Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9698, del 05-10-2023 (2023/10056)

RESOLUCIÓ de 3 de setembre de 2023, del director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual es formula informe d'impacte ambiental del projecte d'ampliació de llicència ambiental d'explotació de recursos miners de la secció D (torbes). Concessió minera San Enrique número 1989, al terme municipal de Cabanes. Expedient: (2013808) 063/2021/AIA.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9698

Data del DOGV
:   05-10-2023

Secció del DOGV
:   II. AUTORITATS I PERSONAL - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/10056

CVE


Data del document
:   03-09-2023

Organisme emissor


Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 3 de setembre de 2023, del director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual es formula informe d'impacte ambiental del projecte d'ampliació de llicència ambiental d'explotació de recursos miners de la secció D (torbes). Concessió minera San Enrique número 1989, al terme municipal de Cabanes. Expedient: (2013808) 063/2021/AIA. [2023/10056]  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (2013808) 063/2021/AIA.  
Títol: Ampliació de llicència ambiental d'explotació de recursos miners de la secció D (torbes). Concessió minera San Enrique núm. 1.989.  
Promotor: Herederos de Enrique Climent Mingol, CB (INFERTOSA).  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Cabanes.  
Ref. òrgan substantiu: 620/19.  
Localització: terme municipal Cabanes (Castelló) núm. 32 - 022. TM.  
1. Objecte i descripció del projecte  
a) Objecte del projecte.  
El projecte té com a objecte l'obtenció de la llicència ambiental per a l'obertura de nova zona d'explotació restauració per a l'extracció de recursos minerals secció D (torbes) dins dels límits de la concessió minera San Enrique núm. 1.989 i les seues demesies.  
  
b) Descripció del projecte.  
Es realitza la descripció del projecte d'acord amb la documentació més recent aportada.  
La concessió minera San Enrique núm. 1.989 comprén 309 ha dels termes municipals de Cabanes i Torreblanca, si bé la zona de treball proposada afecta exclusivament la parcel·la 498 del polígon 7 del TM de Cabanes.  
La superfície d'explotació es troba a una distància aproximada de 14 km del nucli urbà de Cabanes i a 3.700 m de nucli urbà Torrenostra. L'accés a l'explotació es realitza des de la carretera local CV-1430.  
  
L'emplaçament es troba qualificat com a sòl no urbanitzable zona humida protegida (SNUZHP) compatible amb l'activitat segons el planejament vigent. S'ubica íntegrament dins de l'àrea de protecció ecològica del Parc Natural del Prat de Cabanes-Torreblanca, declarat paratge natural en virtut del Decret 188/1988, de 12 de desembre, del Consell, i es troba inclòs en la llista d'aiguamolls d'importància internacional (conveni Ramsar). Sobre aquest, resulta aplicable el Decret 4/2003, de 21 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals i rector d'ús i gestió del Parc Natural del Prat de Cabanes-Torreblanca, segons el qual l'activitat proposada és compatible amb els usos permesos.  
  
El projecte proposava inicialment tres perímetres d'actuació situats al sud i al nord de l'actual zona d'explotació; pels condicionants derivats dels informes del Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits i de la Direcció del Parc Natural, les zones d'explotació proposades en projecte es redueixen per a complir els criteris, i els perímetres i àrees que en resulten són els següents:  
- Zona A (24,3 ha), situada al sud de l'explotació actual, amb terrenys corresponents a les demesies de la concessió San Enrique i a la concessió.  
  
 COORDENADES UTM  
ETRS89 FUS 30  
 X I  
A1 770.523,29 4.452.262,99  
A2 770.449,09 4.452.152,26  
A3 770.497,90 4.451.582,74  
A4 770.795,99 4.451.593,42  
A5 770.968,67 4.452.062,80  
  
  
- Zona B (1,63 ha), situada en el centre corresponent amb terrenys de la concessió.  
  
 COORDENADES UTM  
ETRS89 FUS 30  
 X I  
B1 770.841,04 4.452.913,58  
B2 770.692,95 4.452.618,00  
B3 770.806,47 4.452.754,85  
B4 770.869,01 4.452.794,15  
B5 770.944,85 4.452.858,63  
  
  
- Zona C (0,95 ha), zona situada més al nord sobre terrenys també de la concessió.  
  
 COORDENADES UTM  
ETRS89 FUS 30  
 X I  
C1 771.609,91 4.453.357,77  
C2 771.566,99 4.453.341,08  
C3 771.838,78 4.453.159,40  
C4 771.852,20 4.453.181,50  
  
  
S'observa un error matemàtic en el càlcul del volum de torba aprofitable d'acord amb els perímetres corregits en la documentació presentada, que haurà de ser corregit.  
Pel que fa al procés d'explotació, se seguirà la mateixa metodologia portada fins al moment en les parcel·les contigües, i que acompleix les llicències ambientals atorgades, els criteris d'explotació recollits en el Decret 4/2003 i els acords establits amb l'òrgan de gestió del Parc Natural.  
El jaciment s'explota a cel obert utilitzant únicament mitjans mecànics per a l'extracció. El procediment s'inicia amb la preparació de plataforma de treball segura, mitjançant la col·locació de planxes metàl·liques, que des del camí d'accés arriben fins a la zona a explotar, disposades aproximadament al llarg de 200 m lineals, amb una amplària de 5 m. Una vegada la maquinària ha accedit a la plataforma de treball, es procedeix en primer lloc a la retirada de la coberta vegetal, que és utilitzada, sense apilaments intermedis, en la restauració dels talussos creats en la zona anterior. Posteriorment, s'inicia el procés d'explotació mitjançant cullera bivalva, en un radi d'uns 10 m aproximadament al voltant de les planxes. Una vegada esgotat el carrer, es recullen les planxes i s'extrau la torba que n'hi ha davall, actuant-se en total sobre uns 2.000 m² que amb una potència mitjana de 4 m impliquen uns 8.000 m³ extrets. La càrrega del material pot realitzar-se de dues formes segons la competència del substrat sobre el qual es treballa:  
  
- Quan el substrat pot suportar el pes d'un camió, tant la retroexcavadora com el camió se situen sobre les planxes metàl·liques i depositen el material directament sobre el camió, que marxa arrere sobre les planxes metàl·liques arriba fins al camí.  
- Quan el substrat de torba no és competent, es col·loquen dues files de planxes metàl·liques per a augmentar l'estabilitat de la màquina excavadora i, en aquest cas, es treballa amb un sistema de cintes transportadores i tremuja per a portar el material des de la zona d'explotació a la zona de càrrega directa sobre camió, situat en una zona segura. Las cintes transportadores són de 25 m de llarg i una amplària d'1 metre de banda, i es recolzen sobre les planxes. La tremuja té una longitud de 9 m de llarg i descarrega sobre la primera de les cintes transportadores. Totes les cintes transportadores poden arribar a una distància de 150 m lineals.  
  
Periòdicament, la retroexcavadora anirà deixant illots sense explotar amb el seu recobriment vegetal sense afectar, amb superfícies mínimes de 50 m².  
Es preveu un únic banc d'explotació restauració, l'explotació en una o diverses capes es valorarà en funció de si el material es disposa en estrats ben definits. L'alçària del banc variarà segons l'abast de la màquina, i presentarà una mitjana de 3-4 m, amb angles d'explotació de 30° i de restauració de 45°.  
Les tasques es repeteixen homogèniament en àrees més o menys rectangulars, on s'excaven els carrers fins a esgotar el mineral.  
Els camions carregats transporten la torba fins a les eres d'assecatge situades en les proximitats de l'explotació, pertanyents a l'establiment de benefici que l'empresa utilitza habitualment, situat fora de l'àrea d'amortiment d'impacte del parc natural, i que no s'inclou en el projecte avaluat. En aquest, hi ha tots els serveis d'oficines, vestuaris i lavabos, per la qual cosa no és necessària la disposició de noves instal·lacions en la zona extractiva.  
Es realitzarà el tancament perimetral dels límits de l'àrea extractiva amb tancament metàl·lic de 2 m d'alçària i portes d'accés, a fi de restringir l'accés no autoritzat a les zones de treball.  
El procés de restauració dut a terme permet establir llacunes costaneres que augmenten la diversitat d'hàbitats del parc natural i, per tant, la seua biodiversitat.  
2. Tramitació administrativa  
a) Antecedents i contingut de l'expedient.  
- La concessió minera San Enrique i les seues demesies va ser atorgada l'any 1964. I va ser consolidada, segons s'indica en projecte, mitjançant la Resolució del Ministeri d'Indústria de 6 de maig de 1983, per un període de 30 anys, prorrogables fins a un màxim de 90 anys.  
- El promotor disposa de llicència ambiental i declaració d'impacte ambiental favorable, emesa per la Direcció General del Medi Natural i d'Avaluació Ambiental en data 22 de febrer de 2016, per a l'explotació dels terrenys limítrofs.  
- Amb data de 22 d'abril de 2021, l'Ajuntament de Cabanes registra una sol·licitud d'inici del procediment d'avaluació ambiental relativa a la petició d'Herederos de Enrique Climent Mingol, CB, per a l'ampliació de llicència ambiental i explotació de recursos minerals de la secció D (torbes) en la concessió minera San Enrique núm. 1.989. Per a la qual cosa s'aporta, en primera instància, projecte i documentació tècnica, estudi d'impacte ambiental, resultat de l'exposició pública i al·legacions.  
- Amb data de registre 2 de desembre de 2021, l'Ajuntament de Cabanes remet un informe del Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits, emés per l'òrgan competent en la conservació del Parc Natural del Prat de Cabanes-Torreblanca.  
- Amb data 30 de desembre de 2021, es fa un requeriment per a l'esmena de l'expedient i la documentació ambiental presentada.  
  
- Amb data 16 de novembre de 2022, l'Ajuntament remet documentació bàsica esmenada, incloent-hi l'estudi d'afeccions a la Xarxa Natura 2000 i un nou edicte d'informació pública.  
- Amb data 2 de gener de 2023, l'Ajuntament remet el resultat de la nova informació pública.  
- Amb data de 12 de maig de 2023, la Subdirecció General de Medi Natural remet informes del Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits (Parc Natural del Prat de Cabanes-Torreblanca) i del Servei de Vida Silvestre i Xarxa Natura 2000.  
b) Informació pública i al·legacions.  
- l'Ajuntament de Cabanes va sotmetre en primera instància l'expedient a informació pública i consultes al tauler d'edictes i la seu electrònica del consistori per un període de 20 dies al setembre de 2020, i va ser presentada una única al·legació pel Sr. Francisco Javier M.B.  
  
L'al·legant insta a valorar l'impacte ambiental que suposa l'extracció de torba als cultius de les parcel·les pròximes, per la pèrdua de nutrients, el possible assentament estructural dels terrenys i la salinització de les aigües per la intrusió marina. Sol·licita col·laboració i coordinació entre els ajuntaments de Cabanes i Torreblanca per a valorar el possible impacte ambiental, atés que aquest últim no ha atorgat llicència per possibles afeccions mediambientals. S'indica l'afecció que els camions de transport ocasionen als camins públics i que l'activitat no beneficia els veïns.  
- L'Ajuntament de Cabanes va sotmetre l'expedient amb la nova documentació a una nova informació pública i consultes al tauler d'edictes i la seu electrònica del consistori el 31 d'octubre de 2022 i en el Butlletí Oficial de la Província núm. 135, de data 10 de novembre de 2022, durant un termini de 30 dies. Durant el procediment, no hi han presentat al·legacions o reclamacions.  
c) Consultes a administracions i informes rebuts.  
En l'expedient s'han considerat els informes i les autoritzacions següents que formen part de l'expedient remés per l'Ajuntament de Cabanes.  
- Informe acreditatiu de la compatibilitat urbanística de l'actuació (annex a projecte), emés per l'Ajuntament de Cabanes en data 30 de gener de 2018.  
- Informe del Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits i de la Direcció del Parc Natural del Prat de Cabanes-Torreblanca de data 19 de novembre de 2021, en el qual s'indica:  
«El promotor de l'activitat d'extracció ja la realitza en una parcel·la contigua, per a la qual disposa de la preceptiva llicència ambiental i declaració d'impacte ambiental favorable, emesa per la Direcció General del Medi Natural i d'Avaluació Ambiental en data 22 de febrer de 2016, que compleix fins a hui els requisits esmentats anteriorment.  
  
Per a la nova superfície sol·licitada que es pretén extraure, s'indica la utilització de la mateixa metodologia emprada en anys anteriors, que consisteix en la utilització de maquinària per a l'eliminació de la coberta vegetal, que posteriorment serà utilitzada per a omplir i estendre talussos; l'extracció de la torba mitjançant l'ús d'una retroexcavadora, que depositarà els materials extrets directament sobre un camió que els traslladarà a les eres d'assecatge, per a posteriorment portar-lo a la planta de tractament que l'empresa posseeix als voltants.  
En relació amb la protecció de les formacions vegetals silvestres i de la protecció de l'hàbitat prioritari Cladium mariscus, se n'ha realitzat una cartografia per a evitar la seua eliminació, i han quedat com a illes en l'explotació.  
En la zona per a la qual s'ha sol·licitat l'extracció de torba, hi ha una població d'Odontites kaliformis, espècie endèmica de la Comunitat Valenciana i que compta amb dues poblacions a la província de Castelló i una a la de València. L'espècie està catalogada com en perill d'extinció en el Catàleg valencià d'espècies de flora amenaçada i es realitza el seguiment periòdic d'aquesta població des de l'any 2008, estant prevista la declaració de microreserva en la zona representada gràficament en el mapa adjunt núm. 2.  
Actualment, es realitzen els tràmits oportuns per a la declaració de la microreserva, amb la qual cosa aquesta zona comptarà amb una altra figura de protecció que assegure la pervivència de l'espècie. En el mapa adjunt núm. 2 s'indica la superfície prevista per a la microreserva de flora.  
Pel que fa a la conservació de la fauna, tenint en compte que les actuacions sobre la coberta vegetal podrien afectar les condicions per a la reproducció, criança o permanència de les diferents espècies d'aus i, més concretament, de l'arpella Circus aeruginosus, que disposa d'un Pla de recuperació a la Comunitat Valenciana, en ser una espècie catalogada com en perill d'extinció en el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades, s'ha recopilat la informació disponible sobre aquest tema.  
  
Per a la zona en què s'ha sol·licitat l'extracció de torba, s'ha elaborat un mapa on es mostren les ubicacions dels nius que al llarg d'aquests últims anys (des de 2017 a 2021), ha realitzat amb èxit reproductor aquesta espècie. La vegetació d'aquestes zones està constituïda majoritàriament per Cladium mariscus, Phragmites australis i diferents espècies de joncs, amb una cobertura molt densa que afavoreix i protegeix la viabilitat dels nius d'espècies depredadores. Per la qual cosa, en aquesta zona que es representa gràficament en el mapa adjunt núm. 3, és necessari mantindre aquesta vegetació per a evitar l'alteració/destrucció de l'hàbitat que aquesta espècie necessita per a completar el seu cicle vital.  
En el mapa adjunt núm. 3, es mostren les ubicacions dels nius als quals s'ha fet el seguiment en els últims anys, des de 2017 fins a 2021. També s'ha representat gràficament la zona que considerem que cal preservar per a no molestar aquesta espècie protegida.  
Tenint en compte les consideracions realitzades, si solapem les superfícies que considerem que cal preservar, ens quedaria la superfície on es podria autoritzar l'extracció de torba, que en el mapa adjunt núm. 4 es mostra en verd. Per tant, és autoritzable l'extracció de torba en el sector sud i en la franja situada més al nord, que limita amb les parcel·les per a les quals també s'ha sol·licitat l'extracció de torba, al terme municipal de Torreblanca, objecte d'un altre expedient.  
  
Segons l'anteriorment exposat, el projecte presentat per la mercantil Herederos de Enrique Climent Mingol, CB, per a l'extracció de recursos minerals de la secció D (torbes) en la concessió minera San Enrique núm. 1989, en la zona indicada en el mapa que s'adjunta en l'annex I, i tenint en compte la normativa del parc natural, podem concloure que és una activitat compatible, sempre que es complisquen els condicionants següents:  
- L'extracció es limitarà a les zones que es mostren en el mapa adjunt núm. 4.  
- En la superfície susceptible d'extracció, es tindran en compte les zones cartografiades en l'estudi presentat per l'empresa, que es corresponen amb l'hàbitat prioritari 7210\* Torberes calcàries de Cladium mariscus, evitant-ne l'extracció i deixant-hi les corresponents illes.  
  
- Haurà de disposar de concessió minera per a l'extracció de torbes en les zones corresponents a les demesies de la concessió minera San Enrique núm. 1989 en les quals pretén realitzar l'activitat. Més concretament, les incloses en el sector situat al sud.  
- Compliment de tots els requisits que, pel que fa a l'explotació de la torba, es preveuen en el Decret 4/2003, de 21 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals i rector d'ús i gestió del Parc Natural Prat de Cabanes-Torreblanca, és a dir:  
a) Queda prohibida l'explotació de torbes a una distància inferior a 200 m del límit del domini públic maritimoterrestre.  
b) Queda limitada l'explotació total anual a una hectàrea/any per màquina utilitzada per a l'extracció de torba, amb un màxim de dues màquines treballant durant el mateix període de temps.  
c) S'haurà de deixar una àmplia zona sense explotar que circumde les basses resultants de l'extracció, la qual no serà inferior a 20 m, en aquells sectors que limiten amb camins transitats o terrenys cultivats.  
  
d) L'explotació d'una concessió, en aquelles zones que mantenen una bona representació de la vegetació característica de l'espai natural d'acord amb el criteri de la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi, haurà de preservar un sector verge d'extensió no inferior al 30 % de la concessió a explotar, i s'hauran d'especificar aquestes zones en una planimetria adequada, que serà supervisada per l'esmentada direcció general.  
e) Les basses resultants de l'explotació minera hauran de complir els requisits següents:  
- Extensió mínima de 2 ha.  
- Perímetre irregular que afavorisca una important extensió de riba.  
  
- Talussos de pendents suaus.  
- Creació d'illes amb superfícies mínimes de 54 m².  
  
f) Finalitzada l'activitat extractiva en una zona, s'haurà de retirar tot tipus de restes relacionades amb l'activitat i alienes a l'ecosistema natural, tant materials com infraestructura utilitzada.  
- Durant l'explotació de la torba, en relació amb el comportament hidràulic de la zona, s'haurà d'assegurar en tot moment la connectivitat dels canals.  
- El pla de restauració serà conforme amb el pla d'explotació, en el qual s'indique el disseny final que s'ha previst una vegada finalitzada l'explotació del recurs.  
- Anualment, se signarà un protocol entre l'empresa i el servei competent en matèria d'espais naturals protegits que determinarà les zones concretes a explotar i els períodes i les condicions de l'explotació».  
  
- Informe del Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits i de la Direcció del Parc Natural del Prat de Cabanes-Torreblanca de 12 de gener de 2022 en el qual s'indica:  
«Amb la finalitat de delimitar més exactament les zones susceptibles d'explotació, referenciades en el mapa inclòs en l'informe del passat 19 de novembre de 2011, en relació amb la sol·licitud de llicència urbanística per a l'explotació de recursos minerals secció D (torbes) en la concessió minera San Enrique 1989, de la qual és titular Herederos de Enrique Climent Mingol, CB, s'ha efectuat visita de comprovació respecte a l'existència de l'hàbitat prioritari 7210\* Torberes calcàries de Cladium mariscus, en determinades zones que no apareixien referenciades en l'informe presentat per l'empresa.  
En el mapa adjunt s'indiquen les coordenades UTM (ETRS 89, fus 31), que coincideixen amb els punts que limiten les zones susceptibles d'explotació. Així tenim que en la zona sud es delimita una superfície total de 24,3 ha, en la zona nord una franja pegada a la séquia amb una superfície de 0,95 ha i una tercera zona de contorn irregular en la zona centre amb una superfície total de 2,35 ha (de les quals ja s'havien extret sense autorització 0,65 ha).  
Aquesta modificació no afecta la resta de condicionants establits en l'informe del passat 19 de novembre de 2021, únicament se substitueix el mapa núm. 4 de l'indicat informe pel que s'adjunta en l'annex, en el qual s'han indicat les coordenades UTM (ETRS 89, fus 31) dels límits de l'explotació que es consideren compatibles amb els valors ambientals del Parc Natural».  
- Informe del Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits i de la Direcció del Parc Natural del Prat de Cabanes-Torreblanca de 14 de març de 2023, en el qual es reitera la compatibilitat de l'activitat amb els condicionants exposats en els informes previs del servei i es puntualitza respecte de la superfície delimitada en els anteriors informes:  
  
«Amb posterioritat als informes de data 18 de novembre de 2012 i 2 de gener de 2022, la mercantil Herederos de Enrique Climent, SL, va ser requerida per a presentar documentació complementària. Revisada la documentació remesa, es comprova que en el projecte presentat s'han respectat les delimitacions establides en els indicats informes.  
  
La superfície total afectada per l'explotació és de 27,60 ha, de les quals caldria preservar-ne almenys un 30 %, que hauria de ser coincident amb la superfície ocupada per l'hàbitat prioritari 7210\* Torberes calcàries de Cladium mariscus, amb la qual cosa la superfície màxima a explotar seria de 19,32 ha.  
Amb aquests sistemes d'explotació, que ja s'utilitzen utilitzant actualment en parcel·les contigües, s'ha pogut comprovar que l'activitat no provoca afeccions greus al medi ambient, ja que respecta les ubicacions de flora i fauna protegida, així com l'hàbitat prioritari 7210\* Torberes calcàries de Cladium mariscus, i creen un ecosistema atractiu per a determinades espècies d'aus que troben en aquestes aigües profundes un lloc idoni per al seu desenvolupament».  
- Informe del Servei de Vida Silvestre i Xarxa Natura 2000, de data 9 de maig de 2023, en el qual es conclou:  
«El projecte d'ampliació de llicència ambiental en la concessió minera San Enrique als termes municipals de Cabanes i Torreblanca (Castelló):  
- No afecta flora protegida, ni microreserves de flora ni reserves de fauna.  
- Quant a la fauna protegida (fartet, tortuga d'estany i arpella), les cites existents en els últims cinc anys queden fora de la futura zona d'actuació.  
- Respecte dels hàbitats prioritaris, es troba el 7210\* Torberes calcàries de Cladium mariscus. En conseqüència, es tindran en compte les zones cartografiades d'aquest hàbitat prioritari en l'estudi d'impacte ambiental presentat per l'empresa i s'evitarà l'extracció de torba en aqueixa zona».  
- Informe del Servei Provincial de Costes de Castelló de data 1 de desembre de 2022, en el qual es conclou respecte al projecte:  
«El domini públic maritimoterrestre del tram litoral on es localitzen les actuacions de la costa de Cabanes va ser partionat mitjançant l'Ordre ministerial de 20 de maig de 1977. Cal assenyalar que, únicament als efectes d'establir línies probables de partió del domini públic maritimoterrestre, ribera de mar i servituds de trànsit i protecció, s'estableixen les delimitacions establides en el projecte de partió, datat al juny de 2011 (DES01/09/12/0002). Tenint en compte ambdues delimitacions, l'àmbit de l'actuació no ocuparia béns de domini públic maritimoterrestre ni de servitud de trànsit i de protecció».  
  
3. Consideracions ambientals  
El Parc Natural del Prat de Cabanes-Torreblanca és la zona humida més important de la província de Castelló. Es tracta d'un prat pantanós separat de la mar per una restinga de graves, exemple singular d'aiguamoll en avançat estat de rebliment natural. Les seues especials característiques paisatgístiques, geològiques i ecològiques li confereixen un gran valor en el context del patrimoni natural valencià. El parc natural figura en la llista de llocs d'interés comunitari (LIC) de la Comunitat Valenciana, aprovada per l'Acord de 10 de juliol de 2001, del Consell de la Generalitat, en virtut de la Directiva 92/43CEE, del Consell, de 21 de maig, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la flora i fauna silvestres.  
El Prat està inclòs en el Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana, aprovat per l'Acord de 10 de setembre de 2002, del Consell de la Generalitat, i en la llista d'aiguamolls d'importància internacional, establida en virtut de la convenció sobre els aiguamolls (Ramsar, 1971).  
  
L'espai també està declarat zona d'especial protecció per a les aus (ZEPA), d'acord amb la Directiva 79/409/CEE, relativa a la conservació de les aus silvestres.  
Sobre aquest, resulta aplicable el Decret 4/2003, de 21 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals i rector d'ús i gestió del Parc Natural del Prat de Cabanes-Torreblanca.  
La zona a ocupar es troba enquadrada en sòl forestal segons el Pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana.  
En l'exposició de motius del Decret 188/1988, de 12 de desembre, del Consell de la Generalitat Valenciana, de declaració del paratge natural de la Comunitat Valenciana del Prat de Cabanes-Torreblanca s'exposa el següent: d'altra banda, les tolles generades per l'extracció de torba han contribuït a diversificar notablement l'ecosistema (…) L'esmentat règim preveurà l'ordenació de les activitats que es desenvolupen en l'àrea (pasturatge, extracció de torba, agricultura, etc.) amb l'objectiu de fer-les compatibles amb la conservació dels valors ecològics de l'espai. Igualment, s'indica que: es permetrà el manteniment, en els àmbits i les característiques que determine el pla rector d'ús i gestió, de les activitats relacionades amb l'extracció de torba.  
  
El Decret 4/2003, pel qual s'aprova el PORN-PRUG del Parc Natural del Prat de Cabanes-Torreblanca estableix la compatibilitat de les concessions mineres degudament autoritzades en el moment d'entrada en vigor, sotmeses al condicionat exposat en aquest. En el mateix decret, es fa referència al fet que l'activitat minera centrada en l'extracció de torba es practica de manera ordenada i compatible amb la conservació del patrimoni natural i contribueix a la diversificació de l'ecosistema i l'augment de la biodiversitat.  
  
La selecció de la zona d'explotació plantejada en projecte es justifica sobre la base de criteris geològics, presència suficient del recurs; criteris extractius, la concessió està activa des de 1964 i compleix els requisits de l'article 15.1 del Decret 4/2003; criteris ambientals, compatibilitat amb la conservació i normativa del parc natural i la no afecció a espècies protegides de flora i fauna.  
Hi ha dins dels límits del parc quatre tipus d'hàbitats prioritaris:  
  
1150 Llacunes costaneres.  
2250 Dunes litorals amb Juniperus spp.  
3170 Estancs temporals mediterranis.  
7210 Torberes calcàries de Cladium mariscus.  
L'explotació projectada no afecta les dunes litorals ja que es respecta la franja de 200 m a la línia de costa. Les àrees on es troba l'espècie Cladium mariscus amb una cobertura del 20 % no s'exploten, aquestes apareixen representades gràficament com a resultat dels estudis botànics presentats pel promotor. Respecte de les llacunes costaneres i els estanys temporals, aquests són conseqüència directa de l'extracció de torba generats per la mateixa activitat.  
Les mesures per a la disminució de l'impacte se centren en les labors d'explotació i restauració ambiental de les parcel·les, tal com es realitzen fins a l'actualitat, ja que s'utilitzen espècies autòctones existents en l'àrea, amb la finalitat de no provocar fenòmens de competència entre aquestes, ni varietats de textura o tonalitat en la qualitat paisatgística de l'àrea. Hi ha espècies catalogades com a espècies d'interés comunitari com és el cas dels hàbitats prioritaris Torberes calcàries de Cladium mariscus i les espècies Odontites kaliformis, Thalictrum maritimum i Caricion davallinae. En els estudis botànics presentats s'identifica la presència de l'hàbitat 1410 Pastures salines mediterrànies. El perímetre proposat respecta en tot moment aquestes àrees protegides i hàbitats, que no resulten alterats per l'activitat extractiva.  
  
Igualment, en el perímetre proposat s'exclouen les àrees que poden albergar espècies d'especial interés faunístic o catalogades com ara l'arpella (Circus aeruginosus) i l'esparver cendrós (Circus pygargus).  
  
Les illes que es deixaran sense afectar es constituiran en descansadors i possibles zones de nidificació.  
La metodologia d'explotació proposada respon als criteris i les limitacions exposades en el Decret 4/2003. En relació amb aquest aspecte, les zones B i C proposades en els informes presenten una superfície menor de 2 ha i en el cas de la zona C no presenta connectivitat amb altres masses d'aigua generades prèviament.  
L'extensió de terreny proposada garanteix que l'activitat puga dur-se a terme amb garanties d'aconseguir la restauració esperada, duent a terme una explotació del mineral de manera racional i rendible i integrada dins dels criteris de conservació del parc natural.  
La restauració ambiental se simultanieja amb l'explotació mitjançant el mètode de mineria de transferència, que afavoreix una ràpida recuperació del mitjà afectat, sense que arriben a produir-se processos erosius o d'estabilitat en els talussos formats sota la làmina d'aigua resultant, aquests presentaran una alçària màxima de 4 m.  
Las zones d'apilament previstes són les mateixes que ha utilitzat l'empresa en els últims anys, per la qual cosa no es causarà impacte addicional. Els accessos són els mateixos utilitzats fins al moment, els quals se situen sobre zones sense valors naturals de rellevància.  
No s'executen noves vies d'accés, i la promotora actua en el reforç dels vials que serveixen de recorregut entre la zona d'explotació fins a la planta de benefici miner.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'identifiquen les afeccions ambientals que l'activitat comporta i les mesures correctores que s'implementaran.  
L'augment del trànsit en zona provoca un augment de la contaminació acústica i qualitat atmosfèrica. Respecte d'això, es realitzaran regs periòdics sobre els camins i les zones d'apilament, i el manteniment de maquinària es realitzaran en tallers autoritzats. Es limitarà la velocitat de circulació. S'utilitzarà maquinària amb silenciadors quan el seu nivell sonor excedisca de 80 dBA. S'utilitzaran aquelles rutes més allunyades de les zones habitades i els treballs es limitaran a la franja horària diürna. L'estudi acústic presentat pel promotor conclou que l'activitat compleix la reglamentació vigent.  
La qualitat de les aigües i els sòls no resulta afectada més enllà de possibles abocaments accidentals; com a mesures preventives, es realitzarà manteniment preventiu de la maquinària, els materials combustibles s'emmagatzemaran fora de la zona d'explotació, les operacions de neteja i manteniment de maquinària es realitzarà en centres autoritzats.  
Els residus perillosos s'entregaran a un gestor autoritzat, el seu apilament temporal es realitzarà en zones adequades per a això.  
En relació amb les al·legacions presentades durant el període d'informació pública: referent a l'augment de la salinitat de l'aqüífer per possible intrusió marina derivada de l'extracció de la capa torba; tal com s'exposava en la DIA de 18 d'abril de 2016, en la qual es valorava la situació a partir dels informes de tècnics aportats pel promotor, documentació tècnica consultada i informes de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, l'existència d'una làmina lliure d'aigua en el Prat es deu a la intersecció de la superfície topogràfica i la cota piezomètrica de l'aqüífer Orpesa-Torreblanca (DT sub 080.110), no es tracta d'una zona inundable ni en rigor d'una zona inundada sinó d'una zona humida en sentit estricte. Els materials presents en el terreny, inclosa la torba, atesa la seua permeabilitat, permeten la circulació de fluxos d'aigua, i no se li pot atribuir la condició de barrera enfront de la intrusió marina. Es conclou que no hi ha evidència que les activitats extractives incidisquen en els nivells de salinitat de l'aqüífer, la qual respon majorment als processos d'explotació i recàrrega de l'aqüífer i als processos d'evapotranspiració; al seu torn, s'indica que des de 2001 la intrusió marina en la zona està en reculada.  
  
Respecte al diferent criteri seguit pels ajuntaments de Cabanes i Torreblanca respecte d'explotacions similars desenvolupades en el parc natural, l'obtenció de les preceptives llicències ambientals únicament respon al compliment del condicionat que per a aquest tipus d'explotacions s'exposa en el Decret 4/2003, de 21 de gener, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals i rector d'ús i gestió del Parc Natural del Prat de Cabanes-Torreblanca, i al resultat de l'avaluació ambiental dels projectes presentats.  
  
Des del punt de vista social, l'activitat genera al voltant de 35-50 llocs de treball directes i contribueix al teixit econòmic i social de la zona de manera indirecta.  
a) Pla de vigilància ambiental.  
Durant la posada en marxa de l'activitat, s'assignarà un responsable mediambiental que s'encarregarà de registrar les incidències sorgides.  
  
El Pla de vigilància ambiental d'EsIA disposa les pautes establides a seguir, efectuant els controls, els mesuraments i l'anàlisi dels paràmetres que permetran conéixer l'impacte que està suportant l'àmbit de l'actuació i el seu entorn, amb la seua periodicitat corresponent. El pla abastarà la vida de l'explotació més un període de dos anys amb posterioritat a la seua clausura.  
Totes les actuacions i/o mesuraments que es realitzen en l'aplicació del pla de vigilància tindran constància escrita en informes ordinaris i especials, i es presentaran en forma d'informe anual, de manera que permeta comprovar la correcta execució i respecte dels treballs a les condicions establides en la normativa vigent que li siga aplicable. Aquesta documentació recollirà totes les dades des de l'inici de l'activitat i estarà a la disposició dels òrgans d'inspecció i vigilància.  
  
Si s'observara alguna desviació significativa respecte de les previsions descrites en l'EsIA durant la realització dels controls esmentats, el promotor ho comunicarà a l'administració substantiva competent perquè s'apliquen les mesures correctores necessàries.  
  
S'inclou en el projecte pressupost per al programa de vigilància ambiental.  
4. Consideracions jurídiques  
El projecte constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental ordinària d'acord amb: l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual es va aprovar el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat, d'impacte ambiental, grup 3, c) Extracció de minerals no metàl·lics ni energètics; c.1. Materials de construcció (substàncies argilenques, roques i pissarres, àrids naturals i per trituració, algeps, roques ornamentals). I en concordança amb l'article 7 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, en el seu annex 1, grup 2, a) Explotacions i fronts d'una mateixa autorització o concessió a cel obert de jaciments minerals i altres recursos geològics de les seccions A, B, C i D l'aprofitament dels quals està regulat per la Llei 22/1973, de 21 de juliol, de mines, i la normativa complementària; a.5. Explotacions visibles des d'autopistes, autovies, carreteres nacionals i comarcals, espais naturals protegits, nuclis urbans superiors a 1.000 habitants o situades a distàncies inferiors a 2 km d'aquests nuclis.  
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en la secció 1a, capítol II del títol 2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que li són aplicables.  
De conformitat amb l'article 10 del Decret 10/2023, de 19 de juliol, del president de la Generalitat, pel qual es determinen el nombre i la denominació de les conselleries, i les seues atribucions, s'assignen a la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori les competències en matèria de medi ambient, caça, recursos hídrics, benestar animal, urbanisme i vertebració del territori, obres públiques, i transports, ports i aeroports.  
L'article 119 del Decret 112/2023, de 25 de juliol, del Consell, pel qual s'estableix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat, atribueix a la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, la competència d'avaluació ambiental estratègica i impacte ambiental, incloent-hi els sistemes indicadors i les avaluacions ambientals.  
Per tot l'anterior, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, fent ús de les atribucions que tinc, resolc:  
  
  
Primer  
En relació amb el Projecte d'ampliació de llicència ambiental d'explotació de recursos miners de la secció D (torbes). Concessió minera San Enrique núm. 1989, promogut per Herederos de Enrique Climent Mingol, CB (INFERTOSA) al terme municipal de Cabanes (Castelló), es resol estimar-lo acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, i sempre que es desenvolupe d'acord amb el que s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic, el projecte de restauració integral i tota altra documentació aportada, així com els condicionants que s'indiquen a continuació:  
1. No es permetrà l'explotació de la zona C, atés que aquesta no compleix els criteris del Decret 4/2003, pel que fa a la grandària mínima de les basses resultants i la connectivitat amb les masses d'aigües existents.  
2. L'extracció de torba es limitarà a les zones permeses A i B. En aquests perímetres s'aplicaran el condicionat establit en l'article 15 del Decret 4/2003, de 21 de gener, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals i rector d'ús i gestió del Parc Natural del Prat de Cabanes-Torreblanca. Així com els recollits en els informes del Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits i de la Direcció del Parc Natural del Prat de Cabanes-Torreblanca. Com a mínim, s'haurà de deixar sense explotar un 30 % de la superfície, i es respectarà, en tot cas, l'hàbitat prioritari 7210\* Torberes calcàries de Cladium mariscus en bon estat de conservació.  
3. Els accessos a les zones d'explotació seran únics i s'ajustaran als vials actualment existents. No s'ocuparà l'espai en què es preveu constituir la microreserva de flora Odontitis kaliformis.  
4. Prèviament a l'aprovació del projecte, el promotor adaptarà i presentarà la documentació tècnica, de manera que es recullen els perímetres d'explotació autoritzats d'acord amb els informes i plans emesos pel Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits i condicionat de la present declaració.  
5. El tancament perimetral a implantar serà permeable a les espècies d'herpetofauna identificada, especialment a la tortuga d'estany, i se senyalitzarà suficientment per a evitar la col·lisió de l'avifauna.  
6. En cas d'emmagatzematge de residus perillosos previs al seu lliurament a un gestor autoritzat, aquests s'hauran de disposar en la zona de benefici del promotor, la qual es dotarà d'un espai impermeabilitzat i teulada per a l'apilament.  
7. Els canals que delimiten les zones d'explotació es mantindran inalterats. Les tasques de neteja dels canals no provocaran el dragatge dels llits ni marges d'aquests.  
8. S'hauran de mantindre en bon estat els camins públics pels quals transite la maquinària i els vehicles pesants, de manera que no es produïsquen molèsties a la resta d'usuaris d'aquests.  
9. S'aplicaran mesures de control d'emissions pulverulentes: els camions que transporten la torba hauran de transitar coberts, es realitzaran regs periòdics en els camins transitats.  
10. El pla de restauració serà conforme al pla d'explotació, en el qual s'indique el disseny final que s'ha previst una vegada finalitzada l'explotació del recurs.  
11. Es presentarà anualment com a part del programa de vigilància ambiental un informe acompanyat de la corresponent planimetria i reportatge fotogràfic en què es detallarà superfície d'àrea afectada, longitud de riba creada, així com tipologia d'aquesta, superfície i disseny de les illes creades, canals o zones de connectivitat de llacunes.  
12. S'hauran de complir les prescripcions del Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural del Prat de Cabanes-Torreblanca i en qualsevol cas el que es disposa en el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o als seus voltants, annex IX del Decret 91/2023, de 22 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana.  
13. Si durant l'execució de les obres es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor haurà de comunicar-ho a l'òrgan competent en patrimoni cultural de manera immediata, que adoptarà les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que es preveu en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
En els termes previstos en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, aquesta declaració d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
Segon  
D'acord amb el que es preveu en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a) Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b) Aquesta declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs, sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en la via administrativa i judicial contra l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 3 de setembre de 2023.- El director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental: Miguel Ángel Ivorra Devesa.»



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9698, del 05-10-2023 (2023/10056)

RESOLUCIÓN de 3 de septiembre de 2023, del director general de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental, por la cual se formula informe de impacto ambiental del proyecto de ampliación licencia ambiental explotación recursos mineros de la sección D (turbas). Concesión minera San Enrique número 1989, en el término municipal de Cabanes. Expediente: (2013808) 063/2021/AIA.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9698

Fecha DOGV
:   05-10-2023

Sección del DOGV
:   II. AUTORIDADES Y PERSONAL - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2023/10056

CVE


Fecha del documento
:   03-09-2023

Organismo emisor


Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Infraestructuras y Territorio](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 3 de septiembre de 2023, del director general de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental, por la cual se formula informe de impacto ambiental del proyecto de ampliación licencia ambiental explotación recursos mineros de la sección D (turbas). Concesión minera San Enrique número 1989, en el término municipal de Cabanes. Expediente: (2013808) 063/2021/AIA. [2023/10056]  
  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: (2013808) 063/2021/AIA.  
Título: ampliación licencia ambiental explotación recursos mineros de la sección D (turbas). Concesión minera San Enrique núm. 1.989.  
  
Promotor: Herederos de Enrique Climent Mingol, CB (INFERTOSA).  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Cabanes.  
Ref. órgano sustantivo: 620/19.  
Localización: término municipal Cabanes (Castellón) núm. 32 - 022. TM.  
  
1. Objeto y descripción del proyecto  
a) Objeto del proyecto  
El proyecto tiene por objeto la obtención de la licencia ambiental para la apertura de nueva zona de explotación-restauración para la extracción de recursos minerales sección D (turbas) dentro de los límites de la concesión minera San Enrique núm. 1.989 y sus demasías.  
b) Descripción del proyecto.  
Se realiza la descripción del proyecto de acuerdo con la documentación más reciente aportada.  
La concesión minera San Enrique núm. 1.989 comprende 309 ha de los términos municipales de Cabanes y Torreblanca, si bien la zona de trabajo propuesta afecta exclusivamente a la parcela 498 del polígono 7 del TM de Cabanes.  
La superficie de explotación se encuentra a una distancia aproximada de 14 km del núcleo urbano de Cabanes y a 3.700 metros de núcleo urbano Torrenostra. El acceso a la explotación se realiza desde la carretera local CV-1430.  
El emplazamiento se encuentra calificado como suelo no urbanizable zona húmeda protegida (SNUZHP) compatible con la actividad según el planeamiento vigente. Se ubica íntegramente dentro del área de protección ecológica del Parque Natural del Prat de Cabanes-Torreblanca, declarado paraje natural en virtud del Decreto 188/1988, de 12 de diciembre, del Consell y se encuentra incluido en la lista de humedales de importancia internacional (convenio Ramsar). Sobre el mismo resulta de aplicación el Decreto 4/2003, de 21 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Plan de ordenación de los recursos naturales y rector de uso y gestión del Parque Natural del Prat de Cabanes-Torreblanca, según el cual la actividad propuesta es compatible con los usos permitidos.  
El proyecto proponía inicialmente tres perímetros de actuación situados al sur y al norte de la actual zona de explotación; por los condicionantes derivados de los informes del servicio de gestión de espacios naturales protegidos y de la Dirección del Parque Natural, las zonas de explotación propuestas en proyecto se reducen para cumplir los criterios, resultando los siguientes perímetros y áreas explotables:  
- Zona A (24,3 ha) situada al sur de la explotación actual, con terrenos correspondientes a las demasías de la concesión San Enrique y a la concesión.  
  
 COORDENADAS UTM  
ETRS89 HUSO 30  
 X Y  
A1 770.523,29 4.452.262,99  
A2 770.449,09 4.452.152,26  
A3 770.497,90 4.451.582,74  
A4 770.795,99 4.451.593,42  
A5 770.968,67 4.452.062,80  
  
  
- Zona B (1,63 ha) situada en el centro correspondiendo con terrenos de la concesión.  
  
 COORDENADAS UTM  
ETRS89 HUSO 30  
 X Y  
B1 770.841,04 4.452.913,58  
B2 770.692,95 4.452.618,00  
B3 770.806,47 4.452.754,85  
B4 770.869,01 4.452.794,15  
B5 770.944,85 4.452.858,63  
  
  
- Zona C (0,95 ha), zona situada más al norte sobre terrenos también de la concesión.  
  
 COORDENADAS UTM  
ETRS89 HUSO 30  
 X Y  
C1 771.609,91 4.453.357,77  
C2 771.566,99 4.453.341,08  
C3 771.838,78 4.453.159,40  
C4 771.852,20 4.453.181,50  
  
  
Se observa un error matemático en el cálculo del volumen de turba aprovechable conforme a los perímetros corregidos en la documentación presentada, que deberá ser corregido.  
Con respecto al proceso de explotación, se seguirá la misma metodología llevada hasta el momento en las parcelas colindantes, y que da cumplimiento de las licencias ambientales otorgadas, a los criterios de explotación recogidos en el Decreto 4/2003 y los acuerdos establecidos con el órgano de gestión del Parque Natural.  
El yacimiento se explota a cielo abierto empleando únicamente medios mecánicos para la extracción. El procedimiento se inicia con la preparación de plataforma de trabajo segura, mediante la colocación de planchas metálicas, que desde el camino de acceso llegan hasta la zona a explotar, dispuestas aproximadamente a lo largo de 200 metros lineales con una anchura de 5 metros. Una vez la maquinaria ha accedido a la plataforma de trabajo se procede en primer lugar a la retirada de la cubierta vegetal, que es utilizada, sin acopios intermedios, en la restauración de los taludes creados en la zona anterior. Posteriormente se inicia el proceso de explotación mediante cuchara bivalva, en una radio de unos 10 metros aproximadamente alrededor de las planchas. Una vez agotada la calle, se recogen las planchas y se extrae la turba que hay debajo de ellas, actuándose en total sobre unos 2.000 m² que con una potencia media de 4 m suponen unos 8.000 m³ extraídos. La carga del material puede realizarse de dos formas en función de la competencia del sustrato sobre el que se trabaja:  
- Cuando el sustrato puede soportar el peso de un camión, tanto la retroexcavadora como el camión se sitúan sobre las planchas metálicas, depositando el material directamente sobre el camión, que marcha atrás sobre las planchas metálicas llega hasta el camino.  
- Cuando el sustrato de turba no es competente se colocan dos filas de planchas metálicas para aumentar la estabilidad de la máquina excavadora y en este caso se trabaja con un sistema de cintas transportadoras y tolva para llevar el material desde la zona de explotación a la zona de carga directa sobre camión, situado en una zona segura. Las cintas transportadoras son de 25 metros de largo con un ancho de 1 metro de banda y se apoyan sobre las planchas. La tolva tiene una longitud de 9 metros de largo y descarga sobre la primera de las cintas transportadoras. Todas las cintas transportadoras pueden llegar a una distancia de 150 metros lineales.  
Periódicamente la retroexcavadora irá dejando islotes sin explotar con su recubrimiento vegetal sin afectar, con superficies mínimas de 50 m².  
Se prevé un único banco de explotación-restauración, la explotación en una o varias capas se valorará en función de si el material se dispone en estratos bien definidos. La altura del banco variará según el alcance de la máquina, presentado una media de 3-4 m, con ángulos de explotación de 30º y de restauración de 45º.  
Las labores se repiten homogéneamente en áreas más o menos rectangulares, donde se van excavando las calles hasta agotar el mineral.  
Los camiones cargados transportan la turba hasta las eras de secado situadas en las proximidades de la explotación, pertenecientes al establecimiento de beneficio que la empresa utiliza habitualmente, situado fuera del área de amortiguación de impacto del parque natural, y que no se incluye en el proyecto evaluado. En el mismo existen todos los servicios de oficinas, vestuarios y aseos por lo que no es necesaria la disposición de nuevas instalaciones en la zona extractiva.  
Se realizará el cerramiento perimetral de los límites del área extractiva con cercado metálico de dos metros de altura y puertas de acceso, al objeto de restringir el acceso no autorizado a las zonas de trabajo.  
El proceso de restauración llevado a cabo permite establecer lagunas costeras aumentando la diversidad de habitas del parque natural y por tanto la biodiversidad del mismo.  
2. Tramitación administrativa  
a) Antecedentes y contenido del expediente  
- La concesión minera San Enrique y sus demasías fue otorgada en el año 1964. Siendo consolidada según se indica en proyecto por resolución del Ministerio de Industria de 6 de mayo de 1983 por un periodo de 30 años prorrogables hasta un máximo de 90 años.  
- El promotor dispone de licencia ambiental y declaración de impacto ambiental favorable, emitida por la Dirección General del Medio Natural y de Evaluación Ambiental en fecha 22 de febrero de 2016, para la explotación de los terrenos colindantes.  
- Con fecha de 22 de abril de 2021 el Ayuntamiento de Cabanes registra solicitud de inicio del procedimiento de evaluación ambiental relativa a la petición de Herederos de Enrique Climent Mingol, CB para la ampliación licencia ambiental y explotación de recursos minerales de la sección D (Turbas) en la Concesión Minera San Enrique núm. 1.989. Para lo que se aporta en primera instancia proyecto y documentación técnica, estudio de impacto ambiental, resultado de la exposición pública y alegaciones.  
- Con fecha de registro 2 de diciembre de 2021 el Ayuntamiento de Cabanes remite informe del Servicio de Gestión de Espacios Naturales Protegidos emitido por el órgano competente en la conservación del Parque Natural del Prat de Cabanes-Torreblanca.  
- Con fecha de 30 de diciembre de 2021 se realiza requerimiento para la subsanación del expediente y documentación ambiental presentada.  
- Con fecha 16 de noviembre de 2022 el ayuntamiento remite documentación básica subsanada, incluyendo el estudio de afecciones a la Red Natura 2000 y nuevo edicto de información pública.  
- Con fecha 2 de enero de 2023 el ayuntamiento remite resultado de la nueva información pública.  
- Con fecha de 12 de mayo de 2023 la Subdirección General de Medio Natural remite informes del Servicio de Gestión de Espacios Naturales Protegidos (Parque Natural del Prat de Cabanes-Torreblanca) y del Servicio de Vida Silvestre y Red Natura 2000.  
b) Información pública y alegaciones  
- El Ayuntamiento de Cabanes sometió en primera instancia el expediente a información pública y consultas en el tablón de edictos y sede electrónica del consistorio por un periodo de 20 días en septiembre de 2020, presentándose una única alegación por parte de Francisco Javier M. B.  
El alegante insta a valorar el impacto ambiental que supone la extracción de turba a los cultivos de las parcelas cercanas, por la pérdida de nutrientes, el posible asentamiento estructural de los terrenos y la salinización de las aguas por la intrusión marina. Solicita colaboración y coordinación entre los ayuntamientos de Cabanes y Torreblanca para valorar el posible impacto ambiental, dado que este último no ha otorgado licencia por posibles afecciones medioambientales. Se indica la afección que los camiones de trasporte ocasionan a los caminos públicos y que la actividad no beneficia a los vecinos.  
- El Ayuntamiento de Cabanes sometió el expediente con la nueva documentación a nueva información pública y consultas en el tablón de edictos y sede electrónica del consistorio el 31 de octubre de 2022 y en el Boletín Oficial de la Provincia núm. 135 de fecha 10 de noviembre de 2022, durante un plazo de 30 días. No habiéndose presentado alegaciones o reclamaciones durante el procedimiento.  
c) Consultas a administraciones e informes recibidos  
En el expediente se han considerado los siguientes informes y autorizaciones que forman parte del expediente remitido por el Ayuntamiento de Cabanes.  
- Informe acreditativo de la compatibilidad urbanística de la actuación (anexo a proyecto) emitido por el Ayuntamiento de Cabanes en fecha 30 de enero de 2018.  
- Informe del Servicio de Gestión de Espacios Naturales Protegidos y de la Dirección del Parque Natural del Prat de Cabanes-Torreblanca de fecha 19 de noviembre de 2021, en el que se indica:  
«El promotor de la actividad de extracción, ya la viene realizando en una parcela colindante, para la que dispone de la preceptiva licencia ambiental y declaración de impacto ambiental favorable, emitida por la Dirección General del Medio Natural y de Evaluación Ambiental en fecha 22 de febrero de 2016, cumpliendo hasta la fecha, con los requisitos mencionados anteriormente.  
Para la nueva superficie solicitada, que se pretende extraer, se indica la utilización de la misma metodología empleada en años anteriores, que consiste en la utilización de maquinaria para la eliminación de la cubierta vegetal, que posteriormente será utilizada para rellenar y tender taludes, la extracción de la turba mediante el empleo de una retroexcavadora que depositará los materiales extraídos directamente sobre un camión que lo trasladará a las eras de secado, para posteriormente llevarlo a la planta de tratamiento que la empresa posee en las inmediaciones.  
En relación con la protección de las formaciones vegetales silvestres y de la protección del hábitat prioritario Cladium mariscus, se ha realizado una cartografía del mismo para evitar su eliminación, quedando como islas en la explotación.  
En la zona para la que se ha solicitado la extracción de turba, existe una población de Odontites kaliformis, especie endémica de la Comunitat Valenciana y que cuenta con dos poblaciones en la provincia de Castellón y una en la de Valencia. La especie está catalogada como en peligro de extinción en el Catálogo valenciano de especies de flora amenazada y se realiza el seguimiento periódico de esta población desde el año 2008, estando prevista la declaración de micro reserva en la zona grafiada en el mapa adjunto núm. 2.  
Actualmente se están realizando los trámites oportunos para la declaración de la micro reserva, con lo cual esta zona contará con otra figura de protección que asegure la pervivencia de la especie. En el mapa adjunto núm. 2 se indica la superficie prevista para la micro reserva de flora.  
Con respecto a la conservación de la fauna, teniendo en cuenta que las actuaciones sobre la cubierta vegetal podrían afectar a las condiciones para la reproducción, crianza o permanencia de las distintas especies de aves y más concretamente del aguilucho lagunero Circus aeruginosus, que dispone de un Plan de recuperación en la Comunitat Valenciana, al ser una especie catalogada como en peligro de extinción en el Catálogo valenciano de especies de fauna amenazadas, se ha recopilado la información disponible al respecto.  
Para la zona en la que se ha solicitado la extracción de turba, se ha elaborado un mapa en el que se muestran las ubicaciones de los nidos que a lo largo de estos últimos años (desde 2017 a 2021), ha realizado con éxito reproductor esta especie. La vegetación de estas zonas está constituida mayoritariamente por Cladium mariscus, Phragmites australis y distintas especies de juncos, con una cobertura muy densa que favorece y protege la viabilidad de los nidos de especies depredadoras. Por lo que en esta zona que se grafía en el mapa adjunto núm. 3, es necesario mantener esta vegetación para evitar la alteración/destrucción del hábitat que esta especie necesita para completar su ciclo vital.  
En el mapa adjunto núm. 3, se muestran las ubicaciones de los nidos a los que se ha realizado el seguimiento en los últimos años, desde 2017 hasta 2021. También se ha grafiado la zona que consideramos es necesario preservar para no molestar a esta especie protegida.  
Teniendo en cuenta las consideraciones realizadas, si solapamos las superficies que consideramos es necesario preservar, nos quedaría la superficie en la que se podría autorizar la extracción de turba, que en el mapa adjunto núm. 4 se muestra en verde. Por tanto, es autorizable la extracción de turba en el sector sur y en la franja situada más al norte, que linda con las parcelas para las que también se ha solicitado la extracción de turba, en el término municipal de Torreblanca, objeto de otro expediente.  
Según lo anteriormente expuesto, el proyecto presentado por la mercantil Herederos de Enrique Climent Mingol, CB, para la extracción de recursos minerales de la sección D (turbas) en la concesión minera San Enrique núm. 1989, en la zona indicada en el mapa que se adjunta en el anexo I, y teniendo en cuenta la normativa del parque natural, podemos concluir que es una actividad compatible, siempre y cuando se cumplan los siguientes condicionantes:  
- La extracción se limitará a las zonas que se muestran en el mapa adjunto núm. 4.  
- En la superficie susceptible de extracción, se tendrán en cuenta las zonas cartografiadas en el estudio presentado por la empresa, que se corresponden con el hábitat prioritario 7210\* Turberas calcáreas de Cladium mariscus, evitando la extracción y dejando las correspondientes islas.  
- Deberá disponer de concesión minera para la extracción de turbas, en las zonas correspondientes a las demasías de la concesión minera San Enrique núm. 1989, en las que pretende realizar la actividad. Más concretamente, las incluidas en el sector situado al sur.  
- Cumplimiento de todos los requisitos que, respecto a la explotación de la turba, se contemplan en el Decreto 4/2003, de 21 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Plan de ordenación de los recursos naturales y rector de uso y gestión del Parque Natural Prat de Cabanes-Torreblanca, a saber:  
a) Queda prohibida la explotación de turbas a una distancia inferior a 200 metros del límite del dominio público marítimo-terrestre.  
b) Queda limitada la explotación total anual a una hectárea/año por máquina utilizada para la extracción de turba, con un máximo de dos máquinas trabajando durante el mismo periodo de tiempo.  
c) Se deberá dejar una amplia zona sin explotar que circunde las balsas resultantes de la extracción, la cual no será inferior a veinte metros, en aquellos sectores que limiten con caminos transitados o terrenos cultivados.  
d) La explotación de una concesión, en aquellas zonas que mantienen una buena representación de la vegetación característica del espacio natural a criterio de la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio, deberá preservar un sector virgen de extensión no inferior al treinta por ciento de la concesión a explotar, debiendo especificarse estas zonas en una planimetría adecuada que será supervisada por la citada Dirección General.  
e) Las balsas resultantes de la explotación minera deberán cumplir los siguientes requisitos:  
- Extensión mínima de dos hectáreas.  
- Perímetro irregular que favorezca una importante extensión de orilla.  
- Taludes de pendientes suaves.  
- Creación de islas con superficies mínimas de cincuenta metros cuadrados.  
f) Finalizada la actividad extractiva en una zona, se deberá retirar todo tipo de restos relacionados con la actividad y ajenos al ecosistema natural, tanto materiales como infraestructura utilizada.  
- Durante la explotación de la turba, en relación con el comportamiento hidráulico de la zona, se deberá asegurar en todo momento la conectividad de los canales.  
- El Plan de restauración, será acorde con el Plan de explotación, en el que se indique el diseño final que se ha previsto una vez finalizada la explotación del recurso.  
- Anualmente se firmará un protocolo entre la empresa y el servicio competente en materia de espacios naturales protegidos, que determinará las zonas concretas a explotar y los periodos y las condiciones de la explotación».  
- Informe del Servicio de Gestión de Espacios Naturales Protegidos y de la Dirección del Parque Natural del Prat de Cabanes-Torreblanca de 12 de enero de 2022 en el que se indica:  
«Con la finalidad de delimitar más exactamente las zonas susceptibles de explotación, referenciadas en el mapa incluido en el informe del pasado 19 de noviembre de 2011, en relación con la solicitud de licencia urbanística para la explotación de recursos minerales sección D (turbas) en la concesión minera San Enrique 1989, de la que es titular Herederos de Enrique Climent Mingol, CB, se ha realizado visita de comprobación respecto a la existencia del hábitat prioritario 7210\* Turberas calcáreas de Cladium mariscus, en determinadas zonas que no aparecían referenciadas en el informe presentado por la empresa.  
En el mapa adjunto se indican las coordenadas UTM (ETRS 89, Huso 31), que coinciden con los puntos que limitan las zonas susceptibles de explotación. Así tenemos que, en la zona sur, se delimita una superficie total de 24, 3 ha en la zona norte una franja pegada a la acequia que tiene una superficie de 0,95 ha y una tercera zona de contorno irregular en la zona centro con una superficie total de 2,35 ha, (de las que ya se habían extraído sin autorización 0,65 ha).  
Esta modificación no afecta al resto de condicionantes establecidos en el informe del pasado 19 de noviembre de 2021, únicamente se sustituye el mapa núm. 4 del indicado informe, por el que se adjunta en el anexo, en el que se han indicado las coordenadas UTM (ETRS 89, Huso 31) de los límites de la explotación que se consideran compatibles con los valores ambientales del Parque Natural».  
- Informe del Servicio de Gestión de Espacios Naturales Protegidos y de la Dirección del Parque Natural del Prat de Cabanes-Torreblanca de 14 de marzo de 2023 en el que se reitera la compatibilidad de la actividad con los condicionantes expuestos en los informes previos del servicio y se puntualiza respecto de la superficie delimitada en los anteriores informes:  
«Con posterioridad a los informes de fecha 18 de noviembre de 2012 y 2 de enero de 2022, la mercantil Herederos de Enrique Climent, SL, fue requerida para presentar documentación complementaria. Revisada la documentación remitida se comprueba que, en el proyecto presentado, se han respetado las delimitaciones establecidas en los indicados informes.  
La superficie total afectada por la explotación es de 27,60 ha, de las cuales habría que preservar al menos un 30 %, que tendría que ser coincidente con la superficie ocupada por el hábitat prioritario 7210\* Turberas calcáreas de Cladium mariscus, con lo cual la superficie máxima a explotar seria de 19,32 ha.  
Con estos sistemas de explotación, que ya se vienen utilizando actualmente en parcelas lindantes, se ha podido comprobar que la actividad no provoca afecciones graves al medio ambiente, ya que respeta las ubicaciones de flora y fauna protegida, así como el hábitat prioritario 7210\* Turberas calcáreas de Cladium mariscus, creando un ecosistema atractivo para determinadas especies de aves que encuentran en estas aguas profundas un lugar idóneo para su desarrollo».  
- Informe del Servicio de Vida Silvestre y Red Natura 2000, de fecha 9 de mayo de 2023, en el que se concluye:  
«el proyecto Ampliación de licencia ambiental en la concesión minera San Enrique en los términos municipales de Cabanes y Torreblanca (Castellón):  
- No afecta a flora protegida, ni a micro reservas de flora ni reservas de fauna.  
- En cuanto a la fauna protegida (fartet, galápago europeo y aguilucho lagunero), las citas existentes en los últimos cinco años quedan fuera de la futura zona de actuación.  
- Respecto de los hábitats prioritarios, se encuentra el 7210\* Turberas calcáreas de Cladium mariscus. En consecuencia, se tendrán en cuenta las zonas cartografiadas de este hábitat prioritario en el estudio de impacto ambiental presentado por la empresa, evitando la extracción de turba en esa zona».  
- Informe del Servicio Provincial de Costas de Castellón de fecha 1 de diciembre de 2022, en el que se concluye respecto al proyecto:  
«El dominio público marítimo-terrestre del tramo litoral donde se localizan las actuaciones de la costa de Cabanes fue deslindado mediante Orden ministerial de 20 de mayo de 1977. Cabe señalar que, a los solos efectos de establecer líneas probables de deslinde del dominio público marítimo-terrestre, ribera de mar y servidumbres de tránsito y protección, se establecen las delimitaciones establecidas en el proyecto de deslinde, fechado en junio de 2011 (DES01/09/12/0002). Teniendo en cuenta ambas delimitaciones, el ámbito de la actuación no ocuparía bienes de dominio público marítimo-terrestre ni de servidumbre de tránsito y de protección».  
3. Consideraciones Ambientales  
El Parque Natural de El Prat de Cabanes-Torreblanca es la zona húmeda más importante de la provincia de Castellón. Se trata de un prado pantanoso separado del mar por una restinga de gravas, ejemplo singular de humedal en avanzado estado de colmatación natural. Sus especiales características paisajísticas, geológicas y ecológicas le confieren un gran valor en el contexto del patrimonio natural valenciano. El parque natural figura en la lista de lugares de interés comunitario (LIC) de la Comunitat Valenciana, aprobada por el Acuerdo de 10 de julio de 2001, del Consell de la Generalitat, en virtud de la Directiva 92/43CEE, del Consejo, de 21 de mayo, relativa a la conservación de los hábitats naturales y de la flora y fauna silvestres.  
El Prat está incluido en el Catálogo de zonas húmedas de la Comunitat Valenciana, aprobado por el Acuerdo de 10 de septiembre de 2002, del Consell de la Generalitat, y en la lista de humedales de importancia internacional, establecida en virtud de la convención sobre los humedales (Ramsar, 1971).  
El espacio también está declarado zona de especial protección para las aves (ZEPA), de acuerdo con la Directiva 79/409/CEE, relativa a la conservación de las aves silvestres.  
Sobre el mismo resulta de aplicación el Decreto 4/2003, de 21 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Plan de ordenación de los recursos naturales y rector de uso y gestión del Parque Natural del Prat de Cabanes-Torreblanca.  
La zona a ocupar se encuentra encuadrada en suelo forestal según el Plan de acción territorial forestal de la Comunitat Valenciana.  
En la exposición de motivos del Decreto 188/1988, de 12 de diciembre, del Consell de la Generalitat Valenciana, de declaración del paraje natural de la Comunitat Valenciana del Prat de Cabanes-Torreblanca se expone lo siguiente: Por otro lado, las charcas generadas por la extracción de turba han contribuido a diversificar notablemente el ecosistema (…) Dicho régimen contemplará la ordenación de las actividades que se desarrollan en el área (pastoreo, extracción de turba, agricultura, etc.) con el objetivo de hacerlas compatibles con la conservación de los valores ecológicos del espacio. Igualmente se indica que: Se permitirá el mantenimiento, en los ámbitos y características que determine el Plan rector de uso y gestión, de las actividades relacionadas con la extracción de turba.  
El Decreto 4/2003 por el que se aprueba el PORN-PRUG del Parque Natural del Prat de Cabanes-Torreblanca establece la compatibilidad de las concesiones mineras debidamente autorizadas en el momento de entrada en vigor, sometidas las mismas al condicionado expuesto en el mismo. En el mismo decreto se hace referencia a que la actividad minera centrada en la extracción de turba se viene practicando de forma ordenada y compatible con la conservación del patrimonio natural, contribuyendo a la diversificación del ecosistema y aumento de la biodiversidad.  
La selección de la zona de explotación planteada en proyecto se justifica en base a criterios geológicos, presencia suficiente del recurso; criterios extractivos, la concesión está activa desde 1964 y cumple con los requisitos del artículo 15.1 del Decreto 4/2003; criterios ambientales, compatibilidad con la conservación y normativa del parque natural y la no afección a especies protegidas de flora y fauna.  
Existen dentro de los límites del parque cuatro tipos de hábitats prioritarios:  
1150 Lagunas costeras.  
2250 Dunas litorales con Juniperus spp.  
3170 Estanques temporales mediterráneos.  
7210 Turberas calcáreas de Cladium mariscus.  
La explotación proyectada no afecta a las dunas litorales ya que se respeta la franja de 200 m a la línea de costa. Las áreas donde se encuentra la especie Cladium mariscus con una cobertura del 20 % no se explotan, estas aparecen grafiadas como resultado de los estudios botánicos presentados por el promotor. Respecto de las lagunas costeras y estanques temporales, estos son consecuencia directa de la extracción de turba generados por la propia actividad.  
Las medidas para la disminución del impacto se centran en las labores de explotación y restauración ambiental de las parcelas, tal y como se vienen realizando hasta la actualidad, ya que se emplean especies autóctonas existentes en el área, con el fin de no provocar fenómenos de competencia entre las mismas, ni variedades de textura o tonalidad en la calidad paisajística del área. Existen especies catalogadas como especies de interés comunitario como es el caso de los hábitats prioritarios Turberas Calcáreas de Cladium mariscus y las especies Odontites kaliformis, Thalictrum maritimum y Caricion davallinae. En los estudios botánicos presentados se identifica la presencia del hábitat 1410 Pastizales salinos mediterráneos. El perímetro propuesto respeta en todo momento dichas áreas protegidas y hábitats no viéndose alteradas por la actividad extractiva.  
Igualmente, en el perímetro propuesto se excluyen las áreas que pueden albergar especies de especial interés faunístico o catalogadas como el aguilucho lagunero (Circus aeruginosus) y aguilucho cenizo (Circus pygargus).  
Las islas que se dejarán sin afectar se constituirán en descansaderos y posibles zonas de nidificación.  
La metodología de explotación propuesta responde a los criterios y limitaciones expuestas en el Decreto 4/2003. Con relación a este aspecto las zonas B y C propuestas en los informes presentan una superficie menor a 2 ha y en el caso de la zona C no presenta conectividad con otras masas de agua generadas previamente.  
La extensión de terreno propuesta garantiza que la actividad pueda llevarse a cabo con garantías de conseguir la restauración esperada, llevando a cabo una explotación del mineral de manera racional y rentable e integrada dentro de los criterios de conservación del parque natural.  
La restauración ambiental es simultanea con la explotación mediante el método de minería de transferencia, favoreciendo una rápida recuperación del medio afectado, sin que lleguen a producirse procesos erosivos o de estabilidad en los taludes formados bajo la lámina de agua resultante, estos presentarán una altura máxima de 4 m.  
Las zonas de acopio previstas son las mismas que viene utilizando la empresa en los últimos años por lo que no se causará impacto adicional. Los accesos son los mismos utilizados hasta el momento, los cuales se sitúan sobre zonas sin valores naturales de relevancia.  
No se ejecutan nuevas vías de acceso, actuando la promotora en el refuerzo de los viales que sirven de recorrido entre la zona de explotación hasta la planta de beneficio minero.  
En el estudio de impacto ambiental se identifican las afecciones ambientales que la actividad conlleva y las medidas correctoras que se implementarán.  
El aumento del tránsito en zona provoca un aumento de la contaminación acústica y calidad atmosférica. Al respecto, se realizarán riegos periódicos sobre los caminos y zonas de acopio, y el mantenimiento de maquinaria se realizarán en talleres autorizados. Se limitará la velocidad de circulación. Se empleará maquinaria con silenciadores cuando su nivel sonoro exceda de 80 dBA. Se emplearán aquellas rutas más alejadas de las zonas habitadas y los trabajos se limitarán a la franja horaria diurna. El estudio acústico presentado por el promotor concluye que la actividad cumple con la reglamentación vigente.  
La calidad de las aguas y suelos no se ve afectada más allá de posibles vertidos accidentales, como medidas preventivas se realizará mantenimiento preventivo de la maquinaria, los materiales combustibles se almacenarán fuera de la zona de explotación, las operaciones de limpieza y mantenimiento de maquinaria se realizará en centros autorizados.  
Los residuos peligrosos se entregarán a gestor autorizado, su acopio temporal se realizará en zonas adecuadas para ello.  
En relación con las alegaciones presentadas durante el periodo de información pública: en lo referente al aumento de la salinidad del acuífero por posible intrusión marina derivada de la extracción de la capa turba; tal y como se exponía en la DIA de 18 de abril de 2016 en la que se valoraba la situación a partir de los informes de técnicos aportados por el promotor, documentación técnica consultada e informes de la Confederación Hidrográfica del Júcar, la existencia de una lámina libre de agua en el Prat se debe a la intersección de la superficie topográfica y la cota piezométrica del acuífero Oropesa-Torreblanca (MA sub 080.110), no se trata de una zona inundable ni en rigor de una zona inundada sino de una zona húmeda en sentido estricto. Los materiales presentes en el terreno, incluida la turba, dada su permeabilidad permiten la circulación de flujos de agua, no pudiéndosele atribuir la condición de barrera frente la intrusión marina. Se concluye que no existe evidencia de que las actividades extractivas incidan en los niveles de salinidad del acuífero, respondiendo esta mayormente a los procesos de explotación y recarga del acuífero y a los procesos de evapotranspiración, a su vez, se indica que desde 2001 la intrusión marina en la zona está en retroceso.  
Respecto al diferente criterio seguido por los ayuntamientos de Cabanes y Torreblanca respecto de explotaciones similares desarrolladas en el parque natural, la obtención de las preceptivas licencias ambientales únicamente responde al cumplimiento del condicionado que para este tipo de explotaciones se expone en el Decreto 4/2003, de 21 de enero, por el que se aprueba el plan de ordenación de los recursos naturales y rector de uso y gestión del Parque Natural del Prat de Cabanes-Torreblanca y al resultado de la evaluación ambiental de los proyectos presentados.  
Desde el punto de vista social, la actividad genera alrededor de 35-50 empleos directos y contribuye en el tejido económico y social de la zona de manera indirecta.  
a) Plan de vigilancia ambiental.  
Durante la puesta en marcha de la actividad se asignará un responsable medioambiental que se encargará de registrar las incidencias surgidas.  
El plan de vigilancia ambiental de EsIA establece las pautas establecidas a seguir, efectuando los controles, las mediciones y el análisis de los parámetros que permitirán conocer el impacto que está soportando el ámbito de la actuación y su entorno, con su periodicidad correspondiente. El plan abarcará la vida de la explotación más un periodo de dos años con posterioridad a su clausura.  
Todas las actuaciones y/o mediciones que se realicen en la aplicación del plan de vigilancia tendrán constancia escrita en informes ordinarios y especiales, y se presentarán en forma de informe anual, de forma que permita comprobar la correcta ejecución y respeto de los trabajos a las condiciones establecidas en la normativa vigente que le sea de aplicación. Esta documentación recogerá todos los datos desde el inicio de la actividad estando a disposición de los órganos de inspección y vigilancia.  
Si se observase alguna desviación significativa respecto de las previsiones descritas en el EsIA durante la realización de los controles mencionados, el promotor lo pondrá en conocimiento de la administración sustantiva competente, para que se apliquen las medidas correctoras necesarias.  
Se incluye en el proyecto presupuesto para el programa de vigilancia ambiental.  
4. Consideraciones jurídicas  
El proyecto constituye un supuesto de evaluación de impacto ambiental ordinaria conforme al: anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprobó el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat, de impacto ambiental, grupo 3, c) Extracción de minerales no metálicos ni energéticos; c.1. Materiales de construcción (sustancias arcillosas, rocas y pizarras, áridos naturales y por machaqueo, yesos, rocas ornamentales). Y en concordancia con el artículo 7 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, en su anexo 1, grupo 2, a) Explotaciones y frentes de una misma autorización o concesión a cielo abierto de yacimientos minerales y demás recursos geológicos de las secciones A, B, C y D cuyo aprovechamiento está regulado por la Ley 22/1973, de 21 de julio, de minas y normativa complementaria; a.5. Explotaciones visibles desde autopistas, autovías, carreteras nacionales y comarcales, espacios naturales protegidos, núcleos urbanos superiores a 1.000 habitantes o situadas a distancias inferiores a 2 km de tales núcleos.  
El expediente ha observado los trámites previstos en la sección 1ª, capítulo II del título 2 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
De conformidad con el artículo 10 del Decreto 10/2023, de 19 de julio, del President de la Generalitat, por el que se determinan el número y la denominación de las consellerias, y sus atribuciones, se asignan a la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Infraestructuras y Territorio las competencias en materia de medio ambiente, caza, recursos hídricos, bienestar animal, urbanismo y vertebración del territorio, obras públicas, y transportes, puertos y aeropuertos.  
El artículo 119 del Decreto 112/2023, de 25 de julio, del Consell, por el que se establece la estructura orgánica básica de la Presidencia y de las consellerias de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental, la competencia de evaluación ambiental estratégica e impacto ambiental, incluyendo los sistemas indicadores y las evaluaciones ambientales.  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento resuelvo:  
  
  
Primero  
En relación al Proyecto ampliación licencia ambiental explotación recursos mineros de la sección D (turbas). Concesión minera San Enrique núm. 1989, promovido por Herederos de Enrique Climent Mingol, CB (INFERTOSA) en el término municipal Cabanes (Castellón), se resuelve estimar aceptable el mismo, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, y siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en el estudio de impacto ambiental, el proyecto técnico, proyecto de restauración integral y demás documentación aportada, así como los condicionantes que se relacionan a continuación:  
1. No se permitirá la explotación de la zona C dado que esta no cumple con los criterios del Decreto 4/2003 en relación al tamaño mínimo de las balsas resultantes y la conectividad con las masas de aguas existentes.  
2. La extracción de turba se limitará a las zonas permitidas A y B. En estos perímetros se aplicarán el condicionado establecido en el artículo 15 del Decreto 4/2003, de 21 de enero, por el que se aprueba el plan de ordenación de los recursos naturales y rector de uso y gestión del Parque Natural del Prat de Cabanes-Torreblanca. Así como los recogidos en los informes del Servicio de Gestión de Espacios Naturales Protegidos y de la Dirección del Parque Natural del Prat de Cabanes-Torreblanca. Como mínimo se deberá dejar sin explotar un 30 % de la superficie, respetando en todo caso el hábitat prioritario 7210\* Turberas calcáreas de Cladium mariscus en buen estado de conservación.  
3. Los accesos a las zonas de explotación serán únicos y se ajustarán a los viales actualmente existentes. No se ocupará el espacio en el que se prevé constituir la micro reserva de flora odontitis kaliformis.  
4. Previamente a la aprobación del proyecto, el promotor adaptará y presentará la documentación técnica, de forma que se recojan los perímetros de explotación autorizados conforme a los informes y planos emitidos por el Servicio de Gestión de Espacios Naturales Protegidos y condicionado de la presente declaración.  
5. El cerramiento perimetral a implantar será permeable a las especies de herpetofauna identificada, en especial al galápago europeo, y se señalizará suficientemente para evitar la colisión de la avifauna.  
6. En caso de almacenaje de residuos peligrosos previos a su entrega a gestor autorizado, estos se deberán disponer en la zona de beneficio del promotor, la cual se dotará de un espacio impermeabilizado y techado para el acopio.  
7. Los canales que delimitan las zonas de explotación se mantendrán inalterados. Las labores de limpieza de los canales no provocarán el dragado de los lechos ni márgenes de estos.  
8. Se deberán mantener en buen estado los caminos públicos por los que transite la maquinaria y vehículos pesados de forma que no se produzcan molestias al resto de usuarios de los mismos.  
9. Se aplicarán medidas de control de emisiones pulverulentas: los camiones que transporten la turba deberán transitar cubiertos, se realizarán riegos periódicos en los caminos transitados.  
10. El Plan de restauración, será acorde con el plan de explotación, en el que se indique el diseño final que se ha previsto una vez finalizada la explotación del recurso.  
11. Se presentará anualmente como parte del programa de vigilancia ambiental informe acompañado de la correspondiente planimetría y reportaje fotográfico en el que se detallará; superficie de área afectada, longitud de orilla creada, así como tipología de la misma, superficie y diseño de las islas creadas, canales o zonas de conectividad de lagunas.  
12. Se deberán cumplir las prescripciones del Plan de prevención de incendios forestales del Parque Natural del Prat de Cabanes-Torreblanca y en cualquier caso lo dispuesto en el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones, anexo IX del Decreto 91/2023, de 22 de junio, del Consell, por el que se aprueba el reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, forestal de la Comunitat Valenciana.  
13. Si durante la ejecución de las obras se encontraran restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el promotor tendrá que poner el hecho en conocimiento del órgano competente en patrimonio cultural de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes para su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
En los términos previstos en el artículo 43 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, la presente declaración de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera comenzado la ejecución del proyecto en el plazo de cuatro años. A estos efectos, el promotor notificará al órgano ambiental el comienzo de las obras.  
  
Segundo  
Conforme a lo previsto en el artículo 41 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
a. Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, así como en la sede electrónica.  
b. La presente declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.  
  
Tercero  
El órgano sustantivo deberá tener debidamente en cuenta, en el procedimiento de autorización del proyecto, la evaluación de impacto ambiental efectuada, atendiendo a los criterios establecidos en el artículo 42 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, referidos tanto al contenido de la autorización como a la publicidad de la decisión.  
  
València, 3 de septiembre de 2023.- El director general de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental: Miguel Ángel Ivorra Devesa.»



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML