formalitzar a aquest efecte entre aquest i l'òrgan competent de la Generalitat Valenciana.  
4. El finançament majoritari provindrà dels ingressos comercials que obtinga pel desenvolupament de l'activitat i s'entendran com a tals els ingressos, siga quina siga la naturalesa, obtinguts com a contrapartida de les prestacions de serveis que realitze o preste.  
5. L'Institut Valencià de Finances (IVF), com a entitat pública empresarial de la Generalitat Valenciana, subjectarà l'actuació als principis de legalitat, servei a l'interès general, transparència, imparcialitat, economia, eficàcia, eficiència, austeritat, estabilitat pressupostària, sostenibilitat financera i millora contínua del servei al ciutadà.  
  
Igualment, l'Institut Valencià de Finances (IVF) haurà d'observar un comportament socialment responsable, capaç de conciliar les demandes socials amb un desenvolupament sostenible, basat en el respecte al medi ambient, l'atenció al ciutadà, la igualtat d'oportunitats, la cohesió i la integració social i la igualtat de gènere.  
En aquest sentit, l'actuació de l'Institut Valencià de Finances (IVF) en matèria creditícia incentivarà l'adopció per part de les empreses de criteris de sostenibilitat, tant econòmica com social o mediambiental.  
  
Així mateix, l'Institut Valencià de Finances (IVF) subjectarà l'actuació als valors, els principis generals i les normes de conducta establits en el Codi de bon govern de la Generalitat.  
6. En l'exercici de les seues funcions, l'Institut Valencià de Finances (IVF), en la condició d'intermediari financer, es regirà per criteris de mercat i, per tant, haurà de gestionar-se amb principis d'autosuficiència financera i viabilitat econòmica sense perjudici que, en l'àmbit de les seues competències i d'acord amb els objectius de la política econòmica, la Generalitat, a través de les diferents conselleries, puga bonificar les quotes d'interès que es deriven dels préstecs atorgats per l'Institut Valencià de Finances (IVF).  
  
II. Règim jurídic  
1. L'Institut Valencià de Finances (IVF) té personalitat jurídica pròpia i plena capacitat d'obrar per al compliment de les seues finalitats, i queda adscrit a la conselleria competent en matèria de política financera.  
2. L'Institut Valencià de Finances (IVF) es regeix pel que estableix aquesta llei, pel seu reglament d'organització i funcionament i per les normes de dret privat.  
3. No obstant això, li serà aplicable:  
(i) La Llei 1/2015, de 6 de febrer, de la Generalitat, d'hisenda pública, sector públic instrumental i subvencions de la Generalitat; i  
(ii) Les lleis anuals de pressupostos de la Generalitat en què resulte aplicable.  
4. La llei de pressupostos de la Generalitat per a cada exercici determinarà el límit màxim dels avals que prestarà i del volum d'endeutament viu de l'Institut Valencià de Finances (IVF).  
5. En matèria de contractació, resultarà d'aplicació el que preveu la legislació de contractes del sector públic per a les entitats públiques empresarials.  
6. L'Institut Valencià de Finances (IVF) disposa de patrimoni i tresoreria pròpia i actua per al compliment de les funcions amb plena autonomia orgànica, financera, patrimonial, funcional i de gestió respecte de la Generalitat Valenciana. L'Institut Valencià de Finances (IVF) pot, amb plena independència i sense altres autoritzacions que les dels seus òrgans de govern, adquirir, posseir, reivindicar, permutar, gravar o alienar tot tipus de béns, concertar crèdits, realitzar contractes i convenis, així com obligar-se, interposar recursos i executar les accions establides per la llei.  
7. En les actuacions d'adquisició i d'alienació del patrimoni s'haurà de respectar els principis de publicitat, transparència, concurrència i objectivitat.  
8. Els actius de caràcter mobiliari i immobiliari, adquirits com a conseqüència de processos de recuperació de deutes contrets amb l'Institut Valencià de Finances (IVF) en l'exercici de la seua activitat creditícia s'integraran en el patrimoni propi de l'Institut Valencià de Finances (IVF) i es regiran quant a utilització i alienació pel que es disposa en aquest article i en virtut del reglament específic que regule el procediment.  
  
III. Finalitats i funcions  
1. L'Institut Valencià de Finances (IVF) desenvoluparà l'activitat com a intermediari financer preferentment respecte del sector privat. En aquest sentit, dirigirà l'activitat principalment cap als sectors productius de la Comunitat Valenciana, pimes i emprenedors i podrà atorgar qualsevol tipus de finançament a favor d'autònoms, professionals i persones jurídiques privades, sempre que aquest finançament es destine a qualsevol finalitat lícita i a qualsevol àmbit sectorial, amb l'excepció del sector de la promoció immobiliària, que no pot ser finançat per l'Institut Valencià de Finances (IVF), llevat que es tracte d'habitatge protegit.  
  
2. Serà condició perquè l'Institut Valencià de Finances (IVF) atorgue qualsevol tipus de finançament que aquesta estiga vinculada a l'exercici d'activitats productives i de serveis que es desenvoluparan en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, o respecte d'empreses que tinguen el domicili social efectiu o la part més significativa de l'activitat a la Comunitat Valenciana.  
3. Dins del finançament al sector privat, l'Institut Valencià de Finances (IVF) podrà finançar determinades operacions corporatives tals com (i) l'adquisició de participacions socials per part de persones físiques dins d'una empresa familiar, (ii) les aportacions socials de socis de societats cooperatives, (iii) o unes altres de naturalesa anàloga, dins dels límits establerts en la normativa que els siga aplicable.  
  
4. Excepcionalment l'Institut Valencià de Finances (IVF) també podrà actuar com a intermediari financer per al sector públic, amb idèntica subjecció als principis de mercat que regeixen per a tota la seua activitat. A aquest efecte anualment l'òrgan de govern competent de l'Institut Valencià de Finances (IVF) determinarà el percentatge màxim de recursos susceptible de ser destinat al finançament del sector públic.  
5. En concret, per al compliment d'aquestes finalitats l'Institut Valencià de Finances (IVF) desenvoluparà les següents funcions:  
a) Concedir crèdits, préstecs, avals i altres caucions a favor de les empreses i les entitats de naturalesa privada, col·laborar, prestar suports financers i participar en el capital i en els òrgans de govern, tant en nom propi com en representació de la Generalitat, de societats que faciliten el finançament o la promoció d'empreses no financeres, així com efectuar aportacions i gestionar fons de capital de risc constituïts amb la mateixa finalitat seguint les directrius generals de la política creditícia establides per la conselleria competent en matèria d'economia.  
  
b) Qualssevol altres que li atribuïsquen les lleis o que li encomane el Consell de la Generalitat en l'àmbit de les seues competències.  
c) Excepcionalment podrà:  
i) Finançar projectes d'obres i serveis públics. En aquest sentit, en podran ser beneficiàries aquelles empreses, organismes i entitats de qualsevol tipus o naturalesa que, directament o indirectament, de manera majoritària, estiguen finançades o participades per l'administració pública, o que els seus actes estiguen subjectes directament o indirectament al poder de decisió d'aquesta.  
ii. Concedir crèdits i préstecs, a favor del sector públic instrumental de la Generalitat o de qualsevol altra entitat de caràcter públic.  
6. Totes les activitats que constitueixen l'objecte de l'Institut Valencià de Finances (IVF) les podrà desenvolupar aquest, totalment o parcialment, de forma indirecta, a través de participacions en altres entitats d'objecte idèntic o anàleg.  
En tal sentit, podrà utilitzar tot tipus d'instruments de dret públic i privat i signar convenis de col·laboració, concerts i protocols d'actuació amb l'administració pública i amb qualsevol ens o institució pública o privada, així com constituir societats mercantils i fons i, en general, participar en qualsevol tipus d'entitat i autoritzar les entitats filials perquè realitzen aquestes operacions de qualsevol tipus. Així mateix, podrà adquirir participacions en altres societats mercantils i entitats financeres, siguen públiques o privades.  
  
IV. Òrgans de govern  
Els òrgans de govern de l'Institut Valencià de Finances (IVF) són el Consell General i la Direcció General.  
  
V. Recursos econòmics  
1. Els recursos econòmics de l'Institut Valencià de Finances (IVF) estan constituïts per:  
a) La dotació inicial de l'Institut Valencià de Finances (IVF) més els increments que en el seu fons social es produïsquen.  
b) Les consignacions previstes en els pressupostos de la Generalitat.  
  
c) Les rendes i els productes que generen els béns i els drets que integren el patrimoni de l'Institut Valencià de Finances (IVF).  
d) Els ingressos procedents dels serveis prestats per l'Institut Valencià de Finances (IVF).  
e) Els actius de caràcter mobiliari i immobiliari, adquirits com a conseqüència de processos de recuperació de deutes contrets amb l'Institut Valencià de Finances (IVF) en l'exercici de la seua activitat creditícia.  
f) Les comissions reportades per la prestació d'avals de l'Institut Valencià de Finances (IVF).  
g) Les taxes i els preus públics que s'hi puguen establir.  
h) Les subvencions o les aportacions voluntàries d'entitats i d'institucions, tant públiques com privades, o de particulars.  
i) Les aportacions d'altres institucions financeres, públiques o privades, que s'establisquen d'acord amb les lleis o per mitjà de convenis de finançament o de col·laboració financera amb l'Institut Valencià de Finances (IVF).  
j) Les emissions de valors de renda fixa o altres operacions d'endeutament i els recursos derivats de la gestió integral dels seus actius i passius. Així mateix, els provinents d'altres operacions financeres diferents de les assenyalades anteriorment que concorden amb la finalitat de l'Institut Valencià de Finances (IVF).  
k) Els dipòsits que constituïsquen en l'Institut Valencià de Finances (IVF) altres institucions públiques o intermediaris financers.  
l) Qualssevol altres recursos, diferents dels enunciats, que estiguen previstos en l'ordenament jurídic.  
  
VI. Règim del personal  
El personal de l'Institut Valencià de Finances (IVF) es regirà pel dret laboral i, a més, per les previsions del Reial decret legislatiu 5/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de l'Estatut Bàsic de l'Empleat Públic i de la legislació de la funció pública valenciana així com pel règim aplicable al personal de les entitats públiques empresarials que els siguen aplicables.  
  
VII. Deure de secret  
Les persones integrants dels òrgans de govern i el personal de l'Institut Valencià de Finances (IVF) han de guardar secret, fins i tot després de cessar en les seues funcions, de totes les informacions de naturalesa reservada que tinguen coneixement en l'exercici dels càrrecs o les funcions. La infracció d'aquest deure determinarà les responsabilitats previstes en les lleis.  
  
VIII. Incompatibilitats  
1. Sense perjudici del que es disposa en la normativa en matèria d'incompatibilitats, no poden formar part del Consell General de l'Institut Valencià de Finances (IVF) les persones que ostenten el càrrec de conselleria, administració, direcció, gerència, assessoria o assimilats i el personal en actiu d'entitats financeres privades o, en general, de qualsevol persona jurídica que estiga relacionada amb les competències i les funcions de l'institut.  
2. Així mateix, l'exercici del càrrec de la direcció general requereix dedicació exclusiva i és incompatible amb qualsevol activitat retribuïda, tant de caràcter públic com privat, excepte l'administració del seu patrimoni.  
  
IX. Garantia  
Els deutes i les obligacions que l'Institut Valencià de Finances (IVF) contraga davant de tercers per a la captació de fons, així com la resta de les obligacions patrimonials contretes en l'exercici de les seues funcions, gaudiran de la garantia personal de la Generalitat. Aquesta garantia té el caràcter d'explícita, irrevocable, incondicional, solidària i directa. Per tant, si l'institut incompleix les responsabilitats pecuniàries que per tots els conceptes porten causa d'aquestes obligacions, aquestes seran directament exigibles a la Generalitat».  
  
  
  
CAPÍTOL IV  
Mesures organitzatives en ens del sector públic   
instrumental adscrits a la Conselleria d'Educació,   
Investigació, Cultura i Esport  
  
Secció primera  
Pròrroga del mandat d'extinció de Construccions  
i Infraestructures Educatives de la Generalitat  
Valenciana, SA (CIEGSA)  
  
Article 50  
Es modifica l'article 29 de la Llei 1/2013, de 21 de maig, de la Generalitat, de mesures de reestructuració i racionalització del sector públic empresarial i fundacional de la Generalitat, que queda redactat de la manera següent:  
  
«Article 29. Construccions i Infraestructures Educatives de la Generalitat Valenciana, SA (CIEGSA)  
En atenció a les obligacions contractuals existents l'extinció de la mercantil Construccions i Infraestructures Educatives de la Generalitat Valenciana, SA, per qualsevol de les formes previstes en la legislació sobre societats mercantils i modificacions estructurals d'aquestes societats, haurà de dur-se a terme com a màxim fins al 31 de desembre de 2020. No obstant això, de manera transitòria la mercantil mencionada assumirà els encàrrecs de gestió que, per necessitats expressament justificades en el respectiu expedient, realitze la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport quant a la instal·lació i conservació de les aules prefabricades d'escolarització provisional i l'adequació i actualització normatives de projectes constructius ja contractats per CIEGSA a petició de l'administració.  
  
  
Secció segona  
Creació de l'Institut Valencià de Conservació,  
Restauració i Investigació  
  
Article 51. Creació de l'Institut Valencià de Conservació, Restauració i Investigació per escissió de CulturArts  
1. Es crea, per escissió de CulturArts Generalitat, entitat creada en virtut de l'article 11 del Decret llei 7/2012, de 19 d'octubre, del Consell, de mesures de reestructuració i racionalització del sector públic empresarial i fundacional de la Generalitat, l'entitat de dret públic Institut Valencià de Conservació, Restauració i Investigació (IVCR+I), de les que preveu l'article 2.3.a.3 de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions, que queda adscrita a la conselleria competent en matèria de cultura, a través de l'òrgan competent en matèria de patrimoni cultural, amb personalitat jurídica pròpia, autonomia funcional i de gestió i plena capacitat d'actuar per organitzar i exercir les funcions que se li atribueixen.  
  
2. Les funcions que assumeix l'Institut Valencià de Conservació, Restauració i Investigació (IVCR+I) són les següents:  
a) En l'àmbit de la investigació, l'institut s'inclou en la Xarxa del Ministeri d'Educació, Cultura i Esport d'Instituts d'Espanya i en la Xarxa d'instituts iberoamericans, i els seus membres doctors podran presentar-se a projectes d'R+D, R+D+I i a projectes europeus com a centre d'investigació reconegut, així com a totes les oportunitats d'investigació que presenten els diferents ministeris espanyols, europeus o internacionals. Podran subscriure tots els documents necessaris per a això amb una delegació prèvia de l'òrgan competent en matèria de patrimoni cultural de la Generalitat.  
b) La gestió dels projectes de recerca i cooperació subvencionats per entitats nacionals o supranacionals. A aquests efectes, l'institut pot actuar per delegació del representant legal de l'òrgan competent en matèria de patrimoni cultural de la Generalitat en la tramitació dels projectes.  
  
c) La custòdia i dipòsit de béns mobles i del patrimoni integrants del patrimoni cultural amb fins conservatius, científics o divulgatius, d'acord amb les normes de dipòsit establides per l'òrgan competent.  
  
d) L'estudi, la investigació i la difusió de les teories, els mètodes i les tècniques que s'apliquen a la conservació i la restauració de béns culturals, així com la unificació de criteris tècnics aplicables als béns culturals.  
e) Com a part rellevant del patrimoni cultural valencià, els béns d'interès cultural i especialment els declarats patrimoni mundial, en les diverses categories de mobles, immobles o immaterials (art rupestre, Misteri d'Elx, Tribunal de les Aigües, la Llotja, etc.) seran objecte d'especial atenció per l'institut en matèria de conservació i investigació, d'acord amb les lleis de patrimoni cultural autonòmiques i estatals, i amb els tractats internacionals sancionats pel govern espanyol.  
  
f) La realització de treballs in situ, a causa de l'especificitat, tendents a la recuperació, la conservació i la investigació del patrimoni arqueològic i paleontològic, derivada del caràcter dispers dels jaciments, de la naturalesa de les pintures murals, dins dels límits que estableix la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, de patrimoni cultural valencià, i les normes de l'òrgan competent en la matèria.  
  
La nova entitat podrà actuar com a mitjà propi de la Generalitat en l'exercici de les funcions de la conselleria competent en matèria de cultura, a través de l'òrgan competent en matèria de patrimoni cultural. Tota menció a CulturArts Generalitat que figure en l'ordenament jurídic, els plans i els programes haurà d'entendre's realitzada a l'Institut Valencià de Conservació, Restauració i Investigació en relació amb les funcions assumides per la nova entitat.  
3. La nova entitat es regirà pel que preveu aquest article i les disposicions que el despleguen; en particular, pel seu reglament de funcionament que n'establirà les funcions, l'estructura organitzativa, els òrgans de govern, la composició i les atribucions, per la Llei 1/2015, de 6 de febrer, de la Generalitat, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions, per les normes de dret privat que siguen aplicables i per la resta de l'ordenament jurídic.  
4. L'entitat podrà comptar amb personal funcionari i laboral en els termes que preveu la legislació de funció pública. Els llocs de treball de CulturArts que tinguen atribuïdes les funcions referides seran adscrits a la nova entitat i al personal que els ocupe se'ls aplicarà l'article 44 de l'ET en matèria de successió d'empreses.  
5. Els recursos econòmics de la nova entitat es determinaran en les lleis de pressupostos de la Generalitat Valenciana. Els béns i els drets integrants del patrimoni de CulturArts, així com els de la Generalitat que tinga adscrits i vinculats a l'exercici de les funcions de la nova entitat, s'incorporaran, en les mateixes condicions que tenien prèviament, a l'Institut Valencià de Conservació, Restauració i Investigació, mitjançant acord entre ambdues parts o mitjançant resolucions respectives que disposen l'alta i la baixa en la secció o en l'inventari de béns corresponent.  
  
  
CAPÍTOL V  
Mesures organitzatives en ens del sector públic  
instrumental adscrits a la Conselleria d'Habitatge,  
Obres Públiques i Vertebració del Territori  
  
Secció primera  
Modificació del règim jurídic i de la denominació de l'Entitat  
d'Infraestructures de la Generalitat (EIGE), que passa a  
denominar-se Entitat Valenciana d'Habitatge i Sòl  
  
Article 52  
Es modifica l'article 72 de la Llei 16/2003, de 17 de desembre, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera i d'organització de la Generalitat, que queda redactat de la manera següent:  
  
«Article 72. De l'Entitat Valenciana d'Habitatge i Sòl  
U   
1. L'Entitat d'Infraestructures de la Generalitat (EIGE) passa a denominar-se Entitat Valenciana d'Habitatge i Sòl, es constitueix en entitat pública empresarial i conserva la seua personalitat jurídica, el patrimoni propi, els recursos i la plena capacitat d'obrar per a la realització dels seus fins.  
2. Els fins de l'Entitat Valenciana d'Habitatge i Sòl són: la promoció, la construcció i la gestió de sòl, les infraestructures, els equipaments i les edificacions d'habitatges, com també la gestió, l'explotació i el manteniment d'aquestes i d'aquelles altres ja existents respecte de les quals li siguen atribuïdes aquestes funcions, siguen de la seua titularitat o se li adscriguen.  
3. En relació amb aquests fins l'Entitat Valenciana d'Habitatge i Sòl pot realitzar:  
1) La construcció i la rehabilitació d'habitatges protegits, com també l'adquisició d'habitatges en projecte, en execució i acabats i l'adjudicació i la contractació de qualsevol classe d'obres, estudis i projectes necessaris per a la construcció i la rehabilitació d'habitatges a la Comunitat Valenciana d'acord amb els plans d'actuació, com també l'administració, la conservació i l'alienació dels habitatges adquirits, construïts o rehabilitats.  
2) L'adquisició de sòl per qualssevol dels procediments legalment establits a fi de dur a terme actuacions o programes previstos en matèria d'habitatge per la Generalitat, com també la gestió d'aquest. Amb aquest efecte l'entitat pot tenir la condició de beneficiària de l'expropiació.  
3) La participació en processos urbanístics per a urbanitzar sòl destinat a l'obtenció d'habitatges protegits i en les operacions de remodelació de barris, quan ho requerisquen els programes aprovats pel govern valencià, i sense perjudici de les competències atribuïdes a la conselleria amb competències en matèria d'habitatge.  
4) La gestió, la conservació, el manteniment, l'explotació i la custòdia dels béns que li haja adscrit o l'administració dels quals li haja atribuït la normativa vigent.  
5) La redacció, l'adjudicació i la contractació de qualsevol classe d'estudis, projectes i obres per a la construcció i la rehabilitació d'habitatges protegits en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, com també per a la conservació, el manteniment i l'explotació dels béns previstos en l'apartat 4 anterior.  
6) La redacció i la gestió dels instruments de planejament necessaris per a l'execució de programes amb destinació a actuacions urbanitzadores que fomenten l'habitatge social.  
7) La realització de treballs d'enquesta, valoració, codificació i classificació del patrimoni públic de sòl de la Generalitat per a la formació del seu inventari en els termes establits per la normativa aplicable.  
  
8) La gestió, l'administració, l'explotació i l'arrendament no financer d'habitatges de titularitat de l'Entitat Valenciana d'Habitatge i Sòl o de tercers, com també la gestió i l'administració de promocions d'habitatges de protecció oficial en règim de lloguer d'altres promotors públics que en convinguen la gestió i l'administració amb l'Entitat Valenciana d'Habitatge i Sòl i l'oferta i la posada en el mercat d'habitatges privats que li siguen cedits per a destinar-los al lloguer social.  
  
9) La gestió i l'administració del patrimoni de promoció pública de titularitat de la Generalitat Valenciana en els termes expressats en la legislació vigent o en els convenis que subscriga amb l'administració de la Generalitat.  
La gestió i l'administració dels habitatges de promoció pública de titularitat de la Generalitat Valenciana a què es refereix el paràgraf anterior s'ha d'instrumentar mitjançant el contracte programa corresponent que s'ha de subscriure entre la Generalitat Valenciana, a través de la conselleria competent en matèria d'habitatge, i l'entitat mateixa, amb un informe previ favorable de la conselleria amb competència en les matèries d'hisenda i de sector públic.  
El contracte programa ha de subjectar-se al que disposa l'article 55 de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, de la Generalitat, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions i la legislació aplicable en matèria d'habitatge a la Comunitat Valenciana.  
4. A l'efecte del que preveu la normativa de contractació pública, l'Entitat Valenciana d'Habitatge i Sòl té la consideració de mitjà propi i servei tècnic de l'administració de la Generalitat i del seu sector públic instrumental i li pot encomanar la realització de treballs i tasques en l'àmbit de les seues competències.  
Dos. L'Entitat Valenciana d'Habitatge i Sòl és una entitat pública empresarial de les previstes en l'article 155 de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, de la Generalitat, d'hisenda pública del sector públic instrumental i de subvencions. Té autonomia administrativa, econòmica i financera i de patrimoni propi per al compliment dels seus fins.  
  
L'Entitat Valenciana d'Habitatge i Sòl està adscrita a la conselleria competent en matèria d'habitatge.  
Tres. L'Entitat Valenciana d'Habitatge i Sòl es regeix pel dret privat, excepte en la formació de la voluntat dels seus òrgans, en l'exercici de les potestats administratives que se li atribuïsquen, per a les quals queda subjecta al que disposa la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, de procediment administratiu comú, i en els aspectes específicament regulats per a aquestes en la Llei 1/2015, de 6 de febrer, de la Generalitat, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions, en el seu reglament d'organització i funcionament, i en la legislació pressupostària.  
  
Quatre. L'Entitat Valenciana d'Habitatge i Sòl es regeix pel que preveuen aquest article i les disposicions que el despleguen, en especial, el reglament de funcionament de l'entitat que ha d'establir-ne les funcions, l'estructura organitzativa i la composició i atribucions dels òrgans d'aquesta.  
Aquest reglament de funcionament s'aprovarà per decret del Consell.  
  
Cinc  
1. Els recursos econòmics de l'Entitat Valenciana d'Habitatge i Sòl estaran integrats per:  
a) Els que obtinga tant per la gestió del seu patrimoni propi com per la gestió de la totalitat del patrimoni de promoció pública d'habitatge i sòl pertanyent a la Generalitat Valenciana que se li adscriu i que està constituït pels habitatges, locals comercials, terrenys i la resta d'edificacions complementàries pertanyents a aquest, com també els provinents de la gestió i l'administració del patrimoni públic de sòl de la Generalitat Valenciana.  
b) Els que deriven del contracte programa de conformitat amb el que disposa aquest article.  
c) Els ingressos que obtinga per la realització d'activitats pròpies del seu objecte.  
d) Les aportacions i subvencions que puguen efectuar a favor seu les distintes administracions públiques.  
e) Els fons de la Unió Europea que li puguen ser assignats.  
f) Els recursos obtinguts mitjançant operacions d'endeutament que puga concertar, el límit anual dels quals s'ha de fixar en les lleis de pressupostos de la Generalitat Valenciana.  
g) Qualssevol altre ingrés que obtinga d'acord amb el que preveuen aquest article o les normes reglamentàries que la despleguen.  
2. Els recursos de l'Entitat Valenciana d'Habitatge i Sòl poden ser alienats, gravats i cedits per acord de l'òrgan superior de govern de l'Entitat, de conformitat amb el que disposa l'article 95 de la Llei 14/2003, de 10 d'abril, de patrimoni de la Generalitat Valenciana.  
  
  
Sis  
1. L'Entitat Valenciana d'Habitatge i Sòl té, per al compliment dels seus fins, un patrimoni propi, diferent del de la Generalitat Valenciana, integrat pel conjunt de béns, drets i obligacions de què siga titular.  
  
2. Són de titularitat de l'Entitat Valenciana d'Habitatge i Sòl els béns i els drets que se li assignen per llei o per acord del Consell i els que adquirisca o construïsca amb els seus recursos.  
3. S'adscriu expressament a l'Entitat Valenciana d'Habitatge i Sòl la totalitat del patrimoni de promoció pública d'habitatge i sòl pertanyent a la Generalitat Valenciana, constituït pels habitatges, locals comercials, terrenys i la resta d'edificacions complementàries pertanyents a aquest.  
  
  
Set. L'Entitat Valenciana d'Habitatge i Sòl pot disposar de personal funcionari i laboral en els termes que preveu la legislació de funció pública».  
  
Secció segona  
Modificació del règim jurídic   
de l'Institut Cartogràfic Valencià  
  
Article 53  
Es modifiquen l'article 1, l'article 4, l'article 5, l'article 6, l'article 7 i l'article 12 de la Llei 9/1997, de 9 de desembre, de creació de l'Institut Cartogràfic Valencià, que queden redactats com segueix:  
  
  
«Article 1  
Es crea l'Institut Cartogràfic Valencià, com a organisme autònom de la Generalitat, dels previstos en la Llei d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions, adscrit a la conselleria que tinga atribuïdes competències en matèria d'ordenació del territori, amb l'objectiu d'impulsar, coordinar i, si escau, fomentar les tasques de desenvolupament cartogràfic, fotogramètric, geodèsic, topogràfic i de qualsevol altra tecnologia geogràfica en l'àmbit de les competències de la Generalitat.  
  
Article 4  
1. L'Institut Cartogràfic Valencià es regirà pels següents òrgans:  
a) El Consell Rector.  
b) La Direcció de l'Institut.  
2. L'estructura administrativa de l'Institut, la seua organització i la distribució de funcions i competències per al compliment de les seues finalitats s'establirà en el Reglament orgànic i funcional. El Reglament orgànic i funcional establirà els serveis tècnics i administratius que siguen necessaris, així com la delimitació de competències i activitats que se li assignen, per al compliment de les funcions que s'encomanen a l'Institut.  
  
  
Article 5  
1. El Consell Rector estarà format per la presidència, la vicepresidència, les vocalies, la direcció de l'institut i la secretaria.  
2. El president o presidenta del Consell Rector serà el conseller o consellera competent en matèria d'ordenació del territori.  
3. La vicepresidència correspon a la direcció de l'Institut Cartogràfic Valencià.  
4. Les vocalies seran les següents:  
a) Una persona que represente cadascuna de les universitats valencianes.  
b) Una persona que represente la conselleria competent en matèria d'ordenació del territori.  
c) Una persona que represente la conselleria competent en matèria d'obres públiques i transports.  
d) Una persona que represente la conselleria competent en matèria de medi ambient.  
e) Una persona que represente la conselleria competent en matèria d'economia.  
f) Una persona que represente la conselleria competent en matèria d'hisenda.  
g) Una persona que represente la conselleria competent en matèria d'administracions públiques.  
h) Una persona que represente cadascuna de les diputacions provincials.  
i) Una persona que represente l'Institut Geogràfic Nacional, nomenada per l'òrgan competent de l'administració general de l'Estat.  
  
j) Tres persones que representen la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.  
k) Fins a cinc persones de lliure designació pel Consell entre persones d'acreditada competència en les matèries pròpies de l'Institut.  
  
5. El Consell Rector s'ajustarà als principis de composició i presència equilibrada entre dones i homes, establits per la Llei orgànica 3/2007, de 22 de març, per a la igualtat efectiva de dones i homes.  
  
  
Article 6  
El Consell Rector disposarà de les més àmplies facultats en la direcció i gestió de l'Institut Cartogràfic Valencià, sense perjudici de les competències que corresponguen a la direcció de l'Institut. El seu règim de constitució, funcionament i adopció d'acords s'ajustarà al que estableix la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
Article 7  
Són funcions del Consell Rector:  
1. La proposta del Pla cartogràfic o les seues pròrrogues, i el seguiment i control de la seua execució.  
2. Aprovar el programa anual d'actuació de l'Institut Cartogràfic Valencià.  
3. L'avaluació dels resultats del Pla cartogràfic i del programa d'actuació de l'exercici anterior.  
4. L'aprovació de la proposta de pressupost anual de l'Institut.  
5. L'aprovació dels comptes anuals de l'Institut.  
6. Conèixer tots els assumptes de competència de l'Institut i informar-ne.  
7. Emetre informe sobre denominacions, referències i codis, continguts en el Nomenclàtor Geogràfic Nacional, en l'àmbit valencià.  
  
8. Designar la persona secretària, a proposta de la presidència del Consell Rector.  
  
Article 12  
1. La direcció de l'Institut Cartogràfic Valencià és nomenada pel consell, a proposta del conseller o consellera que tinga atribuïdes les competències en matèria d'ordenació del territori.  
2. La direcció assumeix direcció, la gestió ordinària i l'execució de les competències que desenvolupa l'Institut, sota la superior autoritat de la presidència d'aquest, i exercirà les competències inherents a la direcció.  
3. En particular, li correspon a la persona titular de la direcció de l'Institut les funcions següents:  
a) La representació ordinària de l'Institut.  
b) Les relacions ordinàries amb altres administracions públiques o entitats públiques o privades.  
c) Dirigir l'actuació de l'Institut.  
d) Desenvolupar els plans i programes d'actuació cartogràfics de l'Institut.  
e) L'elaboració de les instruccions sobre organització i funcionament efectiu de l'Institut.  
f) Proposar a la presidència la subscripció d'instruments de col·laboració amb altres entitats, i l'acceptació de les delegacions de competències o encàrrecs de gestió de funcions d'altres administracions públiques o de les seues entitats dependents a favor de l'Institut.  
g) L'exercici de la direcció superior del personal de l'Institut i l'elaboració de les propostes en matèria de personal a l'òrgan competent de la Generalitat en matèria de funció pública.  
h) L'elaboració de l'avantprojecte de pressupost de l'Institut, per a la seua elevació al Consell Rector.  
i) L'elaboració de la memòria justificativa i econòmica del Pla cartogràfic i del programa anual d'actuació, i, a iniciativa pròpia, de les propostes de millora de la planificació i programació de les activitats de l'Institut per a la seua elevació al Consell Rector.  
j) Aprovar les despeses i ordenar els pagaments de l'Institut, dins dels límits legals i pressupostaris.  
k) Retre els comptes de l'organisme.  
l) La facultat de subscriure contractes en nom de l'organisme.  
ll) L'elaboració dels acords que deguen sotmetre's a l'aprovació del Consell Rector.  
m) L'organització dels serveis dependents de l'Institut, dins del marc de la normativa sobre funció pública que resulte d'aplicació.  
  
n) Gestionar els recursos econòmics de l'Institut.  
  
  
DISPOSICIONS ADDICIONALS  
  
Primera. Delegació de competències en les entitats locals, en matèria d'obres, gestió i manteniment d'instal·lacions i infraestructures de titularitat de la Generalitat  
1. A l'empara del que estableixen els articles 64.2 i 66.2 de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana, i atenent la seua capacitat de gestió, s'autoritza el Consell o a les persones titulars dels departaments competents del Consell, segons l'instrument de delegació utilitzat, per a delegar l'exercici de les funcions que corresponguen a l'administració de la Generalitat en matèria de construcció, ampliació, adequació, reforma, gestió i manteniment de centres, instal·lacions i infraestructures de titularitat de la Generalitat, en aquelles entitats locals en el territori de les quals estiguen situades o vagen a situar-se aquestes.  
  
2. Aquesta delegació requerirà acceptació per part de l'entitat local interessada, i s'articularà, prèvia sol·licitud d'aquesta, mitjançant resolució de la persona titular del departament competent del Consell, o mitjançant la subscripció d'un conveni de col·laboració entre l'administració de la Generalitat i l'entitat local sol·licitant, en els quals es fixaran els termes en què s'haja d'efectuar l'exercici de la competència. En aquests instruments es concretaran els mitjans de control, dels previstos en la Llei de règim local de la Comunitat Valenciana, que exercirà la Generalitat sobre la delegació.  
3. Aquesta delegació anirà acompanyada dels suficients recursos econòmics perquè siga efectiva i que garantisquen l'equilibri financer de l'entitat receptora.  
  
Segona. Pagament en espècie per a l'extinció dels deutes líquids, vençudes i exigibles, no tributàries, de les entitats del seu sector públic amb la Generalitat  
1. L'administració de la Generalitat i els organismes autònoms d'aquesta poden acceptar el pagament en espècie per a l'extinció dels deutes líquids, vençuts i exigibles que les entitats del sector públic instrumental de la Generalitat, exclosos els organismes autònoms i consorcis, hagen contret amb els primers, sempre que tinguen la consideració de drets de naturalesa pública de la hisenda pública de la Generalitat. S'exclouen els deutes tributaris, que es regiran per la seua normativa específica.  
El pagament en espècie pot estar referit als béns mobles i immobles titularitat de les entitats deutores.  
2. L'acceptació del pagament en espècie requereix un acord del Consell, a proposta de la persona titular de la conselleria que tinga les competències en matèria de sector públic, a sol·licitud de l'entitat deutora, amb un informe previ favorable de la conselleria o departament d'adscripció o tutela.  
A aquesta proposta s'ha d'adjuntar la documentació següent:  
a) Justificació que es tracta d'un crèdit vençut, líquid i exigible, com també concepte, naturalesa i import del deute, efectuada per l'òrgan competent.  
b) Informe del Servei de Gestió Immobiliària de valoració del bé o béns, com sobre la depuració física i jurídica d'aquest.  
c) Informe de la direcció general amb competències en matèria de sector públic, sobre l'interès d'acceptar aquesta forma de pagament.  
3. L'eficàcia de l'acord d'acceptació queda condicionada al lliurament o la posada a disposició de bé o béns oferits; si es produeix aquesta en la forma establida en l'acord d'acceptació, es produirà l'efecte extintiu del deute. Si no es produeix el lliurament o la posada a disposició dels béns en els referits termes, quedarà sense efecte l'acord d'acceptació.  
L'acord d'acceptació del Consell s'ha de traslladar al centre directiu amb competències en matèria de patrimoni, a l'efecte de la incorporació del bé o béns a l'Inventari General de Béns i Drets de la Generalitat.  
  
  
Tercera. Règim d'integració del personal laboral que exerceix funcions que deixen de ser competència de l'IVF i passen a ser-ho de la conselleria amb competències en matèria d'hisenda i model econòmic  
  
S'aplicarà l'article 44 del Reial decret legislatiu 2/2015, de 23 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de l'estatut dels treballadors (Estatut dels treballadors), a l'assumpció de les funcions que fins a l'entrada en vigor d'aquesta regulació exercia l'Institut Valencià de Finances (IVF) i que, en virtut del que disposa l'article 48 d'aquesta llei i a partir de la seua entrada en vigor, passarà a exercir-les la conselleria amb competències en matèria d'hisenda, d'acord amb l'estructura organitzativa que s'establisca en el seu reglament orgànic i funcional.  
  
No obstant el que disposa el paràgraf anterior, l'aplicació de l'article 44 al personal de l'Institut Valencià de Finances (IVF), que actualment exerceix les competències i les funcions previstes en l'article 48.1.b (certificació i signatura electrònica) i que deixen de ser competència de l'Institut Valencià de Finances (IVF), no es produirà fins que la conselleria amb competències en matèria de tecnologies d'informació i de les comunicacions puga assumir l'exercici d'aquestes competències i funcions.  
  
Quarta. Subrogació de la Generalitat en les relacions jurídiques de l'Institut Valencià de Finances (IVF) en matèria de política financera i tresor i en matèria de certificació i signatura electrònica a què es refereix l'article 48  
Els òrgans de la Generalitat que assumisquen les competències previstes en l'article 48 d'aquesta llei que fins a aquest moment hagen sigut competència de l'IVF se subrogaran en el seu lloc en tots els expedients, els contractes, les relacions jurídiques, els mitjans materials i qualssevol altres recursos de naturalesa anàloga, sense que això implique la necessitat d'incoar de nou els procediments ni determine qualsevol altre canvi que afecte l'element subjectiu de la relació jurídica de què es tracte.  
  
No obstant el que disposa el paràgraf anterior, la subrogació dels òrgans de la Generalitat en els expedients, els contractes, les relacions jurídiques, els mitjans materials i qualssevol altres recursos de naturalesa anàloga que estiguen vigents en el moment de l'entrada en vigor de l'article 48 d'aquesta llei i que siguen necessaris per a l'exercici de les competències i les funcions previstes en l'article 48.1.b (certificació i signatura electrònica), que deixen de ser competència de l'Institut Valencià de Finances (IVF), no es produirà fins que la conselleria amb competències en matèria de tecnologies d'informació i de les comunicacions puga assumir l'exercici d'aquestes competències i funcions.  
  
  
  
  
Cinquena. Adaptació de referències dels òrgans competents en la legislació aplicable en matèria de supervisió prudencial de les entitats financeres que estan sota la tutela administrativa de la Generalitat, així com en la legislació aplicable en matèria d'endeutament de la Generalitat, coordinació de l'endeutament del sector públic de la Generalitat i mercat de valors  
1. Totes les referències fetes a les competències i funcions de l'Institut Valencià de Finances en la legislació relativa a la supervisió prudencial de les entitats financeres que estan sota la tutela administrativa de la Generalitat, endeutament de la Generalitat, coordinació de l'endeutament del sector públic de la Generalitat i mercat de valors, així com en el seu desenvolupament reglamentari, s'entenen fetes a la conselleria competent en matèria d'hisenda.  
2. Les competències i funcions que s'indiquen en l'apartat anterior d'aquesta disposició addicional seran exercides a través dels òrgans superiors o directius que es determinen en el reglament orgànic i funcional de la dita conselleria.  
  
Sisena. Suspensió de l'exigència de màster universitari per a l'accés als cossos del subgrup A1  
1. L'exigència d'estar en possessió del màster universitari previst en l'annex I de la Llei 10/2010, de 9 de juliol, d'ordenació i gestió de la funció pública valenciana per a l'accés als cossos i escales del subgrup A1, no és aplicable als processos selectius que es convoquen a partir de l'1 de gener de 2018.  
2. S'exceptuen del que preveu l'apartat anterior els casos en què per a accedir a un cos o escala funcionarial s'exigisca un altre títol universitari, substitutiu del grau o complementari o addicional a aquest, i en aquest cas caldrà ajustar-se al que disposa la llei mitjançant la qual es cree el respectiu cos o escala.  
3. Així mateix, queden exceptuats del que preveu l'apartat primer, els processos selectius que es convoquen per a l'accés als cossos o escales les funcions dels quals, de conformitat amb la normativa estatal aplicable, coincidisquen amb l'exercici d'una professió regulada, i en aquest cas caldrà ajustar-se al que aquesta normativa dispose.  
  
Setena. Règim retributiu i de jornada de treball dels nomenaments eventuals per a l'atenció continuada del personal estatutari temporal  
  
La Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública obrirà un procés de negociació en la mesa sectorial per a establir un règim de treball i retributiu que millore la situació del personal amb nomenament d'atenció continuada i complisca amb el principi d'igualtat de salari a igualtat de tipus de treball.  
La negociació en mesa sectorial haurà de dur-se a terme dins del primer trimestre de 2018 i el termini d'execució dels seus efectes haurà d'acordar-se per la mesa sectorial.  
  
Vuitena. Efectes en matèria de personal de l'extinció del contracte de gestió de servei públic per concessió del departament de salut de la Ribera  
1. En data 31 de març de 2018 es produirà l'extinció del contracte de gestió de servei públic per concessió del departament de salut de la Ribera formalitzat entre la Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública i Ribera Salut II, Unió Temporal d'Empreses, Llei 18/1982, d'acord amb el que estableix la clàusula 5 del contracte.  
En conseqüència, en data 1 d'abril de 2018 el servei revertirà a la Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública, amb els efectes previstos en l'article 283 del Reial decret legislatiu 3/2011, de 14 de novembre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de contractes del sector públic.  
De conformitat amb la disposició addicional 26 de la Llei 3/2017, de 27 de juny, de pressupostos generals de l'Estat per a l'any 2017 i en virtut del que disposa l'article 44 del Reial decret legislatiu 2/2015, de 23 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de l'estatut dels treballadors, relatiu a la successió d'empreses, d'aplicació en aquest cas, en data 1 d'abril de 2018 la Generalitat, a través de la Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública, se subrogarà en la condició d'ocupador que l'empresa concessionària, Ribera Salut, ostentava en els contractes de treball realitzats a l'empara de l'Estatut dels treballadors per a la incorporació del personal necessari per a la prestació del servei, ja siguen temporals o indefinits. El personal afectat seguirà en els seus llocs en condició de personal a extingir i exercirà les tasques i amb idèntica condició de personal laboral fins que cesse per les causes legals d'extinció dels contractes laborals previstes en l'Estatut dels treballadors. No hi serà obstacle la qualificació de les places que puga ocupar aquest personal com a pròpies de personal estatutari i les podrà exercir transitòriament en la condició a extingir.  
  
En tot cas, l'adquisició per aquest personal de la condició plena de personal estatutari només podrà fer-se mitjançant la superació dels processos normativament establits a aquest efecte i amb respecte als principis constitucionals i legals aplicables.  
2. Es reconeix el personal estatutari fix al servei de les institucions sanitàries dependent de la Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública, declarat en la situació administrativa de serveis sota un altre règim jurídic d'acord amb el que disposa l'article 65 de la Llei 55/2003, de 16 de desembre, de l'estatut marc del personal estatutari dels serveis de salut, en haver formalitzat un contracte de treball per temps indefinit amb l'empresa concessionària Ribera Salut, el dret d'opció entre mantenir la vinculació laboral derivada de l'empresa concessionària o, bé, sol·licitar la reincorporació al servei actiu com a estatutari fix en els termes i les condicions previstos en l'esmentat article 65.  
  
3. El mateix dret d'opció es reconeix el personal estatutari fix al servei de les institucions sanitàries dependents de la Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública que va ser declarat en la situació d'excedència per incompatibilitat, prevista en l'article 10 de la Llei 53/1984, de 26 de desembre, d'incompatibilitat del personal al servei de les administracions públiques, d'acord amb el que disposa l'article 116 de la Llei 13/1996, de 30 de desembre, de mesures fiscals, administratives i de l'ordre social, en haver formalitzat un contracte de treball per temps indefinit amb l'empresa concessionària Ribera Salut, entre mantenir la vinculació laboral derivada de l'empresa concessionària o, bé, sol·licitar la reincorporació al servei actiu com a estatutari fix en els termes i les condicions previstos en l'esmentat article 116.  
  
L'opció recollida en els punts 2 i 3 relativa al personal estatutari haurà d'exercitar-se en el termini màxim de tres mesos a partir de la data d'efectivitat de la reversió.  
En el cas que optara per mantenir la vinculació laboral derivada de l'empresa concessionària, es declararà, prèvia sol·licitud, en la situació administrativa d'excedència per prestació de serveis en el sector públic respecte de condició de personal estatutari fix, de conformitat amb allò que disposa l'article 66 de la Llei 55/2003, de 16 de desembre.  
  
4. S'habilita la Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública per a desenvolupar reglamentàriament aquesta disposició addicional.  
  
Novena. Efectes en matèria de personal de l'extinció de contracte de gestió integral de centres de titularitat pública en l'àmbit de la diversitat funcional  
1. De conformitat amb la disposició addicional 26 de la Llei 3/2017, de 27 de juny, de pressupostos generals de l'Estat per a l'any 2017 i per raó del que disposa l'article 44 del Reial decret legislatiu 2/2015, de 23 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de l'estatut dels treballadors, relatiu a la successió d'empreses, produïda l'extinció d'un contracte de gestió integral de centres de diversitat funcional de titularitat pública, la Generalitat, a través de l'Institut Valencià d'Atenció Social i Sanitària (IVASS), se subrogarà en la condició d'ocupador que les empreses contractades tinguen, per no resultar convenient per a l'interès públic en aquest sector de població especialment vulnerable, sobre el qual l'administració té una especial responsabilitat, una gestió indirecta del servei públic de naturalesa contractual.  
  
2. El personal afectat continuarà en el seu lloc en condició de personal a extingir i només podrà adquirir la condició de fix mitjançant la superació dels processos normativament establits a aquests efectes i amb respecte als principis constitucionals i legals aplicables.  
  
  
Desena. Retribució de les guàrdies en personal sanitari exempt de realitzar-les per embaràs  
La Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública obrirà un procés de negociació en la mesa sectorial per a establir els supòsits i les condicions per a retribuir les guàrdies a les dones que en queden exemptes a causa d'una adaptació del lloc de treball per risc durant l'embaràs i la lactància.  
La negociació en mesa sectorial haurà de dur-se a terme dins del primer trimestre de 2018 i el termini d'execució dels seus efectes l'haurà d'acordar la mesa sectorial.  
  
Onzena. Expropiacions necessàries per a la correcta gestió de l'hospital comarcal del Departament de Salut de la Ribera  
Es declara la utilitat pública i interès social, com també la urgent d'ocupació, a l'efecte d'expropiació forçosa, de totes aquelles parcel·les i, si és el cas, les construccions destinades als accessos i aparcaments de l'Hospital de la Ribera i que actualment s'utilitzen per al servei d'aquest, i això com a conseqüència de la reversió del contracte de gestió de servei públic, en la modalitat de concessió administrativa, de la prestació dels serveis d'atenció sanitària integral de l'àrea 10 de la Comunitat Valenciana (actualment Departament de Salut de la Ribera), per pas a gestió directa de l'administració.  
Així mateix, aquesta declaració afecta totes aquelles parcel·les incloses dins de l'illa pertanyent a la xarxa primària o estructural, qualificada de DOTACIONAL DE SERVEIS PÚBLICS (DES 1-Hospital la Ribera), pel Pla general d'Alzira, aprovat definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València, de data 21/12/2001 (DOGV 14/08/2002). A excepció d'aquelles parcel·les on s'emplaça la construcció principal de l'Hospital, i que són propietat de la Generalitat.  
  
  
Dotzena. Termini per a la notificació de les resolucions en procediments sancionadors en matèria d'indústria  
S'estableix un termini màxim de sis mesos per a resoldre el procediment sancionador en matèria d'indústria i notificar la dita resolució, comptat des de la data de l'acord d'iniciació.  
  
Tretzena. Urgent ocupació de terrenys per actuacions derivades del II Pla director de sanejament i depuració i altres obres de la Comunitat Valenciana  
Es declara la necessitat d'urgent ocupació dels béns i drets afectats d'expropiació forçosa, ocupació temporal, o imposició de servituds, com a conseqüència de l'execució de les obres que a continuació s'expressen, derivades del II Pla director de sanejament i depuració i altres obres de la Comunitat Valenciana:  
Benasau. EDAR de la pedania d'Ares (Alacant)  
Crevillent. Col·lector general del barri de l'Estació (Alacant)  
Moncofa. EBAR del nucli urbà i conducció a l'EBAR de Xilxes d'Alt (Castelló)  
Navarrés. EDAR de Playamonte (València)  
Pobla de Farnals. Renovació del col·lector general (València)  
Requena. EDAR de les pedanies 1.a i 2.a fase (València)  
Requena. EDAR de les pedanies 3.a i 4.a fase (València)  
Sagunt. Nova EDAR (València)  
Vila real. Reforma de l'EDAR Onda - Betxí - Vila-real - les Alqueries (Castelló)  
Totes, tant si les realitza la Generalitat com entitats habilitades com a beneficiàries d'expropiacions i entitats locals.  
  
  
Catorzena. Expropiacions derivades de noves actuacions en infraestructures públiques  
Es declara la necessitat d'urgent ocupació dels béns i drets afectats d'expropiació forçosa com a conseqüència de l'execució de les obres que a continuació s'expressen:  
Anell verd metropolità de València.  
Tram oest (subtrams 4 i 5) (València)  
Nova via per a vianants i bicicletes de connexió entre València i l'Horta Sud (CV-400) (València)  
Via per a vianants i bicicletes a la Pobla de Farnals (fase I) (València)  
Passarel·la de vianants en el PK 19+700 en la carretera CV-35. Camí de Casablanca, a la Pobla de Vallbona (València)  
Via per a vianants i bicicletes, antic trenet de Carcaixent a Tavernes. Tram 3 (València)  
Via verda d'Ojos Negros. Tram d'Algímia d'Alfara - Albalat dels Tarongers (València)  
Via per a vianants i bicicletes a l'assegador de Sant Joan i l'assegador d'El Prado a Requena (València)  
Electrificació de la línia 9 FGV Tram Benidorm - Benidorm Intermodal (Alacant)  
Millora de la seguretat viària de la carretera CV-865 Elx - Santa Pola. Tram Valverde - assegador de Cendres. Elx (Alacant)  
Millora de la seguretat viària de la carretera CV-820. Tram: PK 1+810 / PK 2+950. El Moralet (Alacant)  
Millora de la seguretat viària de la carretera CV-95. Rotonda d'accés a Jacarilla, PK 9+650. Oriola - Jacarilla (Alacant)  
Restauració i millora de la carretera CV-755 en el PK 4+000, el Castell de Guadalest (Alacant)  
Intersecció entre la carretera CV-11, en el PK 16+955 i el camí del Molí de Toni en Sant Jordi (Castelló)  
Rotonda a la CV-50, PK 82 en l'accés a les urbanitzacions de forest Horquera i la Llomayna, a Vilamarxant (València)  
Rotonda en la unió de la carretera reial de Madrid Sud amb l'Avinguda d'Espioca a Silla (València)  
Millora de la seguretat viària a la carretera CV-567,  
PK 2+200, a Vallés (València)  
Millora de la seguretat viària a la carretera CV-660, Fontanars - Ontinyent (València)  
Glorieta en la intersecció de la carretera de València (antiga N-340), amb el ramal d'eixida de l'A-7, en l'accés nord a Rotglà i Corberà (València)  
Glorieta en la carretera CV-610, PK 9+100, en el TM de Benigànim (València)  
Glorieta en la intersecció de les carreteres CV-515 i CV-516, en el TM d'Albalat de la Ribera (València)  
Glorieta en la carretera CV-50, PK 3+100, a Tavernes de la Valldigna (València).  
Ronda sud-oest de Vila-real  
Bulevard de la Plana  
Anell verd metropolità sud. FEDER  
Anell verd metropolità nord. FEDER  
Encreuament Via Xurra i L3 metropolitana amb barranc de Carraixet. FEDER  
  
Quinzena. Efectes en matèria de personal de l'extinció de l'encàrrec de gestió en matèria d'extinció d'incendis i altres emergències, per al servei de bombers forestals, definit en la Llei 13/2010, de 23 de novembre, de la Generalitat, de protecció civil i gestió d'emergències  
  
La Llei 13/2010, de 23 de novembre, de la Generalitat, de protecció civil i gestió d'emergències, en els articles 32, 37 i 59, configura el servei de bombers forestals de la Generalitat Valenciana com a servei públic essencial de caràcter autonòmic, amb dependència de l'Agència Valenciana de Seguretat i Resposta a les Emergències o la conselleria competent en matèria de protecció civil i gestió d'emergències.  
  
Aquest servei, sota la denominació genèrica de servei de brigades d'emergència o semblant, s'ha prestat de manera directa per la Generalitat Valenciana mateixa i sota les modalitats de conveni, Icona-Tragsa-Generalitat Valenciana de 20 d'octubre de 1989 i Tragsa-Generalitat Valenciana de 30 de novembre de 1998 i 20 de novembre de 2006, per a passar a ser encomanat finalment a Tragsa en la condició de mitjà propi instrumental i servei tècnic de l'administració pública, situació en què es troba actualment.  
L'encàrrec de gestió vigent de la Generalitat Valenciana a Tragsa de l'actual servei públic de bombers forestals s'extingirà el 30 de juny de 2018.  
De conformitat amb la disposició addicional 26 de la Llei 3/2017, de 27 de juny, de pressupostos generals de l'Estat per a l'any 2017 i en virtut del que disposa l'article 44 del Reial decret legislatiu 2/2015, de 23 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de l'Estatut dels treballadors, relatiu a la successió d'empreses, l'Agència Valenciana de Seguretat i Resposta a les Emergències se subrogarà abans del 30 de novembre de 2018 en la condició d'ocupador que l'empresa TRAGSA ostenta en els contractes de treball realitzats a l'empara de l'Estatut dels treballadors per a la incorporació del personal necessari per a la prestació del servei de bombers forestals, ja siguen temporals o indefinits. El personal afectat seguirà en els seus llocs amb la condició de personal a extingir i exercirà les seues tasques amb idèntica condició de personal laboral, fins al cessament per les causes legals d'extinció dels contractes laborals previstes en l'Estatut dels treballadors.  
  
En tot cas, l'adquisició per aquest personal de la condició plena de personal de l'Agència Valenciana de Seguretat i Resposta a les Emergències, en els termes de l'article 15 i concordants de la Llei 4/2017, de 3 de febrer, de la Generalitat, reguladora d'aquesta, només podrà dur-se a terme per mitjà de la superació dels processos normativament establits a aquest efecte i amb respecte als principis constitucionals i legals d'aplicació.  
  
Setzena. Consell Valencià de la Joventut  
Totes les referències que hi ha en el text de la Llei 15/2017, de 10 de novembre, de la Generalitat, de polítiques integrals de joventut, a Consell de la Joventut de la Comunitat Valenciana (CJCV) passen a substituir-se per la denominació Consell Valencià de la Joventut (CVJ).  
  
Dissetena  
Es modifica en el punt 3 de la disposició addicional novena de la Llei 7/2014, de 22 de desembre, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera, i d'organització de la Generalitat, amb la redacció següent:  
3. Sense perjudici d'açò i amb la finalitat de garantir el bon funcionament dels serveis públics, amb caràcter excepcional i de forma motivada, podrà proposar-se la prolongació del servei actiu o la rehabilitació del personal funcionari que exercisca o haja exercit funcions d'investigació, defensa contra plagues i malalties i projectes d'inversió i gestió de fons europeus que, per les especials característiques i circumstàncies, així ho requerisquen. Aquesta proposta serà formulada pel departament on preste els serveis aquest personal, prèvia conformitat de l'interessat, i haurà de sotmetre's per a aprovar-se a la conselleria en matèria de funció pública.  
La proposta per a la prolongació del servei actiu o rehabilitació del personal funcionari haurà de ser motivada. Es justificarà la necessitat que aquest personal continue exercint les seues funcions per raons científiques o tècniques, per formar part de projectes o dirigir procediments d'especial complexitat i rellevància tècnica, científica, econòmica o social que vagen a veure's interromputs o compromesos en el compliment dels fins que amb això persegueix l'administració en el cas que el personal afectat no exercisca les funcions corresponents.  
  
  
Divuitena. De la creació de les places d'orientadors laborals per a l'ocupació  
El Consell, durant el primer quadrimestre de 2018, adoptarà les mesures necessàries en l'àmbit de la funció pública, pressupostària i administrativa per a la creació de l'escala per a l'orientació per a l'ocupació.  
La previsió mínima per a aquesta escala haurà de ser de 120 places nivell A2.  
Amb caràcter excepcional, els actuals orientadors laborals adscrits al Servof (POLP 2008) seran incorporats a les places de nova creació amb caràcter de personal interí d'urgència o fórmula assimilable.  
  
  
  
DISPOSICIONS TRANSITÒRIES  
  
Primera. Règim transitori de la prestació farmacèutica en els centres sociosanitaris  
Fins al moment en què entren en funcionament les estructures per a la prestació farmacèutica en els centres sociosanitaris establides en l'article 48 bis de la Llei 6/1998, de 22 de juny, d'ordenació farmacèutica, els medicaments necessaris per als pacients i les pacients d'aquests centres i els dels centres d'assistència social que presten assistència sanitària específica inclosos en el Programa d'atenció farmacèutica en centres sociosanitaris públics de la Conselleria d'Igualtat i Polítiques Inclusives, s'han de proveir d'acord amb la normativa de prestació farmacèutica vigent a la Comunitat Valenciana, i aquest programa es mantindrà fins a la seua integració en la conselleria competent en la prestació farmacèutica.  
  
Segona. Vigència de les zones de gran afluència turística declarades a l'entrada en vigor d'aquesta llei  
El període de quatre anys previst en l'article 21.6 de la Llei 3/2011, de 23 de març, de la Generalitat, de comerç de la Comunitat Valenciana, comença a comptar en el moment de l'entrada en vigor d'aquesta llei per a les zones afectades per la disposició transitòria quarta de la Llei 3/2011 esmentada.  
  
Tercera. Expedients de la Llei 3/2011, de 23 de març, de la Generalitat, de comerç de la Comunitat Valenciana, en tramitació  
Els expedients en tràmit corresponents a sol·licituds que hagen sigut presentades amb antelació a l'entrada en vigor del reglament a què fan referència els articles 21, 22 i 23 de la Llei 3/2011, de 23 de març, de la Generalitat, de comerç de la Comunitat Valenciana, s'han de resoldre d'acord amb la normativa anterior.  
  
Quarta. Règim transitori de l'Institut Valencià de Conservació, Restauració i Investigació  
L'entrada en funcionament de l'Institut Valencià de Conservació, Restauració i Investigació (IVCR+I) es produirà quan entre en vigor el seu reglament orgànic i funcional. Fins a aquest moment, seguirà exercint les funcions corresponents la Subdirecció General de Conservació i Restauració de CulturArts.  
  
Cinquena. Expedients sobre planificació en matèria de mobilitat iniciats amb anterioritat a l'entrada en vigor d'aquesta llei  
Els expedients sobre planificació en matèria de mobilitat iniciats amb anterioritat a l'entrada en vigor d'aquesta llei han de seguir la seua tramitació d'acord amb la normativa anterior.  
  
Sisena  
La meritació de l'impost sobre eliminació de residus en abocadors i incineració, coincineració i valorització energètica, referida a la realització del fet imposable incineració, coincineració o valorització energètica, es produirà a partir de l'1 de juliol de 2018.  
  
Setena. Reglament de funcionament de l'Entitat Valenciana d'Habitatge i Sòl  
El reglament de funcionament de l'Entitat Valenciana d'Habitatge i Sòl a què fa referència l'article 52 d'aquesta llei haurà d'aprovar-se dins dels sis mesos següents a l'entrada en vigor.  
  
  
  
DISPOSICIÓ DEROGATÒRIA  
  
Única. Normativa que es deroga  
Queden derogades totes les disposicions del mateix rang o d'un rang inferior que s'oposen a aquesta llei i, en particular, les següents:  
- La disposició addicional primera de la Llei 7/2001, de 26 de novembre, reguladora de la mediació familiar en l'àmbit de la Comunitat Valenciana.  
- La disposició addicional segona de la Llei 5/2013, de 23 de desembre, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera i d'organització de la Generalitat.  
- Els articles 21 bis, 21 ter, 22 bis i 23 bis de la Llei 3/2011, de 23 de març, de la Generalitat, de comerç de la Comunitat Valenciana.  
- -Els articles 2 ter, apartat Cinc, 10 bis, 10 ter, 10 quarter, 11 i 16, apartat tercer, de la Llei 9/1997, de 9 de desembre, de creació de l'Institut Cartogràfic Valencià.  
- Els articles 5.1, 8 i 9 del Decret 186/2000, de 22 de desembre, del govern valencià, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de l'Institut Cartogràfic Valencià  
- L'Ordre de 15 de novembre de 2006, del conseller de Justícia, Interior i Administracions Públiques per la qual s'aprova la Carta de serveis de l'Institut Cartogràfic Valencià.  
- L'Ordre de 13 de maig de 2002, del conseller de Justícia i Administracions Públiques, per la qual es regulen els preus públics per la venda de documentació tècnica de cartografia.  
- La Resolució de 10 de novembre de 2009, del director de l'Institut Cartogràfic Valencià, per la qual es regula el procediment de les queixes i dels suggeriments en l'àmbit de l'ICV.  
- Article 155 de la Llei 10/2012, de 21 de desembre, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera, i d'organització de la Generalitat.  
  
  
DISPOSICIONS FINALS  
  
Primera. Habilitació al Consell per a l'aprovació de text refós de la Llei 3/2011, de 23 de març, de la Generalitat, de comerç de la Comunitat Valenciana  
Es faculta el Consell perquè en el termini d'un any a comptar des de l'entrada en vigor d'aquesta llei redacte i aprove un decret legislatiu amb un text refós únic en què es regularitzen, aclarisquen i harmonitzen les normes amb rang legal vigents en l'àmbit autonòmic valencià en matèria de comerç.  
  
Segona. Habilitacions per al desenvolupament del que es disposa en els articles 48 i 49 en relació amb l'Institut Valencià de Finances (IVF)  
En el termini de tres mesos a comptar de la publicació d'aquesta llei, s'aprovaran les modificacions que resulten oportunes en els reglaments orgànics i funcionals i en les relacions de llocs de treball de la Conselleria d'Hisenda i Model Econòmic i de l'Institut Valencià de Finances (IVF) per a adequar-les al que estableixen els articles 48 i 49 d'aquesta llei, s'assignaran les competències i funcions que deixen d'estar atribuïdes a l'Institut Valencià de Finances (IVF) als òrgans que, dins de l'estructura organitzativa de la Conselleria d'Hisenda i Model Econòmic, es considere més convenient i es procuraran les adscripcions dels llocs de treball que resulten necessàries.  
Immediatament després de l'entrada en vigor de la nova regulació de l'Institut Valencià de Finances (IVF) prevista en els articles 48 i 49 d'aquesta llei, la conselleria amb competències en matèria de tecnologies d'informació i de les comunicacions delegarà, amb caràcter temporal, les competències i funcions previstes en l'article 48.1.b (certificació i firma electrònica) a favor de l'Institut Valencià de Finances (IVF), que les estava exercint fins llavors. Aquesta delegació estarà vigent fins que la conselleria amb competències en matèria de tecnologies d'informació i de les comunicacions puga assumir directament o indirectament l'exercici d'aquestes competències i funcions.  
  
Tercera. Habilitació per a desplegament reglamentari  
S'autoritza el Consell per a dictar totes les disposicions que calguen per al desplegament del que preveu aquesta llei.  
  
Quarta. Entrada en vigor  
Aquesta llei entrarà en vigor el dia 1 de gener de 2018.  
  
No obstant el que disposa el paràgraf anterior, l'entrada en vigor del que disposen els articles 48 i 49 sobre la nova regulació de l'Institut Valencià de Finances (IVF) es produirà quan entre en vigor el reglament orgànic i funcional de la conselleria amb competències en matèria d'hisenda i model econòmic, així com el reglament d'organització i funcionament de l'Institut Valencià de Finances (IVF), que s'aproven per adaptar-lo a aquesta nova regulació.  
  
Per tant, ordene que tots els ciutadans i totes les ciutadanes, tribunals, autoritats i poders públics als quals pertoque, observen i facen complir esta llei.  
  
València, 28 de desembre de 2017  
  
El president de la Generalitat  
Ximo Puig i Ferrer



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8202, del 30-12-2017 (2017/12191)

LEY 21/2017, de 28 de diciembre, de medidas fiscales, de gestión administrativa y financiera, y de organización de la Generalitat.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**VIGENTE**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2017/12/28/21/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   8202

Fecha DOGV
:   30-12-2017

Sección del DOGV
:   I. DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   2017/12191

CVE


Fecha del documento
:   28-12-2017

Organismo emisor
:   Presidencia de la Generalitat

Tipo de documento
:   Ley

Corrección de errores

Análisis jurídico

 Descriptores 

:   * [lista de precios](javascript:void(0))
    * [impuesto sobre transmisiones patrimoniales](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))
    * [impuesto local](javascript:void(0))
    * [deducción fiscal](javascript:void(0))
    * [impuesto sobre la renta de las personas físicas](javascript:void(0))
    * [precio autorizado](javascript:void(0))
    * [hacienda regional](javascript:void(0))

LEY 21/2017, de 28 de diciembre, de medidas fiscales, de gestión administrativa y financiera, y de organización de la Generalitat. [2017/12191]  
Sea notorio y manifiesto a todos los ciudadanos y todas las ciudadanas que Les Corts han aprobado y yo, de acuerdo con lo establecido por la Constitución y el Estatuto de Autonomía, en nombre del rey, promulgo la siguiente Ley:  
  
Índice  
  
TÍTULO I. MEDIDAS FISCALES  
  
CAPÍTULO I. TRIBUTOS CEDIDOS  
Sección primera. Modificación de la Ley 13/1997, de 23 de diciembre, de la Generalitat, por la que se regula el tramo autonómico del Impuesto sobre la Renta de las Personas Físicas y restantes tributos cedidos.  
  
CAPÍTULO II. TRIBUTOS PROPIOS.  
Sección primera. Modificación de la Ley 10/1997, de 16 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de tasas por inspecciones y controles sanitarios de animales y sus productos.  
Sección segunda. Modificación de la Ley 2/2014, de 13 de junio, de puertos de la Generalitat.  
Sección tercera. Impuesto sobre la eliminación de residuos en vertederos.  
  
TÍTULO II. MEDIDAS ADMINISTRATIVAS  
  
CAPÍTULO I. MODIFICACIONES LEGISLATIVAS EN MATERIAS COMPETENCIA DE LA PRESIDENCIA DE LA GENERALITAT  
Sección primera. Régimen local.  
Sección segunda. Prevención y extinción de incendios.  
Sección tercera. Servicio médico en festejos taurinos tradicionales  
  
CAPÍTULO II. MODIFICACIONES LEGISLATIVAS EN MATERIAS COMPETENCIA DE LA VICEPRESIDENCIA Y CONSELLERIA DE IGUALDAD Y POLÍTICAS INCLUSIVAS  
Sección primera. Mediación familiar.  
Sección segunda. Diversidad funcional.  
Sección tercera. Puntos de encuentro familiar.  
Sección cuarta. Servicios sociales.  
  
CAPÍTULO III. MODIFICACIONES LEGISLATIVAS EN MATERIAS COMPETENCIA DE LA CONSELLERIA DE HACIENDA Y MODELO ECONÓMICO  
Sección primera. Patrimonio de la Generalitat.  
Sección segunda. Gestión presupuestaria y función interventora.  
Sección tercera. Política financiera.  
Sección cuarta. Plan especial de soporte a la inversión productiva en municipios de la Comunitat Valenciana.  
  
CAPÍTULO IV. MODIFICACIONES LEGISLATIVAS EN MATERIAS COMPETENCIA DE LA CONSELLERIA DE JUSTICIA, ADMINISTRACIÓN PÚBLICA, REFORMAS DEMOCRÁTICAS Y LIBERTADES PÚBLICAS  
Sección primera. Colegios oficiales.  
Sección segunda. Función pública.  
  
CAPÍTULO V. MODIFICACIONES LEGISLATIVAS EN MATERIAS COMPETENCIA DE LA CONSELLERIA DE EDUCACIÓN, INVESTIGACIÓN, CULTURA Y DEPORTE  
Sección única. Deporte.  
  
CAPÍTULO VI. MODIFICACIONES LEGISLATIVAS EN MATERIAS COMPETENCIA DE LA CONSELLERIA DE SANIDAD UNIVERSAL Y SALUD PÚBLICA  
Sección única. Ordenación farmacéutica.  
  
CAPÍTULO VII. MODIFICACIONES LEGISLATIVAS EN MATERIAS COMPETENCIA DE LA CONSELLERIA DE ECONOMIA SOSTENIBLE, SECTORES PRODUCTIVOS, COMERCIO Y TRABAJO  
Sección primera. Comercio.  
Sección segunda. Emprendimiento.  
  
CAPÍTULO VIII. MODIFICACIONES LEGISLATIVAS EN MATERIAS COMPETENCIA DE LA CONSELLERIA DE AGRICULTURA, MEDIO AMBIENTE, CAMBIO CLIMÁTICO Y DESARROLLO RURAL.  
Sección primera. Materia forestal.  
Sección segunda. Residuos.  
Sección tercera. Ganadería.  
Sección cuarta. Patrimonio arbóreo.  
Sección quinta. Pesca marítima y acuicultura.  
Sección sexta. Procedimientos.  
  
CAPÍTULO IX. MODIFICACIONES LEGISLATIVAS EN MATERIAS COMPETENCIA DE LA CONSELLERIA DE VIVIENDA, OBRAS PÚBLICAS Y VERTBRACIÓN DEL TERRITORIO  
Sección primera. Movilidad.  
Sección segunda. Contaminación acústica.  
Sección tercera. Ordenación del territorio.  
Sección cuarta. Vivienda.  
  
CAPÍTULO X. MODIFICACIONES LEGISLATIVAS EN MATERIAS COMPETENCIA DE LA CONSELLERIA DE TRANSPARENCIA, RESPONSABILIDAD SOCIAL, PARTICIPACIÓN Y COOPERACIÓN  
Sección única. Incompatibilidades  
  
TÍTULO III. MEDIDAS DE ORGANIZACIÓN ADMINISTRATIVA Y DE RESTRUCTURACIÓN DE ENTES DEL SECTOR PÚBLICO INSTRUMENTAL DE LA GENERALITAT.  
  
CAPÍTULO I. MEDIDAS ORGANIZATIVAS EN EL ÁMBITO DE ENTES DEL SECTOR PÚBLICO INSTRUMENTAL ADSCRITOS A LA PRESIDENCIA DE LA GENERALITAT.  
Sección primera. Modificación del régimen jurídico de la Corporación Valenciana de Medios de Comunicación.  
Sección segunda. Modificación del régimen jurídico de la Agencia Valenciana de Seguridad y Respuesta a las Emergencias.  
  
CAPÍTULO II. MEDIDAS ORGANIZATIVAS EN LA VICEPRESIDENCIA Y CONSELLERIA DE IGUALDAD Y POLÍTICAS INCLUSIVAS.  
Sección única. Modificación de la denominación de las oficinas de atención a personas migradas (OAPMI), que pasan a denominarse oficinas de atención a personas migradas (PANGEA).  
  
CAPÍTULO III. MEDIDAS ORGANIZATIVAS EN ENTES DEL SECTOR PÚBLICO INSTRUMENTAL ADSCRITOS A LA CONSELLERIA DE HACIENDA Y MODELO ECONÓMICO.  
Sección única. Modificación del régimen jurídico del Institut Valencià de Finances (IVF).  
  
CAPÍTULO IV. MEDIDAS ORGANIZATIVAS EN ENTES DEL SECTOR PÚBLICO INSTRUMENTAL ADSCRITOS A LA CONSELLERIA DE EDUCACIÓN, INVESTIGACIÓN, CULTURA Y DEPORTE.  
Sección primera. Prórroga del mandato de extinción de Construcciones e Infraestructuras Educativas de la Generalitat Valenciana, SA (CIEGSA).  
Sección segunda. Creación del Institut Valencià de Conservació, Restauració i Investigació.  
  
CAPÍTULO V. MEDIDAS ORGANIZATIVAS EN ENTES DEL SECTOR PÚBLICO INSTRUMENTAL ADSCRITOS A LA CONSELLERIA DE VIVIENDA, OBRAS PÚBLICAS Y VERTEBRACIÓN DEL TERRITORIO.  
Sección primera. Modificación del régimen jurídico y de la denominación de la Entidad de Infraestructuras de la Generalitat (EIGE), que pasa a denominarse Entidad Valenciana de Vivienda y Suelo.  
Sección segunda. Modificación del régimen jurídico del Instituto Cartográfico Valenciano.  
  
DISPOSICIONES ADICIONALES  
Disposición adicional primera. Delegación de competencias en las entidades locales, en materia de obras, gestión y mantenimiento de instalaciones e infraestructuras de titularidad de la Generalitat.  
Disposición adicional segunda. Pago en especie para la extinción de las deudas líquidas, vencidas y exigibles no tributarias de las entidades de su sector público con la Generalitat.  
Disposición adicional tercera. Régimen de integración del personal laboral que ejerce funciones que dejan de ser competencia del IVF y pasan a serlo de la Conselleria con competencias en materia de hacienda y modelo económico.  
Disposición adicional cuarta. Subrogación de la Generalitat en las relaciones jurídicas del Institut Valencià de Finances (IVF) en materia de política financiera y tesoro y en materia de certificación y firma electrónica a que se refiere el artículo 48.  
Disposición adicional quinta. Adaptación de referencias de los órganos competentes en la legislación aplicable en materia de supervisión prudencial de las entidades financieras que están bajo la tutela administrativa de la Generalitat, así como en la legislación aplicable en materia de endeudamiento de la Generalitat, coordinación del endeudamiento del sector público de la Generalitat y mercado de valores.  
Disposición adicional sexta. Suspensión de la exigencia de máster universitario para el acceso a los cuerpos del subgrupo A1.  
Disposición adicional séptima. Régimen retributivo y de jornada de trabajo de los nombramientos eventuales para la atención continuada del personal estatutario temporal  
Disposición adicional octava. Efectos en materia de personal de la extinción del contrato de gestión de servicio público por concesión del Departamento de Salud de La Ribera.  
Disposición adicional novena. Efectos en materia de personal de la extinción de contrato de gestión integral de centros de titularidad pública en el ámbito de la diversidad funcional.  
Disposición adicional décima. Retribución de las guardias en personal sanitario exento de su realización por embarazo.  
Disposición adicional décima primera. Expropiaciones necesarias para la correcta gestión del hospital comarcal del Departamento de Salud de La Ribera.  
Disposición adicional décima segunda. Plazo para notificación de las resoluciones en procedimientos sancionadores en materia de industria.  
Disposición adicional décima tercera. Urgente ocupación de terrenos por actuaciones derivadas del II Plan director de Saneamiento y Depuración y otras obras de la Comunitat Valenciana.  
Disposición adicional décima cuarta. Expropiaciones derivadas de nuevas actuaciones en Infraestructuras Públicas.  
Disposición adicional décima quinta. Efectos en materia de personal de la extinción de la encomienda de gestión en materia de extinción de incendios y otras emergencias, para el servicio de bomberos forestales, definido en la Ley 13/2010, de 23 de noviembre, de la Generalitat, de protección civil y gestión de emergencias.  
Disposición adicional décima sexta. Consell Valencià de la Joventut.  
Disposición adicional décima séptima.  
Disposición adicional décima octava. De la creación de las plazas de orientadores laborales para el empleo.  
  
DISPOSICIONES TRANSITORIAS  
Disposición transitoria primera. Régimen transitorio de la prestación farmacéutica en los centros sociosanitarios.  
Disposición transitoria segunda. Vigencia de las zonas de gran afluencia turística declaradas a la entrada en vigor de esta ley.  
Disposición transitoria tercera. Expedientes de la Ley 3/2011, de 23 de marzo, de la Generalitat, de Comercio de la Comunitat Valenciana, en tramitación.  
Disposición transitoria Cuarta. Régimen Transitorio del Institut Valencià de Conservació, Restauració i Investigació.   
Disposición transitoria quinta. Expedientes sobre planificación en materia de movilidad iniciados con anterioridad a la entrada en vigor de esta ley.   
Disposición transitoria sexta.  
Disposición transitoria séptima. Reglamento de funcionamiento de la Entidad Valenciana de Vivienda y Suelo.  
  
DISPOSICIONES DEROGATORIAS  
Disposición derogatoria única. Normativa que se deroga.  
  
DISPOSICIONES FINALES  
Disposición final primera. Habilitación al Consell para la aprobación del texto refundido de la Ley 3/2011, de 23 de marzo, de la Generalitat, de Comercio de la Comunitat Valenciana.  
Disposición final segunda. Habilitaciones para el desarrollo de lo dispuesto en los artículos 48 y 49 en relación con el Institut Valencià de Finances (IVF).  
Disposición final tercera. Habilitación para desarrollo reglamentario.  
Disposición final cuarta. Entrada en vigor.  
  
PREÁMBULO  
  
I  
  
La Generalitat, en virtud de lo dispuesto en el artículo 52.1 del Estatuto de autonomía de la Comunitat Valenciana, de acuerdo con las bases y la ordenación de la actividad económica general, y en los términos que disponen los artículos 38, 131 y los números 11 y 13 del apartado 1 del artículo 149 de la Constitución Española, ostenta la competencia exclusiva, para la planificación de la actividad económica de la Comunitat Valenciana.  
En ejercicio de esta competencia exclusiva, la Ley de presupuestos de la Generalitat para el año 2018 establece determinados objetivos de política económica del Consell de la Generalitat, cuya consecución exige la aprobación de diversas normas. La presente ley recoge, a tal efecto, una serie de medidas referentes a aspectos tributarios, de gestión administrativa y de y carácter organizativo.  
  
  
II  
  
En cuanto a la estructura de la presente Ley de medidas fiscales, de gestión administrativa y financiera, y de organización de la Generalitat, por primera vez se ha dividido en tres títulos, con sus correspondientes capítulos, secciones y artículos, con la finalidad de conseguir una visión más clara de las tres partes heterogéneas que integran su contenido.  
Así en el título I, se contienen las medidas referentes a aspectos tributarios y fiscales.  
En el título II, se contienen las medidas de acción administrativa que como complemento a la planificación económica que se contiene en la Ley de presupuestos para 2018, exigen abordar modificaciones legislativas de aquellas leyes que regulan las materias que son competencia de la Presidencia, la Vicepresidencia y de cada una de las consellerias en las que se organiza la administración de la Generalitat.  
En el título III, se contienen medidas de carácter organizativo que afectan, esencialmente, a algunos de los entes del sector público instrumental de la Generalitat y que exigen la modificación de algunas disposiciones legales que regulan su régimen jurídico.  
Por último, dada su extensión y heterogeneidad y también como novedad, se incorpora a la ley un índice con su estructura, con el fin de simplificar su análisis.  
  
  
III  
  
El título I se compone de dos capítulos, el primero de ellos dedicados a las medidas tributarias que se adoptan en relación con los tributos cedidos y el capítulo II, en relación con dos tributos propios.  
Deben destacarse, como medidas tributarias esenciales que contiene la ley, en el capítulo I, del título I, las modificaciones de la Ley 13/1997, de 23 de diciembre, del tramo autonómico del impuesto sobre la renta de las personas físicas y restantes tributos cedidos, que en síntesis son las siguientes:  
En primer lugar, en el ámbito del impuesto sobre la renta de las personas físicas. Se considera conveniente proponer la modificación de uno de los requisitos que se exigen en unas deducciones autonómicas vigentes, la de arrendamiento de vivienda habitual, y la del arrendamiento de una vivienda como consecuencia de la realización de una actividad, por cuenta propia o ajena, en municipio distinto de aquel en el que el contribuyente residía con anterioridad, para perfilar su contenido a la finalidad que se persigue y es que el beneficiario de la misma, el arrendatario, sea el que tenga la obligación de presentar el modelo de autoliquidación correspondiente del impuesto sobre transmisiones patrimoniales y actos jurídicos documentados. La exigibilidad del depósito de la fianza a la que se refiere el artículo 36.1 de la Ley 29/1994, de 24 de noviembre, de arrendamientos urbanos, a favor de la Generalitat le corresponde al arrendador.  
En segundo lugar, en el ámbito de la tributación que recae sobre el juego:  
a) Se clarifica el régimen de las exenciones en el caso de la rifas y tómbolas y, a su vez, se introduce una nueva exención que afecta a aquéllas que se realicen con ocasión de acontecimientos de arraigo popular o que correspondan con usos sociales de carácter tradicional, tales como las rifas de cestas de navidad organizadas por comercios o establecimientos de hostelería.  
b) En el caso de las apuestas, se generaliza la definición de la base imponible en atención a los ingresos netos procedentes del juego.  
c) En los supuestos de juegos realizados mediante máquinas recreativas y de azar, se establece que el devengo del impuesto es por trimestres naturales.  
d) Se han adecuado los tipos de gravamen a la realidad socio-económica actual en el caso de las rifas, tómbolas, combinaciones aleatorias, apuestas, casinos de juego y en el caso de explotación de máquinas recreativas y de azar.  
e) Se amplía el plazo de declaración del tributos, siendo con carácter general el de un mes desde el devengo.  
En tercer y último lugar, se amplía hasta 31 de diciembre de 2018, la vigencia del tipo de devolución del gasóleo profesional para los transportistas (48 euros por 1.000 litros), aplicable en relación con el tipo autonómico del impuesto sobre hidrocarburos establecido para el gasóleo de uso general, al persistir, actualmente, las circunstancias socioeconómicas que justificaron su establecimiento.  
  
  
IV  
  
Como complemento para la planificación de la actividad económica de la Comunitat en unos casos y en otros, por la necesidad de adaptar algunas normas a la realidad social y económica o a la normativa básica estatal vigente, resulta necesario aprobar las modificaciones legales en algunas materias competencia de las consellerias en que se organiza la administración de la Generalitat, que se contienen en el título II.  
Así en el ámbito de las competencias de la Presidencia de la Generalitat, destaca la modificación de la Ley 8/2010, de 23 de junio, de régimen local de la Comunitat Valenciana, en cuanto al régimen electoral de las entidades locales menores, para dar respuesta a algunas disfunciones y problemas de gobernabilidad, a la regulación de la composición de la junta vecinal y su proceso electoral, en una apuesta innovadora por la democracia directa.  
Por lo que se refiere a las modificaciones en materia de igualdad y políticas inclusivas, es relevante la modificación en materia de mediación familiar, para simplificar el procedimiento para el ejercicio del derecho a la búsqueda y conocimiento de la filiación e identificación de su familia biológica de las personas adoptadas, suprimiendo la intervención de las personas mediadoras en dicho procedimiento que se contenían en la norma autonómica y atribuyendo dicha competencia a la entidad pública, tal y como lo establece el artículo 180 del Código civil.  
En materia de función pública, como novedad importante, se aprueba introducir un nuevo permiso retribuido para las funcionarias de la Generalitat, a partir del primer día de la semana 37 de embarazo hasta la fecha del parto y que el caso de gestación múltiple, podrá iniciarse el primer día de la semana 35 de embarazo hasta la fecha del parto, con el fin de adaptar la Ley reguladora de la función pública valenciana a lo dispuesto en la disposición adicional decimosexta del texto refundido de la Ley del Estatuto básico del empleado público, aprobado por Real decreto legislativo 5/2015, de 30 de octubre.  
En materia de sanidad, otra de las modificaciones en materia de ordenación farmacéutica, que incorpora la ley, además de adaptar y desarrolla la normativa autonómica a la normativa estatal vigente, tiene como finalidad el cuidado efectivo de las personas residentes de los centros sociosanitarios de la Comunitat Valenciana, a través de una correcta selección, adquisición, dispensación, administración y seguimiento de su farmacopea, un uso racional del medicamento, así como generar más de 65 nuevos puestos de trabajo de farmacéuticos especialistas en farmacia hospitalaria.  
Por otro lado, y como cuestión relevante en materia de concesiones sanitarias, se regulan en la disposición adicional octava, los efectos en materia de personal de la extinción del contrato de gestión de servicio público por concesión del departamento de salud de La Ribera, habida cuenta que en marzo de 2018, se producirá la extinción del contrato de gestión de servicio público por concesión del departamento de Salud de La Ribera formalizado entre la Conselleria de Sanidad Universal y Salud Pública y «RIBERA SALUD II, Unión Temporal de Empresas, Ley 18/82», de acuerdo con lo establecido en la cláusula 5 del contrato.  
En consecuencia, en fecha 1 de abril de 2018, el servicio revertirá a la Conselleria de Sanidad Universal y Salud Pública, con los efectos previstos en el artículo 283 del Real decreto legislativo 3/2011, de 14 de noviembre, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de contratos del sector público, lo que hace necesario adoptar las medidas legales necesarias en relación con el personal que presta sus servicios en dicho departamento de salud.  
Otro de los objetivos importantes que, en materia de Comercio, persigue la ley, es resolver el debate que se ha planteado en los últimos tiempos en la sociedad valenciana sobre los horarios comerciales, modificando a estos efectos la Ley 3/2001, de 23 de marzo, de la Generalitat, de comercio de la Comunitat Valenciana, dada la trascendencia económica de dicha regulación y los diversos sectores económicos y sociales implicados en ella.  
Por último en este título, en materia medio ambiental, con el objetivo de mejorar la calidad acústica en el entorno de las carreteras y demás infraestructuras de transporte y su correcta integración en los entornos urbanos, metropolitanos o rurales y asegurar la calidad de vida de los ciudadanos y preservar los valores naturales, patrimoniales y medioambientales, se modifica la Ley 7/2002, de protección contra la contaminación acústica.  
  
  
V  
  
En el título III, la ley contiene medidas de organización administrativa que afectan, en su mayor parte, a entes del sector público instrumental de la Generalitat adscritos a las diferentes consellerias.  
De todas ellas, destacamos como relevante, la modificación del régimen jurídico del Instituto Valenciano de Finanzas (IVF), en la medida en que supone avanzar en el cumplimiento de uno de los compromisos incluidos en el Acuerdo del Botánico, cual es la recuperación del sistema financiero valenciano, con el objetivo de apoyar a los sectores productivos de la Comunitat Valenciana, desarrollando su actividad como intermediario financiero preferentemente respecto del sector privado, sin que en ningún caso pueda considerarse entidad financiera de las que vienen reguladas en la Ley 10/2014, de 26 de junio, de ordenación, supervisión y solvencia de entidades de crédito.  
Con este fin, pasan a ser ejercidas por la Conselleria de Hacienda y Modelo Económico, las funciones que hasta el momento venía desarrollando el IVF, en materia de política financiera y de control y coordinación del crédito público, avales, u otras garantías a favor de los entes del sector público instrumental de la Generalitat o cualquier otra entidad de carácter público, el control, inspección y disciplina de las entidades financieras, así como las funciones como autoridad de certificación de la Comunitat Valenciana y como prestador de servicios de certificación y el control de la seguridad en las comunicaciones electrónicas, informáticas y telemáticas de la Generalitat.  
Por último, las disposiciones adicionales, transitorias, derogatoria y finales complementan la ley recogiendo diversas previsiones que por razones de técnica legislativa, no se consideran susceptibles de incluir en los títulos anteriormente aludidos.  
  
  
TÍTULO I  
Medidas fiscales  
  
CAPÍTULO I  
Tributos cedidos  
  
Sección primera  
Modificación de la Ley 13/1997, de 23 de diciembre, de la Generalitat, por la que se regula el tramo autonómico del impuesto sobre la renta de las personas físicas y restantes tributos cedidos  
  
Artículo 1  
Se modifica el apartado 2.º de la letra n del apartado Uno del artículo cuarto de la Ley 13/1997, de 23 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, por la que se regula el tramo autonómico del impuesto sobre la renta de las personas físicas y restantes tributos cedidos, que pasa a tener la siguiente redacción:  
«2.º Que el contribuyente, como arrendatario, haya presentado la correspondiente autoliquidación del impuesto sobre transmisiones patrimoniales y actos jurídicos documentados derivada del contrato de arrendamiento de esta vivienda habitual.»  
  
Artículo 2  
Se modifica el apartado 2.º de la letra ñ del aparatado Uno del artículo cuarto de la Ley 13/1997, de 23 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, por la que se regula el tramo autonómico del impuesto sobre la renta de las personas físicas y restantes tributos cedidos, que pasa a tener la siguiente redacción:  
«2.º Que el contribuyente, como arrendatario, haya presentado la correspondiente autoliquidación del impuesto sobre transmisiones patrimoniales y actos jurídicos documentados derivada del contrato de arrendamiento de esta vivienda.»  
  
Artículo 3  
Se modifica la letra n, apartado 1, del artículo 4. Deducciones autonómicas, y el apartado Cuatro del artículo 4 de la Ley 13/1997, de 23 de diciembre, de la Generalitat.  
«n) Por arrendamiento de la vivienda habitual, sobre las cantidades satisfechas en el periodo impositivo:  
- El 15 %, con el límite de 550 euros.  
- El 20 %, con el límite de 700 euros, si el arrendatario tiene una edad igual o inferior a 35 años. La misma deducción con el mismo porcentaje resultará aplicable, con idéntico límite, en el caso de que el arrendatario fuese discapacitado físico o sensorial, con un grado de minusvalía igual o superior al 65 %, o psíquico, con un grado de minusvalía igual o superior al 33 %.  
- El 25 %, con el límite de 850 euros, si el arrendatario tiene una edad igual o inferior de 35 años y, además, es discapacitado físico o sensorial, con un grado de minusvalía igual o superior al 65 %, o psíquico, con un grado de minusvalía igual o superior al 33 %.»  
[...]  
«Cuatro. A los efectos de lo dispuesto en los subapartados 1 y 2 del párrafo primero de la letra a, en el párrafo primero de la letra b, en el párrafo primero de la letra c, en el párrafo primero de la letra d, cuando el contribuyente pertenezca a una familia numerosa o monoparental de categoría general; en el punto 2 del párrafo segundo de la letra e, en el punto 3 del párrafo segundo de la letra f, en el párrafo primero de la letra g, en el párrafo primero de la letra h, en el número 3 del párrafo segundo de la letra y, en el párrafo primero de la letra w del aparatado Uno del artículo cuarto de esta ley, la suma de la base liquidable general y de la base liquidable del ahorro no podrá ser superior a 25.000 euros, en tributación individual, o a 40.000 euros, en tributación conjunta.  
A los efectos de lo dispuesto en el punto 5 del párrafo segundo de la letra n, y en el punto 4 del párrafo segundo de la letra ñ del aparatado Uno del artículo cuarto de esta ley, la suma de la base liquidable general y de la base liquidable del ahorro no podrá ser superior a 30.000 euros, en tributación individual, o a 50.000 euros, en tributación conjunta. Los mismos límites de base liquidable serán aplicables a los efectos de lo dispuesto en el párrafo primero de la letra d del aparatado Uno del artículo cuarto de esta ley, cuando el contribuyente pertenezca a una familia numerosa o monoparental de categoría especial.  
A los efectos de lo dispuesto en el punto 1.º del párrafo tercero de la letra y del aparatado Uno del artículo cuarto de esta ley, la suma de las bases liquidables de la unidad familiar no podrá ser superior a 25.000 euros.»  
  
Artículo 4   
Se modifica el artículo 14 bis de la Ley 13/1997, de 23 de diciembre, por la que se regula el tramo autonómico del impuesto sobre la renta de las personas físicas y restantes tributos cedidos, añadiéndose un apartado Tres con la siguiente redacción:  
  
Tres  
1. La transmisión de la totalidad o parte de una o más viviendas y sus anexos a una persona física o jurídica a cuya actividad le sea de aplicación las normas de adaptación del Plan general de contabilidad del sector inmobiliario disfrutará de una bonificación de la cuota del impuesto en la modalidad de transmisiones patrimoniales onerosas, siempre que cumpla los siguientes requisitos:  
a) Que la adquisición se realice como pago total o parcial por la entrega de una vivienda al transmitente.  
b) Que la vivienda entregada al transmitente vaya a constituir su vivienda habitual.  
c) Que la entrega de la vivienda al transmitente esté sujeta y no exenta del impuesto sobre el valor añadido.  
d) Que la actividad principal del adquirente sea la construcción de edificios, la promoción inmobiliaria o la compraventa o arrendamiento de bienes inmuebles por su cuenta.  
e) Que los bienes adquiridos se incorporen al activo circulante del adquirente con la finalidad de venderlos o alquilarlos.  
f) Que en el plazo de tres años, los bienes adquiridos se transmitan a una persona física para su uso como vivienda o se destinen al arrendamiento de vivienda, de acuerdo con lo dispuesto en la Ley 29/1994, de 24 de noviembre, de arrendamientos urbanos.  
Tanto la transmisión como la formalización del arrendamiento deberán formalizarse en documento público.  
g) Que la empresa adquirente esté al corriente con las obligaciones tributarias con la Generalitat.  
2. La bonificación sobre la cuota del impuesto tendrá las siguientes modalidades:  
  
Concepto Porcentaje de bonificación  
Si en la vivienda adquirida se realizan obras tendentes a conservar o mejorar el rendimiento energético, la salubridad o la accesibilidad en la vivienda, así como a suprimir barreras arquitectónicas. 50 %  
Si la vivienda adquirida se destina al arrendamiento de vivienda, de conformidad con lo dispuesto en la Ley 29/1994, de 24 de noviembre, de arrendamientos Urbanos, siempre y cuando reúna condiciones de habitabilidad. 50 %  
Si la vivienda adquirida se destina al arrendamiento de vivienda, de conformidad con lo dispuesto en la Ley 29/1994, de 24 de noviembre, de arrendamientos urbanos, tras la realización de obras tendentes a conservar o mejorar el rendimiento energético, la salubridad o la accesibilidad en la vivienda, así como a suprimir barreras arquitectónicas. 70 %  
  
  
  
3. La aplicación de esta bonificación es provisional, por lo que solamente hay que hacer constar en la escritura pública que la adquisición de la vivienda y, en su caso, anexos se efectúa con el fin de venderlos o arrendarlos a un particular para su uso como vivienda. Para la elevación a definitiva, el sujeto pasivo debe acreditar la transmisión o arrendamiento posterior de la totalidad de los bienes adquiridos.  
4. Ante el incumplimiento de cualquiera de los requisitos, condicionantes o plazos para la aplicación de la bonificación prevista en este artículo, el sujeto pasivo deberá presentar, dentro del plazo reglamentario de presentación, contado desde el día después del incumplimiento, una autoliquidación complementaria sin bonificación y con deducción de la cuota ingresada, con aplicación de los correspondientes intereses de demora.  
5. A efectos de la aplicación de la bonificación, es preciso tener en cuenta las siguientes reglas especiales:  
a) Cuando se transmitan viviendas que formen parte de una edificación entera en régimen de propiedad vertical, la bonificación solo será aplicable en relación con la superficie que se asigne como vivienda en la división en propiedad horizontal posterior, quedando excluida la superficie dedicada a locales comerciales.  
b) La bonificación será aplicable a la vivienda y el terreno en el que se encuentra enclavada siempre y cuando formen una misma finca registral y la venta posterior del plazo de los tres años comprenda la totalidad de la misma.  
c) En el caso de adquisición de partes indivisas, el día inicial del plazo de tres años al que se refiere la letra f del apartado 1 será la fecha de adquisición de la primera parte indivisa.  
d) Quedan expresamente excluidas de la aplicación de esta bonificación:  
- Las adjudicaciones de inmuebles en subasta pública.  
- Las transmisiones de valores que incurran en los supuestos a que se refiere el artículo 17.2 del texto refundido de la Ley del impuesto sobre transmisiones patrimoniales y actos jurídicos documentados, aprobado por el Real decreto legislativo 1/1993, de 24 de septiembre.  
6. Mediante orden de la persona titular de la conselleria competente en materia de hacienda, se establecerán los supuestos, condiciones y medios de justificación de las obras tendentes a conservar o mejorar el rendimiento energético de la vivienda que dan lugar a la aplicación de la bonificación regulada en este artículo.  
  
Artículo 5  
Se modifica el artículo 15 de la Ley 13/1997, de 23 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, por la que se regula el tramo autonómico del impuesto sobre la renta de las personas físicas y restantes tributos cedidos, que pasa a tener la siguiente redacción:  
«Uno. El tributo que grava los juegos de suerte, envite o azar se exige, en caso de explotación de máquinas y aparatos automáticos, de conformidad con las siguientes reglas:  
1. El período impositivo es el trimestre natural.  
2. El devengo se produce:  
a) Con carácter general, el primer día del período impositivo.  
b) En el caso de explotación de máquinas de nueva autorización, el devengo coincide con la autorización de explotación.  
c) En el caso de levantamiento de la suspensión de la autorización de explotación de la máquina, el devengo coincide con el citado levantamiento.  
3. El contribuyente está obligado a practicar operaciones de autoliquidación tributaria y a realizar el ingreso de la deuda tributaria durante el mes siguiente al vencimiento del trimestre natural en que se haya producido el devengo señalado en la letra a del apartado 2 anterior. Si el último día del plazo resultara inhábil, el plazo finalizará el día hábil inmediato siguiente. En los supuestos de las letras b y c del apartado 2 anterior, el ingreso de la deuda tributaria se realizará en el momento del devengo.  
4. La cuota íntegra se obtiene aplicando la cantidad fija señalada en el cuadro siguiente, en función de la clasificación de las máquinas o aparatos automáticos aptos para la realización de los juegos:  
  
Clasificación de la máquina o aparato automático apto para la realización de los juegos Cuantía trimestral (euros)  
1 Tipo B (recreativas con premio).   
1.1 De un solo jugador 900,00 -  
1.2  
  
 De un solo jugador, que tengan limitada la apuesta máxima a 10 céntimos de euro y que no permitan la realización de partidas simultáneas 275,00 -  
1.3  
  
 En las que puedan intervenir dos o más jugadores, siempre que el juego de cada uno de ellos sea independiente del realizado por los demás. 1.500,00 - + (10 % cuota del punto 1.1 x número de jugadores)  
2 Tipo C (azar).   
2.1 De un solo jugador 1.295,00 -  
2.2  
  
 En las que puedan intervenir dos o más jugadores, siempre que el juego de cada uno de ellos sea independiente del realizado por los demás. 2.158,00 - + (10 % cuota de un jugador x número de jugadores)  
  
  
Dos. Los tipos de gravamen en el caso del tributo que grava los juegos de suerte, envite o azar, en su modalidad de gravamen sobre establecimientos distintos de casinos de juego, son los siguientes:  
1. Con carácter general: El 25 % de las cantidades jugadas.  
2. En las modalidades del juego del bingo distintas del bingo electrónico, conforme a la siguiente tarifa:  
  
Tramo de importe acumulado del valor facial de los cartones adquiridos durante el año natural (euros) Tipo de gravamen (porcentaje)  
1 Inferior o igual a 400.000 - 1,00 %  
2 Entre 400.000,01 - y 3.000.000 - 12,50 %  
3 Entre 3.000.000,01 - y 8.000.000 - 15,00 %  
4 Más de 8.000.000 - 17,50 %  
  
  
  
En estos casos, el tributo se devenga en el momento de la adquisición de los cartones, debiéndose ingresar en ese momento. El contribuyente está obligado a practicar operaciones de autoliquidación tributaria y a realizar el ingreso de la deuda tributaria.  
3. En el bingo electrónico: el 25 % de la diferencia entre las cantidades jugadas y los importes destinados a premios. El contribuyente está obligado a practicar operaciones de autoliquidación tributaria y a realizar el ingreso de la deuda tributaria durante el mes siguiente al vencimiento del mes natural en el que se produce el devengo. La autoliquidación comprenderá de forma agregada todos los juegos devengados en el mes natural. Si el último día del plazo resultara inhábil, el plazo finalizará el día hábil inmediato siguiente.  
Tres. Los tipos de gravamen del tributo que grava los juegos de suerte, envite o azar se exigirá, en su modalidad de gravamen sobre casinos de juego, son los siguientes:  
1. Con carácter general, la tarifa siguiente:  
  
Tramo de la base imponible comprendido entre (euros) Tipo de gravamen (porcentaje)  
0 - y 2.000.000,00 - 20 %  
2.000.000,01 - y 4.000.000,00 - 30 %  
4.000.000,01 - y 6.000.000,00 - 40 %  
Más de 6.000.000,00 - 50 %  
  
  
  
La tarifa anterior se aplica tanto a los juegos organizados o celebrados en los casinos de juego (sala principal) como en las salas apéndice de estos, si bien se aplica separadamente a la base imponible de cada una de las salas.  
2. En establecimientos ubicados fuera de los casinos de juego o de salas apéndices, a través de terminales en línea, la cuota íntegra se obtiene aplicando sobre la base imponible el tipo de gravamen del 25 %.  
3. En el caso de partidas de póquer organizadas en los casinos de juego o sus salas apéndice, se aplica una bonificación del 60 % de la parte proporcional de la cuota íntegra que corresponda a dichas partidas, siempre que se cumplan los siguientes requisitos:  
1.º Que la partida tenga la consideración de competición, torneo o similar.  
2.º Que los participantes en el juego paguen una entrada o buy-in.  
4. Respecto a los ingresos trimestrales, el contribuyente está obligado a practicar operaciones de autoliquidación tributaria y a realizar el ingreso de la deuda tributaria durante el mes siguiente al vencimiento de cada trimestre natural. Si el último día del plazo resultara inhábil, el plazo finalizará el día hábil inmediato siguiente.  
Cuatro. En el tributo que grava las rifas, tómbolas, o combinaciones aleatorias, se exige de acuerdo a las siguientes reglas:  
1. Están exentas:  
a) Las organizadas por la Organización Nacional de Ciegos Españoles.  
b) Las organizadas por la Cruz Roja Española.  
c) Para un mismo organizador, siempre que su actividad habitual o principal no sea la organización o celebración de juegos, en cualquiera de sus modalidades, y en relación con un mismo año natural: las dos primeras rifas o tómbolas, siempre que el valor total de los premios ofrecidos, en cada uno de los dos juegos, no exceda de 600 euros.  
d) Las rifas o tómbolas organizadas por entidades con fines benéficos, religiosos, culturales, turísticos, deportivos o ambientales legalmente autorizadas e inscritas en el registro correspondiente, siempre que se justifique el destino de los fondos a las finalidades citadas.  
e) Las rifas o tómbolas declaradas de utilidad pública o benéficas.  
2. El tipo de gravamen es:  
a) El 20 %, con carácter general.  
b) El 10 %, en las combinaciones aleatorias con fines publicitarios o promocionales, definidas como aquellos sorteos que, con finalidad exclusivamente publicitaria o de promoción de un producto o servicio, y teniendo como única contraprestación el consumo del producto o servicio, sin sobreprecio ni tarificación adicional alguna, ofrecen premios en metálico, especie o servicios, exigiendo, en su caso, la condición de cliente de la entidad objeto de la publicidad o promoción.  
c) En las tómbolas de duración inferior a quince días organizadas con ocasión de mercados, ferias o fiestas y cuyos premios ofrecidos diariamente no excedan de un valor total de 5.000 euros, el contribuyente podrá optar entre satisfacer el tributos con arreglo al tipo previsto en la regla 1 de este apartado, o bien a razón de 100 euros por cada día de duración, en capitales de provincia o poblaciones de más de cien mil habitantes; de 70 euros por cada día, en poblaciones de entre veinte mil y cien mil habitantes, y de 30 euros por cada día de duración, en poblaciones inferiores a veinte mil habitantes.  
3. El contribuyente está obligado a practicar operaciones de autoliquidación tributaria y a realizar el ingreso de la deuda tributaria durante el mes siguiente al vencimiento del mes natural en el que se produce el devengo. La autoliquidación comprenderá de forma agregada todos los juegos devengados en el mes natural. Si el último día del plazo resultara inhábil, el plazo finalizará el día hábil inmediato siguiente.  
Cinco. En el tributo que grava las apuestas, el tipo de gravamen es del 20 %, y la base imponible es el importe total de las cantidades que se dediquen a la participación en el juego, así como cualquier otro ingreso que se pueda obtener directamente derivado de su organización o celebración, deducidos los premios satisfechos a los participantes. El contribuyente está obligado a practicar operaciones de autoliquidación tributaria y a realizar el ingreso de la deuda tributaria durante el mes siguiente al vencimiento del mes natural en el que se produce el devengo. La autoliquidación comprenderá de forma agregada todos los juegos devengados en el mes natural. Si el último día del plazo resultará inhábil, el plazo finalizará el día hábil inmediato siguiente.  
Seis. En el juego por medios electrónicos, telemáticos o de comunicación a distancia cuyo ámbito sea el de la Comunitat Valenciana, la cuota íntegra se obtiene aplicando sobre la base imponible el tipo de gravamen del 25 %.»  
  
Artículo 6  
Se modifica la disposición adicional decimocuarta de la Ley 13/1997, de 23 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, por la que se regula el tramo autonómico del impuesto sobre la renta de las personas físicas y restantes tributos cedidos, que pasa a tener la siguiente redacción:  
  
«Disposición adicional decimocuarta  
Tipo autonómico de devolución del gasóleo de uso profesional del impuesto sobre hidrocarburos  
  
El tipo autonómico de devolución del gasóleo de uso profesional del impuesto sobre hidrocarburos, al que se refiere el apartado 6 del artículo 52 bis de la Ley 38/1992, de 28 de diciembre, de impuestos especiales, será, hasta el 31 de diciembre de 2018, de 48 euros por 1.000 litros.»  
  
  
CAPÍTULO II  
Tributos propios  
  
Sección primera  
Modificación de la Ley 10/1997, de 16 de diciembre,   
de la Generalitat Valenciana, de tasas por inspecciones   
y controles sanitarios de animales y sus productos  
  
Artículo 7  
Se modifican los subapartados a y e del apartado Uno del artículo 9 bis de la Ley 10/1997, de 16 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de tasas por inspecciones y controles sanitarios de animales y sus productos, quedando su redacción final como sigue:  
  
«Artículo 9 bis  
Deducciones en la cuota  
Resultarán de aplicación a la cuota las siguientes deducciones:  
Uno. En relación con las cuotas correspondientes a operaciones de sacrificio, y con el máximo de la suma de tres deducciones en cada liquidación del periodo impositivo, las que correspondan de entre las siguientes:  
a) Deducción por apoyo instrumental al control oficial, que procederá cuando el sujeto pasivo ponga a disposición de los servicios de inspección ropa de trabajo, el material y los equipamientos apropiados para llevar a cabo las actividades de control específicas en las mismas instalaciones, incluyendo, a tal efecto, equipos de protección individual adecuados, espacios de trabajo suficientes y debidamente equipados y condiciones, así como las herramientas y útiles necesarios para realizar las funciones de inspección oficial: 20 % de la cuota.  
b) Deducción por actividad planificada y estable, que procederá cuando los sujetos pasivos dispongan de un sistema de planificación y programación de la producción y lo lleven a la práctica de manera efectiva, permitiendo a los servicios de inspección conocer el servicio que hace falta prestar con una anticipación mínima de setenta y dos horas, con el fin de prever los recursos necesarios y optimizar la organización de dicho servicio: 25 % de la cuota.  
c) Deducción por horario regular diurno, que procederá cuando en el periodo impositivo, el sujeto pasivo lleve a cabo la actividad entre las 08.00 horas y las 22.00 horas, del lunes a viernes laborables: 25 % de la cuota.  
d) Deducción por personal de apoyo al control oficial, que procederá cuando el sujeto pasivo, de acuerdo con su actividad y la normativa vigente, ponga a disposición de los técnicos facultativos sanitarios, encargados del control oficial, personal propio que colabore de forma efectiva y suficientemente relevante en dicho control: 10 % de la cuota. En el caso de la producción de carnes de aves de corral y lagomorfos, la deducción a aplicar por este concepto será el 35 % de la cuota para aquellos establecimientos que dispongan de personal de apoyo al control oficial que participe en funciones específicas en relación con el control de esta producción, de acuerdo con los requisitos establecidos en el Reglamento 854/2004, de 29 de abril.  
e) Deducción por equipación de material y servicio informático, material de oficina y comunicaciones, que procederá cuando el sujeto pasivo ponga a disposición de los servicios de inspección los equipamientos y servicios informáticos, material de oficina y comunicaciones necesarios para poder llevar a cabo las actuaciones de registro de los controles oficiales, incluyendo a tal efecto, equipación de material informático y servicio, material de oficina suficiente y servicio de comunicación: 20 % de la cuota.  
f) Deducción por el control e inspección ante mortem en explotación, que procederá cuando las operaciones de inspección ante mortem se hayan practicado en el ganado en la explotación de origen y no haya que repetirlas en el matadero, en virtud de lo previsto en el anexo I, sección I, capítulo II, punto B.5, del Reglamento 854/2004, del 29 de abril: 10 % de la cuota.  
Dos. Asimismo, podrá aplicarse una deducción de 20 % a la cuota resultante de las operaciones de sacrificio de animales porcinos y solípedos/équidos, por la implantación y acreditación, de manera individual o mediante la asociación con un laboratorio oficial, público o privado, de un sistema de calidad para el control de la presencia de triquina. Esta deducción será compatible con las que resulten de la aplicación de lo dispuesto en el aparatado Uno de este artículo.  
Tres. En relación con las cuotas correspondientes a los controles en salas de despiece y en establecimientos de transformación de la caza, y con el máximo de la suma de dos deducciones en cada liquidación del periodo impositivo, las que correspondan de entre las siguientes:  
a) Deducción por sistemas de autocontrol evaluados, que procederá cuando el establecimiento disponga de un sistema de autocontrol basado en el análisis de peligros y puntos de control críticos (APPCC), sea evaluado oficialmente por la autoridad competente y esta evaluación de un resultado favorable: 20 % de la cuota.  
b) Deducción por actividad planificada y estable, que procederá cuando los sujetos pasivos que lleven a cabo la actividad de despiece o manipulación de la caza dispongan en su producción de un sistema de planificación y programación y lo lleven a la práctica de manera efectiva, permitiendo a los servicios de inspección conocer el servicio que hace falta prestar con una anticipación mínima de setenta y dos horas, con el fin de prever los recursos y optimizar la organización: 20 % de la cuota.  
c) Deducción por horario regular diurno, que procederá cuando en el periodo impositivo el sujeto pasivo lleve a cabo la actividad entre las 08.00 horas y las 22.00 horas, del lunes a viernes laborables: 25 % de la cuota.  
Cuatro. Las deducciones a que hacen referencia las letras c y f del aparatado Uno y la letra c del apartado Tres sólo se pueden aplicar a la parte de la producción que cumpla los requisitos para la aplicación de la deducción.  
Cinco. La aplicación de las deducciones exigirá su previo reconocimiento, a solicitud del sujeto pasivo, mediante resolución del conseller competente en materia de sanidad. En caso de falta de resolución en el plazo de tres meses a contar desde el día siguiente al de la presentación de la solicitud, la misma se entenderá estimada. En cualquier caso, la aplicación de las deducciones solicitadas se podrá efectuar a partir del periodo impositivo siguiente al de su reconocimiento expreso o presunto, el cual tendrá un periodo de vigencia de un año.»  
  
  
Sección segunda  
Modificación de la Ley 2/2014, de 13 de junio,   
de puertos de la Generalitat  
  
Artículo 8  
Se modifica el apartado 3 del artículo 82 de la Ley 2/2014, de 13 de junio, de puertos de la Generalitat, que queda redactado como sigue:  
  
  
«Artículo 82. Bonificaciones  
[...]  
3. Las autorizaciones para el ejercicio de actividades que sean de interés educativo, investigador, cultural, social o deportivo solicitadas por administraciones públicas, cuya duración se prevea inferior a siete días, estarán exentas del pago de la correspondiente tasa.»  
  
  
Sección tercera  
Impuesto sobre la eliminación de residuos en vertederos  
  
Artículo 9. Impuesto sobre eliminación de residuos en vertederos e incineración, coincineración y valorización energética  
Se crea el impuesto sobre eliminación de residuos en vertederos e incineración, coincineración y valorización energética, que se regirá por las disposiciones incluidas en los siguientes apartados:  
Uno. Naturaleza, objeto, ámbito de aplicación y afectación del impuesto  
1. El impuesto sobre eliminación de residuos en vertederos e incineración, coincineración y valorización energética es un tributo propio de la Generalitat, cuyo fin es fomentar, en el ámbito de la Comunitat Valenciana, el reciclado y la valorización de los residuos, así como la disminución del impacto sobre el medio ambiente derivado de su eliminación en vertedero e incineración, coincineración sin valorización de energía y valorización energética.  
2. Los ingresos procedentes de este impuesto se encuentran afectados a gastos de la Generalitat en el ámbito de la planificación, el control, la gestión y la eliminación de los residuos, en la forma que establezca la ley de presupuestos de la Generalitat.  
3. Este impuesto es compatible con cualquier tasa o contribución especial aplicable a las operaciones gravadas.  
4. A efectos del impuesto, el concepto de residuo, en sus distintos tipos, así como el de valorización, eliminación y demás términos propios de la legislación medioambiental serán los establecidos en la normativa comunitaria, estatal y autonómica sobre residuos.  
  
Dos. Hecho imponible  
Constituye el hecho imponible del impuesto el depósito de residuos en vertederos públicos o privados de la Comunitat Valenciana, para su eliminación, así como la gestión a través de instalaciones y equipamientos industriales instalados en la Comunitat Valenciana, de gestión de residuos para su incineración, coincineración sin valorización de energía o valorización energética, dispongan o no de autorización administrativa para ello.  
  
Tres. Supuestos de no sujeción  
No estarán sujetos al impuesto:  
1. El depósito de residuos inertes adecuados, efectuado de conformidad con el Decreto 200/2004, de 1 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se regula la utilización de residuos inertes adecuados en obras de restauración, acondicionamiento y relleno o con fines de construcción.  
2. El depósito de las materias a las que se refiere el apartado 1 del artículo 2 de la Ley 22/2011, de 28 de julio, de residuos y suelos contaminados, como excluidas de su ámbito de aplicación y aquéllas a las que se refieren los apartados 2, 3 y 4 del artículo 2 de la citada ley.  
3. La incineración, coincineración sin valorización de energía o valorización energética de biomasa y de harinas cárnicas, incluidos aquellos porcentajes de estos residuos que, estando dentro de otros mixtos, la empresa consiga acreditar ante la administración.  
  
Cuatro. Exenciones  
Estarán exentos del impuesto:  
1. La realización del hecho imponible referida a los residuos domésticos cuya gestión sea competencia del Estado, de la comunidad autónoma o de las entidades locales. No se entenderán incluidos en este supuesto los residuos similares a los domésticos generados en las industrias.  
2. El depósito en vertederos de residuos generados en el proceso de valorización energética de residuos urbanos (cenizas y escorias) o de combustibles sustitutivos a partir de residuos.  
3. El depósito en vertederos de residuos ordenado por autoridades públicas en situaciones de fuerza mayor o catástrofe.  
  
Cinco. Sujetos pasivos  
1. Serán sujetos pasivos, a título de contribuyentes, las personas, físicas o jurídicas y los entes sin personalidad jurídica a los que se refiere el apartado 4 del artículo 35 de la Ley general tributaria que depositen los residuos en vertedero, planta incineradora o coincineradora sin valorización de energía o de valorización energética.  
2. Tendrán la consideración de sustitutos del contribuyente las personas, físicas o jurídicas y los entes sin personalidad jurídica a los que se refiere el apartado 4 del artículo 35 de la Ley general tributaria que sean titulares de la explotación de los vertederos, plantas incineradoras o coincineradoras sin valorización de energía o de valorización energética en los que se depositan los residuos.  
También tendrán la consideración de sustitutos del contribuyentes las personas, físicas o jurídicas y los entes sin personalidad jurídica a que se refiere el apartado 4 del artículo 35 de la Ley general tributaria que sean perceptores de los importes económicos correspondientes a la gestión adecuada del residuo por parte de los productores del mismo, de acuerdo con una norma legal, según el principio de responsabilidad ampliada del productor.  
Los sustitutos del contribuyente quedan obligados a comprobar el peso o volumen de los residuos que se entreguen en vertedero, planta incineradora, coincineradora sin valorización de energía o de valorización energética, antes de su gestión en estos. A tales efectos, deberán instalar y mantener mecanismos de pesaje o cubicaje.  
  
Seis. Base imponible  
La base imponible estará constituida, según proceda, de conformidad con lo establecido en el apartado Ocho, por el peso, expresado en toneladas métricas, o el volumen, expresado en metros cúbicos, de los residuos.  
  
Siete. Determinación de la base imponible. La base imponible se determinará:  
a) Por estimación directa, con carácter general, mediante sistemas de pesaje o cubicaje que cumplan los requisitos establecidos por la conselleria competente en materia de medio ambiente.  
b) Por estimación indirecta, además de los supuestos previstos en la Ley general tributaria, cuando se produzca el incumplimiento de la obligación del sustituto del contribuyente de verificar el peso o volumen de los residuos depositados a la que se refiere el apartado Cinco, punto 2.  
En este caso, para la determinación de la base imponible, la administración podrá tener en cuenta cualquier dato, circunstancia o antecedente que pueda resultar indicativo del peso, volumen y caracterización de los residuos depositados, con determinación de su densidad y composición.  
Ocho. Cuota íntegra y tipos de gravamen  
1. La cuota íntegra del impuesto será el resultado de multiplicar la base imponible por los siguientes tipos impositivos, según proceda:  
a) En el caso de residuos no peligrosos, excluidos los residuos procedentes de la construcción y demolición, cuando sean susceptibles de valorización, 30 euros por tonelada métrica, prorrateándose la parte correspondiente a cada fracción de tonelada.  
b) En el caso de residuos no peligrosos, excluidos los residuos procedentes de la construcción y demolición, cuando no sean susceptibles de valorización, 25 euros por tonelada métrica, prorrateándose la parte correspondiente a cada fracción de tonelada.  
c) En el caso de residuos procedentes de construcción y demolición, 3 euros por metro cúbico, prorrateándose la parte correspondiente a cada fracción de metro cúbico.  
d) En el caso de residuos peligrosos, cuando sean susceptibles de valorización, 42 euros por tonelada métrica, prorrateándose la parte correspondiente a cada fracción de tonelada.  
e) En el caso de residuos peligrosos, cuando no sean susceptibles de valorización, 35 euros por tonelada métrica, prorrateándose la parte correspondiente a cada fracción de tonelada.  
2. A los efectos de lo dispuesto en el número 1 de este apartado, se entenderá por residuos susceptibles de valorización aquellos que, en condiciones adecuadas de segregación en origen, recogida y transporte, habrían sido valorizables y aquellos declarados como valorizables de acuerdo con lo establecido en la Ley 22/2011, de 28 de julio, de residuos y suelos contaminados. En cualquier caso, se considerarán residuos susceptibles de valorización aquellos para los que exista una instalación de valorización autorizada en el ámbito de la Comunitat Valenciana e inscrita en el Registro General de Gestores de Residuos de la Comunitat Valenciana. La relación de residuos susceptibles de valorización se publicará mediante orden de la conselleria competente en materia de medio ambiente.  
3. En las leyes anuales de presupuestos de la Generalitat se podrá modificar la cuantía de los tipos regulados en este apartado.  
  
Nueve. Repercusión  
1. El sustituto del contribuyente deberá repercutir íntegramente el importe del impuesto sobre el contribuyente, quedando éste obligado a soportarlo, siempre que la repercusión se ajuste a lo dispuesto en la presente ley y en su normativa de desarrollo.  
2. La repercusión del impuesto deberá efectuarse en documento específico, en la forma y plazos que se fijen por orden de la conselleria competente en materia de hacienda.  
3. Las controversias que puedan producirse con referencia a la repercusión del impuesto, tanto respecto a la procedencia como a su cuantía, se considerarán de naturaleza tributaria a efectos de las correspondientes reclamaciones en la vía económico-administrativa.  
  
Diez. Devengo  
El impuesto se devengará en el momento en que se produzca el depósito de los residuos en el vertedero o en el momento de la incineración, coincineración sin valorización de energía o valorización energética de los residuos.  
  
Once. Autoliquidación  
Los sujetos pasivos, por cada vertedero y trimestre natural, estarán obligados a autoliquidar el impuesto y a ingresar el importe de la deuda tributaria en los veinte primeros días naturales del mes siguiente a cada trimestre, en el lugar y forma que se establezcan por orden de la conselleria competente en materia de hacienda.  
Dicha autoliquidación comprenderá todos los hechos imponibles realizados durante el trimestre natural al que se refiera, incluidas las operaciones exentas, y se presentará incluso en el caso de no haberse producido ningún hecho imponible durante el período.  
  
Doce. Liquidación  
La administración tributaria podrá dictar la liquidación que proceda de conformidad con lo dispuesto en el artículo 101 de la Ley general tributaria.  
  
Trece. Gestión, recaudación e inspección  
1. La gestión, inspección y recaudación de este impuesto corresponden al Instituto Valenciano de Administración Tributaria.  
2. A los efectos de este impuesto y con independencia de la obligación de autoliquidación, se establecerá un censo de titulares de la explotación de los vertederos. Su organización y funcionamiento, así como la regulación de la obligación de los contribuyentes del impuesto de realizar declaraciones de alta, modificación de datos y baja en este censo, se establecerán mediante orden de la conselleria competente en materia de hacienda.  
  
Catorce. Infracciones y sanciones  
Las infracciones tributarias relativas al presente impuesto serán calificadas y sancionadas de conformidad con lo previsto en la Ley general tributaria.  
  
Quince. Desarrollo reglamentario  
1. Se autoriza al conseller competente en materia de hacienda para que determine, mediante orden, los supuestos y condiciones en los que los obligados tributarios y las entidades a las que se refiere el artículo 92 de la Ley general tributaria podrán presentar por medios telemáticos autoliquidaciones, comunicaciones y cualquier otro documento con trascendencia tributaria a los efectos de este impuesto, así como los supuestos y condiciones en que dicha presentación deberá realizarse mediante medios telemáticos.  
2. Sin perjuicio de lo dispuesto en el número 1 de este apartado, se faculta al Consell de la Generalitat para dictar cuantas disposiciones reglamentarias resulten necesarias para el desarrollo y aplicación de este impuesto.  
  
  
TÍTULO II  
Medidas administrativas  
  
CAPÍTULO I  
Modificaciones legislativas en materias competencia  
de la Presidencia de Generalitat  
  
Sección primera  
Régimen local  
  
Artículo 10  
Se modifican los artículos 64, 65.2, 66, 144, 145, 146, 148, 149 y 151.2, subapartado d, y se introducen los artículos 66 bis y 66 ter en la Ley 8/2010, de 23 de junio, de Régimen Local de la Comunitat Valenciana, con la siguiente redacción y contenido:  
  
«Artículo 64. Constitución comisión gestora  
1. En las entidades locales menores en las que no se hubiera podido llevar a cabo la elección de vocales en las juntas vecinales por falta de candidaturas, se constituirá una comisión gestora integrada por tres, cinco o siete miembros en función del número de habitantes de la entidad local menor, conforme a lo establecido en esta ley.  
2. La determinación del número de miembros de la comisión gestora que corresponde a cada partido, federación, coalición o agrupación de electores se llevará a cabo por la junta electoral de zona o, de haber cesado esta en sus funciones, por la Junta Electoral Central de conformidad con los resultados de las últimas elecciones para el ayuntamiento en la sección o secciones constitutivas de la entidad local menor.  
3. La elección de los miembros de la comisión gestora se realizará por el departamento del Consell competente en materia de administración local, a propuesta del ayuntamiento a que pertenezca la respectiva entidad local menor, mediante un acuerdo de pleno adoptado por mayoría absoluta del número legal de sus miembros, en los términos establecidos reglamentariamente.  
4. La elección del presidente o presidenta de la comisión gestora se llevará a cabo mediante votación de sus miembros. Si en la primera votación no se obtuviera mayoría, el departamento del Consell competente en materia de administración local, designará el candidato o candidata que haya sido propuesto por el partido, coalición o agrupación de electores que hubiera obtenido el número más grande de votos en las últimas elecciones para el ayuntamiento, en la sección o secciones constitutivas de la entidad local menor.  
5. En caso de defunción, renuncia, incapacidad o inhabilitación de un miembro de la comisión gestora, se designará un nuevo miembro por el procedimiento establecido en los apartados dos y tres de este artículo.  
  
Artículo 65. Órganos de gobierno  
2. La junta vecinal, sin perjuicio del supuesto específico previsto en el artículo 64, estará integrada por la presidencia y por los vocales, cuyo número resultará de aplicar la siguiente escala:  
  
De 1 a 250 habitantes 3  
De 251 a 1.000 habitantes 5  
De 1.001 en adelante 7  
  
  
  
El número total de miembros de la junta vecinal no podrá ser superior al tercio del número de concejales del ayuntamiento al que pertenecen.  
  
Artículo 66. Elección de los miembros de los órganos de gobierno  
1. La elección de los vocales de la junta vecinal se hará de conformidad con los resultados de las elecciones que, en paralelo con las realizadas para el ayuntamiento, se celebran en la sección o secciones constitutivas de la entidad local menor.  
Para la elección de los miembros de la junta vecinal podrán presentarse candidaturas mediante listas cerradas en aquellas entidades locales menores con una población superior a 250 habitantes, o candidaturas a través de listas abiertas de candidatos en aquellas entidades locales menores con un población igual o inferior a 250 habitantes, conforme a lo establecido en la presente ley, rigiendo supletoriamente lo que dispone la normativa de régimen electoral general.  
2. Las candidaturas se podrán presentar por partidos y federaciones inscritos en el registro correspondiente, coaliciones electorales constituidas de acuerdo con la ley y las agrupaciones de electores que obtenga un número de firmas no inferior al 5 %, de los inscritos en la sección o secciones del censo electoral correspondiente a la entidad local menor, sin que en ningún caso el número de firmantes pueda ser inferior a cinco.  
3. Cada partido, federación, coalición o agrupación de electores podrá presentar una lista con un número máximo de candidatos o candidatas, compuesta por tres, cinco o siete miembros en función del número de habitantes de la entidad local menor, conforme a lo establecido en el artículo 65 apartado segundo de esta ley, con un máximo de tres suplentes.   
Las listas se presentarán con una composición paritaria de mujeres y hombres, en su composición se alternarán consecutivamente las personas candidatas de sexo distinto.  
4. Los candidatos o candidatas propuestos en las listas no deberán estar incursos en las causas de inelegibilidad o incompatibilidad establecidas por la normativa de régimen electoral general para ser concejal.  
La candidatura a concejal del municipio podrá simultanearse con la candidatura a miembro de la junta vecinal de una entidad local menor perteneciente a aquel, siendo además compatibles el ejercicio de los cargos de presidencia, vocalía o concejalía.  
5. En las entidades locales menores con una población superior a 250 habitantes la proclamación de miembros electos de la junta vecinal se realizará de acuerdo con las siguientes reglas:  
a) No se tendrán en cuenta aquellas candidaturas que no hubieran obtenido, por lo menos, el 5 % de los votos válidos emitidos en la circunscripción.  
b) Se ordenan de mayor a menor, en una columna, las cifras de votos obtenidos por las restantes candidaturas.  
c) Se divide el número de votos obtenidos por cada candidatura por 1, 2, 3, etcétera, hasta un número igual al de miembros que componga la junta vecinal, formándose un cuadro semejante al que aparece en el ejemplo práctico.  
Los miembros de la junta vecinal se atribuyen a las candidaturas que obtengan los cocientes mayores en el cuadro, atendiendo a un orden decreciente.  
d) Cuando en la relación de cocientes coincidan dos correspondientes a distintas candidaturas, el miembro de la junta vecinal se atribuirá a la que hubiera obtenido el número más grande total de votos. Si hubiera dos candidaturas con el mismo número total de votos, el primer empate se resolverá por sorteo y los sucesivos de forma alternativa.  
e) Los miembros de la junta vecinal correspondientes a cada candidatura se adjudican a los candidatos incluidos en ella, por la orden de colocación en que aparezcan.  
Ejemplo práctico: 650 votos válidos emitidos en una entidad local menor que elige a 5 miembros en su Junta Vecinal. Votación repartida entre tres candidaturas:  
Por consiguiente: la candidatura A obtiene tres candidatos. La candidatura B dos candidatos y la candidatura C, no obtiene ningún candidato.  
f) En caso de defunción, renuncia, incapacidad o inhabilitación de un miembro de la junta vecinal, la vacante será atribuida al candidato o, en su caso, al suplente de la misma lista a quien corresponda, por la orden de colocación en que aparezcan.  
6. En las entidades locales menores con una población igual o inferior a 250 habitantes la proclamación de miembros electos de la junta vecinal se realizará de acuerdo con las siguientes reglas:  
a) Cada partido, coalición, federación o agrupación podrá presentar una lista como máximo de tres candidatos o candidatas, así como sus respectivos suplentes.  
b) Cada elector o electora podrá dar su voto a un máximo de dos entre los candidatos o candidatas proclamados en la entidad local menor correspondiente.  
c) Se efectuará el recuento de votos obtenidos por cada candidato, ordenando en una columna las cantidades representativas de mayor a menor.  
d) Serán proclamados electos aquellos candidatos o candidatas que obtengan el número más grande de votos hasta completar el número de miembros de la junta vecinal. En caso de empate se resolverá por sorteo.  
e) En caso de defunción, renuncia, incapacidad o inhabilitación de un miembro de la junta vecinal, la vacante será atribuida al suplente que figurara en la misma lista y, si no existiera, al siguiente candidato o candidata que más votos hubiera obtenido.  
7. El mandato de los miembros de la junta vecinal será el mismo que el de los concejales de los ayuntamientos y coincidente con ellos.  
Una vez finalizado su mandato, los miembros de la Junta cesante continuarán sus funciones únicamente para la administración ordinaria de la entidad local menor hasta la constitución de la nueva junta vecinal, sin que en ningún caso puedan adoptar acuerdos para los que legalmente se requiera mayoría calificada.  
  
Artículo 66 bis. Elección de la presidencia de la entidad local menor  
En la misma sesión de constitución de la junta vecinal se procederá a la elección del presidente o presidenta de la entidad local menor, de acuerdo con el siguiente procedimiento:  
1. En las entidades locales menores con una población igual o inferior a 250 habitantes:  
a) Pueden ser candidatos todos los miembros de la junta vecinal.  
b) Es proclamado presidente o presidenta electo el candidato o candidata que obtenga la mayoría absoluta de los votos de los miembros de la junta vecinal.  
c) Si ninguno de ellos obtiene dicha mayoría es proclamado presidente o presidenta el miembro de la junta vecinal que hubiera obtenido más votos populares en la entidad local menor. En caso de empate se resolverá por sorteo.  
2. En las entidades locales menores con una población superior a 250 habitantes:  
a) Podrán ser candidatos a la presidencia todos los miembros de la junta vecinal que encabezan su correspondiente lista.  
b) Si algún de los candidatos o candidatas obtuviera mayoría absoluta de votos de los miembros de la junta vecinal será proclamado electo.  
c) Si ninguno de ellos obtiene dicha mayoría será proclamado presidente o presidenta el miembro de la junta vecinal que encabece la lista que haya obtenido el número más grande de votos populares en la entidad local menor. En caso de empate, se resolverá por sorteo.  
3. En caso de renuncia al cargo, defunción o incapacidad del presidente o presidenta, la vacante se resolverá conforme al procedimiento previsto en esta ley para su elección.  
En casos de ausencia o enfermedad que impidan al presidente o presidenta de la entidad local menor, desarrollar temporalmente sus funciones, este designará de entre los vocales de la junta vecinal a quien haya de sustituirle.  
  
Artículo 66 ter. Sesión de constitución de la junta vecinal.  
1. Las juntas vecinales se constituyen en sesión pública el trigésimo día posterior a la celebración de las elecciones, salvo que se hubiera presentado recurso contencioso-electoral contra la proclamación de los miembros de la junta vecinal, en este supuesto se constituirá el sexagésimo día posterior a la elección.  
2. A tal fin, se constituirá una mesa de edad integrada por las personas elegidas de mayor y menor edad, presentes en el acto, actuando como secretario o secretaria quien lo sea de la entidad local menor.  
3. La mesa deberá comprobar las credenciales presentadas, o acreditaciones de la personalidad de los electos, en base a las certificaciones que el ayuntamiento del municipio a que pertenezca la entidad local menor hubiera remitido a la junta electoral de zona.  
4. Realizadas las comprobaciones, la mesa declarará constituida la junta vecinal si concurren por lo menos tres de sus miembros.  
  
Artículo 144. Principios generales  
1. En la distribución de responsabilidades administrativas entre las entidades locales la Generalitat velará por el respeto a los principios de subsidiariedad, coordinación, cooperación y colaboración.  
2. Sin perjuicio de la atribución de competencias a las entidades locales por la legislación correspondiente, se podrá delegar la ejecución de funciones y encomendar la gestión de las actividades y servicios a aquellas entidades locales de la Comunitat Valenciana que, por sus medios, puedan asumirlas, cuando con ello se garantice la proximidad de la gestión a la ciudadanía y se alcance una mayor participación de la misma, asegurándose, en todo caso, la debida coordinación y eficacia en la prestación de los servicios.  
  
Artículo 145. Descentralización de competencias  
1. Se procederá a la descentralización a favor de las entidades locales de la Comunitat Valenciana de todas aquellas competencias que sean susceptibles de ello, atendiendo a su capacidad de gestión.  
2. La descentralización de competencias a que se refiere este precepto deberá realizarse por ley de Les Corts y deberá ir acompañada de los suficientes recursos económicos para que sea efectiva.  
  
Artículo 146. Resoluciones y convenios de delegación  
1. Mediante ley de Les Corts, con sujeción a los requisitos y condiciones establecidas en la legislación básica estatal, se podrá delegar la ejecución de las funciones y competencias en aquellas entidades locales de la Comunitat Valenciana que, por sus medios, puedan asumirlas, asegurando la debida coordinación y eficacia en la prestación de los servicios.  
2. En desarrollo de la normativa establecida en el párrafo anterior, se podrá delegar en las entidades locales de la Comunitat Valenciana, mediante resolución de la persona titular del departamento correspondiente del Consell o, en su caso, mediante convenio, autorizado por el Consell, el ejercicio de sus competencias.  
3. La delegación, y, en su caso, su revocación, deberá publicarse en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
4. La delegación podrá referirse al ejercicio de una competencia, a determinados aspectos funcionales de la misma, al ejercicio de potestades administrativas concretas o al establecimiento y prestación de un determinado servicio.  
[...]  
  
Artículo 148. Medios de control sobre la delegación  
Los medios de control sobre la delegación que podrá ejercer la Generalitat, que sigue manteniendo la titularidad de las competencias, se concretarán en la resolución de delegación o, en su caso, en el correspondiente convenio que se suscriba, y podrán ser:  
1. Aprobar instrucciones técnicas de carácter general.  
2. Elaborar programas de acción y directrices sobre las funciones delegadas.  
3. Recabar información sobre la gestión.  
4. Enviar comisionados y formular los requerimientos pertinentes al presidente o presidenta de la entidad local delegada para la subsanación de las deficiencias observadas.  
5. Requerir el cumplimiento de los programas y directrices a que se refiere el número 2 anterior, cuando haya quedado acreditado el incumplimiento por la entidad local delegada.  
  
Artículo 149. Revocación de la delegación  
1. Si la entidad local incumpliera las obligaciones que se derivan de la Ley de delegación, de la resolución de delegación o de los términos del correspondiente convenio, o de los programas y directrices a que se refiere el artículo 148.2, el Consell le advertirá de ello formalmente y, si mantuviere su actitud transcurrido el plazo de un mes desde la recepción del escrito de advertencia, podrá revocar la delegación o, en su caso, resolver el convenio suscrito.  
2. Por razones de interés público debidamente justificadas el Consell podrá revocar la delegación o revisar su contenido.  
3. El acuerdo de revocación se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
Artículo 151. La Comisión Mixta de Cooperación entre la Generalitat y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias.  
[...]  
2. Le corresponderán las siguientes funciones:  
[...]  
d) Informar preceptivamente sobre las normas reglamentarias, así como los planes o programas de la Generalitat que afecten específicamente a competencias propias de las entidades locales de la Comunitat Valenciana.»  
  
  
Sección segunda  
Prevención y extinción de incendios  
  
Artículo 11  
Se incluye una disposición adicional nueva en la Ley 7/2011, de 1 de abril, de la Generalitat, de los Servicios de Prevención, Extinción de Incendios y Salvamento de la Comunitat Valenciana con la siguiente redacción:  
  
«Disposición adicional séptima  
Titulación escala de mando  
  
En las convocatorias que realicen los servicios de prevención, extinción de incendios y salvamento de la Comunitat Valenciana para el acceso a categorías en los que se requiere el nivel de titulación de grupo B, durante los próximos cinco años y en tanto se generaliza por la administración educativa la oferta de los títulos de técnico superior específicos, se admitirán para participar en las mismas las aportadas por los aspirantes que pertenecen a la categoría inmediatamente inferior y que correspondan a niveles de titulación superiores al exigido, tales como: diplomaturas, ingenierías técnicas, arquitecturas técnicas, licenciaturas, arquitecturas, ingenierías superiores o grados.»  
  
Sección tercera   
Servicio médico en festejos taurinos tradicionales  
  
Artículo 12   
Se añade una nueva disposición adicional en la Ley 14/2010, de 3 de diciembre, de espectáculos, actividades recreativas y establecimientos públicos de la Comunitat Valenciana, del tenor literal siguiente:  
  
Disposición adicional quinta  
Para la celebración de los festejos taurinos tradicionales (bous al carrer), el organizador deberá disponer de un servicio médico atendido por personal médico y personal de enfermería. El personal de los servicios medicoquirúrgicos, tanto en instalaciones permanentes como temporales o móviles, constará al menos del jefe del servicio medicoquirúrgico, que será licenciado en medicina con la especialidad de cirugía general o traumatología, cuya función será la de responsable de las actuaciones medicoquirúrgicas que se deriven del espectáculo; un ayudante que tendrá la titulación de licenciado en medicina, cuya función será la de ayudar a los actos médicos que se produzcan en el espectáculo; un diplomado (graduado) universitario de enfermería o ayudante técnico sanitario y personal auxiliar.  
La persona que ostente la jefatura del servicio médico deberá tener conocimientos en soporte vital avanzado y formación en materia de asistencia médica a heridos en festejos taurinos. La certificación será emitida por su colegio profesional o por los organismos oficiales competentes.  
  
  
CAPÍTULO II  
Modificaciones legislativas en materias competencia de la  
Vicepresidencia y Conselleria de Igualdad y Políticas Inclusivas  
  
Sección primera  
Mediación familiar  
  
Artículo 13  
Se modifican los artículos 3, 9, 13 y 32 de la Ley 7/2001, de 26 de noviembre, reguladora de la mediación familiar en el ámbito de la Comunitat Valenciana, que quedan redactados, como sigue:  
  
«Artículo 3. Del objeto de la mediación familiar  
La mediación familiar introducirá nuevos recursos en el sistema público de servicios sociales y tendrá como objeto:  
a) La solución de aquellos conflictos contemplados en el artículo 13 de esta ley, que surjan entre personas unidas con relación afectiva, por vínculo matrimonial o no, o por vínculo familiar, hasta el cuarto grado de consanguinidad o afinidad.  
b) Recabar en tanto el ordenamiento jurídico lo permita, la información referente a la filiación e identificación de la familia biológica y de los hijos adoptados mayores de edad, para posibilitar su encuentro, protegiendo siempre la confidencialidad de los datos identificativos de ambos.  
  
Artículo 9. De los deberes de las personas mediadoras  
La persona mediadora, a lo largo de su actuación, debe:  
a) Facilitar la comunicación entre las partes y promover la comprensión entre ellas.  
b) Concienciar a las partes, en su caso, de la necesidad de velar por el interés superior de los hijos menores y de las personas con capacidad de obrar judicialmente modificada.  
c) Tener en cuenta el interés de la familia, en especial, el de sus miembros más vulnerables.  
d) Propiciar que las partes tomen sus propias decisiones disponiendo de la información y el asesoramiento suficientes para que desarrollen los acuerdos de una manera libre, voluntaria y exenta de coacciones.  
e) Mantener la reserva respecto a los hechos conocidos en el curso de la mediación, salvo que el levantamiento de la misma sea compatible con la legislación vigente respecto al secreto profesional o exista aceptación expresa de las partes. Dicha reserva alcanzará también al supuesto de que la persona mediadora fuera citada como testigo, si las partes han renunciado previamente al derecho de proponer lo tratado en la mediación en una prueba testifical. En todo caso, no estará sujeta a este deber la información obtenida que no sea personalizada y se utilice para finalidades de formación o investigación, comporte una amenaza para la vida o la integridad física o psíquica de una persona, o dé conocimiento de un posible hecho delictivo.  
f) Mantener la imparcialidad en su actuación.  
g) Ser neutral, ayudando a conseguir acuerdos sin imponer ni tomar parte por una solución o medida concreta.  
h) Mantener la lealtad en el desempeño de su función y en relación con las partes.  
i) Realizar un seguimiento tras el proceso de mediación a fin de evaluar el cumplimiento de los acuerdos resultantes de la mediación y valorar futuros procesos de mediación entre las partes.  
  
Artículo 13. De la solicitud de mediación familiar  
1. La mediación familiar se iniciará a solicitud de cualquiera o de todas las partes en conflicto.  
2. Podrán solicitar la mediación familiar que regula esta ley las personas unidas por relación afectiva, por vínculo matrimonial o no, o por vínculo familiar hasta el cuarto grado de consanguinidad o afinidad:  
a) En las crisis surgidas en la convivencia entre personas unidas mediante vínculo matrimonial.  
b) En el establecimiento de las medidas y efectos de las sentencias de nulidad del matrimonio.  
c) En la elaboración de los acuerdos necesarios que pudieran reflejarse en el convenio regulador de la separación o divorcio.  
d) En el cumplimiento y ejecución de las sentencias recaídas en los procedimientos de separación, divorcio o nulidad de matrimonio.  
e) En la modificación de las medidas establecidas por resolución judicial firme en separación, divorcio o nulidad, por razón del cambio de circunstancias, o decisión voluntaria de los interesados.  
f) En los conflictos surgidos en el seno de la empresa familiar.  
g) En cualquier otro conflicto surgido en la familia.  
3. Quedando siempre a salvo el derecho constitucional a la tutela judicial efectiva, en el supuesto de que las situaciones objeto de mediación conlleven un proceso judicial, podrá convenirse la mediación antes de su iniciación, en el curso del mismo, siempre que queden en suspenso las actuaciones por común acuerdo de ambas partes, o una vez concluido.  
4. Dentro de las atribuciones que la legislación estatal procesal establezca, el juez podrá remitir a mediación familiar a las partes en conflicto.  
  
Artículo 32. De la competencia en materia de mediación familiar  
En el ejercicio de las competencias que tiene asumidas como propias, corresponden a la Generalitat Valenciana, en materia de mediación familiar, las siguientes funciones:  
a) Registrar y autorizar las entidades de mediación familiar, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 12 de la presente ley.  
b) Inspeccionar las actuaciones que se desarrollen por las personas mediadoras o las entidades de mediación familiar con el fin de velar por su idoneidad, así como por el correcto desarrollo del procedimiento de mediación y demás aspectos regulados en la presente ley.  
c) Llevar a cabo un seguimiento del procedimiento de mediación con el fin de corregir sus posibles irregularidades.  
d) Ejercer la potestad sancionadora en los supuestos que conforme al artículo 23 sean constitutivos de infracción administrativa.  
e) Apoyar y fomentar, a través de programas de ayuda, las actuaciones de las entidades de mediación familiar.  
f) Colaborar o conveniar con entidades locales la difusión y el desarrollo de las labores de mediación.  
g) Establecer las retribuciones de las personas mediadoras en los supuestos de gratuidad.  
h) Designar a la persona o entidad mediadora en los casos de solicitud de parte o de la autoridad judicial.  
i) Cualquier otra que le sea atribuida por el ordenamiento jurídico.»  
  
  
  
Sección segunda  
Diversidad funcional  
  
Artículo 14  
Se modifican los artículos 4, 25.3, 43, la disposición adicional y la disposición derogatoria de la Ley 11/2003, de 10 de abril, de la Generalitat, sobre el Estatuto de las personas con discapacidad, que quedan redactados como sigue:  
  
«Artículo 4. Principios generales  
La administración de la Generalitat, o sus entidades autónomas y las empresas de la Generalitat contempladas en la legislación pública valenciana, adoptarán medidas tendentes a mejorar la calidad de vida de las personas con discapacidad, eliminando los obstáculos que impidan su integración social, rigiéndose en sus actuaciones por los siguientes principios:  
1. Principio de no discriminación, sin que pueda prevalecer discriminación alguna, tanto directa como indirecta, por motivo de discapacidad, ni discriminación en la forma de negarse a facilitar los ajustes razonables, para que el derecho a la igualdad de trato sea real y efectivo.  
2. Principios de autonomía, promoviendo el mayor grado de autosuficiencia y libre elección de las personas con discapacidad, sin perjuicio de prestarles la asistencia adecuada en los casos en que resulte necesaria por su grado y tipo de discapacidad. Se promoverá, mediante los programas y actuaciones correspondientes, el acceso de las personas con discapacidad a una vida independiente caracterizada por la autosuficiencia económica y la asunción de protagonismo en las decisiones que afectan a su desenvolvimiento diario.  
3. Principio de participación, como derecho de las personas con discapacidad y de las organizaciones y asociaciones que las representen a intervenir en el proceso de toma de decisiones que afecten a sus condiciones de vida.  
4. Principio de integración: la promoción educativa, cultural, laboral y social de las personas con discapacidad, se llevará a cabo procurando su inserción en la sociedad a través del uso de los recursos generales de que se disponga. Sólo cuando por las características de su discapacidad requieran una atención específica ésta podrá prestarse a través de servicios y centros especiales.  
5. Principio de igualdad de oportunidades: se garantizará el acceso de las personas con discapacidad a los bienes y recursos generales de la sociedad, si es necesario a través de recursos complementarios y, en cualquier caso, eliminando toda forma de discriminación y limitación que le sea ajena a la condición propia de dichas personas. En la aplicación de este principio, las administraciones públicas tendrán en cuenta las necesidades particulares de las personas o colectivos de personas con discapacidad, sobre todo en cuanto hace al diseño y provisión de servicios y recursos específicos para cada una de ellas, procurando garantizar la cobertura territorial.  
6. Principio de responsabilidad pública: la administración de la Generalitat, o sus entidades autónomas y las empresas de la Generalitat contempladas en la legislación pública valenciana, procurarán, dentro de sus disponibilidades presupuestarias, los medios y destinará los recursos financieros, técnicos, humanos y organizativos necesarios para alcanzar la plena realización de los principios que se enumeran en el presente artículo. Igualmente, las corporaciones locales, las entidades y organismos públicos, los agentes sociales y las asociaciones y personas privadas, en sus ámbitos de competencias correspondientes, participarán y colaborarán con ese mismo fin.  
7. Asimismo serán de aplicación los principios de la legislación básica estatal y los derechos y principios de la Convención sobre los derechos de las personas con discapacidad y el resto de normativa que rige esta materia.  
  
Artículo 25. Medidas de fomento para la inserción laboral de las personas con discapacidad  
[?]  
3. En las ofertas de empleo público de la Generalitat, la reserva de plazas para ser cubiertas por personas con discapacidad o diversidad funcional se realizará conforme a lo dispuesto en la legislación básica estatal y ley autonómica reguladora de la función pública valenciana.  
[?]  
  
Artículo 43. Tutela de personas con capacidad modificada judicialmente  
La administración de la Generalitat apoyará y dinamizará, en coordinación con la Autoridad Judicial, la atención a las personas con diversidad funcional y personas con capacidad modificada judicialmente, promoviendo entidades sociales sin ánimo de lucro que puedan desempeñar la tutela o curatela de aquéllas, de acuerdo con lo previsto en el Código Civil, y los adecuados servicios de apoyo.  
  
  
Disposición adicional única. Terminología  
  
Las referencias que en la presente ley y los textos normativos y disposiciones generales de la Generalitat se efectúan a «personas con discapacidad», se entenderán realizadas de forma indistinta a «personas con discapacidad o diversidad funcional».  
  
  
Disposición derogatoria única. Normativa que se deroga.  
  
1. Queda derogado el artículo 21 de Ley 5/1997, de 25 de junio, por la que se regula el sistema de servicios sociales en el ámbito de la Generalitat Valenciana.  
2. Quedan derogados los artículos 50, 51, 52, 53, 54, 55, 56 y 57, de la sección 8ª (De los conciertos) del capítulo V (Integración social) del título II de la presente ley.»  
  
  
Sección tercera  
Puntos de encuentro familiar  
  
Artículo 15  
Se modifican los artículos 2, 6 y 18 de la Ley 13/2008, de 8 de octubre, reguladora de los puntos de encuentro familiar en la Comunitat Valenciana, que quedan redactados como sigue:  
  
«Artículo 2. Definición del punto de encuentro familiar  
Se denomina punto de encuentro familiar al servicio especializado en el que se presta atención profesional para facilitar que los niños, niñas y adolescentes puedan mantener relaciones con sus familiares durante los procesos y situaciones de separación, divorcio, protección de infancia y adolescencia u otros supuestos de interrupción de la convivencia familiar, hasta que desaparezcan las circunstancias que motiven la necesidad de utilizar este recurso.  
La red de puntos de encuentro familiar es un recurso social gratuito, universal y específico en infancia y adolescencia. Su tipología será judicial o de protección, al que se accederá por resolución judicial o administrativa.  
El objetivo de su intervención, garantizando en todo momento el interés superior de la persona menor de edad, será facilitar su derecho a relacionarse con ambos progenitores u otros parientes o allegados, salvaguardando su seguridad física y emocional en dichas relaciones, mediante una intervención temporal de carácter psicológico, social, educativo y jurídico por parte de profesionales especializados y debidamente formados, al objeto de normalizar y dotar a aquellos de la autonomía suficiente para relacionarse fuera de este servicio.  
Reglamentariamente se establecerán los requisitos específicos, normas y condiciones mínimas de los puntos de encuentro.  
[...]  
  
Artículo 6. Equipo técnico del punto de encuentro familiar  
El punto de encuentro familiar contará con un equipo técnico multidisciplinar que realizará una intervención psicológica, social y jurídica, integrado por profesionales cualificados con formación específica y debidamente acreditada también en mediación e intervención familiar, protección a la infancia, discapacidad, igualdad y violencia de género.  
La coordinación del punto de encuentro y del equipo técnico multidisciplinar del mismo la realizará un letrado o letrada que actuará como interlocutor en sus relaciones con fiscalía, equipos psicosociales, órganos judiciales, administrativos y servicios especializados en materia de familia y menores mediante los correspondientes protocolos de colaboración. Asimismo el equipo técnico del punto de encuentro deberá coordinarse con todos aquellos recursos del ámbito social, policial, sanitario, educativo o de cualquier otra índole que sean necesarios para la consecución de los objetivos de la intervención en base al régimen de visitas establecido.  
El equipo multidisciplinar estará formado preferentemente por personas letradas, psicólogas, trabajadoras sociales, educadoras sociales, administrativas, entre otras figuras profesionales.  
[...]  
  
Artículo 18. Tipos de atención  
El servicio prestado en la red de puntos de encuentro familiar se desarrollará en las siguientes modalidades de intervención:  
1. Visitas en supervisión de entregas y recogidas: visitas que se tengan que desarrollar fuera de las dependencias del punto de encuentro familiar pero sea necesario que la entrega y recogida de la persona menor de edad se realice en el mismo.  
2. Visitas tuteladas: donde se pondrá a disposición de las personas usuarias los recursos humanos y materiales necesarios que garanticen el correcto funcionamiento de las visitas cuando estas requieran la atención directa o presencia continuada del equipo técnico.  
3. Visita tutelada externalizada: excepcionalmente, como fase previa a la finalización de la intervención y previa autorización judicial o administrativa, podrán desarrollarse las visitas fuera de las dependencias del punto de encuentro familiar ante la presencia de personal técnico.  
  
El equipo técnico de los puntos de encuentro familiar facilitará la orientación de carácter psicológico, social y jurídico necesaria para dotar a las personas usuarias de técnicas destinadas a mejorar las relaciones paternofiliales y maternofiliales, las relaciones entre las personas usuarias y las habilidades en relación con el régimen de visitas, así como a eliminar obstáculos y actitudes negativas hacia el logro de los objetivos previstos. A tal efecto, los puntos de encuentro realizarán las correspondientes intervenciones técnicas para la efectiva realización o el correcto desarrollo y mantenimiento del régimen de visitas.»  
  
  
Sección cuarta   
Servicios sociales  
  
Artículo 16   
Se modifica el punto 3 del artículo 66 de la Ley 5/1977, de 25 de junio, de la Generalitat Valenciana, por la que se regula el sistema de servicios sociales en el ámbito de la Comunitat Valenciana, que queda redactado como sigue:  
3. Los importes derivados de la acción concertada se abonarán, previa prestación de la correspondiente documentación preceptiva y con cargo al capítulo destinado a transferencias corrientes de la administración.  
  
  
CAPÍTULO III  
Modificaciones legislativas en materias competencia   
de la Conselleria de Hacienda y Modelo Económico  
  
Sección primera  
Patrimonio de la Generalitat  
  
Artículo 17  
Se modifica el artículo 91 de la Ley 14/2003, de 10 de abril, de patrimonio de la Generalitat, que queda redactado como sigue:  
  
«Artículo 91. Cesiones gratuitas de uso de bienes inmuebles  
1. El uso de los bienes inmuebles patrimoniales de la Generalitat, cuya afectación o explotación no se juzgue previsible, podrá ser cedido gratuitamente por el Gobierno Valenciano a favor de otras administraciones públicas, entidades de derecho público, o entidades sin ánimo de lucro, por un plazo máximo de treinta años, para fines de utilidad pública o interés social, que redunden directamente en beneficio de los habitantes de la Comunitat Valenciana.  
2. Son de aplicación a esas cesiones de uso las prescripciones contenidas en los apartados 3, 4 y 5 del artículo anterior. La cesión de uso se efectuará en la situación física y jurídica en que se encuentren los inmuebles, siempre que estas circunstancias se pongan en conocimiento del cesionario y sean aceptadas por este con las condiciones que se establezcan, no siendo de aplicación lo dispuesto por el punto 2 del artículo 90.  
3. No obstante lo anterior, las cesiones de inmuebles, por plazo inferior a un año, se entenderán otorgadas por el titular del departamento competente en materia de patrimonio, a título de precario y en la situación física y jurídica en que se encuentren, siempre que estas circunstancias se pongan en conocimiento del cesionario y y sean aceptadas por este, no siendo de aplicación lo dispuesto por el punto 2 del artículo 90.  
4. Los derechos y obligaciones de los cesionarios de uso se regirán, salvo que se establezca otra cosa, por las disposiciones del Código Civil relativas al uso y, supletoriamente, al usufructo. El cesionario asumirá los gastos derivados de la utilización y mantenimiento del inmueble, así como el pago del impuesto de bienes inmuebles.»  
  
  
Sección segunda  
Gestión presupuestaria y función interventora  
  
Artículo 18  
Se añade un nuevo apartado 6 al artículo 26, se modifica el artículo 40, apartados 1, 3, 4, 5, 7 y 8, se modifica el artículo 63, apartado 1, se modifica el artículo 96, apartados 2 y 3, y se añade un nuevo apartado 4, se modifica el artículo 112, se modifica el artículo 120, apartado 4 y se añade un nuevo apartado 5, se modifica el apartado primero, letra a, del artículo 156, se modifica el artículo 165, se añade un nuevo apartado al punto 3 del artículo 171, se añade un nuevo apartado al punto 5 del artículo 171, y se añade un nuevo capítulo V al título X, con un nuevo artículo 178, de la Ley 1/2015, de 6 de febrero, de la Generalitat, de hacienda pública, del sector público instrumental y de subvenciones, que quedan redactados como sigue:  
  
«Artículo 26. De los informes  
[...]  
6. En los procedimientos de creación o modificación de puestos de trabajo que afecten a su grupo o subgrupo de adscripción o a sus retribuciones complementarias, y que no supongan incremento de gasto en el capítulo I al quedar compensado con las amortizaciones que se propongan, no será necesario solicitar el informe a que se refiere el número 1 de este artículo. No obstante se comunicará a la conselleria con competencias en materia de hacienda al objeto de que formulen las alegaciones que consideren oportunas en el plazo de 20 días.  
Si de las alegaciones se dedujera la existencia de incremento de gasto, se deberá solicitar el informe preceptivo y vinculante del número 1 de este artículo. En caso de no deducirse dicho incremento o en ausencia de alegaciones en el plazo concedido, se proseguirá con la tramitación del procedimiento de creación o modificación.  
  
Artículo 40. Compromisos de carácter plurianual  
1. Podrán adquirirse compromisos de gastos que hayan de extenderse a ejercicios posteriores a aquel en que se autoricen, siempre que su ejecución se inicie en el propio ejercicio y no se superen los límites y anualidades fijados en este artículo y que se acredite su coherencia con los escenarios presupuestarios y programas plurianuales.  
[...]  
3. El número de ejercicios a que pueden aplicarse los gastos no será superior a cuatro. El gasto que se impute a cada uno de los ejercicios posteriores no podrá exceder de la cantidad que resulte de aplicar al crédito inicial a que corresponda la operación los siguientes porcentajes: en el ejercicio inmediato siguiente, el 70 %, en el segundo ejercicio, el 60 %, y en los ejercicios tercero y cuarto, el 50 %.  
En los contratos de obra de carácter plurianual, con excepción de los realizados bajo la modalidad de abono total del precio, se efectuará una retención adicional de crédito del 10 % del importe de adjudicación, en el momento en que ésta se realice. Esta retención se aplicará al ejercicio en que finalice el plazo fijado en el contrato para la terminación de la obra o al siguiente, según el momento en que se prevea realizar el pago de la certificación final. Estas retenciones computarán dentro de los porcentajes establecidos en este artículo.  
Estas limitaciones no serán de aplicación a los compromisos derivados de la carga financiera de la deuda y de los arrendamientos de inmuebles, incluidos los contratos mixtos de arrendamiento y adquisición.  
4. El Consell, en casos especialmente justificados, podrá acordar la modificación de los porcentajes anteriores, incrementar el número de anualidades del apartado anterior o autorizar la adquisición de compromisos de gastos que hayan de atenderse en ejercicios posteriores en el caso de que no exista crédito inicial. A estos efectos, la conselleria competente en materia de hacienda, a iniciativa de la conselleria correspondiente, elevará al Consell la oportuna propuesta, previo informe del centro directivo competente en materia de presupuestos.  
Los acuerdos de modificación de los porcentajes y los de incremento del número de anualidades se publicarán en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana en un mes desde su aprobación.  
5. Cuando el gasto esté total o parcialmente financiado con fondos del Estado o con fondos procedentes de la Unión Europea, las anualidades a que puede extenderse el mismo, así como los porcentajes, vendrán determinadas por las normas fijadas por la administración financiadora, sin que les sean de aplicación, en tales supuestos, las limitaciones a que se refiere el apartado tercero de este artículo. A tal efecto, los compromisos de gastos a que se refiere el presente párrafo no computarán en el crédito vinculante a los efectos de la aplicación de los límites a que hace referencia el mencionado apartado tercero.  
[...]  
7. No podrán adquirirse compromisos de gasto con cargo a ejercicios futuros cuando se trate de subvenciones a las que resulte de aplicación lo previsto en el artículo 168.1A de esta ley.  
No será aplicable a lo dispuesto en este párrafo, a los convenios en materia de vivienda que se deriven de los planes estatales de viviendas y que tendrán la vigencia de estos, incluidas sus adicciones y prórrogas.  
  
8. Cuando por causas justificadas se pusieran de manifiesto desajustes entre las anualidades previstas en el contrato, o en el convenio de colaboración, o en la resolución de concesión, y la realidad económica que su ejecución exigiese, se podrán reajustar las anualidades, siempre que los remanentes crediticios lo permitan. Los reajustes se acordarán por el Consell, a propuesta del titular del órgano que tenga atribuidas las competencias en materia de hacienda.  
En cualquier caso, y en lo que afecta al pago del precio de los contratos según la normativa vigente en materia de contratación pública, las anualidades originales tendrán cobertura mediante créditos ampliables de acuerdo con lo establecido en el artículo 48.1 de presente ley.  
  
Artículo 63. Anticipos de caja fija  
1. Los anticipos de caja fija son provisiones de fondos de carácter extrapresupuestario y permanente que se realizan a las habilitaciones para la atención inmediata de gastos periódicos o repetitivos y posterior aplicación al presupuesto.  
  
Artículo 96. Planes anuales y elevación al Consell de informes generales  
[...]  
2. La Intervención General de la Generalitat presentará anualmente al Consell, a través de la persona titular de la conselleria competente en materia de hacienda, un informe general con los resultados más significativos de la ejecución de los planes anuales.  
El contenido del informe podrá incorporar también información sobre los principales resultados obtenidos en otras actuaciones de control, distintas del control financiero y la auditoría pública, llevadas a cabo por la Intervención General de la Generalitat.  
3. El informe general incluirá información sobre la situación de la corrección de las deficiencias puestas de manifiesto en los informes de control financiero y auditoría pública, a través de la elaboración de los planes de acción a que hacen referencia los artículos 112 y 120 de esta ley.  
Los informes generales de control, una vez presentados al Consell, serán objeto de publicación en la página web de la Intervención General de la Generalitat.  
4. La Intervención General de la Generalitat podrá elevar a la consideración del Consell, a través de la persona titular de la conselleria competente en materia de hacienda los informes de control financiero y auditoría que, por razón de sus resultados, estime conveniente anticipar su conocimiento.  
Artículo 112. Planes de acción y seguimiento de medidas correctoras  
1. Cada conselleria elaborará un plan de acción que determine las medidas concretas a adoptar para subsanar las deficiencias, errores e incumplimientos relevantes que se pongan de manifiesto en los informes de control financiero permanente elaborados por la Intervención General, relativos tanto a la gestión del propio departamento como a la de los organismos y entidades públicas adscritas o dependientes.  
2. El plan de acción se elaborará en el plazo de 3 meses desde que el titular del departamento reciba el informe anual de control financiero permanente del apartado 2 del artículo anterior y contendrá las medidas adoptadas por el departamento, en el ámbito de sus competencias, para corregir las deficiencias, errores e incumplimientos que se hayan puesto de manifiesto en los informes remitidos por la Intervención General y, en su caso, el calendario de actuaciones pendientes de realizar para completar las medidas adoptadas. El departamento deberá realizar el seguimiento de la puesta en marcha de estas actuaciones pendientes e informar a la Intervención General de la Generalitat del estado de su efectiva implantación.  
3. El plan de acción será remitido a la Intervención General, que valorará su adecuación para solventar las deficiencias señaladas y en su caso los resultados obtenidos, e informará al Consell en el siguiente informe general que se emita en ejecución de lo señalado en el artículo 96.2 de la presente ley.  
  
Artículo 120. Informes de auditorías  
[...]  
4. Lo establecido en el artículo 112 sobre la elaboración de planes de acción derivados de las actuaciones de control financiero permanente, será asimismo aplicable a los informes de auditoría pública.  
5. Anualmente la Intervención General de la Generalitat remitirá al Consell, de acuerdo con el procedimiento reglamentariamente establecido, un informe resumen de las auditorías realizadas, en los que se reflejarán las salvedades contenidas en dichos informes, y se dará información sobre las medidas adoptadas por los órganos gestores para solventar las salvedades puestas de manifiesto en ejercicios anteriores.  
  
Artículo 156. Sociedades mercantiles de la Generalitat  
1. Las sociedades mercantiles de la Generalitat son aquellas sociedades mercantiles sobre las que se ejerce el control por parte de la Generalitat por darse alguno de los siguientes supuestos:  
a) Bien porque la participación directa o indirecta en el capital social de la Generalitat o de los entes del sector público instrumental sea igual o superior al 50 %. Para la determinación de este porcentaje, en caso de que en el capital social participen varias de ellas, se sumarán las participaciones correspondientes a las entidades integradas en el sector público instrumental de la Generalitat.  
[...]  
  
Artículo 165. Bases reguladoras de la concesión de subvenciones  
1. Las bases reguladoras de la concesión de subvenciones serán aprobadas mediante orden de la persona titular de la conselleria competente por razón de la materia, debiendo publicarse en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana. Sólo será preceptivo el previo informe de la Abogacía General de la Generalitat y de la correspondiente intervención delegada. Todos los trámites de dicho procedimiento serán evacuados por vía de urgencia, en atención a su especial naturaleza.  
2. Las bases reguladoras contendrán, como mínimo, los siguientes aspectos:  
a) Definición del objeto de la subvención.  
b) Requisitos que deberán cumplir las personas beneficiarias para la obtención de la subvención y forma de acreditarlos.  
c) Órganos competentes para la tramitación y resolución del procedimiento. En las subvenciones sujetas a concurrencia competitiva se concretará la composición del órgano colegiado que formule la oportuna propuesta de concesión.  
d) Requisitos que deben reunir las entidades colaboradoras.  
e) Procedimiento de concesión de subvenciones y plazo máximo para notificar la resolución correspondiente. En aquellos casos en los que, de acuerdo con la normativa estatal básica, no resulte necesaria la publicidad de las subvenciones concedidas se deberán prever los procedimientos que aseguren la difusión de las personas beneficiarias de las mismas.  
f) Criterios objetivos de otorgamiento de la subvención y, en su caso, ponderación de los mismos. En aquellos supuestos excepcionales en los que el único criterio sea el del momento de presentación de las correspondientes solicitudes se deberá hacer constar expresamente esta circunstancia.  
g) Cuantía individualizada de la subvención o criterios para su determinación.  
h) Circunstancias que podrán dar lugar a la modificación de la resolución si se produce una variación de las condiciones tenidas en cuenta para la concesión de la subvención.  
i) Plazo y forma de justificación por parte de la persona beneficiaria o, en su caso, de la entidad colaboradora, del cumplimiento de la finalidad para la que se concedió la subvención y de la aplicación de los fondos percibidos.  
j) Método de comprobación de la realización de la actividad a través del correspondiente plan de control.  
k) En el supuesto de contemplarse la posibilidad de efectuar abonos a cuenta o pagos anticipados de la subvención concedida, la forma y cuantía de las garantías que, en su caso, deberán aportar las personas beneficiarias.  
l) Medidas de garantía que, en su caso, se considere preciso constituir a favor del órgano concedente, medios de constitución y procedimientos de cancelación.  
m) Compatibilidad o incompatibilidad con otras subvenciones, ayudas, ingresos o recursos para la misma finalidad procedentes de cualquier administración o entidad, pública o privada; nacionales, de la Unión Europea o de organismos internacionales.  
n) En su caso, posibilidad de subcontratar total o parcialmente la actividad subvencionada, así como su porcentaje máximo y régimen de autorización.  
o) Los condicionantes requeridos por la normativa de la Generalitat relativos a la notificación, autorización y comunicación de ayudas públicas a la Comisión Europea.  
p) Siempre que el objeto de la subvención y la naturaleza del beneficiario así lo permitan, se incorpora la exigencia de un compromiso de no incurrir en deslocalización empresarial. La inclusión del compromiso a que se refiere la presente letra exigirá el previo desarrollo normativo, donde queden definidos tanto los supuestos de hecho en que el beneficiario incurre en deslocalización como el procedimiento para su declaración y los concretos efectos de la misma.  
q) Cualquier otra previsión exigida por la normativa o que se considere procedente incluir.  
[...]  
  
Artículo 171.3:  
[...]  
c) No obstante, se exceptúan del régimen previsto en los subapartados precedentes las subvenciones de naturaleza corriente o de capital concedidas a los centros tecnológicos de la Comunitat Valenciana que tengan la condición de organismo de investigación y difusión del conocimiento, según la definición del apartado 1.15.i.i del Marco sobre ayudas estatales de investigación, desarrollo e innovación (DOUE C 198/01, 27.06.2014), y se encuentren registrados como centros tecnológicos, al amparo de lo dispuesto en el Real decreto 2.093/2008, de 19 de diciembre, por el que se regulan los centros tecnológicos y centros de apoyo a la innovación tecnológica de ámbito estatal y se crea el registro de tales centros, en el marco de las actuaciones vinculadas directamente a programas y convenios en materia de investigación, desarrollo tecnológico e innovación empresarial, que podrán hacerse efectivas hasta un cien por cien de la subvención correspondiente a cada anualidad, una vez concedidas.  
[...]  
  
Artículo 171.5:  
[...]  
h) Los centros tecnológicos de la Comunitat Valenciana que tienen la condición de organismo de investigación y difusión del conocimiento, según la definición del apartado 1.15.l·l del Marco sobre ayudas estatales de investigación, desarrollo e innovación (DOUE C 198/01, 27.06.2014), y se encuentran registrados como centros tecnológicos, al amparo de lo dispuesto en el Real decreto 2.093/2008, de 19 de diciembre, por el que se regulan los centros tecnológicos y centros de apoyo a la innovación tecnológica de ámbito estatal y se crea el registro de tales centros, en el marco de las actuaciones vinculadas directamente a programas y convenios en materia de investigación, desarrollo tecnológico e innovación empresarial. En estos casos podrá exigirse la presentación de un informe de auditoría elaborado por auditor o empresa auditora externa inscrita en el Registro Oficial de Auditores de Cuentas.  
[...]  
  
  
CAPÍTULO V  
Información y transparencia en materia de subvenciones  
  
Artículo 178. Coordinación con la Base de Datos Nacional de Subvenciones  
1. En el ámbito del sector público de la Generalitat, corresponderá a los titulares de los órganos, organismos y demás entidades que concedan las subvenciones y ayudas contempladas en la base de datos Nacional de Subvenciones, el cumplimiento de cuantas obligaciones de remisión de información se deriven de la aplicación de la normativa básica estatal en la materia.  
2. A la Intervención General de la Generalitat le compete velar porque las obligaciones de remisión de la información que corresponden a los órganos gestores se cumplan adecuadamente para lo que dictará las instrucciones necesarias. De igual modo podrá ordenar la práctica de controles sobre los procesos y sistemas utilizados y la información transmitida, pudiendo realizarlos con los medios que considere adecuados.»  
  
  
Sección tercera  
Política financiera  
  
Artículo 19  
Se modifica el artículo 4 del Decreto ley 1/2017, de 9 de junio, del Consell, por el que se establecen las normas para la efectiva adhesión de la Generalitat al Acuerdo de novación del contrato marco de restructuración de riesgos y deuda de la Sociedad de Garantía Recíproca, que queda redactado como sigue:  
  
«Artículo 4. Dación en pago para la amortización del crédito a favor de la Generalitat que surge como consecuencia de la parte del importe del vencimiento anticipado de los avales que se destinan al pago de parte de la financiación de tipo sénior a cargo de la SGR de la Comunitat Valenciana.  
1. El crédito a favor de la Generalitat Valenciana generado por la parte del importe del vencimiento anticipado de los avales otorgados en su día por esta en virtud del contrato marco de refinanciación de 26 de julio de 2013, no destinado a lo previsto en el apartado 1 del artículo 3 anterior, y que se deriva de la amortización parcial de la financiación sénior concedida por las entidades financieras, será satisfecho por la SGR en su integridad mediante dación en pago a la entidad o entidades del sector público instrumental de la Generalitat cuya titularidad sea 100 % de la Generalitat que esta designe (previos los negocios jurídicos necesarios entre la entidad y la Generalitat) de modo que SGR ceda y transmita en pago de dicha deuda, a favor de la entidad o entidades, el pleno dominio de una cartera compuesta por una serie de activos y derechos de su titularidad.  
2. Una vez realizados los negocios jurídicos a los que se refiere el apartado anterior, se autoriza a la citada entidad o entidades del sector público instrumental de la Generalitat para aceptar la dación en pago de créditos y activos inmobiliarios por el importe resultante de dicho apartado, para lo que en todo caso deberá, con carácter previo, realizarse las siguientes actuaciones:  
i) Los créditos y activos inmobiliarios deberán ser entregados por la SGR adjuntando su valoración, efectuada por una persona o entidad tasadora independiente, ajustada a la Orden ECO/805/2003, de 27 de marzo, sobre normas de valoración de bienes inmuebles y de determinados derechos para ciertas finalidades financieras, corregida a la baja atendiendo a las posibles minusvalías derivadas de la situación del mercado inmobiliario.  
ii) La entidad del sector público instrumental de la Generalitat autorizada procederá a realizar las actuaciones que sean necesarias en orden a la identificación de los bienes y derechos, la depuración de su situación jurídica y a comprobar su valoración, emitiendo su informe al respecto.  
3. Los inmuebles entregados por la SGR conforme a lo previsto en este artículo tendrán la consideración de patrimonio propio de la entidad del sector público instrumental de la Generalitat autorizada, rigiéndose por lo dispuesto en sus estatutos o normas de funcionamiento.»  
  
  
Sección cuarta   
Plan especial de soporte a la inversión productiva  
 en municipios de la Comunitat Valenciana  
  
Artículo 20   
Se modifica el párrafo primero del artículo 9 del Decreto ley 3/2016, de 27 de mayo, del Consell, por el que se regula el procedimiento de liquidación del Plan especial de apoyo a la inversión productiva en municipios de la Comunitat Valenciana, que queda redactado como sigue:  
  
Artículo 9. Sujeto responsable  
Los proyectos nuevos que sean aprobados de acuerdo con lo que dispone este decreto ley serán ejecutados, en todo caso, por los ayuntamientos. Para esta ejecución, los ayuntamientos podrán realizar encargos a cualquiera de los entes, organismos y entidades de su sector público que tengan la consideración de medio propio personificado por reunir los requisitos que establece el artículo 32 de la Ley 9/2017, de 8 de noviembre, de contratos del sector público.  
  
  
CAPÍTULO IV  
Modificaciones legislativas en materias competencia   
de la Conselleria de Justicia, Administración Pública,   
Reformas Democráticas y Libertades Públicas  
  
Sección primera  
Colegios oficiales  
  
Artículo 21  
Se modifica el artículo 3 de la Ley 7/2005, de 18 de noviembre, de la Generalitat, por la que se crea el Colegio Oficial de Ingeniería Técnica en Informática de la Comunitat Valenciana, que queda redactado como sigue:  
  
«Artículo 3. Ámbito personal  
1. El Colegio Oficial de Ingeniería Técnica en Informática de la Comunitat Valenciana agrupa a los profesionales que ostenten la titulación de ingeniería técnica en informática, de conformidad con los reales decretos 1460/1990, y 1461/1990, ambos de 26 de octubre, o cualquier otro título, con similar formación académica en la materia, debidamente homologado por autoridad competente, de conformidad con los dispuesto en la legislación estatal que incorpore al derecho español, la normativa europea relativa al reconocimiento de cualificaciones profesionales.  
2. Para el ejercicio de la profesión de ingeniería técnica en Informática en la Comunitat Valenciana será necesaria la incorporación al colegio en los términos establecidos en el artículo 3.2 de la Ley 2/1974, de 13 de febrero, en la redacción dada por el Real Decreto ley 6/2000, de 23 de junio, y, en su caso, la comunicación prevista por el citado precepto legal.»  
  
Artículo 22  
Se modifica el artículo 8 de la Ley 6/1997, de la Generalitat, de consejos y colegios profesionales de la Comunitat Valenciana, que queda redactado como sigue:  
  
«Artículo 8. Fusión, absorción, segregación y disolución  
1. La unión o fusión de dos o más colegios profesionales de la misma profesión, así como la absorción por uno de ellos de otros preexistentes, siempre que ninguno de ellos rebase el ámbito de la Comunitat Valenciana, será acordada por los colegios afectados de conformidad con lo dispuesto en sus estatutos respectivos y deberá obtener la aprobación, mediante decreto, del Consell, previo informe del consejo valenciano de colegios profesionales respectivo.  
2. La unión o fusión de dos o más colegios de distinta profesión, se realizará mediante ley de la Generalitat, previo informe de los consejos valencianos de colegios profesionales de las profesiones respectivas.  
3. La segregación de un colegio profesional, además de requerir el correspondiente acuerdo del colegio afectado, de conformidad con lo establecido en sus respectivos estatutos, deberá ser aprobada por decreto del Consell, previo informe del consejo valenciano de colegios profesionales de la profesión respectiva.  
4. La disolución de un colegio profesional, salvo en los casos en que lo imponga directamente la ley, se llevará a cabo por acuerdo de éste en la forma establecida en sus estatutos, y deberá ser aprobada por ley de la Generalitat, previo informe del consejo valenciano de colegios profesionales competente.»  
  
  
Sección segunda  
Función pública  
  
Artículo 23  
Se modifican los artículos 19.1, 35.3, 40.2, 42, 69.1, 102.2, 103.5, 107.1 y 108 de la Ley 10/2010, de 9 de julio, de ordenación y gestión de la función pública valenciana, que quedan redactados como sigue:  
  
«Artículo 19  
1. Es personal eventual el que, en virtud de nombramiento y con carácter no permanente, sólo realiza funciones expresamente calificadas como de confianza o asesoramiento especial, siendo retribuido con cargo a los créditos presupuestarios consignados para este fin.  
[...]  
  
Artículo 35. La clasificación de puestos de trabajo  
[...]  
3. La clasificación de los puestos de trabajo contendrá, como mínimo, los siguientes elementos:  
a) Número  
b) Denominación  
c) Naturaleza jurídica  
d) Clasificación profesional en un grupo, subgrupo o agrupación profesional para los puestos funcionariales y en el respectivo grupo profesional para los puestos laborales  
e) Retribuciones complementarias asignadas al mismo  
f) Forma de provisión  
g) Adscripción orgánica  
h) Localidad  
i) Requisitos para su provisión, entre los que deberá constar necesariamente el cuerpo, agrupación profesional y, en su caso, escala correspondiente para los puestos funcionariales que tengan carácter permanente en los términos previstos en la normativa de desarrollo de la presente ley y la categoría profesional para los puestos laborales  
j) Funciones  
k) Méritos, en su caso  
l) Cualquier otra circunstancia relevante para su provisión en los términos previstos reglamentariamente.  
  
Artículo 40. Supuestos especiales de clasificación de puestos de trabajo  
[...]  
2. Los puestos de trabajo de naturaleza funcionarial que tengan el rango de jefatura, excepto las subdirecciones generales y las jefaturas de servicio, podrán clasificarse, para su provisión por un cuerpo o escala correspondiente a un subgrupo, o grupo profesional en el supuesto de que éste no tenga subgrupo, y otro del inmediato superior o inferior, siempre que ambos pertenezcan al mismo itinerario profesional.  
Excepcionalmente, y en los términos que se establezcan reglamentariamente, estos puestos de trabajo, en atención a la especificidad de sus funciones y a fin de garantizar la adecuada atención del servicio público, podrán ser clasificados, para su provisión por más de un cuerpo o escala de un subgrupo, o grupo profesional en el supuesto de que éste no tenga subgrupo, y su inmediatamente superior o inferior.  
No obstante lo dispuesto en los párrafos anteriores y en coherencia con la regulación de la promoción interna prevista en esta ley y en la normativa estatal de carácter básico, podrán clasificarse para su provisión por los subgrupos A2 y C1, los puestos de trabajo en los que concurran las características del presente apartado.  
[...]  
  
Artículo 42. Contenido  
1. La relación de puestos de trabajo es pública y ha de incluir todos los puestos de trabajo de naturaleza funcionarial, laboral y eventual existentes.  
2. Las relaciones de puestos de trabajo incluirán:  
a) Número  
b) Denominación  
c) Naturaleza jurídica  
d) Clasificación profesional en un grupo, subgrupo o agrupación profesional para los puestos funcionariales y en el respectivo grupo profesional para los puestos laborales  
e) Retribuciones complementarias asignadas al mismo  
f) Forma de provisión  
g) Adscripción orgánica  
h) Localidad  
i) Requisitos para su provisión, entre los que deberá constar necesariamente el cuerpo, agrupación profesional y, en su caso, escala correspondiente para los puestos funcionariales que tengan carácter permanente en los términos previstos en la normativa de desarrollo de la presente ley y la categoría profesional para los puestos laborales  
j) En su caso, méritos  
k) Cualquier otra circunstancia relevante para su provisión en los términos previstos reglamentariamente.  
[...]  
  
Artículo 69. Permisos  
1. El personal funcionario podrán disfrutar, previa comunicación, en los términos y condiciones establecidos reglamentariamente, de permisos, al menos, como consecuencia de las causas siguientes:  
a) Matrimonio o unión de hecho  
b) Técnicas prenatales y de fecundación  
c) Lactancia  
d) Interrupción del embarazo  
e) Médicas y asistenciales  
f) Fallecimiento o enfermedad grave del cónyuge, pareja de hecho, un familiar o cualquier persona que, legalmente, se encuentre bajo su guarda o custodia  
g) Concurrencia a pruebas definitivas de aptitud o exámenes finales  
h) Traslado de domicilio habitual  
i) Cumplimiento de un deber inexcusable de carácter público y personal  
j) Por funciones sindicales o de representación del personal  
k) Asuntos propios  
l) Permiso retribuido, a partir del día primero de la semana 37 de embarazo, hasta la fecha del parto para las funcionarias en estado de gestación.  
En el supuesto de gestación múltiple, este permiso podrá iniciarse el primer día de la semana 35 de embarazo, hasta la fecha de parto.  
[...]  
  
Artículo 102. Libre designación  
[...]  
Punto 2  
d) El personal conductor al servicio directo de los miembros del Consell.  
[...]  
  
Artículo 103. Remoción y cese en los puestos de trabajo  
[...]  
5. El personal funcionario de carrera de la administración de la Generalitat cesado en un puesto de libre designación o removido de un puesto de trabajo obtenido por el sistema de concurso, será adscrito provisionalmente a otro puesto de trabajo para el que reúna los requisitos, situado en la misma localidad, o en otra distinta si así fuera solicitado por la persona interesada.  
El puesto al que sea adscrito deberá estar clasificado con un componente competencial no inferior en más de dos niveles al que la persona cesada o removida tuviera reconocido, siempre que existieren puestos con dicha clasificación cuya forma de provisión fuera la de concurso. En caso de inexistencia de puestos vacantes con dichas condiciones o de propuesta de adscripción provisional a un puesto de trabajo con otra forma de provisión, la adscripción podrá hacerse en un puesto clasificado con el nivel competencial más alto en el que hubiera vacantes cuya forma de provisión sea la de concurso.  
No obstante lo anterior, el personal funcionario de carrera de la administración de la Generalitat tendrá derecho a percibir la cuantía asignada al nivel competencial que tenga reconocido.  
  
Artículo 107. Nombramiento provisional por mejora de empleo  
1. El personal funcionario de carrera que reúna los requisitos de titulación, podrá desempeñar, en los casos previstos en el artículo 16, apartado 2, de la presente ley, un puesto de trabajo no ocupado adscrito a un cuerpo, agrupación profesional funcionarial o escala distinto al de pertenencia mediante nombramiento provisional por mejora de empleo.  
[...]  
  
Artículo 108. Cambio de puesto por motivos de salud  
1. Podrá adscribirse al personal funcionario de carrera que lo solicite a puestos de trabajo, tanto en la misma como en distinta unidad administrativa o localidad, cuando por motivos de salud no le sea posible realizar adecuadamente las tareas asignadas a su puesto de trabajo. Este sistema de provisión de puestos tendrá preferencia sobre los nombramientos de personal funcionario interino o mejora de empleo.  
2. Dicha solicitud deberá ser valorada por el órgano competente en materia de prevención de riesgos laborales, que informará sobre la procedencia de adaptación o, en su defecto, cambio de puesto de trabajo, ante la situación puesta de manifiesto.  
3. Reglamentariamente se determinará el procedimiento y los requisitos para su concesión.   
4. El traslado estará condicionado a la existencia de puestos dotados y vacantes del cuerpo, agrupación profesional o escala al que pertenece el personal funcionario, así como que dicho puesto tenga unas retribuciones complementarias iguales o inferiores a las del puesto de procedencia. En el caso de que no fuera posible dicha adscripción, podrá realizarse en otro cuerpo, agrupación funcionarial profesional o escala de igual o inferior clasificación profesional. En ambos supuestos, será necesario que el personal funcionario cumpla los requisitos del puesto al que se le adscribe.  
El cambio no podrá implicar merma retributiva para el personal funcionario, el cual percibirá las retribuciones básicas del cuerpo, agrupación profesional o escala a la que pertenece, el nivel competencial reconocido y el componente de complemento de desempeño del puesto de trabajo del puesto de procedencia, salvo que dé su conformidad a ser adscrito a un puesto que tenga asignada una jornada de trabajo inferior.  
En los supuestos en que el personal tenga necesidades formativas para el desempeño de las nuevas funciones, el organismo competente en la formación del personal empleado público, organizará cursos de capacitación en las nuevas tareas a desempeñar.  
5. Las previsiones contenidas en los apartados precedentes serán de aplicación a las víctimas acreditadas de acoso laboral.  
6. Las previsiones de este artículo será igualmente de aplicación al personal temporal.  
7. El personal funcionario de carrera que, como consecuencia de lo previsto en el punto 4 del presente artículo, resulte adscrito a un puesto de un cuerpo, agrupación profesional o escala distinto al de pertenencia, podrá participar en los procesos específicos que se convoquen para acceder al cuerpo, agrupación profesional funcionarial o escala a la que pertenece el puesto al que ha sido adscrito.»  
  
Artículo 24  
Se modifica el anexo I de la Ley 10/2010, de 9 de julio, de ordenación y gestión de la función pública valenciana, en lo que se refiere a los siguientes cuerpos:  
  
  
  
  
«ANEXO I  
Cuerpos y escalas que se crean mediante la ley  
  
- A1-25-02. Medicina del trabajo  
Funciones: dirigir, programar, estudiar, proponer, coordinar, gestionar, controlar, inspeccionar, asesorar y, en general, aquellas de nivel superior propias de la profesión relacionadas con las actividades de medicina del trabajo.  
Requisitos: licenciatura en medicina, especialidad medicina del trabajo o título universitario oficial de grado, mas máster universitario que, de acuerdo con los planes de estudios vigentes, habiliten para ejercer las actividades de carácter profesional relacionadas con las funciones asignadas a la escala del cuerpo.  
  
- Cuerpo: superior técnico de la administración del medio ambiente de la administración de la Generalitat.  
A1-27  
Requisitos:  
Licenciatura en Medicina  
Licenciatura en Farmacia  
Licenciatura en Biología  
Licenciatura en Veterinaria  
Licenciatura en Químicas  
Licenciatura en Ciencias Ambientales  
Licenciatura en Física  
Licenciatura en Ciencias del Mar  
Licenciatura en Geología  
Licenciatura en Geografía  
Licenciatura en Sociología  
Ingeniería de Montes  
Ingeniería Industrial  
Ingeniería de Caminos, Canales y Puertos  
Ingeniería Geológica  
Ingeniería Agrónoma  
Ingeniería Química.  
Título universitario oficial de grado más título oficial de máster universitario que, de acuerdo con los planes de estudio vigentes, habiliten para ejercer las actividades de carácter profesional relacionadas con las funciones asignadas al cuerpo.  
  
Grupo/subgrupo profesional: A1.  
Escalas:  
- A1-27-01. Administración del medio ambiente  
Funciones: dirigir, programar, estudiar, proponer, coordinar, gestionar, controlar, inspeccionar, asesorar y, en general, aquellas de nivel superior propias de la profesión relacionadas con las actividades de la administración del medio ambiente  
- A1-27-02. Educación ambiental  
Funciones: dirigir, programar, estudiar, proponer, coordinar, gestionar, controlar, inspeccionar, asesorar y, en general, aquellas de nivel superior propias de la profesión relacionadas con las actividades de educación ambiental.  
- A1-27-03. Evaluación del medio ambiente  
Funciones: dirigir, programar, estudiar, proponer, coordinar, gestionar, controlar, inspeccionar, asesorar y, en general, aquellas de nivel superior propias de la profesión relacionadas con las actividades de evaluación del impacto ambiental.  
- A1-27-04. Inspección del medio ambiente  
Funciones: dirigir, programar, estudiar, proponer, coordinar, gestionar, controlar, inspeccionar, asesorar y, en general, aquellas de nivel superior propias de la profesión relacionadas con las actividades de inspección del medio ambiente.  
  
- Cuerpo superior de gestión de administración general de la administración de la Generalitat A2-01  
Funciones: apoyar y colaborar en las funciones administrativas de programación, estudio, propuestas, coordinación, gestión, control, inspección y asesoramiento, comunes a la actividad administrativa.  
Requisitos: título universitario de ingeniería técnica. Diplomatura universitaria, título de arquitectura técnica o equivalente o bien título universitario de oficial de grado.  
Escala A2-01-01 Orientador laboral de empleo  
Funciones: actividades de organización, tramitación e impulso de las actuaciones en materia de orientación laboral para el empleo.  
Requisitos: título universitario de ingeniería técnica. Diplomatura universitaria, título de arquitectura técnica o equivalente o bien título universitario de oficial de grado.  
  
- Cuerpo: superior de gestión en geodesia y cartografía de la administración de la Generalitat.  
A2-12  
Requisitos: ingeniería técnica topográfica, o bien, título universitario oficial de grado que, de acuerdo con los planes de estudio vigentes, habilite para ejercer las actividades de carácter profesional relacionadas con las funciones asignadas al cuerpo.  
Grupo/subgrupo profesional: A2.  
Funciones: actividades de propuesta, gestión, ejecución, control, tramitación e impulso, estudio e informe y, en general, las de colaboración técnica con el cuerpo superior y las propias de la profesión relacionadas con las actividades técnicas de geodesia y cartografía.  
  
- Cuerpo: especialistas en la administración del medio ambiente de la administración de la Generalitat  
Cuerpo de agentes medioambientales  
C1-13  
Funciones: actividades de colaboración, preparación, gestión de la información, inspección de actividades, actualización y tramitación de documentación, elaboración y administración de datos, inventariado y mantenimiento de equipos y aplicaciones y, en general, las propias de la profesión relacionadas con las actividades medioambientales.  
Requisitos: título de bachiller o superior (sin que dicha titulación superior constituya requisito ni, en los procesos selectivos, suponga mérito alguno), técnico en trabajos forestales y conservación del medio natural (ciclo formativo de grado medio de formación profesional de la familia agraria) o módulo profesional equivalente o de la familia agraria o de la familia de seguridad y medio ambiente que habilite para el ejercicio de las funciones. Permiso de conducir tipo B.»  
  
  
CAPÍTULO V  
Modificaciones legislativas en materias competencia de la  
Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte  
  
Sección única  
Deporte  
  
Artículo 25  
Se modifica el artículo 56, el artículo 63, apartado 2, el artículo 66.1, subapartados a y b, el artículo 108, al que se modifica la letra a del punto 5 y se le añaden dos nuevos apartados 18 y 19, se modifica el apartado 3 del artículo 109, se elimina el apartado 9 y se le añaden los apartados 12, 13, 14, 15 y 16, el artículo 112, apartado 3, al que se le añade un nuevo subapartado h y el artículo 127, al que se le añade un nuevo apartado 3, de la Ley 2/2011, de 22 de marzo, del deporte y la actividad física de la Comunitat Valenciana, con la siguiente redacción y contenido:  
  
«Artículo 56. Tipología  
Son entidades deportivas, a los efectos de la presente ley, los clubes deportivos, las federaciones deportivas, los grupos de recreación deportiva, las agrupaciones de recreación deportiva, las secciones deportivas de otras entidades, las secciones de recreación deportiva de otras entidades, las sociedades anónimas deportivas y las asociaciones de federaciones deportivas de la Comunitat Valenciana.  
  
Artículo 63. Constitución de nuevas federaciones  
2. La constitución de una federación deportiva requerirá la previa autorización de la administración competente en materia de deporte, que la concederá o denegará, motivadamente, en base a los siguientes criterios:  
a) Reconocimiento previo de la modalidad deportiva en la Comunitat Valenciana.  
b) Interés general de la actividad en el ámbito autonómico.  
c) Suficiente implantación en la Comunitat Valenciana.  
d) Viabilidad económica de la nueva federación.  
e) Existencia de la modalidad deportiva oficialmente reconocida en el ámbito estatal.  
f) Informe de la federación de la que vaya a segregarse o, en su caso, de las que vayan a fusionarse.  
g) Cualesquiera otros que se establezcan reglamentariamente.  
  
Artículo 66. Funciones  
1. Corresponden, con carácter exclusivo, a las federaciones deportivas de la Comunitat Valenciana las siguientes funciones:  
a) Calificar, organizar y autorizar las competiciones oficiales de ámbito autonómico o inferior de su modalidad o especialidad deportiva, salvo las que realicen los entes públicos con competencias para ello.  
b) Expedir las licencias correspondientes a sus modalidades y especialidades deportivas.  
  
Artículo 108. Infracciones muy graves  
Son infracciones muy graves:  
1. La realización de actividades y la prestación de servicios relacionados con el deporte en condiciones que puedan afectar gravemente a la salud y seguridad de las personas.  
2. El incumplimiento de las medidas de seguridad e higiene en materia deportiva que suponga un riesgo grave para las personas o sus bienes.  
3. El incumplimiento de los deberes relacionados con la obligación de disolver una federación deportiva una vez que se haya revocado su reconocimiento oficial.  
4. La introducción en instalaciones donde se celebren competiciones o actos deportivos, de toda clase de armas y objetos susceptibles de ser utilizados como tales. Se excluyen de esta prohibición los utensilios, las armas o asimilados necesarios para la práctica deportiva de modalidades o especialidades que así lo requieren y que estén autorizados.  
5. La realización durante la celebración de competiciones deportivas de actos de contenido político ajenos a los fines deportivos, siempre que concurra alguna de las siguientes circunstancias:  
a) Que provocaran discriminación, odio, violencia contra grupos o asociaciones por motivos racistas u otros referentes a la libertad de conciencia, ideología o creencias, situación familiar, pertenencia.  
b) Que incitaren, animaren, provocaren o fueren en sí mismos constitutivos de ofensas a España, a sus comunidades autónomas o a sus símbolos o emblemas.  
6. La introducción, venta, tenencia o consumo durante la celebración de competiciones deportivas, y dentro de las instalaciones, de toda clase de bebidas alcohólicas y de sustancias estupefacientes, psicotrópicas, estimulantes o productos análogos.  
7. La publicidad, directa o indirecta, de bebidas alcohólicas de graduación superior a 20 grados y tabaco, dentro de las instalaciones en las que se celebren competiciones deportivas.  
8. El incumplimiento de las normas que regulan la celebración de los espectáculos deportivos, que impida su normal desarrollo y produzca importantes perjuicios a los participantes o al público asistente.  
9. Negar el acceso a la instalación deportiva a los agentes de la autoridad o funcionarios inspectores que se encuentren en el ejercicio de su cargo, así como la negativa a colaborar con los mismos en el ejercicio de sus funciones.  
10. Obtener las correspondientes licencias de apertura o autorizaciones mediante la aportación de documentos o datos no conformes con la realidad.  
11. La superación del aforo máximo autorizado, cuando suponga un grave riesgo para la seguridad de las personas o bienes.  
12. La irrupción no autorizada en los terrenos de juego.  
13. La impartición de enseñanzas deportivas o la expedición de títulos de técnico deportivo por centros no autorizados.  
14. La participación violenta en peleas o desordenes públicos en recintos deportivos o su cercanía, cuando su origen tenga relación en el acontecimiento deportivo, y estos ocasionen graves daños o riesgos a las personas o bienes.  
15. El intrusismo y la intromisión en la expedición de titulaciones deportivas.  
16. La reincidencia en la comisión de faltas graves.  
17. El quebrantamiento de sanciones impuestas por infracciones graves o muy graves.  
18. Lanzamiento de objetos al terreno de juego cuando los mismos puedan suponer grave riesgo o daño a las personas asistentes.  
19. Lanzamiento de objetos al terreno de juego cuando ello suponga un riesgo para la seguridad de las personas asistentes u ocasione daños a las mismas.  
  
Artículo 109. Infracciones graves  
Son infracciones graves:  
1. El encubrimiento del ánimo de lucro de actividades empresariales y profesionales a través de entidades deportivas sin ánimo de lucro.  
2. La realización dolosa de daños en instalaciones deportivas y mobiliario o equipamientos deportivos.  
3. La no suscripción de los seguros obligatorios previstos en esta ley.  
4. La realización de actividades de enseñanza, gestión, entrenamiento y cualquiera de las actividades relacionadas con la actividad física y el deporte, sin la titulación establecida en cada caso por la normativa vigente.  
5. La organización o participación en actividades deportivas en edad escolar no autorizadas por el órgano competente.  
6. La utilización de denominaciones o realización de actividades propias de las federaciones deportivas.  
7. La introducción y exhibición en espectáculos deportivos de pancartas, símbolos, emblemas o leyendas que impliquen una incitación a la violencia, al terrorismo o constituyan un acto de manifiesto desprecio a las personas participantes en el evento deportivo. Los organizadores estarán obligados a su inmediata retirada.  
8. La introducción de bengalas o fuegos artificiales en los recintos deportivos.  
9. El incumplimiento de medidas cautelares.  
10. La reincidencia en las infracciones leves.  
11. El quebrantamiento de sanciones impuestas por infracciones leves.  
12. El incumplimiento de los requerimientos o citaciones realizados por la administración deportiva en el uso de sus competencias en materia de tutela de las entidades deportivas, al margen de cualquier procedimiento reglado existente.  
13. Los comportamientos que impliquen discriminación impidiendo la práctica o participación en las actividades deportivas o impidan el acceso a las instalaciones deportivas públicas.  
14. El uso indebido de la denominación de competición oficial.  
15. La participación en peleas o desórdenes públicos en recintos deportivos o a cerca de ellos, cuando su origen tenga relación con el acontecimiento deportivo.  
16. Lanzamiento de objetos al terreno de juego.  
  
Artículo 112. Clases de sanciones  
[?]  
3. Corresponde a las infracciones graves, alternativa o acumulativamente:  
a) Multa de 601 a 6.000 euros y acumulativamente hasta 30.000 euros.  
b) Clausura de la instalación deportiva por un período máximo de seis meses.  
c) Suspensión de la autorización administrativa por un periodo máximo de seis meses.  
d) Suspensión o prohibición de la actividad por un período máximo de seis meses.  
e) Inhabilitación para la organización o promoción de actividades deportivas por un período máximo de seis meses.  
f) Prohibición de acceso a cualquier instalación deportiva por un período máximo de un año.  
g) Cancelación de la inscripción en el Registro de Entidades Deportivas de la Comunitat Valenciana.  
h) Inhabilitación para ocupar cargos en la organización deportiva. La sanción se podrá imponer con carácter temporal por un período de dos a cinco años. Excepcionalmente con carácter definitivo en los supuestos de reincidencia en la comisión de infracciones de extraordinaria gravedad.  
  
Artículo 127. Sanciones  
[?]  
3. Además de las sanciones previstas en los apartados anteriores, también serán sanciones las que establezcan las diferentes entidades deportivas en sus respectivos estatutos o reglamentos para las infracciones a las reglas de juego o de competición o a las de la conducta o convivencia deportiva en función de la especificidad de su modalidad o especialidad deportiva, con sujeción a los preceptos de este título.»  
  
Artículo 26   
Se modifica el artículo 4 de la Ley 2/2009, de 14 de abril, de la Generalitat, de coordinación del sistema valenciano de investigación científica y desarrollo tecnológico, añadiendo dos nuevos apartados con la redacción siguiente:  
j) El Instituto Superior de Enseñanzas Artísticas de la Comunitat Valenciana (ISEACV).  
k) Fundación de la Comunitat Valenciana para el Fomento de Estudios Superiores (FFES).  
  
  
CAPÍTULO VI  
Modificaciones legislativas en materias competencia de la  
Conselleria de Sanidad Universal y Salud Pública  
  
Sección única  
Ordenación farmacéutica  
  
Artículo 27  
Se modifican los artículos 48, 49 y 64, y se adicionan los artículos 48 bis y 49 bis de la Ley 6/1998, de 22 de junio, de ordenación farmacéutica de la Comunitat Valenciana, con la siguiente redacción y contenido:  
  
«Artículo 48. Principios generales de la prestación farmacéutica en los centros sociosanitarios  
1. Los principios generales que rigen la prestación farmacéutica a las personas usuarias de los centros sociosanitarios de la Comunitat Valenciana son la equidad farmacoterapéutica, entendiendo como tal que todas las personas reciban una atención farmacéutica integral, continua, óptima, de calidad, segura y eficiente en todos los ámbitos asistenciales y en todas las etapas del proceso farmacoterapéutico y que puedan acceder al tratamiento más eficiente para un mismo problema clínico, la calidad en todo el proceso farmacoterapéutico y la integración de la prestación farmacéutica del ámbito sociosanitario en el ámbito asistencial.  
2. Estos principios generales serán de aplicación a la prestación farmacéutica que reciban las personas con derecho a la misma, independientemente de que sean usuarias de un centro de titularidad pública o de un centro de titularidad privada. A los efectos de la presente ley, se entiende como centros sociosanitarios aquellos centros de asistencia social que prestan asistencia sanitaria específica a sectores de la población tales como personas ancianas y cualesquiera otras cuyas condiciones de salud, que requieran además de las atenciones sociales que se les presta en el centro, determinada asistencia sanitaria.  
  
Artículo 48 bis. Estructuras para la prestación farmacéutica en los centros sociosanitarios  
1. De conformidad con la legislación sobre prestación farmacéutica, las estructuras para el desarrollo de la prestación farmacéutica en éste ámbito son:  
a) Las unidades de farmacotécnia sociosanitaria de los servicios de farmacia hospitalaria.  
b) Las unidades funcionales de atención farmacéutica sociosanitaria, de los servicios de farmacia hospitalaria de los departamentos de salud.  
c) Las oficinas de farmacia que participen en la prestación farmacéutica en los centros sociosanitarios.  
d) Los depósitos de medicamentos de los centros sociosanitarios.  
2. Todos los centros sociosanitarios que tengan 100 camas o más en régimen de asistidos dispondrán de un servicio de farmacia propio, salvo que se establezcan con la conselleria competente en materia de sanidad acuerdos que les eximan de tal exigencia y dispongan de un depósito de medicamentos en los términos dispuestos en la presente ley.  
3. Todos los centros sociosanitarios, no incluidos en el apartado anterior, independientemente de su titularidad, dispondrán de depósitos de medicamentos vinculados a un servicio de farmacia hospitalario, según lo establecido en el artículo 6 del Real Decreto ley 16/2012, de 20 de abril, de medidas urgentes para garantizar la sostenibilidad del Sistema Nacional de Salud y mejorar la calidad y seguridad de sus prestaciones.  
4. Se determinarán reglamentariamente las condiciones para la coordinación entre las estructuras para la prestación farmacéutica en los centros sanitarios así como los requisitos de funcionamiento e instalaciones de las mismas.  
5. Se determinarán reglamentariamente las condiciones y los términos de colaboración entre las estructuras del sistema sanitario público valenciano con las oficinas de farmacia que participen en la prestación farmacéutica en los centros sociosanitarios.  
  
Artículo 49. Prestación farmacéutica sociosanitaria en los centros sociosanitarios  
La prestación farmacéutica en los centros sociosanitarios se llevará a cabo conforme con lo establecido en la legislación vigente en la materia, con las siguientes disposiciones:  
1. La conselleria competente en materia de sanidad promoverá la publicación de la Guía farmacoterapéutica sociosanitaria como sistema de apoyo a la prescripción para los profesionales según lo establecido en el artículo 77 y 88 del Real decreto legislativo 1/2015, de 24 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de garantías y uso racional de los medicamentos y productos sanitarios.  
2. Los medicamentos se dispensarán, con carácter general, en dosis unitarias individualizadas por paciente.  
3. Los servicios de farmacia, a través de la unidad de farmacotécnia sociosanitaria, llevarán a cabo la reposición del depósito de medicamentos y el suministro directo de las dosis unitarias individualizadas a las personas usuarias de los centros sociosanitarios, previa validación de las prescripciones por parte de los/las farmacéuticos/as de las unidades funcionales de atención farmacéutica sociosanitaria.  
4. Los servicios de farmacia hospitalaria, a través de sus unidades funcionales de atención farmacéutica sociosanitaria dispensarán a los depósitos a los que estén vinculados, los medicamentos prescritos mediante orden médica en aquellos casos en que no sea posible el suministro directo por las unidades de farmacotécnia sociosanitaria.  
5. Las oficinas de farmacia dispensarán aquellos medicamentos prescritos mediante receta médica oficial.  
  
Artículo 49 bis. Funciones de las estructuras para la prestación farmacéutica en los centros sociosanitarios  
Las estructuras para la prestación farmacéutica, realizarán las funciones establecidas por la legislación vigente en la materia asumiendo como propias las siguientes:  
1. Las unidades de farmacotécnia sociosanitaria de los servicios de farmacia hospitalaria, bajo la responsabilidad de un/a farmacéutico/a especialista en farmacia hospitalaria, asumirá como propias las siguientes funciones:  
a) Garantizar y asumir la responsabilidad técnica de la adquisición, del suministro, de la calidad, correcta conservación, cobertura de las necesidades, custodia, reenvasado/fraccionamiento de los medicamentos, productos dietoterápicos y productos sanitarios precisos para atender los tratamientos de las personas usuarias de los centros sociosanitarios.  
b) Elaborar las dosis unitarias individualizadas para las personas residentes en los centros sociosanitarios.  
c) Participar a través de la Comisión de Farmacia y Terapéutica Sociosanitaria en el diseño de la Guía farmacoterapéutica sociosanitaria.  
d) Definir el proceso de reposición y suministrar los medicamentos, productos dietoterápicos y productos sanitarios necesarios para la reposición de los depósitos de medicamentos de los centros sociosanitarios.  
e) Realizar cuantas funciones puedan redundar en un mejor uso y control de los medicamentos, productos dietoterápicos y productos sanitarios.  
2. Las unidades funcionales de atención farmacéutica sociosanitaria de los servicios de farmacia hospitalaria del departamento de salud, bajo la responsabilidad de un farmacéutico o farmacéutica especialista en farmacia hospitalaria, asumirá como propias las siguientes funciones:  
a) Dispensar los medicamentos, productos dietoterápicos y productos sanitarios precisos para atender los tratamientos de las personas usuarias de los centros sociosanitarios, en aquellos casos en que no sea posible el suministro por las unidades de farmacotécnia sociosanitaria de los servicios de farmacia hospitalaria.  
b) Participar a través de la Comisión de Farmacia y Terapéutica Sociosanitaria en el diseño la Guía farmacoterapeutica sociosanitaria.  
  
c) Prestar atención farmacéutica y realizar seguimiento farmacoterapéutico validando las prescripciones médicas a las personas usuarias de los centros sociosanitarios con derecho a la prestación farmacéutica del Sistema Sanitario Público Valenciano, realizando las intervenciones dirigidas al uso racional, seguro y eficiente de los medicamentos.  
d) Lograr una atención integral, dirigida a mejorar la calidad de vida del y de la paciente y a garantizar la continuidad asistencial, a través de la integración y colaboración en el equipo multidisciplinar de los centros sociosanitarios y los equipos de los diferentes ámbitos asistenciales.  
e) Establecer las necesidades de los depósitos de medicamentos que tienen vinculados en los centros sociosanitarios de su departamento de salud, en colaboración con las unidades de farmacotecnia sociosanitaria para el ámbito sociosanitario y con los profesionales sanitarios de los centros sociosanitarios, participando en la definición del proceso de reposición de los depósitos de medicamentos de los centros sociosanitarios.  
f) Garantizar y asumir la responsabilidad técnica de la calidad, correcta conservación y supervisar el funcionamiento adecuado de los depósitos de medicamentos en los sociosanitarios que tiene vinculados.  
g) Establecer un servicio de información de medicamentos y productos sanitarios para todo el personal y para los y las pacientes residentes de los centros sociosanitarios y colaborar con los sistemas de farmacovigilancia.  
h) Llevar a cabo actividades de promoción, prevención de la salud y educación sanitaria sobre cuestiones de su competencia dirigidas al personal y a los y las pacientes de los centros sociosanitarios.  
i) Colaborar e implementar las intervenciones y programas que se implementen por la administración sanitaria para garantizar el uso racional y seguro de los medicamentos, productos dietoterápicos y productos sanitarios.  
j) Realizar cuantas funciones puedan redundar en un mejor uso y control de los medicamentos, productos dietoterápicos y productos sanitarios.  
3. Las oficinas de farmacia que participen en la prestación farmacéutica en los centros sociosanitarios realizarán las siguientes funciones:  
a) Dispensar los medicamentos prescritos mediante receta médica oficial en cumplimiento de lo establecido en la normativa estatal y autonómica.  
b) Colaborar con las estructuras del sistema sanitario público valenciano en las condiciones y los términos de colaboración que se establezcan reglamentariamente.  
4. Los depósitos de medicamentos de los centros sociosanitarios son las unidades asistenciales en las que se conservan y dispensan medicamentos a las personas usuarias de dichos centros y en los que bajo la responsabilidad de un farmacéutico o framacéutica especialista en farmacia hospitalaria de la unidad funcional de atención farmacéutica sociosanitaria, realizarán las siguientes funciones:  
a) Conservar y dispensar los medicamentos y productos sanitarios a los y las pacientes residentes en dichos centros.  
b) Establecer un sistema que garantice el acceso del personal sanitario a los medicamentos durante las 24 horas del día.  
c) Colaborar con los sistemas de farmacovigilancia.  
d) Facilitar a los farmacéuticos o farmacéuticas responsables de las unidades funcionales de atención farmacéutica sociosanitaria, el cumplimiento de aquellas funciones que necesariamente deban llevar a cabo en las instalaciones del depósito de medicamentos.  
e) Colaborar con los farmacéuticos o farmacéuticas responsables de las unidades funcionales de atención farmacéutica sociosanitaria en el establecimiento de las necesidades de medicamentos, productos dietoterápicos y productos sanitarios del depósito.  
f) Realizar cuantas funciones puedan redundar en un mejor uso y control de los medicamentos, productos dietoterápicos y productos sanitarios.  
  
Artículo 64. Clasificación:  
[...]  
B) Infracciones graves:  
Se tipifican como infracciones graves las siguientes:  
[...]  
3. La falta de servicios de farmacia o de depósitos de medicamentos en los centros hospitalarios, centros de asistencia social en régimen de asistidos, centros sociosanitarios y penitenciarios que estén obligados a disponer.  
[...]  
13 bis. La dispensación o suministro de medicamentos en centros sanitarios y penitenciarios por oficinas de farmacia no vinculadas a los mismos.»  
  
  
CAPÍTULO VII  
Modificaciones legislativas en materias competencia   
de la Conselleria de Economía Sostenible,   
Sectores Productivos, Comercio y Trabajo  
  
Sección primera  
Comercio  
  
Artículo 28  
Se modifican los artículos 17.4, 18, 21, 22, 23, y la disposición transitoria cuarta de la Ley 3/2011, de 23 de marzo, de la Generalitat, de comercio de la Comunitat Valenciana, que quedan redactados como sigue:  
  
«Artículo 17. Horario general  
[...]  
4. No se podrán habilitar los domingos y festivos siguientes: 1 de enero, 6 de enero, 1 de mayo, 9 de octubre y 25 de diciembre, o bien el 26 de diciembre, cuando este sea declarado festivo por traslado de la fiesta de Navidad.  
  
Artículo 18. Calendario de domingos y otros días festivos  
1. El calendario de domingos o festivos que se habiliten para un período de 12 meses, que coincidirá con el año natural, se determinará mediante una resolución de la conselleria competente en materia de comercio, previa audiencia del Observatorio del Comercio Valenciano, convocado a este efecto con antelación al inicio del año del que se trate.  
2. Para la determinación de las fechas habilitadas habrá que ajustarse a los siguientes criterios:  
a) La apertura, en al menos, un día festivo cuando se produzca la coincidencia de dos o más días festivos continuados.  
b) La apertura en los domingos y festivos correspondientes a los períodos de rebajas.  
c) La apertura los domingos y festivos de mayor afluencia turística en la Comunitat Valenciana. Con carácter general, tendrán esta consideración los domingos y festivos comprendidos entre Domingo de Ramos y Lunes de San Vicente.  
d) La abertura en los domingos o festivos de la campaña de Reyes, que comprenderá desde el 26 al 31 de diciembre y desde el 2 de enero hasta el primer domingo posterior al 6 de enero; y de Navidad, que comprenderá desde el 1 al 24 de diciembre, exceptuando en los dos períodos los días que no pueden ser habilitados, de acuerdo con el artículo 17.4.  
  
Artículo 21. Zonas de gran afluencia turística  
1. Los establecimientos ubicados en las zonas de gran afluencia turística tendrán plena libertad para determinar los días y horas en que permanecerán abiertos al público en la Comunitat Valenciana.  
2. La declaración de zona de gran afluencia turística, que podrá extenderse a todo o parte del término municipal o del núcleo urbano, fijará para cada caso las condiciones de aplicación, incluyendo los períodos a que se extiende. En todo caso, la declaración excluirá los domingos y festivos que no pueden ser habilitados, de acuerdo con el artículo 17.4.  
3. La declaración de zona de gran afluencia turística se llevará a cabo por la dirección general competente en materia de comercio a solicitud del ayuntamiento interesado, previa audiencia del Consejo Local de Comercio o, en su defecto, del órgano similar y de las entidades más representativas del sector de ámbito autonómico.  
4. Se considerarán zonas de gran afluencia turística aquellas áreas coincidentes con la totalidad o parte del municipio en que concurra alguna de las circunstancias previstas en la legislación básica estatal que las regule. Reglamentariamente se determinarán las magnitudes a tener en cuenta para acreditar la existencia de las circunstancias mencionadas.  
5. Reglamentariamente se determinará el procedimiento para la solicitud de la declaración de las zonas de gran afluencia turística, así como para su prórroga, modificación o revocación. Igualmente, reglamentariamente se determinará la documentación que deberá constar en el expediente.  
6. La declaración de zona de gran afluencia turística, a efectos de esta ley, tendrá una vigencia de cuatro años, prorrogables automáticamente por idénticos períodos, siempre que quede acreditada para cada caso la persistencia de las causas que motivaron la autorización inicial.  
No obstante, la dirección general competente en materia de comercio podrá proceder a la modificación o revocación anticipada en caso que el ayuntamiento afectado efectúe una nueva propuesta de modificación o supresión de la zona, o bien cambien o desaparezcan las circunstancias que dieron lugar a la declaración.  
  
Artículo 22. Autorización de horarios excepcionales  
1. Los horarios excepcionales son aquellos que se conceden, a petición del ayuntamiento interesado, en virtud de circunstancias especiales no periódicas que incrementan las oportunidades de negocio del comercio local por incrementos puntuales y excepcionales de la demanda, debido a la mayor afluencia de visitantes, en fechas concretas.  
2. Toda excepción se otorgará para los días concretos, sin que puede extender su vigencia más allá del año natural para el que se conceda.  
  
3. Podrán solicitar la concesión de un horario excepcional al régimen general los ayuntamientos para los establecimientos ubicados en la zona donde se produzca la excepcionalidad de su término municipal.  
4. Los horarios excepcionales, no superarán un máximo de dos domingos o festivos al año en cada municipio, sin que ello compute en el límite de 10 domingos y festivos a que se refiere el artículo 17.  
5. Reglamentariamente se determinará el procedimiento para la solicitud de horario comercial excepcional, así como la documentación que deberá constar en el expediente.  
  
Artículo 23. Competencia municipal para la determinación de los domingos y festivos en que los comercios podrán permanecer abiertos al público  
1. Se faculta a los ayuntamientos para que, atendiendo al atractivo comercial para las personas consumidoras, puedan realizar los siguientes cambios:  
a) Habilitar los festivos locales de su ámbito como aperturables.  
b) Sustituir hasta dos domingos o festivos de los habilitados por resolución de la conselleria competente en materia de comercio por dos días festivos en su ámbito local.  
c) Solicitar la deshabilitación, para su ámbito, de un máximo de dos domingos o festivos de carácter estatal o autonómico que hayan sido habilitados por resolución de la conselleria competente en materia de comercio. La solicitud deberá motivarse en que el día que se solicita coincide con festividades tradicionales locales o situaciones excepcionales de análoga trascendencia.  
Para la resolución favorable a esta solicitud, la dirección general competente en materia de comercio comprobará que en el municipio solicitante se mantienen el número mínimo de domingos o festivos en que legalmente se debe permitir la apertura al público.  
d) Cuando exista una acumulación de domingos o festivos por ser consecutivos, y uno de ellos sea un festivo local no habilitado, el ayuntamiento habilitará el domingo o festivo no local, siempre que haya petición de parte interesada.  
2. La decisión que se adopte será de cumplimiento obligatorio para todos los establecimientos que no puedan acogerse al régimen de libertad horaria.  
3. Reglamentariamente se determinará el procedimiento para la solicitud de habilitación o deshabilitación de los domingos o festivos a los que se refieren los apartados anteriores.  
  
Disposición transitoria cuarta. Zonas de gran afluencia turística  
  
Las zonas de gran afluencia turística que ya estuvieran declaradas en el momento de la entrada en vigor de la presente ley, mantendrán su vigencia, en los términos del artículo 21.6.»  
  
  
Sección segunda  
Emprendimiento  
  
Artículo 29  
Se modifican los artículos 12 y 13 de la Ley 2/2012, de medidas urgentes de apoyo a la iniciativa empresarial y a los emprendedores, microempresas y pequeñas y medianas empresas de la Comunitat Valenciana, que quedan redactados como sigue:  
  
«Artículo 12. Consejo Valenciano del Emprendimiento  
1. Se crea el Consejo Valenciano del Emprendimiento, como máximo órgano de coordinación y consulta en materia de impulso de las políticas de apoyo a las personas emprendedoras. Reglamentariamente se determinará sus funciones, estructura administrativa, adscripción y funcionamiento.  
2. El Consejo Valenciano del Emprendimiento tendrá una composición paritaria de hombres y mujeres, quedando excluidas de este cómputo aquellas personas que formen parte en función del cargo específico que ejerzan, y estará integrado por representantes de las administraciones públicas y de las instituciones académicas, sociales y económicas relacionadas con la cultura, el fomento del emprendimiento y la economía social en el ámbito de la Comunitat Valenciana.  
  
Artículo 13. Plataforma del Emprendimiento  
En los términos que prevé la Ley 3/2010, de 5 de mayo, de la Generalitat Valenciana, se crea la Plataforma del Emprendimiento, que tiene como objetivo agrupar en red toda la información que pueda ser de utilidad a las personas emprendedoras, las microempresas y las pymes, y en concreto los recursos financieros a los que pueda acceder.  
La plataforma permitirá el acceso rápido y fácil a todos los datos de interés que desde los diferentes niveles de la administración pública y el sector privado se dirijan a estos colectivos.»  
  
  
CAPÍTULO VIII  
Modificaciones legislativas en materias competencia   
de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente,   
Cambio Climático y Desarrollo Rural  
  
Sección primera  
Materia forestal  
  
Artículo 30  
Se le añaden al artículo 18 los apartados 3, 4, 5, 6 y 7, se modifica el artículo 70 y se añaden los artículos 72, 73, 74, 75 y 76 de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, forestal de la Comunitat Valenciana, con la siguiente redacción y contenido:  
  
«Artículo 18  
[?]  
Apartado 3. Podrán crearse con el mismo carácter y con la composición, organización y funcionamiento que se determinen otros órganos consultivos de ámbito territorial inferior, con el fin de fomentar la coordinación y participación de la ciudadanía, los entes locales y la sociedad civil de las demarcaciones forestales.  
Apartado 4. Atendiendo al apartado anterior, se crearán los denominados consejos forestales de demarcación en las 12 demarcaciones forestales previstas en la Ley forestal y en el Patfor: Sant Mateu, Segorbe, Vall d'Alba, Llíria, Chelva, Enguera, Requena, Polinyà de Xúquer, Alcoy, Crevillent, Xàtiva y Altea.  
Dichos consejos forestales de demarcación se constituirán antes del 31 de diciembre de 2018.  
Apartado 5. Los consejos forestales de las demarcaciones forestales son órganos consultivos de ámbito territorial de demarcación forestal.  
Apartado 6. Reglamentariamente se determinará su composición, competencias y normas de funcionamiento.  
Apartado 7. Los consejos forestales de demarcación se coordinarán con los restantes órganos consultivos de participación y coordinación existentes en la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural.  
  
Artículo 70  
En cuanto a la regulación del régimen sancionador en materia forestal, será de aplicación lo establecido en los artículos siguientes y en lo no regulado en éstos, se estará a lo indicado en la normativa básica estatal.  
  
Artículo 72. Tipificación de las infracciones  
1. A los efectos de esta ley, y sin perjuicio de lo que disponga al respecto la legislación básica estatal, se consideran infracciones administrativas en materia de incendios forestales las acciones o actividades siguientes:  
a) La inobservancia de las disposiciones dictadas para la prevención de incendios forestales y en especial la realización de fuego en los lugares, zonas o días o períodos prohibidos conforme a la presente ley.  
b) La realización de actividades o usos prohibidos de conformidad con el artículo 57 de esta ley.  
c) La realización de usos o actividades sometidos a autorización previa sin la obtención de la misma, o bien con incumplimiento de las condiciones establecidas en ella o en la normativa que resulte de aplicación.  
d) El incumplimiento de las actuaciones y trabajos preventivos de incendios previstos en los artículos 49, 50 y 55 de la presente ley.  
e) El incumplimiento de las medidas cautelares que se establecieran para favorecer la regeneración de terrenos forestales incendiados.  
f) La inobservancia de las obligaciones reglamentariamente establecidas en orden a la instalación o funcionamiento de vertederos de residuos y al mantenimiento y conservación de vías de comunicación y conducciones eléctricas, o de cualquier otro tipo susceptibles de provocar riesgo de incendios forestales.  
g) El zonas de interfaz urbano-forestal, el incumplimiento de las obligaciones y normas establecidas en materia de prevención de incendios forestales que indican los planes generales de ordenación urbana o normas urbanísticas de rango inferior, planes locales de prevención de incendios forestales y las ordenanzas municipales.  
h) El incumplimiento del deber de colaboración previsto en el artículo 56.1 de la presente ley.  
i) El incumplimiento de las normas y medidas de prevención y lucha contra incendios forestales establecidas reglamentariamente o en los planes correspondientes.  
j) El incumplimiento por parte de los propietarios afectados, así como aquellos que se determine en cada caso, de las medidas a adoptar para subsanar las deficiencias señaladas en una declaración de zona de actuación urgente (ZAU), así como en sus plazos o condiciones de aplicación.  
k) La provocación de un incendio forestal concurriendo imprudencia no susceptible de persecución penal.  
l) La inobservancia de las instrucciones dadas por los agentes de la autoridad con ocasión de un incendio forestal.  
  
Artículo 73. Clasificación de las infracciones  
Las infracciones se clasifican en leves, graves y muy graves.  
1. Infracciones muy graves  
Constituyen infracción muy grave:  
a) Las conductas tipificadas en el artículo 72 de la presente ley, cuando originen incendios forestales que afecten a una superficie cuyo plazo de reparación o restauración sea igual o superior a diez años.  
b) Las conductas tipificadas en el artículo 72 cuando de su comisión resulte la efectiva producción de un incendio forestal cuando afecte a terrenos incluidos en suelo forestal estratégico, conforme la definición del instrumento de planificación forestal autonómico vigente y la superficie del incendio sea igual o superior a 10 hectáreas.  
c) Las conductas tipificadas en el artículo 72 cuando de su comisión resulte la efectiva producción de un incendio forestal cuando afecte a suelo forestal ordinario, conforme la definición del instrumento de planificación forestal autonómico vigente y la superficie del incendio sea igual o superior a 25 hectáreas.  
2. Infracciones graves  
Constituyen infracción grave:  
a) Las conductas tipificadas en el artículo 72 de la presente ley, cuando originen incendios forestales que afecten a una superficie cuyo plazo de reparación o restauración sea inferior a diez años y superior a seis meses.  
b) Las conductas tipificadas en el artículo 72 cuando de su comisión resulte la efectiva producción de un incendio forestal cuando afecte a terrenos incluidos en suelo forestal estratégico, conforme la definición del instrumento de planificación forestal autonómico vigente y la superficie del incendio sea inferior a 10 hectáreas y superior a 1 hectárea.  
c) Las conductas tipificadas en el artículo 72 cuando de su comisión resulte la efectiva producción de un incendio forestal cuando afecte a suelo forestal ordinario, conforme la definición del instrumento de planificación forestal autonómico vigente y la superficie del incendio sea inferior a 25 hectáreas y superior a 5 hectáreas.  
d) Se calificará como grave la infracción de las normas de prevención establecidas para los vertederos de residuos, vías de comunicación, conducciones eléctricas o de cualquier otro tipo susceptibles de provocar incendios forestales, siempre que no deba calificarse como muy grave con arreglo al artículo anterior.  
e) La infracción tipificada en el artículo 72, punto l.  
3. Infracciones leves  
Constituyen infracción leve las conductas tipificadas en el artículo 72 de la presente ley, cuando los hechos constitutivos de la infracción no hayan causado daños o cuando originen incendios forestales que afecten a una superficie cuyo plazo de reparación o restauración no exceda a seis meses y no deban calificarse como graves o muy graves.  
  
Artículo 74. Caducidad del procedimiento sancionador  
El plazo máximo para la resolución del procedimiento sancionador será de un año, contado desde la fecha del acuerdo de iniciación. La notificación de la resolución se ajustará a lo dispuesto en el artículo 40 de la Ley 39/2015, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas.  
El incumplimiento del plazo indicado en el apartado anterior producirá la caducidad del procedimiento.  
  
Artículo 75. Reparación del daño e indemnizaciones  
1. Sin perjuicio de las sanciones penales o administrativas que en cada caso procedan, las infracciones previstas en esta ley llevarán aparejada, en todo caso y siempre que sea posible, la reparación del daño causado y la reposición de las cosas a su estado original, en la forma y condiciones fijadas por el órgano competente en materia sancionadora o restauradora. Esta obligación es imprescriptible en el caso de daños al dominio público forestal.  
2. La reparación tendrá como objetivo la restauración del monte o ecosistema forestal a la situación previa a los hechos constitutivos de las infracciones previstas en esta ley. A los efectos de esta ley se entiende por restauración la vuelta del monte a su estado anterior al daño, y por reparación las medidas que se adoptan para lograr su restauración. El causante del daño vendrá obligado a indemnizar la parte de los daños que no puedan ser reparados, así como los perjuicios causados.  
3. Podrá requerirse asimismo indemnización en los casos en que el beneficio económico del infractor sea superior a la máxima sanción prevista. Esta indemnización será como máximo el doble de la cuantía de dicho beneficio y en el caso de montes declarados de utilidad pública se ingresará en el fondo de mejoras.  
4. Los daños ocasionados al monte y el plazo para su reparación o restauración se determinarán según criterio técnico debidamente motivado en la resolución sancionadora o restauradora.  
  
Artículo 76. Ejecución forzosa  
1. En caso de incumplimiento, las resoluciones administrativas que impongan el deber de realizar las medidas de prevención, de evitación, de reparación, de restauración o de indemnización, y una vez transcurrido el plazo señalado en el requerimiento correspondiente, serán objeto de ejecución forzosa, previo apercibimiento. Dicha ejecución podrá ser instada por los interesados.  
2. La administración instructora, siempre respetando el principio de proporcionalidad, podrá acordar los siguientes medios de ejecución forzosa: el apremio sobre el patrimonio, la imposición de multas coercitivas o la ejecución subsidiaria.  
3. La imposición de multas coercitivas exigirá que en el requerimiento se indique el plazo de que se dispone para el cumplimiento de la obligación y la cuantía de la multa que debe ser impuesta.  
En todo caso, el plazo deberá ser suficiente para cumplir la obligación. En caso de que, una vez impuesta la multa coercitiva, se mantenga el incumplimiento que la ha motivado, podrá reiterarse por lapsos de tiempo que sean suficientes para cumplir con lo ordenado. Las multas coercitivas son independientes y compatibles con las que se puedan imponer en concepto de sanción.  
4. La cuantía mínima de las multas coercitivas será equivalente a la multa mínima prevista según la clasificación de la infracción y, en todo caso, no superará el tercio de la multa prevista según su clasificación.  
5. La ejecución por la administración de las resoluciones administrativas que impongan el deber de realizar o adoptar las medidas de prevención, de reparación, de restauración o de indemnización serán a costa del infractor. Los fondos necesarios para llevar a efecto la ejecución subsidiaria se podrán exigir por vía de apremio de forma cautelar antes de dicha ejecución.  
6. La prescripción de infracciones y sanciones no afectará a la obligación de restaurar o reparar las cosas a su ser y estado originales, ni a la de indemnizar por los daños o perjuicios causados.  
  
  
Sección segunda  
Residuos  
  
Artículo 31  
Se modifica el artículo 80 de la Ley 10/2000, de 12 diciembre, de residuos de la Comunitat Valenciana, que queda redactado como sigue:  
  
  
«Artículo 80. Procedimiento y competencia sancionadora  
1. El procedimiento para la imposición de las sanciones por infracciones tipificadas en esta Ley será el establecido en la Ley 39/2015 de 1 de octubre, del procedimiento administrativo común y en la Ley 40/2015 de 1 de octubre, del régimen jurídico del sector público, sin perjuicio de las especialidades previstas en el presente título.  
2. El plazo para resolver el procedimiento y notificar la resolución en los procedimientos sancionadores tramitados de acuerdo con la presente ley es de un año.  
3. Dentro de la administración de la Generalitat, la competencia para la imposición de las sanciones establecidas en esta ley corresponderá:  
a) A la persona titular de la dirección general competente en materia de residuos por infracciones leves.  
b) A la persona titular de la conselleria con competencias en materia de medio ambiente por infracciones graves y muy graves, hasta la cuantía de 600.000 euros.  
c) Al Consell por infracciones muy graves de cuantía superior a los 600.000 euros.  
4. Los municipios serán competentes para la imposición de sanciones por infracciones leves y graves, en su ámbito competencial.  
5. Los ayuntamientos podrán proponer a los órganos competentes de la administración autonómica la imposición de sanciones cuando estimen que corresponde una sanción superior al límite de su competencia.  
6. Al objeto de evitar la doble imposición de sanciones por los mismos hechos, la autoridad municipal dará cuenta a la conselleria competente en medio ambiente, y ésta dará cuenta a los municipios afectados, de la incoación y resolución de expedientes sancionadores.  
  
Artículo 32  
Se introducen dos nuevas disposiciones adicionales, la quinta y la sexta en la Ley 10/2000, de 12 diciembre, de residuos de la Comunitat Valenciana, con la siguiente redacción:  
  
  
  
  
«Disposición adicional quinta  
Material bioestabilizado  
  
La utilización como enmienda orgánica del material bioestabilizado obtenido en las plantas de tratamiento mecánico de residuos mezclados de origen doméstico podrá ser considerada una operación de valorización, y no una operación de eliminación de residuos en vertedero, cuando se cumplan los siguientes requisitos:  
a) Que dicho material cumpla los requisitos aplicables a los productos fertilizantes elaborados con residuos establecidos en la normativa básica en materia de productos fertilizantes. Respecto del parámetro materiales pesados, el material bioestabilizado deberá cumplir los valores máximos correspondientes a las clases A o B.  
b) Que la operación se realice por un gestor de residuos sometido a autorización administrativa de valorización de residuos. No se exigirá autorización de gestor de residuos para el uso de aquella enmienda orgánica obtenida a partir del tratamiento biológico aerobio y termófilo de residuos biodegradables recogidos separadamente que no posea la calificación jurídica de residuo y cumpla los requisitos técnicos y legales exigibles para su inscripción en el registro de productos fertilizantes.  
c) Que el tratamiento de los suelos produzca un beneficio a la agricultura o una mejora ecológica de los mismos.  
  
  
Disposición adicional sexta  
Sellado y mantenimiento postclausura   
de antiguos espacios degradados  
  
En cumplimiento de lo previsto en la Ley 22/2011 de residuos y suelos contaminados, respecto a las obligaciones de las comunidades autónomas en materia de previsión de análisis de los lugares históricamente contaminados por eliminación de residuos y las medidas para su rehabilitación, se faculta a la conselleria competente en materia de residuos así como a las entidades locales de la Comunitat Valenciana, para la suscripción de los convenios de colaboración necesarios con las entidades locales de la Comunitat Valenciana y otras administraciones públicas competentes y sus entes dependientes, para la ejecución de los trabajos de sellado y mantenimiento post-clausura de estos lugares, por un periodo de 10 años con una posible prórroga de 10 años adicionales, hasta un máximo total de 20 años, que permitan desarrollar los trabajos necesarios al respecto.  
La ejecución del convenio, deberá realizarse de acuerdo a la normativa reguladora de la contratación del sector público. La actividad conveniada, en todo caso, se realizará sin perjuicio del cumplimiento de la normativa básica estatal aplicable en relación con los convenios administrativos suscritos por las administraciones públicas.  
  
  
Sección tercera  
Ganadería  
  
Artículo 33  
Se modifican los artículos 29, 82, 143.3, se añade un nuevo apartado 27 al artículo 149, se modifican los artículos 155, 157, 158, 159, 160 y el apartado 4 de la disposición transitoria tercera de la Ley 6/2003 de la Generalitat, de 4 de marzo, de ganadería de la Comunitat Valenciana, que quedan redactados como sigue:  
  
«Artículo 29 Concepto  
1. Las explotaciones ganaderas inscritas en el registro de explotaciones ganaderas de la Comunitat Valenciana y las instalaciones que alberguen animales objeto de control sanitario oficial dispondrán de un libro de explotación ganadera, que incorporará, permanentemente actualizada, la información básica sobre la explotación, relativa a su titularidad, emplazamiento, orientación productiva, infraestructura, censos y actuaciones e incidencias sanitarias, así como los demás extremos que puedan establecerse reglamentariamente.  
2. En el caso de explotaciones ganaderas integradas por varias unidades productivas, el libro de explotación ganadera se compondrá de un ejemplar por cada una de ellas.  
3. En las explotaciones sin fines lucrativos, no comerciales o de pequeña capacidad, en las cuales según su normativa sectorial se exija un libro de explotación, se podrá establecer reglamentariamente una versión reducida de dicho libro de explotación.  
  
Artículo 82. Concepto  
1. El programa sanitario de una explotación ganadera es el conjunto de medidas que tienen por objeto mejorar su nivel sanitario:  
a) medidas de bioseguridad;  
b) estrategias de desinsectación, desinfectación y desratización;  
c) acciones de mejora de condiciones higiénicas; y  
d) planes de prevención y lucha frente a las enfermedades de los animales.  
2. Asimismo, en el marco de la aplicación del programa sanitario, el titular y el veterinario de la explotación deberán dejar constancia documental de las acciones ejecutadas, de los diagnósticos realizados y de los tratamientos prescritos, en su caso en el libro de explotación ganadera.  
3. El programa sanitario de la explotación deberá estar a disposición de la autoridad competente y también deberá ser actualizado conforme se determine mediante la normativa de ordenación sectorial para cada una de las especies. En el caso de no existir normativa específica, el programa será actualizado cada cuatro años.  
  
Artículo 143 Facultades inspectoras  
[?]  
3. El inspector o inspectora del servicio veterinario oficial podrá adoptar en el mismo momento de la inspección aquellas medidas cautelares, preventivas o provisionales de su competencia previstas en la presente ley, sin perjuicio de lo dispuesto en la normativa estatal básica y comunitaria que pudiera ser de aplicación.  
En los casos de grave riesgo para el animal, para la salud pública o sanidad animal, podrán adoptarse las siguientes medidas provisionales para poner fin a la situación de riesgo antes de la iniciación del procedimiento sancionador, las siguientes:  
a) La inmovilización, confinamiento, aislamiento, incautación, o sacrificio de animales  
b) La no expedición por parte de la autoridad competente de documentos legalmente requeridos para el traslado de animales.  
c) La suspensión o paralización de las actividades, instalaciones o medios de transporte y el cierre de locales, establecimientos o explotaciones ganaderas.  
Las administraciones públicas podrán adoptar las medidas provisionales oportunas hasta la resolución del correspondiente expediente sancionador. Con anterioridad a la resolución que adopte las medidas provisionales oportunas se dará audiencia al interesado a fin de que formule las alegaciones que estime convenientes.  
  
Artículo 149 Infracciones leves  
Son infracciones leves:  
[?]  
27. Las infracciones previstas en los artículos 150, apartados 4, 5 y 10, cuando la actividad ganadera no tenga fines lucrativos.  
  
Artículo 155. Subvenciones públicas  
En el caso de infracciones calificadas como muy graves o graves podrá imponerse también la sanción de inhabilitación para obtener subvenciones o ayudas públicas relativas a la actividad ganadera durante un plazo máximo de cinco años para las infracciones muy graves y de tres años para las infracciones graves.  
  
Artículo 157. Graduación de sanciones  
1. Las sanciones previstas para cada infracción se impondrán atendiendo a los siguientes criterios de graduación:  
a) El grado de culpabilidad o la existencia de intencionalidad.  
b) La continuidad o persistencia en la conducta infractora.  
c) La naturaleza de los perjuicios causados.  
d) La reincidencia, por comisión en el término de un año de más de una infracción de la misma naturaleza cuando así haya sido declarado por resolución firme en vía administrativa.  
e) El reconocimiento de la infracción y la subsanación de la falta o de los efectos de la misma antes de que se resuelva el correspondiente procedimiento sancionador.  
f) El beneficio obtenido o pretendido.  
g) El número de animales afectados,  
h) El daño causado o el peligro de que se haya puesto a la salud de las personas o a la sanidad de los animales,  
i) La alarma social justificada que se haya producido.  
j) La realización de actos de intrusismo profesional.  
No obstante lo dispuesto en el párrafo anterior, si, en razón de las circunstancias concurrentes, se apreciara una cualificada disminución de la culpabilidad del imputado, el órgano sancionador podrá establecer la cuantía de la sanción aplicando la escala relativa a la clase de infracciones de menor gravedad que aquélla en que se integra la considerada en el caso de que se trate.  
2. Cuando un solo hecho sea constitutivo de dos o más infracciones, se sancionará solamente por la más grave.  
  
Artículo 158. Prescripción de infracciones  
1. Las infracciones muy graves prescribirán a los tres años, las graves a los dos años y las leves a un año.  
2. El plazo de prescripción de las infracciones comenzará a contarse desde el día en que la infracción se hubiera cometido. En el caso de infracciones continuadas o permanentes, el plazo comenzará a correr desde que finalizó la conducta infractora.  
3. La prescripción se interrumpirá con la iniciación, con conocimiento del interesado, de un procedimiento administrativo de naturaleza sancionadora, reiniciándose el plazo de prescripción si el expediente sancionador estuviera paralizado durante más de un mes por causa no imputable al presunto responsable.  
  
Artículo 159. Prescripción de las sanciones  
1. Las sanciones impuestas al amparo de esta ley por infracciones muy graves prescribirán a los tres años, por las graves a los dos años y por las leves un año, sin perjuicio del derecho de la hacienda pública valenciana al cobro de las multas, que prescribirá en la forma y plazos previstos en las disposiciones generales en materia de recaudación administrativa.  
2. El plazo de prescripción de las sanciones comenzará a contarse desde el día siguiente a aquel en que sea ejecutable la resolución por la que se impone la sanción o haya transcurrido el plazo para recurrirla.  
Interrumpirá la prescripción la iniciación, con conocimiento del interesado, del procedimiento de ejecución, volviendo a transcurrir el plazo si aquél está paralizado durante más de un mes por causa no imputable al infractor.  
En el caso de desestimación presunta del recurso de alzada interpuesto contra la resolución por la que se impone la sanción, el plazo de prescripción de la sanción comenzará a contarse desde el día siguiente a aquel en que finalice el plazo legalmente previsto para la resolución de dicho recurso.  
  
Artículo 160. Procedimiento sancionador  
1. El procedimiento para la imposición de las sanciones se tramitará de conformidad con lo dispuesto en la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas y la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público, en su capítulo II y el reglamento de procedimiento para el ejercicio de la potestad sancionadora, que se dicte en desarrollo de dicha ley.  
2. El plazo máximo para resolver el procedimiento sancionador y notificar la resolución correspondiente será de un año contado desde la fecha del acuerdo de iniciación.  
3. La falta de resolución en dicho plazo conllevará la caducidad del expediente, pudiendo reabrirse, siempre que la infracción no hubiera prescrito, conservándose todos los actos, documentos y trámites cuyo contenido se hubiere mantenido igual de no haber caducado el procedimiento anterior.  
4. La competencia para incoar el procedimiento sancionador corresponderá al jefe o jefa de los servicios territoriales de la conselleria competente en producción y sanidad animal, según el ámbito territorial provincial de comisión de la infracción.  
  
  
Disposición transitoria tercera  
Condiciones de las instalaciones existentes  
[?]  
   
4. Las instalaciones ganaderas que, a la entrada en vigor de la presente ley, estuvieran inscritas en la Lista de explotaciones ganaderas regulada por el Decreto 76/1995, de 2 de mayo, del Gobierno Valenciano, y que carezcan del correspondiente instrumento de intervención administrativa ambiental y no puedan obtenerlo por razones urbanísticas relativas a su emplazamiento, podrán continuar ejerciendo provisionalmente la actividad ganadera durante un período máximo de 25 años, siempre que las instalaciones cumplan las condiciones higiénicas, sanitarias, de bienestar animal y medioambientales legalmente exigidas, adoptando las medidas correctoras que, en su caso, dirigidas al cumplimiento de dichas condiciones, puedan ser requeridas a sus titulares por parte de las administraciones medioambiental y pecuaria, así como por el ayuntamiento competente.  
A todos los efectos, incluso la contratación de los suministros, el ejercicio provisional de la actividad ganadera, legalmente, al amparo de la presente disposición, se acreditará mediante el certificado de la inscripción de la unidad productiva en el registro de explotaciones ganaderas de la Comunitat Valenciana, en el que no haya constancia de haberse dictado resolución administrativa de clausura y cese de la actividad por el incumplimiento de los referidos requerimientos de adopción de medidas correctoras.  
  
  
Sección cuarta  
Patrimonio arbóreo  
  
Artículo 34  
Se añade un nuevo apartado 5 al artículo 1 y se modifica el apartado 1 del artículo 5 de la Ley 4/2006, de patrimonio arbóreo de la Comunitat Valenciana, con la siguiente redacción y contenido:  
  
«Artículo 1. Objeto  
[?]  
5. Los ejemplares de las especies que sean invasoras de acuerdo con las normativas específicas autonómica y estatal, cuando sean foco de dispersión al medio natural, no gozarán de ninguna protección prevista en la presente ley.  
  
Artículo 5. Protección expresa por la Generalitat  
Serán protegidos aquellos ejemplares que sean declarados monumentales o singulares por parte por la Generalitat.  
1. Mediante orden de la conselleria competente en medio ambiente, y a propuesta de la dirección general correspondiente, se podrán declarar árboles monumentales aquellos ejemplares y conjuntos arbóreos que por sus características excepcionales de edad, porte u otro tipo de acontecimientos históricos, culturales, científicos, de recreo o ambientales son merecedores de medidas de protección y conservación específica; en particular, se incluirán en esta categoría los ejemplares que posean un coeficiente de monumentalidad determinado cuya definición se establecerá mediante el decreto de desarrollo de esta ley. Esta declaración conllevará su inscripción en el Catálogo de árboles monumentales.  
  
  
Sección quinta  
Pesca marítima y acuicultura  
  
Artículo 35  
Se modifica el anexo I de la Ley 5/2017, de 10 de febrero, de la Generalitat, de pesca marítima y acuicultura de la Comunitat Valenciana, que queda redactado como sigue:  
  
«Anexo I  
Especies sujetos a marcaje  
  
Nombre científico Nombre común   
en valenciano Nombre común   
en castellano  
Epinephelus marginatus anfós mero  
Sciaena umbra corball de roca corvallo  
Scorpaena scrofa cap-roig cabracho  
Seriola dumerili cèrvia/letxa pez limón  
Umbrina cirrosa corball verrugato  
Zeus faber gall pez de San Pedro  
  
  
  
Sección sexta  
Procedimientos  
  
Artículo 36. Plazos de resolución y silencio administrativo en procedimientos competencia de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural  
Se establece el plazo máximo de resolución y notificación y el sentido del silencio administrativo del siguiente procedimiento:  
  
Nombre del procedimiento Plazo Sentido del silencio Órgano  
Inscripción/actualización de datos en el registro de explotaciones prioritarias 6 meses Desestimatorio La conselleria competente en materia de agricultura  
  
  
  
CAPÍTULO IX  
Modificaciones legislativas en materias competencia   
de la Conselleria de Vivienda, Obras Públicas  
y Vertebración del Territorio  
  
Sección primera  
Movilidad  
  
Artículo 37  
Se modifica el párrafo 12 de la exposición de motivos de la Ley 6/2011 de 1 de abril, de movilidad de la Comunitat Valenciana, que queda redactado como sigue:  
«La promulgación de la Ley 39/2003, de 17 de noviembre, del sector ferroviario, ceñida exclusivamente a los ferrocarriles de interés general del Estado, implica que las diversas comunidades autónomas deban desarrollar marcos normativos propios que regulen las infraestructuras ferroviarias. En el caso de la Comunitat Valenciana, tras analizar la posibilidad de una ley específica para dicha infraestructura, en el título III se ha optado por una solución más avanzada cual es la de una norma extendida a cualquier tipo de infraestructuras de transporte, incluyendo igualmente las plataformas reservadas para el transporte público cuando no formen parte de una carretera, las infraestructuras logísticas y otras similares. En todo caso, parece sumamente conveniente mantener en materia de infraestructuras el mayor nivel posible de homogeneidad legislativa, de manera que los procesos de planificación y ejecución de infraestructuras tienen en esta ley una regulación semejante a la de la Ley 39/2003 antes señalada. Igualmente sucede con las medidas tendentes a asegurar la compatibilidad con el entorno (homólogas a las de policía de ferrocarriles de la legislación estatal).»  
  
Artículo 38  
Se modifican los artículos 9, 10, 11, 12 y 13 de la Ley 6/2011, de 1 de abril, de movilidad de la Comunitat Valenciana, que quedan redactados como sigue:  
  
«Artículo 9. Concepto y tipos  
1. Los planes de movilidad son los instrumentos que concretan, en un ámbito o implantación determinada, los objetivos planteados en esta ley y, en particular, el paulatino progreso hacia patrones más equilibrados de movilidad, con participación creciente de los modos no motorizados y del transporte público que deberá ser accesible. Tales planes definen igualmente las acciones y estrategias a emprender en orden a alcanzar tales objetivos, sirviendo, por lo tanto, de marco de referencia a la planificación concreta en materia de servicios públicos de transporte, de infraestructuras y del resto de acciones en relación con el acondicionamiento del espacio urbano.  
2. Los planes de movilidad serán de los siguientes tipos:  
a) Planes municipales de movilidad.  
b) Planes supramunicipales de movilidad, de ámbito comarcal, metropolitano u otros.  
c) Planes de movilidad de elementos singulares por su capacidad de generación o atracción de desplazamientos.  
  
Artículo 10. Planes municipales de movilidad  
1. Los planes municipales de movilidad incluirán un análisis de los parámetros esenciales que definan la movilidad en el momento en el que se formulen con respeto al principio de accesibilidad universal, los objetivos en relación con su evolución a medio y largo plazo y aquellas determinaciones necesarias para alcanzar dichos objetivos. Con anterioridad a la aprobación de los planes por parte del ayuntamiento, habrá de solicitarse informe previo del órgano competente en materia de movilidad de la Generalitat.  
[?.]  
  
Artículo 11. Planes supramunicipales de movilidad  
1. Las determinaciones de los planes supramunicipales de movilidad se formularán de manera análoga a los planes de carácter municipal, si bien centrando sus determinaciones en relación con los desplazamientos interurbanos y aquellos flujos principales de la demanda susceptibles de ser atendidos por los servicios interurbanos de transporte.  
2. Con carácter general, los planes supramunicipales serán formulados y aprobados por el órgano competente en materia de movilidad de la Generalitat de manera concertada con los municipios incluidos en su ámbito, y a la vista tanto de los planes de movilidad de estos municipios como de la planificación estatal y autonómica en materia de transportes.  
3. También podrán formularse planes supramunicipales de movilidad por una agrupación de municipios que sea coherente desde el punto de vista del transporte. En todo caso, tanto la determinación del ámbito como la aprobación definitiva de los planes supramunicipales correrán a cargo de la conselleria competente en materia de movilidad, que se adaptará a dichos planes en su planificación de infraestructuras y servicios de transporte, así como para la programación de sus actuaciones.  
  
Artículo 12. Planes de movilidad de nuevas áreas generadoras de alta movilidad  
1. La implantación de aquellos usos, servicios o unidades residenciales particularmente relevantes en relación con su capacidad de generación o atracción de demanda de desplazamientos será precedida de la formulación de un plan de movilidad, cuyo alcance dependerá del instrumento urbanístico necesario para su desarrollo y de la colindancia o no con núcleos urbanos existentes.  
2. Deberán entenderse como nuevas áreas no colindantes, aquellas en las que la conexión viaria principal con el núcleo urbano de referencia tenga longitudes, en suelos no urbanizables, de más de medio kilómetro.  
3. Será obligatoria la formulación de un plan de movilidad específico en los siguientes casos:  
3.1. Actuaciones en áreas no colindantes con los núcleos urbanos existentes en sus municipios:  
Categoría a) Servicios públicos de carácter supramunicipal, entendidos como aquellos cuyo ámbito se extienda fuera del núcleo en donde se emplacen.  
Categoría b) Áreas de servicios.  
b.1) terciarias.  
b.2) deportivas o de espectáculos con gran afluencia de espectadores.  
b.3) comerciales.  
b.4) deportivas o áreas de disfrute de la naturaleza.  
b.5) hoteleras, hosteleras o de ocio.  
Será necesario redactar un plan de movilidad específico de centro singular en los casos que de forma unitaria o conjunta, con cualquier otro uso de los contemplados en la categoría b superen las siguientes superficies:  
Categorías b1, b2 y b5: 10.000 m² de parcela.  
Categoría b3: 2.500 m² de superficie comercial.  
Categoría b4: 15.000 m² de parcela.  
Categoría c) Áreas residenciales de más de 200 viviendas.  
Categoría d) Áreas o instalaciones destinadas a la actividad productiva en donde se prevean más de 250 puestos de trabajo.  
3.2. Actuaciones en los núcleos urbanos existentes o colindantes con alguno de su mismo municipio:  
Categoría a) Servicios públicos de carácter supramunicipal, entendidos como aquellos cuyo ámbito se extienda fuera del núcleo en donde se emplacen y con un número de trabajadores superior a 800.  
Categoría b) Áreas de servicios:  
b.1) terciarias.  
b.2) deportivas o de espectáculos con gran afluencia de espectadores.  
b.3) comerciales.  
b.4) deportivas.  
Será necesario redactar un plan de movilidad específico de centro singular en los casos que de forma unitaria o conjunta, con cualquier otro uso de los contemplados en esta la categoría b superen los siguientes valores:  
Categoría b1: 1.000 trabajadores.  
Categoría b2: 10.000 m² de superficie de parcela.  
Categoría b3: 5.000 m² de superficie comercial en los municipios de menos de 50.000 habitantes y 10.000 m² en los de más de 50.000 habitantes.  
Categoría b4: 25.000 m² de parcela.  
Categoría c) Áreas o instalaciones destinadas a la actividad productiva en donde se prevean más de 1.000 puestos de trabajo.  
4. Los planes de movilidad referentes a las implantaciones señaladas en el punto anterior evaluarán la demanda asociada a la nueva implantación, incluyendo la perspectiva de accesibilidad universal, e indicarán las soluciones en orden a atenderlas debidamente bajo los principios de la existencia, en todo caso, de una conexión peatonal-ciclista con los núcleos urbanos próximos y una participación adecuada del transporte público en relación con el conjunto de modos motorizados.  
5. Al objeto de asegurar la accesibilidad a las áreas de las categorías a y b de los puntos 3.1 y 3.2 del presente artículo, éstas se emplazarán preferentemente junto a paradas o estaciones de los elementos básicos del sistema de transporte público de la Comunitat Valenciana o del municipio correspondiente, entendiendo como tales los que simultáneamente cumplan los tres siguientes requisitos:  
a) Frecuencia adecuada de al menos un servicio adaptado cada quince minutos.  
b) Capacidad suficiente para atender al menos el 50 % de la demanda de transporte asociada al nuevo emplazamiento.  
c) Un sistema de conexiones que garantice un tiempo de acceso razonable desde el conjunto del ámbito de servicio de la implantación considerada.  
6. El plan de movilidad propondrá las soluciones adecuadas para la conexión al sistema de transporte público que deberá ser accesible sea mediante la modificación o prolongación de servicios ya existentes o mediante un análisis técnico de accesibilidad al entorno, bien mediante la creación de servicios alimentadores, estacionamientos disuasorios y otras medidas similares. Las propuestas del plan incluirán las necesidades infraestructurales inherentes a tales actuaciones y una evaluación tanto de sus costes como de las compensaciones de prestación de servicio público inherentes en el caso de que éstas fueran necesarias, que en ambos casos correrán por cuenta del promotor de la nueva implantación.  
7. El plan de movilidad incluirá, en los casos de ámbitos con distancias internas entre sus elementos de más de 1.000 metros o pendientes superiores al 5 % en una parte significativa de su viario, aquellas soluciones específicas para los desplazamientos internos, para poder asegurar la habitabilidad de tales ámbitos a las personas que no dispongan de vehículo privado.  
8. Corresponde a la conselleria competente en materia de transporte la aprobación de los planes de movilidad previstos en este artículo, aprobación que será previa al otorgamiento de la licencia o aprobación del proyecto o instrumento de ordenación que posibilite el desarrollo de la implantación. El procedimiento se resolverá en el plazo máximo de dos meses, previo informe del ayuntamiento correspondiente. En los casos en que concurra alguna de las circunstancias previstas en el punto 6, tal aprobación quedará supeditada a la consolidación de los costes y compensaciones que se señalen ante la conselleria competente en materia de movilidad o la entidad de derecho público que asuma sus funciones. Para ello, se podrán utilizar los procedimientos de depósito, garantía, aval, cesión de inmueble con valor de renta equivalente u otro que se estime adecuado. En caso de incumplimiento por parte del promotor del plan o de la resolución que lo apruebe, la conselleria o la entidad mencionada aplicarán tales cantidades al mantenimiento del servicio público o a la ejecución de las obras previstas en dicho plan.  
9. Los planes generales y demás instrumentos de ordenación priorizarán la implantación en los suelos urbanizables inmediatos a estaciones o puntos de parada del sistema básico de transporte, de aquellos usos que impliquen mayores niveles de demanda de transporte y preferentemente de servicios públicos de ámbito supralocal, y en segundo lugar de grandes equipamientos comerciales y de ocio.  
  
Artículo 13. Planes de movilidad de implantaciones singulares preexistentes  
1. Mediante resolución motivada, la autoridad competente en materia de transporte podrá instar, a los titulares de los centros señalados en las categorías a y b de los puntos 3.1 y 3.2 del artículo anterior que se hayan implantado antes de la entrada en vigor de la presente ley y que generen niveles especialmente relevantes de movilidad, que formulen un plan de movilidad.»  
[?]  
  
Artículo 39  
Se dejan sin contenido los artículos 67, 68, 69 y 70 de la Ley 6/2011 de 1 de abril, de movilidad de la Comunitat Valenciana.  
  
Artículo 40  
Se modifica el artículo 71 de la Ley 6/2011 de 1 de abril, de movilidad de la Comunitat Valenciana, que queda redactado como sigue:  
  
«Artículo 71. Adecuación del viario para su uso por el transporte público  
1. Las administraciones competentes en la gestión de redes viarias utilizadas por servicios de transporte público planificarán, proyectarán, construirán y mantendrán dichas redes de manera que los citados servicios puedan ser prestados en las mejores condiciones posibles de funcionalidad, comodidad y seguridad.  
2. En las autovías y resto de carreteras dotadas con control de accesos, la ubicación de éstos y la configuración de los enlaces facilitarán el servicio a las poblaciones próximas.  
3. Los firmes empleados asegurarán el mayor nivel posible de comodidad y seguridad de las personas usuarias del transporte público.  
4. La ordenación semafórica de las vías utilizadas por el transporte público se gestionará bajo el principio de preferencia absoluta para el transporte público, salvo en aquellas situaciones excepcionales en que ello no sea posible. Con tal finalidad, además de las técnicas usuales de ordenación semafórica, se podrá recurrir a la implantación de carriles o fases específicas en los cruces, a ciclos específicos de preferencia previa detección del vehículo de transporte público, o a cualquier otra tecnología que resulte conveniente.  
5. Salvo en las situaciones excepcionales que reglamentariamente se determinen, existirá un carril expresamente reservado para el transporte público siempre que la frecuencia de los servicios públicos de transporte que lo utilicen sea superior a una expedición cada cinco minutos, carril que se ubicará preferentemente de manera independiente de las zonas usadas para la parada de vehículos privados.  
  
  
Sección segunda  
Contaminación acústica  
  
Artículo 41  
Se modifica el artículo 53 de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat, de protección contra contaminación acústica, que queda redactado como sigue:  
  
«Artículo 53. Normativa aplicable  
1. EI ruido producido por las infraestructuras de transporte existentes en el ámbito de la Comunitat Valenciana se evaluará siguiendo los procedimientos y criterios establecidos reglamentariamente.  
2. En los proyectos de nuevas infraestructuras a ejecutar en la Comunitat Valenciana, se adoptaran las medidas encaminadas a cumplir los objetivos de calidad establecidos en la tabla 1 del anexo II, debiendo para ello hacer uso de la mejor tecnología disponible de protección contra ruidos y vibraciones.  
3. En el supuesto en que la presencia de una infraestructura de transporte ocasione una superación en más de 10 dB (A) de los límites fijados en la tabla 1 del anexo II evaluados por el procedimiento que reglamentariamente se determine, la administración pública competente en la ordenación del sector adoptará un plan de mejora de calidad acústica.  
4. Los planes determinarán las acciones prioritarias a realizar para mejorar los índices de calidad acústica en caso de que se sobrepasen los valores de superación señalado el apartado 3. Dichos planes incluirán en todo caso las medidas necesarias para no sobrepasar dichos niveles de superación en aquellos ámbitos relevantes que expresamente así se delimiten en los mapas estratégicos de ruido por su especial sensibilidad acústica.  
5. A efectos de esta ley, se considerarán infraestructuras integradas en conurbaciones aquellos tramos que discurran o sean colindantes con el suelo clasificado como urbano, formen parte de las redes metropolitanas o tengan como función distribuir el tráfico de acceso a las mismas o evitar el paso por un núcleo urbano determinado mediante un trazado perimetral. En dichas infraestructuras, de acuerdo con lo establecido para los planes acústicos municipales en el artículo 21 de la presente ley, será objeto específico del plan de mejora de la calidad acústica la adopción de las medidas que permitan la progresiva reducción de los niveles de ruido, incluyendo en su programa de actuación aquellas que procedan al respecto de entre las señaladas en el apartado 2 del artículo 23.  
En las infraestructuras integradas en conurbaciones, el nivel de priorización y la tipificación de las medidas señaladas en el párrafo anterior serán congruentes con lo establecido en los planes acústicos municipales en los casos en los que procediera su formulación. En cualquier caso, será igualmente congruente la programación de la ejecución efectiva de tales medidas. Las administraciones competentes en las antedichas infraestructuras y los ayuntamientos concernidos podrán suscribir los acuerdos y convenios que procedan para su implantación, mantenimiento y gestión en orden a asegurar la máxima eficacia posible.  
A efectos de esta ley no se considerarán nuevas infraestructuras las que se ejecuten o implanten en viarios urbanos ya existentes con independencia de cuál sea su titularidad. En tales casos los objetivos y criterios de actuación así como la tipificación de soluciones a utilizar serán los establecidos en el presente apartado.  
  
  
Sección tercera  
Ordenación del territorio  
  
Artículo 42  
Se modifica el punto 7 del artículo 163 y se añade una disposición transitoria undécima a la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, con la siguiente redacción:  
  
«Artículo 163  
[?]  
7. El plazo para resolver el procedimiento de resolución de la adjudicación de los programas de actuación integrada será de ocho meses.  
[?]  
  
Disposición transitoria undécima  
Aplicación del plazo de caducidad de los documentos  
 de alcance a los Planes en tramitación  
  
Los órganos promotores de los planes en los que se hayan emitido documentos de referencia asimilados al documento de alcance en aplicación de la disposición transitoria primera, apartado segundo, de esta ley, y los documentos de alcance emitidos y no caducados a fecha 1 de enero de 2018 en relación con un plan general o plan general estructural, podrán solicitar, justificadamente, la prórroga de su vigencia hasta el 20 de agosto de 2019, siempre que, antes del 20 de agosto de 2018, hayan remitido el anuncio de información pública al Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.»  
Sección cuarta  
Vivienda  
  
Artículo 43  
Se modifican el apartado 3º, del punto 2 del artículo 2 y el apartado b, del punto 1, del artículo 15, de la Ley 2/2017, de 3 de febrero, de la Generalitat, por la función social de la vivienda de la Comunitat Valenciana, que quedan redactados como sigue:  
  
«Artículo 2. El derecho a disfrutar de una vivienda asequible, digna y adecuada  
[?]  
3.º Que la unidad de convivencia no tenga, en el primer ejercicio de aplicación de la ley, recursos superiores en referencia al IPREM según lo establecido en el siguiente cuadro:  
- 3 o más miembros: 2 IPREM  
- 2 miembros: 1,5 IPREM  
- 1 miembro: 1 IPREM  
Para los siguientes ejercicios, como resultado de la evaluación de la aplicación de la ley, se deberán ampliar los límites referenciados al IPREM en un + 0,5 para cada una de las tipologías de familia anteriores, siempre que la ampliación de este límite no comprometa el acceso al derecho a la vivienda a unidades de convivencia con ingresos situados en los tramos de ingresos de aplicación en el ejercicio anterior.  
Dentro de cada grupo, la prioridad vendrá determinada por el mayor número de las siguientes condiciones particulares de la unidad de convivencia:  
Dentro de cada grupo se tendrá en cuenta:  
- La discapacidad de algún miembro  
- Hijos dependientes  
- Tener algún menor a su cargo  
- Haber sufrido violencia de género  
- Ser mayor de 60 años  
- Haber sido desahuciado por impago de la cuota, por impago del alquiler o por ser avalador de un préstamo hipotecario y no poder hacer frente al mismo.  
  
Artículo 15. Indicios de falta de uso habitacional.  
[?]  
b) Esté desocupada de forma continuada durante un tiempo superior a dos años, computados en cada caso desde el último día de efectiva habitación, desde el otorgamiento de la autorización de empleo correspondiente o, para el caso de las viviendas que no hayan estado nunca habitadas, desde que el estado de ejecución de estas permita solicitar las autorizaciones legales por su efectiva ocupación: todo ello, salvo que haya motivo que justifique la falta de empleo o su destino a un uso diferente al residencial. A partir del segundo año en vigor de la ley, este plazo se reducirá a un año.  
  
  
Capítulo X   
Modificaciones legislativas en materias competencia   
de la Conselleria de Transparencia, Responsabilidad Social, Participación y Cooperación  
  
Sección única   
Incompatibilidades  
  
Artículo 44   
Se modifica el artículo 7 de la Ley 8/2016, de 28 de octubre, de la Generalitat, de incompatibilidades y conflictos de intereses de personas con cargos públicos no electos, que queda redactado como sigue:  
  
Artículo 7. Compatibilidad  
1. El ejercicio del cargo será compatible con las siguientes actividades privadas, siempre que estas no comprometan la imparcialidad o independencia del cargo ni vayan en detrimento del estricto cumplimiento de los deberes públicos:  
a) La participación no lucrativa en seminarios, jornadas o conferencias organizadas por centros oficiales destinados a la formación, siempre que no tengan carácter permanente y que su participación se deba a la condición de cargo público o a su especialidad profesional.  
b) La participación no lucrativa en medios de comunicación y difusión audiovisuales o escritos.  
c) La producción y creación literaria, artística, científica o técnica y las publicaciones derivadas de estas, siempre que no sean consecuencia de una relación laboral o de prestación de servicios o supongan merma en el estricto cumplimiento de los deberes públicos.  
d) Las derivadas de la simple administración de su patrimonio personal o familiar, con las limitaciones establecidas en el artículo 4.  
e) El ejercicio de actividades y cargos en partidos políticos, siempre que no perciban ningún tipo de retribución por dicha participación.  
f) La participación en entidades sin ánimo de lucro, siempre que no perciban una retribución ni ejerzan cargos directivos en estas y se cumpla el deber de abstención del artículo 6.  
2. El ejercicio de las funciones del cargo de las personas afectadas será compatible con las siguientes actividades públicas:  
a) El ejercicio de los cargos que les correspondan con carácter legal o institucional o para los cuales sean designadas por su condición.  
b) La representación de la administración de la Generalitat en los órganos colegiados y en los consejos de administración u órganos de gobierno de organismos o empresas con capital público o de entidades u organismos de derecho público. Las personas incluidas en el ámbito de aplicación de esta ley no podrán pertenecer a más de dos consejos de administración u órganos de gobierno de empresas o entidades, salvo que una norma lo establezca por razón del cargo o lo autorice de manera excepcional el Consell.  
c) La participación, en representación de la administración de la Generalitat, como miembros de instituciones, organismos y empresas públicas del Estado.  
d) La colaboración con fundaciones públicas.  
e) El cumplimiento de misiones temporales de representación en organizaciones o conferencias nacionales e internacionales.  
3. Los miembros del Consell podrán compatibilizar su cargo con la condición de parlamentario, sin que se tenga derecho a ninguna retribución por dicha condición, conforme a lo dispuesto en el artículo 3.  
4. Las personas sujetas a esta ley tendrán derecho a la percepción de gastos de locomoción o dietas por las actividades compatibles, con el límite de las cuantías exceptuadas de gravamen en la legislación estatal reguladora del IRPF.  
5. Se exceptúa de lo que dispone este artículo al personal de libre designación, al que le será de aplicación el régimen de compatibilidades que establezca la normativa aplicable a los empleados públicos.  
  
  
TÍTULO III  
Medidas de organización administrativa y de restructuración de  
entes del sector público instrumental de la Generalitat  
  
CAPÍTULO I  
Medidas organizativas en el ámbito de entes del sector público  
instrumental adscritos a la Presidencia de la Generalitat  
  
Sección primera  
Modificación del Régimen Jurídico de la Corporación  
Valenciana de Medios de Comunicación  
  
Artículo 45  
Se modifican los artículos 13, 14, 15 y la disposición transitoria cuarta, de la Ley 6/2016, de 15 de julio, de la Generalitat, del servicio público de radiodifusión y televisión de ámbito autonómico, de titularidad de la Generalitat, que quedan redactadas como sigue:  
  
Artículo 13. Naturaleza y composición  
1. El Consejo Rector es el máximo órgano de gobierno y administración de la Corporación.  
2. El Consejo Rector de la Corporación estará compuesto por diez personas, entre ellas la persona que ocupe la Presidencia del Consejo Rector, con una representación equilibrada entre hombres y mujeres, que se elegirán conforme se detalla en el siguiente artículo.  
3. Las propuestas para el nombramiento de las personas que vayan a formar parte del Consejo Rector se realizarán según la siguiente distribución:  
a) Cinco personas elegidas por Les Corts a propuesta de los grupos parlamentarios.  
b) Una persona a propuesta del Consejo de la Ciudadanía.  
c) Dos personas propuestas por el Consejo Audiovisual de la Comunitat Valenciana.  
d) Una persona a propuesta de las organizaciones sindicales con representación en los órganos de representación del personal de la corporación y sus sociedades.  
e) Una persona más elegida por Les Corts para ocupar la Presidencia a propuesta del Consejo Audiovisual de la Comunitat Valenciana.  
4. Las personas propuestas para integrar el Consejo Rector deberán contar con la cualificación, experiencia, conocimientos y méritos profesionales relevantes para desarrollar dicha labor. A dichos efectos, se presume que gozan de la cualificación, conocimientos, experiencia y méritos suficientes quienes acrediten haber desempeñado, durante un plazo no inferior a diez años, funciones en órganos de administración, alta dirección, control o asesoramiento en entidades públicas o privadas relacionadas con el ámbito de la comunicación, la gestión pública o el sector instrumental de la Generalitat; o tengan relevantes méritos en el ámbito de la comunicación o la cultura, tanto en su actividad profesional como en su dimensión docente o investigadora.  
Las propuestas de candidaturas deberán acompañarse de currículum en el que se acredite los méritos requeridos para cumplir con la cualificación, experiencia y conocimientos indicados, así como declaración responsable expresa, sujeta a comprobación por parte de la propia comisión a través de los servicios jurídicos de Les Corts, de no concurrir en incompatibilidad para el cargo.  
  
Artículo 14. Elección, nombramiento y mandato  
1. Las personas propuestas por el Consejo de la Ciudadanía, por el Consejo Audiovisual de la Comunitat Valenciana y por el personal de la corporación en los términos del apartado 3.d del artículo 13, con carácter previo a su nombramiento por decreto del presidente del Consell, deberán comparecer en audiencia pública ante la comisión de Les Corts competente en la forma que esta determine con el fin de que la comisión pueda informarse de su idoneidad y no concurrencia de incompatibilidad para el desempeño del cargo.  
2. Para la elección de las personas que corresponda proponer a Les Corts, los grupos parlamentarios, con la firma de dos grupos parlamentarios como mínimo, presentarán las candidaturas de las personas que consideren oportunas ante la comisión parlamentaria competente, que determinará las comparecencias que considere oportunas, las valorará y elegirá a las cinco personas propuestas que eleva al Pleno de Les Corts, teniendo en cuenta el principio de equilibrio de género.  
El Pleno de Les Corts elegirá en una primera votación, por mayoría de dos tercios, a cada una de las cinco personas propuestas.  
De nn obtenerse por alguna de las personas propuestas la mayoría necesaria en primera votación del Pleno, se procederá a una segunda votación, en distinta sesión plenaria a celebrar dentro del mes siguiente a la primera, en la que solo se requerirá una mayoría de tres quintos de los votos favorables para cada persona propuesta.  
En caso de que alguna de las personas propuestas no obtuviera esta última mayoría, se iniciará, de nuevo, para estos candidatos el procedimiento de propuesta de la comisión previsto en los dos primeros párrafos de este apartado, al que se podrán presentar las mismas personas u otras, y será suficiente desde el principio en este segundo procedimiento una mayoría de tres quintos.  
3. El nombramiento formal de los consellers y de las consejeras del Consejo Rector y el de su presidente o presidenta se realizará por decreto del presidente del Consell, conforme a la propuesta realizada por Les Corts, tras cumplirse los trámites previstos en los puntos precedentes. Su nombramiento será publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
4. Cuando se diese la circunstancia de que alguna de las personas nombradas no se incorporase a su condición de conseller o consellera o se produjese vacante sobrevenida por cualquiera de las circunstancias previstas en los subapartados a, c, d y e del apartado primero del artículo 18, se procederá a cubrir la vacante correspondiente conforme al sistema de elección y nombramiento previsto en los apartados precedentes, exclusivamente para el periodo que restase de mandato. El nombramiento de nuevos consellers o consejeras, en el supuesto previsto en el subapartado b del apartado primero del artículo 18, implicará la declaración de cese de los consellers o consejeras salientes, lo que se hará constar en su publicación.  
5. No podrán ser elegidos como miembros del Consejo Rector de la Corporación, ni como directores, directoras, administradores o administradoras de sus sociedades, los cesados en los supuestos previstos en el artículo 18 de esta ley, a excepción de los previstos en las letras a y b del apartado primero del artículo mencionado, los cuales podrán concurrir a la elección una única vez.  
6. El mandato de los consellers o consejeras será por un periodo de seis años contados desde su nombramiento. Agotado el mandato, los consellers o consejeras salientes continuarán en sus funciones hasta el nombramiento de los nuevos consellers o consejeras.  
7. El Consejo Rector renovará parcialmente cada tres años cinco y cuatro consellers o consejeras, simultaneándose esta última renovación con la renovación de la Presidencia.  
  
Artículo 15. Estatuto personal  
1. La persona titular de la Presidencia del Consejo Rector tendrá dedicación exclusiva, su retribución y categoría serán las correspondientes a las secretarías autonómicas de la Generalitat y estará sujeta al régimen de incompatibilidades establecido en el apartado 4 del presente artículo.  
2. La persona titular de la Presidencia del Consejo Rector será la cuentadante a los efectos de la normativa contable.  
3. El resto de miembros del Consejo Rector percibirán las indemnizaciones que correspondan de acuerdo con lo que prevea el reglamento orgánico. Tales indemnizaciones, o cualquier otro concepto que percibiesen en el ejercicio de sus funciones como miembros del Consejo Rector, deberán ser de carácter público.  
4. La condición de miembro del Consejo Rector es incompatible con cualquier vinculación directa o indirecta, a través de personas vinculadas o familiares de primer grado de consanguineidad y matrimonio o relación análoga, a empresas audiovisuales, publicitarias, de grabación de programas filmados, grabados en magnetoscopio o radiofónico; a casas discográficas, de servicios de la sociedad de la información o a cualquier tipo de entidades relacionadas con el suministro o dotación de material o programas a la Corporación y sus respectivas sociedades. Asimismo, tal condición será incompatible con la de ser miembro de cualquier órgano de administración o gestión empresarial de otros medios privados o públicos de comunicación social, así como del Consejo del Audiovisual, del Consejo de la Ciudadanía y del Consejo de Informativos.  
Si un miembro del Consejo Rector se encuentra en alguno de los supuestos de incompatibilidad especificados por el presente artículo, dispone de tres meses para adecuar su situación a lo que establece la ley, periodo durante el cual no podrá integrarse en el Consejo ni tomar parte en sus decisiones y actividades.  
Transcurrido dicho plazo sin expresar formalmente su opción por incorporarse o mantenerse en el Consejo acreditando de manera fehaciente el cese en las circunstancias constitutivas de la incompatibilidad, se entenderá que renuncia a formar parte del Consejo Rector.  
Igualmente, la condición de miembro del Consejo Rector es incompatible con ser miembro de Les Corts o del Consell, así como con el ejercicio de cualquier cargo de elección o designación políticas y con el ejercicio de funciones de alta dirección en partidos políticos.  
5. En el ejercicio de sus funciones, los consellers y consejeras actuarán con absoluta independencia y transparencia sin que puedan recibir instrucciones, directrices o cualquier clase de indicación imperativa de ninguna administración u otras instituciones o entidades, salvo lo dispuesto en la legislación para situaciones de emergencia y para periodos electorales.  
6. Los miembros del Consejo Rector ejercerán su cargo con sujeción a los deberes de diligente administración, fidelidad, lealtad, secreto y responsabilidad establecidos en la legislación pública y mercantil. Asimismo, ajustarán su actuación a los principios de legalidad, objetividad y buen gobierno y la defensa de los valores constitucionales y estatutarios.  
  
  
  
  
  
Disposición transitoria cuarta  
Propuesta de una persona al Consejo Rector  
 por el personal de la corporación  
  
No obstante lo dispuesto en el artículo 13.3.d de esta ley, hasta que no se conforme la plantilla de la corporación y las sociedades que dependen de ella y no estén constituidos los órganos de representación del personal de la corporación y sus sociedades, serán los sindicatos que tengan una representación mínima del 10 por ciento de delegados en el conjunto del sector público de la Generalitat los que tendrán que hacer, en el plazo máximo de dos meses desde la entrada en vigor de la ley, la propuesta de la persona que ha de formar parte con carácter transitorio del Consejo Rector de la corporación.  
Dentro de los dos meses siguientes a la constitución de los órganos de representación del personal de la corporación y sus sociedades, se deberá hacer la propuesta que corresponda a aquellos, según el apartado 3.d del artículo 13. La persona nombrada conforme al procedimiento previsto en el artículo 14 de la ley sustituirá, desde su nombramiento, a quien hubiera sido nombrado con carácter transitorio conforme al apartado precedente.  
  
  
Sección segunda  
Modificación del régimen jurídico de la Agencia Valenciana  
de Seguridad y Respuesta a las Emergencias  
  
Artículo 46  
Se modifica el artículo 5 de la Ley 4/2017, de 3 de febrero, de la Generalitat, por la que se crea la Agencia Valenciana de Seguridad y Respuesta a las Emergencias, que queda redactado como sigue:  
  
«Artículo 5. Órganos  
1. Son órganos directivos de la AVSRE:  
a) El Consejo de Dirección de la AVSRE.  
b) La Dirección de la AVSRE.  
2. Son órganos de participación adscritos a la AVSRE:  
a) La Comisión de Protección Civil y las Emergencias de la Comunitat Valenciana.  
b) La Mesa Social de la Protección Civil y las Emergencias de la Comunitat Valenciana.  
c) La Comisión de Coordinación de los Servicios de Prevención, Extinción de Incendios y Salvamento de la Comunitat Valenciana.  
d) El Observatorio de la Seguridad de la Comunitat Valenciana, creado y regulado por su propia normativa específica, en materia de coordinación de policía local.  
e) La Comisión de Coordinación de Policías Locales de la Comunitat Valenciana.  
f) Cualquier otro que se cree con esta naturaleza, tanto mediante norma legal como reglamentaria.  
3. Son órganos adscritos a la AVSRE:  
a) El Instituto Valenciano de Seguridad y Respuesta a las Emergencias (IVASPE).  
b) El Gabinete Técnico de Coordinación de Policías Locales de la Comunitat Valenciana.  
c) El Centro de Coordinación de Emergencias de la Comunitat Valenciana  
d) El Servicio de Bomberos Forestales  
e) La Oficina Única Postemergencia.  
  
  
  
CAPÍTULO II  
Medidas organizativas en la Vicepresidencia   
y Conselleria de Igualdad y Políticas Inclusivas  
  
Sección única  
Modificación de la denominación de las oficinas de atención a personas migradas (OAPMI), que pasan a denominarse oficinas de atención a personas migradas (PANGEA)  
  
Artículo 47  
Se modifica la disposición adicional primera de la Ley 13/2016 de 29 de diciembre de 2016, de medidas fiscales, de gestión administrativa y financiera y de organización de la Generalitat para el ejercicio 2017, que queda redactada como sigue:  
  
«Disposición adicional primera  
De la modificación de la denominación de las oficinas de atención a personas migradas (OAPMI), que pasan a denominarse oficinas de atención a personas migradas (PANGEA)  
  
Con efectos de 1 de enero de 2018, las agencias de mediación para la integración y convivencia social (AMICS) creadas por Ley 15/2008, de 5 de diciembre de la Generalitat, de integración de las personas inmigrantes de la Comunitat Valenciana, y desarrolladas por Decreto 93/2009, de 10 de julio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 15/2008, de 5 de diciembre de la Generalitat, de integración de las personas inmigrantes de la Comunitat Valenciana, modificada su denominación mediante la disposición adicional primera de la Ley 13/2016 de 29 de diciembre de 2016 de medidas fiscales, de gestión administrativa y financiera y de organización de la Generalitat para el ejercicio 2017 por la de oficinas de atención a personas migradas (OAPMI), pasarán a denominarse oficinas de atención a personas migradas (PANGEA).»  
  
  
CAPÍTULO III  
Medidas organizativas en entes del sector público instrumental adscritos a la Conselleria de Hacienda y Modelo Económico  
  
Sección única  
Modificación del régimen jurídico del Institut  
Valencià de Finances (IVF)  
  
Artículo 48. Integración en la Generalitat Valenciana de las funciones y competencias en materia de política financiera y tesoro, certificación y firma electrónica desarrolladas por el Institut Valencià de Finances (IVF)  
1. Desde la entrada en vigor de esta ley, las competencias y funciones que hasta esa fecha ha venido desarrollando el Institut Valencià de Finances (IVF) que a continuación se relacionan dejarán de ser competencia de éste:  
a) En materia de política financiera y tesoro:  
i) Controlar, coordinar y canalizar la oferta de crédito público de la Generalitat.  
ii. Conceder avales y otras cauciones a favor del sector público instrumental de la Generalitat, o de cualquier otra entidad de carácter público.  
iii. Prestar avales, cauciones u otras garantías a proyectos de obras y servicios públicos.  
iv. Efectuar la gestión, coordinación y seguimiento del endeudamiento de la Generalitat y de su sector público instrumental, incluyendo las distintas fórmulas de financiación extrapresupuestaria que sean susceptibles de originar obligaciones económicas, y la negociación con entidades financieras de las condiciones de los contratos relativos a operaciones de financiación y de productos derivados. Potenciar los mercados primarios y facilitar la liquidez, en los mercados secundarios, de los títulos emitidos.  
v) Colaborar y asistir en las operaciones de crédito de las entidades locales, previa petición de estas entidades.  
vi. Realizar la inspección, control y supervisión del cumplimiento de los compromisos asumidos por las entidades de cualquier naturaleza que hayan resultado beneficiarias de cualquier instrumento financiero establecido por la Generalitat, alguna de sus entidades dependientes o el propio Institut Valencià de Finances (IVF), cuando concurran especiales circunstancias que así lo aconsejen, a instancias del Consell.  
vii. Ejercer el control, inspección y disciplina de las entidades financieras cuya supervisión prudencial sea competencia de la Generalitat, en los términos que disponga la legislación básica estatal.  
viii. Ejercer las competencias asignadas a la Generalitat en materia de mercado de valores.  
ix. Tramitar y gestionar los avales u otras garantías que preste la Generalitat.  
x) Acordar convenios de financiación o de colaboración financiera así como cualquier otro instrumento de naturaleza jurídica, económica o financiera con otras instituciones financieras, públicas y privadas, tanto de ámbito nacional como internacional, dentro del ámbito de sus competencias.  
xi. Prestar asesoramiento en materia financiera a instituciones públicas o privadas, así como emitir informes para el Consell o para la Generalitat o el sector público, a instancia de estos o por iniciativa propia.  
  
xii. Ostentar la representación de la Generalitat en aquellas materias de índole financiera que la ley o que el Consell le encomiende.  
xiii. Prestar los servicios de tesorería de la Generalitat o de su sector público, que se le atribuyan.  
b) En materia de certificación y firma electrónica:  
i) Desarrollar todas aquellas actividades relacionadas con la identificación electrónica y firma electrónica y la seguridad en las comunicaciones electrónicas, informáticas y telemáticas.  
ii. Ejercer las competencias y funciones atribuidas a la Autoritat de Certificació de la Comunitat Valenciana, y prestar los servicios de certificación electrónica, como prestador de servicios de certificación, de acuerdo con su declaración de prácticas de certificación a personas o entidades públicas o privadas, nacionales y extranjeras.  
iii. Actuar como tercero de confianza para dotar de seguridad a las transacciones telemáticas (gestión documental, custodia electrónica, registro de representación electrónica).  
iv. Ejercer las competencias de sellado de tiempo y fuente de hora fiable.  
v) Prestar servicios de asesoramiento y consultoría en materia de aplicaciones y desarrollos con firma electrónica y seguridad de la información y las comunicaciones.  
vi. Asesorar y colaborar para la explotación, con criterio de rentabilidad, tanto social como económica, de los bienes incorporales de naturaleza tecnológica adscritos a las consellerias y entes del sector público de la Generalitat. Dicho asesoramiento y colaboración se instrumentará mediante acuerdos con dichas consellerias y entes, donde se fijarán sus términos y condiciones.  
c) En otras materias:  
vii. La coordinación institucional en materias relacionadas con la financiación ante órganos de la administración europea, central y autonómica en el ámbito de sus competencias.  
2. Las competencias y funciones recogidas en el apartado 1 anterior serán asumidas por la Conselleria con competencias en materia de hacienda, desde la entrada en vigor de la presente regulación.  
3. Los puestos de trabajo cuyas funciones, según la relación de puestos de trabajo del Institut Valencià de Finances (IVF), dejan de ser competencia de éste se integrarán en los órganos superiores o directivos de la conselleria con competencias en materia de hacienda que asuman dichas funciones. Respetándose, en todo caso, la antigüedad del personal y los derechos y obligaciones laborales reconocidos como empleados públicos.  
4. Los activos que en la actualidad ostenta el Institut Valencià de Finances (IVF) vinculados con operaciones financieras con la Generalitat, con su sector público instrumental, así como con las instituciones feriales de la Comunitat Valenciana, podrán trasmitirse a la Generalitat. Para ello, se transmitirá a la Generalitat un volumen equivalente de pasivos financieros, previa aprobación por el Consell.  
A tal efecto, se realizarán los actos y trámites que resulten precisos para que así conste en la contabilidad de ambas entidades.  
El Institut Valencià de Finances (IVF) seguirá siendo el titular de aquellos activos y pasivos que derivan de operaciones con el sector privado y, en particular, de aquellos activos de carácter mobiliario e inmobiliario adquiridos como consecuencia de procesos de recuperación de deudas contraídas con el Institut Valencià de Finances (IVF) en el ejercicio de su actividad crediticia que, como tales, no se incorporaron al patrimonio de la Generalitat, conforme a lo dispuesto en el artículo 171 de la Ley 5/2013.  
  
Artículo 49  
Se modifica el artículo 171 de la Ley 5/2013, de 23 de diciembre, de medidas fiscales, de gestión administrativa y financiera, y de organización de la Generalitat, que queda redactado como sigue:  
  
«Artículo 171. Régimen jurídico del Institut Valencià de Finances  
El régimen jurídico del Institut Valencià de Finances (IVF) será el siguiente:  
I. Naturaleza y principios generales  
1. EI Institut Valencià de Finances (IVF), creado mediante la disposición adicional octava de la ley 7/1990, de 28 de diciembre, de presupuestos de la Generalitat para el ejercicio 1991, es una entidad pública empresarial de las previstas en el artículo 2.3.a.2 de la Ley 1/2015, de 6 de febrero, de la Generalitat, de hacienda pública, del sector público instrumental y de subvenciones.  
2. El Institut Valencià de Finances (IVF) es el principal instrumento de la política financiera de la Generalitat Valenciana, entendida ésta como apoyo a los sectores productivos de la Comunitat Valenciana. Su actividad principal es la prestación en régimen de mercado de los servicios financieros que se integran en su objeto. A tal efecto gozará de plena independencia funcional de la Generalitat.  
El Institut Valencià de Finances (IVF) no podrá captar directamente fondos del público en forma de depósito, préstamo u otras análogas que lleven aparejadas la obligación de su restitución.  
3. En su condición de principal instrumento de la política financiera de la Generalitat, el Institut Valencià de Finances (IVF) tendrá la consideración de entidad colaboradora de la Generalitat, actuando en su nombre y por cuenta del órgano que corresponda dentro de la estructura organizativa de la misma para la gestión, entrega y distribución de aquellos fondos que, conforme a la ley de presupuestos de la Generalitat de cada ejercicio, se prevean con la finalidad de llevar a cabo acciones de promoción, apoyo y soporte de pymes, autónomos y emprendedores en sectores productivos de la Comunitat Valenciana.  
Cuando actúe ejerciendo esta función, sus cometidos específicos así como el conjunto de obligaciones que asumirá el Institut Valencià de Finances (IVF) se reflejarán en el oportuno convenio que a tal efecto se deberá formalizar entre éste y el órgano competente de la Generalitat Valenciana.  
4. Su financiación mayoritaria provendrá de los ingresos comerciales que obtenga por el desarrollo de su actividad, entendiéndose como tales los ingresos, cualquiera que sea su naturaleza, obtenidos como contrapartida de las prestaciones de servicios que realice o preste.  
5. El Institut Valencià de Finances (IVF) como entidad pública empresarial de la Generalitat Valenciana sujetará su actuación a los principios de legalidad, servicio al interés general, transparencia, imparcialidad, economía, eficacia, eficiencia, austeridad, estabilidad presupuestaria, sostenibilidad financiera y mejora continua del servicio al ciudadano.  
Igualmente, el Institut Valencià de Finances (IVF) deberá observar un comportamiento socialmente responsable, capaz de conciliar las demandas sociales con un desarrollo sostenible, basado en el respeto al medio ambiente, la atención al ciudadano, la igualdad de oportunidades, la cohesión e integración social y la igualdad de género.  
En este sentido, la actuación del Institut Valencià de Finances (IVF) en materia crediticia incentivará la adopción por parte de las empresas de criterios de sostenibilidad, tanto económica como social o medioambiental.  
El Institut Valencià de Finances (IVF) sujetará su actuación asimismo, a los valores, principios generales y normas de conducta establecidos en el Código de buen gobierno de la Generalitat.  
6. En el ejercicio de sus funciones, el Institut Valencià de Finances (IVF), en su condición de intermediario financiero, se regirá por criterios de mercado y, por lo tanto, tendrá que gestionarse con principios de autosuficiencia financiera y viabilidad económica sin perjuicio de que, en el ámbito de sus competencias y de acuerdo con los objetivos de la política económica, la Generalitat, a través de las distintas consellerias, pueda bonificar las cuotas de interés que se deriven de los préstamos otorgados por el Institut Valencià de Finances (IVF).  
  
II. Régimen jurídico  
1. El Institut Valencià de Finances (IVF) tiene personalidad jurídica propia y plena capacidad de obrar para el cumplimiento de sus fines, quedando adscrito a la conselleria competente en materia de política financiera.  
2. El Institut Valencià de Finances (IVF) se rige por lo establecido en la presente ley, por su reglamento de organización y funcionamiento y por las normas de derecho privado.  
3. No obstante, le será de aplicación:  
(i) La Ley 1/2015, de 6 de febrero de la Generalitat, de hacienda pública, sector público instrumental y subvenciones de la Generalitat; y  
(ii) Las leyes anuales de presupuestos de la Generalitat en lo que resulte aplicable.  
4. La Ley de presupuestos de la Generalitat para cada ejercicio determinará el límite máximo de los avales a prestar y del volumen de endeudamiento vivo del Institut Valencià de Finances (IVF).  
5. En materia de contratación resultará de aplicación lo previsto en la legislación de contratos del sector público para las entidades públicas empresariales.  
6. El Institut Valencià de Finances (IVF) dispone de patrimonio y tesorería propia y actúa para el cumplimiento de sus funciones con plena autonomía orgánica, financiera, patrimonial, funcional y de gestión respecto de la Generalitat Valenciana. El Institut Valencià de Finances (IVF) puede, con plena independencia y sin otras autorizaciones que las de sus órganos de gobierno, adquirir, poseer, reivindicar, permutar, gravar o enajenar todo tipo de bienes, concertar créditos, realizar contratos y convenios, así como obligarse, interponer recursos y ejecutar las acciones establecidas por la ley.  
7. En las actuaciones de adquisición y de enajenación del patrimonio se deberá respetar los principios de publicidad, transparencia, concurrencia y objetividad.  
8. Los activos de carácter mobiliario e inmobiliario, adquiridos como consecuencia de procesos de recuperación de deudas contraídas con el Institut Valencià de Finances (IVF) en el ejercicio de su actividad crediticia se integrarán en el patrimonio propio del Institut Valencià de Finances (IVF) y se regirán en cuanto a utilización y enajenación por lo dispuesto en este artículo, y en virtud del reglamento específico que regule el procedimiento.  
  
III. Fines y funciones  
1. El Institut Valencià de Finances (IVF) desarrollará su actividad como intermediario financiero preferentemente respecto del sector privado. En tal sentido, dirigirá su actividad principalmente hacia los sectores productivos de la Comunitat Valenciana, pymes y emprendedores, pudiendo otorgar cualquier tipo de financiación a favor de autónomos, profesionales y personas jurídicas privadas, siempre y cuando esta financiación se destine a cualquier finalidad lícita y a cualquier ámbito sectorial, con la excepción del sector de la promoción inmobiliaria, que no puede ser financiado por el Institut Valencià de Finances (IVF), a menos que se trate de vivienda de protección oficial.  
2. Será condición para que el Institut Valencià de Finances (IVF) otorgue cualquier tipo de financiación que la misma esté vinculada al ejercicio de actividades productivas y de servicios a desarrollar en el ámbito de la Comunitat Valenciana, o respecto de empresas que tengan su domicilio social efectivo o la parte más significativa de su actividad en la Comunitat Valenciana.  
3. Dentro de la financiación al sector privado, el Institut Valencià de Finances (IVF) podrá financiar determinadas operaciones corporativas tales como (i) la adquisición de participaciones sociales por parte de personas físicas dentro de una empresa familiar; (ii) las aportaciones sociales de socios de sociedades cooperativas; (iii) u otras de naturaleza análoga, dentro de los límites establecidos en la normativa que les sea de aplicación.  
4. Excepcionalmente el Institut Valencià de Finances (IVF) también podrá actuar como intermediario financiero para el sector público, con idéntica sujeción a los principios de mercado que rigen para toda su actividad. A tal efecto anualmente se determinará por el órgano de gobierno competente del Institut Valencià de Finances (IVF) el porcentaje máximo de recursos susceptible de ser destinado a la financiación del sector público.  
5. En concreto, para el cumplimiento de estas finalidades el Institut Valencià de Finances (IVF) desarrollará las siguientes funciones:  
a) Conceder créditos, préstamos, avales y otras cauciones a favor de las empresas y entidades de naturaleza privada, colaborar, prestar apoyos financieros y participar en el capital y en los órganos de gobierno, tanto en nombre propio como en representación de la Generalitat, de sociedades que faciliten la financiación o la promoción de empresas no financieras, así como efectuar aportaciones y gestionar fondos de capital riesgo constituidos con la misma finalidad, siguiendo las directrices generales de la política crediticia establecidas por la conselleria competente en materia de economía.  
b) Cualesquiera otras que le atribuyan las leyes o que le encomiende el Consell de la Generalitat en el ámbito de sus competencias.  
c) Excepcionalmente podrá:  
i) Financiar proyectos de obras y servicios públicos. En este sentido, podrán ser beneficiarias aquellas empresas, organismos y entidades de cualquier tipo o naturaleza que, directa o indirectamente, de modo mayoritario, estén financiadas o participadas por la administración pública, o que sus actos estén sujetos directa o indirectamente al poder de decisión de ésta.  
ii. Conceder créditos y préstamos, a favor del sector público instrumental de la Generalitat o de cualquier otra entidad de carácter público  
6. Todas las actividades que constituyen el objeto del Institut Valencià de Finances (IVF) podrán ser desarrolladas por éste, total o parcialmente, de forma indirecta, a través de participaciones en otras entidades de idéntico o análogo objeto.  
En tal sentido podrá utilizar todo tipo de instrumentos de derecho público y privado y firmar convenios de colaboración, conciertos y protocolos de actuación con la administración pública y con cualquier ente o institución pública o privada, así como constituir sociedades mercantiles y fondos y, en general, participar en cualquier tipo de entidad y autorizar a sus entidades filiales para que realicen estas operaciones de cualquier tipo. Asimismo, podrá adquirir participaciones en otras sociedades mercantiles y entidades financieras, sean públicas o privadas.  
  
IV. Órganos de gobierno  
Los órganos de gobierno del Institut Valencià de Finances (IVF) son el Consejo General y la Dirección General.  
  
V. Recursos económicos  
1. Los recursos económicos del Institut Valencià de Finances (IVF) están constituidos por:  
a) La dotación inicial del Institut Valencià de Finances (IVF) más los incrementos que en su fondo social se produzcan.  
b) Las consignaciones previstas en los presupuestos de la Generalitat.  
c) Las rentas y productos que generen los bienes y derechos que integran el patrimonio del Institut Valencià de Finances (IVF).  
d) Los ingresos procedentes de los servicios prestados por el Institut Valencià de Finances (IVF).  
e) Los activos de carácter mobiliario e inmobiliario, adquiridos como consecuencia de procesos de recuperación de deudas contraídas con el Institut Valencià de Finances (IVF) en el ejercicio de su actividad crediticia.  
f) Las comisiones devengadas por la prestación de avales del Institut Valencià de Finances (IVF).  
g) Las tasas y precios públicos que se puedan establecer.  
h) Las subvenciones o aportaciones voluntarias de entidades e instituciones, tanto públicas como privadas, o de particulares.  
i) Las aportaciones de otras instituciones financieras, públicas o privadas, que se establezcan de acuerdo con las leyes o por medio de convenios de financiación o de colaboración financiera con el Institut Valencià de Finances (IVF).  
j) Las emisiones de valores de renta fija u otras operaciones de endeudamiento y los recursos derivados de la gestión integral de sus activos y pasivos. Asimismo, los provenientes de otras operaciones financieras distintas de las anteriormente señaladas, acordes con la propia finalidad del Institut Valencià de Finances (IVF).  
k) Los depósitos que constituyan en el Institut Valencià de Finances (IVF) otras instituciones públicas o intermediarios financieros.  
l) Cualesquiera otros recursos, distintos de los enunciados, que estén previstos en el ordenamiento jurídico.  
  
VI. Régimen del personal  
El personal del Institut Valencià de Finances (IVF) se regirá por el derecho laboral y, además, por las previsiones del Real decreto legislativo 5/2015, de 30 de octubre, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley del Estatuto Básico del Empleado Público y de la legislación de la función pública valenciana así como por el régimen aplicable al personal de las entidades públicas empresariales que les sean de aplicación.  
  
VII. Deber de secreto  
Las personas integrantes de los órganos de gobierno y el personal del Institut Valencià de Finances (IVF) deben guardar secreto, incluso después de cesar en sus funciones, de cuantas informaciones de naturaleza reservada tuvieran conocimiento en el ejercicio de sus cargos o funciones. La infracción de este deber determinará las responsabilidades previstas en las leyes.  
  
VIII. Incompatibilidades  
1. Sin perjuicio de lo dispuesto en la normativa en materia de incompatibilidades, no pueden formar parte del Consejo General del Institut Valencià de Finances (IVF) aquellas personas que ostenten cargos de consejería, administración, dirección, gerencia, asesoría o asimilados y el personal en activo de entidades financieras privadas o, en general, de cualquier persona jurídica que esté relacionada con las competencias y funciones del instituto.  
2. Asimismo, el ejercicio del cargo de la dirección general requiere dedicación exclusiva y es incompatible con cualquier actividad retribuida, tanto de carácter público como privado, salvo la administración del propio patrimonio.  
  
IX. Garantía  
Las deudas y las obligaciones que el Institut Valencià de Finances (IVF) contraiga frente a terceros para la captación de fondos, así como el resto de las obligaciones patrimoniales contraídas en el ejercicio de sus funciones, gozarán de la garantía personal de la Generalitat. Dicha garantía tiene el carácter de explícita, irrevocable, incondicional, solidaria y directa. Por tanto, en caso de incumplimiento por parte del instituto de las responsabilidades pecuniarias que por todos los conceptos llevan causa de dichas obligaciones, estas serán directamente exigibles a la Generalitat».  
  
  
CAPÍTULO IV  
Medidas organizativas en entes del sector público   
instrumental adscritos a la Conselleria de Educación,  
Investigación, Cultura y Deporte  
  
Sección primera  
Prórroga del mandato de extinción de Construcciones  
e Infraestructuras Educativas de la Generalitat  
Valenciana, SA (CIEGSA)  
  
Artículo 50   
Se modifica el artículo 29 de la Ley 1/2013, de 21 de mayo, de la Generalitat, de medidas de reestructuración y racionalización del sector público empresarial y fundacional de la Generalitat, que queda redactado como sigue:  
  
«Artículo 29. Construcciones e Infraestructuras Educativas de la Generalitat Valenciana, SA (CIEGSA)  
En atención a las obligaciones contractuales existentes la extinción de la mercantil Construcciones e Infraestructuras Educativas de la Generalitat Valenciana, SA, por cualquiera de las formas previstas en la legislación sobre sociedades mercantiles y modificaciones estructurales de estas sociedades, deberá llevarse a cabo como máximo hasta el 31 de diciembre de 2020. No obstante, de manera transitoria la mercantil mencionada asumirá los encargos de gestión que, por necesidades expresamente justificadas en el respectivo expediente, realizase la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte en cuanto a la instalación y conservación de las aulas prefabricadas de escolarización provisional y la adecuación y actualización normativas de proyectos constructivos ya contratados por CIEGSA a petición de la administración.  
  
Sección segunda  
Creación del Institut Valencià de Conservació,  
Restauració i Investigació  
  
Artículo 51. Creación del Institut Valencià de Conservació, Restauració i Investigació por escisión de CulturArts  
1. Se crea por escisión de CulturArts Generalitat, entidad creada en virtud del artículo 11 del Decreto ley 7/2012, de 19 de octubre, del Consell, de medidas de reestructuración y racionalización del sector público empresarial y fundacional de la Generalitat, la entidad de derecho público Institut Valencià de Conservació, Restauració i Investigació (IVCR+I), de las previstas en el artículo 2.3.a.3 de la Ley 1/2015, de 6 de febrero, de hacienda pública, del sector público instrumental y de subvenciones, quedando adscrita a la conselleria competente en materia de cultura, a través del órgano competente en materia de patrimonio cultural, con personalidad jurídica propia, autonomía funcional y de gestión y plena capacidad de actuar para organizar y ejercer las funciones que se le atribuyen.  
2. Las funciones que asume el Institut Valencià de Conservació, Restauració i Investigació (IVCR+I) son las siguientes:  
a) En el ámbito de la investigación, el instituto se incluye en la Red del Ministerio de Educación, Cultura y Deporte de Institutos de España y en la Red de institutos iberoamericanos, y sus miembros doctores podrán presentarse a proyectos de I+D, I+D+I y a proyectos europeos como centro de investigación reconocido, así como a todas las oportunidades de investigación que presenten los diferentes ministerios españoles, europeos o internacionales, y podrán suscribir todos los documentos necesarios para ello previa delegación del órgano competente en materia de patrimonio cultural de la Generalitat.  
b) La gestión de los proyectos de investigación y cooperación subvencionados por entidades nacionales o supranacionales. A estos efectos, el instituto podrá actuar por delegación del representante legal del órgano competente en materia de patrimonio cultural de la Generalitat en la tramitación de los proyectos.  
c) La custodia y depósito de bienes muebles y del patrimonio integrantes del patrimonio cultural con fines conservativos, científicos o divulgativos, de acuerdo con las normas de depósito establecidas por el órgano competente.  
d) El estudio, la investigación y la difusión de las teorías, métodos y técnicas que se apliquen a la conservación y restauración de bienes culturales, así como la unificación de criterios técnicos aplicables a los bienes culturales.  
e) Como parte relevante del patrimonio cultural valenciano, los bienes de interés cultural y especialmente los declarados patrimonio mundial, en las diversas categorías de muebles, inmuebles o inmateriales (arte rupestre, Misteri d'Elx, Tribunal de les Aigües, La Llotja, etc.) serán objeto de especial atención por el instituto en materia de conservación e investigación, de acuerdo con las leyes de patrimonio cultural autonómicas y estatales, y con los tratados internacionales sancionados por el gobierno español.  
f) La realización de trabajos in situ, a causa de su especificidad, tendentes a la recuperación, conservación e investigación del patrimonio arqueológico y paleontológico, derivada del carácter disperso de los yacimientos, de la naturaleza de las pinturas murales, dentro de los límites que establece la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat, de patrimonio cultural valenciano, y las normas del órgano competente en la materia.  
La nueva entidad podrá actuar como medio propio de la Generalitat en el ejercicio de las funciones propias de la conselleria competente en materia de cultura, a través del órgano competente en materia de patrimonio cultural. Toda mención a CulturArts Generalitat que figure en el ordenamiento jurídico, planes y programas deberá entenderse realizada al Institut Valencià de Conservació, Restauració i Investigació en relación con las funciones asumidas por la nueva entidad.  
3. La nueva entidad se regirá por lo previsto en el presente artículo y en las disposiciones que lo desarrollen; en particular en su reglamento de funcionamiento que establecerá sus funciones, su estructura organizativa, órganos de gobierno, composición y atribuciones, por la Ley 1/2015, de 6 de febrero, de la Generalitat, de hacienda pública, del sector público instrumental y de subvenciones, las normas de derecho privado que le sean de aplicación y por el resto del ordenamiento jurídico.  
4. La entidad podrá contar con personal funcionario y laboral en los términos previstos en la legislación de función pública. Los puestos de trabajo de CulturArts que tengan atribuidas las funciones referidas serán adscritos a la nueva entidad, y al personal que los desempeñe les será de aplicación el artículo 44 del ET en materia de sucesión de empresas.  
5. Los recursos económicos de la nueva entidad vendrán determinados por las leyes de presupuestos de la Generalitat. Los bienes y derechos integrantes del patrimonio de CulturArts, así como los de la Generalitat que tuviera adscritos y vinculados al ejercicio de las funciones de la nueva entidad, se incorporarán, en las mismas condiciones que tenían previamente, al Institut Valencià de Conservació, Restauració i Investigació, mediante acuerdo entre ambas partes o por medio de resoluciones respectivas que dispongan el alta y la baja en la sección o en el inventario de bienes correspondiente.  
  
  
CAPÍTULO V  
Medidas organizativas en entes del sector público  
instrumental adscritos a la Conselleria de Vivienda,  
Obras Públicas y Vertebración del Territorio  
  
Sección primera  
Modificación del régimen jurídico y de la denominación de la Entidad  
de Infraestructuras de la Generalitat (EIGE), que pasa a denominarse  
Entidad Valenciana de Vivienda y Suelo  
  
Artículo 52  
Se modifica el artículo 72 de la Ley 16/2003, de 17 de diciembre, de medidas fiscales, de gestión administrativa y financiera y de organización de la Generalitat, que queda redactado como sigue:  
  
«Artículo 72. De la Entidad Valenciana de Vivienda y Suelo  
Uno  
1. La Entidad de Infraestructuras de la Generalitat (EIGE) pasa a denominarse Entidad Valenciana de Vivienda y Suelo, constituyéndose en entidad pública empresarial, conservando su personalidad jurídica, patrimonio propio, recursos y plena capacidad de obrar para la realización de sus fines.  
2. Los fines de la Entidad Valenciana de Vivienda y Suelo serán: la promoción, construcción y gestión de suelo, infraestructuras, equipamientos y edificaciones de viviendas, así como la gestión, explotación y mantenimiento de las mismas y de aquellas otras ya existentes respecto de las cuales les sean atribuidas estas funciones, sean de su titularidad o le sean adscritas.  
3. En relación con dichos fines la Entidad Valenciana de Vivienda y Suelo podrá realizar:  
1) La construcción y rehabilitación de viviendas protegidas así como la adquisición de viviendas en proyecto, en ejecución y terminadas y la adjudicación y contratación de toda clase de obras, estudios y proyectos precisos para la construcción y rehabilitación de viviendas en la Comunitat Valenciana de acuerdo con sus planes de actuación así como la administración, conservación y enajenación de las viviendas adquiridas, construidas o rehabilitadas.  
2) La adquisición de suelo por cualesquiera de los procedimientos legalmente establecidos con objeto de llevar a cabo actuaciones o programas previstos en materia de vivienda por la Generalitat así como la gestión del mismo. A estos efectos la entidad podrá ostentar la condición de beneficiario de la expropiación.  
3) La participación en procesos urbanísticos para urbanizar suelo destinado a la obtención de viviendas protegidas y en las operaciones de remodelación de barrios, cuando lo requieran los programas aprobados por el gobierno valenciano y sin perjuicio de las competencias atribuidas a la Conselleria con competencias en materia de vivienda.  
4) La gestión, conservación, mantenimiento, explotación y custodia de los bienes que le hayan sido adscritos o cuya administración le haya sido atribuida por la normativa vigente.  
5) La redacción, adjudicación y contratación de toda clase de estudios, proyectos y obras para la construcción y rehabilitación de viviendas protegidas en el ámbito de la Comunitat Valenciana así como para la conservación, mantenimiento y explotación de los bienes contemplados en el apartado 4 anterior.  
6) La redacción y gestión de los instrumentos de planeamiento precisos para la ejecución  de programas con destino a actuaciones urbanizadoras que fomenten la vivienda social.  
7) La realización de trabajos de encuesta, valoración, codificación y clasificación del patrimonio público de suelo de la Generalitat para la formación de su inventario en los términos establecidos por la normativa aplicable.  
8) La gestión, administración, explotación y arrendamiento no financiero de viviendas de titularidad de la Entidad Valenciana de Vivienda y Suelo o de terceros así como la gestión y administración de promociones de viviendas de protección oficial en régimen de alquiler de otros promotores públicos que convengan su gestión y administración con la Entidad Valenciana de Vivienda y Suelo y la oferta y puesta en el mercado de viviendas privadas que le sean cedidos para destinarlos al alquiler social.  
9) La gestión y administración del patrimonio de promoción pública de titularidad de la Generalitat Valenciana en los términos expresados en la legislación vigente o en los convenios que suscriba con la administración de la Generalitat.  
La gestión y administración de las viviendas de promoción pública de titularidad de la Generalitat Valenciana a que se refiere el párrafo anterior se instrumentará a través del correspondiente contrato-programa a suscribir entre la Generalitat Valenciana, a través de la conselleria competente en materia de vivienda y la entidad misma, previo informe favorable de la conselleria con competencia en las materias de hacienda y de sector público.  
El contrato-programa habrá de sujetarse a lo dispuesto en el artículo 55 de la Ley 1/2015, de 6 de febrero, de la Generalitat, de hacienda pública, del sector público instrumental y de subvenciones y a la legislación aplicable en materia de vivienda en la Comunitat Valenciana.  
4. A los efectos de lo previsto en la normativa de contratación pública, la Entidad Valenciana de Vivienda y Suelo tendrá la consideración de medio propio y servicio técnico de la administración de la Generalitat y de su sector público instrumental pudiendo encomendarle la realización de trabajos y tareas en el ámbito de sus competencias.  
Dos. La Entidad Valenciana de Vivienda y Suelo es una entidad pública empresarial de las previstas en el art. 155 de la Ley 1/2015, de 6 de febrero, de la Generalitat, de hacienda pública del sector público instrumental y de subvenciones. Goza de autonomía administrativa, económica y financiera y de patrimonio propio para el cumplimiento de sus fines.  
La Entidad Valenciana de Vivienda y Suelo estará adscrita a la conselleria competente en materia de vivienda.  
Tres. La Entidad Valenciana de Vivienda y Suelo se regirá por el derecho privado, excepto en la formación de la voluntad de sus órganos, en el ejercicio de las potestades administrativas que se le atribuyan, para las que quedará sujeto a lo dispuesto en la Ley 39/2015, de 1 de octubre, de procedimiento administrativo común y en los aspectos específicamente regulados para las mismas en la Ley 1/2015, de 6 de febrero, de la Generalitat, de hacienda pública, del sector público instrumental y de subvenciones, en su reglamento de organización y funcionamiento, y en la legislación presupuestaria.  
Cuatro. La Entidad Valenciana de Vivienda y Suelo se regirá por lo previsto en el presente artículo y en las disposiciones que lo desarrollen, en especial, en el reglamento de funcionamiento de la entidad que establecerá sus funciones, su estructura organizativa y la composición y atribuciones de sus órganos.  
Dicho reglamento de funcionamiento será aprobado por decreto del Consell.  
  
Cinco  
1. Los recursos económicos de la Entidad Valenciana de Vivienda y Suelo estarán integrados por:  
a) Los que obtenga tanto por la gestión de su patrimonio propio como por la gestión de la totalidad del patrimonio de promoción pública de vivienda y suelo perteneciente a la Generalitat Valenciana que se le adscribe y que está constituido por las viviendas, locales comerciales, terrenos y demás edificaciones complementarias pertenecientes al mismo, así como los provenientes de la gestión y administración del patrimonio público de suelo de la Generalitat Valenciana.  
b) Los que deriven del contrato-programa de conformidad con lo dispuesto en este artículo.  
c) Los ingresos que obtenga por la realización de actividades propias de su objeto.  
d) Las aportaciones y subvenciones que pudieran efectuar a su favor las distintas administraciones públicas  
e) Los fondos de la Unión Europea que le puedan ser asignados.  
f) Los recursos obtenidos mediante operaciones de endeudamiento que pudiera concertar, cuyo límite anual será fijado en las leyes de presupuestos de la Generalitat Valenciana.  
g) Cualesquiera otro ingreso que obtenga de acuerdo con lo previsto en este artículo o en las normas reglamentarias que la desarrollen.  
2. Los recursos de la Entidad Valenciana de Vivienda y Suelo podrán ser enajenados, gravados y cedidos por acuerdo del órgano superior de gobierno de la Entidad, de conformidad con lo dispuesto en el art. 95 de la Ley 14/2003, de 10 de abril, de Patrimonio de la Generalitat Valenciana.  
  
Seis  
1. La Entidad Valenciana de Vivienda y Suelo tendrá, para el cumplimiento de sus fines, un patrimonio propio, distinto del de la Generalitat Valenciana, integrado por el conjunto de bienes, derechos y obligaciones de los que sea titular.  
2 Son de titularidad de la Entidad Valenciana de Vivienda y Suelo los bienes y derechos que se le asignen por Ley o por acuerdo del Consell y los que adquiera o construya con sus recursos propios.  
3. Se adscribe expresamente a la Entidad Valenciana de Vivienda y Suelo la totalidad del patrimonio de promoción pública de vivienda y suelo perteneciente a la Generalitat Valenciana, constituido por las viviendas, locales comerciales, terrenos y demás edificaciones complementarias pertenecientes al mismo.  
  
Siete. La Entidad Valenciana de Vivienda y Suelo podrá contar con personal funcionario y laboral en los términos previstos en la legislación de función pública».  
  
Sección segunda  
Modificación del régimen jurídico   
del Instituto Cartográfico Valenciano  
  
Artículo 53  
Se modifican el artículo 1, el artículo 4, el artículo 5, el artículo 6, el artículo 7 y el artículo 12 de la Ley 9/1997, de 9 de diciembre, de creación del Instituto Cartográfico Valenciano, que quedan redactados como sigue:  
  
«Artículo 1  
Se crea el Instituto Cartográfico Valenciano, como organismo autónomo de la Generalitat, de los previstos en la Ley de Hacienda Pública, del Sector Público Instrumental y de Subvenciones, adscrito a la conselleria que tenga atribuidas competencias en materia de ordenación del territorio, con el objetivo de impulsar, coordinar y, en su caso, fomentar las tareas de desarrollo cartográfico, fotogramétrico, geodésico, topográfico y de cualquier otra tecnología geográfica en el ámbito de las competencias de la Generalitat.  
  
Artículo 4  
1. El Instituto Cartográfico Valenciano se regirá por los siguientes órganos:  
a) El Consejo Rector.  
b) La Dirección del Instituto.  
2. La estructura administrativa del Instituto, su organización y la distribución de funciones y competencias para el cumplimiento de sus finalidades se establecerá en el Reglamento orgánico y funcional. El Reglamento orgánico y funcional establecerá los servicios técnicos y administrativos que se precisen, así como la delimitación de competencias y actividades que se le asignan, para el cumplimiento de las funciones que se encomiendan al Instituto.  
  
Artículo 5  
1. El Consejo Rector estará formado por la presidencia, la vicepresidencia, las vocalías, la dirección del Instituto y la secretaría.  
2. El presidente o presidenta del Consejo Rector será el conseller o consellera competente en materia de ordenación del territorio.  
3. La vicepresidencia corresponde a la dirección del Instituto Cartográfico Valenciano.  
4. Las vocalías serán las siguientes:  
a) Una persona que represente a cada una de las universidades valencianas.  
b) Una persona que represente a la conselleria competente en materia de ordenación del territorio.  
c) Una persona que represente a la conselleria competente en materia de obras públicas y transportes.  
d) Una persona que represente a la conselleria competente en materia de medio ambiente.  
e) Una persona que represente a la conselleria competente en materia de economía.  
f) Una persona que represente a la conselleria competente en materia de hacienda.  
g) Una persona que represente a la conselleria competente en materia de administraciones públicas.  
h) Una persona que represente a cada una de las diputaciones provinciales.  
i) Una persona que represente al Instituto Geográfico Nacional, nombrada por el órgano competente de la administración General del Estado.  
j) Tres personas que representen a la Federación Valenciana de Municipios y Provincias.  
k) Hasta cinco personas de libre designación por el Consell entre personas de acreditada competencia en las materias propias del Instituto.  
5. El Consejo Rector se ajustará a los principios de composición y presencia equilibrada entre mujeres y hombres, establecidos por la Ley orgánica 3/2007, de 22 de marzo, para la igualdad efectiva de mujeres y hombres.  
  
Artículo 6  
El Consejo Rector dispondrá de las más amplias facultades en la dirección y gestión del Instituto Cartográfico Valenciano, sin perjuicio de las competencias que correspondan a la Dirección del Instituto. Su régimen de constitución, funcionamiento y adopción de acuerdos se ajustará a lo que establece la Ley 40/2015, d'1 de octubre, de Régimen Jurídico del Sector Público.  
  
Artículo 7  
Son funciones del Consejo Rector:  
1. La propuesta del Plan cartográfico o sus prórrogas, y el seguimiento y control de su ejecución.  
2. Aprobar el programa anual de actuación del Instituto Cartográfico Valenciano.  
3. La evaluación de los resultados del Plan cartográfico y del programa de actuación del ejercicio anterior.  
4. La aprobación de la propuesta de presupuesto anual del Instituto.  
5. La aprobación de los cuentas anuales del Instituto.  
6. Conocer e informar sobre todos los asuntos de competencia del Instituto.  
7. Emitir informe sobre denominaciones, referencias y códigos, contenidos en el Nomenclátor Geográfico Nacional, en el ámbito valenciano.  
8. Designar a la persona secretaria, a propuesta de la presidencia del Consejo Rector.  
  
Artículo 12  
1. La dirección del Instituto Cartográfico Valenciano es nombrada por el Consell, a propuesta del conseller o consellera que tenga atribuidas las competencias en materia de ordenación del territorio.  
2. La Dirección asume la dirección, la gestión ordinaria y la ejecución de las competencias que desarrolla el Instituto, bajo la superior autoridad de la presidencia de este, y ejercerá las competencias inherentes a la dirección.  
3. En particular, le corresponde a la persona titular de la dirección del Instituto las siguientes funciones:  
a) La representación ordinaria del Instituto.  
b) Las relaciones ordinarias con otras administraciones públicas o entidades públicas o privadas.  
c) Dirigir la actuación del Instituto.  
d) Desarrollar los planes y programas de actuación cartográficos del Instituto.  
e) La elaboración de las instrucciones sobre organización y funcionamiento efectivo del Instituto.  
f) Proponer a la presidencia la suscripción de instrumentos de colaboración con otras entidades, y la aceptación de las delegaciones de competencias o encargos de gestión de funciones de otras administraciones públicas o de sus entidades dependientes a favor del Instituto.  
g) El ejercicio de la dirección superior del personal del Instituto y la elaboración de las propuestas en materia de personal al órgano competente de la Generalitat en materia de función pública.  
h) La elaboración del anteproyecto de presupuesto del Instituto, para su elevación al Consejo Rector.  
i) La elaboración de la memoria justificativa y económica del Plan cartográfico y del programa anual de actuación, y, a iniciativa propia, de las propuestas de mejora de la planificación y programación de las actividades del Instituto para su elevación al Consejo Rector.  
j) Aprobar las gastos y ordenar los pagos del Instituto, dentro de los límites legales y presupuestarios.  
k) Rendir los cuentas del organismo.  
l) La facultad de suscribir contratos en nombre del organismo.  
ll) La elaboración de los acuerdos que deban someterse a la aprobación del Consejo Rector.  
m) La organización de los servicios dependientes del Instituto, dentro del marco de la normativa sobre función pública que resulte de aplicación.  
n) Gestionar los recursos económicos del Instituto.  
  
  
DISPOSICIONES ADICIONALES  
  
Primera. Delegación de competencias en las entidades locales, en materia de obras, gestión y mantenimiento de instalaciones e infraestructuras de titularidad de la Generalitat  
1. Al amparo de lo establecido en los artículos 64.2 y 66.2 del Estatuto de autonomía de la Comunitat Valenciana, y atendiendo a su capacidad de gestión, se autoriza al Consell o a las personas titulares de los departamentos competentes del Consell, según el instrumento de delegación utilizado, para delegar el ejercicio de las funciones que correspondan a la administración de la Generalitat en materia de construcción, ampliación, adecuación, reforma, gestión y mantenimiento de centros, instalaciones e infraestructuras de titularidad de la Generalitat, en aquellas entidades locales en cuyo territorio estén ubicadas o vayan a ubicarse las mismas.  
2. Dicha delegación requerirá aceptación por parte de la entidad local interesada, y se articulará, previa solicitud de esta, mediante resolución de la persona titular del departamento competente del Consell, o mediante la suscripción de un convenio de colaboración entre la administración de la Generalitat y la entidad local solicitante, en los cuales se fijarán los términos en que deba efectuarse el ejercicio de la competencia. En dichos instrumentos se concretarán los medios de control, de los previstos en la Ley de régimen local de la Comunitat Valenciana, que ejercerá la Generalitat sobre la delegación.  
3. Dicha delegación irá acompañada de los suficientes recursos económicos para que sea efectiva y que garanticen el equilibrio financiero de la entidad receptora.  
  
Segunda. Pago en especie para la extinción de las deudas líquidas, vencidas y exigibles, no tributarias de las entidades de su sector público con la Generalitat  
1. La administración de la Generalitat y sus organismos autónomos podrán aceptar el pago en especie para la extinción de las deudas líquidas, vencidas y exigibles que las entidades del sector público instrumental de la Generalitat, excluidos los organismos autónomos y consorcios, hayan contraído con los primeros, siempre que tengan la consideración de derechos de naturaleza pública de la hacienda pública de la Generalitat. Se excluyen las deudas tributarias, que se regiran por su normativa específica.  
El pago en especie podrá estar referido a los bienes muebles e inmuebles titularidad de las entidades deudoras.  
2. La aceptación del pago en especie requerirá acuerdo del Consell, a propuesta de la persona titular de la conselleria que ostente las competencias en materia de sector público, a solicitud de la entidad deudora previo informe favorable de la conselleria o departamento de adscripción o tutela.  
A la citada propuesta deberá adjuntarse la siguiente documentación:  
a) Justificación de que se trata de un crédito vencido, líquido y exigible; así como, concepto naturaleza e importe de la deuda, efectuada por el órgano competente.  
b) Informe del Servicio de Gestión Inmobiliaria de valoración del bien o bienes; así como acerca de su depuración física y jurídica.  
c) Informe de la dirección general con competencias en materia de sector público, acerca del interés de aceptar esta forma de pago.  
3. La eficacia del acuerdo de aceptación quedará condicionada a la entrega o puesta a disposición de bien o bienes ofrecidos; de producirse ésta en la forma establecida en el acuerdo de aceptación, se producirán los efectos extintivos de la deuda. De no producirse la entrega o puesta a disposición de los bienes en los referidos términos, quedará sin efecto el acuerdo de aceptación.  
Del acuerdo de aceptación del Consell se dará traslado al centro directivo con competencias en materia de patrimonio, a los efectos de la incorporación del bien o bienes al Inventario General de Bienes y Derechos de la Generalitat.  
  
Tercera. Régimen de integración del personal laboral que ejerce funciones que dejan de ser competencia del IVF y pasan a serlo de la conselleria con competencias en materia de hacienda y modelo económico  
Resultará de aplicación el artículo 44 del Real decreto legislativo 2/2015, de 23 de octubre, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley del estatuto de los trabajadores (Estatuto de los trabajadores), a la asunción de las funciones que hasta la entrada en vigor de esta regulación ejercía el Instituto Valenciano de Finanzas (IVF) y que, en virtud de lo dispuesto en el artículo 48 de esta ley y a partir de la entrada en vigor del mismo, pasarán a ser ejercidas por la conselleria con competencias en materia de hacienda, conforme a la estructura organizativa que se establezca en su reglamento orgánico y funcional.  
No obstante lo dispuesto en el párrafo anterior, la aplicación del artículo 44 al personal del Instituto Valenciano de Finanzas (IVF), que actualmente ejerce las competencias y funciones previstas en el artículo 48.1.b (certificación y firma electrónica) y que dejan de ser competencia del Instituto Valenciano de Finanzas (IVF), no se producirá hasta que la conselleria con competencias en materia de tecnologías de información y de las comunicaciones pueda asumir el ejercicio de dichas competencias y funciones.  
  
Cuarta. Subrogación de la Generalitat en las relaciones jurídicas del Instituto Valenciano de Finanzas (IVF) en materia de política financiera y tesoro y en materia de certificación y firma electrónica a que se refiere el artículo 48  
Los órganos de la Generalitat que asuman las competencias previstas en el artículo 48 de esta ley que hasta ese momento hayan sido competencia del IVF se subrogarán en el lugar de este en todos los expedientes, contratos, relaciones jurídicas, medios materiales y cualesquiera otros recursos de naturaleza análoga, sin que ello implique la necesidad de incoar de nuevo los procedimientos ni determine cualquier otro cambio que afecte al elemento subjetivo de la relación jurídica de que se trate.  
No obstante lo dispuesto en el párrafo anterior, la subrogación de los órganos de la Generalitat en los expedientes, contratos, relaciones jurídicas, medios materiales y cualesquiera otros recursos de naturaleza análoga que estén vigentes en el momento de la entrada en vigor del artículo 48 de esta ley y que sean necesarios para el ejercicio de las competencias y funciones previstas en el artículo 48.1.b (certificación y firma electrónica), que dejan de ser competencia del Instituto Valenciano de Finanzas (IVF), no se producirá hasta que la conselleria con competencias en materia de tecnologías de información y de las comunicaciones pueda asumir el ejercicio de dichas competencias y funciones.  
  
  
  
Quinta. Adaptación de referencias de los órganos competentes en la legislación aplicable en materia de supervisión prudencial de las entidades financieras que están bajo la tutela administrativa de la Generalitat, así como en la legislación aplicable en materia de endeudamiento de la Generalitat, coordinación del endeudamiento del sector público de la Generalitat y mercado de valores  
1. Todas las referencias hechas a las competencias y funciones del Institut Valencià de Finances en la legislación relativa a la supervisión prudencial de las entidades financieras que están bajo la tutela administrativa de la Generalitat, endeudamiento de la Generalitat, coordinación del endeudamiento del sector público de la Generalitat y mercado de valores, así como en su desarrollo reglamentario, se entenderán hechas a la conselleria competente en materia de hacienda.  
2. Las competencias y funciones que se indican en el apartado anterior de esta disposición adicional serán ejercidas a través de los órganos superiores o directivos que se determinen en el reglamento orgánico y funcional de dicha conselleria.  
  
Sexta. Suspensión de la exigencia de máster universitario para el acceso a los cuerpos del subgrupo A1  
1. La exigencia de estar en posesión del máster universitario prevista en el anexo I de la Ley 10/2010, de 9 de julio, de ordenación y gestión de la función pública valenciana para el acceso a los cuerpos y escalas del subgrupo A1, no será de aplicación a los procesos selectivos que se convoquen a partir del 1 de enero de 2018.  
2. Se exceptúa de lo previsto en el apartado anterior los casos en que para acceder a un cuerpo o escala funcionarial se exija otro título universitario, sustitutivo del grado o complementario o adicional a éste, en cuyo caso se estará a lo dispuesto en la ley mediante la que se cree el respectivo cuerpo o escala.  
3. Así mismo, quedan exceptuados de lo previsto en el apartado primero, los procesos selectivos que se convoquen para el acceso a los cuerpos o escalas cuyas funciones, de conformidad con la normativa estatal aplicable, coincidan con el ejercicio de una profesión regulada, en cuyo caso, se estará a lo que dicha normativa disponga.  
  
Séptima. Régimen retributivo y de jornada de trabajo de los nombramientos eventuales para la atención continuada del personal estatutario temporal  
La Conselleria de Sanidad Universal y Salud Pública abrirá un proceso de negociación en la mesa sectorial para establecer un régimen de trabajo y retributivo que mejore la situación del personal con nombramiento de atención continuada, cumpliendo con el principio de igualdad de salario a igualdad de tipo de trabajo.  
La negociación en mesa sectorial deberá llevarse a cabo dentro del primer trimestre de 2018 y el plazo de ejecución de sus efectos deberá acordarse por la propia mesa sectorial.  
  
Octava. Efectos en materia de personal de la extinción del contrato de gestión de servicio público por concesión del departamento de salud de La Ribera  
1. En fecha 31 de marzo de 2018 se producirá la extinción del contrato de gestión de servicio público por concesión del departamento de salud de La Ribera formalizado entre la Conselleria de Sanidad Universal y Salud Pública y Ribera Salud II, Unión Temporal de Empresas, Ley 18/1982, de acuerdo con lo establecido en la cláusula 5 del contrato.  
En consecuencia, en fecha 1 de abril de 2018 el servicio revertirá a la Conselleria de Sanidad Universal y Salud Pública, con los efectos previstos en el artículo 283 del Real decreto legislativo 3/2011, de 14 de noviembre, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de contratos del sector público.  
De conformidad con la disposición adicional 26 de la Ley 3/2017, de 27 de junio, de presupuestos generales del Estado para el año 2017 y en virtud de lo dispuesto en el artículo 44 del Real decreto legislativo 2/2015, de 23 de octubre, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley del estatuto de los trabajadores, relativo a la sucesión de empresas, de aplicación en este caso, en fecha 1 de abril de 2018 la Generalitat, a través de la Conselleria de Sanidad Universal y Salud Pública, se subrogará en la condición de empleador que la empresa concesionaria, Ribera Salud, ostentaba en los contratos de trabajo celebrados al amparo del Estatuto de los trabajadores para la incorporación del personal necesario para la prestación del servicio, ya fueran temporales o indefinidos. El personal afectado seguirá en sus puestos en condición de personal a extinguir, desempeñando sus tareas y con idéntica condición de personal laboral hasta que cese por las causas legales de extinción de los contratos laborales previstas en el Estatuto de los trabajadores. No será obstáculo a lo anterior la calificación de las plazas que pueda ocupar este personal como propias de personal estatutario, pudiendo desempeñarlas transitoriamente en la condición a extinguir.  
En todo caso, la adquisición por este personal de la condición plena de personal estatutario solo podrá hacerse mediante la superación de los procesos normativamente establecidos al efecto y con respeto a los principios constitucionales y legales aplicables.  
2. Se reconoce al personal estatutario fijo al servicio de las instituciones sanitarias dependiente de la Conselleria de Sanidad Universal y Salud Pública, declarado en la situación administrativa de servicios bajo otro régimen jurídico de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 65 de la Ley 55/2003, de 16 de diciembre, del estatuto marco del personal estatutario de los servicios de salud, al haber formalizado un contrato de trabajo por tiempo indefinido con la empresa concesionaria Ribera Salud, el derecho de opción entre mantener la vinculación laboral derivada de la empresa concesionaria o, bien, solicitar la reincorporación al servicio activo como estatutario fijo en los términos y condiciones previstos en el citado artículo 65.  
3. El mismo derecho de opción se reconoce al personal estatutario fijo al servicio de las instituciones sanitarias dependientes de la Conselleria de Sanidad Universal y Salud Pública que fue declarado en la situación de excedencia por incompatibilidad, prevista en el artículo 10 de la Ley 53/1984, de 26 de diciembre, de incompatibilidad del personal al servicio de las administraciones públicas, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 116 de la Ley 13/1996, de 30 de diciembre, de medidas fiscales, administrativas y del orden social, al haber formalizado un contrato de trabajo por tiempo indefinido con la empresa concesionaria Ribera Salud, entre mantener la vinculación laboral derivada de la empresa concesionaria o, bien, solicitar la reincorporación al servicio activo como estatutario fijo en los términos y condiciones previstos en el citado artículo 116.  
La opción recogida en los puntos 2 y 3 relativa al personal estatutario deberá ejercitarse en el plazo máximo de tres meses a partir de la fecha de efectividad de la reversión.  
En el supuesto de que optare por mantener la vinculación laboral derivada de la empresa concesionaria, será declarado, previa su solicitud, en la situación administrativa de excedencia por prestación de servicios en el sector público respecto de condición de personal estatutario fijo, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 66 de la Ley 55/2003, de 16 de diciembre.  
4. Se habilita para el desarrollo reglamentario de esta disposición adicional a la Conselleria de Sanidad Universal y Salud Pública.  
  
Novena. Efectos en materia de personal de la extinción de contrato de gestión integral de centros de titularidad pública en el ámbito de la diversidad funcional  
1. De conformidad con la disposición adicional 26 de la Ley 3/2017, de 27 de junio, de presupuestos generales del Estado para el año 2017 y por razón de lo dispuesto en el artículo 44 del Real decreto legislativo 2/2015, de 23 de octubre, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley del estatuto de los trabajadores, relativo a la sucesión de empresas, producida la extinción de un contrato de gestión integral de centros de diversidad funcional de titularidad pública, la Generalitat, a través del Instituto Valenciano de Atención Social y Sanitaria (IVASS), se subrogará en la condición de empleador que las empresas contratadas tengan, por no resultar conveniente para el interés público en este sector de población especialmente vulnerable, sobre el que la administración tienen una especial responsabilidad, una gestión indirecta del servicio público de naturaleza contractual.  
2. El personal afectado continuará en su puesto en condición de personal a extinguir y solamente podrá adquirir la condición de fijo mediante la superación de los procesos normativamente establecidos a estos efectos y con respeto a los principios constitucionales y legales aplicables.  
  
Décima. Retribución de las guardias en personal sanitario exento de su realización por embarazo  
La Conselleria de Sanidad Universal y Salud Pública abrirá un proceso de negociación en la mesa sectorial para establecer los supuestos y condiciones para retribuir las guardias a las mujeres que queden exentas de las mismas a causa de una adaptación del puesto de trabajo por riesgo durante el embarazo y la lactancia.  
La negociación en mesa sectorial deberá llevarse a cabo dentro del primer trimestre de 2018 y el plazo de ejecución de sus efectos deberá acordarse por la propia mesa sectorial.  
  
Décima primera. Expropiaciones necesarias para la correcta gestión del hospital comarcal del Departamento de Salud de La Ribera  
Se declara la utilidad pública e interés social, así como la urgente de ocupación, a efecto de expropiación forzosa, todas aquellas parcelas y, en su caso, sus construcciones afectas a los accesos y aparcamientos del Hospital de la Ribera y que actualmente se utilizan para el servicio del mismo, y ello como consecuencia de la reversión del contrato de gestión de servicio público, en su modalidad de concesión administrativa, de la prestación de los Servicios de atención sanitaria integral del área 10 de la Comunitat Valenciana (actualmente Departamento de Salud de La Ribera), por pase a gestión directa de la administración.  
Asimismo esta declaración afectara a todas aquellas parcelas incluidas dentro de la manzana perteneciente a la red primaria o estructural, calificada como DOTACIONAL DE SERVICIOS PÚBLICOS (DES 1-Hospital «La Ribera»), por el Plan general de Alzira, aprobado definitivamente por la Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia, de fecha 21/12/2001 (DOGV 14/08/2002). Con excepción de aquellas parcelas, donde se emplaza la construcción principal del Hospital, y que son propiedad de la Generalitat.  
  
Décima segunda. Plazo para notificación de las resoluciones en procedimientos sancionadores en materia de industria  
Se establece un plazo máximo de seis meses para notificar la resolución del procedimiento sancionador en materia de industria, contado desde la fecha del acuerdo de iniciación.  
  
Décima tercera. Urgente ocupación de terrenos por actuaciones derivadas del II Plan director de saneamiento y depuración y otras obras de la Comunitat Valenciana  
Se declara la necesidad de urgente ocupación de los bienes y derechos afectados de expropiación forzosa, ocupación temporal, o imposición de servidumbres, como consecuencia de la ejecución de las obras que a continuación se expresan, derivadas del II Plan director de saneamiento y depuración y otras obras, de la Comunitat Valenciana:  
Benasau. EDAR pedanía de Ares (Alicante)  
Crevillent. Colector General Barrio de la Estación (Alicante)  
Moncofa. EBAR casco urbano y conducción a EBAR Xilxes d'Alt (Castellón)  
Navarrés. EDAR Playamonte (Valencia)  
Pobla de Farnals. Renovación del Colector General. (Valencia)  
Requena. EDAR Pedanías 1.ª y 2.ª Fase. (Valencia)  
Requena. EDAR Pedanías 3.ª y 4.ª Fase. (Valencia)  
Sagunto. Nueva EDAR (Valencia)  
Vila real. Reforma EDAR Onda-Betxí-Vila real- Alquerías (Castellón)  
Todas ellas, tanto si se realizan por la Generalitat, como por entidades habilitadas como beneficiarias de expropiaciones y por entidades locales.  
  
Décima cuarta. Expropiaciones derivadas de nuevas actuaciones en infraestructuras públicas  
Se declara la necesidad de urgente ocupación de los bienes y derechos afectados de expropiación forzosa como consecuencia de la ejecución de las obras que a continuación se expresan:  
Anillo verde metropolitano de Valencia.  
Tramo Oeste (subtramos 4 y 5) (Valencia)  
Nueva Vía Ciclopeatonal de conexión entre Valencia y Horta Sud (CV-400) (Valencia)  
Vía ciclopeatonal Pobla de Farnals (Fase I) (Valencia)  
  
Pasarela peatonal en el PK 19+700 en la carretera CV-35. Camino Casablanca, en Pobla de Vallbona (Valencia)  
Vía ciclopeatonal, antic trenet Carcaixent-Tavernes. Tramo 3. (Valencia)  
Via Verde de Ojos Negros. Tramo Algimia de Alfara-Albalat dels Tarongers (Valencia)  
Vía ciclopeatonal en Cañada Real de San Juan y Cordel de El Prado en Requena (Valencia)  
Electrificación línea 9 FGV Tramo Benidorm- Benidorm Intermodal (Alicante)  
Mejora de la seguridad vial de la carretera CV-865 Elx-Santa Pola. Tramo Valverde-Vereda de Sendres. Elx (Alicante)  
Mejora de la seguridad vial de la carretera CV-820. Tramo: PK 1+810 / PK 2+950. El Moralet (Alicante)  
Mejora de la seguridad vial de la carretera CV-95. Rotonda de acceso a Jacarilla, PK 9+650. Orihuela-Jacarilla (Alicante)  
Restauración y mejora de la carretera CV-755 en el  
PK 4+000, Castell de Guadalest (Alicante).  
Intersección entre la carretera CV-11, en el PK 16+955 y el Camí del Molí de Toni en Sant Jordi (Castelló)  
Rotonda en la CV-50, PK 82 en el acceso a las urbanizaciones de Monte Horquera y la Llomayna, en Vilamarxant (Valencia)  
Rotonda en la unión de la carretera Real de Madrid Sur con la Avenida de Espioca en Silla (Valencia)  
Mejora de la seguridad Vial en la carretera CV-567,  
PK 2+200, en Vallés (Valencia)  
Mejora de la seguridad Vial en la carretera CV-660, Fontanars-Ontinyent (Valencia)  
Glorieta en la intersección de la carretera de Valencia (antigua N-340), con el ramal de salida de la A-7, en el acceso norte a Rotglà i Corberà (Valencia)  
Glorieta en la carretera CV-610, PK 9+100, en el TM de Benigànim (Valencia)  
Glorieta en la intersección de las carreteras CV-515 y CV-516, en el TM de Albalat de la Ribera (Valencia)  
Glorieta en la carretera CV-50, PK 3+100, en Tavernes de la Valldigna (Valencia).  
Ronda sudoeste de Vila-real  
Bulevar de La Plana  
Anillo verde metropolitano sur. FEDER  
Anillo verde metropolitano norte. FEDER  
Cruce Vía Churra y L3 metropolitana con barranco de Carraixet. FEDER  
  
Décima quinta. Efectos en materia de personal de la extinción de la encomienda de gestión en materia de extinción de incendios y otras emergencias, para el servicio de bomberos forestales, definido en la Ley 13/2010, de 23 de noviembre, de la Generalitat, de protección civil y gestión de emergencias  
La Ley 13/2010, de 23 de noviembre, de la Generalitat, de protección civil y gestión de emergencias, en sus artículos 32, 37 y 59, configura el servicio de bomberos forestales de la Generalitat Valenciana como servicio público esencial de carácter autonómico, con dependencia de la Agencia Valenciana de Seguridad y Respuesta a las Emergencias o la conselleria competente en materia de protección civil y gestión de emergencias.  
Este servicio, bajo la denominación genérica de servicio de brigadas de emergencia o similar, se vino prestando de manera directa por la propia Generalitat Valenciana y bajo las modalidades de convenio, Icona-Tragsa-Generalitat Valenciana de 20 de octubre de 1989 y Tragsa-Generalitat Valenciana de 30 de noviembre de 1998 y 20 de noviembre de 2006, para pasar a ser encomendado finalmente a Tragsa en su condición de medio propio instrumental y servicio técnico de la administración pública, situación en la que se encuentra actualmente.  
La vigente encomienda de gestión de la Generalitat Valenciana a Tragsa del actual servicio público de bomberos forestales se extinguirá el 30 de junio de 2018.  
De conformidad con la disposición adicional 26 de la Ley 3/2017, de 27 de junio, de presupuestos generales del Estado para el año 2017 y en virtud de lo dispuesto en el artículo 44 del Real decreto legislativo 2/2015, de 23 de octubre, por el que se aprueba el texto refundido del Estatuto de los trabajadores, relativo a la sucesión de empresas, la Agencia Valenciana de Seguridad y Respuesta a las Emergencias se subrogará antes del 30 de noviembre de 2018 en la condición de empleador que la empresa TRAGSA ostenta en los contratos de trabajo celebrados al amparo del Estatuto de los trabajadores para la incorporación del personal necesario para la prestación del servicio de bomberos forestales, ya fueran temporales o indefinidos. El personal afectado seguirá en sus puestos con la condición de personal a extinguir, desempeñando sus tareas con idéntica condición de personal laboral, hasta su cese por las causas legales de extinción de los contratos laborales previstas en el Estatuto de los trabajadores.  
En todo caso, la adquisición por este personal de la condición plena de personal de la Agencia Valenciana de Seguridad y Respuesta a las Emergencias, en los términos del artículo 15 y concordantes de la Ley 4/2017, de 3 de febrero, de la Generalitat, reguladora de la misma, sólo podrá llevarse a cabo mediante la superación de los procesos normativamente establecidos al efecto y con respeto a los principios constitucionales y legales de aplicación.  
  
Décima sexta. Consell Valencià de la Joventut  
Todas las referencias que hay en el texto de la Ley 15/2017, de 10 de noviembre, de la Generalitat, de políticas integrales de juventud, a Consell de la Joventut de la Comunitat Valenciana (CJCV) pasan a sustituirse por la denominación Consell Valencià de la Joventut (CVJ).  
  
Décima séptima   
Se modifica en el punto 3 de la disposición adicional novena de la Ley 7/2014, de 22 de diciembre, de medidas fiscales, de gestión administrativa y financiera, y de organización de la Generalitat, con la redacción siguiente:  
3. Sin perjuicio de lo anterior y con la finalidad de garantizar el buen funcionamiento de los servicios públicos, con carácter excepcional y de forma motivada, podrá proponerse la prolongación del servicio activo o la rehabilitación del personal funcionario que desempeñe o haya desempeñado funciones de investigación, defensa contra plagas y enfermedades y proyectos de inversión y gestión de fondos europeos que, por sus especiales características y circunstancias, así lo requieran. Dicha propuesta será formulada por el departamento donde preste sus servicios el citado personal, previa conformidad del interesado, y deberá ser sometida para su aprobación a la conselleria en materia de función pública.  
La propuesta para la prolongación del servicio activo o rehabilitación del personal funcionario deberá ser motivada, justificando la necesidad de que dicho personal continúe desempeñando sus funciones por razones científicas o técnicas, por formar parte de proyectos o dirigir procedimientos de especial complejidad y relevancia técnica, científica, económica o social que vayan a verse interrumpidos o comprometidos en el cumplimiento de los fines que con ello persigue la administración en el caso de que el personal afectado no desempeñe las funciones correspondientes.  
  
Décima octava. De la creación de las plazas de orientadores laborales para el empleo  
El Consell, durante el primer cuatrimestre de 2018, adoptará las medidas necesarias en el ámbito de la función pública, presupuestaria y administrativa para la creación de la escala para la orientación para el empleo.  
La previsión mínima para dicha escala habrá de ser de 120 plazas nivel A2.  
Con carácter excepcional, los actuales orientadores laborales adscritos al Servef (POLP 2008) serán incorporados a las plazas de nueva creación con carácter de personal interino de urgencia o fórmula asimilable.  
  
  
DISPOSICIONES TRANSITORIAS  
  
Primera. Régimen transitorio de la prestación farmacéutica en los centros sociosanitarios  
Hasta el momento en que entren en funcionamiento las estructuras para la prestación farmacéutica en los centros sociosanitarios establecidas en el artículo 48 bis de la Ley 6/1998, de 22 de junio de ordenación farmacéutica de la Comunitat Valenciana, los medicamentos necesarios para los y las pacientes de dichos centros y los de los centros de asistencia social que presten asistencia sanitaria específica incluidos en el Programa de atención farmacéutica en centros sociosanitarios públicos de la Conselleria de Igualdad y Políticas Inclusivas, se proveerán con arreglo a la normativa de prestación farmacéutica vigente en la Comunitat Valenciana, manteniéndose dicho programa hasta la integración del mismo en la conselleria competente en la prestación farmacéutica.  
  
Segunda. Vigencia de las zonas de gran afluencia turísticas declaradas a la entrada en vigor de esta ley  
El período de cuatro años previsto en el artículo 21.6 de la Ley 3/2011, de 23 de marzo, de la Generalitat, de comercio de la Comunitat Valenciana, empezará a contar desde el momento de la entrada en vigor de esta ley para las zonas afectadas por la disposición transitoria cuarta de la Ley 3/2011, mencionada.  
  
Tercera. Expedientes de la Ley 3/2011, de 23 de marzo, de la Generalitat, de Comercio de la Comunitat Valenciana, en tramitación  
Los expedientes en trámite correspondientes a solicitudes que hayan sido presentadas con antelación a la entrada en vigor del reglamento a que hacen referencia los artículos 21, 22 y 23 de la Ley 3/2011, de 23 de marzo, de la Generalitat, de Comercio de la Comunitat Valenciana, se resolverán de acuerdo con la normativa anterior.  
  
Cuarta. Régimen Transitorio del Institut Valencià de Conservació, Restauració i Investigació  
La entrada en funcionamiento del Institut Valencià de Conservació, Restauració i Investigació (IVCR+I) se producirá cuando entre en vigor su reglamento orgánico y funcional. Hasta ese momento, seguirá ejerciendo las funciones correspondientes la Subdirección General de Conservación y Restauración de CulturArts.  
  
Quinta. Expedientes sobre planificación en materia de movilidad iniciados con anterioridad a la entrada en vigor de esta ley  
Los expedientes sobre planificación en materia de movilidad iniciados con anterioridad a la entrada en vigor de la presente ley, seguirán su tramitación conforme a la normativa anterior.  
  
Sexta   
El devengo del impuesto sobre eliminación de residuos en vertederos e incineración, coincineración y valorización energética, referido a la realización del hecho imponible incineración, coincineración o valorización energética, se producirá a partir del 1 de julio de 2018.  
  
Séptima. Reglamento de funcionamiento de la Entidad Valenciana de Vivienda y Suelo  
El reglamento de funcionamiento de la Entidad Valenciana de Vivienda y Suelo a que hace referencia el artículo 52 de la presente ley deberá aprobarse dentro de los seis meses siguientes a su entrada en vigor.  
  
  
DISPOSICIÓN DEROGATORIA  
  
Única. Normativa que se deroga  
Quedan derogadas todas las disposiciones de igual o inferior rango que se opongan a la presente ley y, en particular, las siguientes:  
- La disposición adicional primera de la Ley 7/2001, de 26 de noviembre, reguladora de la mediación familiar en el ámbito de la Comunitat Valenciana.  
- La disposición adicional segunda de la Ley 5/2013, de 23 de diciembre, de medidas fiscales, de gestión administrativa y financiera y de organización de la Generalitat.  
- Los artículos 21 bis, 21 ter, 22 bis y 23 bis de la Ley 3/2011, de 23 de marzo, de la Generalitat, de comercio de la Comunitat Valenciana.  
- Los artículos 2 ter, apartado Cinco, 10 bis, 10 ter, 10 quarter, 11 y 16, apartado tercero, de la Ley 9/1997, de 9 de diciembre, de creación del Instituto Cartográfico Valenciano.  
- Los artículos 5.1, 8 y 9 del Decreto 186/2000, de 22 de diciembre, del gobierno valenciano, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional del Instituto Cartográfico Valenciano  
- La Orden de 15 de noviembre de 2006, del conseller de Justicia, Interior y Administraciones Públicas por la que se aprueba la Carta de servicios del Instituto Cartográfico Valenciano.  
- La Orden de 13 de mayo de 2002, del conseller de Justicia y Administraciones Públicas, por la que se regulan los precios públicos por la venta de documentación técnica de cartografía.  
- La Resolución de 10 de noviembre de 2009, del director del Instituto Cartográfico Valenciano, por la que se regula el procedimiento de las quejas y de las sugerencias en el ámbito del ICV.  
- Artículo 155 de la Ley 10/2012, de 21 de diciembre, de medidas fiscales, de gestión administrativa y financiera, y de organización de la Generalitat.  
  
  
DISPOSICIONES FINALES  
  
Primera. Habilitación al Consell para la aprobación del texto refundido de la Ley 3/2011, de 23 de marzo, de la Generalitat, de comercio de la Comunitat Valenciana  
Se faculta al Consell para que en el plazo de un año a contar desde la entrada en vigor de esta ley redacte y apruebe un decreto legislativo con un texto refundido único en el que se regularicen, aclaren y armonicen las normas con rango legal vigentes en el ámbito autonómico valenciano en materia de comercio.  
  
Segunda. Habilitaciones para el desarrollo de lo dispuesto en los artículos 48 y 49 en relación con el Institut Valencià de Finances (IVF)  
En el plazo de tres meses a contar desde la publicación de esta ley, se aprobarán las modificaciones que resulten oportunas en los reglamentos orgánicos y funcionales y en las relaciones de puestos de trabajo de la Conselleria de Hacienda y Modelo Económico y del Institut Valencià de Finances (IVF) para adecuarlas a lo establecido en los artículos 48 y 49 de esta ley, asignando las competencias y funciones que dejan de estar atribuidas al Institut Valencià de Finances (IVF) a los órganos que, dentro de la estructura organizativa de la Conselleria de Hacienda y Modelo Económico, se considere más conveniente y procurando las adscripciones de los puestos de trabajo que resulten necesarias.  
Inmediatamente después de la entrada en vigor de la nueva regulación del Institut Valencià de Finances (IVF) prevista en los artículos 48 y 49 de esta ley, la conselleria con competencias en materia de tecnologías de información y de las comunicaciones delegará, con carácter temporal, las competencias y funciones previstas en el artículo 48.1.b (certificación y firma electrónica) a favor del Institut Valencià de Finances (IVF), quien venía ejerciéndolas hasta entonces. Dicha delegación estará vigente hasta que la conselleria con competencias en materia de tecnologías de información y de las comunicaciones pueda asumir directa o indirectamente el ejercicio de dichas competencias y funciones.  
  
Tercera. Habilitación para desarrollo reglamentario  
Se autoriza al Consell para dictar cuantas disposiciones sean necesarias para el desarrollo de lo previsto en esta ley.  
  
Cuarta. Entrada en vigor  
La presente ley entrará en vigor el día 1 de enero de 2018.  
  
No obstante lo dispuesto en el párrafo anterior, la entrada en vigor de lo dispuesto en los artículos 48 y 49 sobre la nueva regulación del Institut Valencià de Finances (IVF) se producirá cuando entre en vigor el reglamento orgánico y funcional de la conselleria con competencias en materia de hacienda y modelo Económico, así como el reglamento de organización y funcionamiento del Institut Valencià de Finances (IVF), que se aprueben para adaptarlo a esta nueva regulación.  
  
Por tanto, ordeno que todos los ciudadanos y todas las ciudadanas, tribunales, autoridades y poderes públicos a los que corresponda, observen y hagan cumplir esta ley.  
  
València, 28 de diciembre de 2017  
  
El president de la Generalitat  
Ximo Puig i Ferrer



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI