Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5556, del 16-07-2007 (2007/9248)

RESOLUCIÓ de 28 de juny de 2007 de la Secretària Autonòmica de Territori i Medi Ambient, per què s'ordena la publicació de determinades declaracións d'impacte ambiental, corresponent als municipis de Azuebar, Buñol, Quartell, Chiva, La Pobla Tornesa i Requena.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5556

Data del DOGV
:   16-07-2007

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2007/9248

CVE


Data del document
:   28-06-2007

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Pobla Tornesa, la](javascript:void(0))
    * [Chiva](javascript:void(0))
    * [Buñol](javascript:void(0))
    * [Azuébar](javascript:void(0))
    * [Requena](javascript:void(0))
    * [Quartell](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 28 de juny de 2007 de la Secretària Autonòmica de Territori i Medi Ambient, per què s'ordena la publicació de determinades declaracións d'impacte ambiental, corresponent als municipis de Azuebar, Buñol, Quartell, Chiva, La Pobla Tornesa i Requena. [2007/9248]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les Declaracions d'Impacte Ambiental  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracións en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
En virtut d'això, he resolt:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracións d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 310/04-AIA Azuebar, 105/05-AIA Buñol, 146/06-AIA Quartell, 337/04-AIA, 338/04-AIA, 389/04-AIA Chiva, 290/04-AIA La Pobla Tornesa, i 056/05-AIA Requena, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 28 de juny de 2007.- La secretaria autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
DECLARACIÓ D'IMPACTE AMBIENTAL  
Dades de l'expedient  
Expedient: 310/04 AIA  
Títol: Pla General d'Ordenació Urbana d'Azuébar  
Promotor: Ajuntament d'Azuébar  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló   
Localització: Terme municipal d'Azuébar, Castelló  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
L'objecte del projecte és el canvi de l'instrument de planejament, del projecte de Delimitació de Sòl Urbà que data de 1989 fins ara vigent al municipi, al Pla General plantejat.  
Aquest Pla General té com a objecte l'ordenació urbanística del Terme Municipal d'Azuébar i la regulació de les actuacions urbanístiques que s'en deriven. Així constitueix el marc normatiu local a efecte urbanístic: classificació i definició del règim del sòl, determinació de les condicions d'actuació, urbanització i edificació. El Pla classifica el sòl en: urbà, urbanitzable i no urbanitzable.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Aquest municipi disposa fins a l'aprovació del Pla general, objecte actualment d'elaboració, d'un projecte de delimitació de sòl urbà de l'any 1989.  
En la següent taula es resumeixen les superfícies de classificació i qualificació del sòl plantejades en el Pla general.  
Quadres de superfícies del Pla General plantejat  
Classificaciò sòl m²  
Sòl urbà 102.225  
Sòl urbanitzable 460.221  
Residencial 259.284  
Industrial 200.937  
Sòl no urbanitzable 22.865.342  
Comú 7.374.627  
Protecció especial predomini forestal 11.672.861  
Protecció especial àrees de regeneració 3.231.232  
Exclusiu de zona de llits 161.095  
Exclusiu de zones de camins ramaders 146.296  
Jaciments arqueològics 19.475  
Xarxa d'Infraestructures de comunicacions 121.421  
Coincident de camins ramaders i llits 138.335  
Total terme municipal 23.427.782  
Sòl urbà  
El Pla General estableix la classificació del sòl urbà en què el creixement proposat ha de tenir una continuïtat clara del nucli actual i ha de ser-ne una prolongació.  
Sòl urbanitzable  
El Pla defineix el Sòl Urbanitzable en dues vessants: Sòl Urbanitzable Industrial sense ordenació detallada i Sòl Urbanitzable Residencial amb ordenació detallada o sense.   
Es classifiquen dues àrees distintes per a l'urbanitzable industrial, una situada el més prop possible del brollador del qual s'obté l'aigua de la serra que posteriorment es comercialitza. La classificació d'aquesta zona va destinada a permetre el trasllat de l'embotelladora, actualment situada dins del nucli urbà. L'altra zona se situa a l'est del nucli urbà.  
Segons les ordenances del pla general plantejat no s'autoritzarà la instal·lació d'indústries catalogables com a insalubres, nocives i perilloses d'acord amb el Reglament de 30 de novembre de 1961 i la Llei de la Generalitat Valenciana 3/1989, de 2 de maig.  
Pel que fa a l'Urbanitzable Residencial, el Pla General preveu dues zones, una amb ordenació detallada, en la qual s'ordenen detalladament la totalitat dels terrenys, i una altra en què es delimita simplement una àrea de sòl urbanitzable que haurà de ser desenvolupada mitjançant plans parcials.  
Sòl No Urbanitzable  
La classificació com a sòl no urbanitzable, conforme a l'estratègia territorial adoptada i el que estableix la legislació aplicable, pretén preservar aquest tipus de sòl de l'acció urbanitzadora distingint distints tipus de sòl:  
- Sòl No Urbanitzable Comú: fa referència al sòl de predomini agrícola.  
- Sòl No Urbanitzable d'Especial Protecció d'Àrees de Regeneració i Àrees Forestals: Àrees d'equilibri fràgil i alt valor paisatgístic i forestal.  
- Sòl No Urbanitzable de Protecció de Llits: s'ha qualificat com de protecció a les agressions constants a què són sotmeses aquestes zones i la seua importància per ser els mitjans naturals d'encapçalament d'aigües de pluja, com també pels valors paisatgístics d'aquest.  
- Sòl No Urbanitzable de Protecció de Camins Ramaders: s'ha considerat convenient incloure'ls a fi que hi haja una constància documental d'aquests que permeta, al seu torn, un millor control de vigilància urbanística.  
- Sòl No Urbanitzable de Protecció de Jaciments Arqueològics: en un radi de gir de 100 metres, no es podrà realitzar cap activitat o moviment de terres que comporte una alteració de la realitat actual.  
- Sòl No Urbanitzable de Protecció de Sistemes Estructurants de comunicacions: el Pla General respecta la xarxa bàsica nacional i comarcal de comunicacions que travessen el municipi.  
Tramitació administrativa  
En data 29 de desembre de 2004 la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló remet estudi d'impacte ambiental juntament amb la documentació tècnica, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
En data 29 de maig de 2003 l'Ajuntament acorda: sotmetre a informació pública el PGOU juntament amb l'EIA, sol·licitar els preceptius informes la conselleria de Sanitat, conselleria d'Educació i Ciència, conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, sol·licitar dictamen als municipis d'Aín, Chóvar, Soneja i Almedíjar.  
1. Informació pública  
El mencionat estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Levante de Castelló de data 8 d'agost de 2003, i en DOGV número 4576, de 29 d'agost de 2003.  
En Ple de data 29 d'abril de 2004 es realitza certificat de l'Ajuntament en què: es fa un resum de les 5 al·legacions presentades, s'estimen les al·legacions número 1, 2, 4 i 5, i parcialment la número 3, s'acorda aprovar provisionalment el Pla general d'ordenació urbana amb les modificacions resultants de l'estimació de les al·legacions, remetre l'expedient a la conselleria de Territori i Habitatge per a sol·licitar la declaració d'impacte ambiental i remetre l'expedient a la Comissió Territorial d'Urbanisme per a la seua aprovació definitiva.   
2.Resum de les al·legacions  
De les 5 al·legacions presentades en resposta a la informació pública cap d'elles es considera de caràcter ambiental.   
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
En data 26 de juliol de 2005 la directora general de Gestió del Medi Natural, després d'observar carències en la documentació enviada, sol·licita a l'Ajuntament:  
- Pel que fa als tràmits d'informació pública, s'ha de presentar còpia de les al·legacions presentades.  
- Certificat de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre l'autorització i el cabal concedit d'extracció d'aigua potable, tant del pou de «Las Cerradas» com del brollador del Sas, realitzant una previsió del volum d'aigua potable necessari per a garantir el proveïment tant en qualitat com en quantitat, de la població resultant arran del desenvolupament del Pla General indicant.   
- Pel que fa a la depuració d'aigües residuals, s'ha d'indicar l'emplaçament i sòl reservat per a la construcció de l'estació depuradora d'aigües residuals, la capacitat d'aquesta i es realitzarà una estimació adequada del cabal d'aigües residuals generat com a conseqüència del desenvolupament del Pla General plantejat.  
- Segons es desprén de la documentació presentada, fins ara les aigües residuals s'abocaven directament a un barranc sense indicar el punt d'abocament. S'haurà d'indicar la destinació de les aigües residuals una vegada depurades, i si es pretén continuar abocant al barranc, s'ha d'indicar el punt d'abocament i presentar l'autorització d'abocament emesa per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
- S'haurà d'aclarir la destinació dels residus sòlids urbans generats al municipi, ja que segons es reflecteix en la documentació presentada es depositen en l'abocador d'Algesar que és del tipus incontrolat i perillós, mentre que les dades que es disposen en aquesta conselleria indiquen que els residus sòlids urbans generats són recollits per FCC i gestionats en l'abocador de Tales. En tot cas s'ha de realitzar una estimació del volum futur i característiques d'aquests en desenvolupar-se les actuacions previstes en el pla general, presentant certificat de l'entitat gestora assumint l'augment dels Residus Sòlids Urbans generats.   
- S'haurà de presentar informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural valencià, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998.  
Davant d'aquest requeriment l'Ajuntament en data 19 d'octubre de 2005, contesta presentant la documentació següent:  
- Còpia de les al·legacions presentades durant el període d'informació pública.  
- Petició de l'Ajuntament a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, realitzat en data 16 de setembre de 2005, sol·licitant autorització i cabal concedit per a l'extracció d'aigua del pou de Las Cerradas i brollador del Sas, amb un consum estimat per a una població de 4.250 habitants.  
- Respecte a l'EDAR, comenten que l'emplaçament es troba reflectit en els plans d'informació del Pla General, adjunten dades de les característiques fisicoquímiques de l'aigua una vegada depurada, volum que s'ha de tractar i que la destinació de l'aigua depurada serà el reg agrícola.  
- Certificat de la Mancomunitat de l'Alt Palància assumint la gestió dels residus sòlids urbans generats per l'expansió del municipi. El servei el realitza l'empresa Urbaser i l'abocador es troba situat al municipi de Tales.  
- Petició d'informe la conselleria de Cultura relatiu a la conformitat del Pla General amb la normativa de protecció del patrimoni cultural.  
Informes sectorials  
La Direcció General de Gestió del Medi Natural, en data 6 de juliol de 2005, realitza consulta al Servei de Conservació de la Biodiversitat i al Servei d'Ordenació Sostenible del Medi, sobre la compatibilitat del projecte amb la conservació del LIC-ZEPA Serra d'Espadà que ocupa tot el terme municipal.  
Com a resposta a la consulta realitzada, el 6 de setembre de 2005, el Servei d'Ordenació Sostenible del Medi, emet un informe favorable al projecte presentat.  
Com a resposta a la consulta realitzada, el 15 de setembre de 2005, el Servei de Conservació de la Biodiversitat, emet un informe en què conclou que l'ordenació plantejada no afecta de cap manera la conservació de l'ecosistema.  
Afeccions legals  
1. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, la totalitat del terme municipal està catalogat com LIC i ZEPA «Serra d'Espadà».   
Part dels terrenys catalogats com a LIC-ZEPA, es troben qualificats com d'especial protecció d'àrees forestals, i part com d'especial protecció d'àrees de regeneració. S'ha realitzat consulta a Àrea d'Ordenació del Territori i a Biodiversitat, pel fet que la totalitat del terme es troba inclòs com a LIC-ZEPA, la resposta a aquesta consulta conclou amb la compatibilitat del pla general amb la conservació del medi.  
2. També la totalitat del terme municipal està declarat com a Parc Natural «Serra d'Espadà».  
3. Al municipi segons l'Inventari de Jaciments Arqueològics de la conselleria de Cultura, Educació i Ciència, hi ha inventariats un total de 5 jaciments arqueològics. L'àmbit d'aquests jaciments es troba qualificat en el Pla General com de Protecció de Jaciments Arqueològics.   
L'Ajuntament en data 28 de juliol de 2005 sol·licita als Serveis Territorials de Castelló de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, informe relatiu a la conformitat del PGOU d'Azuébar amb la normativa de protecció patrimonial.  
4. En referència a la presència de camins ramaders, al municipi hi ha tres camins ramaders: assagador d'Alfondeguilla de 14 metres d'amplària, assagador del Camí de Tales i Maget de 14 metres d'amplària i assagador del Barranc d'Almedíjar de 14 metres d'amplària. En la documentació es qualifica els camins ramaders com de protecció de camins ramaders.  
5. En el municipi d'Azuébar hi ha una forest d'utilitat pública: forest d'utilitat pública catalogada amb el número CS-86, denominada «Carrascal». Aquesta forest es troba dins dels terrenys qualificats com d'especial protecció d'àrees forestals.  
6. Es troben registrats entre l'any 1993 al 2003 un total de 3 incendis al terme municipal, aspecte que no ha sigut considerat en l'estudi d'impacte ambiental. Cap de les zones afectades per aquests 3 incendis forma part del sòl que es pretén qualificar com a urbanitzable.  
Consideracions ambientals  
1. La zona de la rambla de Chóvar presenta un risc d'inundació baix ben sovint baixa i calat baix, que correspon a zones que pateixen inundacions amb un període de retorn entre 100 i 500 anys. L'àmbit de la rambla de Chóvar, rambla d'Almedíjar i Azuébar es qualifiquen com de protecció de llits.  
2. El risc de lliscament i despreniment és nul en les zones qualificades com a urbanes o urbanitzables pel pla general.  
3. La vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies, presenta un nivell molt baix en les zones qualificades com a urbanitzable residencial, i en la zona urbanitzable industrial situada a l'est del nucli urbà, i un nivell alt en la zona qualificada com a urbanitzable industrial situada al nord-oest del nucli urbà. S'ha de tenir en compte que segons les ordenances del Pla General no s'autoritzarà la instal·lació d'indústries catalogables com insalubres, nocives i perilloses d'acord amb el Reglament de 30 de novembre de 1961 i la Llei de la Generalitat Valenciana 3/1989, de 2 de maig.  
4. El risc d'erosió actual varia entre baix i moderat, mentre que el risc d'erosió potencial és molt alt, a tot el terme municipal.   
5. Aigua potable  
La infraestructura de proveïment d'aigua potable està composta principalment pel pou de Las Cerradas amb un cabal comprés entre 800 i 2000 l/m i pel brollador del Sas. L'aigua extreta d'aquests es condueix cap a 6 depòsits que tenen una capacitat conjunta de 2.200.000 litres.  
L'Ajuntament, mitjançant un escrit de data 15 de setembre de 2005 dirigit a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, sol·licita certificat relatiu a l'autorització i cabal concedit per a l'extracció d'aigua del pou de Las Cerradas i del brollador del Sas, realitzant una previsió del volum d'aigua potable necessària per a garantir el proveïment, tant en qualitat com en quantitat de la població resultant arran del desenvolupament del Pla General d'Ordenació Urbana, que s'estima en 4.250 habitants.   
6. Sanejament i depuració d'aigües residuals   
La xarxa de sanejament existent es troba en bon estat, però la depuradora existent està fora de funcionament, realitzant l'abocament de les aigües residuals generades sense tractament prèviament i directament al barranc.   
En l'estudi d'impacte ambiental es reflecteix que hi ha una depuradora de nova construcció, i els paràmetres de disseny són:  
- Població de disseny de 1.000 habitants equivalents a l'estiu i 500 habitants equivalents a l'hivern.  
- Cabal total anual: 42.700 m³/any  
- PH: 6,5-7,5, DBO5:25 mg/l, sòlids en suspensió: 35 mg/l, DQO:125 mg/l, matèries sedimentables: 0 mg/l, Tª: 10º-18º, sòlids gruixuts: 0 mg/l, color: incolor, NKT: 60.  
- Pel que fa a la destinació de les aigües una vegada depurades serà el reg agrícola, la qual cosa necessitarà l'autorització de la Confederació Hidrogràfica autoritzant-ne l'aprofitament.  
7. Gestió de residus  
Hi ha un servei municipal de recollida de fems que es realitza en dies alterns, generant-se un total de 162 t/any. Segons certificat emés pel president de la Mancomunitat de l'Alt Palància, l'empresa contractada per a la recollida és URBASER, i la gestió es realitza en l'abocador de Tales, en espera que s'executen les previsions del Pla Zonal de Residus.  
8. La vegetació que existeix en l'actualitat està formada per boscs de sureres i alzines, pi blanc i els matolls estan representats per coscollars, timonedes, argelagars i estepars. Pel que fa a les zones agrícoles es divideixen zona de regadiu, on hi ha hortalisses i fruiters, i la de secà amb oliveres, garroferes i ametlers.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant, i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
DECLARACIÓ D'IMPACTE AMBIENTAL  
Primer   
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Pla general d'ordenació urbana d'Azuébar (Castelló), el promotor del qual és l'Ajuntament d'Azuébar, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada fins al moment, amb els informes sectorials emesos respecte d'això, i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon   
Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
1. S'haurà de presentar l'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, pel que fa a l'aprovació i cabal concedit a l'Ajuntament, per a l'extracció d'aigua del pou de Las Cerradas i del brollador del Sas, i la confirmació de la disponibilitat de cabal per a garantir el proveïment, tant en qualitat com en quantitat de la població resultant arran del desenvolupament del Pla General d'Ordenació Urbana plantejat.  
2. Paral·lelament a l'execució dels sectors previstos, s'efectuaran les infraestructures previstes en matèria de depuració d'aigües residuals corresponents de manera que es garantisca el ple funcionament de les instal·lacions en el moment de l'inici d'ocupació. En els sectors industrials s'aplicarà la legislació vigent, quant al tractament previ a l'abocament a la xarxa de sanejament.  
3. Pel que fa a les aigües residuals una vegada depurades, s'indica que la destinació és el seua reutilització per a reg agrícola. Per tant, s'haurà d'especificar el tractament previ al reg i els paràmetres de qualitat d'aquesta aigua, i incorporar la pertinent autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a l'aprofitament d'aquest cabal.   
Aquest abocament, haurà d'ajustar-se al que disposa la normativa específica vigent i en particular al Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües.  
4. El material necessari per a realitzar l'esplanada dels sectors plantejats haurà de provenir de pedrera o zona de préstec autoritzada, havent de disposar de certificat en què s'especifique l'origen dels materials, es justifique el volum necessari i la capacitat de la zona de préstec per a atendre la demanda generada. I s'haurà de disposar de les autoritzacions sectorials preceptives.  
5. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, es mantindrà en condicions agrícoles adequades i es destinarà al farciment de les zones verdes previstes en l'actuació, o si no n'hi ha, a altres àrees del municipi on en siga susceptible la utilització.  
6. Amb caràcter anual, i com a complement al programa de vigilància ambiental, es realitzarà un informe amb periodicitat mensual, que es remetrà l'últim mes de l'any a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló, amb els resultats de les característiques fisicoquímiques de les analítiques realitzades de l'aigua depurada reutilitzada per a reg, per a comprovar que compleix els paràmetres d'abocament que establisca la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
7. S'haurà d'aportar informe favorable de la conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, segons el que estableix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.  
Tercer   
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart   
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
València, 10 de novembre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
DECLARACIÓ D'IMPACTE AMBIENTAL  
Expedient: 105/05-AIA  
Títol: Fabrica de ciment de Buñol  
Promotor: CEMEX España, SA  
Localització: Ctra. Madrid-València, km 307, del terme municipal de Buñol  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
D'acord amb la informació pública de la Direcció General de Qualitat Ambiental (DOGV núm. 4923, de 13/01/05), l'objecte del projecte i estudi d'impacte ambiental presentats és l'obtenció de l'autorització ambiental integrada de la fàbrica de ciment de CEMEX España, SA, (anteriorment Compañía Valenciana de Cementos Portland, SA), en la ctra. Madrid-València, km 307, del terme municipal de Bunyol, incloent les modificacions previstes consistents en una instal·lació de valoració energètica de residus líquids utilitzant-los com a combustible en la línia de ciment gris, com també l'ampliació de la capacitat productiva actual de la planta.  
Les línies de fabricació LEPOL I i II de ciment blanc disposen de llicència municipal d'activitat des del 20 d'octubre de 1973 i la de DOPOL de ciment gris des del 2 de gener de 1974. La línia LEPOL II actualment està parada.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'indica que: l'activitat que s'ha d'avaluar consisteix en la utilització com a combustible secundari de combustibles líquids derivats de residus... Així mateix, es preveu l'ampliació a mitjà termini de la capacitat productiva, de la factoria de referència. En el mateix estudi d'impacte ambiental es recull també la pedrera «La Rabosera». Per a aquest projecte de la pedrera va ser dictada ja declaració d'impacte ambiental favorable en l'expedient 286/03 AIA, de 31 d'agost de 2004, per la qual cosa queda exclosa d'aquest expedient, i aquesta declaració es circumscriu exclusivament a la planta de ciments.  
Per tot això, l'objecte de l'expedient 105/05-AIA, és l'avaluació d'impacte ambiental de la instal·lació de fabricació de ciment, com també de l'ampliació projectada, això és, per un costat la utilització de combustible secundari procedent de combustibles líquids procedents de residus, amb una substitució de combustible primari i per un altre costat l'ampliació de la capacitat productiva actual de les línies de ciment gris i blanc; tenint aquesta ampliació la consideració de modificació substancial.  
Característiques més rellevants de les construccions i de l'activitat  
Tant les instal·lacions actuals com la instal·lació de valoració energètica de residus líquids i les modificacions de les instal·lacions de procés que s'ha de dur a terme es troben dins de la parcel·la de 377.138 m² propietat de CEMEX España, SA, definida en el Pla General d'Ordenació Urbana de Buñol (publicat en BOP núm. 68, de 20 de març de 1996) amb qualificació A de sòl industrial sense limitació, amb el condicionant que qualsevol ampliació, transformació o modificació haurà de sotmetre's a controls legals que impedisquen efectes additius.  
La línia de procés DOPOL apareix descrita tant en el projecte bàsic com en l'estudi d'impacte ambiental i haurà de patir les modificacions següents:  
- Etapa de preparació de cru: instal·lació d'un nou molí auxiliar de cru amb canonades de recirculació de gasos calents al molí procedents dels gasos del forn, cintes transportadores, bàscula per a dosificació de matèries primeres; separador dinàmic i instal·lacions auxiliars. Els gasos del molí es filtraran en el filtre del forn.  
- Instal·lació de combustible: un nou molí de coc de petroli amb el seu corresponent filtre de mànegues i instal·lacions auxiliars.  
- Instal·lació de combustible líquid procedent de residus: constarà d'un parc de recepció i dos tancs atmosfèrics d'emmagatzemament de 125 m³ cadascun, a banda de canonades i instal·lacions auxiliars per al seu funcionament correcte. Funcionarà en paral·lel amb la instal·lació de combustible principal que és coc de petroli, amb una substitució parcial de fins a un 40% com a màxim; la instal·lació de combustible procedent de farines càrnies i la instal·lació de fueloil per a engegament de la instal·lació. El combustible utilitzat procedeix de residus líquids i haurà de complir els condicionants específics imposts en l'autorització de gestor.  
- Forn de clínquer: substitució de l'actual refrigerador de satèl·lits per un de graella, modificant-se la torre actual de ciclons de quatre etapes afegint un cicló més en cada etapa per a millorar l'eficàcia i incloent modificació del precalcinador, com també la instal·lació d'un nou sistema de desempolsegament consistent en un refrigerador de tubs aire-aire i un filtre de mànegues.  
- Mòlta de ciment: nou molí de ciment amb el seu corresponent filtre de mànegues i instal·lacions auxiliars.  
Les línies de procés LEPOL apareixen descrites tant en el projecte bàsic com en l'estudi d'impacte ambiental. La línia de procés LEPOL I no patirà cap modificació, en canvi la línia de procés LEPOL II patirà les modificacions següents:  
- Etapa de preparació de cru: instal·lació d'un nou molí de cru, un separador dinàmic i ventiladors, cintes i filtres per a dur a terme l'alimentació del molí. Es modificarà el sistema d'alimentació a les sitges d'emmagatzemament de cru amb noves tremuges i filtre de mànegues de captació de pols.  
- Instal·lació de combustible: les línies de ciment blanc només utilitzen combustible principal, per la qual cosa per a les noves necessitats del forn bastarà amb el molí de coc instal·lat en la línia DOPOL.  
- Forn de clínquer: s'augmentarà la velocitat del gir del forn mitjançant la instal·lació d'un nou sistema d'accionament de gasos; s'instal·larà un precalcinador de torre de ciclons i s'instal·larà un nou refrigerador de clínquer rotatiu amb refredament per aigua. S'instal·larà un filtre de captació de pols per al refrigerador.  
- Mòlta de ciment: es posarà en funcionament el molí de ciment parat.  
- Expedició de ciment: no patirà cap modificació.  
Tramitació administrativa  
Remissió i contingut de l'expedient, informació pública.  
En data 26 d'agost de 2004, l'Àrea de Qualitat Ambiental remet el projecte, l'estudi d'impacte ambiental i documentació annexa presentats per CEMEX ESPAÑA, SA, acompanyant la sol·licitud d'autorització ambiental integrada de la fàbrica de ciment situada en la ctra. Madrid-València km 307, del terme municipal de Buñol.  
En data 7 d'octubre de 2004, es remet a l'Àrea de Qualitat Ambiental informe d'idoneïtat de la documentació aportada de l'expedient: 066/04 IPPC a espera que es remeta certificació del resultat de la informació pública de l'estudi d'impacte ambiental corresponent, d'acord amb l'article 21.3 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
Una vegada conclòs el període d'exposició pública, en data 25 de maig de 2005, l'Àrea de Qualitat Ambiental remet una còpia de l'anunci en el DOGV número 4923, de data 13 de gener de 2005, còpia de les al·legacions presentades, còpia de documentació complementària presentada per CEMEX ESPAÑA, SA, com tambhé la seua resposta a les al·legacions i còpia de l'informe emés pel Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, de data 17 de novembre de 2004.  
Al·legacions  
Només es tindran en compte les al·legacions presentades durant el període d'exposició pública realitzat per la Direcció General de Qualitat Ambiental, òrgan amb competència substantiva a efecte d'aquesta resolució d'impacte ambiental, integrada dins del procediment d'autorització ambiental integrada.  
Les al·legacions que consten van ser presentades per:  
- Aurelio Palmer Escorihuela, com a regidor delegat de Govern, Interior i Urbanisme de l'Ajuntament de Buñol.  
- Aurelio Palmer Escorihuela, en nom propi  
- Maria José Higón Ballester en nom propi i en representació de l'Agrupació Escolar Mixta 9 d'octubre, de Macastre.  
- Isabel Zanón  
- Francisco Carrascosa, en representació d'Esquerra Unida del País València de Buñol  
Abonades per un total de 1.080 firmes.  
Els fonaments en què es basen les diverses al·legacions són bàsicament:   
1. Efectes additius respecte a la contaminació.  
2. Pla d'emergència per accidents greus.  
3. Ajornament de l'autorització ambiental integrada fins que finalitze el període de proves.  
4. Emissions fugitives.  
5. Consideracions sobre la utilització de combustibles procedents de residus líquids com a combustibles de substitució per a la fabricació de ciment.  
6. Efectes ambientals d'acumulació.  
Com ja s'ha assenyalat, es disposa de la resposta del promotor a les al·legacions presentades. De manera resumida, es diu que:  
1. No es produeixen efectes additius, ja que els nivells d'emissió estan per sota dels autoritzats per l'Ajuntament en la llicència d'activitat concedida a l'empresa, complint per tant amb allò que s'ha especificat en el Pla General d'Ordenació Urbana del municipi i en les seues normes subsidiàries.  
2. No és d'aplicació a aquestes instal·lacions l'elaboració d'un Pla d'emergència d'accidents greus, segons es desprén del Reial decret 1254/1999 sobre control de riscs inherents a accidents greus en què intervinguen substàncies perilloses modificat per Reial decret 119/2005, pel fet que les quantitats emmagatzemades d'aquests productes no excedeixen dels límits establits per aquesta normativa per a l'elaboració del pla d'emergència.  
3. L'empresa realitza autocontrols periòdics que són contrastats amb dades d'altres laboratoris certificats pel que aquests controls són fiables i objectius.  
4. En el moment que es concedisca l'autorització ambiental integrada l'empresa es compromet a desenvolupar un projecte constructiu que inclourà un sistema de captació i tractament dels orejos procedents de l'emmagatzemament de combustible.   
5. La utilització de combustible procedent de residus està sotmesa al Reial decret 653/2003, de 30 de maig, sobre incineració de residus, sent els límits d'emissió de substàncies contaminants, més severs que els establits per a indústries de fabricació de clínquer i ciment.  
6. L'empresa es compromet a la realització d'un estudi del sòl d'acord amb allò que estableix el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl.  
Afeccions legals  
La indústria sol·licita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge.  
D'acord amb els articles 18, 19 i 20 de l'Ordre de 9 de setembre de 2003, de la conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus s'atribueixen a la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
D'acord amb el punt 2 de l'article 19 del RD 653/2003, en tenir una capacitat nominal de coincineració igual o superior a 2t/h, el titular de l'activitat haurà de confeccionar una memòria anual i remetre informe l'autoritat competent, en els termes en ell exposats.  
L'activitat haurà de disposar d'un llibre de registre per cada un dels focus emissors de contaminants segons el model que apareix en l'annex lV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976 sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, on han d'anotar-se tots els mesuraments periòdics d'autocontrol de les emissions a l'atmosfera.  
Si incinera més de 2t/hora haurà d'elaborar un informe anual de funcionament i seguiment de la instal·lació, d'acord amb article 19 del RD 653/2003.  
L'activitat haurà de disposar de l'informe favorable de l'organisme de conca competent, respecte de l'abocament d'aigües pluvials i aigües residuals domèstiques generades en la fabrica.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que procedisca obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat.  
El projecte objecte d'avaluació d'impacte ambiental tracta de fàbrica de ciment que disposa de tres línies de fabricació, una de ciment gris i dos de ciment blanc. En la línia de ciment gris s'utilitzarà, com a combustible secundari, un combustible procedent de residus líquids i farines càrnies. En les dues línies de ciment blanc s'utilitzarà com a combustible coc de petroli.  
Ateses les característiques de l'activitat, el medi natural es veurà principalment afectat per les emissions atmosfèriques. De fet, segons estableix el Reial decret 833/1975, de 6 de febrer, pel qual es desenvolupa la Llei 38/1972, de 22 de desembre, de protecció de l'ambient atmosfèric, la fabricació de clínquer i ciment és una activitat catalogada com a potencialment contaminant de l'atmosfera.  
Segons aquest mateix Reial Decret 833/1975, s'estableixen els límits d'emissió de partícules i diòxids de sofre per a les indústries de fabricació de ciment, sent-li d'aplicació a les dues línies de producció de ciment blanc. Les limitacions s'estableixen tant per a focus localitzats, com per a focus dispersos. Menció a banda mereixen els focus dispersos generadors principalment de partícules sòlides, com ara ensacadores els quals hauran d'estar correctament localitzats i controlats els valors límits d'emissió.  
A banda del Reial Decret 833/1975, en els acords voluntaris per a la prevenció el control de la contaminació de la indústria del ciment, tant a nivell estatal com autonòmic, s'hi estableixen limitacions més restrictives dels nivells d'emissions i contaminants que s'han de controlar. Aquests límits, que es troben també en les guies de millors tècniques disponibles per a la Indústria del ciment, han sigut proposats en l'estudi d'impacte ambiental sobre la base dels quals s'ha justificat, tant l'impacte ambiental sobre l'ambient aeri, com el compliment dels efectes additius ressenyats com a condició en les normes subsidiàries de l'Ajuntament de Buñol. Per tot això s'entén que se li aplicaran.  
La utilització de residu líquid com a combustible en la línia de producció de ciment gris converteix l'esmentada línia en una instal·lació de coincineració de residus, per la qual cosa li és d'aplicació el Reial Decret 653/2003, de 30 de maig, sobre incineració de residus. En instal·lacions d'aquest tipus no es generaran ?bàsicament- efluents o emissions diferents dels que actualment es generen en la fabricació de clínquer emprant combustibles convencionals. En operar d'aquesta manera, s'estan valorant energèticament residus líquids, reduint-se el consum de combustibles fòssils no renovables i disminuint-se les emissions globals a l'atmosfera respecte a si aquests residus s'hagen d'incinerar en instal·lacions específiques o eliminar en abocador i utilitzar combustibles fòssils en cimenteres.   
Respecte a la gestió de residus gestionats, s'obri una nova línia de valoració, inexistent fins llavors, amb una notable recuperació energètica, mentre que els residus produïts són els mateixos que en la situació precedent.  
En referència a la dispersió dels contaminants en l'atmosfera cal ressenyar, que a pesar que les dades d'immissió presentats per l'empresa en l'estudi d'impacte ambiental estan referits a l'estació de Quart de Poblet pertanyent a la Xarxa de Vigilància i Control de la Contaminació Atmosfèrica sent per la seua llunyania poc valorables, també es presenta un estudi de dispersió mitjançant modelització informàtica pel qual es pot comprovar que la dispersió dels contaminants susceptibles de produir contaminació atmosfèrica està dins dels valors permesos pel Reial Decret 1073/2002, de 18 d'octubre sobre avaluació i gestió de la qualitat de l'aire ambient en relació amb el diòxid de sofre, diòxid de nitrogen, òxids de nitrogen, partícules, plom, benzé i monòxid de carboni i la resta de legislació que li és d'aplicació.  
Respecte a la contaminació acústica cal ressenyar que és elevada en alguns punts segons es desprén tant de l'estudi d'impacte ambiental, com de l'estudi acústic. Estant sotmesa l'actuació a avaluació d'impacte ambiental, haurà d'atenir-se a allò que estableix el Títol IV, Capítol II: Condicions de les activitats comercials, industrials i de serveis, i en el Títol II Capítol II: Nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002 de Protecció contra la Contaminació Acústica. I d'acord amb l'article 37 de l'esmentada Llei 7/2002 haurà d'aportar en el termini màxim de 5 anys una auditoria d'autocontrol.  
Respecte al sòl i les aigües, cal assenyalar que la indústria es troba situada en una zona de mitjana-baixa vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies, de mitjana accessibilitat potencial als recursos hídrics i sense risc d'inundació, tot això d'acord amb la Cartografia Temàtica de la conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de la Generalitat Valenciana.  
Identificació i valoració d'impactes  
En l'estudi d'impacte ambiental presentat per CEMEX s'inclou la descripció del projecte i les accions d'aquest, en les quals s'identifiquen els elements i accions susceptibles de produir impactes, i un inventari ambiental en què es detallen els factors ambientals susceptibles de ser afectats per aquests elements i accions.  
Mitjançant l'encreuament dels elements i accions vs. factors ambientals s'identifiquen els impactes potencials. A més d'identificar-se, es realitza una primera valoració entre impactes positius, negatius i no significatius.  
La valoració dels impactes així identificats s'ha dut a terme per a la fase d'obres i fase de funcionament concloent-se que els impactes residuals són compatibles, tant abans com després de l'adopció de mesures preventives i correctores.  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
Durant la fase d'obres es proposen les clàssiques mesures que s'han d'adoptar en aquesta fase, considerant-se adequades. No es planteja la fase de desmantellament. Durant la fase de funcionament, es té:  
1. Contaminació acústica. Sorolls i vibracions.  
Excepte en dos punts afectats pel trànsit de camions i en la zona de paletitzat, els nivells de soroll són acceptables. En l'estudi proposen mesures com apantallament de zones mitjançant murs i arbres de gran port al voltant de la fàbrica. Aquesta mesura és efectiva per al trànsit rodat principalment. En els equips es proposen mesures típiques d'aïllament de màquines, sales per a amortització de sorolls en el cas que l'aïllament siga insuficient i silenciadors.  
Estant sotmesa l'actuació a avaluació d'impacte ambiental, haurà d'atenir-se allò que estableix el Títol IV, Capítol II: Condicions de les activitats comercials, industrials i de serveis, i en el Títol II Capítol II: Nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de Protecció contra la Contaminació Acústica. I d'acord amb l'article 37 de l'esmentada Llei 7/2002, haurà d'aportar, en el termini màxim de 5 anys, una auditoria d'autocontrol.  
2. Contaminació atmosfèrica.  
Es diferència entre fonts localitzades i fonts disperses.  
En les fonts localitzades les mesures correctores van totes encaminades principalment a la instal·lació de filtres de mànegues i filtres electrostàtics. En les fonts disperses es proposen mesures orientades a la conversió d'aquestes fonts en fonts localitzades i a la instal·lació de barreres de protecció contra el vent, com ara cobriment o apantallament de cintes transportadores, magatzematge cobert de matèries primeres i productes, instal·lacions d'aspiració fixes i mòbils, pavimentació i neteja de vies de trànsit de vehicles i reducció d'altura de caiguda de materials en els punts de transferència.  
Els límits d'emissió previstos en l'estudi s'ajusten a la legislació vigent, en tot cas, tenint prevista la coincineració de residus, d'acord amb el RD 653/03 i en la previsió futura de substitució de més de 3 t/h, els límits d'emissió establits per a ambdues situacions a què s'han d'atenir són:  
Contaminant Coincineració Coincineració  
 < 3 Tm/h >3 T/h  
 (mg/Nm³)  
Partícules 50 30  
SO2 50  
NOx 1200 800  
ClH 10  
FH 1  
COT 10  
Dioxines i furanos 0,1  
Cd+Ti 0,05  
Hg 0,05  
As+Sb+Pb+Cr+Co+Cu+Mn+Ni+V 0,5  
3. Usos de l'aigua i contaminació hídrica.  
En l'estudi d'impacte ambiental qualifica l'impacte per aigües residuals com a «no significatiu» per la qual cosa no preveu mesures correctores de la contaminació.  
Per a les aigües provinents de la llavada de calcàries utilitza basses de decantació i les reutilitza en el regament de la planta, mentre que per a les aigües residuals urbanes se'n preveu la connexió al col·lector municipal.  
4. Contaminació del sòl.  
En l'exercici de l'activitat únicament es pot produir impacte per contaminació de sòl en el cas de vessaments i abocaments de fuel o del combustible procedent de residus líquids. Per a la previsió d'aquests vessaments s'ha plantejat la construcció de cubetes de contenció i safates contra vessaments.  
5. Residus gestionats i generats.  
Pel que fa a residus industrials i residus sòlids no perillosos, tots compten amb lloc assignat per a la recollida d'aquests, separant els reciclables per a la seua recollida selectiva.  
Els residus perillosos són depositats en magatzem a banda, i compten amb magatzems temporals per a permanència no superior a sis mesos.  
L'empresa disposa d'un Pla de Prevenció de Residus Perillosos en compliment de la Llei 10/2000, de 21 d'abril, de residus i del Reial Decret 952/1997, de 20 de juny, que modifica el reglament per a la seua execució aprovat mitjançant un Reial decret 833/1988. En aquest pla es detallen tant les pràctiques actuals de minimització com les bones pràctiques ambientals.  
L'empresa també planteja en el seu estudi d'impacte ambiental, com a mesures correctores, tècniques de valoració in situ i tècniques de gestió de residus generats.  
6. Programa de vigilància ambiental.  
En l'estudi d'impacte ambiental, succintament es proposa un programa de vigilància ambiental suficient.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una Declaració d'Impacte Ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants al Reglament d'aquesta, ja que tal com estableix el punt 6.a de l'Annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, les instal·lacions d'eliminació o tractament de residus tòxics i perillosos per incineració, així com en el punt 3. de les instal·lacions de fabricació de ciment, es troben sotmeses al tràmit de Declaració d'Impacte Ambiental.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'Avaluació de l'Impacte Ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
DECLARACIÓ D'IMPACTE AMBIENTAL  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte fàbrica de ciment, promogut per CEMEX ESPAÑA, SA, que s'ha de situar en la ctra. Madrid-València km 307, del terme municipal de Buñol, en els termes que estableix el projecte, l'estudi d'impacte ambiental i la resta de documentació obrant en l'expedient, sempre que es complisquen les condicions següents:  
1. Respecte a l'afecció que sobre els recursos naturals comporten:  
- Les activitats extractives necessàries per a obtenir les matèries primeres que posteriorment s'utilitzaran en la planta de Buñol de CEMEX ESPAÑA, SA, d'acord amb l'article 12 de la Llei 16/2002 hauran de ser valorades juntament amb la resta de recursos naturals, matèries primeres i auxiliars. En tot cas, les diverses pedreres de què es nodrisca la planta objecte d'autorització ambiental integrada hauran de comptar amb tots els permisos i autoritzacions sectorials legalment establides.  
2. Pel que fa a la gestió i generació de residus:  
- El procés dut a terme en la instal·lació haurà de sotmetre's al règim d'autorització administrativa regulat en la normativa de residus (Llei 10/98, de residus, i Llei 10/2000, de Residus de la Comunitat Valenciana).  
- Control de combustible Recitermia, d'acord amb el que estableixen els articles 6 i 7 del RD 653/2003, sobre incineració de residus.  
- L'oli usat dels sistemes de lubricació, el procedent dels possibles vessaments, els filtres, les bateries usades, els envasos buits, i en general qualsevol altra substància o element que puga ser catalogat com a residu tòxic i perillós, hauran de ser adequadament emmagatzemats, etiquetats i entregats a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus. L'empresa haurà d'actualitzar en el Registre de Productors de Residus els nous volums de residus que es produïsquen.  
- L'àrea d'emmagatzemament de residus perillosos, serà una zona amb paviment impermeable, coberta, ventilada, amb sistemes que permeten la retenció i recollida d'abocaments accidentals, i de fàcil accés de manera que es minimitze el risc d'accidents en la càrrega/descàrrega dels diversos residus. Per a l'emmagatzemament de residus líquids o que per l'alt contingut líquid d'aquests puguen generar abocaments es comptarà amb cubetes o sistema de recollida que garantisquen el confinament i posterior recollida dels possibles vessaments. Cada cubeta o recipient de recollida de vessaments accidentals ha de tenir com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la major d'ambdues quantitats). Les cubetes hauran de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals, en cas de vessament, comporte augment de la seua perillositat o en dificulten la gestió.  
3. Respecte a les emissions atmosfèriques:  
- Els mesuraments i valors límits d'emissió provinents de focus emissors localitzats, quan provinguen de forns que utilitzen combustibles fabricats a partir residus, es regiran per allò que disposa el Reial Decret 653/2003, de 30 de maig, sobre incineració de residus.  
- Els mesuraments i valors límits d'emissió provinents de focus emissors localitzats, quan provinguen de forns que utilitzen combustibles de coc de petroli, es regiran pel que disposa el Reial Decret 833/1975, de 6 de febrer, pel qual es desenvolupa la Llei 38/1972 de protecció de l'ambient atmosfèric.  
- L'activitat haurà de disposar d'un llibre de registre per cada un dels focus emissors de contaminants (per cada xemeneia) segons el model que apareix en l'Annex lV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, on han d'anotar-se tots els mesuraments periòdics d'autocontrol de les emissions a l'atmosfera. Així mateix hauran de presentar correctament emplenada l'adaptació de l'enquesta que apareix en l'Annex V de l'ordre esmentada.  
- Les xemeneies d'emissió de contaminants hauran de disposar d'orificis que possibiliten la presa de mostres dels paràmetres contaminants en l'emissió i haurà de tenir accessibilitat a aquests mitjançant una estructura fixa, segons s'indica en l'esmentada Ordre de 18 d'octubre de 1976.  
- En els llocs en què hi haja emissions difuses provinents d'emmagatzemament, manipulació i transport de matèries primeres pulverulentes es duran a terme mesures efectives per a la correcció d'aquestes.  
- Les emissions de partícules en els refrigeradors de clínquer, picadores, molins, equips de transport i ensacadores es regiran pel que disposa el Reial Decret 833/1975, de 6 de febrer.  
- L'efecte produït per emissió de contaminants a l'atmosfera, derivats de l'activitat avaluada, en cap cas ha de sobrepassar els valors límit que en termes d'immissió estableix el Reial Decret 1073/2002, de 18 d'octubre, sobre avaluació i gestió de la qualitat de l'aire ambient en relació amb el diòxid de sofre, diòxid de nitrogen, òxids de nitrogen, partícules, plom, benzé i monòxid de carboni.  
4. Respecte a la potencial contaminació del sòl i aigües subterrànies:  
- No s'haurà de realitzar cap abocament que puga afectar el sòl o a les aigües subterrànies.  
- No es podran executar pous, rases, galeries o qualsevol altre dispositiu destinat a facilitar l'absorció de les aigües residuals pel terreny.  
- Tant per a la xarxa de drenatge d'aigües pluvials com per a la xarxa de col·lectors d'aigües residuals d'ús domèstic s'haurà de disposar de l'informe favorable de l'organisme de conca competent.  
5. Els resultats del Programa de Vigilància Ambiental determinaran si s'han d'implementar les mesures correctores adoptades per a prevenir la contaminació acústica. En tot cas, es complirà allò que estableix el Títol lV, Capítol ll, Condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis, i en el Títol ll, Capítol ll, Nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana de Protecció contra la Contaminació Acústica.  
6. Pel que fa al Programa de Vigilància Ambiental, aquest s'implementarà amb:  
- La periodicitat de la mesura de les emissions de contaminants atmosfèrics en els focus que utilitzen combustibles procedents de residus líquids estarà d'acord amb allò que estableix el Reial Decret 653/2003, de 30 de maig, sobre incineració de residus i el que estableix l'Autorització Integral.  
- La periodicitat de les mesures de les emissions de contaminants atmosfèrics en els focus que utilitzen coc de petroli, estarà d'acord amb el que estableix el Decret 833/75, de 6 de febrer, que desenvolupa la Llei 38/1972, de Protecció de l'Ambient Atmosfèric   
- Mesuraments del soroll ambiental en la parcel·la de l'activitat i en l'interior d'habitatges o instal·lacions pròximes, o confrontants realitzades per una entitat col·laboradora de l'administració o organisme de control autoritzat a la posada en marxa i cada tres anys. Els mesuraments es realitzaran en els llocs explícitament citats en la normativa respecte d'això (s'elaborarà un informe en què conste el tipus d'aparell amb què s'han realitzat els mesuraments, tenint en compte el soroll de fons, el període de mesura i assenyalar si compleix o no amb la normativa vigent).  
- Mesuraments del soroll ambiental en la parcel·la de l'activitat realitzades per un centre qualificat o per la mateixa empresa una vegada cada any, a fi de comprovar el manteniment de les condicions acústiques de l'entorn.  
- El Programa de Vigilància Ambiental de les emissions a l'atmosfera haurà de realitzar-se en tots i cada un dels focus susceptibles de produir contaminació tant per gasos com per fums i pols.  
7. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a la conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural, que establirà si procedeix l'aplicació de noves mesures correctores.  
8. S'atindrà a qualsevol altra condició de caràcter ambiental que establisca en el seu moment la Direcció General de Qualitat Ambiental a través de les preceptives autoritzacions administratives, i altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
València, 7 de novembre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
DECLARACIÓ D'IMPACTE AMBIENTAL  
Expedient: 146/2006-AIA  
Títol: Pla parcial de millora «el Mansegar»   
Promotor: Ajuntament de Quartell  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Quartell i conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Terme municipal de Quartell (València)   
Descripció del projecte  
1. Objecte de projecte  
El projecte de modificació puntual del Pla General d'Ordenació Urbana i Pla Parcial de Millora «el Mansegar» proposa la reclassificació de 696.986,42 m² de Sòl No Urbanitzable, dels quals 205.245,07 m² són Sòl No Urbanitzable d'Especial Protecció Aiguamoll i la resta Sòl No Urbanitzable d'Especial Protecció Agrícola, a Sòl Urbanitzable d'ús residencial.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
El Pla General d'Ordenació Urbana de Quartell va ser aprovat definitivament el 4 de febrer de 2005. Tan sols vuit mesos després, el 23 de desembre de 2005, s'aprova provisionalment la modificació puntual del Pla General i el Pla Parcial de Millora el Mansegar. Segons les visites de camp i les consultes del Sistema d'Informació Geogràfica de la conselleria de Territori i Habitatge realitzades, no s'han esgotat les bosses de sòl urbanitzable previstes en el Pla general d'ordenació urbana de Quartell. Així mateix, s'ha comprovat que el planejament proposat en aquest Pla Parcial no és coherent ni comporta una continuació lògica de les trames urbanes dels municipis limítrofs.   
Mitjançant la modificació de planejament proposada es persegueix urbanitzar una zona separada del nucli urbà. Prenent com a referència la línia definida per l'autopista A-7, el sector es localitza just a l'est d'aquesta. Des d'aquest punt, i ocupant tota l'amplitud nord-sud del municipi, s'estén en direcció oest-est, cap a la Marjal d'Almenara, a la qual, finalment, ocupa parcialment.   
Cal destacar que el sector es troba completament rodejat per sòl no urbanitzable del terme municipal de Sagunt i que els límits del sector són, al nord, camí de Quartell al Mar, Assagador de Quartell i Barranc de Quartell; al sud, la séquia del Rei; A l'est, la Marjal d'Almenara; i a l'oest, l'autopista A-7, la futura via de ferrocarril de l'AU i la prolongació de la canalització del Barranc de Quartell.  
Els usos permesos són:   
- L'ús dominant serà el residencial, sent els usos complementaris l'aparcament i prohibits tots els restants.   
- A més del residencial està l'ús terciari en bloc, qualificat com TBA1 i TBA2.   
- Per a TBA1 l'ús principal és comercial, hoteler, hostaler, recreatiu, residències col·lectives, assistencial i aparcaments. En previsió que la zona no necessite tant terciari, es fa compatible l'ús residencial. La resta d'usos són incompatibles.   
- Per a TBA2 l'ús principal és l'esportiu i recreatiu. Com a usos compatibles estan el comercial, hoteler, hostaler, assistencial i aparcaments. La resta d'usos són incompatibles.  
- Un altre ús previst és l'equipament, l'ús principal del qual és la ubicació d'infraestructures i serveis públics urbans. En aquest cas la resta d'usos es consideren incompatibles.   
L'edificació serà residencial de tipus multifamiliar de bloc exempt, amb un màxim de deu plantes, i unifamiliar adossada.   
Segons els promotors l'actuació queda justificada per:   
- La totalitat del sòl urbanitzable de nova planta classificat pel Pla General d'Ordenació Urbana ha sigut programat i en molts casos urbanitzat.  
- Actua sobre una zona summament degradada i residual.  
- Actua sobre una zona sense planejament sectorial i d'alt interés sectorial.  
- Garanteix la sostenibilitat i la qualitat de vida dels ciutadans d'acord amb la Llei d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge.   
- Millora substancialment l'expansió urbanística del municipi.   
- Es tracta d'una continuació lògica de la trama proposada en el municipi limítrof de Sagunt.  
3. Alternatives:  
L'estudi d'impacte ambiental no presenta l'estudi d'alternatives necessari d'acord amb la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental i al Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual es modifica el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual es va aprovar el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989.   
D'altra banda, d'acord amb la justificació d'aquesta actuació, argumentada en la sostenibilitat i qualitat de vida i en l'expansió urbanística, és més que convenient realitzar un estudi d'alternatives, en compte de l'assignació de la ubicació prèvia a qualsevol anàlisi.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 3 de maig de 2006, té entrada en el Registre general de la conselleria de Territori i Habitatge, una còpia remesa pel Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de València de la documentació tècnica, de l'estudi d'impacte ambiental i de l'expedient urbanístic tramitat en l'Ajuntament de Quartell, relatius a la modificació puntual del Pla General d'Ordenació Urbana i Pla Parcial de Millora «el Mansegar», i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.   
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, segons anuncis publicats en els diaris Levante i Las Provincias, de data 28 de desembre de 2005, i en el DOGV núm. 5165, de 29 de desembre de 2005.  
Durant el període d'informació pública s'hi van presentar diverses al·legacions, totes elles desestimades, segons consta en el certificat emés pel secretari de l'Ajuntament de Quartell.   
3. Resum d'al·legacions  
En el Servei d'Impacte Ambiental s'ha rebut una única al·legació de caràcter ambiental, realitzada per Acció Ecologista-Agró, en data 20 de gener de 2006. L'al·legació s'estructura en quatre epígrafs:  
1. La realització del projecte va en contra de l'actual Llei d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, en tant que:  
- No segueix el model desitjable de ciutat mediterrània compacta i multifuncional.   
- No compleix el criteri de generar el mínim impacte en el territori, perquè en ser ús residencial de baixa densitat consumeix enormes quantitats d'aigua i sòl per a molt pocs habitants.   
- Atés que es modifiquen les directrius d'ocupació del territori del vigent Pla General d'Ordenació Urbana, hauria de revisar-se aquest.  
- No considera la compra de territori protegit i la cessió a l'administració en la mateixa quantitat que la superfície reclassificada de sòl no urbanitzable a urbanitzable (metre per metre).  
- El municipi de Quartell no disposa d'aigua en quantitat i qualitat per als usos actuals, previs al desenvolupament de l'actuació (el municipi estiga dins del Pla d'Actuació de Zones Sensibles).  
- No millora els ecosistemes aquàtics o terrestres ni els aiguamolls.  
2. La presentació del Programa d'Actuació Integrada «el Mansegar» obliga a revisar el Pla General d'Ordenació Urbana vigent, ja que la proposta implica:  
- Modificar l'estratègia d'evolució urbana i d'ocupació del territori del Pla General.  
- Modificar l'ordenació del Sòl No Urbanitzable en una superfície substancial.  
- Establir una nova àrea de repartiment i aprofitament tipus.  
- Autodeterminar les tipologies i densitats màximes i coeficients de màxima edificabilitat.  
- Afecta Sòl No Urbanitzable d'Especial Protecció.  
3. La localització de l'actuació és incompatible amb nombrosa legislació ambiental:  
- Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
- Llei 29/1985, d'Aigües.  
- Llei 10/2004, de 9 de desembre, de Sòl No Urbanitzable.  
- Directiva Europea d'Hàbitats i Decret de creació del Catàleg de Zones Humides.  
4. La justificació de la proposta del Programa d'Actuació Integrada «el Mansegar» és inconsistent:  
- En el procés d'aprovació del Pla General d'Ordenació Urbana, no fa encara ni un any, cap responsable polític va mencionar la reclassificació de l'esmentada àrea i la zona es va classificar com a No Urbanitzable d'Especial Protecció Agrícola i No Urbanitzable d'Especial Protecció Aiguamoll.  
- La proposta de reclassificar la zona de «l'estany de Quartell» en el tràmit del Pla General va ser rebutjada per grups de ciutadans, grup polític de l'oposició i grups ecologistes.   
- El planejament de Sagunt no preveu cap urbanització al voltant de la zona afectada. Al contrari, l'Ajuntament de Sagunt planteja l'ampliació de la qualitat ambiental amb la creació d'un centre per al voluntariat a la Casa de Penya, una zona de reserva de fauna silvestre que ampliaria les actuals reserves de samaruc i la microreserva de flora fins al terme de Quartell, amb la construcció d'itineraris de naturalesa homologats alhora que realitza la tercera edició del camp de treball Marjal Viva.   
- Distància respecte del nucli urbà de Quartell de tres quilòmetres, envoltats de camps de tarongers i aiguamoll.   
- La previsió d'habitants és el triple de la població actual de Quartell.   
Informes sectorials  
- Informe del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi:   
En data 29 de juny de 2006, se sol·licita informe l'esmentat servei perquè es pronuncie respecte del Projecte de Pla Parcial de Millora «el Mansegar». El 14 de juliol es rep aquest, i es considera desfavorable el Projecte ja que:  
- La zona on se situa el projecte es troba inclosa en el lloc d'interés comunitari «Marjal d'Almenara» i la Zona Humida catalogada «Marjal i Estanys d'Almenara».  
- La «Marjal d'Almenara» és la segona marjal en extensió en la província de Castelló, i disposa d'abundant aigua de bona qualitat. Alberga una bona representació de torberes de canyissos, com també una elevada diversitat d'hàbitats propis d'aiguamolls. Molt important per a les aus aquàtiques, especialment camallongues i el fumarell carablanc, alberga també poblacions de samaruc (Valencia hispanica), tortuga europea i diverses espècies vegetals endèmiques. Els hàbitats més importants són els lligats a zones humides, com les torberes calcàries de Cladium mariscus, llacs eutróficos naturals, llacunes costaneres, estepes salines mediterrànies, pastius salins mediterranis, prats humits mediterranis, etc. Cal citar les espècies d'aus com ara Alcedo atthis, Ixobrychus minutus, Himantopus himantopus, Porphyrio porphyrio, Glareola prattincola, Chlidonias hybridus, Circus aeroginosus, Fulica Atra, etc.  
Atesa la reclassificació de terrenys per a ús com a zona residencial, es considera que les actuacions que es pretenen dur a terme produiran afeccions negatives sobre els hàbitats o les espècies del Lloc d'Interés Comunitari i la Zona Humida.  
- La Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, estableix en l'article quinze, punt 2, que: «Les zones humides hauran de ser preservades d'activitats susceptibles de provocar la seua recessió i degradació, al fi de la qual els terrenys inclosos en aquestes seran classificats en tot cas com a sòl no urbanitzable subjecte a especial protecció, de conformitat amb el que disposa la Llei 4/1992, de 5 de juny, sobre sòl no urbanitzable. La classificació de sòl es mantindrà fins i tot en el supòsit de dessecació per qualsevol causa de la zona humida o part d'aquesta.»  
- La classificació del sòl en què es troba immers el Lloc d'Interés Comunitari, ha d'afavorir els objectius de conservació dels hàbitats i espècies d'interés comunitari reflectits en la Directiva 92/43/CEE, traslladada a l'ordenament jurídic de l'Estat espanyol mitjançant el Reial decret 1997/1995, de 7 de desembre.  
- Segons la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del Sòl No Urbanitzable, s'hauran de classificar com a sòl no urbanitzable protegit aquells terrenys subjectes a un règim específic de protecció o millora d'acord amb la corresponent legislació administrativa, incloses les limitacions i la servitud, com també les declaracions formals o mesures administratives, que, de conformitat amb l'esmentada legislació tinguen com a objecte la conservació de la naturalesa, flora, fauna, aigua o del territori, reunint aquest requisit els terrenys del municipi inclosos en l'àmbit territorial del Lloc d'Interés Comunitari (LIC) «Marjal d'Almenara».  
Afeccions legals  
1. Espais naturals protegits. A l'est de la zona d'actuació es troba la Zona Humida catalogada «Marjal i estanys d'Almenara», també classificafs com a Lloc d'Interés Comunitari (LIC) «Marjal d'Almenara».  
2. Camins ramaders. L'estudi d'impacte ambiental indica que a la zona més nord-occidental afectada pel programa es troben els camins ramaders denominats assagador de Quartell i assagador del Camí Vell d'Almenara. Les principals característiques d'aquests són:   
- Assagador del Camí Vell d'Almenara: l'amplària legal d'aquest és de sis metres. Procedent dels termes de Benavites i Sagunt, a cavall per la seua línia jurisdiccional, penetra en el de Quartell pel molló dels tres termes. Pren el camí Vell de Sagunt-Almenara, i va junt i en paral·lel a la línia de ferrocarril de València a Tarragona. Ix d'aquest terme i continua pel de Sagunt.   
- Assagador de Quartell: l'amplària legal d'aquest és de vint metres. Arranca de l'assagador del Camí Vell d'Almenara i marxa a cavall per la línia jurisdiccional dels termes de Quartell i Benavites, que al seu torn marxa pel barranc de Quartell. Creua la carretera de València a Tarragona (N-340) i ix d'aquest terme i continua pel de Faura.   
3. Hidrologia: L'àmbit del pla parcial limita al nord amb el barranc de Quartell. Hi ha a més dues séquies importants: séquies de Pen Forquel i del Rei, suposant aquesta última el límit sud del sector. La séquia de Pen Forquel recorre uns 500 metres des de l'autopista A-7 fins a enllaçar amb el barranc de Quartell, agrupant-se en un mateix llit que transcorre paral·lelament a l'Assagador de Quartell.   
4. Patricova: Tot el sector del Mansegar és inundable. Es localitzen dues zones amb distint risc d'inundació:  
- Marjal d'Almenara: nivell de risc 3, en la zona més oriental, que es correspon amb la Zona Humida.   
- Barranc de la Font, del Coronel o de Quartell: nivell de risc 4, en la zona més occidental, i es correspon amb el llit del Barranc.  
Quartell està classificat pel Patricova com a municipi amb elevat risc d'inundació. No s'ha rebut en el Servei d'Impacte Ambiental estudi d'inundabilidad que concrete en la zona el risc d'inundació, d'acord amb el que s'ha recollit en l'esmentat Pla d'Acció Territorial. Tan sols es menciona el «Pla de protecció de recursos hídrics de la zona humida d'Almenara de diversos termes municipals (Castelló)», indicant que segons aquest estudi, el Barranc de Quartell i la Séquia del Rei no són capaços de desguassar el cabal de càlcul, desbordant. S'indica que aquest estudi proposa com a mesures correctores, la construcció de canals de desaigüe, sense més especificacions ni detall, i l'exclusió de l'àrea delimitada amb risc 3 del Programa d'Actuació Integrada, mesura protectora obviada ja que el sector està format per sòls amb risc 3 associat a la Marjal d'Almenara.  
5. Estudi acústic: realitzat en el mes de desembre de 2005, d'acord amb el que estableix la Llei 7/2002, s'han mesurat els nivells de soroll en la zona, i es conclou que les activitats terciàries i de vials interns del sector previst no afectarà la zona residencial sempre que es complisquen els nivells d'emissió exterior establits en la legislació sectorial.   
6. Paisatge: segons l'estudi paisatgístic de la proposta de pla parcial, l'actuació es considera un important impacte paisatgístic. Els punts més afectats són l'autopista A7, la futura línia d'alta velocitat, els nuclis de Quartell i Almenara (atesa la seua cota, en trobar-se en les proximitats a les faldes de la Serra d'Espadà) i la línia d'edificacions litorals. En una localització tan plana i baixa respecte a la conca visual, la proposta d'edificis amb un nombre màxim de plantes de deu, que podria equivaler a una alçària màxima de 35-40 metres, generaria un contrast d'escala important i visible a grans distàncies. L'actuació comportaria:  
- Eliminació de la làmina d'aigua de caràcter natural, acompanyada dels seus corresponents valors geològics i ecològics.  
- Pèrdua dels ecosistemes dels aiguamolls amb les comunitats faunístiques d'aquests.  
- Foragitament de les comunitats faunístiques per la pressió humana en la zona límit de l'aiguamoll, proposada com a zona d'equipaments i àrea comercial.   
- Agreujament de la destrucció del sistema d'aprofitament tradicional d'horta i els conjunts arquitectònics d'aquests.   
- Eliminació de l'alineació d'arbres de ribera que es localitzen en els marges actuals del camí ramader assagador de Quartell.  
- Generació de nous miradors, amb l'handicap de ser propietat privadament i únicament accessible a propietaris.   
Per a finalitzar l'estudi paisatgístic remés proposa una sèrie de mesures correctores, entre elles: la conservació dels arbres de valor singular, principalment els de ribera localitzats al camí ramader assagador de Quartell, limitació del nombre de plantes de les edificacions considerant que l'alçària màxima esperada per a un arbratge que oculte i minimitze l'impacte ambiental de les edificacions és de quinze metres i la regulació dels materials aplicables i arquitectura de les edificacions. La mesura protectora relativa a limitació del nombre de plantes ha sigut obviada, ja que el projecte manté el valor de deu alçàries.  
Consideracions ambientals  
1. La porció del sector dedicada al cultiu de cítrics posseeix la més alta capacitat agrària. Segons l'estudi d'impacte ambiental es tracta d'una zona de mantos d'enrotllada, argiles roges amb cudols de crosta del Plistocé superior.   
2. El relleu de la zona d'estudi és pla. S'hi han observat riscos d'inundació, de contaminació d'aqüífers i d'intrusió marina (en la vora oriental).   
3. La zona proposada es veu afectada pel Barranc de Quartell, la séquia de Pen Forquell i la Séquia del Rei. La Marjal d'Almenara es troba situada en el sector costaner de l'aqüífer de les Valls. El funcionament hidràulic de la marjal d'Almenara pot considerar-se d'una determinada complexitat, i es caracteritza per dos aspectes fonamentals:   
- La superfície topogràfica de la marjal se situa en determinades èpoques de l'any per sota de la superfície piezomètrica de l'aqüífer detrític de les Valls, i dóna lloc a la seua entollada periòdica en determinades àrees.   
- A través de la marjal emergeixen part de les aigües subterrànies que cedeixen els aqüífers de l'interior (Algart-Quart i Salt de Cavall), a l'aqüífer detrític de les Valls a través de zones preferencials de circulació i que originen les surgències denominades ullals.   
La Bassa d'Almenara constitueix, en l'actualitat, un medi aquàtic integrat en la marjal però de funcionament hidràulic diferent, ja que serveix de receptacle de l'escorriment subterrani que emergeix en forma de brolladors en el contacte de l'aqüífer detrític amb els materials mesozoics.   
4. Es realitza una descripció climàtica de la zona, destacant que es tracta d'un clima mediterrani amb temperatures suaus tot l'any, amb un règim publiomètric marcat per un màxim de precipitació tardorenca i un mínim a l'estiu, amb un estiatge moderat.   
Respecte al règim de vents, s'observa un predomini de vents de component sud-est, nord-est i oest.  
5. Les parcel·les destinades a usos agrícoles amb un determinat grau d'abandó ha donat lloc al desenvolupament d'una vegetació ruderal i nitròfila. En els marges del camí també s'ha generat aquest tipus de vegetació. A la vora de les séquies de reg, aprofitant la humitat edàfica, es desenvolupen canyes i canyissos, espècies aquestes que trobaran els seus biòtops òptims en les àrees inundables de la marjal. S'observen espècies arbòries lligades a les alqueries i la resta de construccions rurals. Destaquen les figueres, oliveres, oms, moreres, pins i xiprers. S'observa una formació lineal d'àlbers.   
En els voltants de la marjal es localitzen dos enclavaments: les torberes de l'Almardà i «les torberes de l'Almardà-B». Les espècies prioritàries en el conjunt d'aquestes dos microreserves són: Myriophyllum spicatum, Ceratophyllum demersum, Kickxia elatine, Abutilon teophrasti, Althaea officinalis, Lythrum hyssopyfolia i Potamogetum pectinatus. Així mateix, les unitats de vegetació prioritàries són les «torberes pantanoses amb Cladium mariscus» i les «llacunes costaneres amb macrofits».  
6 S'estima la presència en aquest lloc de més de tres-centes espècies de vertebrats, entre peixos, amfibis, rèptils, aus i mamífers.   
Com a espècies nidificants destaquen el gall de canyar, camallonga, fumarell carablanc, carregada, gomet, cabussonet, corriol menut i corriol camanegre. Ocasionalment, el xarrasclet i en època estival, gavines corses, martinet ros i rosseta.   
Entre els rèptils destaca la presència de la tortuga europea i de la tortuga de rierol.  
La diversitat d'invertebrats és també notable, destacant entre ells la gambeta i la gamba gavatxa. Destaca també la millor població valenciana de petxinots, mol·luscos bivalves de la família dels uniònids, com Anodonta cignea, Potamida littoralis i Unio turtoni valentinum.   
A l'hivern destaquen les concentracions d'anàtids com el sivert, la fotja comuna, la fotxa de banyetes i fins i tot ocasionalment els amenaçats, roget, agrons blaus, garsetes blanques i esplugabous.   
Alguns peixos són les llises, carpes, anguiles i gambúsies. Hi havia fartet i samaruc, però en l'actualitat ambdós es troben extints a la zona d'estudi.  
7. Pel que fa al paisatge, poden distingir-se dues unitats:  
- Cultiu de cítrics  
- Marjal  
En la primera unitat, destaquen els peus arboris de port superior, especialment la formació lineal que envolta la CV-323. Pel caràcter caducifoli dels arbres, s'aporta colorit estacional. És un paisatge artificial amb múltiples signes de l'activitat humana  
La segona unitat es caracteritza pel contrast de colors i textures. Es manifesten diversitat de colors ocres i verds, alternant amb làmines llises blavoses corresponents a les èpoques d'inundació.   
Des d'ambdós unitats, al fons s'albira la serra d'Espadà.   
8. El municipi de Quartell es troba situat al nord de València. La seua dimensió és xicoteta i ocupa tan sols 3,20 km², amb una població de 1.395 habitants segons cens de 2004.  
9. No es mencionen en el projecte la gestió i infraestructures dels principals serveis urbans: proveïment d'aigua potable al sector, reg de les zones verdes, depuració d'aigües residuals, evacuació d'aigües pluvials i tractament de residus de residus sòlids urbans i inerts.   
10. Les mesures correctores s'especifiquen durant la fase de disseny, construcció i gestió.   
11. No s'ha presentat informe regulat en l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, que serà evacuat per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, a fi d'acreditar la disposició de recursos hídrics necessaris per als usos previstos.  
12. No s'ha presentat Informe de l'Estudi de Paisatge establit per la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, realitzat per l'Àrea d'Urbanisme.   
13. No s'ha presentat informe emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural de la conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, d'acord amb el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.   
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
DECLARACIÓ D'IMPACTE AMBIENTAL  
Primer   
S'estima no acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte de modificació puntual del Pla General d'Ordenació Urbana i Pla Parcial de Millora «el Mansegar», per les raons següents:  
- El projecte es troba enclavat en terrenys catalogats com a zona humida «Marjal i Estanys d'Almenara», segons acord adoptat el 10 de setembre de 2002 pel Govern Valencià, i lloc d'interés comunitari (LIC) «Marjal d'Almenara», segons acord adoptat el 10 de juliol de 2001 pel Govern Valencià.  
- La Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, estableix en l'article quinze, punt 2, que: «Les zones humides hauran de ser preservades d'activitats susceptibles de provocar la seua recessió i degradació, al fi de la qual els terrenys inclosos en aquestes seran classificats en tot cas com a Sòl No Urbanitzable subjecte a especial protecció, de conformitat amb el que disposa la Llei 4/1992, de 5 de juny, sobre sòl no urbanitzable. La classificació de sòl es mantindrà encara en el supòsit de dessecació per qualsevol causa de la zona humida o part d'aquesta.»  
- Segons la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del sòl no urbanitzable, en l'article 4, «els plans urbanístics o territorials amb capacitat per a classificar sòl qualificaran i ordenaran com a sòl no urbanitzable protegit, els terrenys subjectes a un règim específic de protecció o millora d'acord amb la corresponent legislació administrativa, incloses les limitacions i servituds, com també les declaracions formals o mesures administratives, que, de conformitat amb l'esmentada legislació tinguen com a objecte la conservació de la naturalesa, flora, fauna, aigua o del territori».  
- El Servei d'Ordenació Sostenible de la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la conselleria de Territori i Habitatge, en funció de les competències que té atribuïdes, informa desfavorablement el projecte en qüestió, basant-se en la legislació autonòmica vigent.   
Segon  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Tercer   
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.   
València, 24 de juliol de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
DECLARACIÓ D'IMPACTE AMBIENTAL  
Expedient: 337/04-AIA, 338/04-AIA, 389/04-AIA  
Promotor: Francisco Díaz Corbín Construcciones i Servicios, SL i CEMEX ESPAÑA, SA  
Tramitació: Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial. Mines. (València).  
Objecte del projecte: Ampliació - modificació del projecte d'explotació i restauració de les concessions mineres (secció C): «Peñas Albas II», núm. 2.404 i Peñas Albas II, núm. 2.427 i l'explotació (secció A): «Lydia», núm. 988 bis.  
Localització: Diverses parcel·les del polígon 40 del terme municipal de Chiva (València).  
Descripció del projecte  
1. Antecedents  
L'àrea objecte d'estudi es correspon amb una zona explotada des de fa més de 50 anys, des del punt de vista administratiu està ocupada per 2 Concessions Mineres (secció C): «Peñas Albas I», núm. 2.404 i «Peñas Albas II», núm. 2.427 i una autorització d'explotació (secció A) denominada Lydia núm. 988 bis.  
Aquestes explotacions no tenen llicència d'activitat municipal, per la qual cosa es pretén actualitzar l'estat administratiu en què es troben les concessions, obtenir les autoritzacions pertinents i actualitzar els projectes d'explotació i restauració autoritzats en el seu dia per la Direcció General d'Indústria i Comerç, mitjançant un projecte conjunt d'explotació i restauració.  
2. Objectius principals del projecte  
L'objectiu del projecte tramitat és l'extracció d'un volum d'algeps estimat en 700.000 t que permeta el subministrament d'algeps necessari per a la fabricació de ciment en la factoria de CEMEX ESPAÑA, SA situada al terme municipal de Buñol (València).  
Per a aconseguir aquest objectiu, l'empresa promotora ha proposat dissenyar un projecte d'explotació i restauració conjunt que permeta garantir l'extracció d'un volum anual de 50.000 t/anuals d'algeps, que minimitze els impactes ambientals existents i garantisca la correcta restauració de l'àrea afectada per les actuals explotacions que ocupen una superfície total d'11,7 ha. Aquest projecte comporta l'ampliació de la superfície hui en dia afectada en 1,3 ha i la utilització dels runams existents i dels estèrils generats en la futura explotació per a remodelar el paisatge de manera que siga possible la recuperació integral de la zona.  
Els treballs que s'han de realitzar en l'explotació són principalment els següents:  
- Eliminació de la coberta vegetal i del sòl de la superfície que s'ha d'ampliar per mitjà d'una maquina netejadora.   
- Retirada del material estèril de recobriment, en aquest cas argiles, mitjançant mitjans mecànics i dipòsit dins la mateixa pedrera.  
- Explotació de l'anhidrita existent en l'aflorament per a la seua venda o integració en la restauració de l'explotació.  
- Extracció mitjançant explosius de l'algeps objecte d'explotació.  
- Trossejat secundari de l'algeps utilitzant un martell hidràulic.  
- Selecció de les qualitats de l'algeps per al seu abassegament o càrrega directa a camió.  
- Transport del material des de la pedrera fins a la fàbrica de ciments de Buñol, mitjançant camions banyera de 25 t.  
- Manteniment, reg i anivellament de pistes i accessos.  
Al mateix temps i de manera simultània, es realitzen treballs de restauració:  
- Utilització dels estèrils per a configurar els talussos de restauració.  
- Remodelació de runams.  
- Sembra i plantació d'espècies vegetals en talussos i plataformes.  
- Condicionament de camins.  
3. Justificació de l'emplaçament i solució adoptada  
Pel que fa a les alternatives d'emplaçament, la de continuar amb l'explotació de la pedrera en el lloc proposat resulta ser la més adequada encara que les comunicacions d'aquesta amb l'exterior no són les millors. No obstant això, es tracta d'una àrea afectada per 3 explotacions mineres amb projectes d'explotació i restauració obsolets que de cap mode poden executar-se i garantir la correcta restauració i integració de l'activitat minera en l'entorn.  
D'altra banda, aquestes explotacions són les més pròximes a la fàbrica de ciments de Buñol.  
Pel que fa al sistema d'explotació triat, s'ha considerat imprescindible unificar les 3 explotacions en una, de manera que quede garantida la rendibilitat econòmica de l'explotació i la seua restauració i a més permeta la màxima integració de l'explotació en l'entorn. El disseny del projecte porta implícit l'increment de la superfície actualment afectada en 1,3 ha.  
Pel que fa a l'explotació, s'han valorat tres possibilitats, de les quals ha sigut l'alternativa C la triada. En aquesta alternativa els dos bancs superiors de la formació d'algeps (situats per damunt de la cota 495) s'exploten deixant dos bancs de 10 m d'alçària separats per una berma intermèdia de 2 m i un talús mitjà de 35º.  
Els estèrils procedents de l'explotació d'aquests bancs superiors i dels enderrocs existents en l'actualitat s'utilitzen per a reomplir els buits existents i reduir els pendents dels bancs d'explotació situats per sota de la cota 495. Els estèrils es depositen en bancs d'alçària 10 m amb una inclinació no superior als 30º i un talús mitjà final no superior als 25º.  
L'explotació es du a terme per fases, mitjançant mineria de transferència. D'aquesta manera, els estèrils generats en cada una de les fases d'explotació són utilitzats per a la restauració de les zones ja explotades. Les diverses fases de treball queden definides i grafiades en el projecte tramitat i en elles queden recollits els volums d'algeps que s'han d'extraure, els volums de material estèril, la configuració de bancs, la remodelació de runams, l'aplicació de mesures correctores i el temps estimat de cadascuna de les fases.  
El conjunt de l'explotació comença per la zona més a l'oest de la formació, o siga, per la pedrera Lydia per a passar per Peñas Albas II i concloure a Peñas Albas I després de 14 anys aproximadament. En cada fase, els treballs es desenvoluparan de sud a nord i de dalt a baix.  
En l'actualitat cap de les explotacions té desaigüe natural, per això el projecte dissenya una explotació amb una única plaça de pedrera que reculla les aigües d'escorriment dels diversos fronts d'explotació cap a la plaça de pedrera, que permeta l'acumulació de fins en el seu interior i garantisca l'eixida d'aigua neta cap al barranc.   
Per a reduir l'entrada d'aigua d'escorriment a l'explotació, es construeixen dos canals perimetrals de drenatge en la part alta del front d'explotació que desvien les aigües lateralment cap als canals naturals de drenatge.  
Les pistes i accessos es condicionen i mantenen en bon estat al llarg de tota la vida de l'explotació. Es proposa la possibilitat d'asfaltar el tram 3 i la modificació del traçat del tram 6.  
Dins de l'àrea d'explotació no es construeixen ni edificis ni instal·lacions per al manteniment de la maquinària ni per a ús del personal. Qualsevol manteniment o reparació de la maquinària es realitza en tallers externs a l'explotació.  
Tramitació administrativa  
1. Remissió de l'expedient  
Administrativament, s'han tramitat tres expedients de manera independent tant per l'Ajuntament de Chiva en tràmit de llicència d'activitat municipal com pel Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València per a la sol·licitud d'autorització de modificació i ampliació de les explotacions en el seu dia autoritzades.  
Els expedients van ser remesos entre desembre de 2004 i juny de 2005 i juntament amb els projectes d'explotació, restauració, estudi geotècnic i estudis d'impacte ambiental corresponents es van aportar els certificats del resultat de la informació pública de cada un dels expedients juntament amb les al·legacions formulades.  
Al·legacions:  
- Deficiències en l'elaboració de l'estudi d'impacte ambiental i falta de contingut del projecte de restauració.  
- Presència d'aus protegides i amenaçades en l'entorn de l'explotació que obliga a prendre mesures especials.   
- Increment de la visibilitat i de l'impacte visual per l'increment en la cota d'explotació de la pedrera.  
- Afecció a terrenys forestals afectats per l'incendi forestal de 2003, incomplint la legislació forestal de la Comunitat Valenciana.  
2. Informes sectorials  
Consultada l'Àrea de Recursos Forestals i Conservació Ambiental, es reben dos informes en les dates que s'hi indiquen:  
- Informe del Servei de Conservació de la Biodiversitat (2-11-05), en el qual s'indica que en les proximitats de la pedrera existeix, des de fa molts anys, una zona de nidificació d'àguila de panxa blanca, espècie catalogada com a vulnerable a nivell nacional i pel Decret 32/2004, pel qual s'aprova el Catàleg de fauna valenciana amenaçada, per la qual cosa és necessari establir cauteles per a la seua conservació.   
Aquesta àguila ha reproduït en la zona sense, segons sembla, acusar les molèsties produïdes per l'explotació. Per això es considera acceptable la seua continuació sempre que s'establisquen les suficients cauteles perquè la reproducció de la parella d'àguila no es vera afectada.  
Aquestes cauteles serien les següents:  
- No permetre l'extensió de la pedrera cap a l'oest, autoritzant-se labors de restauració en la zona explotada.  
- Mantenir el ritme d'explotació proposat, que comporta un màxim de 2,5 camions per hora per punt fix  
- No permetre la realització de voladures entre el 15 de desembre i el 30 de març, com també sotmetre's a les indicacions del Servei de Conservació de la Biodiversitat respecte a l'allargament d'aquesta parada en cas necessari.  
- Informe del Servei de Prevenció d'Incendis i Sanitat Forestal (4-11-05):  
Visitada l'explotació, s'informa que la zona va patir un incendi l'any 2003 i la superfície recorreguda pel foc va arribar a afectar just fins als límits de la zona d'ampliació sol·licitada, per la qual cosa des de les competències del servei no hi ha inconvenient en l'ampliació sol·licitada.  
Així mateix, s'informa de la conveniència de recordar al promotor de l'activitat extractiva sobre les seues obligacions derivades de l'aplicació del Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, per la qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que s'ha d'observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat  
S'accedeix a l'explotació per la carretera de Chiva a Gestalgar, prenent el desviació a 3 km a la font de l'Enebro i desviant-se novament als 600 m per una pista inicialment asfaltada, però que en la majoria d'aquesta és de terra i per la qual es recorren 5,7 km fins a la pedrera.  
Part del traçat de la pista discorre pel barranc «Els Corralitos» que al seu torn limita per l'oest l'explotació Lydia.  
Segons les normes de planejament urbanístic vigent de Chiva, tot el terreny que es pretén utilitzar en aquesta ampliació, està qualificat com a Sòl No Urbanitzable Comú.   
El paisatge de la zona és una combinació de paisatge de cultiu de secà arbori i forestal ocupat per matoll de bosc baix i espècies arbòries de major port com el pi. Des de 2003 el paisatge va ser modificat per un incendi forestal que va arribar fins als voltants de la pedrera.  
L'explotació se situa a mitja vessant i el jaciment en explotació està constituït per una formació guixenca composta per anhidrita en la seua part inferior i algeps dihidrat en la superior, amb una potència mitjana de 60 m coberts per un nivell que va passant d'algeps a argiles cap al sostre. Aquests materials pertanyents al keuper entren en contacte amb les calcàries juràssiques situades en la part alta de la vessant per mitjà d'un contacte mecànic conformant un ressalt calcari i al qual no arriben les labors d'explotació.  
El sòl que es desenvolupa en la zona és de tipus leptosòl rendzínic amb una bona productivitat per al desenvolupament forestal.  
En la solana de la vessant on ens trobem i on afloren els algeps i argiles del keuper apareix una vegetació amb un coscollar i matoll esclarissat dominat per l'albaida i el romer, no obstant això, en les ombries pròximes la vegetació adquireix una fisonomia boscosa on les carrasques de port mitjà alternen amb pins i a vegades freixes i llorer bord. No obstant això, com s'ha indicat en l'apartat anterior la zona va ser afectada el 2003 per un incendi forestal.  
D'acord a l'informe emés pel director general de Patrimoni Cultural Valencià, no hi ha afeccions al patrimoni arqueològic, arquitectònic ni etnològic en l'àrea d'estudi ni al llarg del traçat de l'accés.   
La zona d'estudi no es troba en l'àmbit de cap dels espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, LIC, ZEPA, espais inclosos en l'àmbit de Plans d'Ordenació dels Recursos Naturals, ni en el Catàleg de Zones Humides, no es troben pròximes a cap microreserva, no afecta cap camí ramader i es troba fora dels límits del MUP del terme municipal de Chiva.  
No obstant això, cal destacar la presència, des de fa molts anys, en la contornada de la pedrera d'una zona de nidificació d'àguila de panxa blanca, espècie catalogada com a vulnerable a nivell nacional i pel Decret 32/2004, pel qual s'aprova el Catàleg de fauna valenciana amenaçada.  
2. Identificació i valoració dels impactes  
Els principals efectes ambientals que el projecte generarà seran:  
- Increment de l'impacte paisatgístic de la pedrera ja que s'incrementa la cota d'explotació.  
- Increment en la producció de pols i soroll provinent de l'extracció del material, moviment d'estèrils i transport de material al centre de producció.  
- Vibracions, emissió de pols i fragments de manera puntual en les voladures  
- Eliminació d'1,3 ha de terreny forestal  
- Contaminació de les aigües superficials per arrossegament de fins d'explotació i circulacions de camions  
- Afecció a la fauna que campeja i nia en la contornada a causa de les voladures, trasbals de la maquinària i circulació de camions  
- Deteriorament del camí d'accés  
- Increment de l'erosió  
- Remodelació de la topografia utilitzant els estèrils d'explotació  
- Remodelació d'antics enderrocs  
- Revegetació forestal de l'àrea afectada per l'explotació  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
En principi el projecte tramitat suposa l'agrupació de tres explotacions mineres que porten més de 50 anys en explotació.  
Amb l'agrupació de les tres explotacions i el disseny d'un projecte d'explotació i restauració conjunt s'aconsegueix un major aprofitament del recurs, una correcta gestió dels estèrils d'explotació i una ràpida i eficaç restauració de la superfície explotada.  
Per a corregir l'impacte derivat de l'explotació, el projecte proposa un pla de restauració conjunt que consisteix a utilitzar els estèrils generats en l'explotació per a la remodelació de la topografia, reduir els pendents dels talussos i permetre la revegetació de la zona i tornar-li l'ús forestal.   
La remodelació de la topografia es descriu en el projecte de restauració tramitat i es considera adequada sempre que la remodelació dels talussos situats per sota de la cota 495 en el talús d'algeps i en el runam es modifique i es reduïsca la longitud del pendent dels talussos. Amb aquest fi es considera adequat reduir l'alçària dels bancs de restauració dividint el talús en dos i deixant bancs d'alçària no superior a 5 m. D'aquesta manera s'evitarà l'aparició de fenòmens erosius sobre el talús i es garantirà l'eficàcia de la revegetació en bermes i talussos.  
La revegetació proposada es considera adequada, no obstant això, haurà d'incrementar-se el nombre d'unitats per hectàrea fins a arribar a 2.500 u/ha.  
Pel que fa al drenatge proposat, la xarxa de drenatge vertical haurà de substituir-se per un sistema més complet i menys dur que permeta la recollida de les aigües d'escorriment en el peu de talús de cada una de les bermes intermèdies. Amb aquest fi, es dissenyaran cunetes de drenatge al peu del talús de cada una de les bermes intermèdies i se les dotarà de pendents adequats que permeten el drenatge de les aigües cap a cotes inferiors fins a arribar la plaça de la pedrera.  
La proposta d'asfaltar part del camí d'accés i desplaçar el tram final cap a l'enderroc de manera que s'evite l'afecció al barranc i es reduïsca l'emissió de pols en part del traçat es considera adequada.  
Altres mesures correctores:  
Manteniment regular i periòdic de la maquinària, evitar treballs fora de la jornada diürna, realitzar voladures per tècnics especialistes, protegir amb lones els estocs de material i situar-los en zones protegides de l'acció del vent, reg de pistes d'accés i zones d'acumulació de materials mitjançant camió cisterna, adequació de camins en mal estat, senyalització de la zona de treball, reducció de la velocitat de circulació de maquinària en l'interior i en els voltants de la zona de treball, limitar el treball a un horari diürn, suavitzar talussos evitant arestes i superfícies planes, desmantellament de carreteres i accessos i instal·lacions, manteniment i canvis d'oli de la maquinària en llocs preparats a aquest efecte, recollida de residus per un gestor autoritzat, neteja del barranc, interrompre la circulació de vehicles a través del barranc en èpoques de pluja, construcció de rases de drenatge perimetrals a l'explotació, construcció de trampes de sediments en la zona de desguàs de la pedrera i manteniment del sòl edàfic en òptimes condicions d'ús per a la restauració.   
El conjunt de mesures correctores proposades es consideren adequades, però hauran de tenir-se determinades cauteles per a garantir la protecció de l'àguila de panxa blanca que nia en la contornada.  
Finalment, indicar que l'estudi d'impacte ambiental no disposa d'un Pla de Vigilància Ambiental que garantisca el compliment de les indicacions i mesures correctores contingudes en l'estudi.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del reglament d'aquesta. L'activitat proposada es troba inclosa en l'Annex I, apartat 3c.1 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/89, d'Impacte Ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
A la vista de tot l'anterior, de l'informe tècnic emés i de la proposta de declaració, es formula la següent  
DECLARACIÓ D'IMPACTE AMBIENTAL  
Primer  
Estimar favorable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de modificació/ampliació del projecte d'explotació de les concessions mineres (secció C): «Penyes Albes I», núm. 2.404 i «Penyes Albes II», núm. 2.427 I l'explotació (secció A): Lydia núm. 988-bis síties al terme municipal de Chiva (València), promogut per Francisco Díaz Corbín Construcciones i Servicios, SL i CEMEX ESPAÑA, SA sempre que l'activitat s'exercisca de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en la documentació tramitada com també en els condicionants establits en l'apartat següent i les modificacions introduïdes per aquests.  
Segon  
Condicionants:  
1. Cap als límits laterals de l'explotació, els talussos dels bancs i les bermes del perfil de restauració hauran d'adaptar-se progressivament i suaument a la topografia del terreny circumdant, sense ocasionar formes ni contrastos excessivament geomètriques i sense superar els angles de pendent màxim establits per a aquests bancs.  
2. La restauració anirà encaminada a eliminar l'impacte visual de l'explotació pel que les labors de restauració hauran d'iniciar-se immediatament en les cotes altes d'explotació.  
3. Per a reduir els processos erosius, les bermes intermèdies de restauració es dissenyaren amb una contrapendent del 2% cap al peu del talús per a facilitar l'evacuació de les aigües. La inclinació lateral de les terrasses estarà en funció del drenatge dissenyat, que reconduirà l'aigua des dels canals de drenatge de cada terrassa fins a la zona de menor cota.  
4. La longitud dels talussos de restauració situats per sota de la cota 495, s'haurà de reduir dividint cada un dels bancs de restauració en dos bancs de 5 m d'alçària separats per bermes intermèdies.   
5. La densitat total de plançons que s'ha d'utilitzar en la restitució de la tapadora vegetal en talussos, plataformes i àrees naturals haurà d'incrementar-se fins a un mínim de 2.500 exemplars per hectàrea.   
6. Per a eliminar l'impacte sobre les aus que nien en la zona, en especial sobre l'àguila de panxa blanca, no es permetrà l'extensió de la pedrera cap a l'oest, es mantindrà el ritme d'explotació proposat que implica un màxim de 2,5 camions per hora per punt fix i no es realitzaran voladures entre el 15 de desembre i el 30 de març, i finalment l'empresa promotora s'haurà de sotmetre a les indicacions del Servei de Conservació de la Biodiversitat respecte a l'allargament d'aquesta parada en cas necessari.  
7. Per a l'obtenció de llicència d'activitat, l'empresa promotora haurà d'adjuntar a més els documents següents: informe favorable o autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a la realització de les labors d'explotació-restauració i circulació de camions en zona de domini públic hidràulic i inscripció en el registre de productors de residus perillosos de la Comunitat Valenciana.  
8. Recordar al promotor les seues obligacions derivades de l'aplicació del Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, per la qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que s'ha d'observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal.  
9. Haurà de desenvolupar-se un Pla de Vigilància Ambiental, degudament pressupostat, que permeta el control ambiental de l'explotació - restauració i de les mesures correctores que hagen d'aplicar-se a mesura que aquesta discórrega i preveure, a més, la possible modificació dels objectius inicials en funció dels resultats obtinguts. El control ambiental haurà de comprendre la vida de l'explotació més un període de temps posterior a la fase final de restauració de manera que quede degudament garantida la regeneració de l'espai afectat.  
10. Se sol·licitarà a aquesta Direcció General a través del Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial un informe ambiental favorable per a cada una de les diverses fases d'explotació i restauració establides en el projecte tramitat que permetrà a l'empresa promotora la continuïtat de les labors d'explotació o en cas contrari la paralització d'aquestes fins que no s'aconseguisquen els objectius establits per a cada una de les fases.  
Tercer  
Es notificarà a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Es publicarà aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
València, 8 de novembre de 2004.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
DECLARACIÓ D'IMPACTE AMBIENTAL  
Expedient: 290/04-AIA  
Títol: Modificació núm. 4 de les normes subsidiàries  
Promotor: Ajuntament de la Pobla Tornesa  
Autoritat substantiva: conselleria de Territori i Habitatge. Comissió d'Urbanisme de Castelló.  
Objecte: Modificació del planejament per a reclassificar Sòl No Urbanitzable com a Sòl Urbanitzable amb Ordenació Detallada - ús industrial  
Localització: la Pobla Tornesa (Castelló)  
Descripció del projecte  
L'actuació consisteix en la modificació puntual del planejament vigent del municipi de la Pobla Tornesa (comarca de la Plana Alta, Castelló), per a reclassificar Sòl No Urbanitzable en Sòl Urbanitzable amb Ordenació Detallada i qualificació d'ús industrial. Amb la reclassificació, el nou planejament té un nou sector industrial (sector UEI.6) i amplia un altre ja existent, el UEI.4.   
El nou sector UEI.6 ve motivat per les necessitats d'expansió d'una indústria ceràmica que ocupa el sector UEI.1, contigu al futur UEI.6. L'ampliació del sector UEI.4 s'explica perquè la delimitació que es va fer en el planejament vigent no va tenir en compte l'existència d'una indústria en funcionament i va delimitar el UEI.4 deixant en Sòl No Urbanitzable aquesta instal·lació. Tant UEI.6 com l'ampliació de UE..4 són confrontants amb el sòl urbanitzable amb ordenació detallada d'ús industrial del planejament vigent, de manera que queda configurada una superfície de sòl per a ús industrial més o menys regular.  
Com a conseqüència d'aquesta reclassificació, es defineixen les corresponents superfícies de sòl dotacional: xarxa viària, equipaments i zones verdes. Les zones verdes se situen en l'àmbit definit en l'Homologació de les Normes Subsidiàries (NNSS) com a Zona Verda adscrita al Sòl Urbanitzable Industrial, espai no continu respecte a aquest sòl. Aquesta zona verda té més superfície que l'estrictament requerida, per la qual cosa ací té cabuda el nou sòl dotacional de zona verda que exigeix l'increment de sòl urbanitzable industrial que es proposa amb aquesta modificació del planejament.  
Les superfícies de l'actuació són:  
Sector U.E.I.6:   
- Àmbit continu de la unitat UEI.6: 47.057 m²  
- Àmbit discontinu destinat a zona verda adscrit al sector: 5.228 m²  
- Àmbit discontinu destinat a infraestructures - servei urbà adscrit al sector: 4.214 m² (sense dret a aprofitament urbanístic)  
- Vials: 2.484 m² (sense dret a aprofitament urbanístic)  
Ampliació del sector UEI.4:   
- Àmbit continu de l'ampliació de la unitat UEI.4: 3.042 m²  
- Àmbit discontinu destinat a zona verda adscrit al sector: 338 m²  
Pel que fa a alternatives, no se n'ofereix cap. En el cas del nou sector UEI.6, en ser l'ampliació d'una indústria existent, ja que hi ha sòl suficient, el més adequat és utilitzar sòl confrontant. En el cas de l'ampliació del UEI.4 no caben alternatives perquè és una redelimitació per a adequar-se a una instal·lació existent.  
Tramitació administrativa  
El 26 de juliol de 2004 l'Ajuntament de la Pobla Tornesa remet a la Direcció General de Gestió del Medi Natural document de «Modificació puntual de les normes subsidiàries de planejament de la Pobla Tornesa», i estudi d'impacte ambiental (2 còpies).   
El 8 de novembre de 2004 aquesta Direcció General sol·licita a l'Ajuntament de la Pobla Tornesa que remeta el document «Modificació puntual de les normes subsidiàries de planejament de la Pobla Tornesa», degudament diligenciat i certificat on conste que l'estudi d'impacte ambiental rebut és l'exposat en informació pública i està aprovat provisionalment.  
El 22 de novembre de 2004 l'Ajuntament envia la documentació sol·licitada i amb ella s'inicia l'expedient 290/04-AIA d'avaluació d'impacte ambiental.  
El 7 d'octubre de 2005 aquesta Direcció General sol·licita a l'Ajuntament la remissió de l'estudi d'impacte ambiental corresponent a l'actuació, ja que es detecta que el remés inicialment en data 26 de juliol de 2004 correspon a una altra actuació distinta promoguda pel mateix Ajuntament, i es tornen les 2 còpies.   
L'11 d'octubre de 2005 té entrada en aquesta conselleria l'estudi d'impacte ambiental requerit (1 exemplar).  
Informació pública  
D'acord amb certificat remés per l'Ajuntament de la Pobla Tornesa, per acord de l'Ajuntament Ple de 7 d'abril de 2004, s'acorda sotmetre a informació pública pel termini d'1 mes la modificació puntual núm. 4 de les NNSS de planejament urbanístic. L'anunci d'exposició pública va ser publicat en el DOGV núm. 4747, de 6 de maig de 2004, i en el diari Levante de 16 d'abril de 2004. D'acord amb el mateix certificat, en el termini d'exposició pública no s'hi va presentar cap al·legació.  
Informes sectorials  
No se n'han sol·licitat.  
Afeccions legals  
Classificació i qualificació urbanística  
L'actuació afecta Sòl No Urbanitzable Comú i a Sòl No Urbanitzable de Protecció Forestal, d'acord amb les normes subsidiàries de la Pobla Tornesa vigents.   
Sòl forestal  
Part de l'actuació afecta sòl forestal.  
Consideracions ambientals  
Cal assenyalar, en primer lloc, que durant la tramitació d'aquest expedient es detecta en foto aèria del Servei d'Informació Territorial de la conselleria de Territori i Habitatge i en visita de camp a la zona, que en l'àmbit del sector UEI.6 Està ja construïda l'ampliació de la indústria del sector UEI.1.   
El condicionant ambiental més important de l'actuació és el fet que el Sòl Urbanitzable Industrial està pràcticament tot rodejat de sòl forestal. Per aquesta raó, les possibilitats d'ampliació i delimitació de nou sòl industrial estan prou fitades per dos motius: d'una banda, per a evitar la destrucció de sòl forestal i, d'una altra, per a complir amb els requeriments de seguretat enfront d'incendis forestals.  
A aquest respecte, d'acord amb el Servei de Prevenció d'Incendis Forestals i Sanitat Forestal, per a reduir el risc d'incendis ha d'haver-hi una franja de 25 m d'amplària separant la zona edificada de la forestal, amb camí perimetral de 5 metres d'ample, preferentment centrat en la franja dels 25 m. Aquesta franja no ha d'aconseguir-se a costa de sòl forestal, sinó destinant sòl del qual s'ha de desenvolupar urbanísticament.  
Els altres aspectes que cal assenyalar són que l'àmbit on se situa la zona verda adscrita al sector UEI.6 I a l'ampliació del UEI.4 té una part de superfície de sòl forestal i que la ubicació del sòl dotacional destinat a equipament d'infraestructures - serveis urbans adscrit al sector UEI.6 està en les proximitats del llit del barranc de la Rambleta, zona de domini públic hidràulic i de sòl forestal.  
Respecte a les aigües residuals d'origen industrial, hi ha una estació depuradora d'aigües residuals específica per a la zona industrial, que recollirà també les que es produïsquen en el nou sector UEI.6 i ha d'estar recollint les que produeix la instal·lació ja existent en l'ampliació del sector UEI.4. Aquesta estació depuradora fa tractament de les aigües residuals i els efluents es reutilitzen en el procés productiu.   
A continuació s'assenyalen els impactes detectats i altres aspectes d'interés:  
- Es detecta un impacte ambiental sever en la geomorfologia i el paisatge ja que en el desenvolupament del sector UEI.6 s'ha destruït sòl forestal confrontant produint parets verticals de roca en la muntanya que poden arribar a 3 m d'alçària i, a més, s'han construït instal·lacions quasi a la vora del sector, deixant un paisatge d'aspecte poca atenció i sense transició entre l'ús industrial i el bosc.  
- S'observa un impacte ambiental sever sobre el sòl forestal perquè part de l'execució del sector UEI.6 ha sigut a costa de Sòl No Urbanitzable de Protecció Forestal. A més, tant en el UEI.6 com en el UEI.4, les instal·lacions s'han ajustat tant al sòl forestal que ha quedat un corredor entre aquelles i la massa boscosa de només metre i mig en alguns trams i, en tot cas, molt per davall dels 25 m d'ample que han de separar les instal·lacions industrials o les edificacions de la massa arborada, per motius de seguretat enfront d'incendis forestals.  
- En l'execució de la zona verda, ja que l'àmbit en què està definida té una part de sòl forestal, s'ha de procurar aprofitar aquesta vegetació natural, no destruir-la i adaptar la configuració i disseny de la zona verda a l'esmentada vegetació, com també als desnivells dels bancals de la resta de l'àmbit.  
Consideracions jurídiques  
- El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I de l'apartat 8. g) del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
- En l'expedient no s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, ja que s'ha desenvolupat la zona que es proposa reclassificar en aquesta actuació abans de la finalització del procediment d'avaluació d'impacte ambiental de la pròpia modificació de planejament.  
- L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'hi aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.   
- L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior es fa la següent   
DECLARACIÓ D'IMPACTE AMBIENTAL  
Primer  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental, l'actuació «Modificació núm. 4 de les normes subsidiàries de la Pobla Tornesa», promoguda per l'Ajuntament de la Pobla Tornesa, atenent a la consideració addicional que es fa en el punt segon d'aquesta declaració, i després del compliment previ dels condicionants que s'assenyalen a continuació i de les mesures correctores de l'estudi d'impacte ambiental, en tant que no entren en contradicció amb aquelles:  
1. En els nous sectors UEI.6 i UEI.4, respecte a la distància entre qualsevol edificació i el sòl forestal confrontant ha de complir-se el següent:  
a) Si és menor o igual a 25 m, haurà de deixar-se aquesta franja lliure de qualsevol altra edificació i de vegetació baixa i arbustiva i, si és el cas, amb l'estrat arbori fortament aclarit i podat fins a 2/3 de l'alçària de cada peu.  
b) Si és major de 25 m, qualsevol desenvolupament futur dels sectors està tancat per l'obligació de deixar la separació mínima límit de 25 m, amb un camí perimetral de 5 m preferentment centrat en la franja i en aquestes condicions de neteja i vegetació mencionades en a).  
Cal precisar que la distància ha de mesurar-se respecte el sòl forestal existent i documentat en les normes subsidiàries de la Pobla Tornesa vigents en el moment de realitzar aquesta proposta de modificació núm. 4, i no el que existeix actualment, producte de la construcció i execució d'obres en aquests sectors.  
2. Les indústries han d'abocar els residus inerts a un abocador legal autoritzat. L'obertura d'un nou abocador, si és el cas, haurà de sotmetre's al procediment d'estimació d'impacte ambiental.  
3. Respecte a la zona verda, quan s'execute s'haurà de fer de manera que no es destruïsca la vegetació natural forestal que existeix, i es dissenyarà integrant l'esmentada vegetació natural en el conjunt i adaptant-se als desnivells que tenen els bancals de la zona.  
4. La delimitació d'equipament adscrit al sector UEI.6 per a infraestructures - serveis urbans ha de respectar la zona de domini públic i sòl forestal del barranc de la Rambleta i en la seua execució no s'envairà el llit, no es destruirà la seua vegetació i no es produiran abocaments no autoritzats.  
Segon  
Des del punt de vista ambiental, no s'estima acceptable la proposta de classificació com a Sòl Urbanitzable Industrial dins del nou sector UEI.6, de la superfície forestal classificada com a Sòl No Urbanitzable de Protecció Forestal en les vigents normes subsidiàries de la Pobla Tornesa, i que en la data de firma d'aquesta declaració no tinga edificació alçada.   
L'esmentada superfície mantindrà la seua classificació vigent de Sòl No Urbanitzable de Protecció Forestal, d'acord amb les normes subsidiàries en vigor de la Pobla Tornesa.  
Tercer  
Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
València, 9 de novembre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
DECLARACIÓ D'IMPACTE AMBIENTAL  
Expedient: 56/05-AIA  
Títol: Subestació transformadora de Requena 400/132 kV  
Promotor: Renomar  
Autoritat substantiva: conselleria d'Infraestructures i Transport  
Objecte: Evacuació de l'energia dels parcs eòlics de les zones 8 i 9  
Localització: Terme municipal de Requena. València.  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte del projecte és construir una subestació transformadora de 400/132 kV per a poder evacuar l'energia generada pels parc eòlics de les zones 8 i 9 cap a la xarxa de distribució, a través de la línia de 400 kV, Olmedilla-Catadau.  
La subestació se situarà en el paratge denominat la Plana de Requena-Utiel, molt a prop de l'autovia A-3 i de la línia de 400 kV. Olmedilla-Catadau, més concretament entre els suports 142 i 143, per aquest el punt de connexió escollit.  
La nova subestació se situarà en un terreny d'unes 5 hectàrees, localitzat en un camp de cultiu i limitat al sud per la rambla del Rebollar. El nou camí d'accés partirà d'un camí de terra amb una amplària de 5 m, incorporant cunetes a un costat i a l'altre, sent una longitud d'uns 312 m i l'amplària màxima d'explanació de 10 m.  
La subestació estarà formada per un parc d'intempèrie de 400/132 kV, el parc de 132 kV es construirà amb la configuració de simple barra evolucionable a doble barra, amb capacitat per a les posicions següents:  
- Dues posicions d'autotransformador de 450 MVA.  
- Sis posicions de línia.  
- Una posició d'adaptament.  
Es disposarà en el parc de 132 kV d'un edifici de control d'una sola planta, construït amb panells prefabricats de formigó, on se situaran els quadres i equips de control, armaris de proteccions, quadres de distribució de serveis auxiliars, equips rectificador-bateria i equips de mesurament i comunicacions.  
2. Alternatives  
Respecte de les alternatives plantejades, s'ha buscat aquella que cumplisca amb els condicionants següents:  
1. Posició centrada respecta a les zones eòliques 8 i 9 del Pla eòlic valencià.  
2. Proximitat a la línia de 400 kV, a la qual haurà de connectar-se.  
3. Terreny ampli de pendent suau capaç d'albergar la infraestructura projectada.  
Aconseguint un sistema de connexió que minimitze tant el nombre d'esteses com la longitud d'aquestes, reduint i en molts casos anul·lant els impactes potencials que es deriven de la posició que ocupe.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
En data 11 d'abril de 2005 el Servei Territorial d'Energia de València de la conselleria d'Infraestructures i Transport va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al projecte d'instal·lació d'una Subestació transformadora de Requena 400/132 kV.  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte «Subestació transformadora de Requena 400/132 kv», ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el BOP núm. 25, de data 31 de gener de 2005, i no s'hi han presentat al·legacions de caràcter ambiental.  
Informes sectorials  
En data 19 de juny de 2003, es va emetre un informe de la Direcció General de Patrimoni Artístic en contestació a la consulta efectuada pel Ministeri de Medi Ambient, en el qual:  
«S'informa favorablement l'efecte patrimonial el referit projecte sempre que es complisca el programa de mesures preventives i correctores. No obstant això, es recorda que per a la realització de l'estudi d'impacte arqueològic serà necessària la realització d'una prospecció arqueològica prèvia de tota la zona afectada, que haurà de ser autoritzada per la Direcció General de Patrimoni Artístic i que garantirà l'absència de restes arqueològiques o etnològics. Així mateix, cal recordar que en cas d'aparició de restes arqueològiques s'hauria de comunicar la troballa a la Direcció Territorial de València de la conselleria de Cultura i Educació de la Generalitat Valenciana. L'estudi d'impacte ambiental haurà necessàriament de completar-se amb l'estudi del patrimoni etnològic, del patrimoni industrial i del patrimoni immaterial, i remetre's aquest apartat a aquesta Direcció General amb les propostes pertinents en cas de veure's afectat.»  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació  
La futura subestació se situarà en una zona pràcticament plana amb suau pendent cap al nord que no supera el 3%. La superfície està transformada en la totalitat d'aquesta pel cultiu de la vid.  
La parcel·la està situada entre el barranc del Fresnal amb direcció N-S i la rambla del Rebollar que creua la zona d'estudi de NO-SE. Ambdós cursos d'aigua romanen secs la major part de l'any i aboquen les aigües al riu Magre.  
Encara que no hi ha riscs de despreniments o lliscaments, si que hi ha un risc de contaminació de les aigües subterrànies a causa de l'alta permeabilitat del sòl.  
Un altre element que es veurà afectat serà el paisatge, dominat per un relleu quasi pla, amb una vegetació natural pràcticament inexistent composta principalment per carrasques disperses entre els camps de vinyes, per la qual cosa qualsevol construcció serà bastant difícil d'emmascarar, encara que únicament serà visible des de la Casa de Lanza.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
Els canvis en la geomorfologia que es pot generar com a conseqüència dels moviments de terres que s'han de dur a terme per a la preparació del terreny, seran mínims ja que es construeix sobre un terreny pla i erm. A més, no serà necessari obrir noves vies d'accés a la parcel·la, ja que aquesta es troba perfectament comunicada mitjançant un camí que la rodeja.  
La implantació de la subestació tindrà efecte sobre la qualitat de l'aire, per l'augment dels nivells sonors i la producció de camps elèctrics i magnètics, efecte que serà pràcticament inapreciable, ja que els valors obtinguts d'aquests camps, en el perímetre de la majoria de les subestacions de 400 kV estan per sota de la recomanació europea, de 5 kV/m per al camp elèctric i 100 µT per al camp magnètic.  
Durant la fase de funcionament, es pot produir emissió de gasos, a causa d'una eventual pèrdua d'hexafluorur de sofre (SF6), gas sintètic i inert que s'utilitza com a dielèctric en els interruptors, també pot existir un impacte sobre el sòl i les aigües subterrànies, a causa d'un possible abocament incontrolat d'oli dels transformadors.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les mesures correctores següent:   
- Minimització de les zones d'abassegament de materials de muntatge de la infraestructura o procedents de l'excavació.  
- Els canvis d'oli, reparacions i llavades de maquinària es duran a terme en zones específiques on no hi ha perill de contaminació de les aigües per abocaments de lubricants, formigó o altres productes.  
- La tipologia edificatòria de l'edifici de control de la subestació s'adaptarà a les característiques arquitectòniques de les construccions rurals de la zona.  
- Una vegada efectuada la instal·lació es procedirà a la recollida de material sobrant i trasllat a un abocador autoritzat, i a la restauració a l'estat original de les zones afectades mitjançant l'aportació de terra vegetal i la plantació d'espècies arbustives i herbàcies pròpia de la zona, en l'interior de la parcel·la de manera atzarosa, fugint de les disposicions lineals.  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'article 63, apartat g) de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat Valenciana, forestal de la Comunitat Valenciana.   
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.   
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
DECLARACIÓ D'IMPACTE AMBIENTAL  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte de subestació transformadora de Requena 400/132 kV, promogut per Renomar, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:  
1. Es construirà sota les bótes dels transformadors de potència, una safata de formigó armat estanca, a fi d'arreplegar els possibles fluids que caiguen sobre ella i conduir-los, mercé al pendent de la mateixa primer i canonada de fibrociment després, fins a un depòsit de formigó soterrat amb suficient capacitat per a acollir l'oli d'un transformador.  
2. Si durant l'execució de les obres es produïra qualsevol troballa arqueològica, el fet s'informarà a la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, de manera immediata, adoptant les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquesta, de conformitat amb allò que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
València, 9 de novembre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5556, del 16-07-2007 (2007/9248)

RESOLUCIÓN de 28 de junio de 2007 de la Secretaria Autonómica de Territorio y Medio Ambiente por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental, correspondientes a los municipios de Azuebar, Buñol, Quartell, Chiva, La Pobla Tornesa y Requena.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5556

Fecha DOGV
:   16-07-2007

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2007/9248

CVE


Fecha del documento
:   28-06-2007

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Pobla Tornesa, la](javascript:void(0))
    * [Chiva](javascript:void(0))
    * [Buñol](javascript:void(0))
    * [Azuébar](javascript:void(0))
    * [Requena](javascript:void(0))
    * [Quartell](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 28 de junio de 2007 de la Secretaria Autonómica de Territorio y Medio Ambiente por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental, correspondientes a los municipios de Azuebar, Buñol, Quartell, Chiva, La Pobla Tornesa y Requena. [2007/9248]  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las Declaraciones de Impacto Ambiental.  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
En su virtud, he resuelto:  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las resoluciones correspondiente a los expedientes 310/04-AIA Azuebar, 105/05-AIA Buñol, 146/06-AIA Quartell 337/04-AIA, 338/04-AIA, 389/04-AIA Chiva, 290/04-AIA La Pobla Tornesa y 056/05-AIA Requena, que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación.  
Valencia, 28 de junio de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
DECLARACIÓN DE IMPACTO AMBIENTAL  
Datos del expediente  
Expediente: 310/04 AIA  
Título: Plan General de Ordenación Urbana de Azuebar  
Promotor: Ayuntamiento de Azuebar  
Autoridad sustantiva: Comisión Territorial de Urbanismo de Castellón   
Localización: t.m. de Azuebar, Castellón  
Descripción del proyecto  
1. Objeto del proyecto  
El objeto del proyecto es el cambio del instrumento de planeamiento, del proyecto de Delimitación de Suelo Urbano que data de 1989 hasta ahora vigente en el municipio, al Plan General planteado.  
El presente Plan General tiene por objeto la ordenación urbanística del Término Municipal de Azuebar y la regulación de las actuaciones urbanísticas que de ella se deriven. Así pues constituye el marco normativo local a efectos urbanísticos: clasificación y definición del régimen del suelo, determinación de las condiciones de actuación, urbanización y edificación. El Plan clasifica el suelo en: urbano, urbanizable y no urbanizable.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
Este municipio dispone hasta la aprobación del Plan General, objeto actualmente de elaboración, de un proyecto de Delimitación de Suelo Urbano del año 1989.  
En la siguiente tabla se resumen las superficies de clasificación y calificación del suelo planteadas en el Plan General  
Cuadros de superficies del Plan General planteado  
Clasificación suelo m²  
Suelo urbano 102.225  
Suelo urbanizable 460.221  
Residencial 259.284  
Industrial 200.937  
Suelo no urbanizable 22.865.342  
Común 7.374.627  
Protección Especial Predominio Forestal 11.672.861  
Protección Especial Áreas de Regeneración 3.231.232  
Exclusivo de Zona de Cauces 161.095  
Exclusivo de Zonas de Vías Pecuarias 146.296  
Yacimientos Arqueológicos 19.475  
Red de Infraestructuras de Comunicaciones 121.421  
Coincidente de Vías Pecuarias y Cauces 138.335  
Total término municipal 23.427.782  
Suelo Urbano  
El Plan General establece la clasificación del suelo urbano en el que el crecimiento propuesto debe tener una continuidad clara del núcleo actual y debe ser una prolongación del mismo.  
Suelo Urbanizable  
El Plan define el Suelo Urbanizable en dos vertientes: Suelo Urbanizable Industrial sin ordenación pormenorizada y Suelo Urbanizable Residencial con o sin ordenación pormenorizada.   
Se clasifican dos áreas distintas para el Urbanizable Industrial, una ubicada lo más cerca posible al manantial del que se obtiene el agua de la sierra que posteriormente se comercializa. La clasificación de esta zona va destinada a permitir el traslado de la embotelladora, actualmente ubicada dentro del núcleo urbano. La otra zona se ubica al este del casco urbano.  
Según las Ordenanzas del Plan General planteado no se autorizará la instalación de industrias catalogables como insalubres, nocivas y peligrosas de acuerdo con el Reglamento de 30 de noviembre de 1961 y la Ley de la Generalitat Valenciana 3/1989 de 2 de mayo.  
En cuanto al Urbanizable Residencial, el Plan General contempla dos zonas, una con ordenación pormenorizada, en la que se ordenan pormenorizadamente la totalidad de los terrenos, y otra en la que se delimita simplemente un área de suelo urbanizable que deberá ser desarrollado mediante planes parciales.  
Suelo No Urbanizable  
La clasificación como suelo no urbanizable, conforme a la estrategia territorial adoptada y lo establecido en la legislación aplicable, pretende preservar este tipo de suelo de la acción urbanizadora distinguiendo distintos tipos de suelo:  
- Suelo No Urbanizable Común: hace referencia al suelo de predominio agrícola.  
- Suelo No Urbanizable de Especial Protección de Áreas de Regeneración y Áreas Forestales: Áreas de equilibrio frágil y alto valor paisajístico y forestal.  
- Suelo No Urbanizable de Protección de Cauces: se ha calificado como protección a las agresiones constantes a que son sometidas estas zonas y su importancia por ser los medios naturales de encabezamiento de aguas de lluvia, así como por sus valores paisajísticos.  
- Suelo No Urbanizable de Protección de Vías Pecuarias: Se ha considerado conveniente incluirlas con el fin de que exista una constancia documental de las mismas que permita a su vez un mejor control de vigilancia urbanística.  
- Suelo No Urbanizable de Protección de Yacimientos Arqueológicos: En un radio de giro de 100 metros, no se podrá realizar ninguna actividad o movimiento de tierras que suponga una alteración de la realidad actual.  
- Suelo No Urbanizable de Protección de Sistemas Estructurantes de Comunicaciones: el Plan General respeta la red básica nacional y comarcal de comunicaciones que atraviesan el municipio.  
Tramitación Administrativa  
En fecha 29 de diciembre de 2004 la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Castellón remite Estudio de Impacto Ambiental junto con la documentación técnica, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
En fecha 29 de mayo de 2003 el Ayuntamiento acuerda: Someter a información pública el PGOU junto con su EIA, solicitar los preceptivos informes a la conselleria de Sanidad, conselleria de Educación y Ciencia, conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes, Solicitar dictamen a los municipios de Aín, Chovar, Soneja y Almedíjar.  
1. Información pública  
El mencionado Estudio de Impacto Ambiental se expuso al público, junto con el resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el diario Levante de Castellón de fecha 8 de agosto de 2003, y en DOGV número 4576, de 29 de agosto de 2003.   
En Pleno de fecha 29 de abril de 2004 se realiza certificado del Ayuntamiento en que: se hace un resumen de las 5 alegaciones presentadas, se estiman las alegaciones número 1, 2, 4 y 5, y parcialmente la número 3, se acuerda aprobar provisionalmente el Plan General de Ordenación Urbana con las modificaciones resultantes de la estimación de las alegaciones, remitir el expediente a la conselleria de Territorio y Vivienda para solicitar la Declaración de Impacto Ambiental y remitir el expediente a la Comisión Territorial de Urbanismo para su aprobación definitiva.   
2. Resumen de las alegaciones  
De las 5 alegaciones presentadas en respuesta a la información pública ninguna de ellas se considera de carácter ambiental.   
3. Peticiones de información o documentación complementaria  
En fecha 26 de julio de 2005 la directora general de Gestión del Medio Natural, tras observar carencias en la documentación enviada, solicita al Ayuntamiento:  
?En cuanto a los trámites de información pública, se debe presentar copia de las alegaciones presentadas.  
- Certificado de la Confederación Hidrográfica del Júcar sobre la autorización y el caudal concedido de extracción de agua potable, tanto del pozo de «Las Cerradas» como del manantial del Sas, realizando una previsión del volumen de agua potable necesario para garantizar el abastecimiento tanto en calidad como en cantidad, de la población resultante a raíz del desarrollo del Plan General indicando.   
- En cuanto a la depuración de aguas residuales, se debe indicar el emplazamiento y suelo reservado para la construcción de la estación depuradora de aguas residuales, la capacidad de la misma y se realizará una estimación adecuada del caudal de aguas residuales generado como consecuencia del desarrollo del Plan General planteado.  
- Según se desprende de la documentación presentada, hasta ahora las aguas residuales se vertían directamente a un barranco sin indicar el punto de vertido. Se deberá indicar el destino de las aguas residuales una vez depuradas, y si se pretende seguir vertiendo al barranco, se debe indicar el punto de vertido y presentar la autorización de vertido emitida por la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
- Se deberá aclarar el destino de los residuos sólidos urbanos generados en el municipio, ya que según se refleja en la documentación presentada se depositan en el vertedero de Algesar que es del tipo incontrolado y peligroso, mientras que los datos que se disponen en esta conselleria indican que los residuos sólidos urbanos generados son recogidos por FCC y gestionados en el vertedero de Tales. En todo caso se debe realizar una estimación del volumen futuro y características de los mismos al desarrollarse las actuaciones previstas en el Plan General, presentando certificado de la entidad gestora asumiendo el aumento de los residuos sólidos urbanos generados.   
- Se deberá presentar informe vinculante de la Dirección General de Patrimonio de la conselleria de Cultura, Educación y Deporte, sobre la conformidad del proyecto con la Normativa de Protección del Patrimonio Cultural Valenciano, de acuerdo al artículo 11 de la Ley 4/1998.  
Ante este requerimiento el Ayuntamiento en fecha 19 de octubre de 2005, contesta presentando la siguiente documentación:  
- Copia de las alegaciones presentadas durante el periodo de información pública.  
- Petición del Ayuntamiento a la Confederación Hidrográfica del Júcar, realizado en fecha 16 de septiembre de 2005, solicitando autorización y caudal concedido para la extracción de agua del pozo de Las Cerradas y manantial del Sas, con un consumo estimado para una población de 4.250 habitantes.  
- Respecto a la EDAR, comentan que el emplazamiento se encuentra reflejado en los planos de información del Plan General, adjuntan datos de las características físico-químicas del agua una vez depurada, volumen a tratar y que el destino del agua depurada será el riego agrícola.  
- Certificado de la Mancomunidad del Alto Palancia asumiendo la gestión de los residuos sólidos urbanos generados por la expansión del municipio. El servicio lo realiza la empresa Urbaser y el vertedero se encuentra ubicado en el municipio de Tales.  
- Petición de informe a la conselleria de Cultura relativo a la conformidad del Plan General con la normativa de protección del patrimonio cultural.  
Informes sectoriales  
La Dirección General de Gestión del Medio Natural, en fecha 6 de julio de 2005, realiza consulta al Servicio de Conservación de la Biodiversidad y al Servicio de Ordenación Sostenible del Medio, sobre la compatibilidad del proyecto con la conservación del LIC-ZEPA «Sierra de Espadán» que ocupa todo el término municipal.  
Como respuesta a la consulta realizada, el 6 de septiembre de 2005, el Servicio de Ordenación Sostenible del Medio, emite informe favorable al proyecto presentando.  
Como respuesta a la consulta realizada, el 15 de septiembre de 2005, el Servicio de Conservación de la Biodiversidad, emite informe en el que concluye que la ordenación planteada no afecta en modo alguno a la conservación del ecosistema.  
Afecciones legales  
1. En relación con la transposición de la Directiva 92/43/CEE y la Red Natura 2000, la totalidad del Término Municipal está catalogado como LIC y ZEPA «Sierra de Espadán».   
Parte de los terrenos catalogados como LIC-ZEPA, se encuentran calificados como de Especial Protección de Áreas Forestales, y parte como de Especial Protección de Áreas de Regeneración. Se ha realizado consulta a Área de Ordenación del Territorio y a Biodiversidad, debido a que la totalidad del Término se encuentra incluido como LIC-ZEPA, la respuesta a esta consulta concluye con la compatibilidad del Plan General con la conservación del medio.  
2. También la totalidad del Término Municipal está declarado como Parque Natural «Sierra de Espadán».  
3. En el municipio según el Inventario de Yacimientos Arqueológicos de la conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, están inventariados un total de 5 yacimientos arqueológicos. El ámbito de estos yacimientos se encuentra calificado en el Plan General como de Protección de Yacimientos Arqueológicos.   
El Ayuntamiento en fecha 28 de julio de 2005 solicita a los servicios territoriales de Castellón de la conselleria de Cultura, Educación y Deporte, informe relativo a la conformidad del PGOU de Azuebar con la normativa de protección patrimonial.  
4. En referencia a la presencia de Vías Pecuarias, en el municipio existen tres vías pecuarias: Colada de Alfondeguilla de 14 metros de anchura, Colada del Camino de Tales y Maget de 14 metros de anchura y Colada del Barranco de Almedíjar de 14 metros de anchura. En la documentación se califica las vías pecuarias como de protección de vías pecuarias.  
5. En el municipio de Azuebar existen un Monte de Utilidad Pública: Monte de Utilidad Pública catalogado con el número CS-86, denominado «Carrascal». Este monte se encuentra dentro de los terrenos calificados como de especial protección de áreas forestales.  
6. Se encuentran registrados entre el año 1993 al 2003 un total de 3 incendios en el término municipal, aspecto que no ha sido considerado en el estudio de impacto ambiental. Ninguna de las zonas afectadas por estos 3 incendios forma parte del suelo que se pretende calificar como urbanizable.  
Consideraciones ambientales  
1. La zona de la Rambla de Chóvar presenta un riesgo de inundación bajo con frecuencia baja y calado bajo, que corresponde a zonas que sufren inundaciones con un periodo de retorno entre 100 y 500 años. El ámbito de la Rambla de Chóvar, Rambla de Almedíjar y Azuebar se califican como de Protección de Cauces.  
2. El riesgo de Deslizamiento y Desprendimiento es nulo en las zonas calificadas como urbanas o urbanizables por el Plan General.  
3. La vulnerabilidad a la contaminación de las aguas subterráneas, presenta un nivel muy bajo en las zonas calificadas como urbanizable residencial, y en la zona urbanizable industrial situada al este del casco urbano, y un nivel alto en la zona calificada como urbanizable industrial situada al noroeste del casco urbano. Se ha de tener en cuenta que según las ordenanzas del Plan General no se autorizará la instalación de industrias catalogables como insalubres, nocivas y peligrosas de acuerdo con el Reglamento de 30 de noviembre de 1961 y la Ley de la Generalitat Valenciana 3/1989 de 2 de mayo.  
4. El riesgo de erosión actual varía entre bajo y moderado, mientras que el riesgo de erosión potencial es muy alto, en todo el término municipal.   
5. Agua Potable  
La infraestructura de abastecimiento de agua potable está compuesta principalmente por el pozo de «Las Cerradas» con un caudal comprendido entre 800 y 2000 l/m y por el manantial del Sas. El agua extraída de los mismos se conduce hacia 6 depósitos que tienen una capacidad conjunta de 2.200.000 litros.  
El Ayuntamiento, mediante escrito de fecha 15 de septiembre de 2005 dirigido a la Confederación Hidrográfica del Júcar, solicita certificado relativo a la autorización y caudal concedido para la extracción de agua del pozo de Las Cerradas y del manantial del Sas, realizando una previsión del volumen de agua potable necesaria para garantizar el abastecimiento, tanto en calidad como en cantidad de la población resultante a raíz del desarrollo del Plan General de Ordenación Urbana, que se estima en 4.250 habitantes.   
6. Saneamiento y depuración de aguas residuales   
La red de saneamiento existente se encuentra en buen estado, pero la depuradora existente está fuera de funcionamiento, realizando el vertido de las aguas residuales generadas sin tratamiento previo y directamente al barranco.   
En el Estudio de Impacto Ambiental se refleja que existe una depuradora de nueva construcción, y los parámetros de diseño son:  
- Población de diseño de 1000 habitantes equivalentes en verano y 500 habitantes equivalentes en invierno.  
- Caudal total anual: 42.700 m³/año  
- PH: 6,5-7,5, DBO5:25 mg/l, Sólidos en suspensión: 35 mg/l, DQO:125 mg/l, Materias Sedimentables: 0 mg/l, Tª: 10º-18º, Sólidos gruesos: 0 mg/l, Color: incoloro, NKT: 60.  
En cuanto al destino de las aguas una vez depuradas será el riego agrícola, lo cual precisará de autorización de Confederación Hidrográfica autorizando dicho aprovechamiento.  
7. Gestión de residuos  
Existe un servicio municipal de recogida de basuras que se realiza en días alternos, generándose un total de 162 Tm/año. Según certificado emitido por el Presidente de la Mancomunidad de Alto Palancia, la empresa contratada para la recogida es URBASER, y la gestión se realiza en el vertedero de Tales, en espera de que se ejecuten las previsiones del Plan Zonal de Residuos.  
8. La vegetación que existe en la actualidad está formada por bosques de alcornoques y encinas, pino carrasco y los matorrales están representados por coscojares, tomillares, aliagares y jarales. En cuanto a las zonas agrícolas se dividen zona de regadío, donde existen hortalizas y frutales, y la de secano con olivos, algarrobos y almendros.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por tanto y a la vista de todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo lo siguiente:  
DECLARACIÓN DE IMPACTO AMBIENTAL  
Primero  
 Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Plan General de Ordenación Urbana de Azuebar (Castellón), cuyo promotor es el Ayuntamiento de Azuebar, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada hasta el momento, con los Informes Sectoriales emitidos al respecto, y con los condicionantes establecidos a continuación.  
Segundo  
 Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:  
1. Se deberá presentar la autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar, en cuanto a la aprobación y caudal concedido al Ayuntamiento, para la extracción de agua del pozo de Las Cerradas y del manantial del Sas, y la confirmación de la disponibilidad de caudal para garantizar el abastecimiento, tanto en calidad como en cantidad de la población resultante a raíz del desarrollo del Plan General de Ordenación Urbana planteado.  
2. Paralelamente a la ejecución de los sectores previstos, se efectuarán las infraestructuras previstas en materia de depuración de aguas residuales correspondientes de forma que se garantice el pleno funcionamiento de las instalaciones en el momento del inicio de ocupación. En los sectores industriales será de aplicación la legislación vigente, en cuanto al tratamiento previo al vertido a la red de saneamiento.  
3. En cuanto a las aguas residuales una vez depuradas, se indica que el destino es su reutilización para riego agrícola. Por tanto, se deberá especificar el tratamiento previo al riego y los parámetros de calidad de ese agua, e incorporar la pertinente autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar para el aprovechamiento de dicho caudal.  
Dicho vertidos, deberá ajustarse a lo dispuesto en la normativa específica vigente y en particular al Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la ley de aguas.  
4. El material necesario para realizar la explanada de los sectores planteados deberá provenir de cantera o zona de préstamo autorizada, debiéndose disponer de certificado en el que se especifique el origen de los materiales, se justifique el volumen necesario y la capacidad de la zona de préstamo para atender la demanda generada. Debiendo disponer de las autorizaciones sectoriales preceptivas.  
5. La tierra vegetal extraída durante la fase de movimiento de tierras, y que sea susceptible de aprovechamiento, se mantendrá en condiciones agrícolas adecuadas y se destinará al relleno de las zonas verdes previstas en la actuación, o en su defecto a otras áreas del municipio donde sea susceptible su utilización.  
6. Con carácter anual, y como complemento al Programa de Vigilancia Ambiental, se realizará un informe con periocidad mensual, que se remitirá el último mes del año a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Castellón, con los resultados de las características físico-químicas de las analíticas realizadas del agua depurada reutilizada para riego, para comprobar que cumple los parámetros de vertido que establezca la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
7. Se deberá aportar informe favorable de la conselleria de Cultura, Educación y Deporte acerca de la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, según lo establecido en el art.11 de la Ley 4/1998 de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
Tercero  
 Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
 La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 10 de noviembre de 2005.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
DECLARACIÓN DE IMPACTO AMBIENTAL  
Expediente: 105/05-AIA  
Título: Fabrica de cemento de Buñol  
Promotor: CEMEX España, SA.  
Localización: Ctra. Madrid-Valencia, km 307, del término municipal de Buñol  
Autoridad sustantiva: Dirección General de Calidad Ambiental de la conselleria de Territorio y Vivienda de la Generalitat Valenciana.  
Descripción del proyecto  
Objeto del Proyecto  
De acuerdo a la información pública de la Dirección General de Calidad Ambiental (DOGV nº 4.923 de 13/01/05), el objeto del proyecto y estudio de impacto ambiental presentados es la obtención de la Autorización Ambiental Integrada de la fábrica de cemento de CEMEX España, SA., (anteriormente Compañía Valenciana de Cementos Portland, SA.), en la Ctra Madrid-Valencia, km 307, del término municipal de Buñol, incluyendo las modificaciones previstas consistentes en una instalación de valorización energética de residuos líquidos utilizándolos como combustible en la línea de cemento gris, así como la ampliación de la capacidad productiva actual de la planta.  
Las líneas de fabricación LEPOL I y II de cemento blanco disponen de licencia municipal de actividad desde el 20 de octubre de 1973 y la de DOPOL de cemento gris desde el 2 de enero de 1974. La línea LEPOL II actualmente está parada.  
En el Estudio de Impacto Ambiental (en lo sucesivo EsIA) se indica que «la actividad a evaluar consiste en la utilización como combustible secundario de combustibles líquidos derivados de residuos... Asimismo, se contempla la ampliación a medio plazo de la capacidad productiva» de la factoría de referencia, y en el mismo estudio de impacto ambiental se recoge también la cantera «La Rabosera». Para dicho proyecto de la cantera fue dictada ya declaración de impacto ambiental favorable en el expediente 286/03 AIA, de 31 de agosto de 2004, por lo que queda excluida de este expediente, circunscribiéndose esta declaración exclusivamente a la planta de cementos.  
Por todo ello, el objeto del expediente 105/05-AIA, es la evaluación de impacto ambiental de la instalación de fabricación de cemento así como de la ampliación proyectada, esto es, por un lado la utilización de combustible secundario procedente de combustibles líquidos procedentes de residuos, con una sustitución de combustible primario y por otro lado la ampliación de la capacidad productiva actual de las líneas de cemento gris y blanco; teniendo esta ampliación la consideración de modificación sustancial.  
Características más relevantes de las construcciones y/o de la actividad  
Tanto las instalaciones actuales como la instalación de valorización energética de residuos líquidos y las modificaciones de las instalaciones de proceso a llevar a cabo se hallan dentro de la parcela de 377.138 m² propiedad de CEMEX España, SA., definida en el Plan General de Ordenación Urbana de Buñol (publicado en BOP Nº 68, a 20 de marzo de 1996) con calificación A de Suelo Industrial sin limitación, con el condicionante de que cualquier ampliación, transformación o modificación deberá someterse a controles legales que impidan efectos aditivos.  
La línea de proceso DOPOL aparece descrita tanto en el proyecto básico como en el estudio de impacto ambiental y sufrirá las siguientes modificaciones:  
- Etapa de preparación de crudo: Instalación de un nuevo molino auxiliar de crudo con tuberías de recirculación de gases calientes al molino procedentes de los gases del horno, cintas transportadoras, báscula para dosificación de materias primas; separador dinámico e instalaciones auxiliares. Los gases del molino se filtrarán en el filtro del horno.  
- Instalación de combustible: Un nuevo molino de coque de petróleo con su correspondiente filtro de mangas e instalaciones auxiliares.  
- Instalación de combustible líquido procedente de residuos: Constará de un parque de recepción y dos tanques atmosféricos de almacenamiento de 125 m³ cada uno, aparte de tuberías e instalaciones auxiliares para su correcto funcionamiento. Funcionará en paralelo con la instalación de combustible principal que es coque de petróleo, con una sustitución parcial de hasta un 40% como máximo; la instalación de combustible procedente de harinas cárnicas y la instalación de fuel-oil para arranque de la instalación. El combustible utilizado procede de residuos líquidos y cumplirá los condicionantes específicos impuestos en la autorización de gestor.  
- Horno de clínker: Sustitución del actual enfriador de satélites por uno de parrilla, modificándose la torre actual de ciclones de cuatro etapas añadiendo un ciclón más en cada etapa para mejorar la eficacia e incluyendo modificación del precalcinador, así como la instalación de un nuevo sistema de desempolvado consistente en un enfriador de tubos aire-aire y un filtro de mangas.  
- Molienda de cemento: Nuevo molino de cemento con su correspondiente filtro de mangas e instalaciones auxiliares.  
Las líneas de proceso LEPOL aparecen descritas tanto en el proyecto básico como en el estudio de impacto ambiental. La línea de proceso LEPOL I no sufrirá modificación alguna, en cambio la línea de proceso LEPOL II sufrirá las siguientes modificaciones:  
- Etapa de preparación de crudo: Instalación de un nuevo molino de crudo, un separador dinámico y ventiladores, cintas y filtros para llevar a cabo la alimentación del molino. Se modificará el sistema de alimentación a los silos de almacenamiento de crudo con nuevas tolvas y filtro de mangas de captación de polvo.  
- Instalación de combustible: Las líneas de cemento blanco sólo utilizan combustible principal, por lo que para las nuevas necesidades del horno bastará con el molino de coque instalado en la línea DOPOL.  
- Horno de clínker: Se aumentará la velocidad del giro del horno mediante la instalación de un nuevo sistema de accionamiento de gases; se instalará un precalcinador de torre de ciclones y se instalará un nuevo enfriador de clínker rotativo con enfriamiento por agua. Se instalará un filtro de captación de polvo para el enfriador.  
- Molienda de cemento: Se pondrá en funcionamiento el molino de cemento parado.  
- Expedición de cemento: No sufrirá modificación alguna.  
Tramitación administrativa  
Remisión y contenido del expediente, información pública.  
En fecha 26 de agosto de 2004, el Área de Calidad Ambiental remite el Proyecto, el Estudio de Impacto Ambiental y documentación anexa presentados por CEMEX ESPAÑA, SA., acompañando la solicitud de Autorización Ambiental Integrada de la fábrica de cemento ubicada en la Ctra. Madrid-Valencia km 307, del término municipal de Buñol.  
En fecha 7 de octubre de 2004, se remite al Área de Calidad Ambiental informe de idoneidad de la documentación aportada del Exp.: 066/04 IPPC a espera de que se remita certificación del resultado de la información pública del estudio de impacto ambiental correspondiente, de acuerdo con el Art. 21.3 del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Una vez concluido el periodo de exposición pública, en fecha 25 de mayo de 2005, el Área de Calidad Ambiental remite copia del anuncio en el DOGV número 4.923 de fecha 13 de enero de 2005, copia de las alegaciones presentadas, copia de documentación complementaria presentada por CEMEX ESPAÑA, SA., así como su respuesta a las alegaciones y copia del informe emitido por el Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico, de fecha 17 de noviembre de 2004.  
Alegaciones.  
Sólo se tendrán en cuenta las alegaciones presentadas durante el periodo de exposición pública realizado por la Dirección General de Calidad Ambiental, órgano con competencia sustantiva a efectos de la presente resolución de impacto ambiental, integrada dentro del procedimiento de autorización ambiental integrada.  
Las alegaciones que constan fueron presentadas por:  
- Aurelio Palmer Escorihuela, como Concejal Delegado de Gobierno, Interior y Urbanismo del Ayuntamiento de Buñol.  
- Aurelio Palmer Escorihuela, en nombre propio  
- Maria José Higón Ballester en nombre propio y en representación de La Agrupación Escolar Mixta 9 de octubre de Macastre.  
- Isabel Zanón  
- Francisco Carrascosa, en representación de Esquerra Unida del País Valenciá de Buñol  
Yendo respaldadas por un total de 1.080 firmas.  
Los fundamentos en los que se basan las distintas alegaciones son básicamente:   
1. Efectos aditivos respecto a la contaminación.  
2. Plan de emergencia por accidentes graves.  
3. Aplazamiento de la autorización ambiental integrada hasta que finalice el periodo de pruebas.  
4. Emisiones fugitivas.  
5. Consideraciones sobre la utilización de combustibles procedentes de residuos líquidos como combustibles de sustitución para la fabricación de cemento.  
6. Efectos ambientales de acumulación.  
Como ya se ha señalado, se cuenta con la respuesta del promotor a las alegaciones presentadas. De manera resumida, se viene a decir que:  
1 No se producen efectos aditivos, puesto que los niveles de emisión están por debajo de los autorizados por el ayuntamiento en la licencia de actividad concedida a la empresa, cumpliendo por lo tanto con lo especificado en el Plan General de Ordenación Urbana del municipio y en sus normas subsidiarias.  
2. No es de aplicación a estas instalaciones la elaboración de un Plan de emergencia de accidentes graves, según se desprende del Real Decreto 1254/1999 sobre control de riesgos inherentes a accidentes graves en los que intervengan sustancias peligrosas modificado por Real Decreto 119/2005, debido a que las cantidades almacenadas de estos productos no exceden de los límites establecidos por esta normativa para la elaboración del plan de emergencia.  
3. La empresa realiza autocontroles periódicos que son contrastados con datos de otros laboratorios certificados por lo que dichos controles son fiables y objetivos.  
4. En el momento que se conceda la Autorización Ambiental Integrada la empresa se compromete a desarrollar un proyecto constructivo que incluirá un sistema de captación y tratamiento de los venteos procedentes del almacenamiento de combustible.   
5. La utilización de combustible procedente de residuos está sometida al Real Decreto 653/2003, de 30 de mayo, sobre incineración de residuos, siendo los límites de emisión de sustancias contaminantes, más severos que los establecidos para industrias de fabricación de clínker y cemento.  
6 La empresa se compromete a la realización de un Estudio del suelo de acuerdo con lo establecido en el Real Decreto 9/2005 de 14 de enero por el que se establece la relación de actividades potencialmente contaminantes del suelo.  
Afecciones legales  
La industria solicita la Autorización Ambiental Integrada que otorga la Dirección General de Calidad Ambiental de la conselleria de Territorio y Vivienda.  
De acuerdo a los artículos 18, 19 y 20 de la Orden de 9 de septiembre de 2003, de la conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se desarrolla el Decreto 119/2003, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento orgánico funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, las competencias en materia de control integrado de la contaminación, calidad de aguas, seguimiento y control de este recurso, protección atmosférica y acústica, y el seguimiento, control y gestión de residuos se atribuyen a la Dirección General de Calidad Ambiental.  
De acuerdo con el punto 2 del Art. 19 del RD 653/2003, al tener una capacidad nominal de coincineración igual o superior a 2Tm/h, el titular de la actividad deberá confeccionar una memoria anual y remitir informe a la autoridad competente, en los términos en él expuestos.  
La actividad deberá disponer de un libro de registro por cada uno de los focos emisores de contaminantes según el modelo que aparece en el Anexo lV de la Orden de 18 de octubre de 1976 sobre prevención y corrección de la contaminación industrial de la atmósfera, donde deben anotarse todas las mediciones periódicas de autocontrol de las emisiones a la atmósfera.  
Si incinera más de 2Tm/hora deberá elaborar un informe anual de funcionamiento y seguimiento de la instalación, de acuerdo con Art. 19 del RD 653/2003.  
La actividad deberá disponer del informe favorable del organismo de cuenca competente, respecto del vertido de aguas pluviales y aguas residuales domésticas generadas en la fábrica.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
El proyecto objeto de evaluación de impacto ambiental trata de fabrica de cemento que cuenta con tres líneas de fabricación, una de cemento gris y dos de cemento blanco. En la línea de cemento gris se utilizará, como combustible secundario, un combustible procedente de residuos líquidos y harinas cárnicas. En las dos líneas de cemento blanco se utilizará como combustible coque de petróleo.  
Dadas las características de la actividad, el medio natural se verá principalmente afectado por las emisiones atmosféricas. De hecho, según establece el Real Decreto 833/1975, de 6 de febrero, por el que se desarrolla la ley 38/1972 de 22 de diciembre de protección del ambiente atmosférico, la fabricación de clínker y cemento es una actividad catalogada como potencialmente contaminadora de la atmósfera.  
Según ese mismo Real Decreto 833/1975 se establecen los límites de emisión de partículas y dióxidos de azufre para las industrias de fabricación de cemento, siéndole de aplicación a las dos líneas de producción de cemento blanco. Las limitaciones se establecen tanto para focos localizados, como para focos dispersos. Mención aparte merecen los focos dispersos generadores principalmente de partículas sólidas, tales como ensacadoras los cuales deberán estar correctamente localizados y controlados los valores límites de emisión.  
Aparte del Real Decreto 833/1975, en los acuerdos voluntarios para la prevención el control de la contaminación de la industria del cemento, tanto a nivel estatal como autonómico, se establecen limitaciones más restrictivas de los niveles de emisiones y contaminantes a controlar. Estos límites, que se encuentran también en las guías de mejores técnicas disponibles para la industria del cemento, han sido propuestos en el estudio de impacto ambiental sobre la base de los cuales se ha justificado, tanto el impacto ambiental sobre el ambiente aéreo, como el cumplimiento de los «efectos aditivos» reseñados como condición en las normas subsidiarias del Ayuntamiento de Buñol. Es por todo ello que se entiende que le serán de aplicación.  
La utilización de residuo líquido como combustible en la línea de producción de cemento gris convierte a dicha línea en una instalación de coincineración de residuos, por lo que le es de aplicación el Real Decreto 653/2003, de 30 de mayo, sobre incineración de residuos. En instalaciones de este tipo no se generarán ?básicamente- efluentes o emisiones distintos de los que actualmente se vienen generando en la fabricación de clinker empleando combustibles convencionales. Operando de este modo, se están valorizando energéticamente residuos líquidos, reduciéndose el consumo de combustibles fósiles no renovables y disminuyéndose las emisiones globales a la atmósfera respecto a si esos residuos se tuvieran que incinerar en instalaciones específicas o eliminar en vertedero y utilizar combustibles fósiles en cementeras.   
Respecto a la gestión de residuos gestionados, se abre una nueva línea de valorización, inexistente hasta entonces, con una notable recuperación energética, mientras que los residuos producidos son los mismos que en la situación precedente.  
En referencia a la dispersión de los contaminantes en la atmósfera cabe reseñar, que pese a que los datos de inmisión presentados por la empresa en el estudio de impacto ambiental están referidos a la estación de Quart de Poblet perteneciente a la Red de Vigilancia y Control de la Contaminación Atmosférica siendo por su lejanía poco valorables, también se presenta un estudio de dispersión mediante modelización informática por el que se puede comprobar que la dispersión de los contaminantes susceptibles de producir contaminación atmosférica está dentro de los valores permitidos por el Real Decreto 1073/2002, de 18 de octubre sobre evaluación y gestión de la calidad del aire ambiente en relación con el dióxido de azufre, dióxido de nitrógeno, óxidos de nitrógeno, partículas, plomo, benceno y monóxido de carbono y demás legislación que le es de aplicación.  
Respecto a la contaminación acústica cabe reseñar que es elevada en algunos puntos según se desprende tanto del estudio de impacto ambiental, como del estudio acústico. Estando sometida la actuación a evaluación de impacto ambiental, deberá atenerse a lo establecido en el Título IV, Capítulo II: Condiciones de las actividades comerciales, industriales y de servicios y en el Título II Capítulo II: Niveles de perturbación, de la Ley 7/2002 de Protección contra la Contaminación Acústica. Y de acuerdo con el artículo 37 de la citada Ley 7/2002 deberá aportar en el plazo máximo de 5 años una auditoria de autocontrol.  
Respecto al suelo y las aguas, es de señalar que la industria se encuentra ubicada en una zona de media-baja vulnerabilidad a la contaminación de las aguas subterráneas, de media accesibilidad potencial a los recursos hídricos y sin riesgo de inundación, todo ello de acuerdo a la Cartografía Temática de la conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes de la Generalitat Valenciana.  
Identificación y valoración de impactos.  
En el estudio de impacto ambiental presentado por CEMEX se incluye la descripción del proyecto y sus acciones, en la que se identifican los elementos y acciones susceptibles de producir impactos, y un inventario ambiental en el que se detallan los factores ambientales susceptibles de ser afectados por dichos elementos y acciones.  
Mediante el cruce de los elementos y acciones vs. factores ambientales se identifican los impactos potenciales. Además de identificarse, se realiza una primera valoración entre impactos positivos, negativos y no significativos.  
La valoración de los impactos así identificados se ha llevado a cabo para la fase de obras y fase de funcionamiento concluyéndose que los impactos residuales son compatibles, tanto antes como después de la adopción de medidas preventivas y correctoras.  
Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
Durante la fase de obras se proponen las clásicas medidas a adoptar en esta fase, considerándose adecuadas. No se plantea la fase de desmantelamiento. Durante la fase de funcionamiento, se tiene:  
1) Contaminación acústica. Ruidos y vibraciones.  
Salvo en dos puntos afectados por el transito de camiones y en la zona de paletizado, los niveles de ruido son aceptables. En el estudio proponen medidas como apantallamiento de zonas mediante muros y árboles de gran porte alrededor de la fábrica. Esta medida es efectiva para el tráfico rodado principalmente. En los equipos se proponen medidas típicas de aislamiento de máquinas, salas para amortiguación de ruidos en caso de que el aislamiento sea insuficiente y silenciadores.  
Estando sometida la actuación a evaluación de impacto ambiental, deberá atenerse a lo establecido en el Título IV, Capítulo II: Condiciones de las actividades comerciales, industriales y de servicios y en el Título II Capítulo II: Niveles de perturbación, de la Ley 7/2002 de Protección contra la Contaminación Acústica.. Y de acuerdo con el artículo 37 de la citada Ley 7/2002 deberá aportar en el plazo máximo de 5 años una auditoria de autocontrol.  
2) Contaminación atmosférica.  
Se diferencia entre fuentes localizadas y fuentes dispersas.  
En las fuentes localizadas las medidas correctoras van todas encaminadas principalmente a la instalación de filtros de mangas y filtros electrostáticos. En las fuentes dispersas se proponen medidas orientadas a la conversión de dichas fuentes en fuentes localizadas y a la instalación de barreras de protección contra el viento, tales como cubrimiento o apantallamiento de cintas transportadoras, almacenaje cubierto de materias primas y productos, instalaciones de aspiración fijas y móviles, pavimentación y limpieza de vías de tráfico de vehículos y reducción de altura de caída de materiales en los puntos de transferencia.  
Los límites de emisión contemplados en el estudio se ajustan a la legislación vigente, en cualquier caso, teniendo prevista la coincineración de residuos, de acuerdo con el RD 653/03 y en la previsión futura de sustitución de más de 3 Tm/h, los límites de emisión establecidos para ambas situaciones a los que se han de atener son:  
Contaminante Coincineración Coincineración  
 < 3 Tm/h >3 Tm/h  
 (mg/Nm³)  
Partículas 50 30  
SO2 50  
NOx 1200 800  
ClH 10  
FH 1  
COT 10  
Dioxinas y furanos 0,1  
Cd+Ti 0,05  
Hg 0,05  
As+Sb+Pb+Cr+Co+Cu+Mn+Ni+V 0,5  
3) Usos del agua y contaminación hídrica.  
En el estudio de impacto ambiental califica el impacto por aguas residuales como «no significativo» por lo que no contempla medidas correctoras de la contaminación.  
Para las aguas provenientes del lavado de calizas utiliza balsas de decantación y las reutiliza en el regado de la planta, mientras que para las aguas residuales urbanas se prevé la conexión al colector municipal.  
4) Contaminación del suelo.  
En el desarrollo de la actividad únicamente se puede producir impacto por contaminación de suelo en el caso de derrames y vertidos de fuel o del combustible procedente de residuos líquidos. Para la previsión de estos derrames se ha planteado la construcción de cubetos de contención y bandejas contra derrames.  
5) Residuos gestionados y generados.  
En cuanto a residuos industriales y residuos sólidos no peligrosos, todos cuentan con sitio asignado para su recogida, separando los reciclables para su recogida selectiva.  
Los residuos peligrosos son depositados en almacén aparte, contando tanto con almacenes temporales para permanencia no superior a seis meses.  
La empresa cuenta con un Plan de Prevención de Residuos Peligrosos en cumplimiento de la Ley 10/2000, de 21 de abril, de residuos y del Real Decreto 952/1997, de 20 de junio, que modifica el Reglamento para su ejecución aprobado mediante Real Decreto 833/1988. En dicho plan se detallan tanto las prácticas actuales de minimización como las buenas prácticas ambientales.  
La empresa también plantea en su EsIA, como medidas correctoras, técnicas de valorización in situ y técnicas de gestión de residuos generados.  
6) Programa de Vigilancia Ambiental.  
En el Estudio de Impacto Ambiental, sucintamente se propone un Programa de Vigilancia Ambiental suficiente.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del Art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes a su Reglamento, ya que tal y como establece el punto 6.a del Anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, las instalaciones de eliminación y/o tratamiento de residuos tóxicos y peligrosos por incineración, así como en el punto 3.d las instalaciones de fabricación de cemento, se encuentran sometidas al trámite de Declaración de Impacto Ambiental.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
DECLARACIÓN DE IMPACTO AMBIENTAL  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el Proyecto fabrica de cemento, promovido por CEMEX ESPAÑA, SA., a ubicar en Ctra Madrid-Valencia km 307, del término municipal de Buñol, en los términos que establece el Proyecto, el Estudio de Impacto Ambiental y demás documentación obrante en el expediente, siempre y cuando se cumplan las siguientes condiciones:  
1 Respecto a la afección que sobre los recursos naturales suponen:  
- Las actividades extractivas necesarias para obtener las materias primas que posteriormente se utilizarán en la planta de Buñol de CEMEX ESPAÑA, SA., de acuerdo al artículo 12 de la Ley 16/2002 deberán ser valoradas junto con el resto de recursos naturales, materias primas y auxiliares. En todo caso, las diversas canteras de las que se nutra la planta objeto de Autorización Ambiental Integrada deberán contar con todos los permisos y autorizaciones sectoriales legalmente establecidas.  
2. En cuanto a la gestión y generación de residuos:  
- El proceso llevado a cabo en la instalación deberá someterse al régimen de autorización administrativa regulado en la normativa de residuos (Ley 10/98 de Residuos y Ley 10/2000, de Residuos de la Comunidad Valenciana).  
?Control de combustible Recitermia, de acuerdo con lo establecido en los artículos 6 y 7 del RD 653/2003 sobre incineración de residuos.  
- El aceite usado de los sistemas de lubricación, el procedente de los posibles derrames, los filtros, las baterías usadas, los envases vacíos, y en general cualquier otra sustancia o elemento que pueda ser catalogado como residuo tóxico y peligroso, serán adecuadamente almacenados, etiquetados y entregados a Gestor Autorizado, según la Ley 10/2000 de 12 de diciembre de Residuos. La empresa deberá actualizar en el Registro de Productores de Residuos los nuevos volúmenes de residuos que se produzcan.  
- El área de almacenamiento de residuos peligrosos, será una zona con pavimento impermeable, cubierta, ventilada, con sistemas que permitan la retención y recogida de vertidos accidentales, y de fácil acceso de modo que se minimice el riesgo de accidentes en la carga/descarga de los diversos residuos. Para el almacenamiento de residuos líquidos o que por su alto contenido líquido puedan generar vertidos se contará con cubetos o sistema de recogida que garanticen el confinamiento y posterior recogida de los posibles derrames. Cada cubeto o recipiente de recogida de derrames accidentales debe tener como mínimo el volumen del envase de mayor tamaño o el 10% del total (la mayor de ambas cantidades). Los cubetos deberán ser individuales para cada tipo de residuos cuya mezcla en caso de derrame suponga aumento de su peligrosidad o dificulten su gestión.  
3 Respecto a las emisiones atmosféricas:  
- Las mediciones y valores límites de emisión provenientes de focos emisores localizados, cuando provengan de hornos que utilizan combustibles fabricados a partir residuos, se regirán por lo dispuesto en el Real Decreto 653/2003, de 30 de mayo, sobre incineración de residuos.  
- Las mediciones y valores límites de emisión provenientes de focos emisores localizados, cuando provengan de hornos que utilizan combustibles de coque de petróleo, se regirán por lo dispuesto en el Real Decreto 833/1975, de 6 de febrero, por el que se desarrolla la Ley 38/1972 de protección del ambiente atmosférico.  
- La actividad deberá disponer de un libro de registro por cada uno de los focos emisores de contaminantes (por cada chimenea) según el modelo que aparece en el Anexo lV de la Orden de 18 de octubre de 1976 sobre prevención y corrección de la contaminación industrial de la atmósfera, donde deben anotarse todas las mediciones periódicas de autocontrol de las emisiones a la atmósfera. Asimismo deberán presentar correctamente cumplimentada la adaptación de la encuesta que aparece en el Anexo V de la mencionada orden.  
- Las chimeneas de emisión de contaminantes deberán disponer de orificios que posibiliten la toma de muestras de los parámetros contaminantes en la emisión y deberá tener accesibilidad a los mismos mediante una estructura fija, según se indica en la citada Orden de 18 de octubre de 1976.  
- En los lugares en los que exista emisiones difusas provenientes de almacenamiento, manipulación y transporte de materias primas pulverulentas se llevarán a cabo medidas efectivas para su corrección.  
- Las emisiones de partículas en los enfriadores de clínker, machacadoras, molinos, equipos de transporte y ensacadoras se regirán por lo dispuesto en el Real Decreto 833/1975, de 6 de febrero.  
- Los efectos producidos por emisión de contaminantes a la atmósfera, derivados de la actividad evaluada, en ningún caso debe sobrepasar los valores límite que en términos de inmisión establece el Real Decreto 1073/2002, de 18 de octubre, sobre evaluación y gestión de la calidad del aire ambiente en relación con el dióxido de azufre, dióxido de nitrógeno, óxidos de nitrógeno, partículas, plomo, benceno y monóxido de carbono.  
4. Respecto a la potencial contaminación del suelo y aguas subterráneas:  
- No se realizará ningún vertido que pueda afectar al suelo o a las aguas subterráneas.  
- No se podrán ejecutar pozos, zanjas, galerías o cualquier otro dispositivo destinado a facilitar la absorción de las aguas residuales por el terreno.  
- Tanto para la red de drenaje de aguas pluviales como para la red de colectores de aguas residuales de uso doméstico se deberá disponer del informe favorable del organismo de cuenca competente.  
5. Los resultados del Programa de Vigilancia Ambiental determinarán si se han de implementar las medidas correctoras adoptadas para prevenir la contaminación acústica. En cualquier caso, se cumplirá lo establecido en el Título IV capítulo II Condiciones acústicas de las actividades comerciales, industriales y de servicios y en el Título II, Capítulo II Niveles de perturbación, de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana de Protección contra la Contaminación Acústica.  
6. En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental, éste se implementará con:  
- La periodicidad de la medida de las emisiones de contaminantes atmosféricos en los focos que utilicen combustibles procedentes de residuos líquidos estará de acuerdo a lo establecido en el Real Decreto 653/2003, de 30 de mayo, sobre incineración de residuos y lo establecido en la Autorización Integral.  
- La periodicidad de las medidas de las emisiones de contaminantes atmosféricos en los focos que utilicen coque de petróleo, estará de acuerdo a lo establecido en el Decreto 833/75 de 6 de febrero que desarrolla la Ley 38/1972 de Protección del Ambiente Atmosférico   
- Mediciones del ruido ambiental en la parcela de la actividad y en el interior de viviendas o instalaciones próximas, o colindantes realizadas por una entidad colaboradora de la administración u organismo de control autorizado a la puesta en marcha y cada tres años. Las mediciones se realizarán en los lugares explícitamente citados en la normativa al respecto (se elaborará un informe en el que conste el tipo de aparato con el que se han realizado las mediciones, teniendo en cuenta el ruido de fondo, el periodo de medida y señalando si cumple o no con la normativa vigente).  
- Mediciones del ruido ambiental en la parcela de la actividad realizadas por un centro cualificado o por la propia empresa una vez cada año, al objeto de comprobar el mantenimiento de las condiciones acústicas del entorno.  
- El Programa de Vigilancia Ambiental de las emisiones a la atmósfera deberá realizarse en todos y cada uno de los focos susceptibles de producir contaminación tanto por gases como por humos y polvo.  
7. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el Estudio de Impacto Ambiental, deberá ser comunicado a la conselleria de Territorio y Vivienda, Dirección General de Gestión del Medio Natural, que establecerá si procede la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
8. Se atendrá a cualquier otra condición de carácter ambiental que establezca en su momento la Dirección General de Calidad Ambiental a través de las preceptivas autorizaciones administrativas, y otros condicionantes ambientales que se establezcan a través de las autorizaciones sectoriales que resulten de aplicación.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 7 de noviembre de 2005.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
DECLARACIÓN DE IMPACTO AMBIENTAL  
Expediente: 146/2006-AIA  
Título: Plan Parcial de Mejora «El Mansegar»   
Promotor: Ayuntamiento de Quartell  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Quartell y conselleria de Territorio y Vivienda  
Localización: Término municipal de Quartell (Valencia)   
Descripción del proyecto  
1. Objeto de proyecto  
El proyecto de Modificación Puntual del Plan General de Ordenación Urbana y Plan Parcial de Mejora «El Mansegar» propone la reclasificación de 696.986,42 m² de Suelo No Urbanizable, de los cuales 205.245,07 m² son Suelo No Urbanizable de Especial Protección Humedal y el resto Suelo No Urbanizable de Especial Protección Agrícola, a Suelo Urbanizable de uso residencial.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
El Plan General de Ordenación Urbana de Quartell fue aprobado definitivamente el 4 de febrero de 2005. Tan sólo ocho meses después, el 23 de diciembre de 2005, se aprueba provisionalmente la Modificación Puntual del Plan General y el Plan Parcial de Mejora «El Mansegar». Según las visitas de campo y las consultas del Sistema de Información Geográfica de la conselleria de Territorio y Vivienda realizadas, no se han agotado las bolsas de Suelo Urbanizable previstas en el Plan General de Ordenación Urbana de Quartell. Asimismo, se ha comprobado que el planeamiento propuesto en este Plan Parcial no es coherente ni supone una continuación lógica de las tramas urbanas de los municipios limítrofes.   
Mediante la modificación de planeamiento propuesta se persigue urbanizar una zona separada del casco urbano. Tomando como referencia la línea definida por la autopista A-7, el sector se localiza justo al este de ésta. Desde ese punto, y ocupando toda la amplitud norte-sur del municipio, se extiende en dirección oeste-este, hacia el Marjal de Almenara, al que acaba ocupando parcialmente.   
Cabe destacar que el sector se encuentra completamente rodeado por Suelo No Urbanizable del término municipal de Sagunto y que los límites del sector son, al Norte, camino de Quartell al Mar, Azagador de Quartell y Barranco de Quartell; al Sur, la acequia del Rey; al Este, el Marjal de Almenara; y al Oeste, la autopista A-7, la futura vía de ferrocarril del AVE y la prolongación del encauzamiento del Barranco de Quartell.  
Los usos permitidos son:   
- El uso dominante será el residencial, siendo los usos complementarios el aparcamiento y prohibidos todos los restantes.   
- Además del residencial está el uso terciario en bloque, calificado como TBA1 y TBA2.   
- Para TBA1 el uso principal es comercial, hotelero, hostelero, recreativo, residencias colectivas, asistencial y aparcamientos. En previsión de que la zona no necesite tanto terciario, se hace compatible el uso residencial. El resto de usos son incompatibles.   
- Para TBA2 el uso principal es el deportivo y recreativo. Como usos compatibles están el comercial, hotelero, hostelero, asistencial y aparcamientos. El resto de usos son incompatibles.  
- Otro uso previsto es el equipamiento, cuyo uso principal es la ubicación de infraestructuras y servicios públicos urbanos. En este caso el resto de usos se consideran incompatibles.   
La edificación será residencial de tipo multifamiliar de bloque exento, con un máximo de diez plantas, y unifamiliar adosada.   
Según los promotores la actuación queda justificada por:   
- La totalidad del suelo urbanizable de nueva planta clasificado por el Plan General de Ordenación Urbana ha sido programado y en muchos casos urbanizado.  
- Actúa sobre una zona sumamente degradada y residual.  
- Actúa sobre una zona carente de planeamiento sectorial y de alto interés sectorial.  
- Garantiza la sostenibilidad y la calidad de vida de los ciudadanos de acuerdo con la Ley de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje.   
- Mejora sustancialmente la expansión urbanística del municipio.   
- Se trata de una continuación lógica de la trama propuesta en el municipio colindante de Sagunto.  
3. Alternativas:  
El estudio de impacto ambiental no presenta el estudio de alternativas necesario conforme a la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental y al Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, por el que se modifica el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprobó el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989.   
Por otra parte, de acuerdo con la justificación de la presente actuación, argumentada en la sostenibilidad y calidad de vida y en la expansión urbanística, es más que conveniente realizar un estudio de alternativas, en vez de la asignación de la ubicación previa a cualquier análisis.  
Tramitación administrativa  
1. Admisión a trámite  
En fecha 3 de mayo de 2006, tiene entrada en el Registro General de la conselleria de Territorio y Vivienda, una copia remitida por el Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial de Valencia de la documentación técnica, del estudio de impacto ambiental y del expediente urbanístico tramitado en el Ayuntamiento de Quartell, relativos a la modificación puntual del Plan General de Ordenación Urbana y Plan Parcial de Mejora «El Mansegar», incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.   
2. Información pública  
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, según anuncios publicados en el diario Levante y Las Provincias, de fecha 28 de diciembre de 2005, y en el DOGV nº 5165, de 29 de diciembre de 2005.  
Durante el período de información pública se presentaron diversas alegaciones, todas ellas desestimadas, según consta en el certificado emitido por el Secretario del Ayuntamiento de Quartell.   
3. Resumen de alegaciones  
En el Servicio de Impacto Ambiental se ha recibido una única alegación de carácter ambiental, realizada por Acció Ecologista-Agró, en fecha 20 de enero de 2006. La alegación se estructura en cuatro epígrafes:  
1. La realización del proyecto va en contra de la actual Ley de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, en tanto que:  
- No sigue el modelo deseable de ciudad mediterránea compacta y multifuncional.   
- No cumple el criterio de generar el mínimo impacto en el territorio, pues al ser uso residencial de baja densidad consume enormes cantidades de agua y suelo para muy pocos habitantes.   
- Dado que se modifican las directrices de ocupación del territorio del vigente Plan General de Ordenación Urbana, debería revisarse el mismo.   
- No considera la compra de territorio protegido y la cesión a la administración en la misma cantidad que la superficie reclasificada de suelo no urbanizable a urbanizable (metro por metro).  
- El municipio de Quartell no dispone de agua en cantidad y calidad para los usos actuales, previos al desarrollo de la actuación (el municipio esté dentro del Plan de actuación de Zonas Sensibles).   
- No mejora los ecosistemas acuáticos o terrestres ni los humedales.  
2. La presentación del Programa de Actuación Integrada "El Mansegar" obliga a revisar el Plan General de Ordenación Urbana vigente, puesto que la propuesta implica:  
- Modificar la estrategia de evolución urbana y de ocupación del territorio del Plan General.  
- Modificar la ordenación del Suelo No Urbanizable en una superficie sustancial.  
- Establecer una nueva área de reparto y aprovechamiento tipo.  
- Autodeterminar las tipologías y densidades máximas y coeficientes de máxima edificabilidad.  
?Afecta a Suelo No Urbanizable de Especial Protección.  
3. La localización de la actuación es incompatible con numerosa legislación ambiental:  
- Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.  
- Ley 29/1985, de Aguas.  
- Ley 10/2004, de 9 de diciembre, de Suelo No Urbanizable.  
- Directiva Europea de Hábitats y Decreto de creación del Catálogo de Zonas Húmedas.  
4. La justificación de la propuesta del Programa de Actuación Integrada «El Mansegar» es inconsistente:  
- En el proceso de aprobación del Plan General de Ordenación Urbana, no hace todavía ni un año, ningún responsable político mencionó la reclasificación de dicho área y la zona se clasificó como No Urbanizable de Especial Protección Agrícola y No Urbanizable de Especial Protección Humedal.  
- La propuesta de reclasificar la zona de «L'Estany de Quartell» en el trámite del Plan General fue rechazada por grupos de ciudadanos, grupo político de la oposición y grupos ecologistas.  
- El planeamiento de Sagunto no prevé ninguna urbanización alrededor de la zona afectada. Por el contrario, el Ayuntamiento de Sagunto plantea la ampliació de la calidad medioambiental con la creación de un centro para el voluntariado en la Casa de Penya, una zona de reserva de fauna silvestre que ampliaría las actuales reservas de Samaruc y la microrreserva de flora hasta el término de Quartell, con la construcción de itinerarios de naturaleza homologados al mismo tiempo que realiza la tercera edición del campo de trabajo Marjal Viva.   
- Distancia respecto del núcleo urbano de Quartell de tres kilómetros, rodeados de campos de naranjos y humedal.   
- La previsión de habitantes es el triple de la población actual de Quartell.   
Informes sectoriales  
- Informe del Servicio de Ordenación Sostenible del Medio:   
En fecha 29 de junio de 2006, se solicita informe a dicho servicio para que se pronuncie respecto del proyecto de Plan Parcial de Mejora «El Mansegar». El 14 de julio se recibe el mismo, considerando desfavorable el Proyecto puesto que:  
- La zona donde se ubica el proyecto se encuentra incluida en el Lugar de Interés Comunitario «Marjal d'Almenara» y la Zona Húmeda catalogada «Marjal i Estanys d'Almenara».  
- El «Marjal d'Almenara» es el segundo marjal en extensión en la provincia de Castellón, contando con abundante agua de buena calidad. Alberga una buena representación de turberas de carrizos, así como una elevada diversidad de hábitats propios de humedales. Muy importante para las aves acuáticas, especialmente cigüeñuelas y el fumarel cariblanco, alberga también poblaciones de samaruc (Valencia hispanica), galápago europeo y diversas especies vegetales endémicas. Los hábitats más importantes son los ligados a zonas húmedas, como las turberas calcáreas de Cladium mariscus, lagos eutróficos naturales, lagunas costeras, estepas salinas mediterráneas, pastizales salinos mediterráneos, prados húmedos mediterráneos, etc. Cabe citar las especies de aves como Alcedo atthis, Ixobrychus minutus, Himantopus himantopus, Porphyrio porphyrio, Glareola prattincola, Chlidonias hybridus, Circus aeroginosus, Fulica Atra, etc.  
- Dada la reclasificación de terrenos para uso como zona residencial, se considera que las actuaciones que se pretenden llevar a cabo producirán afecciones negativas sobre los hábitats y/o las especies del Lugar de Interés Comunitario y la Zona Húmeda.  
- La Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana, establece en su artículo quince, punto 2, que: «Las zonas húmedas deberán ser preservadas de actividades susceptibles de provocar su recesión y degradación, a cuyo fin los terrenos incluidos en las mismas serán clasificados en todo caso como suelo no urbanizable sujeto a especial protección, de conformidad con lo dispuesto en la Ley 4/1992, de 5 de junio, sobre Suelo No Urbanizable. La clasificación de suelo se mantendrá aún en el supuesto de desecación por cualquier causa de la zona húmeda o parte de la misma.»  
- La clasificación del suelo en la que se encuentra inmerso el Lugar de Interés Comunitario, debe favorecer los objetivos de conservación de los hábitats y especies de interés comunitario reflejados en la Directiva 92/43/CEE, transpuesta al ordenamiento jurídico del Estado español mediante el Real Decreto 1997/1995 de 7 de diciembre.  
- Según la Ley 10/2004, de 9 de diciembre, de la Generalitat, del Suelo No Urbanizable, se deberán clasificar como suelo no urbanizable protegido aquellos terrenos sujetos a un régimen específico de protección o mejora conforme a la correspondiente legislación administrativa, incluidas las limitaciones y la servidumbre así como las declaraciones formales o medidas administrativas, que, de conformidad con dicha legislación tengan por objeto la conservación de la naturaleza, flora, fauna, agua o del territorio, reuniendo este requisito los terrenos del municipio incluidos en el ámbito territorial del Lugar de Interés Comunitario (LIC) «Marjal d'Almenara».  
Afecciones legales  
1. Espacios naturales protegidos. Al este de la zona de actuación se encuentra la Zona Húmeda catalogada «Marjal y Estanys d'Almenara», también clasificado como Lugar de Interés Comunitario (LIC) «Marjal d'Almenara».  
2. Vías pecuarias. El Estudio de Impacto ambiental indica que en la zona más noroccidental afectada por el Programa se encuentran las Vías Pecuarias denominadas Azagador de Quartell y Colada del Camino Viejo de Almenara. Sus principales características son:   
- Colada del camino viejo de Almenara: su anchura legal es de seis metros. Procedente de los términos de Benavites y Sagunto, a caballo por su línea jurisdiccional, penetra en el de Quartell por el mojón de los tres términos. Toma el Camino Viejo de Sagunto-Almenara, marchando junto y en paralelo a la línea de ferrocarril de Valencia a Tarragona. Sale de este término y continúa por el de Sagunto.   
- Azagador de Quartell: su anchura legal es de veinte metros. Arranca de la Colada del Camino Viejo de Almenara y marcha a caballo por la línea jurisdiccional de los términos de Quartell y Benavites, que a su vez marcha por el Barranco de Quartell. Cruza la carretera de Valencia a Tarragona (N-340) y sale de este término y continúa por el de Faura.   
3. Hidrología: El ámbito del Plan Parcial limita al norte con el Barranco de Quartell. Existen además dos acequias importantes: Acequias de Pen Forquel y del Rey, suponiendo esta última el límite sur del sector. La acequia de Pen Forquel recorre unos 500 metros desde la autopista A-7 hasta enlazar con el barranco de Quartell, agrupándose en un mismo cauce que transcurre paralelamente al Azagador de Quartell.   
4. Patricova: Todo el sector del Mansegar es inundable. Se localizan dos zonas con distinto riesgo de inundación:  
- Marjal de Almenara: nivel de riesgo 3, en la zona más oriental, correspondiéndose con la Zona Húmeda.   
- Barranco de la Fuente, del Coronel o de Quartell: nivel de riesgo 4, en la zona más occidental, correspondiéndose con el cauce del Barranco.  
Quartell está clasificado por el patricova como municipio con elevado riesgo de inundación. No se ha recibido en el Servicio de Impacto Ambiental Estudio de Inundabilidad que concrete en la zona el riesgo de inundación, conforme a lo recogido en el mencionado Plan de Acción Territorial. Tan sólo se menciona el «Plan de protección de recursos hídricos de la zona húmeda de Almenara TTMM Varios (Castellón)», indicando que según este estudio, el Barranco de Quartell y la Acequia del Rey no son capaces de desaguar el caudal de cálculo, desbordando. Se indica que este estudio propone como medidas correctoras, la construcción de canales de desagüe, sin más especificaciones ni detalle, y la exclusión del área delimitada con riesgo 3 del Programa de Actuación Integrada, medida protectora obviada puesto que el sector está formado por suelos con riesgo 3 asociado al Marjal de Almenara.  
5. Estudio acústico: Realizado en el mes de diciembre de 2005, conforme a lo establecido en la ley 7/2002, se han medido los niveles de ruido en la zona, concluyéndose que las actividades terciarias y de viales internos del sector previsto no afectará a la zona residencial siempre que se cumpla con los niveles de emisión exterior establecidos en la legislación sectorial.   
6. Paisaje: Según el «Estudio Paisajístico de la propuesta de Plan Parcial», la actuación se considera un importante impacto paisajístico. Los puntos más afectados son la autopista A7, la futura línea de Alta Velocidad, los núcleos de Quartell y Almenara (dada su cota, al encontrarse en las proximidades a las faldas de la Sierra de Espadán) y la línea de edificaciones litorales. En una localización tan llana y baja respecto a la cuenca visual, la propuesta de edificios con un número máximo de plantas de diez, que podría equivaler a una altura máxima de 35-40 metros, generaría un contraste de escala importante y visible a grandes distancias. La actuación conllevaría:  
- Eliminación de la lámina de agua de carácter natural, acompañada de sus correspondientes valores geológicos y ecológicos.  
- Pérdida de los ecosistemas de los humedales con sus comunidades faunísticas.  
- Ahuyentación de las comunidades faunísticas por la presión humana en la zona límite del humedal, propuesta como zona de equipamientos y área comercial.   
- Agravamiento de la destrucción del sistema de aprovechamiento tradicional de huerta y sus conjuntos arquitectónicos.   
- Eliminación de la alineación de árboles de ribera que se localizan en los márgenes actuales de la vía pecuaria Azagador de Quartell.  
- Generación de nuevos miradores, con el hándicap de ser propiedad privada y únicamente accesible a propietarios.   
Para finalizar el estudio paisajístico remitido propone una serie de medidas correctoras, entre ellas: la conservación de los árboles de valor singular, principalmente los de ribera localizados en la vía pecuaria "Azagador de Quartell", limitación del número de plantas de las edificaciones considerando que la altura máxima esperada para un arbolado que oculte y minimice el impacto ambiental de las edificaciones es de quince metros y la regulación de los materiales aplicables y arquitectura de las edificaciones. La medida protectora relativa a limitación del número de plantas ha sido obviada, puesto que el proyecto mantiene el valor de diez alturas.  
Consideraciones ambientales  
1. La porción del sector dedicada al cultivo de cítricos posee la más alta capacidad agraria. Según el estudio de impacto ambiental se trata de una zona de mantos de arrollada, arcillas rojas con cantos de costra del Pleistoceno Superior.   
2. El relieve de la zona de estudio es plano. Se han observado riesgos de inundación, de contaminación de acuíferos y de intrusión marina (en el borde oriental).   
3. La zona propuesta se ve afectada por el Barranco de Quartell, la Acequia de Pen Forquell y la Acequia del Rey. El Marjal de Almenara se encuentra ubicada en el sector costero del acuífero de Les Valls. El funcionamiento hidráulico del Marjal de Almenara puede considerarse de cierta complejidad, caracterizándose por dos aspectos fundamentales:   
- La superficie topográfica del marjal se sitúa en ciertas épocas del año por debajo de la superficie piezométrica del acuífero detrítico de les Valls, dando lugar a su encharcamiento periódico en ciertas áreas.   
?A través del marjal emergen parte de las aguas subterráneas que ceden los acuíferos del interior (Algart-Quart y Salto de Caballo), al acuífero detrítico de les Valls a través de zonas preferenciales de circulación y que originan las surgencias denominadas "ullals".   
La Balsa de Almenara constituye, en la actualidad, un medio acuático integrado en el marjal pero de funcionamiento hidráulico diferente, ya que sirve de receptáculo de la escorrentía subterránea que emerge en forma de manantiales en el contacto del acuífero detrítico con los materiales mesozoicos.   
4. Se realiza una descripción climática de la zona, destacando que se trata de un clima mediterráneo con temperaturas suaves todo el año, con un régimen pluviométrico marcado por un máximo de precipitación otoñal y un mínimo en verano, con un estiaje moderado.   
Respecto al régimen de vientos, se observa un predominio de vientos de componente Sudeste, Noreste y Oeste.  
5. Las parcelas destinadas a usos agrícolas con cierto grado de abandono ha dado lugar al desarrollo de una vegetación ruderal y nitrófila. En las márgenes del camino también se ha generado este tipo de vegetación. Junto a las acequias de riego, aprovechando la humedad edáfica, se desarrollan cañas y carrizos, especies éstas que encontrarán sus biotopos óptimos en las áreas inundables del marjal. Se observan especies arbóreas ligadas a las alquerías y demás construcciones rurales. Destacan las higueras, olivos, olmos, moreras, pinos y cipreses. Se observa una formación lineal de álamos.   
En las inmediaciones del marjal se localizan dos enclaves: «Les Torberes de l'Almardà» y «Les Torberes de l'Almardà-B». Las especies prioritarias en el conjunto de estas dos microrreservas son: Myriophyllum spicatum, Ceratophyllum demersum, Kickxia elatine, Abutilon teophrasti, Althaea officinalis, Lythrum hyssopyfolia y Potamogetum pectinatus. Asimismo, las unidades de vegetación prioritarias son las «turberas pantanosas con Cladium mariscos» y las «lagunas costeras con macrófitos».  
6. Se estima la presencia en este lugar de más de trescientas especies de vertebrados, entre peces, anfibios, reptiles, aves y mamíferos.   
Como especies nidificantes destacan el Camalón, Cigüeñela, Fumarel Cariblanco, Canastera, Avetorillo, Zampullín Chico, Chorlitejo Chico y Patinegro. Ocasionalmente, la Cerceta Carretota y en época estival, Gaiotas de Audouin, Garcilla Cangrejera y Cerceta Pardilla.   
Entre los reptiles destaca la presencia del Galápago Europeo y del Galápago Leproso.  
La diversidad de invertebrados es también notable, destacando entre ellos la Quisquilla y la Gamba gabacha. Destaca también la mejor población valenciana de "petxinots", moluscos bivalvos de la familia de los uniónidos, como Anodonta cignea, Potamida littoralis y Unio turtoni valentinum.   
En invierno destacan las concentraciones de anátidas como el Pato Colorado, la Focha Común, la Focha Cornuda e incluso ocasionalmente los amenazados, Porrón Pardo, Garzas Reales, Garcetas y Garcillas Bueyeras.   
Algunos peces son las Lisas, Carpas, Anguilas y Gambusias. Existía Fartet y Samaruc, pero en la actualidad ambos se encuentran extintos en la zona de estudio.  
7. En cuanto al paisaje, pueden distinguirse dos unidades:  
- Cultivo de cítricos  
- Marjal  
En la primera unidad, destacan los pies arbóreos de porte superior, especialmente la formación lineal que rodea la CV-323. Por el carácter caducifolio de los árboles, se aporta colorido estacional. Es un paisaje artificial con múltiples signos de la actividad humana  
La segunda unidad se caracteriza por el contraste de colores y texturas. Se manifiestan diversidad de colores ocres y verdes, alternando con láminas lisas azuladas correspondientes a las épocas de inundación.   
Desde ambas unidades, al fondo se divisa la Sierra de Espadán.   
8. El municipio de Quartell se halla situado al norte de Valencia. Su dimensión es pequeña ocupando tan sólo 3,20 km², con una población de 1.395 habitantes según censo de 2004.  
9. No se mencionan en el proyecto la gestión e infraestructuras de los principales servicios urbanos: abastecimiento de agua potable al sector, riego de las zonas verdes, depuración de aguas residuales, evacuación de aguas pluviales y tratamiento de residuos de residuos sólidos urbanos e inertes.   
10. Las medidas correctoras se especifican durante la fase de diseño, construcción y gestión.   
11. No se ha presentado Informe regulado en el artículo 19.2 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, que será evacuado por la Confederación Hidrográfica del Júcar, con el fin de acreditar la disposición de recursos hídricos necesarios para los usos previstos.  
12. No se ha presentado Informe del Estudio de Paisaje establecido por la Ley 4/2004, de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, realizado por el Área de Urbanismo.   
13. No se ha presentado Informe emitido por la Dirección General de Patrimonio Cultural de la conselleria de Cultura, Educación y Deporte sobre la conformidad del Proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.   
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:  
DECLARACIÓN DE IMPACTO AMBIENTAL  
Primero   
Se estima no aceptable, a los solos efectos ambientales a los solos efectos ambientales, el proyecto de modificación puntual del Plan General de Ordenación Urbana y Plan Parcial de Mejora «El Mansegar», por las razones siguientes:  
- El proyecto se encuentra enclavado en terrenos catalogados como Zona Húmeda «Marjal y Estanys d'Almenara», según Acuerdo adoptado el 10 de septiembre de 2002 por el Gobierno Valenciano, y Lugar de Interés Comunitario (LIC) «Marjal d'Almenara», según Acuerdo adoptado el 10 de julio de 2001 por el Gobierno Valenciano.  
- La Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana, establece en su artículo quince, punto 2, que: «Las zonas húmedas deberán ser preservadas de actividades susceptibles de provocar su recesión y degradación, a cuyo fin los terrenos incluidos en las mismas serán clasificados en todo caso como suelo no urbanizable sujeto a especial protección, de conformidad con lo dispuesto en la Ley 4/1992, de 5 de junio, sobre Suelo No Urbanizable. La clasificación de suelo se mantendrá aún en el supuesto de desecación por cualquier causa de la zona húmeda o parte de la misma.»  
- Según la Ley 10/2004, de 9 de diciembre, de la Generalitat, del Suelo No Urbanizable, en su artículo 4, «Los planes urbanísticos o territoriales con capacidad para clasificar suelo calificarán y ordenarán como suelo no urbanizable protegido, los terrenos sujetos a un régimen específico de protección o mejora conforme a la correspondiente legislación administrativa, incluidas las limitaciones y servidumbres, así como las declaraciones formales o medidas administrativas, que, de conformidad con dicha legislación tengan por objeto la conservación de la naturaleza, flora, fauna, agua o del territorio».  
- El Servicio de Ordenación Sostenible de la Dirección General de Gestión del Medio Natural de la conselleria de Territorio y Vivienda, en función de las competencias que tiene atribuidas, informa desfavorablemente el proyecto en cuestión, en base a la legislación autonómica vigente.   
Segundo  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Tercero   
La presente Declaración de Impacto Ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.   
Valencia, 24 de julio de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
DECLARACIÓN DE IMPACTO AMBIENTAL  
Expediente: 337/04-AIA, 338/04-AIA, 389/04-AIA  
Promotor: Francisco Diaz Corbin Construcciones y Servicios, SL y CEMEX ESPAÑA, SA.  
Tramitación: Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial. Minas. (Valencia).  
Objeto del proyecto: Ampliación - Modificación del Proyecto de Explotación y Restauración de las Concesiones Mineras (Sección C): «Peñas Albas I» nº 2404 y «Peñas Albas II» nº 2427 y la explotación (Sección A): «Lydia» nº 988 bis.  
Localización: Varias parcelas del polígono 40 del Término Municipal de Chiva (Valencia).  
Descripción del proyecto  
1. Antecedentes.  
El área objeto de estudio se corresponde con una zona explotada desde hace más de 50 años, estando desde el punto de vista administrativo ocupada por 2 Concesiones Mineras (sección C): «Peñas Albas I» nº 2404 y «Peñas Albas II» nº 2427 y una autorización de explotación (sección A) denominada Lydia nº 988 bis.  
Estas explotaciones carecen de licencia de actividad municipal, por lo que se pretende actualizar el estado administrativo en el que se encuentran las concesiones, obtener las autorizaciones pertinentes y actualizar los proyectos de explotación y restauración autorizados en su día por la Dirección General de Industria y Comercio, mediante un proyecto conjunto de explotación y restauración.  
2. Objetivos principales del proyecto.  
El objetivo del proyecto tramitado es la extracción de un volumen de yeso estimado en 700.000 Tm que permita el suministro de yeso necesario para la fabricación de cemento en la factoría de CEMEX ESPAÑA, SA situada en el Término Municipal de Buñol (Valencia).  
Para alcanzar este objetivo, la empresa promotora ha propuesto diseñar un proyecto de explotación y restauración conjunto que permita garantizar la extracción de un volumen anual de 50.000 Tm/anuales de yeso, que minimice los impactos ambientales existentes y garantice la correcta restauración del área afectada por las actuales explotaciones que ocupan una superficie total de 11,7 Ha. Este proyecto supone la ampliación de la superficie hoy en día afectada en 1,3 Has y la utilización de las escombreras existentes y de los estériles generados en la futura explotación para remodelar el paisaje de manera que sea posible la recuperación integral de la zona.  
Los trabajos a realizar en la explotación son principalmente los siguientes:  
- Eliminación de la cubierta vegetal y del suelo de la superficie a ampliar por medio de una maquina limpiadora   
- Retirada del material estéril de recubrimiento, en este caso arcillas, mediante medios mecánicos y depósito dentro la propia cantera  
- Explotación de la anhidrita existente en el afloramiento para su venta o integración en la restauración de la explotación  
- Arranque mediante explosivos del yeso objeto de explotación  
- Troceado secundario del yeso utilizando un martillo hidráulico  
- Selección de las calidades del yeso para su acopio o carga directa a camión  
- Transporte del material desde la cantera hasta la fábrica de cementos de Buñol, mediante camiones bañera de 25 Tm  
- mantenimiento, riego y nivelado de pistas y accesos  
Al mismo tiempo y de forma simultánea, se realizan trabajos de restauración:  
- Utilización de los estériles para configurar los taludes de restauración  
- Remodelación de escombreras  
- Siembra y plantación de especies vegetales en taludes y plataformas  
- Acondicionamiento de caminos  
3. Justificación del emplazamiento y solución adoptada.  
En cuanto a las alternativas de emplazamiento, la de continuar con la explotación de la cantera en el lugar propuesto resulta ser la más adecuada aunque las comunicaciones de la misma con el exterior no son las mejores. No obstante, se trata de un área afectada por 3 explotaciones mineras con proyectos de explotación y restauración obsoletos que de ningún modo pueden ejecutarse y garantizar la correcta restauración e integración de la actividad minera en el entorno.  
Por otra parte, estas explotaciones son las más cercanas a la fábrica de cementos de Buñol.  
En lo que se refiere al sistema de explotación elegido, se ha considerado imprescindible el unificar las 3 explotaciones en una, de modo que quede garantizada la rentabilidad económica de la explotación y su restauración y además permita la máxima integración de la explotación en el entorno. El diseño del proyecto lleva implícito el incremento de la superficie actualmente afectada en 1,3 Has.  
En cuanto a la explotación, se han valorado tres posibilidades, de las cuales ha sido la alternativa C la elegida. En esta alternativa los dos bancos superiores de la formación de yesos (situados por encima de la cota 495) se explotan dejando dos bancos de 10 m. de altura separados por una berma intermedia de 2 m. y un talud medio de 35º.  
Los estériles procedentes de la explotación de estos bancos superiores y de las escombreras existentes en la actualidad se utilizan para rellenar los huecos existentes y reducir las pendientes de los bancos de explotación situados por debajo de la cota 495. Los estériles se depositan en bancos de altura 10 m. con una inclinación no superior a los 30º y un talud medio final no superior a los 25º.  
La explotación se lleva a cabo por fases, mediante minería de transferencia. De este modo, los estériles generados en cada una de las fases de explotación son utilizados para la restauración de las zonas ya explotadas. Las diferentes fases de trabajo quedan definidas y grafíadas en el proyecto tramitado y en ellas quedan recogidos los volúmenes de yeso a extraer, los volúmenes de material estéril, la configuración de bancos, la remodelación de escombreras, la aplicación de medidas correctoras y el tiempo estimado de cada una de las fases.  
El conjunto de la explotación comienza por la zona más al oeste de la formación, o sea, por la cantera Lydia para pasar por Peñas Albas II y concluir en Peñas Albas I después de 14 años aproximadamente. En cada fase los trabajos se desarrollarán de sur a norte y de arriba abajo.  
En la actualidad ninguna de las explotaciones tiene desagüe natural, por ello el proyecto diseña una explotación con una única plaza de cantera que recoja las aguas de escorrentía de los diferentes frentes de explotación hacia la plaza de cantera, que permita la acumulación de finos en su interior y garantice la salida de agua limpia hacia el barranco.   
Para reducir la entrada de agua de escorrentía a la explotación, se construyen dos canales perimetrales de drenaje en la parte alta del frente de explotación que desvían las aguas lateralmente hacia los canales naturales de drenaje.  
Las pistas y accesos se acondicionan y mantienen en buen estado a lo largo de toda la vida de la explotación. Se propone la posibilidad de asfaltar el Tramo 3 y la modificación del trazado del Tramo 6.  
Dentro del área de explotación no se construyen ni edificios ni instalaciones para el mantenimiento de la maquinaria ni para uso del personal. Cualquier mantenimiento o reparación de la maquinaria se realiza en talleres externos a la explotación.  
Tramitación administrativa  
1. Remisión del expediente.  
Administrativamente, se han tramitado tres expedientes de forma independiente tanto por el Ayuntamiento de Chiva en trámite de licencia de actividad municipal como por el Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Valencia para la solicitud de autorización de modificación y ampliación de las explotaciones en su día autorizadas.  
Los expedientes fueron remitidos entre diciembre de 2004 y junio de 2005 y junto a los proyectos de explotación, restauración, estudio geotécnico y estudios de impacto ambiental correspondientes se aportaron los certificados del resultado de la información pública de cada uno de los expedientes junto con las alegaciones formuladas.  
Alegaciones:  
- Deficiencias en la elaboración del estudio de impacto ambiental y falta de contenido del proyecto de restauración.  
- Presencia de aves protegidas y amenazadas en el entorno de la explotación que obliga a tomar medidas especiales.   
- Incremento de la visibilidad y del impacto visual por el incremento en la cota de explotación de la cantera.  
- Afección a terrenos forestales afectados por el incendio forestal de 2003, incumpliendo la legislación forestal de la Comunidad Valenciana.  
2. Informes Sectoriales  
Consultada el Área de Recursos Forestales y Conservación Ambiental, se reciben dos informes en las fechas que se indican:  
- Informe del Servicio de Conservación de la Biodiversidad (2-11-05), en el que se indica que en las proximidades de la cantera existe desde hace muchos años una zona de nidificación de águila perdicera, especie catalogada como vulnerable a nivel nacional y por el Decreto 32/2004 por el que se aprueba el catálogo de fauna valenciana amenazada, por lo que es necesario establecer cautelas para su conservación.   
Este águila ha venido reproduciéndose en la zona sin al parecer acusar las molestias producidas por la explotación. Por ello se considera aceptable su continuación siempre que se establezcan las suficientes cautelas para que la reproducción de la pareja de águila no se viera afectada.  
Estas cautelas serían las siguientes:  
- No permitir la extensión de la cantera hacia el oeste, autorizándose labores de restauración en la zona explotada.  
- Mantener el ritmo de explotación propuesto, que supone un máximo de 2,5 camiones por hora por punto fijo  
- No permitir la realización de voladuras entre el 15 de diciembre y el 30 de marzo, así como someterse a las indicaciones del Servicio de Conservación de la Biodiversidad respecto al alargamiento de esta parada en caso necesario.  
- Informe del Servicio de Prevención de Incendios y Sanidad Forestal (4-11-05):  
Visitada la explotación, se informa que la zona sufrió un incendio en el año 2003 y la superficie recorrida por el fuego llegó a afectar justo hasta a los límites de la zona de ampliación solicitada, por lo que desde las competencias del servicio no hay inconveniente en la ampliación solicitada.  
Asimismo, se informa de la conveniencia de recordar al promotor de la actividad extractiva sobre sus obligaciones derivadas de la aplicación del Decreto 7/2004, de 23 de enero del Consell de la Generalitat, por la que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
Se accede a la explotación por la carretera de Chiva a Gestalgar, tomando el desvío a 3 km a la fuente del Enebro y desviándose nuevamente a los 600 m por una pista inicialmente asfaltada pero que en su mayoría es de tierra y por la que se recorren 5,7 km hasta la cantera.  
Parte del trazado de la pista discurre por el barranco «Los Corralitos» que a su vez limita por el oeste la explotación Lydia.  
Según las normas de planeamiento urbanístico vigente de Chiva, todo el terreno que se pretende utilizar en esta ampliación, está calificado como Suelo No Urbanizable Común.   
El paisaje de la zona es una combinación de paisaje de cultivo de secano arbóreo y forestal ocupado por matorral de monte bajo y especies arbóreas de mayor porte como el pino. Desde el 2003 el paisaje fue modificado por un incendio forestal que llegó hasta los alrededores de la cantera.  
La explotación se ubica a media ladera y el yacimiento en explotación está constituido por una formación yesífera compuesta por anhidrita en su parte inferior y yeso dihidrato en la superior, con una potencia media de 60 m. Cubiertos por un nivel que va pasando de yesos a arcillas hacia el techo. Estos materiales pertenecientes al keuper entran en contacto con las calizas jurásicas situadas en la parte alta de la ladera por medio de un contacto mecánico conformando un resalte calizo y al que no llegan las labores de explotación.  
El suelo que se desarrolla en la zona es de tipo Leptosol Rendzínico con una buena productividad para el desarrollo forestal.  
En la solana de la ladera donde nos encontramos y donde afloran los yesos y arcillas del keuper aparece una vegetación con un coscojar y matorral ralo dominado por la albaida y el romero, sin embargo en las umbrías cercanas la vegetación adquiere una fisonomía boscosa donde las carrascas de porte medio alternan con pinos y en ocasiones fresnos y durillo. No obstante, como se ha indicado en el apartado anterior la zona fue afectada en el 2003 por un incendio forestal.  
De acuerdo al informe emitido por el director general de Patrimonio Cultural Valenciano, no existen afecciones al patrimonio arqueológico, arquitectónico ni etnológico en el área de estudio ni a lo largo del trazado del acceso.   
La zona de estudio no se encuentra en el ámbito de ninguno de los espacios naturales protegidos de la Comunidad Valenciana, LIC's, ZEPA's, espacios incluidos en el ámbito de Planes de Ordenación de los Recursos Naturales, ni en el Catálogo de Zonas Húmedas, no se encuentran próximas a ninguna microreserva, no afecta a ninguna vía pecuaria y se encuentra fuera de los límites del MUP del t.m. de Chiva.  
No obstante, hay que destacar la presencia desde hace muchos años en los alrededores de la cantera una zona de nidificación de águila perdicera, especie catalogada como vulnerable a nivel nacional y por el Decreto 32/2004 por el que se aprueba el catálogo de fauna valenciana amenazada.  
2. Identificación y valoración de los impactos.  
Los principales efectos ambientales que el proyecto generará, serán:  
- Incremento del impacto paisajístico de la cantera puesto que se incrementa la cota de explotación.  
- Incremento en la producción de polvo y ruido proveniente de la extracción del material, movimiento de estériles y transporte de material al centro de producción.  
- Vibraciones, emisión de polvo y fragmentos de modo puntual en las voladuras  
- Eliminación de 1,3 Has de terreno forestal  
- Contaminación de las aguas superficiales por arrastre de finos de explotación y circulaciones de camiones  
- Afección a la fauna que campea y anida en los alrededores debido a las voladuras, trasiego de la maquinaria y circulación de camiones  
- Deterioro del camino de acceso  
- Incremento de la erosión  
- Remodelación de la topografía utilizando los estériles de explotación  
- Remodelación de antiguas escombreras  
- Revegetación forestal del área afectada por la explotación  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
En principio el proyecto tramitado supone la agrupación de tres explotaciones mineras que llevan más de 50 años en explotación.  
Con la agrupación de las tres explotaciones y el diseño de un proyecto de explotación y restauración conjunto se consigue un mayor aprovechamiento del recurso, una correcta gestión de los estériles de explotación y una rápida y eficaz restauración de la superficie explotada.  
Para corregir el impacto derivado de la explotación, el proyecto propone un plan de restauración conjunto que consiste en utilizar los estériles generados en la explotación para la remodelación de la topografía, reducir las pendientes de los taludes y permitir la revegetación de la zona y devolverle el uso forestal.   
La remodelación de la topografía se describe en el proyecto de restauración tramitado y se considera adecuada siempre y cuando la remodelación de los taludes situados por debajo de la cota 495 en el talud de yesos y en la escombrera se modifique y se reduzca la longitud de la pendiente de los taludes. Para ello se considera adecuado reducir la altura de los bancos de restauración dividiendo el talud en dos y dejando bancos de altura no superior a 5 m. De este modo se evitará la aparición de fenómenos erosivos sobre el talud y se garantizará la eficacia de la revegetación en bermas y taludes.  
La revegetación propuesta se considera adecuada, sin embargo deberá incrementarse el numero de unidades por hectárea hasta alcanzar 2.500 uds/Ha.  
En cuanto al drenaje propuesto, la red de drenaje vertical deberá sustituirse por un sistema más completo y menos duro que permita la recogida de las aguas de escorrentía en el pie de talud de cada una de las bermas intermedias. Para ello, se diseñarán cunetas de drenaje en el pie del talud de cada una de las bermas intermedias y se les dotará de pendientes adecuadas que permitan el drenaje de las aguas hacia cotas inferiores hasta alcanzar la plaza de la cantera.  
La propuesta de asfaltar parte del camino de acceso y desplazar el tramo final hacia la escombrera de modo que se evite la afección al barranco y se reduzca la emisión de polvo en parte del trazado se considera adecuado.  
Otras medidas correctoras:  
Mantenimiento regular y periódico de la maquinaria, evitar trabajos fuera de la jornada diurna, realizar voladuras por técnicos especialistas, proteger con lonas los stoks de material y ubicarlos en zonas protegidas de la acción del viento, riego de pistas de acceso y zonas de acumulación de materiales mediante camión cisterna, adecuación de caminos en mal estado, señalización de la zona de trabajo, reducción de la velocidad de circulación de maquinaria en el interior y en las inmediaciones de la zona de trabajo, limitar el trabajo a un horario diurno, suavizar taludes evitando aristas y superficies planas, desmantelación de carreteras y accesos e instalaciones, mantenimiento y cambios de aceite de la maquinaria en lugares preparados a tal efecto, recogida de residuos por gestor autorizado, limpieza del barranco, interrumpir la circulación de vehículos a través del barranco en épocas lluvia, construcción de zanjas de drenaje perimetrales a la explotación, construcción de trampas de sedimentos en la zona de desagüe de la cantera y mantenimiento del suelo edáfico en óptimas condiciones de uso para la restauración.   
El conjunto de medidas correctoras propuestas se consideran adecuadas, pero deberán tenerse ciertas cautelas para garantizar la protección del águila perdiciera que anida en los alrededores.  
Por último, indicar que el estudio de impacto ambiental no dispone de un Plan de Vigilancia Ambiental que garantice el cumplimiento de las indicaciones y medidas correctoras contenidas en el estudio.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. La actividad propuesta se encuentra incluida en el Anexo I, apartado 3c.1. del Decreto 162/1990 de 15 de octubre por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 56, del Decreto 81/2003, de 27 de junio, del Consell de la Generalitat, por el que establece la estructura orgánica de las consellerias de la administración de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural, la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
A la vista de todo lo anterior, del informe técnico emitido y de la propuesta de declaración, se formula la siguiente,  
DECLARACION DE IMPACTO AMBIENTAL  
Primero  
Estimar favorable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de modificación/ampliación del proyecto de explotación de las Concesiones Mineras (Sección C): «Peñas Albas I» nº 244 y «Peñas Albas II» nº 2427 y la explotación (Sección A): Lydia nº 988-bis sitas en el término municipal de Chiva (Valencia), promovido por Francisco Diaz Corbin Construcciones y Servicios, SL y CEMEX ESPAÑA, SA siempre que la actividad se desarrolle de conformidad con el cumplimiento de las medidas propuestas en la documentación tramitada así como en los condicionantes establecidos en el siguiente apartado y las modificaciones introducidas por éstos.  
Segundo  
Condicionantes:  
1. Hacia los límites laterales de la explotación, los taludes de los bancos y las bermas del perfil de restauración deberán adaptarse progresiva y suavemente a la topografía del terreno circundante, sin ocasionar formas ni contrastes excesivamente geométricas y sin superar los ángulos de pendiente máxima establecidos para dichos bancos.  
2. La restauración irá encaminada a eliminar el impacto visual de la explotación por lo que las labores de restauración deberán iniciarse de inmediato en las cotas altas de explotación.  
3. Para reducir los procesos erosivos, las bermas intermedias de restauración se diseñaran con una contrapendiente del 2% hacia el pie del talud para facilitar la evacuación de las aguas. La inclinación lateral de las terrazas estará en función del drenaje diseñado, que reconducirá el agua desde los canales de drenaje de cada terraza hasta la zona de menor cota.  
4. La longitud de los taludes de restauración situados por debajo de la cota 495, se reducirá dividiendo cada uno de los bancos de restauración en dos bancos de 5 m. de altura separados por bermas intermedias.   
5. La densidad total de plantones a utilizar en la restitución de la cobertera vegetal en taludes, plataformas y áreas naturales deberá incrementarse hasta un mínimo de 2.500 ejemplares por hectárea.   
6. Para eliminar el impacto sobre las aves que anidan en la zona, en especial sobre el águila perdicera, no se permitirá la extensión de la cantera hacia el oeste, se mantendrá el ritmo de explotación propuesto que supone un máximo de 2,5 camiones por hora por punto fijo y no se realizarán voladuras entre el 15 de diciembre y el 30 de marzo, y por último la empresa promotora se someterá a las indicaciones del Servicio de Conservación de la Biodiversidad respecto al alargamiento de esta parada en caso necesario.  
7. Para la obtención de licencia de actividad, la empresa promotora deberá adjuntar además los siguientes documentos: informe favorable o autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar para la realización de las labores de explotación-restauración y circulación de camiones en zona de dominio público hidráulico e inscripción en el registro de productores de residuos peligrosos de la Comunidad Valenciana.  
8. Recordar al promotor sobre sus obligaciones derivadas de la aplicación del Decreto 7/2004, de 23 de enero del Consell de la Generalitat, por la que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal.  
9. Deberá desarrollarse un Plan de Vigilancia Ambiental, debidamente presupuestado que permita el control ambiental de la explotación - restauración y de las medidas correctoras que deban aplicarse a medida que ésta discurra contemplando además la posible modificación de los objetivos iniciales en función de los resultados obtenidos. El control ambiental deberá abarcar la vida de la explotación más un período de tiempo posterior a la fase final de restauración de manera que quede debidamente garantizado la regeneración del espacio afectado.  
10. Se solicitará a esta Dirección General a través del Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial un informe ambiental favorable para cada una de las distintas fases de explotación y restauración establecidas en el proyecto tramitado que permitirá a la empresa promotora la continuidad de las labores de explotación o en caso contrario la paralización de las mismas hasta que no se alcancen los objetivos establecidos para cada una de las fases.  
Tercero  
Se notificará a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto  
Se publicará la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 31.5 del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 8 de noviembre de 2004.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
DECLARACIÓN DE IMPACTO AMBIENTAL   
Expediente: 290/04-AIA  
Título: Modificación nº4 de las normas subsidiarias  
Promotor: Ayuntamiento de La Pobla Tornesa  
Autoridad sustantiva: conselleria de Territorio y Vivienda. Comisión de Urbanismo de Castellón.  
Objeto: Modificación del planeamiento para reclasificar Suelo No Urbanizable como Suelo Urbanizable con Ordenación Pormenorizada - Uso Industrial  
Localización: La Pobla Tornesa (Castellón)  
Descripción del proyecto  
La actuación consiste en la modificación puntual del planeamiento vigente del municipio de La Pobla Tornesa (comarca de La Plana Alta, Castellón), para reclasificar Suelo No Urbanizable en Suelo Urbanizable con Ordenación Pormenorizada y calificación de Uso Industrial. Con la reclasificación, el nuevo planeamiento tiene un nuevo sector industrial (sector UEI 6) y amplía otro ya existente, el U.E.I.4.   
El nuevo sector U.E.I.6 viene motivado por las necesidades de expansión de una industria cerámica que ocupa el sector U.E.I.1, contiguo al futuro U.E.I.6. La ampliación del sector U.E.I.4 se explica porque la delimitación que se hizo en el planeamiento vigente no tuvo en cuenta la existencia de una industria en funcionamiento y delimitó el U.E.I.4 dejando en Suelo No Urbanizable esta instalación. Tanto U.E.I.6 como la ampliación de U.E.I.4 son colindantes con el Suelo Urbanizable con Ordenación Pormenorizada de Uso Industrial del planeamiento vigente, de manera que queda configurada una superficie de suelo para uso industrial más o menos regular.  
Como consecuencia de esta reclasificación, se definen las correspondientes superficies de suelo dotacional: red viaria, equipamientos y zonas verdes. Las zonas verdes se ubican en el ámbito definido en la Homologación de las Normas Subsidiarias (NNSS) como Zona Verde adscrita al Suelo Urbanizable Industrial, espacio no continuo respecto a dicho suelo. Esta zona verde tiene más superficie que la estrictamente requerida, por lo que aquí tiene cabida el nuevo suelo dotacional de zona verde que exige el incremento de Suelo Urbanizable Industrial que se propone con la presente modificación del planeamiento.  
Las superficies de la actuación son:  
Sector U.E.I.6:   
- Ámbito continuo de la unidad U.E.I.6: 47.057 m²  
- Ámbito discontinuo destinado a zona verde adscrito al sector: 5.228 m²  
- Ámbito discontinuo destinado a infraestructuras - servicio urbano adscrito al sector: 4.214 m² (sin derecho a aprovechamiento urbanístico)  
- Viales: 2.484 m² (sin derecho a aprovechamiento urbanístico)  
Ampliación del sector U.E.I.4:   
- Ámbito continuo de la ampliación de la unidad U.E.I.4: 3.042 m²  
- Ámbito discontinuo destinado a zona verde adscrito al sector: 338 m²  
En cuanto a alternativas, no se ofrece ninguna. En el caso del nuevo sector U.E.I.6, al ser la ampliación de una industria existente, puesto que existe suelo suficiente, lo más adecuado es utilizar suelo colindante. En el caso de la ampliación del U.E.I.4 no caben alternativas porque es una redelimitación para adecuarse a una instalación existente.  
Tramitación administrativa  
El 26 de julio de 2004 el Ayuntamiento de La Pobla Tornesa remite a la Dirección General de Gestión del Medio Natural documento de «Modificación puntual de las normas subsidiarias de planeamiento de La Pobla Tornesa» y estudio de impacto ambiental (2 copias).   
El 8 de noviembre de 2004 esta Dirección General solicita al Ayuntamiento de La Pobla Tornesa que remita documento «Modificación puntual de las normas subsidiarias de planeamiento de La Pobla Tornesa» debidamente diligenciado y certificado donde conste que el estudio de impacto ambiental recibido es el expuesto en información pública y está aprobado provisionalmente.  
El 22 de noviembre de 2004 el Ayuntamiento envía la documentación solicitada y con ella se inicia el expediente 290/04-AIA de evaluación de impacto ambiental.  
El 7 de octubre de 2005 esta Dirección General solicita al Ayuntamiento la remisión del estudio de impacto ambiental (EsIA) correspondiente a la actuación, puesto que se detecta que el remitido inicialmente en fecha 26 de julio de 2004 corresponde a otra actuación distinta promovida por el mismo Ayuntamiento, y se devuelven las 2 copias.   
El 11 de octubre de 2005 tiene entrada en esta conselleria el estudio de impacto ambiental requerido (1 ejemplar).  
Información pública  
De acuerdo con certificado remitido por el Ayuntamiento de La Pobla Tornesa, por acuerdo del Ayuntamiento Pleno de 7 de abril de 2004 se acuerda someter a información pública por el plazo de 1 mes la modificación puntual nº 4 de las NNSS de planeamiento urbanístico. El anuncio de exposición pública fue publicado en el DOGV nº 4.747 de 6 de mayo de 2004 y en el diario Levante de 16 de abril de 2004. De acuerdo con el mismo certificado, en el plazo de exposición pública no se presentó ninguna alegación.  
Informes sectoriales  
No se han solicitado.  
Afecciones legales  
Clasificación y calificación urbanística  
La actuación afecta a Suelo No Urbanizable Común y a Suelo No Urbanizable de Protección Forestal, de acuerdo con las normas subsidiarias de La Pobla Tornesa vigentes.   
Suelo Forestal  
Parte de la actuación afecta a suelo forestal.  
Consideraciones ambientales  
Hay que señalar, en primer lugar, que durante la tramitación de este expediente se detecta en foto aérea del Servicio de Información Territorial de la conselleria de Territorio y Vivienda y en visita de campo a la zona, que en el ámbito del sector U.E.I.6 está ya construida la ampliación de la industria del sector U.E.I.1.   
El condicionante ambiental más importante de la actuación es el hecho de que el Suelo Urbanizable Industrial está prácticamente todo rodeado de suelo forestal. Por esta razón, las posibilidades de ampliación y delimitación de nuevo suelo industrial están bastante acotadas por dos motivos: por una parte, para evitar la destrucción de suelo forestal y, por otra, para cumplir con los requerimientos de seguridad frente a incendios forestales.  
A este respecto, de acuerdo con el Servicio de Prevención de Incendios Forestales y Sanidad Forestal, para reducir el riesgo de incendios debe haber una franja de 25 m de anchura separando la zona edificada de la forestal, con camino perimetral de 5 metros de ancho, preferentemente centrado en la franja de los 25 m. Esta franja no debe conseguirse a costa de suelo forestal, sino destinando suelo del que se va a desarrollar urbanísticamente.  
Los otros aspectos que hay que señalar son que el ámbito donde se sitúa la zona verde adscrita al sector U.E.I.6 y a la ampliación del U.E.I.4 tiene una parte de superficie de suelo forestal y que la ubicación del suelo dotacional destinado a equipamiento de infraestructuras - servicios urbanos adscrito al sector U.E.I.6 está en las proximidades del cauce del barranco de la Rambleta, zona de dominio público hidráulico y de suelo forestal.  
Respecto a las aguas residuales de origen industrial, existe una estación depuradora de aguas residuales específica para la zona industrial, que recogerá también las que se produzcan en el nuevo sector U.E.I.6 y debe estar recogiendo las que produce la instalación ya existente en la ampliación del sector U.E.I.4. Esta estación depuradora hace tratamiento de las aguas residuales y los efluentes se reutilizan en el proceso productivo.   
A continuación se señalan los impactos detectados y otros aspectos de interés:  
- Se detecta un impacto ambiental severo en la geomorfología y el paisaje puesto que en el desarrollo del sector U.E.I.6 se ha destruido suelo forestal colindante produciendo paredes verticales de roca en la montaña que pueden alcanzar 3 m de altura y, además, se han construido instalaciones casi al borde del sector, dejando un paisaje de aspecto poco cuidado y sin transición entre el uso industrial y el bosque.  
- Se observa un impacto ambiental severo sobre el suelo forestal porque parte de la ejecución del sector U.E.I.6 ha sido a costa de Suelo No Urbanizable de Protección Forestal. Además, tanto en el U.E.I.6 como en el U.E.I.4, las instalaciones se han ajustado tanto al suelo forestal que ha quedado un pasillo entre aquellas y la masa boscosa de sólo metro y medio en algunos tramos y, en cualquier caso, muy por debajo de los 25 m de ancho que deben separar las instalaciones industriales o las edificaciones de la masa arbolada, por motivos de seguridad frente a incendios forestales.  
- En la ejecución de la zona verde, puesto que el ámbito en el que está definida tiene una parte de suelo forestal, se debe procurar aprovechar esta vegetación natural, no destruirla y adaptar la configuración y diseño de la zona verde a dicha vegetación, así como a los desniveles de los bancales del resto del ámbito.  
Consideraciones jurídicas  
- El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el Anexo I del apartado 8. g) del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento.  
- En el expediente no se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental, ya que se ha desarrollado la zona que se propone reclasificar en esta actuación antes de la finalización del procedimiento de evaluación de impacto ambiental de la propia modificación de planeamiento.  
- El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones y estimaciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de impacto ambiental.   
- El artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por todo lo anterior se hace la siguiente   
DECLARACIÓN DE IMPACTO AMBIENTAL  
Primero  
Estimar aceptable, a los efectos ambientales, la actuación «Modificación nº4 de las normas subsidiarias de La Pobla Tornesa», promovida por el Ayuntamiento de La Pobla Tornesa, atendiendo a la consideración adicional que se hace en el punto segundo de esta declaración, y previo cumplimiento de los condicionantes que se señalan a continuación y de las medidas correctoras del estudio de impacto ambiental, en tanto que no entren en contradicción con aquellas:  
1. En los nuevos sectores U.E.I.6 y U.E.I.4, respecto a la distancia entre cualquier edificación y el suelo forestal colindante debe cumplirse lo siguiente:  
a) Si es menor o igual a 25 m, deberá dejarse esta franja libre de cualquier otra edificación y de vegetación baja y arbustiva y, en su caso, con el estrato arbóreo fuertemente aclarado y podado hasta 2/3 de la altura de cada pie.  
b) Si es mayor de 25 m, cualquier desarrollo futuro de los sectores está acotado por la obligación de dejar la separación mínima límite de 25 m, con un camino perimetral de 5 m preferentemente centrado en la franja y en las mismas condiciones de limpieza y vegetación mencionadas en a).  
Hay que precisar que la distancia debe medirse respecto el suelo forestal existente y documentado en las NNSS de La Pobla Tornesa vigentes en el momento de realizar la presente propuesta de modificación nº 4, y no el que existe actualmente, producto de la construcción y ejecución de obras en esos sectores.  
2. Las industrias deben verter los residuos inertes a vertedero legal autorizado. La apertura de un nuevo vertedero, en su caso, deberá someterse al procedimiento de estimación de impacto ambiental.  
3. Respecto a la zona verde, cuando se ejecute se hará de manera que no se destruya la vegetación natural forestal que existe, y se diseñará integrando dicha vegetación natural en el conjunto y adaptándose a los desniveles que tienen los bancales de la zona.  
4. La delimitación de equipamiento adscrito al sector U.E.I.6 para infraestructuras - servicios urbanos debe respetar la zona de dominio público y suelo forestal del barranco de La Rambleta y en su ejecución no se invadirá el cauce, no se destruirá su vegetación y no se producirán vertidos no autorizados.  
Segundo  
Desde el punto de vista ambiental, no se estima aceptable la propuesta de clasificación como Suelo Urbanizable Industrial dentro del nuevo sector U.E.I.6, de la superficie forestal clasificada como Suelo No Urbanizable de Protección Forestal en las vigentes Normas Subsidiarias de La Pobla Tornesa, y que en la fecha de firma de esta declaración no tenga edificación levantada.   
Dicha superficie mantendrá su clasificación vigente de Suelo No Urbanizable de Protección Forestal, de acuerdo con las normas subsidiarias en vigor de La Pobla Tornesa.  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 9 de noviembre de 2005.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
DECLARACIÓN DE IMPACTO AMBIENTAL  
Expediente: 56/05-AIA  
Título: Subestación Transformadora de Requena 400/132 kv.  
Ppromotor: Renomar.  
Autoridad sustantiva: conselleria de Infraestructuras y Transportes.  
Objeto: Evacuación de la energía de los parques eólicos de las zonas 8 y 9.  
Localización: Término municipal de Requena. Valencia.  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista  
El objeto del proyecto es construir una subestación transformadora de 400/132 kv para poder evacuar la energía generada por los parque eólicos de las zonas 8 y 9 hacia la red de distribución, a través de la línea de 400 kv, Olmedilla-Catadau.  
La subestación se ubicará en el paraje denominado La Plana de Requena-Utiel, muy cerca de la autovía A-3 y de la línea de 400 kv. Olmedilla-Catadau, más concretamente entre los apoyos 142 y 143, por este el punto de conexión elegido.  
La nueva subestación se ubicará en un terreno de unas 5 hectáreas, localizado en un campo de cultivo y limitado al sur por la rambla del Rebollar. El nuevo camino de acceso partirá de un camino de tierra con una anchura de 5 m, incorporando cunetas a ambos lados, siendo una longitud de unos 312 m y la anchura máxima de explanación de 10 m  
La subestación estará formada por un parque de intemperie de 400/132 kv, el parque de 132 kv se construirá con la configuración de simple barra evolucionable a doble barra, con capacidad para las siguientes posiciones:  
- Dos posiciones de autotransformador de 450 MVA.  
- Seis posiciones de línea.  
- Una posición de acoplamiento.  
Se dispondrá en el parque de 132 kv de un edificio de control de una sola planta, construido con paneles prefabricados de hormigón, donde se ubicarán los cuadros y equipos de control, armarios de protecciones, cuadros de distribución de servicios auxiliares, equipos rectificador-batería y equipos de medida y comunicaciones.  
2. Alternativas  
Respecto a las alterativas planteadas, se ha buscado aquella que cumpla con los siguientes condicionantes:  
1. Posición centrada respecto a las zonas eólicas 8 y 9 del Plan Eólico Valenciano.  
2. Cercanía a la línea de 400 kv, a la cual deberá conectarse.  
3. Terreno amplio de pendiente suave capaz de albergar la infraestructura proyectada.  
Logrando un sistema de conexión que minimice tanto el número de tendidos como la longitud de los mismos, reduciendo y en muchos casos anulando los impactos potenciales que se derivan de la posición que ocupe.  
Tramitación administrativa  
1. Información pública  
En fecha 11 de abril de 2005 el Servicio Territorial de Energía de Valencia de la conselleria de Infraestructuras y Transportes remitió el documento técnico y el estudio de impacto ambiental EIA) correspondientes al proyecto de instalación de una «Subestación Transformadora de Requena 400/132 kv».  
El estudio de impacto ambiental, como parte integrante del proyecto «Subestación Transformadora de Requena 400/132 kv», ha sido sometido a información pública mediante anuncio publicado en el BOP nº25 de fecha 31 de enero de 2005, no habiéndose presentado alegaciones de carácter ambiental.  
Informes sectoriales  
En fecha 19 de junio de 2003, se emitió informe de la Dirección General de Patrimonio Artístico en contestación a la consulta efectuada por el ministerio de Medio Ambiente, en el cual:   
«Se informa favorablemente a los efectos patrimoniales el referido proyecto siempre que se cumpla el programa de medidas preventivas y correctoras. No obstante se recuerda que para la realización del estudio de impacto arqueológico será necesaria la realización de una prospección arqueológica previa de toda la zona afectada, que deberá ser autorizada por la dirección general de Patrimonio Artístico y que garantizará la ausencia de restos arqueológicos o etnológicos. Asimismo recordar que en caso de aparición de restos arqueológicos debería comunicar el hallazgo a la Dirección Territorial de Valencia de la conselleria de Cultura y Educación de la Generalitat Valenciana. El estudio de impacto ambiental deberá necesariamente completarse con el estudio del patrimonio etnológico, del patrimonio industrial y del patrimonio inmaterial, remitiéndose este apartado a la presente Dirección General con las propuestas pertinentes en caso de verse afectado».  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.  
La futura subestación se ubicará en una zona prácticamente llana con suave pendiente hacia el norte que no supera el 3%. la superficie está transformada en su totalidad por el cultivo de la vid.  
La parcela está situada entre el barranco del Fresnal con dirección N-S y la rambla del Rebollar que cruza la zona de estudio de NO-SE. Ambos cursos de agua permanecen secos la mayor parte del año y vierten sus aguas al río Magro.   
Aunque no existen riesgos de desprendimientos o deslizamientos, si que existe un riesgo de contaminación de las aguas subterráneas debido a la alta permeabilidad del suelo.  
Otro elemento que se verá afectado será el paisaje, dominado por un relieve casi plano, con una vegetación natural prácticamente inexistente compuesta principalmente por carrascas dispersas entre los campos de viñedos, por lo que cualquier construcción será bastante difícil de enmascarar, aunque únicamente será visible desde la Casa de Lanza.  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes.  
Los cambios en la geomorfología que se puede generar como consecuencia de los movimientos de tierras que se han de llevar a cabo para la preparación del terreno, serán mínimos ya que se construye sobre un terreno llano y yermo. Además no será necesario abrir nuevas vías de acceso a la parcela, ya que ésta se encuentra perfectamente comunicada mediante un camino que la rodea.  
La implantación de la subestación tendrá efectos sobre la calidad del aire, por el aumento de los niveles sonoros y la producción de campos eléctricos y magnéticos, efectos que serán prácticamente inapreciables, ya que los valores obtenidos de dichos campos, en el perímetro de la mayoría de las subestaciones de 400 kv están por debajo de la Recomendación Europea, de 5 kv/m para el campo eléctrico y 100 µT para el campo magnético.  
Durante la fase de funcionamiento, se pueden producir emisión de gases, debido a una eventual pérdida de hexafluoruro de azufre (SF6), gas sintético e inerte que se utiliza como dieléctrico en los interruptores, también puede existir un impacto sobre el suelo y las aguas subterráneas, debido a un posible vertido incontrolado de aceite de los transformadores.  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el programa de vigilancia ambiental  
El estudio de impacto ambiental ha contemplado las siguientes medidas correctoras:   
- Minimización de las zonas de acopio de materiales de montaje de la infraestructura o procedentes de la excavación.  
- Los cambios de aceite, reparaciones y lavados de maquinaria se llevarán a cabo en zonas específicas donde no hay peligro de contaminación de las aguas por vertidos de lubricantes, hormigón u otros productos.  
- La tipología edificatoria del edificio de control de la subestación se adaptará a las características arquitectónicas de las construcciones rurales de la zona.  
- Una vez efectuada la instalación se procederá a la recogida de material sobrante y traslado a vertedero autorizado, y a la restauración al estado original de las zonas afectadas mediante el aporte de tierra vegetal y la plantación de especies arbustivas y herbáceas propia de la zona, en el interior de la parcela de forma azarosa, huyendo de las disposiciones lineales.  
En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental tendrá por objeto establecer un sistema que garantice el cumplimiento de las indicaciones y medidas protectoras y correctoras contenidas en el estudio de impacto ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado queda tipificado en el artículo 63, apartado g) de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, Forestal de la Comunidad Valenciana.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento de impacto ambiental; en la ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El Art. 13, apart ado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente   
DECLARACIÓN DE IMPACTO AMBIENTAL  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de subestación transformadora de requena 400/132 kv, promovido por Renomar, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del estudio de impacto ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.  
Segundo  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:  
1. Se construirá bajo las cubas de los transformadores de potencia, una bandeja de hormigón armado estanca, con el fin de recoger los posibles fluidos que caigan sobre ella y conducirlos, merced a la pendiente de la misma primero y tubería de fibro-cemento después, hasta un depósito de hormigón enterrado con suficiente capacidad para acoger el aceite de un transformador.  
2. Si durante la ejecución de las obras se produjese cualquier hallazgo arqueológico, el hecho se pondrá en conocimiento de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de la conselleria de cultura, educación y deporte, de forma inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado decreto 162/1990, de 15 de octubre, del consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 9 de noviembre de 2005.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML