Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5478, del 27-03-2007 (2007/3950)

ACORD de 23 de març de 2007, del Consell, pel qual s'aprova el Pla Estratègic de la Pesca de la Comunitat Valenciana, en el marc del Pla Millorar.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5478

Data del DOGV
:   27-03-2007

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2007/3950

CVE


Data del document
:   23-03-2007

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació

Tipus de document
:   Acord

Descriptors 

:   * [administració regional](javascript:void(0))
    * [programa d'actuació](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))
    * [indústria pesquera](javascript:void(0))
    * [política pesquera](javascript:void(0))

El Consell, en la reunió del dia 23 de març de 2007, va adoptar l'acord següent:  
Els peixos constituïxen un recurs natural, biològic, mòbil i renovable. La seua reproducció no requerix la intervenció humana, ni implica cap cost. No obstant, el seu inconvenient residix en el fet que les poblacions es desplacen sense control i, en alguns casos, emigren a grans distàncies.   
Les poblacions de peixos seguixen considerant-se un recurs comú, que forma part d'un patrimoni comú que s'ha de gestionar col·lectivament.  
D'altra banda, el mar és un domini públic subjecte a les normes dels estats riberencs, de la Unió Europea i els convenis internacionals.  
Per a garantir una pesca compatible amb el medi ambient cal tindre en compte no només les quantitats de peixos capturats, sinó també les seues espècies i grandàries i, per descomptat, les tècniques de captura utilitzades i les zones on s'exercix la pesca.  
La pesca constituïx una activitat important, en la mesura que és una font d'aliments i de creació d'ocupació en les zones costaneres. No obstant, l'èxit d'esta activitat depén de la conservació dels ecosistemes marins on s'exercixen. Les principals amenaces actuals són la sobreexplotació i la contaminació, els efectes de la qual no coneixen fronteres, per la qual cosa s'han de combatre amb accions conjuntes.  
La pesca a la Comunitat Valenciana posseïx una importància econòmica menor que altres sectors, però té una gran rellevància social a les comarques costaneres on es desenrotlla.  
La pesca dóna treball en la Comunitat Valenciana a aproximadament 5.000 persones de manera directa, i el seu producte en primera venda és de més de 35.000 tm. a l'any. La flota pesquera de la Comunitat Valenciana es compon en l'actualitat de 844 vaixells, dels quals 357 són d'arrossegament, 425 d'arts menors, 37 són d'encerclament, 13 de palangre de fons i 12 de palangre de superfície.  
Respecte a les captures pesqueres per espècies desembarcades als ports de la Comunitat Valenciana, cal dir que la principal espècie capturada en pes és la sardina, seguida molt de lluny per l'aladroc, l'alatxa, el polp i el llucet. Quant al valor en primera venda, les espècies més importants són el llucet i la sardina, la gamba, el polp i l'aladroc. Les diferències existents en la cotització de les espècies fan que les espècies més importants en quantitats monetàries percebudes en primera venda no es corresponguen amb les espècies més importants en volum capturat. La venda de les tres espècies més descarregades als ports valencians (la sardina, l'aladroc i l'alatxa), que representen quasi la mitat dels desembarcaments totals, només representen el 17 per cent de l'import aconseguit en primera venda.  
La Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, conscient de la funció reguladora de l'administració que actua sobre els recursos pesquers i sobre l'exercici de l'activitat de les embarcacions que pesquen a la Comunitat Valenciana, va promoure una Mesa Sectorial de la Pesca, amb representació de les organitzacions sectorials i dels centres d'investigació, on es va analitzar la problemàtica actual i les línies a abordar en el futur.  
Este pla, en el marc de la política pesquera comuna, es basa en els objectius generals de protegir i conservar els recursos pesquers, organitzant una explotació racional i responsable, tenint en compte tant les necessitats dels productors com les dels consumidors. El pla té com a eixos fonamentals:  
1. Les ajudes estructurals al sector de la pesca.  
2. La recuperació dels caladors.  
3. L'ordenació dels productes de la pesca.  
4. La formació del sector pesquer.  
Per tot allò exposat anteriorment, tenint en compte la situació per la qual passa el sector pesquer valencià i en defensa dels seus interessos i els dels recursos pesquers, es considera necessari desenrotllar un Pla Estratègic de la Pesca, dins del Pla Millorar, per al període 2007-2013, que establisca les mesures que repercutisquen en la millora de la rendibilitat de l'activitat pesquera.  
En virtut de l'anterior, i a proposta del conseller d'Agricultura, Pesca i Alimentació, el Consell  
ACORDA  
Primer  
Aprovar, en el marc del Pla Millorar, el Pla Estratègic de la Pesca de la Comunitat Valenciana, en els termes dels annexos del present acord.  
Segon  
Executar les actuacions incloses en el Pla Estratègic de la Pesca de la Comunitat Valenciana durant el període 2007-2013.  
Tercer  
Facultar el conseller d'Agricultura, Pesca i Alimentació per a dictar totes les disposicions que requerisca el desplegament i execució del Pla Estratègic de la Pesca de la Comunitat Valenciana.  
Quart  
Determinar, en els pressupostos de la Generalitat per al període 2007-2013, la dotació per al Pla Estratègic de la Pesca de la Comunitat Valenciana, que comportarà, en termes estimatoris, uns gastos aproximats de 136 milions d'euros.  
Quint  
A l'efecte dels exercicis 2007 i següents de vigència del Pla Estratègic de la Pesca de la Comunitat Valenciana, la Llei Anual de Pressupostos recollirà en el programa 714.10 "Ordenació i millora de la producció pesquera" les diferents partides econòmiques que facen possible la realització del Pla.  
La Conselleria competent en pesca marítima publicarà, anualment, els imports de les ajudes econòmiques que, dins d'este pla, es destinen al sector pesquer.  
Valencia, 23 de març de 2007  
El vicepresident i secretari del consell,  
VÍCTOR CAMPOS GUINOT  
ANNEX I  
El sector pesquer de la Comunitat Valenciana.  
1. El sector pesquer valencià  
La condició costanera de la Comunitat Valenciana, extensament riberenca del Mediterrani, explica la presència i el protagonisme en esta de l'activitat pesquera.  
El sector pesquer ocupa una posició important en l'economia valenciana, com es desprén de les dades bàsiques sobre les seues dimensions: la flota està integrada actualment per 844 embarcacions i la seua activitat genera ocupació directa per a més de 5.000 persones, i indirecta per a més de 30.000 persones. El volum de captures, al voltant de les 35.000 tm. anuals, suposa una xifra de negoci d'uns 110 milions d'euros.  
Però la presència i l'activitat d'una flota nombrosa suposa, paral·lelament, una especial afectació dels recursos pesquers existents al litoral marítim de la Comunitat Valenciana, que també constituïxen riquesa pròpia, uns recursos naturals que cal preservar per al futur.  
Estes són les realitats de la Comunitat Valenciana, amb el mar i les seues espècies animals com a referents genèrics quant a la pesca i el marisqueig, i interessa especialment la perspectiva professional de la pesca, amb tot el procés econòmic que comporta, però es tracta també d'ordenar realitats complementàries, com és el seu exercici recreatiu.  
La província d'Alacant es caracteritza pel gran nombre de ports pesquers i la tradició en l'accés a caladors més llunyans. El conjunt dels vaixells és de 348, dels quals 178 són d'arrossegament, 14 d'encerclament, 1 de palangre de fons, 6 de palangre de superfície i 149 d'arts menors.  
La província de Castelló posseïx una gran tradició en la pesca d'encerclament per a les espècies de sardina i aladroc, tant dels vaixells propis com dels vaixells procedents de Múrcia i Almeria. Es tracta d'una flota acostumada a realitzar parades biològiques per a la recuperació dels caladors. El conjunt de la flota de Castelló és de 265 embarcacions, de les quals 136 són d'arrossegament, 22 d'encerclament, 9 de palangre de fons, 5 de palangre de superfície i 93 d'arts menors.  
A la província de València hi ha una flota xicoteta i més artesanal, on l'esperit d'organització provincial està menys arrelat. El conjunt de vaixells és de 231, dels quals 43 són d'arrossegament, 1 d'encerclament, 3 de palangre de fons, 1 de palangre de superfície i 183 d'arts menors.  
En els últims anys, el sector s'enfronta a una situació delicada, amb minves importants en el volum de pesca desembarcada i disminucions dels preus mitjans de les principals espècies capturades a tota la Comunitat Valenciana, i a això cal afegir l'escalada dels preus del petroli, l'escassetat de mà d'obra disponible en el sector de la pesca i la situació de sobreexplotació dels recursos.  
Les espècies demersals com el lluç i els molls mostren un estat de forta sobrepesca de creixement, la qual cosa vol dir que les grandàries dels exemplars capturats són xicotetes en relació amb el creixement potencial de les espècies i poden estar originant grandàries dels estocs de reproductors massa dèbils per a assegurar reclutaments adequats. En les pesqueries de xicotets pelàgics, sardina i aladroc, hi ha una disminució progressiva de les captures en l'últim decenni.   
Pel que fa a les característiques socioeconòmiques del sector pesquer, l'explotació pesquera és essencialment familiar i això implica unes relacions laborals diferenciades de les d'altres sectors. En el món del mar, les regles s'establixen per l'ús i el costum, com el salari a la part o el dret a la morralla.  
Una altra peculiaritat del sector comprén les seues estructures organitzatives. Les confraries de pescadors són corporacions de dret públic, en què s'associen armadors i pescadors de vaixells de pesca. Les confraries de pescadors juguen un paper decisiu en la regulació del sector. Tenen establit un àmbit territorial exclusiu i actuen al mateix temps com a òrgans de consulta i de col·laboració de l'administració. Esta forma d'associació té caràcter voluntari, ja que no és obligatòria l'afiliació, per la qual cosa és conceptuada entre les corporacions de dret públic com a atípica. El seu finançament procedix de l'aportació de quotes dels socis i d'un percentatge del valor de la pesca subhastada i adjudicada en llotja.  
En l'actualitat, l'alça progressiva del preu del petroli i la seua incidència directa en els costs de producció del sector pesquer està provocant una situació de dificultat en la viabilitat economicofinancera de les empreses pesqueres.  
L'increment del preu del combustible, atés que és este un gasto general, disminuïx els beneficis a repartir i, per tant, repercutix en el salari percebut pels treballadors, així com en els ingressos de l'empresari. La incidència en el sector pesquer és distinta segons modalitats de pesca. En la modalitat de la pesca d'arrossegament el combustible representa un component important, ja que el vaixell d'arrossegament porta uns motors amb una potència elevada, de tal manera que el consum d'un vaixell de tipus mitjà, a preus actuals, té un cost de 2.400 a 3.000 euros a la setmana. La pesca d'encerclament utilitza motors un poc menors de potència i el seu consum no és tan elevat com en l'arrossegament, i en els vaixells d'arts menors la incidència de la pujada del preu del combustible és molt menor sobre el total dels gastos d'explotació.  
El Consell ha promogut en una llei la possibilitat que les confraries de pescadors puguen gestionar directament l'explotació dels assortidors de combustible ubicats als ports, a fi d'obtindre'n un millor preu.  
2. L'activitat empresarial  
L'empresa pesquera està constituïda per l'empresari, també anomenat armador; els treballadors, formats pel capità o patró, el tècnic de pesca, el mecànic i els mariners; i el capital de la inversió, que són el vaixell i el seu forniment.  
L'horari de treball en el mar sol ser entre 8 i 14 hores, i es torna a terra tots els dies.  
El salari al Mediterrani espanyol és a la part, en funció dels beneficis. Del producte de la venda diària es descompten els gastos corrents, els imposts i les càrregues socials. Del benefici resultant se separa una part per a l'armador (import major), que sol ser del 50%. La resta (import menor) es repartix entre la tripulació en parts proporcionals segons la categoria.  
Els tripulants, amb un nombre que oscil·la normalment entre 2 i 14 persones, necessiten per a embarcar-se posseir els títols marítims professionals adequats, d'acord amb ensenyaments regulats i expedits per centres oficials.  
3. Les competències  
La voluntat de regulació de l'activitat i del sector pesquer per part de la Generalitat troba com a límit la distribució de les competències sobre este àmbit entre l'Estat i la comunitat autònoma. Però també ha de considerar, molt especialment, els articles 38 i 39 del Tractat de Roma, que establixen els objectius i mètodes per a l'organització de la política agrària comuna, que inclou l'activitat pesquera, així com les determinacions de la política comuna de pesca adoptada en 1983 per les institucions de la Unió Europea.  
D'acord amb els articles 148.1.11a i 149.1.19a de la Constitució, l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana incorpora els títols competencials següents. D'una banda, l'Estatut atribuïx a la Generalitat la competència exclusiva en les matèries de "pesca en aigües interiors, marisqueig, aqüicultura", i establix que "en el marc de la legislació bàsica de l'Estat i, si és el cas, en els termes que s'hi establisquen, correspon a la Generalitat el desenrotllament legislatiu i l'execució" en la matèria d'"ordenació del sector pesquer". Queden reservades a l'Estat la competència exclusiva en la matèria de "pesca marítima" (excepte en les aigües interiors) i la normativa bàsica d'ordenació del sector pesquer.  
Complementàriament, cal tindre en compte, quant als ensenyaments professionals pesquers, l'article 149.1.30a de la Constitució i l'Estatut d'Autonomia.  
L'actual conjunt normatiu, molt dispers relatiu a la pesca marítima, al marisqueig, a l'aqüicultura i a l'ordenació de tot el procés econòmic del sector pesquer, amb disposicions procedents de la Unió Europea, de l'Estat i de la mateixa comunitat autònoma, exigix el màxim rigor en l'estudi de les noves ordenacions de la pesca i conéixer amb precisió el límit de les competències autonòmiques. Els àmbits autonòmics queden emmarcats en els camps següents:  
a) La pesca marítima, inclusivament la de recreació, en les aigües situades a l'interior de les línies de base rectes, que delimiten les aigües jurisdiccionals espanyoles, pel Reial Decret 2510/1977, de 5 d'agost.  
b) El marisqueig, a tot el litoral marítim de la Comunitat Valenciana.  
c) L'activitat de cultius marins, igualment a tot el litoral valencià, a més de la seua realització a terra.  
d) La regulació especifica del sector pesquer valencià i de la seua activitat econòmica (a banda l'activitat extractiva que constituïx pròpiament la "pesca") que desplega l'ordenació general del sector pesquer establida bàsicament per l'Estat.  
A la Unió Europea, la política comuna de la pesca, pel que fa a les activitats d'explotació, es basa en els objectius generals de protegir i conservar disponibles i accessibles els recursos marins aquàtics vius i organitzar sobre una base sostenible l'explotació racional i responsable, en condicions econòmiques i socials apropiades per al sector, tenint en compte les seues repercussions en l'ecosistema marí, i prenent en consideració en particular tant les necessitats dels productors com les dels consumidors.  
En matèria d'ordenació del sector pesquer, tenen cabuda qüestions molt diverses que recorren tot el procés econòmic de l'activitat pesquera, des de l'extracció fins a la comercialització completa dels seus productes, passant per l'organització dels productors i agents econòmics afectats. Les condicions de construcció de nous vaixells, de la modernització i reestructuració de la flota, i de l'establiment i canvi de la base oficial dels vaixells als ports de la Comunitat Valenciana, i en relació amb això s'orienten les mesures administratives de foment als objectius adequats als principis generals de la Unió Europea.  
La Comunitat Valenciana abona i promou les actuacions administratives dirigides a la formació professional dels pescadors, així com la preparació dels jóvens que pretenguen incorporar-se a les activitats pesqueres, expedint els títols i certificats de la professionalitat.  
Les aigües interiors del litoral marítim de la Comunitat Valenciana constituïxen el límit espacial de la competència autonòmica de reglamentació de l'activitat pesquera extractiva. Limitades les aigües interiors per les línies de base rectes per a la delimitació de les aigües jurisdiccionals espanyoles, el sentit de la dita competència autonòmica no pot trobar-se en l'establiment de regulacions pròpies i completes de determinades modalitats de pesca, perquè estes mai s'exerciten només en les aigües interiors, sinó que les transvasen, i queden subjectes a una doble competència normativa: l'autonòmica, per a les aigües interiors, i l'estatal, per a les exteriors. Atés això, la substància, la viabilitat i el contingut de la competència autonòmica ha de buscar-se en les particularitats del medi marí sobre el qual pot incidir concretament esta competència, amb la presa de disposicions de caràcter especial adequades a estes particularitats, bé amb la imposició de determinades singularitats per a les aigües interiors del litoral valencià, en el règim de les modalitats de pesca admeses, bé amb l'adopció de règims diferenciats per a determinades zones amb una finalitat protectora dels recursos.  
4. La pesca  
Quant al règim general de l'activitat extractiva professional, en les distintes modalitats de pesca, es partix del fet que la pesca en les aigües interiors de la Comunitat Valenciana es realitzarà, amb caràcter general, d'acord amb la regulació del règim, les condicions i les característiques que l'Estat establisca per a les aigües exteriors.  
4.1. La pesca d'arrossegament  
És la pesca que exercix un vaixell pesquer que remolca, en contacte amb el fons, un art de xarxa amb portes amb la finalitat de capturar espècies demersals de la fauna marina. Els components de l'art són el cable, les portes, les malletes, els flotadors i el llast. L'art està en constant evolució, i n'hi ha moltes modalitats segons les espècies objectiu desitjades.  
A la Comunitat Valenciana, practiquen este tipus de pesca 357 embarcacions durant tot l'any, i és significativa la parada biològica que, voluntàriament, es du a terme durant un o dos mesos.  
La normativa que regula l'exercici de la pesca d'arrossegament de fons al Mediterrani fa ressaltar els punts següents:  
- Malles: la dimensió mínima de la malla de qualsevol part de la xarxa serà de 40 mm, amidada en diagonal, amb la xarxa mullada i usada. Queda prohibida l'aplicació, en el cóp de l'art, de qualsevol tipus de vels, sacs, plàstic, cadenes o qualsevol altre artefacte.  
- Vaixells: les embarcacions han de tindre una eslora entre perpendiculars compresa entre 12 i 24 m, amb potència màxima contínua inferior als 500 CV.   
- Calat: només podrà exercir-se esta activitat en fons superiors als 50 m.  
- Horari: l'activitat s'exercix durant cinc dies a la setmana, i no es pot pescar més de dotze hores diàries. El descans obligat setmanal a la Comunitat Valenciana comprén els dissabtes, diumenges i festius.  
4.2. La pesca d'encerclament  
La pesca s'exercix rodejant per mitjà d'una xarxa una mola de pesca, localitzada a través de sonar. Un bot de llum auxiliar concentra la pesca. El seu objectiu són les espècies pelàgiques de vida curta i de dimensió reduïda com la sardina (Sardina pilchardus) i l'aladroc (Engraulis encrasicolus).  
L'art és una xarxa de forma rectangular que envolta, rodejant-la, la pesca i es tanca en forma de bossa per la part inferior per a procedir a la seua captura. Es compon de diversos draps de xarxa, generalment tres o quatre, units els uns als altres pels costats. Posteriorment, per mitjà de salabres, es trau tot el peix del cóp i es deposita en caixes de fusta.  
Actualment, a la majoria dels ports la flota d'encerclament resta 2 mesos, generalment entre desembre i febrer, sense eixir a pescar.  
A este art es dediquen 37 embarcacions de la Comunitat Valenciana, a més d'una gran quantitat d'embarcacions foranes que, procedents d'altres ports, vénen a pescar a les costes de la Comunitat Valenciana de maig a setembre.  
En la regulació de la pesca d'encerclament al Calador Nacional, destaquen els aspectes següents:  
- Malles: les dimensions de les malles, preses en diagonal i amb la xarxa mullada, no poden ser inferiors a 14 mm ni superiors a 24 mm.  
- Llargària i alçària de l'art: la llargària de l'art no pot ser superior a 300 m a la zona mediterrània compresa entre la frontera de França i el cap de Gata. L'alçària de la xarxa ha de ser inferior a 80 m.  
- Vaixells: han de tindre una eslora mínima de 9 m i una potència màxima (en els vaixells de nova construcció) inferior a 450 CV.  
- Calat: esta activitat no es pot exercir en fons inferiors a 35 m. Està prohibida la pesca en badies, rius, cales i estuaris fins al límit de les aigües interiors, excepte quan es tracte de capturar carnada viva. No es pot simultaniejar esta activitat amb cap altra.  
- Horari: l'activitat s'exercix al llarg de l'any, durant 5 dies a la setmana. A la Comunitat Valenciana, les embarcacions ixen a pescar a partir de les huit de la vesprada, i tornen entre les huit i les deu del matí següent. El descans obligat setmanal comprén els dissabtes, diumenges i festius.  
- Talles mínimes: les talles mínimes de les espècies capturables es determinen reglamentàriament.  
4.3. Palangre  
És un art format per una corda de fibra anomenada mare, de llargària variable, de la qual pengen a intervals d'altres anomenades braçols o braçolins, als quals s'enganxen hams de diversa grandària, segons el recurs pesquer a què s'apliquen. Quan es tracta de palangre de superfície, en els extrems i al llarg de la corda mare es disposen els elements d'ancoratge i flotació necessaris per a mantindre l'ormeig en superfície o mitjana profunditat, sense recolzar o tindre gens de contacte amb el fons marí, i quan es tracta de palangre de fons, la disposició és tal que permet capturar exclusivament espècies demersals.  
Exercixen esta activitat 25 vaixells des de ports de la Comunitat Valenciana.  
Les embarcacions de palangre de fons solen ser xicotetes; no obstant això, les embarcacions de palangre de superfície són bastant més grans.  
La norma que regula l'exercici de la pesca marítima amb ormeig de palangre de fons al litoral mediterrani destaca els punts següents:  
- Llargària i nombre d'hams: la llargària no pot ser superior a 7.000 m i el nombre d'hams no pot sobrepassar els 3.000 hams per vaixell, i s'establixen grandàries mínimes per als hams.  
- Vaixells: els vaixells dedicats a esta activitat han de tindre una eslora entre perpendiculars igual o superior a 9 m.  
4.4. Arts d'emmallament  
A la Comunitat Valenciana practiquen esta activitat 425 embarcacions.  
Tremall  
És un dels anomenats arts menors de més importància i molt tradicional. És un art format per peces de tres draps de xarxa, cosits a les mateixes ralingues. Els draps exteriors definidors de les mesures de la unitat de captura són iguals entre si i tenen les mateixes malles amb les mateixes dimensions i el mateix diàmetre de fil. El drap interior o central disposa de malles més xicotetes.  
Beta  
És un art fix, de xarxa simple d'un sol drap, amb una ralinga de ploms a la part inferior i una altra de suros a la superior. La presa queda atrapada en la xarxa per les ganyes. La grandària de la malla depén de l'espècie que es desitge capturar.  
4.5. El marisqueig  
El marisqueig és una activitat dirigida a l'extracció de mol·luscs (gasteròpodes, bivalves i cefalòpodes) i equinoderms del medi marí, amb l'ús d'arts i instruments de pesca específics per a cada espècie. D'esta manera, el marisqueig no és sinó una espècie de pesca marítima, la que concorre sobre la base de dos pressupòsits: que el recurs extret siga marisc i que la captura es realitze amb arts i instruments específicament destinats a la captura de marisc, de forma artesanal.  
El marisqueig s'aborda des de la perspectiva professional, sense perjudici del que puga resultar del règim de la pesca de recreació. S'establix la llicència administrativa de la Conselleria competent en matèria de pesca marítima del marisqueig a peu i la recol·lecció des d'embarcació de mol·luscs bivalves.  
La Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació determina les zones de producció aptes per a la recol·lecció de mol·luscs bivalves, gasteròpodes i equinoderms basant-se en la qualitat de les aigües.  
A la Comunitat Valenciana, quant a bivalves, s'exercix esta pesqueria per a l'extracció de rossellona (Chamelea gallina) i tellina (Donax trunculus).  
La Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació ha regulat l'exercici de l'activitat de marisqueig de bivalves; se'n poden destacar els punts següents:  
- Arts: l'art de rastell tindrà una amplària màxima exterior de 75 cm., amb un màxim de 4 rastells per embarcació. Els rastells per a la modalitat de peu tindran una amplària màxima exterior de 85 cm.  
- Horari: l'activitat s'exercix els dies laborables de dilluns a divendres, en una jornada màxima de nou hores, que es fixa anualment.  
- Talles: no es poden comercialitzar les rossellones que passen per un tamís amb orificis de 19 mm de diàmetre i, en el cas de les tellines, el diàmetre és de 14 mm.  
- Captures: el màxim diari permés és de 35 kg. per mariscador a peu i de 65, 90 i 125 kg. per a les embarcacions de dos, tres i quatre tripulants, respectivament.  
5. La comercialització  
Les mesures de comercialització dels productes de la pesca constituïxen un vincle essencial de la cadena de la política pesquera comunitària. Les bases del mercat comunitari dels productes de la pesca i de l'aqüicultura recolzen en normes comunes de mercat, en un sistema de preus, en les organitzacions professionals i en un règim comercial comú amb tercers països. Les normes són simples, a fi de ser més eficaces i millorar la coordinació entre la política de comercialització i la de conservació.   
D'acord amb la normativa comunitària i estatal, i al servici de l'interés del sector pesquer valencià, es manté la concentració de l'oferta a les llotges dels ports pesquers de la Comunitat Valenciana com a centres de contractació en origen dels productes frescs de la pesca, però, alhora, com a establiments portuaris per al control tècnic i sanitari dels productes pesquers frescs desembarcats.  
Com a mesura pròpia de coordinació entre la política de comercialització i la de conservació, s'incidix en les exigències d'acreditació dels productes de la pesca i de l'aqüicultura durant la comercialització, i s'establix una mesura informativa sobre les espècies pesqueres i, en especial, sobre les seues talles mínimes autoritzades.  
Comercialització  
El desembarcament de la pesca i la circulació, comercialització i transformació dels seus productes, i els de l'aqüicultura marina, es realitzarà en les condicions establides per les disposicions comunitàries, per les normes estatals bàsiques, així com per les disposicions autonòmiques que les despleguen.  
La regulació per l'administració pesquera autonòmica d'estes operacions atendrà especialment la finalitat que els productes de la pesca que es comercialitzen complisquen les normes d'ordenació pesquera vigents, en particular, les relatives a espècies protegides, vedades o de grandària inferior a allò que s'ha establit reglamentàriament. Es prohibix la comercialització dels productes extrets en l'exercici de la pesca marítima de recreació.  
Desembarcament  
El desembarcament dels productes de la pesca es realitzarà als llocs destinats a este efecte, per als productes en fresc i per als congelats i transformats a bord, en els ports pesquers autoritzats. La conselleria competent en matèria de pesca marítima determinarà els ports autoritzats per al desembarcament dels productes de la pesca.  
Llotges pesqueres  
Per a la verificació dels controls tècnics i sanitaris dels productes pesquers frescs desembarcats a la Comunitat Valenciana, s'establix l'obligatorietat del pas obligatori de la totalitat dels dits productes per la llotja pesquera del port de descàrrega, del compliment de la qual el responsable de l'explotació de la llotja expedirà l'acreditació corresponent.  
Les espècies de mol·luscs bivalves reglamentàriament determinades, destinades a la comercialització i el consum, hauran de passar obligatòriament per un centre d'expedició autoritzat, a fi d'efectuar els controls tècnics i sanitaris.  
Correspon a la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació autoritzar les llotges pesqueres com a establiments portuaris de control i primera venda dels productes frescs de la pesca, atenent les necessitats generals d'ordenació del sector pesquer.  
Estan autoritzades les llotges dels ports pesquers de Vinaròs, Benicarló, Peñíscola, Castelló de la Plana, Burriana, Sagunt, Valencia, Cullera, Gandia, Dénia, Xàbia, Moraira, Calp, Altea, la Vila Joiosa, el Campello, Alacant, Santa Pola, Guardamar del Segura i Torrevieja.  
El responsable de l'explotació de la llotja o de l'establiment autoritzat expedix un document comprensiu de les dades relatives a les característiques, el volum i la procedència del producte comercialitzat, els subjectes de l'operació i el preu.  
Transport i venda  
La circulació dels productes de la pesca haurà d'estar emparada, en tot cas, pel corresponent document acreditatiu de l'origen, la destinació, el pes de les espècies transportades i la data de desembarcament.  
En l'exposició dels productes de la pesca, per a la seua comercialització, ha d'indicar-se l'espècie, l'origen, si es tracta d'un producte fresc o que prèviament ha sigut descongelat, i, si és el cas, si procedix de cultiu, així com la data de desembarcament.  
6. Les confraries de pescadors  
Les organitzacions pesqueres s'integren en les 23 confraries de pescadors. Amb uns antecedents remots que han de buscar-se nou segles enrere, sobre la idea de constituir unes institucions de base associativa dels hòmens del mar amb finalitats de previsió social i organització laboral, encara que han patit una constant evolució paral·lelament a la de la vida política i social del país.  
La Llei 9/1998, de 15 de desembre, de la Generalitat, de Pesca Marítima de la Comunitat Valenciana, incorpora una regulació completa de la confraries de pescadors de la Comunitat Valenciana respectant el marc normatiu estatal que empara estes corporacions tradicionals i que encara tenen importants funcions a acomplir en el futur.  
La regulació a la Comunitat Valenciana s'orienta pels principis següents:  
- Un principi dispositiu, deixant en mans dels professionals de la pesca la mateixa constitució de les confraries, i el seu major o menor àmbit funcional, a partir del mínim de constituir òrgans de consulta i col·laboració amb l'administració en la promoció del sector pesquer i en la defensa dels seus interessos.  
- L'autonomia organitzativa de les confraries, a les quals s'imposen unes exigències mínimes de representativitat d'algun dels seus òrgans rectors, la configuració i les denominacions dels quals poden establir-se lliurement.  
- L'autonomia funcional que es reconeix i es garantix a les confraries no obsta per a afermar i habilitar unes facultats efectives sobre estes per part de l'administració pesquera de la Generalitat, i, en particular, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
ANNEX II  
Objectius  
Les actuacions en pesca marítima es poden agrupar en sis programes, que es financen a càrrec del programa 714.10 "Ordenació i millora de la producció pesquera", en els quals es definix l'objectiu de cada programa i quin és el seu pla d'actuació en el període 2007-2013.  
1. Programa d'Ordenació i Foment de la Pesca  
1.1. Coneixement dels recursos pesquers i del medi marí  
- Objectiu: tindre un major coneixement biològic de les espècies comercials i del lloc on habiten, per a regular les pesqueries, a través de:  
a) El seguiment de pesqueries artesanals.  
b) L'estudi dels fons marins de la Comunitat Valenciana.  
c) L'elaboració de cartes de pesca.  
d) L'avaluació de descartes de la pesca.  
1.2. Elaboració de l'estadística pesquera  
- Objectiu: coneixement de la sèrie històrica de captures en els últims 20 anys per estudiar l'evolució de l'estoc pesquer, per mitjà de:  
a) La recopilació i processament de les dades mensuals sobre captures pesqueres de cada port.  
b) La recopilació i processament de les dades informatitzades que diàriament es reben de cada un dels vaixells que desembarquen als ports de la Comunitat Valenciana.  
1.3. Ordenació de les activitats pesqueres  
- Objectiu: regular l'extracció de la pesca per a mantindre un recurs sostenible, per a això és necessari:  
a) Reglamentar cada una de les activitats pesqueres.  
b) Autoritzar noves construccions i autoritzacions de vaixells.  
c) Reglamentar i autoritzar els canvis d'activitat pesquera.  
d) Demanar el cens de la flota pesquera.  
e) Autoritzar i informar dels canvis de base dels vaixells de pesca.  
1.4. Protecció del medi marí  
- Objectiu: defendre el medi marí de determinades activitats pesqueres i contaminants i preservar espais singulars, realitzant actuacions de:  
a) Redacció de nous projectes d'esculls en el litoral de la Comunitat Valenciana.  
b) Construcció i instal·lació de nous esculls en el litoral de la Comunitat Valenciana.  
c) Seguiment tècnic i científic de l'evolució dels esculls ja instal·lats a Vinaròs, Cabanes, Burriana, Almenara, Sagunt, Valencia, el Perelló, Cullera, Gandia, Dénia, Calp, Benidorm, Altea, la Vila Joiosa, Alacant, Santa Pola, Guardamar del Segura, Tabarca i Torrevieja.  
d) Control i gestió de la reserva marina de Tabarca, la del cap de Sant Antoni i la de la serra d'Irta.  
e) Estudis per a la declaració de noves reserves marines.  
f) Control de la qualitat de les aigües marines, determinant els paràmetres fisicoquímics i l'aptitud per a l'activitat extractiva.  
2. Programa d'Ordenació i Foment del Marisqueig  
- Objectiu: regular l'explotació i extracció de mol·luscos i crustacis per mitjà de:  
a) Regulació de l'explotació dels bancs de bivalves.  
b) Realització d'estudis i regulació de l'explotació del polp comú.  
c) Seguiment de l'evolució dels bancs naturals de rossellona, tellina i cloïssa.  
d) Realització d'estudis de regeneració i sembra de bivalves.  
e) Expedició d'autoritzacions administratives per a l'exercici de l'activitat.  
f) Control de l'extracció.  
3. Programa d'Ajudes Estructurals al Sector Pesquer  
La Comunitat Europea, a través del Fons Europeu de la Pesca (FEP), canalitza fons comunitaris i ajudes nacionals. La Direcció General de Pesca i Alimentació, de la Generalitat, és la unitat de gestió i aprovació d'estes ajudes. Així mateix, existiran ajudes complementàries amb fons propis de la Generalitat.  
- Objectiu: adaptar el sector pesquer a la política pesquera comunitària, per mitjà de la reestructuració de la flota, la millora dels ports, la comercialització i la protecció del medi marí amb mesures de gestió consistents en:  
a) Confeccionar i realitzar el seguiment dels programes plurianuals d'ajudes.  
b) Tramitació i resolució dels projectes d'inversió que es presenten en el marc del FEP en les mesures següents:  
1. Ajust de l'esforç pesquer.  
2. Modernització de la flota pesquera.  
3. Zones marines protegides.  
4. Equipament de ports pesquers.  
5. Comercialització dels productes.  
6. Promoció de productes pesquers.  
7. Mesures socioeconòmiques.  
c) Ajudes pròpies de la Generalitat per a complementar les línies d'ajudes establides en l'apartat b) i també per a la parada biològica dels vaixells.  
4. Programa de Control de l'Activitat Pesquera  
- Objectiu: comprovar el compliment de la normativa pesquera, tant en el mar com en terra, realitzant:  
a) El control de l'activitat pesquera i de l'horari del seu exercici.  
b) La verificació de l'etiquetatge, des de la captura fins a la seua venda final, quant a la denominació comercial, l'origen i l'obtenció.  
5. Programa de Formació del Sector Pesquer  
- Objectiu: formació maritimopesquera en els seus vessants de titulacions professionals per a la navegació, la pesca, les noves tecnologies i el busseig, amb els següents objectius parcials:  
a) Formació del professorat i adequació a les noves ensenyances.  
b) Impartir cursos de patró costaner polivalent, patró local de pesca, competència de mariner i certificat bàsic d'embarcament.  
c) Millorar la infraestructura i l'equipament de l'Institut Politècnic Maritimopesquer del Mediterrani d'Alacant.  
d) Impartir cursos de formació professional de tècnic de grau mitjà i superior en pesca i transport marítim, màquines i busseig en l'Institut Politècnic Maritimopesquer del Mediterrani.  
e) Dotar de beques els alumnes de l'institut i subvencionar íntegrament els cursos del litoral.  
f) Expedir titulacions i acreditacions professionals.  
g) Confeccionar i realitzar el seguiment dels programes plurianuals d'ajudes del Fons Social Europeu.  
6. Programa de Relacions Sectorials  
- Objectiu: vertebrar al sector pesquer i establir relacions amb els sectors relacionats amb la pesca, per a això és necessari:  
a) Regular i aprovar els processos electorals a les confraries de pescadors i les seues federacions.  
b) Canalitzar ajudes a les organitzacions pesqueres.  
c) Fomentar la constitució d'organitzacions de productes pesquers.  
d) Fomentar les reunions i trobades amb confraries de pescadors, professionals, tècnics, científics, ajuntaments, majoristes i minoristes de peix, associacions de consumidors i institucions relacionades amb la pesca.  
ANNEX III  
Plans  
1. Pla d'ajudes estructurals  
Les ajudes al sector pesquer es finançaran a càrrec del Fons Europeu de la Pesca (FEP), el Ministeri d'Agricultura, Pesca i Alimentació i amb fons propis de la Generalitat. S'establixen quatre eixos prioritaris i, dins d'estos, les principals actuacions destinades al sector pesquer durant el període 2007-2013 seran:  
Mesures a favor de l'adaptació de la flota pesquera comunitària  
- Paralització definitiva. Amb l'objectiu d'eliminar els excedents de capacitat pesquera de la flota, es preveu l'eliminació de 57 vaixells que es desballestaran, reconvertiran amb finalitats diferents de la pesca o l'enfonsament substitutori del desballestament amb finalitats d'escull artificial.   
- Paralització temporal. Amb el mateix objectiu que perseguix la paralització temporal finançada amb fons públics de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació. Es preveu la concessió de 1.400 primes.   
- Inversions a bord dels vaixells pesquers. Esta mesura tracta de millorar la seguretat a bord dels vaixells, les condicions de treball, la qualitat del producte, l'eficiència energètica i selectivitat sense incrementar la capacitat de captura dels vaixells. En el període 2007-2013 es preveu que 676 vaixells realitzen inversions d'este tipus.   
- Pesca costanera artesanal. Es considera pesca costanera artesanal la practicada per vaixells pesquers d'eslora total inferior a 12 metres que no utilitzen arts d'arrossegament. Esta mesura pretén dur a terme actuacions per a millorar la gestió i control de les condicions d'accés de determinades zones pesqueres, organització de la cadena de producció, transformació i comercialització de productes pesquers, i ús d'innovacions tecnològiques. Es preveu que es posen en marxa 20 projectes d'este tipus.  
- Mesures socieconòmiques per a la gestió de la flota. Esta mesura suposa actuacions destinades a l'eixida del sector pesquer, incloent jubilació anticipada, primes per a pescadors els vaixells dels quals hagen sigut objecte de paralització definitiva i primes per a jóvens pescadors. S'espera que 100 pescadors s'acullen a estes primes.   
Comercialització  
Es preveu que es realitzen 120 projectes en l'àmbit de la comercialització.  
Mesures d'interés comú. Podran optar a l'ajuda els projectes que contribuïsquen al desenrotllament sostenible o a la conservació de recursos, al reforçament dels mercats dels productes pesquers o al foment d'associacions entre científics i professionals del sector pesquer.  
- Accions col·lectives. Es tracta d'accions realitzades amb el suport actiu dels operadors o per organitzacions de productors o altres organitzacions amb l'objectiu de contribuir d'una manera sostenible a millorar la gestió o conservació dels recursos, promoure mètodes o arts de pesca selectiva i reducció de les captures accidentals, millorar les condicions de treball i seguretat, contribuir a la transparència dels mercats, millorar la qualitat i seguretat alimentària. Es preveu la realització de 7 actuacions en el marc d'esta mesura.  
- Protecció i desenrotllament de la flora i fauna aquàtiques. Fonamentalment, instal·lació d'esculls artificials. Es preveu la realització de 5 projectes d'esculls.  
- Ports pesquers, llocs de desembarcament i ancoratges. Esta mesura pretén contribuir a la millora de les condicions de desembarcament i emmagatzemament dels productes pesquers, subministrament de carburant, aigua, gel, electricitat, manteniment i reparació de vaixells. Es preveu la realització de 80 actuacions.  
- Desenrotllament de nous mercats i campanyes de promoció. Esta mesura pretén aplicar una política de qualitat i valoració, desenrotllament de nous mercats o campanyes de promoció dels productes de la pesca, amb l'objectiu de fomentar el consum dels productes de la pesca. Es preveu la realització de 10 actuacions.   
- Projectes pilot. Esta mesura pretén la posada en marxa d'accions l'objectiu de les quals siga provar la fiabilitat tècnica o la viabilitat econòmica d'una nova tecnología, destinada entre altres coses a millorar la selectivitat dels arts de pesca, reduir captures accidentals, els descartes o l'impacte sobre el medi ambient. Es preveu la realització de 3 projectes en el marc d'esta mesura.  
- Modificacions per a la reconversió de vaixells pesquers. Es tracta de donar suport a la transformació de vaixells pesquers per a la seua reconversió, amb finalitats de formació o d'investigació en el sector pesquer o per a activitats diferents de la pesca. Es preveu la realització de 2 projectes de reconversió.  
Desenrotllament sostenible de les zones costaneres dedicades a la pesca  
El FEP donarà suport a les mesures i iniciatives encaminades a diversificar i potenciar el desenrotllament econòmic en les zones de pesca. Esta mesura pretén mantindre la prosperitat social i econòmica d'estes zones i oferir valor afegit als productes de la pesca i l'aqüicultura, suport a la diversificació econòmica i social, promoure la qualitat del medi costaner, promoure la cooperació nacional i transnacional entre zones de pesca. Es posaran en marxa quatre grups per a esta actuació.  
2. Pla de recuperació dels caladors  
Les parades biològiques  
La Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, durant el període 2007-2013, continuarà amb els seus plans de paralització programada de l'activitat pesquera d'encerclament i arrossegament, i s'estudiarà la conveniència d'una parada programada en arts menors. Este període d'inactivitat temporal permet la recuperació de les espècies alhora que contribuïx a millorar la qualitat i la quantitat de les captures en èpoques d'activitat.  
Els pescadors de la Comunitat Valenciana van ser els primers a dur a terme esta mesura en les costes espanyoles, i es sumaren a ells, posteriorment, Catalunya, Múrcia i Andalusia i, des de l'any 1995, la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació ha destinat més de 27 milions d'euros a esta mesura.  
L'objectiu de la paralització de l'activitat de l'art d'encerclament és la salvaguarda i repoblació dels caladors de peix blau (sardina i aladroc principalment), que són les captures més importants obtingudes per mitjà de la pesca d'encerclament. Els vaixells d'encerclament de la Comunitat Valenciana paren la seua activitat en els mesos de desembre i gener.  
Pel que fa a la pesca d'arrossegament, el cessament d'esta activitat pesquera permet respectar la temporada de reproducció d'espècies de fons, com el moll, el maire, el llucet, el polp, l'orada o el caragol de punxes.  
En l'activitat de pesca d'arrossegament, les embarcacions de la Comunitat Valenciana realitzen la parada biològica d'1 o 2 mesos durant la primavera o l'estiu.  
Amb estes mesures s'aconseguix una millora dels resultats econòmics de l'activitat pesquera, al reduir, d'una banda, uns costos no productius durant el període de paralització i assegurar, d'altra banda, una font d'ingressos futurs.  
A més, durant el temps que dura la parada biològica, el Ministeri d'Agricultura, Pesca i Alimentació declara la veda davant dels ports que estan en parada biològica fins al límit de les aigües jurisdiccionals espanyoles, amb la finalitat que es respecte la parada no només pels pescadors de la Comunitat Valenciana, sinó també pels d'altres comunitats autònomes que accedixen als nostres caladors.  
Els esculls artificials  
La Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació continuarà amb la instal·lació de nous esculls artificials en el litoral de la Comunitat Valenciana, amb la finalitat de crear unes noves àrees protegides.  
La funció principal d'estos esculls és la protecció i regeneració dels recursos pesquers en una àmplia zona, cosa que permetrà l'estabilització de les captures a mitjà termini en l'àrea d'influència de l'escull.  
La idoneïtat de les àrees seleccionades ve determinada per tractar-se d'un important punt d'ubicació d'espècies d'interés pesquer, com el moll de fang, el pagell i el polp, entre altres.  
Al mateix temps, afavorix la presència d'altres espècies com l'orada i la círvia, en les quals l'efecte d'atracció pels esculls artificials està demostrat. A més, la situació dels mòduls afavorix la ràpida colonització de la flora i la fauna submarina, diversificant els poblaments.  
Independentment dels beneficis que tenen sobre les espècies comercials, estos esculls artificials contribuiran decisivament a la recuperació de l'equilibri ecològic dels fons litorals, que en l'actualitat estan seriosament danyats per la pesca en fons prohibits, la qual cosa constituïx el factor més important perquè es puga mantindre indefinidament la productivitat pesquera d'esta zona.  
Els esculls instal·lats, des de la seua posada en marxa, han funcionat positivament, i han sigut ocupats per poblaments bentònics que incrementen la productivitat de l'ecosistema a partir de l'assimilació de la matèria orgànica suspesa en la columna d'aigua, incrementant la presència d'espècies d'interés pesquer i protegint els fons, sense afectar la dinàmica sedimentària general.  
Com a conseqüència d'açò, s'ha afavorit l'obtenció d'importants captures d'orades en els últims anys, així com un lleuger increment de moll, pagell, polp i calamar, principalment.  
La Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació ha procedit en els últims anys a la instal·lació de 36 àrees d'esculls artificials. Estes actuacions suposen una protecció d'aproximadament 200 quilòmetres del litoral de la Comunitat Valenciana, la qual cosa es traduïx en una àrea directament protegida de més d'11.000 hectàrees.  
En el pròxim període es realitzarà el seguiment científic sobre els esculls ubicats a: Benicàssim, Burriana, Cabanes I, II i III, Moncofa, Vinaròs I, II, III i IV, Cullera, Gandia I, II i III, Oliva, el Perellonet, Sagunt I i II, Valencia nord, Valencia sud, Alacant, Altea I i II, Benidorm I, II i III, Calp I i II, Dénia, Guardamar, Santa Pola, Tabarca I i II, Torrevieja I i II i la Vila Joiosa I i II.  
Com s'ha comentat, la finalitat dels esculls artificials és augmentar la producció pesquera, però també exercir un efecte dissuasiu sobre la pesca d'arrossegament, pel perill d'enganxada i ruptura de les xarxes, que, de dur-se a terme de forma indiscriminada, és d'efectes devastadors en àrees de poca profunditat, afectant les praderies submarines, als bancs de mol·luscos, els alevins i els peixos de grandària no reglamentària.  
Per tant, la funció de l'escull és aconseguir impedir la pesca en una determinada zona, aconseguint un doble objectiu: augmentar la productivitat biològica, permetent que esta millora es traduïsca en un augment de les captures de peixos, i recuperar els fons marins d'interés, fonamentalment les praderies submarines.  
Els esculls artificials són estructures formades per mòduls de formigó disposats formant barreres, que actuen com a refugi que atrauen els peixos de les zones circumdants, amb la qual cosa es produïx una concentració de la pesca i una major facilitat per a la seua captura.  
Amb esta finalitat, proporcionen un substrat on es poden fixar i créixer diversos organismes, generen espais verticals amb què s'incrementa la complexitat de l'hàbitat i varien el patró dels corrents i les condicions de recer.  
Amb tot això s'afavorix l'agrupament dels peixos, que es refugien dels depredadors i troben aliment assegurat; a més, augmenten les postes i la supervivència dels alevins. Açò provoca un increment de la productivitat secundària, de manera que la biomassa d'un escull artificial és vàries vegades major que la de l'ambient natural que el rodeja.  
Les reserves marines  
Són àrees protegides d'una forma integral on no es permeten activitats que puguen alterar l'ecosistema existent. En el període 2007-2013 es continuarà gestionant l'àrea de la reserva marina de l'Illa de Tabarca i la del cap de Sant Antoni. Es procedirà en este període a l'ordenació de la reserva marina de la Serra d'Irta i la de la Serra Gelada, i es duran a terme les actuacions en la gestió d'estes dos reserves marines.  
3. Pla d'ordenació dels productes de la pesca  
3.1. Control dels productes de la pesca  
Les actuacions del programa de control dels productes de la pesca s'engloben en el marc de la Política Pesquera Comuna (PPC) de la Unió Europea, aprovat l'any 1983 i vàlida per 20 anys.  
El Reglament (CEE) 2847/1993, del Consell, de 12 d'octubre, pel qual s'establix un règim de control aplicable a la Política Pesquera Comuna, partix de la premissa que l'èxit d'esta política depén de l'aplicació d'un règim eficaç de control de tots els aspectes d'esta i, especialment, de les mesures de conservació i gestió dels recursos pesquers. Entre les activitats objecte de control incloses en la norma comunitària esmentada es troba la de la primera venda dels productes de la pesca.  
Per a l'efectivitat de les mesures de control, l'esmentat reglament establix la necessitat crear bases de dades informatitzades compatibles per a tot el territori nacional que permeten acarar les dades, i a les quals la Comissió i els seus agents han de tindre accés per via informàtica per a procedir a la seua verificació.   
El Reial Decret 640/2006, de 26 de maig, regula determinades condicions d'aplicació de les disposicions comunitàries en matèria d'higiene, de la producció i comercialització dels productes alimentaris.  
La nova normativa regula també, dins del procés total de producció i comercialització dels productes de la pesca i de l'aqüicultura, les condicions tecnicosanitàries en les quals s'haurà de realitzar la descàrrega i desembarcament, el control de què correspon a les comunitats autònomes, excepte pel que fa als intercanvis amb països extracomunitaris.  
Per a l'efectivitat d'estos controls, en el desembarcament dels productes pesquers als ports de la Comunitat Valenciana i atesa la concurrència d'altres competències autonòmiques inspectores, de caràcter tècnic i protector dels recursos pesquers (i entre estes les noves que regula el Reglament (CEE) núm. 2847/1993, del Consell, de 12 d'octubre de 1993, pel qual s'establix un règim de control aplicable a la política pesquera comuna), és necessari establir de forma unitària, a l'efecte de simplificar la subjecció a estos, les condicions en què es verificaran.  
Sobre la base d'això, el Consell va aprovar el Decret 78/1994, de 12 d'abril, per al control dels productes pesquers, establint que en tots els desembarcaments en el litoral de la Comunitat Valenciana, la pesca ha de passar obligatòriament per llotja pesquera, a l'efecte dels controls tècnics i sanitaris.  
Posteriorment, es va promulgar el Reial Decret 121/2004, de 23 de gener, sobre la identificació dels productes de la pesca, de l'aqüicultura i del marisqueig vius, frescos, refrigerats o cuits. La necessària tipificació dels productes pesquers s'ha de dur a terme normalitzant el producte d'acord amb criteris de qualitat definits per categories de frescor i de calibratge, manera de presentació, origen, denominació comercial i científica, pes net i identificació de l'expedidor. Com s'ha indicat, amb la finalitat d'una major transparència del mercat i una millor identificació del producte és, així mateix, important que el consumidor final conega el mètode d'obtenció, diferenciant-se entre pesca d'extracció i aqüicultura.  
Li és també d'aplicació el Reglament (CE) número 104/2000, del Consell, de 17 de desembre de 1999, pel qual s'establix l'organització comuna de mercats en el sector dels productes de la pesca i de l'aqüicultura; el Reial Decret 2064/2004, de 15 d'octubre, pel qual es regula la primera venda dels productes pesquers; el Reial Decret 1380/2002, de 20 de desembre, d'identificació dels productes de la pesca, de l'aqüicultura i del marisqueig congelats i ultracongelats; el Reial Decret 1702/2004, de 16 de juliol, pel qual es modifica el Reial Decret 1380/2002, de 20 de desembre, d'identificació dels productes de la pesca, de l'aqüicultura i del marisqueig congelats i ultracongelats, i la Llei 9/1998, de 15 de desembre, de la Generalitat, de Pesca Marítima de la Comunitat Valenciana, modificada per la Llei 16/2003, de 17 de desembre, de Mesures Fiscals, de Gestió Administrativa i Financera, i d'Organització de la Generalitat.  
Les noves normatives comunitàries en relació amb la qualitat de les aigües per a la cria de mol·luscos i la seua comercialització són: el Reglament 852/2004, el Reglament 853/2004, el Reglament 854/2004, el Reglament 882/2004, el Reglament 2073/2005, el Reglament 2074/2005 i la Directiva 2004/41.  
Objectiu general  
Controlar les descàrregues, la primera venda i etiquetatge dels productes de la pesca, amb la finalitat d'avaluar l'estat dels recursos i la seua correcta identificació.  
Estos objectius es contemplen en el Pla de Seguretat Alimentària de la Comunitat Valenciana.  
Activitats del pla  
Les activitats de l'Àrea de Pesca Marítima, de la Direcció General de Pesca i Alimentació, seran:  
1. Recopilació de dades de captures pesqueres.  
2. Normalització de noms comercials.  
3. Informatització de llotges i foment de les subhastes electròniques per a primera venda en llotja.  
4. Gestió informatitzada de dades de venda en llotges, transmissió i enviament posterior al Ministeri d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
5. Control de talles del peix.  
6. Verificació de l'etiquetatge del producte, quant al seu origen, nom comercial i forma d'obtenció. L'esmentat control s'efectua:  
a) En llotja.  
b) En transport per carretera.  
c) En mercats d'abastiment i destinació.  
d) Àrees majoristes.  
e) Minoristes (pescateries).  
7. Classificació de les àrees de producció de mol·luscos bivalves.  
8. Presa de mostres d'aigües de mol·luscos bivalves i enviament als laboratoris de salut pública.  
9. Avaluació dels resultats de les anàlisis efectuades.  
3.2 Campanya marca "Peix Fresc de la Comunitat Valenciana"  
La Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació té registrada la marca "Peix Fresc de la Comunitat Valenciana".  
En el període 2007-2013 es realitzaran campanyes de publicitat en premsa, revistes especialitzades, ràdio i televisió, destinades a donar a conéixer el consumidor les possibilitats i contingut de la nova normativa. Així com també una campanya de difusió directa al sector minorista i majorista de productes pesquers, amb l'objectiu d'afavorir la seua adaptació al sistema d'etiquetatge.  
Per a això, s'elabora un material, perquè el sector comercial i els consumidors es familiaritzen amb les característiques i avantatges del nou etiquetatge. I, al mateix temps, la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació ha dissenyat un llistat per als productes de la Comunitat Valenciana, que serà lliurat a les pescateries que el sol·liciten.  
El llistat de peix que porta la marca "Peix Fresc de la Comunitat Valenciana" pretén potenciar el consum del peix que ens oferixen les nostres costes, la seua frescor, la seua proximitat i els beneficis que revertixen en el desenrotllament del sector pesquer de la Comunitat Valenciana.  
Per a controlar el compliment de la normativa sobre etiquetatge, la inspecció pesquera de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació verificarà si els productes disposen d'etiqueta i el seu contingut, tant en la llotja, com en el transport per carretera, mercats majoristes, supermercats i pescateries.  
Una fase posterior de la campanya serà revalorar el peix propi de la Comunitat Valenciana, per ser fresc i del dia, explicant els consumidors les qualitats del nostre peix i ressaltant aquells peixos que són més abundants.  
4. Pla de formació maritimopesquera  
Les actuacions a desenrotllar en el període 2007-2013 estaran dirigides a:  
- Integrar la formació nauticopesquera en les directives de la LOGSE.  
- Equipar l'Institut Politècnic Maritimopesquer del Mediterrani amb les noves tecnologies per a millorar la qualitat de l'ensenyança.  
- Impartir cursos de formació i reciclatge d'adults.  
- Donar a conéixer les noves tècniques en matèria de lluita contra incendis i supervivència en la mar, transmetent a les tripulacions els coneixements necessaris per a desenrotllar el seu treball de forma més segura i eficaç.  
- Concessió de beques d'estudis.  
Activitats de l'Institut Politècnic Maritimopesquer del Mediterrani d'Alacant per al període 2007-2013  
Els alumnes d'ensenyança oficial en l'institut i els cursos a realitzar seran els següents:  
a) Ensenyança reglada:  
Es formaran 2.300 alumnes, en els cursos de:  
- 1r curs cicle formatiu de grau mitjà, tècnic en busseig a mitjana profunditat.  
- 1r curs cicle formatiu de grau mitjà, tècnic oper. cont. i mant. maquines i inst. del vaixell.  
- 1r curs cicle formatiu de grau mitjà, tècnic en pesca i transport marítim.  
- 2n curs cicle formatiu de grau mitjà, tècnic en busseig a mitjana profunditat.  
- 2n curs cicle formatiu de grau mitjà, tècnic oper. cont. i mant. maquines i inst. del vaixell.  
- 2n curs cicle formatiu de grau mitjà, tècnic en pesca i transport marítim.  
- 1r curs cicle formatiu de grau superior, tècnic superv. cont. i mant. màquines i inst. del vaixell.  
- 1r curs cicle formatiu de grau superior, tècnic en navegació, pesca i transport marítim.  
- 2n curs cicle formatiu de grau superior, tècnic superv. cont. i mant. màquines i inst. cel vaixell.  
- 2n curs cicle formatiu de grau superior, tècnic en navegació, pesca i transport marítim.  
b) Titulacions menors:  
Es formaran 700 alumnes en els cursos de:  
- Patró local de pesca.  
- Patró costaner polivalent.  
- Bussejador professional bàsic.  
c) Altres cursos de formació:  
Es formaran 1.700 alumnes en els cursos de:  
- Patró portuari.  
- Avançat en lluita contra incendis.   
- Radar de punt automàtic (ARPA).  
- Operador restringit del SMSSM.  
- Certificat de formació bàsica.  
d) Activitats als ports del litoral en el període 2007-2013  
És objectiu de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació estendre l'acció formativa maritimopesquera als ports del litoral de la Comunitat Valenciana. Per a això, es regularà la concessió d'ajudes a les organitzacions pesqueres. Les beneficiàries d'estes ajudes seran les confraries de pescadors en les localitats de les quals es realitzen els cursos.  
Es formaran 4.100 alumnes als ports del litoral, corresponent 1.900 als ports de la província de Castelló, 1.000 a la província de València i 1.200 als ports de la província d'Alacant.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5478, del 27-03-2007 (2007/3950)

ACUERDO de 23 de marzo de 2007, del Consell, por el que se aprueba el Plan Estratégico de la Pesca de la Comunitat Valenciana, en el marco del Plan Millorar.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5478

Fecha DOGV
:   27-03-2007

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2007/3950

CVE


Fecha del documento
:   23-03-2007

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación

Tipo de documento
:   Acuerdo

Descriptores 

:   * [administración regional](javascript:void(0))
    * [programa de actuación](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))
    * [industria pesquera](javascript:void(0))
    * [política pesquera](javascript:void(0))

El Consell, en la reunión del día 23 de marzo de 2007, adoptó el siguiente Acuerdo:  
Los peces constituyen un recurso natural, biológico, móvil y renovable. Su reproducción no requiere la intervención humana, ni implica ningún coste. Sin embargo, su inconveniente reside en el hecho de que las poblaciones se desplazan sin control y, en algunos casos, emigran a grandes distancias.  
Las poblaciones de peces siguen considerándose un recurso común, que forma parte de un patrimonio común que debe gestionarse colectivamente.  
Por otra parte, el mar es un dominio público sujeto a las normas de los Estados ribereños, de la Unión Europea y los Convenios Internacionales.  
Para garantizar una pesca compatible con el medio ambiente hay que tener en cuenta no sólo las cantidades de peces capturados, sino también sus especies y tamaños y, por supuesto, las técnicas de captura utilizadas y las zonas en las que se ejerce la pesca.  
La pesca constituye una actividad importante, en la medida en que es una fuente de alimentos y de creación de empleo en las zonas costeras. No obstante, el éxito de esta actividad depende de la conservación de los ecosistemas marinos en que se ejercen. Las principales amenazas actuales son la sobreexplotación y la contaminación, cuyos efectos no conocen fronteras, por lo que deben combatirse con acciones conjuntas.  
La pesca en la Comunitat Valenciana posee una importancia económica menor que otros sectores, pero tiene una gran relevancia social en las comarcas costeras donde se desarrolla.  
La pesca emplea en la Comunitat Valenciana a cerca de 5.000 personas de modo directo, y su producto en primera venta es de más de 35.000 tm. al año. La flota pesquera de la Comunitat Valenciana se compone en la actualidad de 844 buques, de los cuales 357 son de arrastre, 425 de artes menores, 37 son de cerco, 13 de palangre de fondo y 12 de palangre de superficie.  
Respecto a las capturas pesqueras por especies desembarcadas en los puertos de la Comunitat Valenciana, cabe decir que la principal especie capturada en peso es la sardina, seguida muy de lejos por el boquerón, la alacha, el pulpo y la pescadilla. En cuanto al valor en primera venta, las especies más importantes son la pescadilla y la sardina, la gamba, el pulpo y el boquerón. Las diferencias existentes en la cotización de las especies hacen que las especies más importantes en cantidades monetarias percibidas en primera venta no se correspondan con las especies más importantes en volumen capturado. La venta de las tres especies más descargadas en los puertos valencianos (la sardina, el boquerón y la alacha), que representan casi la mitad de los desembarcos totales, tan sólo representan el 17 por ciento del importe alcanzado en primera venta.  
La Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, consciente de la función reguladora de la administración que actúa sobre los recursos pesqueros y sobre el ejercicio de la actividad de las embarcaciones que faenan en la Comunitat Valenciana, promovió una Mesa Sectorial de la Pesca, con representación de las organizaciones sectoriales y de los centros de investigación, donde se analizó la problemática actual y las líneas a abordar en el futuro.  
Este Plan, en el marco de la Política Pesquera Común, se basa en los objetivos generales de proteger y conservar los recursos pesqueros, organizando una explotación racional y responsable, teniendo en cuenta tanto las necesidades de los productores como las de los consumidores. El Plan tiene como ejes fundamentales:  
1. Las ayudas estructurales al sector de la pesca.  
2. La recuperación de los caladeros.  
3. La ordenación de los productos de la pesca.  
4. La formación del sector pesquero.  
Por todo lo anteriormente expuesto, teniendo en cuenta la situación por la que atraviesa el sector pesquero valenciano y en defensa de sus intereses y el de los recursos pesqueros, se considera necesario desarrollar un Plan Estratégico de la Pesca, dentro del Plan Millorar, para el periodo 2007-2013, que establezca las medidas que repercutan en la mejora de la rentabilidad de la actividad pesquera.  
En virtud de lo anterior, y a propuesta del conseller de Agricultura, Pesca y Alimentación, el Consell  
ACUERDA  
Primero  
Aprobar, en el marco del Plan Millorar, el Plan Estratégico de la Pesca de la Comunitat Valenciana, en los términos de los anexos del presente Acuerdo.  
Segundo  
Ejecutar las actuaciones incluidas en el Plan Estratégico de la Pesca de la Comunitat Valenciana durante el periodo 2007-2013.  
Tercero  
Facultar al conseller de Agricultura, Pesca y Alimentación para dictar cuantas disposiciones requiera el desarrollo y ejecución del Plan Estratégico de la Pesca de la Comunitat Valenciana.  
Cuarto  
Determinar, en los Presupuestos de la Generalitat para el período 2007-2013, la dotación para el Plan Estratégico de la Pesca de la Comunitat Valenciana, que comportará, en términos estimatorios, unos gastos aproximados de 136 millones de euros.  
Quinto  
A los efectos de los ejercicios 2007 y siguientes de vigencia del Plan Estratégico de la Pesca de la Comunitat Valenciana, la Ley anual de Presupuestos recogerá en el programa 714.10 "Ordenación y mejora de la producción pesquera" las diferentes partidas económicas que hagan posible la realización del Plan.  
La Conselleria competente en pesca marítima publicará, anualmente, los importes de las ayudas económicas que, dentro de este Plan, se destinen al sector pesquero.  
Valencia, 23 de marzo de 2007  
El vicepresidente y secretario del Consell,  
VÍCTOR CAMPOS GUINOT  
ANEXO I  
El sector pesquero de la Comunitat Valenciana  
1. El sector pesquero valenciano  
La condición de la Comunitat Valenciana como costera, extensamente ribereña del Mediterráneo, explica la presencia y protagonismo en ella de la actividad pesquera.  
El sector pesquero ocupa una posición importante en la economía valenciana, como se desprende de los datos básicos sobre sus dimensiones: la flota se integra en la actualidad por 844 embarcaciones y su actividad genera empleo directo para más de 5.000 personas, e indirecto a más de 30.000 personas. El volumen de capturas, alrededor de las 35.000 tm. anuales, supone una cifra de negocio de unos 110 millones de euros.  
Pero la presencia y actividad de una flota numerosa supone, paralelamente, una especial afectación de los recursos pesqueros existentes en el litoral marítimo de la Comunitat Valenciana, que también constituyen riqueza propia, recursos naturales que deben preservarse para el futuro.  
Éstas son las realidades de la Comunitat Valenciana, con el mar y sus especies animales como referentes genéricos en cuanto a la pesca y el marisqueo, interesando especialmente la perspectiva profesional de la pesca, con todo el proceso económico que trae consigo, pero tratando también de ordenar realidades complementarias, como es su ejercicio recreativo.  
La provincia de Alicante se caracteriza por el gran número de puertos pesqueros y la tradición en el acceso a caladeros más lejanos. El conjunto de los barcos es de 348, de los cuales 178 son de arrastre, 14 de cerco, 1 de palangre de fondo, 6 de palangre de superficie y 149 de artes menores.  
La provincia de Castellón posee una gran tradición en la pesca de cerco para las especies de sardina y boquerón, tanto de los barcos propios como de los barcos procedentes de Murcia y Almería. Se trata de una flota acostumbrada a realizar paros biológicos para la recuperación de los caladeros. El conjunto de la flota de Castellón es de 265 embarcaciones, de las cuales 136 son de arrastre, 22 de cerco, 9 de palangre de fondo, 5 de palangre de superficie y 93 de artes menores.  
En la provincia de Valencia hay una flota pequeña y más artesanal, en donde el espíritu de organización provincial está menos arraigado. El conjunto de barcos es de 231, de los cuales 43 son de arrastre, 1 de cerco, 3 de palangre de fondo, 1 de palangre de superficie y 183 de artes menores.  
En los últimos años el sector se enfrenta a una situación delicada, con mermas importantes en el volumen de pesca desembarcada y disminuciones de los precios medios de las principales especies capturadas en toda la Comunitat Valenciana, a lo que hay que añadir la escalada de los precios del petróleo, la escasez de mano de obra disponible en el sector de la pesca y la situación de sobreexplotación de los recursos.  
Las especies demersales como la merluza y los salmonetes muestran un estado de fuerte sobrepesca de crecimiento, lo que quiere decir que los tamaños de los ejemplares capturados son pequeños en relación con el crecimiento potencial de las especies y pueden estar originando tamaños de los stocks de reproductores demasiado débiles para asegurar reclutamientos adecuados. En las pesquerías de pequeños pelágicos, sardina y boquerón, hay una disminución progresiva de las capturas en el último decenio.   
Por lo que respecta a las características socioeconómicas del sector pesquero, la explotación pesquera es esencialmente familiar y esto implica unas relaciones laborales diferenciadas de las de otros sectores. En el mundo del mar las reglas son establecidas por el uso y la costumbre, como el salario a la parte o el derecho a la morralla.  
Otra peculiaridad del sector abarca sus estructuras organizativas. Las Cofradías de Pescadores son Corporaciones de Derecho público, en las que se asocian armadores y pescadores de buques de pesca. Las Cofradías de Pescadores juegan un papel decisivo en la regulación del sector. Tienen establecido un ámbito territorial exclusivo y actúan a la vez como órganos de consulta y de colaboración de la administración. Esta forma de asociación tiene carácter voluntario, al no ser obligatoria la afiliación, por lo que es conceptuada entre las Corporaciones de Derecho público como atípica. Su financiación procede de la aportación de cuotas de los socios y de un porcentaje del valor de la pesca subastada y adjudicada en lonja.  
En la actualidad, la progresiva alza del precio del petróleo y su incidencia directa en los costes de producción del sector pesquero está provocando una situación de dificultad en la viabilidad económico-financiera de las empresas pesqueras.  
El incremento del precio del combustible, al ser éste un gasto general, disminuye los beneficios a repartir y, por tanto, repercute en el salario percibido por los trabajadores, así como en los ingresos del empresario. La incidencia en el sector pesquero es distinta según modalidades de pesca. En la modalidad de la pesca de arrastre el combustible representa un componente importante, por cuanto el barco de arrastre lleva unos motores con una potencia elevada, de tal forma que el consumo de un barco tipo medio, a precios actuales, tiene un costo de 2.400 a 3.000 euros a la semana. La pesca de cerco utiliza motores algo menores de potencia y su consumo no es tan elevado como en el arrastre, y en los barcos de artes menores la incidencia de la subida del precio del combustible es mucho menor sobre el total de los gastos de explotación.  
El Consell ha promovido en una Ley la posibilidad de que las Cofradías de Pescadores puedan gestionar directamente la explotación de los surtidores de combustible ubicados en los puertos, al objeto de obtener un mejor precio.  
2. La actividad empresarial  
La empresa pesquera está constituida por el empresario, también llamado armador; los trabajadores formados por el capitán o patrón, el técnico de pesca, el mecánico y los marineros; y el capital de la inversión, que son el barco y sus pertrechos.  
El horario de trabajo en el mar suele ser entre 8 y 14 horas, regresando a tierra todos los días.  
El salario en el Mediterráneo español es a la parte, en función de los beneficios. Del producto de la venta diaria se descuentan los gastos corrientes, los impuestos y las cargas sociales, del beneficio resultante se separa una parte para el armador (monte mayor) que suele ser del 50%. El resto (monte menor) se reparte entre la tripulación en partes proporcionales, según la categoría.  
Los tripulantes, cuyo numero oscila normalmente entre 2 y 14 personas, necesitan para embarcarse poseer los títulos marítimos profesionales adecuados, de acuerdo con enseñanzas reguladas y expedidos por centros oficiales.  
3. Las competencias  
La voluntad de regulación de la actividad y del sector pesquero por parte de la Generalitat encuentra como límite la distribución de las competencias sobre este ámbito entre el Estado y la Comunidad Autónoma. Pero también precisa considerar, muy especialmente, los artículos 38 y 39 del Tratado de Roma, que establecen los objetivos y métodos para la organización de la política agraria común, que incluye la actividad pesquera, así como las determinaciones de la política común de pesca adoptada en 1983 por las instituciones de la Unión Europea.  
De acuerdo con los artículos 148.1.11ª y 149.1.19ª de la Constitución, el Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana incorpora los siguientes títulos competenciales. Por una parte, el Estatut atribuye a la Generalitat la competencia exclusiva en las materias de "pesca en aguas interiores, marisqueo, acuicultura", y establece que "en el marco de la legislación básica del Estado y, en su caso, en los términos que la misma establezca, corresponde a la Generalitat el desarrollo legislativo y la ejecución" en la materia de "ordenación del sector pesquero". Quedan reservadas al Estado la competencia exclusiva en la materia de "pesca marítima" (salvo en las aguas interiores) y la normativa básica de ordenación del sector pesquero.  
Complementariamente son de tener en cuenta, respecto a las enseñanzas profesionales pesqueras, el artículo 149.1.30ª de la Constitución y el Estatut d'Autonomia.  
El actual conjunto normativo, muy disperso relativo a la pesca marítima, al marisqueo, a la acuicultura, y a la ordenación de todo el proceso económico del sector pesquero, con disposiciones procedentes de la Unión Europea, del Estado y de la propia Comunidad Autónoma, exige el máximo rigor en el estudio de las nuevas ordenaciones de la pesca y conocer con precisión el límite de las competencias autonómicas. Los ámbitos autonómicos quedan enmarcados en los siguientes campos:  
a) La pesca marítima, inclusive la de recreo, en las aguas situadas en el interior de las líneas de base rectas, que delimitan las aguas jurisdiccionales españolas, por el Real Decreto 2510/1977, de 5 de agosto.  
b) El marisqueo, en todo el litoral marítimo de la Comunitat Valenciana.  
c) La actividad de cultivos marinos, igualmente en todo el litoral valenciano, además de su realización en tierra.  
d) La regulación especifica del sector pesquero valenciano, y de su actividad económica (aparte la actividad extractiva que constituye propiamente la "pesca"), desarrollando la ordenación general del sector pesquero establecida básicamente por el Estado.  
En la Unión Europea la política común de la pesca, en lo que se refiere a las actividades de explotación, se basa en los objetivos generales de proteger y conservar disponibles y accesibles los recursos marinos acuáticos vivos y organizar sobre una base sostenible la explotación racional y responsable, en condiciones económicas y sociales apropiadas para el sector, teniendo en cuenta sus repercusiones en el ecosistema marino, y tomando en consideración en particular tanto las necesidades de los productores como las de los consumidores.  
En materia de ordenación del sector pesquero, tienen cabida cuestiones muy diversas que recorren todo el proceso económico de la actividad pesquera, desde la extracción hasta la completa comercialización de sus productos, pasando por la organización de los productores y agentes económicos afectados. Las condiciones de construcción de nuevos buques, de la modernización y reestructuración de la flota, y del establecimiento y cambio de la base oficial de los buques en los puertos de la Comunitat Valenciana, y en relación con ello se orientan las medidas administrativas de fomento a los objetivos adecuados a los principios generales de la Unión Europea.  
La Comunitat Valenciana respalda y promueve las actuaciones administrativas dirigidas a la formación profesional de los pescadores, así como la preparación de los jóvenes que pretendan incorporarse a las actividades pesqueras, expidiendo los títulos y certificados de la profesionalidad.  
Las aguas interiores del litoral marítimo de la Comunitat Valenciana constituyen el límite espacial de la competencia autonómica de reglamentación de la actividad pesquera extractiva. Limitadas las aguas interiores por las líneas de base rectas para la delimitación de las aguas jurisdiccionales españolas, entonces el sentido de dicha competencia autonómica no puede hallarse en el establecimiento de regulaciones propias y completas de determinadas modalidades de pesca, pues éstas nunca se ejercitan sólo en las aguas interiores, sino que las trasvasan, quedando sujetas a una doble competencia normativa, la autonómica para las aguas interiores y la estatal para las exteriores. Siendo así, la sustancia, la viabilidad y el contenido de la competencia autonómica debe buscarse en las particularidades del medio marino sobre el que puede incidir concretamente esta competencia, adoptando disposiciones de carácter especial adecuadas a dichas particularidades, bien imponiendo determinadas singularidades para las aguas interiores del litoral valenciano, en el régimen de las modalidades de pesca admitidas, bien adoptando regímenes diferenciados para determinadas zonas con una finalidad protectora de los recursos.  
4. La pesca  
En cuanto al régimen general de la actividad extractiva profesional, en las distintas modalidades de pesca, se parte de que la pesca en las aguas interiores de la Comunitat Valenciana se realizará, con carácter general, de acuerdo con la regulación del régimen, condiciones y características que el Estado establezca para las aguas exteriores.  
4.1. La pesca de arrastre  
Es la pesca que ejerce un buque pesquero que remolca, en contacto con el fondo, un arte de red con puertas con la finalidad de capturar especies demersales de la fauna marina. Los componentes del arte son el cable, las puertas, las malletas, los flotadores y el lastre. El arte está en constante evolución, existiendo multitud de modalidades según las especies objetivo deseada.  
En la Comunitat Valenciana practican este tipo de pesca 357 embarcaciones durante todo el año, siendo significativa la parada biológica que, voluntariamente, se lleva a cabo durante uno o dos meses.  
La normativa que regula el ejercicio de la pesca de arrastre de fondo en el Mediterráneo resalta los siguientes puntos:  
- Mallas: la dimensión mínima de la malla de cualquier parte de la red será de 40 mm., medida en diagonal, con la red mojada y usada. Queda prohibida la aplicación en el copo del arte de cualquier tipo de velos, sacos, plástico, cadenas o cualquier otro artilugio.  
- Buques: las embarcaciones deben tener una eslora entre perpendiculares comprendida entre 12 y 24 m., con potencia máxima continua inferior a los 500 C.V.   
- Calado: sólo podrá ejercerse esta actividad en fondos superiores a los 50 m.  
- Horario: la actividad se desarrolla durante cinco días a la semana, no pudiendo faenar más de doce horas diarias. El descanso obligado semanal en la Comunitat Valenciana comprende los sábados, domingos y festivos.  
4.2. La pesca de cerco  
La pesca se ejerce rodeando mediante una red un cardumen de pesca, localizando mediante sonar, un bote auxiliar de luz logrará concentrar la pesca. Su objetivo son las especies pelágicas de vida corta y de pequeño tamaño como la sardina (Sardina pilchardus) y el boquerón (Engraulis encrasicolus).  
El arte es una red de forma rectangular que envuelve, mediante rodeo, la pesca y se cierra en forma de bolsa por la parte inferior para proceder a su captura. Se compone de diversos paños de red, generalmente tres o cuatro, unidos unos a otros por los lados. Posteriormente, mediante salabres se saca todo el pescado del copo y se deposita en cajas de madera.  
Actualmente, en la mayoría de los puertos la flota de cerco permanece 2 meses, generalmente entre diciembre y febrero, sin salir a pescar.  
A este arte se dedican 37 embarcaciones de la Comunitat Valenciana, junto con una gran cantidad de embarcaciones foráneas que, procedentes de otros puertos, vienen a faenar a las costas de la Comunitat Valenciana de mayo a septiembre.  
En la regulación de la pesca de cerco en el Caladero Nacional, destacan los siguientes aspectos:  
- Mallas: las dimensiones de las mallas, tomadas en diagonal y con la red mojada, no pueden ser inferiores a 14 mm. ni superior a 24 mm.  
- Longitud y altura del arte: la longitud del arte no puede ser superior a 300 m., en la zona mediterránea comprendida entre la frontera de Francia y el Cabo de Gata. La altura de la red ha de ser inferior a 80 m.  
- Buques: deben tener una eslora mínima de 9 m., y una potencia máxima (en los buques de nueva construcción) inferior a 450 C.V.  
- Calado: esta actividad no se puede ejercer en fondos inferiores a 35 m. Está prohibida la pesca en bahías, ríos, ensenadas y estuarios hasta el límite de las aguas interiores, excepto cuando se trate de capturar carnada viva. No se puede simultanear esta actividad con ninguna otra.  
- Horario: la actividad se desarrolla a lo largo del año, durante 5 días a la semana. En la Comunitat Valenciana las embarcaciones salen a faenar a partir de las ocho de la tarde, regresando entre las ocho y las diez de la mañana siguiente. El descanso obligado semanal comprende los sábados, domingos y festivos.  
- Tallas mínimas: las tallas mínimas de las especies capturables se determinan reglamentariamente.  
4.3. Palangre  
Es un arte formado por un cabo de fibra llamado madre, de longitud variable, del que penden a intervalos otros llamados brazoladas, a los que se enganchan anzuelos de distinto tamaño, según el recurso pesquero al que se apliquen. Cuando se trata de palangre de superficie, en los extremos y a lo largo del cabo madre se disponen los necesarios elementos de fondeo y flotación para mantener el aparejo en superficie o media agua, sin apoyar o tener contacto alguno con el fondo marino, y cuando se trata de palangre de fondo, la disposición es tal que permite capturar exclusivamente especies demersales.  
Ejercen esta actividad 25 barcos desde puertos de la Comunitat Valenciana.  
Las embarcaciones de palangre de fondo suelen ser pequeñas; sin embargo, las embarcaciones de palangre de superficie son bastante más grandes.  
La norma que regula el ejercicio de la pesca marítima con aparejo de palangre de fondo en el litoral mediterráneo destaca los siguientes puntos:  
- Longitud y número de anzuelos: la longitud no puede ser superior a 7.000 m. y el número de anzuelos no puede sobrepasar los 3.000 anzuelos por barco, estableciéndose tamaños mínimos para los anzuelos.  
- Buques: los buques dedicados a esta actividad deben tener una eslora entre perpendiculares igual o superior a 9 m.  
4.4. Artes de enmalle  
En la Comunitat Valenciana practican esta actividad 425 embarcaciones.  
Trasmallo  
Es uno de los llamados artes menores de mayor importancia y muy tradicional. Es un arte formado por piezas de tres paños de red, cosidos a las mismas relingas. Los paños exteriores definidores de las medidas de la unidad de captura son iguales entre sí y tienen las mismas mallas con iguales dimensiones e igual diámetro de hilo. El paño interior o central dispone de mallas de menor tamaño.  
Beta  
Es un arte fijo, de red simple de un solo paño, con una relinga de plomos en la parte inferior y otra de corchos en la superior, la presa queda atrapada en la red por las agallas. El tamaño de la malla depende de la especie que se desee capturar.  
4.5. El marisqueo  
El marisqueo es una actividad dirigida a la extracción de moluscos (gasterópodos, bivalbos y cefalópodos) y equinodermos del medio marino, empleando artes e instrumentos de pesca específicos para cada especie. De esta forma el marisqueo no es sino una especie de pesca marítima, la que concurre sobre la base de dos presupuestos: que el recurso extraído sea marisco, y que la captura se realice con artes e instrumentos específicamente destinados a la captura de marisco, de forma artesanal.  
El marisqueo se aborda desde la perspectiva profesional, sin perjuicio de lo que pueda resultar del régimen de la pesca de recreo. Se establece la licencia administrativa de la Conselleria competente en materia de pesca marítima del marisqueo a pie y la recolección desde embarcación de moluscos bivalvos.  
La Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación determina las zonas de producción aptas para la recolección de moluscos bivalvos, gasterópodos y equinodermos, en base a la calidad de las aguas.  
En la Comunitat Valenciana, en cuanto a bivalvos, se ejerce esta pesquería para la extracción de chirla (chamelea gallina) y tellina (Donax trunculus).  
La Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación ha regulado el ejercicio de la actividad de marisqueo de bivalvos, destacando los siguientes puntos:  
- Artes: el arte de rastro tendrá una anchura máxima exterior de 75 cm., con un máximo de 4 rastros por embarcación. Los rastrillos para la modalidad de a pie tendrán un ancho máximo exterior de 85 cm.  
- Horario: la actividad se ejerce los días laborables de lunes a viernes, en una jornada máxima de nueve horas, que se fija anualmente.  
- Tallas: no se pueden comercializar las chirlas que pasen por un tamiz con orificios de 19 mm. de diámetro y, en el caso de las tellinas, el diámetro es de 14 mm.  
- Capturas: el máximo diario permitido es de 35 kg. por mariscador a pie, y de 65,90 y 125 kg. para las embarcaciones de dos, tres y cuatro tripulantes, respectivamente.  
5. La comercialización  
Las medidas de comercialización de los productos de la pesca constituyen un eslabón esencial de la cadena de la política pesquera comunitaria. Las bases del mercado comunitario de los productos de la pesca y de la acuicultura descansan en normas comunes de mercado, en un sistema de precios, en las organizaciones profesionales y en un régimen comercial común con terceros países. Las normas son simples, para ser más eficaces y mejorar la coordinación entre la política de comercialización y la de conservación.   
De acuerdo con la normativa comunitaria y estatal, y al servicio del interés del sector pesquero valenciano, se mantiene la concentración de la oferta en las lonjas de los puertos pesqueros de la Comunitat Valenciana, como centros de contratación en origen de los productos frescos de la pesca, pero, a la vez, como establecimientos portuarios para el control técnico y sanitario de los productos pesqueros frescos desembarcados.  
Como medida propia de coordinación entre la política de comercialización y la de conservación se incide en las exigencias de acreditación de los productos de la pesca y de la acuicultura durante su comercialización, y se establece una medida informativa sobre las especies pesqueras y, en especial, sobre sus tallas mínimas autorizadas.  
Comercialización  
El desembarco de la pesca y la circulación, comercialización y transformación de sus productos, y los de la acuicultura marina, se realizará en las condiciones establecidas por las disposiciones comunitarias, por las normas estatales básicas, así como por las disposiciones autonómicas que las desarrollen.  
La regulación por la administración pesquera autonómica de estas operaciones atenderá especialmente a la finalidad de que los productos de la pesca que se comercialicen cumplan las normas de ordenación pesquera vigentes, en particular, las relativas a especies protegidas, vedadas o de tamaño inferior al establecido reglamentariamente. Se prohibe la comercialización de los productos extraídos en el ejercicio de la pesca marítima de recreo.  
Desembarque  
El desembarco de los productos de la pesca se realizará en los lugares destinados al efecto, para los productos en fresco y para los congelados y transformados a bordo, en los puertos pesqueros autorizados. La Conselleria competente en materia de pesca marítima determinará los puertos autorizados para el desembarco de los productos de la pesca.  
Lonjas pesqueras  
Para la verificación de los controles técnicos y sanitarios de los productos pesqueros frescos desembarcados en la Comunitat Valenciana, se establece la obligatoriedad del paso obligatorio de la totalidad de dichos productos por la lonja pesquera del puerto de descarga, de cuyo cumplimiento se expedirá la correspondiente acreditación por el responsable de la explotación de la lonja.  
Las especies de moluscos bivalvos reglamentariamente determinadas, destinadas a su comercialización y consumo, deberán pasar obligatoriamente por un centro de expedición autorizado, al objeto de efectuar los controles técnicos y sanitarios.  
Corresponde a la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación autorizar las lonjas pesqueras como establecimientos portuarios de control y primera venta de los productos frescos de la pesca, atendiendo las necesidades generales de ordenación del sector pesquero.  
Están autorizadas las lonjas de los puertos pesqueros de Vinaròs, Benicarló, Peñíscola, Castellón de la Plana, Burriana, Sagunto, Valencia, Cullera, Gandia, Dénia, Jávea, Moraira, Calpe, Altea, Villajoyosa, el Campello, Alicante, Santa Pola, Guardamar del Segura y Torrevieja.  
El responsable de la explotación de la lonja o del establecimiento autorizado expide un documento comprensivo de los datos relativos a las características, volumen y procedencia del producto comercializado, los sujetos de la operación y el precio.  
Transporte y venta  
La circulación de los productos de la pesca deberá estar amparada, en todo caso, por el correspondiente documento acreditativo del origen, destino, peso de las especies transportadas y la fecha de desembarco.  
En la exposición de los productos de la pesca, para su comercialización, debe indicarse la especie, origen, si se trata de un producto fresco o que previamente ha sido descongelado, y, en su caso, si procede de cultivo, así como la fecha de desembarco.  
6. Las Cofradías de Pescadores  
Las organizaciones pesqueras se integran en las 23 Cofradías de Pescadores. Los antecedentes remotos deben buscarse nueve siglos atrás, sobre la idea de constituir unas instituciones de base asociativa de los hombres del mar con finalidades de previsión social y organización laboral, aunque han sufrido una constante evolución paralelamente a la de la vida política y social del país.  
La Ley 9/1998, de 15 de diciembre, de la Generalitat, de Pesca Marítima de la Comunitat Valenciana, incorpora una regulación completa de la Cofradías de Pescadores de la Comunitat Valenciana, respetando el marco normativo estatal que ampara estas tradicionales Corporaciones y que todavía están llamadas a cumplir en el futuro importantes funciones.  
La regulación en la Comunitat Valenciana se orienta por los principios siguientes.  
- Un principio dispositivo, dejando en manos de los profesionales de la pesca la propia constitución de las Cofradías, y su mayor o menor ámbito funcional, a partir del mínimo de constituir órganos de consulta y colaboración con la administración en la promoción del sector pesquero y en la defensa de sus intereses.  
- La autonomía organizativa de las Cofradías, a las que se imponen unas mínimas exigencias de representatividad de alguno de sus órganos rectores, cuya configuración y denominaciones pueden establecerse libremente.  
- La autonomía funcional que se reconoce y garantiza a las Cofradías no obsta para afirmar y habilitar unas efectivas facultades sobre las mismas por parte de la administración pesquera de la Generalitat, y, en particular, de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación.  
ANEXO II  
Objetivos  
Las actuaciones en pesca marítima se pueden agrupar en seis programas, que se financian con cargo al programa 714.10 "Ordenación y mejora de la producción pesquera", en los que se define el objetivo de cada programa y cual es su plan de actuación en el período 2007-2013.  
1. Programa de Ordenación y Fomento de la Pesca  
1.1. Conocimiento de los recursos pesqueros y del medio marino  
- Objetivo: tener un mayor conocimiento biológico de las especies comerciales y del lugar donde habitan, para regular las pesquerías, a través de:  
a) El seguimiento de pesquerías artesanales.  
b) El estudio de los fondos marinos de la Comunitat Valenciana.  
c) La elaboración de cartas de pesca.  
d) La evaluación de descartes de la pesca.  
1.2. Elaboración de la estadística pesquera  
- Objetivo: conocimiento de la serie histórica de capturas en los últimos 20 años para estudiar la evolución del stock pesquero, mediante:  
a) La recopilación y procesado de los datos mensuales sobre capturas pesqueras de cada puerto.  
b) La recopilación y procesado de los datos informatizados que diariamente se reciben de cada uno de los barcos que desembarcan en los puertos de la Comunitat Valenciana.  
1.3. Ordenación de las actividades pesqueras  
- Objetivo: regular la extracción de la pesca para mantener un recurso sostenible, para ello es necesario:  
a) Reglamentar cada una de las actividades pesqueras.  
b) Autorizar nuevas construcciones y autorizaciones de buques.  
c) Reglamentar y autorizar los cambios de actividad pesquera.  
d) Recabar el censo de la flota pesquera.  
e) Autorizar e informar los cambios de base de los buques de pesca.  
1.4. Protección del medio marino  
- Objetivo: defender el medio marino de determinadas actividades pesqueras y contaminantes y preservar espacios singulares, realizando actuaciones de:  
a) Redacción de nuevos proyectos de arrecifes en el litoral de la Comunitat Valenciana.  
b) Construcción e instalación de nuevos arrecifes en el litoral de la Comunitat Valenciana.  
c) Seguimiento técnico y científico de la evolución de los arrecifes ya instalados en Vinaròs, Cabanes, Burriana, Almenara, Sagunto, Valencia, el Perelló, Cullera, Gandia, Dénia, Calpe, Benidorm, Altea, Villajoyosa, Alicante, Santa Pola, Guardamar del Segura, Tabarca y Torrevieja.  
d) Control y gestión de la Reserva Marina de Tabarca, la del Cabo de San Antonio y la de la Sierra de Irta.  
e) Estudios para la declaración de nuevas reservas marinas.  
f) Control de la calidad de las aguas marinas, determinando los parámetros físico-químicos y la aptitud para la actividad extractiva.  
2. Programa de Ordenación y Fomento del Marisqueo  
- Objetivo: regular la explotación y extracción de moluscos y crustáceos mediante:  
a) Regulación de la explotación de los bancos de bivalvos.  
b) Realización de estudios y regulación de la explotación del pulpo común.  
c) Seguimiento de la evolución de los bancos naturales de chirla, tellina y almeja.  
d) Realización de estudios de regeneración y siembra de bivalvos.  
e) Expedición de autorizaciones administrativas para el ejercicio de la actividad.  
f) Control de la extracción.  
3. Programa de Ayudas Estructurales al Sector Pesquero  
La Comunidad Europea, a través del Fondo Europeo de la Pesca (FEP), canaliza fondos comunitarios y ayudas nacionales. La Dirección General de Pesca y Alimentación, de la Generalitat, es la unidad de gestión y aprobación de estas ayudas. Asimismo, existirán ayudas complementarias con fondos propios de la Generalitat.  
- Objetivo: adaptar el sector pesquero a la política pesquera comunitaria, mediante la reestructuración de la flota, la mejora de los puertos, la comercialización y la protección del medio marino con medidas de gestión consistentes en:  
a) Confeccionar y realizar el seguimiento de los programas plurianuales de ayudas.  
b) Tramitación y resolución de los proyectos de inversión que se presenten en el marco del FEP en las siguientes medidas:  
1. Ajuste del esfuerzo pesquero.  
2. Modernización de la flota pesquera.  
3. Zonas marinas protegidas.  
4. Equipamiento de puertos pesqueros.  
5. Comercialización de los productos.  
6. Promoción de productos pesqueros.  
7. Medidas socioeconómicas.  
c) Ayudas propias de la Generalitat para complementar las líneas de ayudas establecidas en el apartado b) y también para la parada biológica de los barcos.  
4. Programa de Control de la Actividad Pesquera  
- Objetivo: comprobar el cumplimiento de la normativa pesquera, tanto en el mar como en tierra, realizando:  
a) El control de la actividad pesquera y del horario de su ejercicio.  
b) La verificación del etiquetado, desde la captura hasta su venta final, en cuanto a la denominación comercial, el origen y la obtención.  
5. Programa de Formación del Sector Pesquero  
- Objetivo: formación marítimo-pesquera en sus vertientes de titulaciones profesionales para la navegación, la pesca, las nuevas tecnologías y el buceo, con los siguientes objetivos parciales:  
a) Formación del profesorado y adecuación a las nuevas enseñanzas.  
b) Impartir cursos de patrón costero polivalente, patrón local de pesca, competencia de marinero y certificado básico de embarque.  
c) Mejorar la infraestructura y el equipamiento del Instituto Politécnico Marítimo- pesquero del Mediterráneo de Alicante.  
d) Impartir cursos de formación profesional de técnico de grado medio y superior en pesca y transporte marítimo, máquinas y buceo en el Instituto Politécnico Marítimo-pesquero del Mediterráneo.  
e) Dotar de becas a los alumnos del Instituto y subvencionar íntegramente los cursos del litoral.  
f) Expedir titulaciones y acreditaciones profesionales.  
g) Confeccionar y realizar el seguimiento de los programas plurianuales de ayudas del Fondo Social Europeo.  
6. Programa de Relaciones Sectoriales  
- Objetivo: vertebrar al sector pesquero y establecer relaciones con los sectores relacionados con la pesca, para ello es necesario:  
a) Regular y aprobar los procesos electorales a las Cofradías de Pescadores y sus Federaciones.  
b) Canalizar ayudas a las organizaciones pesqueras.  
c) Fomentar la constitución de organizaciones de productos pesqueros.  
d) Fomentar las reuniones y encuentros con Cofradías de Pescadores, profesionales, técnicos, científicos, ayuntamientos, mayoristas y minoristas de pescado, asociaciones de consumidores e instituciones relacionadas con la pesca.  
ANEXO III  
Planes  
1. Plan de ayudas estructurales  
Las ayudas al sector pesquero se financiarán con cargo al Fondo Europeo de la Pesca (FEP), al Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación y con fondos propios de la Generalitat. Se establecen cuatro ejes prioritarios y, dentro de ellos, las principales actuaciones destinadas al sector pesquero durante el periodo 2007-2013 serán:  
Medidas a favor de la adaptación de la flota pesquera comunitaria   
- Paralización definitiva. Con el objetivo de eliminar los excedentes de capacidad pesquera de la flota, se prevé la eliminación de 57 buques, que se desguazarán, reconvertirán con fines distintos a la pesca o el hundimiento sustitutorio del desguace con fines de arrecife artificial.   
- Paralización temporal. Con el mismo objetivo que persigue la paralización temporal financiada con fondos públicos de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación. Se prevé la concesión de 1.400 primas.   
- Inversiones a bordo de los buques pesqueros. Esta medida trata de mejorar la seguridad a bordo de los buques, las condiciones de trabajo, la calidad del producto, la eficiencia energética y selectividad sin incrementar la capacidad de captura de los barcos. En el período 2007-2013 se prevé que 676 buques lleven a cabo inversiones de este tipo.   
- Pesca costera artesanal. Se considera pesca costera artesanal la practicada por buques pesqueros de eslora total inferior a 12 metros que no utilicen artes de arrastre. Esta medida pretende llevar a cabo actuaciones para mejorar la gestión y control de las condiciones de acceso de determinadas zonas pesqueras, organización de la cadena de producción, transformación y comercialización de productos pesqueros, y uso de innovaciones tecnológicas. Se prevé que se pongan en marcha 20 proyectos de este tipo.  
- Medidas socieconómicas para la gestión de la flota. Esta medida contempla actuaciones destinadas a la salida del sector pesquero, incluyendo jubilación anticipada, primas para pescadores cuyos barcos hayan sido objeto de paralización definitiva y primas para jóvenes pescadores. Se espera que 100 pescadores se acojan a estas primas.   
Comercialización  
Se prevé que se realicen 120 proyectos en el ámbito de la comercialización.  
Medidas de interés común. Podrán optar a la ayuda los proyectos que contribuyan al desarrollo sostenible o a la conservación de recursos, al refuerzo de los mercados de los productos pesqueros o al fomento de asociaciones entre científicos y profesionales del sector pesquero.  
- Acciones colectivas. Se trata de acciones llevadas a acabo con el apoyo activo de los propios operadores o por organizaciones de productores u otras organizaciones con el objetivo de contribuir de una manera sostenible a mejorar la gestión o conservación de los recursos, promover métodos o artes de pesca selectiva y reducción de las capturas accidentales, mejorar las condiciones de trabajo y seguridad, contribuir a la transparencia de los mercados, mejorar la calidad y seguridad alimentaria. Se prevé la realización de 7 actuaciones en el marco de esta medida.  
- Protección y desarrollo de la flora y fauna acuáticas. Fundamentalmente, instalación de arrecifes artificiales. Se prevé la realización de 5 proyectos de arrecifes.  
- Puertos pesqueros, lugares de desembarque y fondeaderos. Esta medida pretende contribuir a la mejora de las condiciones de desembarque y almacenamiento de los productos pesqueros, suministro de carburante, agua, hielo, electricidad, mantenimiento y reparación de buques. Se prevé la realización de 80 actuaciones.  
- Desarrollo de nuevos mercados y campañas de promoción. Esta medida pretende aplicar una política de calidad y valorización, desarrollo de nuevos mercados o campañas de promoción de los productos de la pesca, con el objetivo de fomentar el consumo de los productos de la pesca. Se prevé la realización de 10 actuaciones.   
- Proyectos piloto. Esta medida pretende la puesta en marcha de acciones cuyo objetivo sea probar la fiabilidad técnica o la viabilidad económica de una nueva tecnología, destinada entre otras cosas a mejorar la selectividad de las artes de pesca, reducir capturas accidentales, los descartes o el impacto sobre el medio ambiente. Se prevé la realización de 3 proyectos en el marco de esta medida.  
- Modificaciones para la reconversión de buques pesqueros. Se trata de apoyar la transformación de buques pesqueros para su reconversión, con fines de formación o de investigación en el sector pesquero o para actividades distintas de la pesca. Se prevé la realización de 2 proyectos de reconversión.  
Desarrollo sostenible de las zonas costeras dedicadas a la pesca  
El FEP apoyará las medidas e iniciativas encaminadas a diversificar y potenciar el desarrollo económico en las zonas de pesca. Esta medida pretende mantener la prosperidad social y económica de estas zonas y ofrecer valor añadido a los productos de la pesca y la acuicultura, apoyo a la diversificación económica y social, promover la calidad del medio costero, promover la cooperación nacional y transnacional entre zonas de pesca. Se pondrán en marcha cuatro grupos para esta actuación.  
2. Plan de recuperación de los caladeros  
Las paradas biológicas  
La Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, durante el periodo 2007-2013, continuará con sus planes de paralización programada de la actividad pesquera de cerco y arrastre, estudiándose la conveniencia de un paro programado en artes menores. Este periodo de inactividad temporal permite la recuperación de las especies al mismo tiempo que contribuye a mejorar la calidad y la cantidad de las capturas en épocas de actividad.  
Los pescadores de la Comunitat Valenciana fueron los primeros en llevar a cabo esta medida en las costas españolas, sumándose a ellos posteriormente Cataluña, Murcia y Andalucía, y desde el año 1995, la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación ha destinado más de 27 millones de euros a esta medida.  
El objetivo de la paralización de la actividad de cerco es la salvaguarda y repoblación de los caladeros de pescado azul (sardina y boquerón principalmente), que son las capturas más importantes obtenidas mediante la pesca de cerco. Los barcos de cerco de la Comunitat Valenciana paran su actividad en los meses de diciembre y enero.  
Por lo que respecta a la pesca de arrastre, el cese de esta actividad pesquera permite respetar la temporada de reproducción de especies de fondo, como el salmonete, la bacaladilla, pescadilla, pulpo, dorada o cañaílla.  
En la actividad de pesca de arrastre, las embarcaciones de la Comunitat Valenciana realizan la parada biológica de 1 o 2 meses durante la primavera o el verano.  
Con estas medidas se consigue una mejora de los resultados económicos de la actividad pesquera, al reducir, por un lado, unos costes no productivos durante el periodo de paralización y asegurar, por otro lado, una fuente de ingresos futuros.  
Además, durante el tiempo que dura la parada biológica, el Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación declara la veda frente a los puertos que están en parada biológica hasta el límite de las aguas jurisdiccionales españolas, con el fin de que se respete el paro no sólo por los pescadores de la Comunitat Valenciana, sino también por los de otras Comunidades Autónomas que acceden a nuestros caladeros.  
Los arrecifes artificiales  
La Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación continuará con la instalación de nuevos arrecifes artificiales en el litoral de la Comunitat Valenciana, al objeto de crear unas nuevas áreas protegidas.  
La función principal de estos arrecifes es la protección y regeneración de los recursos pesqueros en una amplia zona, lo que permitirá la estabilización de las capturas a medio plazo en el área de influencia del arrecife.  
La idoneidad de las áreas seleccionadas viene determinada por tratarse de un importante punto de ubicación de especies de interés pesquero, como el salmonete de fango, el pagel y el pulpo, entre otros.  
Al mismo tiempo, favorece la presencia de otras especies como la dorada y la serviola, en las que el efecto de atracción por los arrecifes artificiales está demostrado. Además, la situación de los módulos favorece la rápida colonización de la flora y la fauna submarina, diversificando los poblamientos.  
Independientemente de los beneficios que tienen sobre las especies comerciales, estos arrecifes artificiales contribuirán decisivamente a la recuperación del equilibrio ecológico de los fondos litorales, que en la actualidad están seriamente dañados por la pesca en fondos prohibidos, lo que constituye el factor más importante para que se pueda mantener indefinidamente la productividad pesquera de esta zona.  
Los arrecifes instalados, desde su puesta en marcha, han funcionado positivamente, siendo ocupados por poblamientos bentónicos que incrementan la productividad del ecosistema a partir de la asimilación de la materia orgánica suspendida en la columna de agua, incrementando la presencia de especies de interés pesquero, y protegiendo los fondos, sin afectar a la dinámica sedimentaria general.  
Como consecuencia de esto, se ha favorecido la obtención de importantes capturas de doradas en los últimos años, así como un ligero incremento de salmonete, pagel, pulpo y calamar, principalmente.  
La Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación ha procedido en los últimos años a la instalación de 36 áreas de arrecifes artificiales. Estas actuaciones suponen una protección de cerca de 200 kilómetros del litoral de la Comunitat Valenciana, lo que se traduce en un área directamente protegida de más de 11.000 hectáreas.  
En el próximo periodo se realizará el seguimiento científico sobre los arrecifes ubicados en: Benicasim, Burriana, Cabanes I, II y III, Moncofa, Vinaròs I, II, III y IV, Cullera, Gandia I, II y III, Oliva, el Perellonet, Sagunto I y II, Valencia Norte, Valencia Sur, Alicante, Altea I y II, Benidorm I, II y III, Calpe I y II, Dénia, Guardamar, Santa Pola, Tabarca I y II, Torrevieja I y II y Villajoyosa I y II.  
Como se ha comentado, la finalidad de los arrecifes artificiales es aumentar la producción pesquera, pero también ejercer un efecto disuasorio sobre la pesca de arrastre, por el peligro de enganche y rotura de las redes, que, de llevarse a cabo de forma indiscriminada, es de efectos devastadores en áreas de poca profundidad, afectando a las praderas submarinas, a los bancos de moluscos, a los alevines y los peces de tamaño no reglamentario.  
Por tanto, la función del arrecife es lograr impedir la pesca en una determinada zona, consiguiendo un doble objetivo: aumentar la productividad biológica, permitiendo que esta mejora se traduzca en un aumento de las capturas de peces, y recuperar los fondos marinos de interés, fundamentalmente las praderas submarinas.  
Los arrecifes artificiales son estructuras formadas por módulos de hormigón dispuestos formando barreras, que actúan como refugio que atraen a los peces de las zonas circundantes, con lo que se produce una concentración de la pesca y una mayor facilidad para su captura.  
Con este fin, proporcionan un substrato donde pueden fijarse y crecer diversos organismos, generan espacios verticales con los que se incrementa la complejidad del hábitat y varían el patrón de las corrientes y las condiciones de abrigo.  
Con todo ello se favorece el agrupamiento de los peces, que se refugian de los depredadores y encuentran alimento asegurado; además, aumentan las puestas y la supervivencia de los alevines. Esto provoca un incremento de la productividad secundaria, de forma que la biomasa de un arrecife artificial es varias veces mayor que la del ambiente natural que le rodea.  
Las reservas marinas  
Son áreas protegidas de una forma integral donde no se permiten actividades que puedan alterar el ecosistema existente. En el período 2007-2013 se continuará gestionando el área de la Reserva Marina de la Isla de Tabarca y la del Cabo de San Antonio. Se procederá en este período a la ordenación de la Reserva Marina de la Sierra Irta y la de la Serra Gelada, llevándose a cabo las actuaciones en la gestión de estas dos reservas marinas.  
3. Plan de ordenación de los productos de la pesca  
3.1. Control de los productos de la pesca  
Las actuaciones del programa de control de los productos de la pesca se engloban en el marco de la Política Pesquera Común (PPC) de la Unión Europea, aprobada en el año 1983 y válida por 20 años.  
El Reglamento (CEE) 2847/93, del Consejo, de 12 de octubre, por el que se establece un régimen de control aplicable a la Política Pesquera Común, parte de la premisa de que el éxito de dicha política depende de la aplicación de un régimen eficaz de control de todos los aspectos de la misma y, especialmente de las medidas de conservación y gestión de los recursos pesqueros. Entre las actividades objeto de control incluidas en la norma comunitaria citada se encuentra la de la primera venta de los productos de la pesca.  
Para la efectividad de las medidas de control, el mencionado Reglamento establece la necesidad de crear bases de datos informatizadas compatibles para todo el territorio nacional que permitan cotejar los datos, y a las que la Comisión y sus agentes deben tener acceso por vía informática para proceder a su verificación.   
El Real Decreto 640/2006, de 26 de mayo, regula determinadas condiciones de aplicación de las disposiciones comunitarias en materia de higiene, de la producción y comercialización de los productos alimenticios.  
La nueva normativa regula también, dentro del proceso total de producción y comercialización de los productos de la pesca y de la acuicultura, las condiciones técnico-sanitarias en la que deberá realizarse la descarga y desembarque, cuyo control corresponde a las Comunidades Autónomas, salvo respecto de los intercambios con países extracomunitarios.  
Para la efectividad de estos controles, en el desembarco de los productos pesqueros en los puertos de la Comunitat Valenciana y dada la concurrencia de otras competencias autonómicas inspectoras, de carácter técnico y protector de los recursos pesqueros (y entre ellas las nuevas que regula el Reglamento (CEE) nº 2847/93 del Consejo, de 12 de octubre de 1993, por el que se establece un régimen de control aplicable a la política pesquera común), es necesario establecer de forma unitaria, a los efectos de simplificar la sujeción a los mismos, las condiciones en las que se verificarán.  
En base a lo cual, el Consell aprobó el Decreto 78/1994, de 12 de abril, para el control de los productos pesqueros, estableciendo que en todos los desembarcos en el litoral de la Comunitat Valenciana la pesca debe pasar obligatoriamente por lonja pesquera, a los efectos de los controles técnicos y sanitarios.  
Posteriormente se promulgó el Real Decreto 121/2004, de 23 de enero, sobre la identificación de los productos de la pesca, de la acuicultura y del marisqueo vivos, frescos, refrigerados o cocidos. La necesaria tipificación de los productos pesqueros ha de llevarse a cabo normalizando el producto de acuerdo con criterios de calidad definidos por categorías de frescura y de calibrado, modo de presentación, origen, denominación comercial y científica, peso neto e identificación del expedidor. Como se ha indicado, en aras de una mayor transparencia del mercado y una mejor identificación del producto es, asimismo, importante que el consumidor final conozca el método de obtención, diferenciándose entre pesca extractiva y acuicultura.  
Le es también de aplicación el Reglamento (CE) nº 104/2000, del Consejo, de 17 de diciembre de 1999, por el que se establece la organización común de mercados en el sector de los productos de la pesca y de la acuicultura; el Real Decreto 2064/2004, de 15 de octubre, por el que se regula la primera venta de los productos pesqueros; el Real Decreto 1380/2002, de 20 de diciembre, de identificación de los productos de la pesca, de la acuicultura y del marisqueo congelados y ultracongelados; el Real Decreto 1702/2004, de 16 de julio, por el que se modifica el Real Decreto 1380/2002, de 20 de diciembre, de identificación de los productos de la pesca, de la acuicultura y del marisqueo congelados y ultracongelados, y la Ley 9/1998, de 15 de diciembre, de la Generalitat, de Pesca Marítima de la Comunitat Valenciana, modificada por la Ley 16/2003, de 17 de diciembre, de Medidas Fiscales, de Gestión Administrativa y Financiera, y de Organización de la Generalitat.  
Las nuevas normativas comunitarias en relación con la calidad de las aguas para la cría de moluscos y su comercialización son: el Reglamento 852/2004, Reglamento 853/2004, Reglamento 854/2004, Reglamento 882/2004, Reglamento 2073/2005, Reglamento 2074/2005 y la Directiva 2004/41.  
Objetivo general  
Controlar las descargas, la primera venta y etiquetado de los productos de la pesca, al objeto de evaluar el estado de los recursos y su correcta identificación.  
Estos objetivos se contemplan en el Plan de Seguridad Alimentaria de la Comunitat Valenciana.  
Actividades del Plan  
Las actividades del Área de Pesca Marítima, de la Dirección General de Pesca y Alimentación, serán:  
1. Recopilación de datos de capturas pesqueras.  
2. Normalización de nombres comerciales.  
3. Informatización de lonjas y fomento de las subastas electrónicas para primera venta en lonja.  
4. Gestión informatizada de datos de venta en lonjas, transmisión y envío posterior al Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación.  
5. Control de tallas del pescado.  
6. Verificación del etiquetado del producto, en cuanto a su origen, nombre comercial y forma de obtención. Dicho control se efectúa:  
a) En lonja.  
b) En transporte por carretera.  
c) En mercados de abastecimiento y destino.  
d) Áreas mayoristas.  
e) Minoristas (pescaderías).  
7. Clasificación de las áreas de producción de moluscos bivalvos.  
8. Toma de muestras de aguas de moluscos bivalvos y envío a los laboratorios de salud pública.  
9. Evaluación de los resultados de los análisis efectuados.  
3.2. Campaña marca "Peix Fresc de la Comunitat Valenciana"  
La Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación tiene registrada la marca "Peix Fresc de la Comunitat Valenciana".  
En el periodo 2007-2013 se realizarán campañas de publicidad en prensa, revistas especializadas, radio y televisión, destinadas a dar a conocer al consumidor las posibilidades y contenido de la nueva normativa. Así como también una campaña de difusión directa al sector detallista y mayorista de productos pesqueros, con objeto de favorecer su adaptación al sistema de etiquetado.  
Para ello se elabora un material, para que el sector comercial y los consumidores se familiaricen con las características y ventajas del nuevo etiquetado. Y, al mismo tiempo, la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación ha diseñado una tablilla para los productos de la Comunitat Valenciana, que será entregada a las pescaderías que la soliciten.  
La tablilla de pescado que lleva la marca "Peix Fresc de la Comunitat Valenciana" pretende potenciar el consumo del pescado que nos ofrecen nuestras costas, su frescura, su cercanía y los beneficios que revierten en el desarrollo del sector pesquero de la Comunitat Valenciana.  
Para controlar el cumplimiento de la normativa sobre etiquetado, la inspección pesquera de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación verificará si los productos disponen de etiqueta y el contenido de la misma, tanto en la lonja, como el transporte por carretera, mercados mayoristas, supermercados y pescaderías.  
Una fase posterior de la campaña será revalorizar el pescado propio de la Comunitat Valenciana, por ser fresco y del día, explicando a los consumidores las cualidades de nuestro pescado y resaltando aquellos pescados que son más abundantes.  
4. Plan de formación marítimo-pesquera  
Las actuaciones a desarrollar en el período 2007-2013 estarán dirigidas a:  
- Integrar la formación náutico pesquera en las directivas de la LOGSE.  
- Equipar al Instituto Politécnico Marítimo-pesquero del Mediterráneo con las nuevas tecnologías para mejorar la calidad de la enseñanza.  
- Impartir cursos de formación y reciclaje de adultos.  
- Dar a conocer las nuevas técnicas en materia de lucha contra incendios y supervivencia en la mar, trasmitiendo a las tripulaciones los conocimientos necesarios para desarrollar su trabajo de forma más segura y eficaz.  
- Concesión de becas de estudios.  
Actividades del Instituto Politécnico Marítimo-pesquero del Mediterráneo de Alicante para el período 2007-2013  
Los alumnos de enseñanza oficial en el Instituto y los cursos a realizar serán los siguientes:  
a) Enseñanza reglada:  
Se formarán 2.300 alumnos en los cursos de:  
- 1er curso ciclo formativo de grado medio, técnico en buceo a media profundidad.  
- 1er curso ciclo formativo de grado medio técnico oper. cont. y mant. máquinas e inst. del buque.  
- 1er curso ciclo formativo de grado medio, técnico en pesca y transporte marítimo.  
- 2º curso ciclo formativo de grado medio, técnico en buceo a media profundidad.  
- 2º curso ciclo formativo de grado medio, técnico oper. cont. y mant. máquinas e inst. del buque.  
- 2º curso ciclo formativo de grado medio, técnico en pesca y transporte marítimo.  
- 1er curso ciclo formativo de grado superior, técnico superv. cont. y mant. máquinas e inst. del buque.  
- 1er curso ciclo formativo de grado superior, técnico en navegación, pesca y transporte marítimo.  
- 2º curso ciclo formativo de grado superior, técnico superv. cont. y mant. máquinas e inst. del buque.  
- 2º curso ciclo formativo de grado superior, técnico en navegación, pesca y transporte marítimo.  
b) Titulaciones menores:  
Se formarán 700 alumnos en los cursos de:  
- Patrón local de pesca.  
- Patrón costero polivalente.  
- Buceador profesional básico.  
c) Otros cursos de formación:  
Se formarán 1.700 alumnos en los cursos de:  
- Patrón portuario.  
- Avanzado en lucha contra incendios.   
- Radar de punto automático (ARPA).  
- Operador restringido del SMSSM.  
- Certificado de formación básica.  
d) Actividades en los puertos del litoral en el período 2007-2013  
Es objetivo de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación extender la acción formativa marítimo-pesquera a los puertos del litoral de la Comunitat Valenciana. Para ello, se regulará la concesión de ayudas a las organizaciones pesqueras. Las beneficiarias de estas ayudas serán las Cofradías de Pescadores en cuyas localidades se realicen los cursos.  
Se formarán 4.100 alumnos en los puertos del litoral, correspondiendo 1.900 a los puertos de la provincia de Castellón, 1.000 a la provincia de Valencia y 1.200 a los puertos de la provincia de Alicante.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML