Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9308, del 29-03-2022 (2022/2326)

RESOLUCIÓ de 25 de novembre de 2021, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula la declaració d'impacte ambiental del Projecte de connexió de l'EDAR Vora Riu a l'EDAR d'Almassora, terme municipal de Vila-real, Almassora (Castelló) (expedient 4/2021/AIA).
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9308

Data del DOGV
:   29-03-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/2326

CVE


Data del document
:   25-11-2021

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Almassora](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 25 de novembre de 2021, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula la declaració d'impacte ambiental del Projecte de connexió de l'EDAR Vora Riu a l'EDAR d'Almassora, terme municipal de Vila-real, Almassora (Castelló) (expedient 4/2021/AIA). [2022/2326]  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 4-2021-AIA  
Títol: connexió de l'EDAR Vora Riu a l'EDAR d'Almassora (Castelló)  
Promotor: Generalitat Valenciana  
Òrgan substantiu: EPSAR  
Localització: Vila-real, Almassora (Castelló)  
  
Antecedents i descripció del projecte  
El 12 d'abril de 1996 la Direcció General de Qualitat Ambiental emet la declaració d'impacte ambiental en l'àmbit de l'expedient 36/96-AIA al Projecte de col·lectors generals i plec de bases de l'estació depuradora d'aigües residuals del terme municipal d'Almassora (Castelló).  
  
Posteriorment, va tindre entrada en aquest òrgan ambiental el projecte d'obres de reforma de l'EDAR de Vora Riu i col·lector general de Vila-real, i es va procedir a obrir l'expedient 37-2010-AIA, expedient que va ser objecte de desistiment.  
El 15 de novembre de 2011 va tindre entrada en aquest òrgan ambiental la documentació del projecte actualment en valoració ambiental, i es va procedir a l'obertura d'expedient de consulta 249/11-CON.  
En data de 26 de febrer de 2019 va tindre entrada a aquest òrgan ambiental la sol·licitud d'inici de procediment ambiental. L'òrgan ambiental va considerar que no procedia l'inici d'una avaluació d'impacte ambiental.  
La modificació de l'article 3.2 de la Llei 2/1992, del Govern Valencià, de sanejament d'aigües residuals de la Comunitat Valenciana, per la Llei 3/2020, de 30 de desembre, de la Generalitat, de mesures fiscals, va possibilitar l'inici del procediment d'avaluació d'impacte ambiental, i es va procedir a l'obertura de l'expedient actual.  
La proposta realitzada per l'òrgan promotor és la següent:  
Per a la depuració de les aigües residuals de Vila-real, actualment es compta amb l'EDAR Vora Riu, situada al costat del riu Millars, i l'EDAR mancomunada Onda'Betxí'Vila-real'Alqueries (OBVA). Les instal·lacions de l'EDAR Vora Riu han quedat obsoletes i és impossible establir un tractament efectiu que garantisca el compliment dels requisits d'abocament.  
Per a millorar la depuració de les aigües residuals es proposa portar l'aigua residual urbana tractada en l'EDAR Vora Riu a l'EDAR mancomunada OBVA (Onda, Betxí, Vila-real, Almassora) i a l'EDAR d'Almassora.  
Les actuacions que caldrà dur a terme són:  
- Reforma parcial del col·lector general Vora Riu en el tram inicial (col·lector de capçalera): nou tram de 170 m de PRFV DN 800 SN 5.000 que permetrà transportar els cabals a l'EBAR Primer Sedeny.  
  
- Nova EBAR Primer Sedeny: es construirà en la parcel·la 56 del polígon 17 de Vila-real. Comptarà amb les infraestructures necessàries per a impulsar l'aigua residual a l'EDAR OBVA, així com els elements necessaris per a poder gestionar adequadament la destinació de les aigües residuals. Les arquetes que es construiran permetran enviar les aigües residuals a l'EDAR OBVA o a l'EDAR Almassora, segons les necessitats.  
Perquè funcione serà necessari realitzar una línia aèria de mitjana tensió i el corresponent entroncament aeri subterrani i CT.  
- Nova impulsió a l'EDAR OBVA (impulsió OBVA): la connexió entre l'estació de bombament Primer Sedeny i l'EDAR OBVA s'aconseguirà mitjançant una conducció d'impulsió de 2.057 m de PEAD de PN 10 i 500 mm de diàmetre.  
- Reforma parcial del col·lector general Vora Riu en el gir del camí 4t Sedeny (col·lector reforma): es col·locarà una conducció de PRFV SN 5.000 de diàmetre 800 mm.  
- Nova EBAR Vora Riu que es construirà en els terrenys de l'actual EDAR.  
- Nova impulsió al col·lector industrial d'Almassora (impulsió Vora Riu): aquesta impulsió parteix de l'EBAR Vora Riu i porta les aigües residuals fins a una arqueta del col·lector industrial d'Almassora. La longitud total de la impulsió és de 393 m i s'executarà mitjançant una canonada de polietilé d'alta densitat (PN 10), de diàmetre nominal 355 mm.  
En l'encreuament sota el llit del riu Millars, la canonada portarà la protecció adequada enfront de la soscavació, mitjançant la col·locació d'una escullera en la capa superior més exposada al flux, i s'atendran els requisits que s'establisquen per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
- Col·lector d'alleujament al Barranquet: el col·lector d'alleujament al canal Barranquet partirà de l'estació de bombament Primer Sedeny i s'executarà pel camí Primer Sedeny fins a entroncar amb el canal del Barranquet, que abocarà en aquest a una cota superior a la màxima cota de disseny calculada per a aquesta canalització.  
Es tracta d'un tram de 195 m que s'executarà amb un marc prefabricat de formigó armat.  
- Demolició de l'EDAR Vora Riu: després de la posada en funcionament de les noves infraestructures es desmuntaran els equips existents i es procedirà a la demolició de l'obra civil dels elements. Es conservarà l'actual edifici d'explotació, que serà reformat per a usar-lo com a edifici en l'EBAR Vora Riu i per a les estructures de bombament d'aigües als regants. S'emplenaran els buits que queden després de la demolició dels elements i es procedirà a l'esplanació i el condicionament de la parcel·la.  
- Instal·lació d'elements d'automatització i control.  
La instal·lació de les conduccions suposarà una amplària d'afecció temporal de 5 m i una amplària d'afecció permanent de 5 m.  
- Instal·lacions elèctriques: el subministrament d'energia elèctrica a l'EBAR Primer Sedeny es realitza a través d'una línia aèria de mitjana tensió de 20 kV i 50 Hz de freqüència, propietat d'Iberdrola. A partir d'aquesta línia aèria es realitzarà un entroncament aeri subterrani i una línia subterrània que discorrerà fins al centre de seccionament independent situat en el límit de la parcel·la. D'allí eixirà una línia en mitjana tensió fins al centre de transformació de client de 160 kVA a instal·lar en l'edifici de l'EBAR.  
  
Tramitació administrativa  
En data de 8 de febrer de 2021 va tindre entrada en aquest òrgan ambiental la sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental ordinària del projecte procedent de l'EPSAR en la qualitat que té d'òrgan substantiu.  
Mitjançant la Resolució de 23 de decembre de 2020, de la Secretaria Autonòmica de Transició Ecològica i Emergència Climàtica, es designen la Direcció General de l'Aigua i l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals (EPSAR) com a òrgans substantius en el procediment d'avaluació ambiental de projectes promoguts per la Generalitat en matèria d'infraestructures hidràuliques.  
La informació pública del projecte, l'estudi d'impacte ambiental i l'estudi d'integració paisatgística va tindre lloc mitjançant la publicació d'anunci en el DOGV de 25 de setembre de 2018 i taulons d'anunci electrònics dels municipis afectats.  
Segons els certificats emesos per l'òrgan substantiu i els ajuntaments d'Almassora i Vila-real, durant el període d'informació pública no es van produir al·legacions.  
En data de 23 de febrer de 2021 aquest òrgan ambiental va sol·licitar a l'òrgan substantiu l'esmena del tràmit de consultes.  
El 8 de juny de 2021 l'òrgan substantiu va remetre la justificació de l'esmena del tràmit d'informació pública mitjançant la còpia de la sol·licitud d'informe als següents òrgans afectats pel projecte:  
  
- Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental en relació amb les afeccions a espais naturals protegits i Xarxa Natura 2000 (zona humida desembocadura del Millars, paisatge protegit de la desembocadura del riu Millars, LIC/ZEPA riu Millars).  
- Direcció general de política territorial i paisatge competent en riscos (inundabilitat) i paisatge.  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer en relació amb les afeccions al llit, i les seues zones de servitud i policia.  
- Direcció Territorial de Castelló referent a l'afecció a vies pecuàries (canyada reial de la Rambla de la Vídua, colada de l'Últim Sedeny) i sòl forestal.  
El dia 14 d'octubre de 2021 aquest òrgan ambiental sol·licita un informe al Consorci del Paisatge Protegit del Riu Millars, en relació amb l'afecció al PRUG del paisatge protegit del mateix nom.  
En el tràmit d'informació pública i consultes es van emetre els informes següents:  
- Informe tècnic de l'Ajuntament d'Almassora de 2 d'octubre de 2017 en què s'indica que el traçat de la impulsió al terme municipal d'Almassora discorre per sòl classificat com a sòl no urbanitzable de protecció especial de llits en el qual són compatibles les obres i instal·lacions necessàries dels serveis públics o activitats d'utilitat pública i interés general.  
Indica, així mateix, l'informe que després de l'execució de les obres l'EDAR d'Almassora aconseguirà el 90 % de la capacitat de disseny, que resulta la capacitat insuficient en un futur quan es desenvolupen les noves zones residencials previstes al municipi.  
- Certificat de compatibilitat urbanística de 28 d'agost de 2017 de l'Ajuntament de Vila-real en el qual s'exposa la qualificació urbanística de les següents infraestructures previstes:  
- EBAR Vora Riu (actual EDAR Vora Riu): sòl no urbanitzable qualificat de sistema general d'infraestructures i serveis. Depuració d'aigües residuals GIS-3.  
- Estació de bombament EBAR fins a EDAR mancomunada: sòl no urbanitzable Sistema General d'Equipament Comunitari. Esportiu (GEC-2).  
- Canonada d'impulsió: sòl no urbanitzable comú sòl urbà, riu Millars.  
L'informe conclou: «Les canalitzacions d'infraestructures públiques de sanejament d'aigües residuals, així com els elements necessaris perquè funcionen, com ara pous, estacions de bombament, etc., poden localitzar-se en qualsevol classe de sòl, ja que són necessàries per a la implantació dels usos permesos, amb les característiques resultants de la seua funció pròpia i de la seua legislació específica. Conforme amb les NU del Pla general de Vila-real, els usos previstos són compatibles».  
  
- Informe de 10 de gener de 2012, de la Direcció Territorial de Cultura que autoritza la prospecció arqueològica.  
- Informe de 22 d'abril del 2021 de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, del qual es destaca el següent: una part del projecte està en zona de policia de llit i afecta el riu Millars i el Barranquet. Per això, hauran de reposar-se la servitud de pas d'aigua sense modificar les existents i garantint la inexistència de risc d'inundació o entollament a les zones pròximes a les obres, es garantirà el drenatge superficial de les aigües cap als llits, hauran de reduir-se la plataforma de treball i els accessos, s'evitarà l'afecció als cursos d'aigua superficials i subterranis per abocaments contaminants durant la fase de construcció i funcionament i haurà de procedir-se a la reposició dels llits i les seues zones de servitud. Es garantirà la no afecció a les formacions vegetals de la ribera.  
L'informe continua indicant que, d'acord amb el que disposen els articles 9 i següents del Reglament del domini públic hidràulic, en la zona de flux preferent dels llits no poden autoritzar-se activitats vulnerables enfront de les avingudes ni activitats que suposen una reducció significativa de la capacitat de desguàs de la zona de flux preferent esmentada. Les actuacions previstes hauran de complir la legislació d'aigües vigent i hauran de sol·licitar-se les autoritzacions administratives corresponents.  
- Informe de 8 d'abril de 2021, del Servei d'Espais Naturals Protegits, del qual es destaca el següent: s'ha detectat a la zona humida catalogada «desembocadura del Millars» que els efluents de l'EDAR de Vila-real i Almassora provoquen concentracions d'amoni a la zona humida per damunt d'1 mg/l, i la qualitat de l'aigua és molt dolenta. L'alta concentració de nutrients provoca el desenvolupament de vegetació invasora com l'Arundo, per la qual cosa seria adequat incorporar-hi un pla de recuperació del llit després dels abocaments.  
L'informe incideix en la importància de valorar els impactes dels abocaments de pluvials, pluvials i residuals i punt final d'abocament de les EDAR, corregint l'impacte dels abocaments sobre les aigües, així com sobre la recuperació del bon estat del llit, incloent-hi un control de les espècies invasores.  
Si bé l'informe considera que les mesures adoptades en el projecte milloraran la situació actual, seria necessari l'ús d'aigües tractades per a ús agrícola que allibere aigües per al llit natural per a millorar l'estat d'aquests ecosistemes.  
- Informe de valoració de repercussions a espais naturals protegits i espais Xarxa Natura 2000 de 8 d'octubre de 2021, del qual s'extrau el següent:  
«La zona d'actuació es troba dins de la zona humida catalogada «desembocadura del Millars», zona que és, al seu torn, un espai de la Xarxa Natura 2000 LIC i ZEPA ES 0000211 desembocadura del riu Millars».  
Aquest espai ocupa el tram final del riu Millars, en la desembocadura del qual es va formar un xicotet delta. El llit circula dins d'uns dics elevats artificialment amb materials propis de la zona (cudols), i la major part de la superfície restant està coberta per àmplies extensions de grava amb vegetació anual. En l'últim quilòmetre de riu es desenvolupen canyissars on la làmina d'aigua és més constant.  
  
Alberga poblacions nidificants de 5 espècies d'aus aquàtiques incloses de l'annex I, i hi hivernen de manera regular fins a 5 espècies del mateix annex. Ha tingut importància regional per al corriol camanegre i la camallonga, encara que canvis recents en la morfologia del llit han minvat les característiques de l'entorn per a la nidificació d'aquestes aus des de 2003. Zona de pas i hivernada per a diverses espècies d'aus aquàtiques, si bé les seues poblacions són poc rellevants respecte als totals nacionals.  
L'informe indica que, consultat el Banc de dades de biodiversitat de la Comunitat Valenciana, no s'hi han trobat espècies prioritàries que puguen veure's afectades negativament per l'actuació.  
L'informe considera, a més, que el projecte recull actuacions de gestió de l'espai (considerant la zona humida i la Xarxa Natura 2000), que milloraran el conjunt de l'ecosistema humit en aquesta zona de la desembocadura i la qualitat de l'aigua a través de la millora en la depuració i, amb això, establirà les bases per al desenvolupament d'hàbitats d'interés, per la qual cosa el projecte no produirà afeccions significatives en la zona humida catalogada ni en els espais de la Xarxa Natura 2000.  
L'informe considera, no obstant això, que el projecte ha de ser millorat en diversos aspectes que s'inclouran en els condicionants ambientals d'aquesta resolució.  
- Informe de 27 de juliol de 2021, del Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló. En matèria de vies pecuàries s'indica que el projecte afecta la via pecuària colada de l'Últim Sedeny, de 5 metres d'amplària, i en una longitud de 2.850 ml, i la canyada reial de la Rambla de la Vídua, de 75 m d'amplària, en una longitud de 445 metres.  
  
D'acord amb l'article 34 de la Llei 3/2014, d'11 de juliol, de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana, haurà de tramitar-se com a concessió demanial l'ocupació del subsol de les vies pecuàries en els supòsits d'infraestructures o obres públiques declarades d'interés general i es requerirà una resolució de la conselleria competent per raó de la matèria.  
Les actuacions plantejades afecten parcialment sòl classificat com a terreny forestal ordinari en els voltants del riu Millars. No hi ha afecció a arbres monumentals, hàbitats o muntanyes gestionats per la GVA, per tant s'ha de complir el que disposa el Decret 7/2004, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que s'han d'observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els voltants. Amb caràcter general, quan s'establisca el nivell 3 de perillositat d'incendis, se suspendran tots els treballs.  
- Informe de 17 de novembre de 2021, del Consorci del Riu Millars:  
Indica l'informe que, realitzada la inspecció a la zona d'obres, s'observa que afectarà el paisatge protegit del riu Millars i la zona de protecció ecològica general i la zona de restauració i recuperació general segons el Decret 169/2012, del Consell, pel qual s'aprova el Pla rector d'ús i gestió del paisatge protegit. S'observa, així mateix, que enfront de l'EBAR Vora Riu, en el talús del marge dret, hi ha una formació de bosc de ribera en galeria formada per Populus alba, Ulmus minor i altres espècies no llenyoses que ocupen uns 200 m de llarg per 25 m d'ample. Assenyala que la presència de formacions de ribera són escasses en el paisatge protegit. Dins del riu i al voltant de la zona d'obres s'han localitzat exemplars aïllats de xops, Tamarix sp.  
  
L'anàlisi del Decret 169/2012 es realitza mitjançant enumeració dels articles d'aplicació segons la zona d'afecció del projecte. En l'àrea de protecció ecològica assenyala com a usos específicament prohibits l'obertura de camins, excepte les sendes, sempre que complisquen unes condicions determinades. En l'àrea de restauració i recuperació es consideren com a usos específicament prohibits les noves edificacions i estructures, excepte les vinculades directament a les instal·lacions científiques, educatives i de prevenció d'incendis.  
Finalment, l'informe enumera les mesures per a minimitzar les afeccions al paisatge protegit i considera que aquestes han de matisar-se adaptant la vegetació que cal emprar en la restauració a la vegetació existent i augmentant la vigilància de les obres i de l'àmbit temporal de la comprovació de l'eficàcia de les mesures de restauració.  
  
Consideracions ambientals  
La instal·lació de la conducció de la canonada d'impulsió en el llit del riu Millars serà l'afecció ambiental més rellevant de l'actuació perquè confluiran en aquesta zona diverses figures de protecció ambiental (zona humida protegida, paisatge protegit/PRUG, LIC/ZEPA de la desembocadura del Millars, terreny forestal). La resta d'infraestructures previstes se situaran o bé en un entorn ja afectat (EBAR Vora Riu), en sòl urbà o urbanitzable (part de la impulsió OBVA) o en l'àmbit de sòl agrícola.  
La unitat de paisatge més rellevant existent en l'àmbit d'obres i afectada per l'actuació és la unitat de paisatge del riu Millars, flux d'aigua amb caràcter propi d'una rambla mediterrània i en els marges de la qual pot trobar-se vegetació invasora (Arundo donax), al costat de punts on predominen els baladrars.  
En la fase de construcció, l'obertura de rases amb les seues excavacions i moviments de terra corresponents, els moviments de terra necessaris per a la construcció de les noves EBAR i la demolició de l'EDAR Vora Riu generaran els impactes ambientals següents:  
- Atmosfera: augment del nivell de pols en l'atmosfera i augment dels nivells de CO2 i sorolls a causa del trànsit de la maquinària d'obra. L'impacte es valora com a recuperable.  
- Hidrologia/hidrogeologia: en la fase d'obres podran produir-se arrossegaments de sòlids en cas de pluges i contaminació d'aqüífers a causa de successos accidentals. A causa del caràcter de rambla del riu Millars, que no porta cabals continus, l'impacte directe es considera baix. No obstant això, hi ha un risc puntual de contaminació per abocaments accidentals. Els impactes es consideren compatibles si es procedeix a aplicar les mesures correctores.  
- Geologia/geomorfologia: l'obertura de rases pot induir l'aparició de fenòmens d'erosió, pot produirse pèrdua de sòl i de fertilitat i compactació del terreny, havent-hi risc de generació d'impactes moderats.  
  
- Vegetació: els impactes es produiran en la fase d'obres a causa de la necessitat d'eliminar la vegetació per a realitzar les obres previstes. Un efecte secundari es generarà a causa del depòsit de partícules sobre la vegetació.  
- Fauna: durant la fase d'obres es produirà una alteració del comportament, caigudes a rases, atropellaments. L'impacte es pot recuperar.  
- Paisatge: durant la fase d'obres es produirà un impacte visual a causa dels moviments de terra. En la fase de funcionament, l'impacte més rellevant serà causat per la presència d'estructures superficials.  
  
- Patrimoni cultural: no s'han localitzat elements del patrimoni cultural que puguen ser afectats per les obres. No obstant això, s'ha sol·licitat permís de prospecció i, com a mesura preventiva durant els moviments de terra, la zona serà inspeccionada per un tècnic en la matèria.  
  
- Espais naturals protegits: el desenvolupament de les obres produirà un impacte directe i moderat sobre els espais afectats, per la qual cosa hauran d'aplicar-s'hi mesures preventives i correctores.  
- Riscos: els trams de conduccions que cal executar es troben allunyats d'àrees inundables, a excepció de la impulsió Vora Riu, que en l'encreuament del riu Millars travessa una zona de risc 1 i risc 2 segons el Pla d'acció territorial per a prevenció del risc d'inundació de la Comunitat Valenciana (PATRICOVA). El Sistema de Cartografia de Zones Inundables (SNCZI), del Ministeri per a la Transició Ecològica i el Repte Demogràfic, mostra que les actuacions (excepte la conducció d'encreuament del Millars) no se situen en zones de flux preferent. La nova EBAR Vora Riu se situa en una zona amb probabilitat d'inundació baixa o excepcional.  
En tot l'àmbit del projecte hi ha risc mitjà de contaminació d'aqüífers i risc de baix a moderat d'erosió potencial.  
Condicions que hagen d'establir-se i les mesures que permeten previndre, corregir i, si és el cas, compensar els efectes adversos sobre el medi ambient:  
Es realitza un resum de les mesures proposades:  
- Atmosfera: limitació de la velocitat dels vehicles, transport de materials en camions coberts amb lones, reg periòdic de les pistes i apilaments amb aigua en condicions de sequedat o en els voltants dels nuclis urbans, control de l'emissió de gasos i fums de la maquinària a través dels controls tècnics reglamentaris, planificació de les accions del projecte per a reduir l'ús de maquinària, realització de les obres en període diürn.  
- Medi hidrològic i sòl: les instal·lacions d'obra se situaran fora de zones on un abocament imprevist afecte el llit; s'hi instal·larà un contenidor específic per a la neteja de formigoneres. Una vegada depositada la fase sòlida, la part líquida o bé s'evaporarà o bé es buidarà mitjançant una bomba. En les zones d'intersecció de la conducció d'impulsió amb el riu Millars s'habilitaran barreres antisediment. Els parcs de maquinària i les instal·lacions d'obra tindran previstos sistemes de control d'abocaments; s'evitarà el depòsit de residus en llit o en la seua zona de servitud. S'establirà una coberta vegetal en les zones afectades per a evitar l'erosió i la generació d'arrossegaments que puguen arribar als cursos d'aigua.  
- Vegetació: es realitzarà una prospecció prèvia de la zona d'obres i es jalonaran les zones on hi haja vegetació d'interés. Les zones amb vegetació d'interés que hagen sigut afectades es restauraran restituint la topografia i plantant vegetació pròpia de l'entorn.  
- Fauna: es realitzarà un reconeixement previ per un tècnic competent per a detectar si hi ha, en les zones afectades, fauna catalogada; s'allunyaran, en la mesura que siga possible, d'aquestes zones, les operacions més molestes o nocives, i s'evitarà realitzar la fase més sorollosa de les obres en el període comprés entre l'1 de març i l'1 de setembre, sempre que aquesta mesura no interferisca en el desenvolupament normal de les obres.  
- Vies pecuàries: durant la fase de construcció es procurarà la permeabilitat de la via pecuària, garantint el pas del bestiar i la maquinària agrícola. Se sol·licitarà l'ocupació de les vies pecuàries afectades.  
  
- Paisatge: es restaurarà la topografia i coberta vegetal de les zones afectades pel projecte i de les zones ocupades per les instal·lacions auxiliars, zones de préstecs i zona de depòsit provisional de residus mitjançant la descompactació del terreny, l'aportació de terra vegetal i la sembra d'espècies herbàcies.  
Per a evitar afeccions innecessàries es jalonarà prèviament la zona d'obres senyalitzant i abalisant de manera específica les zones en què apareguen elements d'interés arqueològic.  
En les estacions de bombament Primer Sedeny i Vora Riu es proposa integrar-les mitjançant plantacions que reproduïsquen la vegetació natural. Les espècies a emprar en l'EBAR Primer Sedeny seran: morera, arboç, magraner, llentiscle, margalló i murta. En l'EBAR Vora Riu s'emprarà: taronger, llentiscle, margalló, baladre, buguenvíl·lea, ontina, espígol, ginesta.  
En el llit del riu Millars es proposa un tractament específic dels talussos per a aconseguir la integració en el paisatge i evitar l'erosió. Es proposa la plantació de llentiscle, coscolla, romer, argilaga, aranyoner i mare-selva.  
L'èxit de les mesures d'integració s'aconseguirà amb l'apilament, el maneig i la conservació adequats de la terra vegetal que haja d'extraure's en la realització de les obres per a usar-la posteriorment en els treballs de restauració del terreny.  
- Patrimoni cultural: es durà a terme una prospecció superficial en la fase prèvia a les obres i en la fase d'obres es durà a terme un seguiment arqueològic consistent en el seguiment de les remocions del terreny per un equip d'arqueòlegs que, a peu d'obra, controlaran les labors de fer rases, desbrossar i qualsevol operació que comporte remoció de terres. En el cas que hi apareguen indicis o troballes de restes arqueològiques, se suspendran les obres i es posarà en marxa el protocol d'intervenció arqueològica en coordinació amb l'òrgan competent en cultura.  
  
- Riscos: amb la finalitat d'evitar l'afecció del risc d'inundació existent, es protegirà la rasa en el llit i els marges del riu Millars amb la col·locació d'una escullera en la capa superior més exposada al flux.  
  
Programa de vigilància ambiental  
L'objectiu principal és verificar el compliment de les mesures protectores i correctores durant la fase d'obres amb vigilància específica de la qualitat de l'aire, qualitat de l'aigua, conservació de la terra vegetal, l'estat adequat del sòl quant a l'alteració de les seues condicions físiques, el control de l'efectivitat de les mesures de prevenció de l'erosió, el control de la correcta estesa de la terra vegetal, de les sembres, control de l'operativitat dels camins afectats (permeabilitat territorial). A la finalització de les obres es vigilarà la reposició correcta dels serveis afectats i la restauració correcta de la zona d'obres.  
  
El programa preveu la periodicitat i els paràmetres de control de la vigilància que s'efectuarà i estableix els llindars que determinen la implementació de mesures complementàries de correcció d'impactes. Finalment, es faran informes que indiquen els resultats dels controls o les inspeccions realitzats.  
Com a valoració final de l'anàlisi tècnica realitzada, cal indicar que la finalitat del projecte generarà efectes favorables sobre la Xarxa Natura 2000, ja que incideix positivament sobre la qualitat de les aigües abocades al Millars. Hi ha aspectes assenyalats per l'òrgan competent en espais Xarxa Natura 2000 que no formen part de l'actual projecte, però que el promotor haurà de tindre en compte per a qualsevol altra actuació que afecte el punt d'abocament de les aigües depurades i tenint en compte que les aigües pluvials que puguen abocar-se al Millars han de tindre la màxima qualitat possible.  
Referent als riscos, les conduccions previstes s'han dissenyat per a un període de retorn de 500 anys. La nova EBAR, tenint en compte que se situarà en una zona ja afectada per les infraestructures de depuració, pot considerar-se com una modificació de les estructures existents, la qual cosa no eximeix el promotor d'adoptar mesures per a reduir la vulnerabilitat davant d'avingudes.  
El bosc de galeria del paisatge protegit del Millars pot ser afectat per les obres, per la qual cosa les mesures de correcció i vigilància han de modificar-se i aquestes modificacions s'inclouran en els condicionants ambientals d'aquesta resolució.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte està subjecte a una avaluació d'impacte ambiental ordinària, d'acord amb l'article 7.1 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, en concordança amb l'annex I.7 del Decret 162/1990, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental de la Comunitat Valenciana.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la secció 1a, capítol II del títol 2, de la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que s'hi poden aplicar.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
Per tot el que s'ha exposat anteriorment, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que tinc, resolc:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció de les autoritzacions sectorials que s'hi puguen aplicar, el projecte de «Connexió de l'EDAR Vora Riu a l'EDAR d'Almassora» a Vila-real i Almassora (Castelló), sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i l'altra documentació que es troba en l'expedient, i de conformitat amb els condicionants següents:  
1. Es complirà la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià, obtenint l'informe de conformitat del projecte amb la protecció del patrimoni cultural regulat en l'article 11 de la llei esmentada.  
En qualsevol cas, el jalonament proposat per a la preservació del patrimoni cultural es realitzarà per a qualsevol bé d'interés cultural que puga ser afectat per les obres.  
2. Obres previstes al llit del Millars:  
a) Amb caràcter previ a l'inici de les obres, es jalonarà el terreny que serà afectat a fi que puga ser inspeccionat per un expert en flora i fauna, que elaborarà un informe sobre les espècies afectades, el grau d'afecció i la proposta de mesures protectores.  
En el cas que en el jalonament es detecte una afecció al bosc de galeria, es replantejarà la zona d'obres de manera que, d'acord amb el que indique l'òrgan de conca, s'evite la seua afecció. Hauran d'abalisar-se i marcar-se els exemplars d'interés pròxims a la zona d'obres amb la finalitat d'evitar afeccions innecessàries sobre aquests.  
En el cas que es preveja una afecció a espècies exòtiques o invasores es compliran les mesures preventives i correctores establides en el Decret 213/2009, de 20 de novembre, del Consell, modificat per l'Ordre 10/2004, pel qual s'aproven les mesures per al control de les espècies exòtiques invasores a la Comunitat Valenciana.  
b) S'emprarà una pista de treball reduïda en l'accés al llit del Millars i en les obres que es realitzen al mateix llit.  
c) Durant el període comprés entre l'1 de març i l'1 de setembre no es podran realitzar desbrossaments de vegetació ni moviments de terra.  
  
d) En la restauració del terreny haurà de substituir-se el 80 % dels exemplars de carrasca previstos per un 30 % d'exemplars de Populus alba i un 50 % d'exemplars d'Ulmus minor amb oms resistents a la grafiosi. En l'estrat arbustiu se substituirà almenys el 50 % dels exemplars de Nerium oleander per Tamarix canariensis.  
e) Es reposarà la servitud de pas de l'aigua del Millars i del Barranquet de manera que no es genere risc d'inundació o entollament en les zones pròximes a les obres, les zones de préstecs o d'afecció restaurant aquestes zones i evitant que en el transcurs de qualsevol fase dels treballs previstos es generen abocaments contaminants que puguen contaminar les aigües superficials i subterrànies.  
f) Es programaran i es pressupostaran les labors de manteniment previstes per als 3 anys posteriors a la plantació, especialment el reg amb la freqüència i la quantitat que estableix l'Estudi d'impacte ambiental.  
g) El programa de vigilància ambiental es prolongarà durant 3 anys amb la finalitat de realitzar-ne un seguiment efectiu, no sols de la fase d'obres, sinó de la restauració de la zona afectada.  
h) Amb una antelació de dues setmanes de l'inici de les obres en l'àmbit del paisatge protegit, s'avisarà el Consorci del Riu Millars perquè els treballs puguen ser supervisats per la guarderia del Consorci i pels agents mediambientals.  
3. Mesures d'integració en el paisatge: les mesures hauran de ser coherents amb les mitjanes de restauració i les dues amb el que s'ha exposat en els condicionants ambientals.  
En l'EBAR Vora Riu, les espècies emprades en la integració paisatgística hauran de ser pròpies del paisatge protegit del Millars i de l'àmbit fluvial, evitant l'ús de la buguenvíl·lea per ser espècie al·lòctona.  
4. El control de la pols inclòs en el programa de vigilància ambiental haurà de fer-se setmanalment i en cas de forts vents.  
5. Afecció a vies pecuàries i senderes:  
a) Es faran els tràmits que hi procedisquen per a la concessió demanial del subsol de les vies pecuàries colada de l'Últim Sedeny i canyada reial de la Rambla de la Vídua.  
b) Es reposarà la sendera PR-CV-438.  
6. Riscos:  
a) D'acord amb el que disposen els articles 9 i següents del Reglament del domini públic hidràulic, en la zona de flux preferent dels llits no poden autoritzar-se activitats vulnerables enfront de les avingudes ni activitats que suposen una reducció significativa de la capacitat de desguàs de l'esmentada zona de flux preferent.  
b) Les estructures afectades per perillositat d'inundació segons cartografia del PATRICOVA hauran d'adaptar-se al que estableix la seua normativa. En el cas de l'EBAR Vora Riu, situada en l'àmbit d'afecció de l'actual EDAR i, tenint en compte que es tracta d'un àmbit afectat amb anterioritat a la publicació del pla, es dissenyaran mesures per a reduir la vulnerabilitat davant del risc d'inundació.  
c) S'haurà de complir el que disposa el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es facen en terreny forestal o en els voltants. Amb caràcter general, amb nivell de preemergència 3 per risc d'incendis forestals se suspendran tots els treballs.  
  
7. Protecció de la zona humida:  
a) Una vegada entren en funcionament les obres previstes, es procedirà a la millora del punt d'abocament mitjançant la seua restauració ambiental eliminant espècies invasores (com Arundo donax) i nitròfiles.  
b) En el moment que hi procedisca haurà de fer-se un estudi específic de característiques dels abocaments (pluvials, pluvials mesclats amb residuals, residuals), un estudi del punt d'abocament i mesures per a esmorteir l'impacte en el llit.  
8. Les accions incloses en el programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se per a acreditar l'adopció i l'execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de l'eficàcia d'aquestes.La documentació haurà d'estar a la disposició de les autoritats competents.  
9. En els termes previstos en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, aquesta declaració d'impacte ambiental perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
Segon  
De conformitat amb el que preveu l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a) Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b) Aquesta declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjudici dels que, si és el cas, siguen procedents en via administrativa i judicial contra l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 25 de novembre de 2021.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9308, del 29-03-2022 (2022/2326)

RESOLUCIÓN de 25 de noviembre de 2021, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del Proyecto conexión de la EDAR Vora Riu a la EDAR de Almassora, término municipal Vila-real, Almassora (Castellón) (expediente 4/2021/AIA).
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9308

Fecha DOGV
:   29-03-2022

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2022/2326

CVE


Fecha del documento
:   25-11-2021

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Almassora](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 25 de noviembre de 2021, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del Proyecto conexión de la EDAR Vora Riu a la EDAR de Almassora, término municipal Vila-real, Almassora (Castellón) (expediente 4/2021/AIA). [2022/2326]  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 4-2021-AIA.  
Título: conexión de la EDAR Vora Riu a la EDAR de Almassora (Castellón).  
Promotor: Generalitat Valenciana.  
Órgano sustantivo: EPSAR.  
Localización: Vila-real, Almassora (Castellón).  
  
Antecedentes y descripción del proyecto  
El 12 de abril de 1996 la Dirección General de Calidad Ambiental emite Declaración de Impacto Ambiental en el ámbito del expediente 36/96-AIA al Proyecto de colectores generales y pliego de bases de la estación depuradora de aguas residuales del término municipal de Almassora (Castellón).  
Posteriormente tuvo entrada en este órgano ambiental el proyecto de obras de reforma de la EDAR de Vora Riu y colector general de Vila-real, procediéndose a la apertura del expediente 37-2010-AIA, expediente que fue objeto de desistimiento.  
El 15 de noviembre de 2011 tuvo entrada en este órgano ambiental documentación del proyecto actualmente en valoración ambiental procediéndose a la apertura de expediente de consulta 249/11-CON.  
En fecha de 26 de febrero de 2019 tuvo entrada en este órgano ambiental la solicitud de inicio de procedimiento ambiental. El órgano ambiental consideró que no procedía el inicio de una evaluación de impacto ambiental.  
La modificación del artículo 3.2 de la Ley 2/1992,del Gobierno valenciano de saneamiento de aguas residuales de la Comunidad Valenciana por la Ley 3/2020, de 30 de diciembre, de la Generalitat, de medidas fiscales, posibilitó el inicio del procedimiento de evaluación de impacto ambiental procediéndose a la apertura del actual expediente.  
La propuesta realizada por el órgano promotor es la siguiente:  
Para la depuración de las aguas residuales de Vila-real actualmente se cuenta con la EDAR Vora Riu, situada junto al río Mijares y la EDAR mancomunada Onda-Betxí-Vila-real-Alqueries (OBVA). Las instalaciones de la EDAR Vora Riu han quedado obsoletas siendo imposible establecer un tratamiento efectivo que garantice el cumplimiento de los requisitos de vertido.  
Para mejorar la depuración de las aguas residuales se propone llevar el agua residual urbana tratada en la EDAR Vora Riu a la EDAR mancomunada OBVA (Onda, Betxi, Vila-real, Almassora) y a la EDAR de Almassora.  
Las actuaciones que deberán llevarse a cabo son:  
- Reforma parcial del colector general Vora Riu en su tramo inicial (colector de cabecera): Nuevo tramo de 170 m de PRFV DN800 SN 5.000 que permitirá transportar los caudales a la EBAR Primer Sedeny.  
  
- Nueva EBAR «Primer Sedeny»: Se construirá en la parcela 56 del polígono 17 de Vila-real. Contará con las infraestructuras necesarias para la impulsión del agua residual a la EDAR OBVA así como los elementos necesarios para poder gestionar adecuadamente el destino de las aguas residuales. Las arquetas que se construirán construir permitirán enviar las aguas residuales a la EDAR OBVA o a la EDAR Almassora, según necesidades.  
Para su funcionamiento será necesario realizar una línea aérea de media tensión y su correspondiente entronque aéreo subterráneo y CT.  
- Nueva impulsión a la EDAR OBVA (impulsión OBVA): La conexión entre la estación de bombeo Primer Sedeny y la EDAR OBVA se conseguirá mediante una conducción de impulsión de 2.057 m de PEAD de PN 10 y 500 mm de diámetro.  
- Reforma parcial del colector general Vora Riu en el giro del camí 4rt Sedeny (colector reforma): Se colocará una conducción de PRFV SN 5.000 de diámetro 800 mm.  
- Nueva EBAR Vora Riu que se construirá en los terrenos de la actual EDAR.  
- Nueva impulsión al colector industrial de Almassora (Impulsión Vora Riu): Esta impulsión parte de la EBAR Vora Riu y lleva las aguas residuales hasta una arqueta del colector industrial de Almassora. La longitud total de la impulsión es de 393 m y se ejecutará mediante tubería de polietileno de alta densidad (PN 10), de diámetro nominal 355 mm.  
En el cruce bajo el cauce del río Millars, la tubería llevará la protección adecuada frente a la socavación mediante colocación de escollera en la capa superior más expuesta al flujo, y se atenderá a los requisitos que se establezcan por la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
  
- Colector de alivio al Barranquet: El colector de alivio al canal Barranquet partirá de la estación de bombeo 1r Sedeny y se ejecutará por el camino Primer Sedeny hasta entroncar con el canal del Barranquet, vertiendo en este a una cota superior a la máxima cota de diseño calculada para dicha canalización.  
Se trata de un tramo de 195 m que se ejecutará con un marco prefabricado de hormigón armado.  
- Demolición de la EDAR Vora Riu: Tras la puesta en funcionamiento de las nuevas infraestructuras se desmontarán los equipos existentes y se procederá a la demolición de la obra civil de los elementos. Se conservará el actual edificio de explotación que será reformado para su uso como edificio en la EBAR Vora Riu y para las estructuras de bombeo de aguas a los regantes. Se rellenarán los huecos que queden tras la demolición de los elementos y se procederá a la explanación y acondicionamiento de la parcela.  
- Instalación de elementos de automatización y control.  
La instalación de las conducciones supondrá una anchura de afección temporal de 5 m y una anchura de afección permanente de 5 m.  
- Instalaciones eléctricas: El suministro de energía eléctrica a la EBAR 1r Sedeny se realiza a través de una línea aérea de media tensión de 20 kV y 50 Hz de frecuencia, propiedad de Iberdrola. A partir de esta línea aérea se realizará un empalme aéreo subterráneo y una línea subterránea que discurrirá hasta el centro de seccionamiento independiente ubicado en el linde de la parcela. De allí saldrá una línea en media tensión hasta el centro de transformación de cliente de 160 kVA a instalar en el edificio de la EBAR  
  
Tramitación Administrativa  
En fecha de 8 de febrero de 2021 tuvo entrada en este órgano ambiental la solicitud de evaluación de impacto ambiental ordinaria del proyecto procedente de la EPSAR en su calidad de órgano sustantivo.  
Mediante Resolución de 23.12.2020 de la Secretaria Autonómica de Transición Ecológica y Emergencia Climática, se designa a la Dirección General del Agua y a la Entidad Pública de Saneamiento de Aguas Residuales (EPSAR) como órganos sustantivos en el procedimiento de evaluación ambiental de proyectos promovidos por la Generalitat en materia de infraestructuras hidráulicas.  
La información pública del proyecto, estudio de impacto ambiental y estudio de integración paisajística tuvo lugar mediante publicación de anuncio en el DOGV de 25 de septiembre de 2018 y tablones de anuncio electrónicos de los municipios afectados.  
Según certificados emitidos por el órgano sustantivo, y los Ayuntamientos de Almassora y Vila-real, durante el periodo de información pública no se produjeron alegaciones.  
En fecha de 23 de febrero de 2021 este órgano ambiental solicitó al órgano sustantivo la subsanación del trámite de consultas.  
El 8 de junio de 2021 el órgano sustantivo remite la justificación de la subsanación del trámite de información pública mediante la copia de la solicitud de informe a los siguientes órganos afectados por el proyecto:  
- Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental en relación con las afecciones a Espacios Naturales Protegidos y Red Natura 2000 (zona húmeda desembocadura del millars, paisaje protegido de la desembocadura del río Millars, LIC/ZEPA riu MIllars).  
- Dirección General de Política Territorial y Paisaje competente en riesgos (inundabilidad) y paisaje.  
- Confederación Hidrográfica del Júcar en relación con las afecciones a cauce, y sus zonas de servidumbre y policía.  
- Dirección Territorial de Castellón referente a la afección a vías pecuarias (Cañada Real de la Rambla de la Viuda, Colada del último Sedeny) y suelo forestal.  
El día 14 de octubre de 2021 este órgano ambiental solicita informe al Consorcio del paisaje protegido del riu Millares, en relación con la afección al PRUG del paisaje protegido del mismo nombre.  
En el trámite de información pública y consultas se emitieron los siguientes informes:  
- Informe técnico del Ayuntamiento de Almassora de 2 de octubre de 2017 en el que se indica que el trazado de la impulsión en el término municipal de Almassora discurre por suelo clasificado como suelo no urbanizable de protección especial de cauces en el cual son compatibles las obras e instalaciones necesarias de los servicios públicos o actividades de utilidad pública e interés general.  
Indica asimismo el informe que tras la ejecución de las obras la EDAR de Almassora alcanzará el 90 % de la capacidad de diseño resultando la capacidad insuficiente en un futuro cuando se desarrollen las nuevas zonas residenciales previstas en el municipio.  
- Certificado de compatibilidad urbanística de 28 de agosto de 2017 del Ayuntamiento de Vila-real en el que se expone la calificación urbanística de las siguientes infraestructuras previstas:  
- EBAR Vora Riu (actual EDAR Vora Riu): suelo no urbanizable calificado como «Sistema general de Infraestructuras y Servicios. Depuración de Aguas Residuales GIS-3.  
- Estación de bombeo EBAR hasta EDAR mancomunada: Suelo no urbanizable «Sistema General de Equipamiento Comunitario. Deportivo (GEC-2).  
- Tubería de impulsión: Suelo no urbanizable común suelo urbano, río Mijares.  
El informe concluye: «Las canalizaciones de infraestructuras públicas de saneamiento de aguas residuales, así como los elementos necesarios para su funcionamiento, tales como pozos estaciones de bombeo, etc., pueden localizarse en cualquier clase de suelo ya que son necesarias para la implantación de los usos permitidos, con las características resultantes de su función propia y de su legislación específica. Conforme a las NNUU del Plan general de Vila-real, los usos previstos son compatibles».  
- Informe de 10 de enero de 2012, de la Dirección Territorial de Cultura autorizando la prospección arqueológica.  
- Informe de 22 de abril de 2021, de la Confederación Hidrográfica del Júcar del que se destaca lo siguiente: Una parte del proyecto está en zona de policía de cauce y afecta al río Mijares y al «Barranquet». Por ello deberán reponerse la servidumbre de paso de agua sin modificar las existentes y garantizando la inexistencia de riesgo de inundación o encharcamiento en las zonas próximas a las obras, se garantizará el drenaje superficial de las aguas hacia los cauces, deberá reducirse la plataforma de trabajo y los accesos, se evitará la afección a los cursos de agua superficiales y subterráneos por vertidos contaminantes durante la fase de construcción y funcionamiento y deberá procederse a la reposición de los cauces y sus zonas de servidumbre. Se garantizará la no afección a las formaciones vegetales de la ribera.  
El informe continúa indicando que, de acuerdo con lo dispuesto en los artículos 9 y siguientes del Reglamento del dominio público hidráulico, en la zona de flujo preferente de los cauces no pueden autorizarse actividades vulnerables frente a las avenidas ni actividades que supongan una reducción significativa de la capacidad de desagüe de la citada zona de flujo preferente. Las actuaciones previstas, deberán cumplir la legislación de aguas vigente y deberán solicitarse las correspondientes autorizaciones administrativas.  
- Informe de 8 de abril de 2021, del Servicio de Espacios Naturales Protegidos del que se destaca lo siguiente: Se ha detectado en la zona húmeda catalogada «desembocadura del Millars» que los efluentes de la EDAR de Vila-real y Almassora provocan concentraciones de amonio en la zona húmeda por encima de 1 mg/l siendo la calidad del agua muy mala. La alta concentración de nutrientes provoca el desarrollo de vegetación invasora como el «Arundo» por lo que sería adecuado incorporar un plan de recuperación del cauce tras los vertidos.  
Incide el informe en la importancia de valorar los impactos de los vertidos de pluviales, pluviales y residuales y punto final de vertido de las EDAR corrigiendo el impacto de los vertidos sobre las aguas, así como sobre la recuperación del buen estado del cauce incluyendo un control de las especies invasoras.  
Si bien el informe considera que las medidas adoptadas en el proyecto mejorarán la situación actual, sería necesario el empleo de aguas tratadas para uso agrícola liberando aguas para el cauce natural para mejorar el estado de estos ecosistemas.  
- Informe de valoración de repercusiones a Espacios Naturales Protegidos y Espacios Red Natura 2000 de 8 de octubre de 2021, del que se extrae lo siguiente:  
«La zona de actuación se encuentra dentro de la zona húmeda catalogada desembocadura del Millars, zona que es a su vez un espacio de la Red Natura 2000 LIC y ZEPA ES 0000211 desembocadura del riu Millars».  
Este espacio ocupa el tramo final del río Mijares, en cuya desembocadura se formó un pequeño delta. El cauce circula dentro de unos diques elevados artificialmente con materiales propios de la zona (cantos rodados), estando la mayor parte de la superficie restante cubierta por amplias extensiones de grava con vegetación anual. En el último kilómetro de río se desarrollan carrizales donde la lámina de agua es más constante.  
Alberga poblaciones nidificantes de 5 especies de aves acuáticas incluidas del anexo I, e invernan de forma regular hasta 5 especies del mismo anexo. Ha tenido importancia regional para el Chorlitejo Patinegro y Cigüeñuela Común, aunque cambios recientes en la morfología del cauce han mermado las características del entorno para la nidificación de estas aves desde 2003. Zona de paso e invernada para diversas especies de aves acuáticas, si bien sus poblaciones son poco relevantes respecto a los totales nacionales.  
El informe indica que, consultado el Banco de Datos de Biodiversidad de la Comunidad Valenciana, no se han encontrado especies prioritarias que puedan verse afectadas negativamente por la actuación.  
El informe considera además que el proyecto recoge actuaciones de gestión del espacio (considerando la zona húmeda y la Red Natura 2000), que van a mejorar el conjunto del ecosistema húmedo en esa zona de la desembocadura, mejorando la calidad del agua a través de la mejora en la depuración y con ello estableciendo las bases para el desarrollo de hábitats de interés por lo que el proyecto no producirá afecciones significativas en la zona húmeda catalogada ni en los espacios de la Red Natura 2000.  
El informe considera, sin embargo, que el proyecto debe ser mejorado en diversos aspectos que se incluirán en los condicionantes ambientales de esta resolución.  
- Informe de 27 de julio de 2021, del Servicio Territorial de Medio Ambiente de Castellón. En materia de vías pecuarias se indica que el proyecto afecta a la vía pecuaria «Colada del último Sedeny» de 5 metros de anchura y en una longitud de 2850 ml y a la «Cañada Real de la Rambla de la Viuda» de 75 m de ancho, en una longitud de 445 metros.  
De acuerdo con el artículo 34 de la Ley 3/2014, de 11 de julio, de vías pecuarias de la Comunitat Valenciana, deberá tramitarse como concesión demanial la ocupación del subsuelo de las vías pecuarias en los supuestos de infraestructuras u obras públicas declaradas de interés general requiriendo resolución de la conselleria competente por razón de la materia.  
Las actuaciones planteadas afectan parcialmente a suelo clasificado como terreno forestal ordinario en las inmediaciones del río Mijares. No existe afección a árboles monumentales, hábitats o montes gestionados por la GVA debiendo cumplirse lo que dispone el Decreto 7/2004, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba al pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones. Con carácter general cuando se establezca el nivel 3 de peligrosidad de incendios, se suspenderán todos los trabajos.  
- Informe de 17 de noviembre de 2021, del consorcio del riu Mijares:  
Indica el informe que, realizada inspección a la zona de obras, se observa que afectará al paisaje protegido del riu Millars y a zona de protección ecológica general y zona de restauración-recuperación general según el Decreto 169/2012 del Consell por el que se aprueba el Plan rector de uso y gestión del paisaje protegido. Se observa asimismo que enfrente de la EBAR Vora Riu, en el talud de la margen derecha, hay una formación de bosque de ribera en galería formada por «Populus alba», «Ulmus minor» y otras especies no leñosas ocupando unos 200 m de largo por 25 m de ancho. Señala que la presencia de formaciones de ribera son escasas en el paisaje protegido. Dentro del río y en el entorno de la zona de obras se han localizado ejemplares aislados de chopos, «Tamarix sp».  
El análisis del Decreto 169/2012 se realiza mediante enumeración de los artículos de aplicación según zona de afección del proyecto. En el área de protección ecológica señala como usos específicamente prohibidos la apertura de caminos excepto las sendas siempre que cumplan determinadas condiciones. En el área de restauración'recuperación se consideran como usos específicamente prohibidos las nuevas edificaciones y estructuras, excepto las directamente vinculadas con las instalaciones científicas, educativas y de prevención de incendios.  
Por último el informe enumera las medidas para minimizar las afecciones al paisaje protegido y considera que estas deben de matizarse adaptando la vegetación a emplear en la restauración a la vegetación existente y aumentando la vigilancia de las obras y del ámbito temporal de la comprobación de la eficacia de las medidas de restauración.  
  
Consideraciones ambientales  
La instalación de la conducción de la tubería de impulsión en el cauce del río Mijares será la afección ambiental más relevante de la actuación por confluir en esta zona varias figuras de protección ambiental (zona húmeda protegida, paisaje protegido/PRUG, LIC/ZEPA de la desembocadura del Millars, terreno forestal). El resto de infraestructuras previstas se ubicarán o bien en un entorno ya afectado (EBAR Vora Riu), en suelo urbano o urbanizable (parte de la impulsión OBVA) o en el ámbito de suelo agrícola.  
La unidad de paisaje más relevante existente en el ámbito de obras y afectada por la actuación es la unidad de paisaje del riu Millars, flujo de agua con carácter propio de una rambla mediterránea y en cuyos márgenes puede encontrarse vegetación invasora (Arundo donax) junto a puntos donde predominan los adelfares.  
En la fase de construcción, la apertura de zanjas con sus excavaciones y movimientos de tierra correspondientes, los movimientos de tierra necesarios para la construcción de las nuevas EBAR y la demolición de la EDAR Vora Riu generarán los siguientes impactos ambientales:  
- Atmósfera: Aumento del nivel de polvo en la atmósfera y aumento de los niveles de CO2 y ruidos a causa del tránsito de la maquinaria de obra. El impacto se valora como recuperable.  
- Hidrología/hidrogeología: En la fase de obras podrán producirse arrastres de sólidos en caso de lluvias y contaminación de acuíferos debido a sucesos accidentales. Debido al carácter de rambla del río Mijares, que no lleva caudales continuos, el impacto directo se considera bajo. Sin embargo, existe un riesgo puntual de contaminación por vertidos accidentales. Los impactos se consideran compatibles procediendo la aplicación de las medidas correctoras.  
- Geología/geomorfología: La apertura de zanjas puede inducir la aparición de fenómenos de erosión, puede producirse pérdida de suelo y de fertilidad y compactación del terreno existiendo riesgo de generación de impactos moderados.  
- Vegetación: Los impactos se producirán en la fase de obras a causa de la necesidad de eliminar la vegetación para realizar las obras previstas. Un efecto secundario se generará debido al depósito de partículas sobre la vegetación.  
- Fauna: Durante la fase de obras se producirá alteración del comportamiento, caídas a zanjas, atropellos. El impacto es recuperable.  
- Paisaje: Durante la fase de obras se producirá un impacto visual debido a los movimientos de tierra. En la fase de funcionamiento, el impacto más relevante será causado por la presencia de estructuras superficiales.  
- Patrimonio Cultural: No se han localizado elementos del patrimonio cultural que puedan ser afectados por las obras. No obstante, se ha solicitado permiso de prospección y como medida preventiva durante los movimientos de tierra la zona será inspeccionada por un técnico en la materia.  
- Espacios naturales protegidos: El desarrollo de las obras producirá un impacto directo y moderado sobre los espacios afectados por lo que deberán aplicarse medidas preventivas y correctoras.  
- Riesgos: Los tramos de conducciones a ejecutar se encuentran alejados de áreas inundables a excepción de la impulsión Vora Riu que en su cruce del río Mijares atraviesa zona de riesgo 1 y riesgo 2 según el Plan de Acción Territorial para prevención del Riesgo de Inundación de la Comunidad Valenciana (PATRICOVA). El Sistema de Cartografía de Zonas Inundables (SNCZI), del Ministerio para la Transición Ecológica y el Reto Demográfico muestra que las actuaciones (excepto la conducción de cruce del Mijares) no se ubican en zonas de flujo preferente. La nueva EBAR Vora Riu se sitúa en zona con probabilidad de inundación baja o excepcional  
En todo el ámbito del proyecto existe riesgo de contaminación de acuíferos medio y riesgo de erosión potencial de bajo a moderado.  
Condiciones que deban establecerse y las medidas que permitan prevenir, corregir, y en su caso compensar los efectos adversos sobre el medio ambiente:  
Se realiza un resumen de las medidas propuestas:  
- Atmósfera: Limitación de la velocidad de los vehículos, transporte de materiales en camiones cubiertos con lonas, riego periódico de las pistas y acopios con agua en condiciones de sequedad o en las inmediaciones de los núcleos urbanos, control de la emisión de gases y humos de la maquinaria a través de los controles técnicos reglamentarios, planificación de las acciones del proyecto para reducir el uso de maquinaria, realización de las obras en periodo diurno.  
- Medio hidrológico y suelo: Las instalaciones de obra se ubicarán fuera de zonas donde un vertido imprevisto afecte al cauce, se instalará un contenedor específico para la limpieza de hormigoneras. Una vez depositada la fase sólida la parte líquida o bien se evaporará o bien se vaciará mediante bomba. En las zonas de intersección de la conducción de impulsión con el río Mijares se habilitarán barreras antisedimento. Los parques de maquinaria e instalaciones de obra tendrán previstos sistemas de control de vertidos, se evitará el depósito de residuos en cauce o en su zona de servidumbre. Se establecerá una cubierta vegetal en las zonas afectadas para evitar la erosión y la generación de arrastres que puedan llegar a los cursos de agua.  
- Vegetación: Se realizará prospección previa de la zona de obras y se jalonarán las zonas donde exista vegetación de interés. Las zonas con vegetación de interés que hayan sido afectadas se restaurarán restituyendo la topografía y plantando vegetación propia del entorno.  
- Fauna: Se realizará un reconocimiento previo por técnico competente para detectar si existe en las zonas afectadas fauna catalogada y alejando en la medida de lo posible de estas zonas, las operaciones más molestas o nocivas evitando realizar la fase más ruidosa de las obras en el periodo comprendido entre el 1 de marzo al 1 de septiembre, siempre que esta medida no interfiera en el normal desarrollo de las obras.  
  
- Vías pecuarias: Durante la fase de construcción se procurará la permeabilidad de la vía pecuaria garantizando el paso del ganado y la maquinaria agrícola. Se solicitará la ocupación de las vías pecuarias afectadas.  
- Paisaje: Se restaurará la topografía y cubierta vegetal de las zonas afectadas por el proyecto y de las zonas ocupadas por las instalaciones auxiliares, zonas de préstamos y zona de depósito provisional de residuos mediante la descompactación del terreno, la aportación de tierra vegetal y la siembra de especies herbáceas.  
Para evitar afecciones innecesarias se jalonará previamente la zona de obras señalizando y balizando de manera específica las zonas en las que aparezcan elementos de interés arqueológico.  
En las estaciones de bombeo Primer Sedeny y Vora Riu se propone la realización de su integración mediante plantaciones que reproduzcan la vegetación natural. Las especies a emplear en la EBAR Primer Sedeny serán: morera, madroño, granado, lentisco, palmito y mirto. En la EBAR Vora Riu se empleará: naranjo, lentisco, palmito, adelfa, bouganvilla, santolina, espliego, retama.  
En el cauce del río Mijares se propone un tratamiento específico de los taludes para conseguir la integración en el paisaje y evitar la erosión. Se propone la plantación de lentisco, coscoja, romero, aliaga, espino negro y madreselva.  
El éxito de las medidas de integración se conseguirá con el adecuado acopio, manejo y conservación de la tierra vegetal que deba extraerse en la realización de las obras para su empleo posterior en los trabajos de restauración del terreno.  
- Patrimonio cultural: Se llevará a cabo una prospección superficial en la fase previa a las obras y en la fase de obras se llevará a cabo un seguimiento arqueológico consistente en el seguimiento de las remociones del terreno por un equipo de arqueólogos que, a pie de obra, controlarán las labores de zanjeo, desbroce y cualquier operación que conlleve remoción de tierras. En el caso que aparezcan indicios o hallazgos de restos arqueológicos se suspenderán las obras y se pondrá en marcha el protocolo de intervención arqueológica en coordinación con el órgano competente en cultura.  
- Riesgos: Con el fin de evitar la afección del riesgo de inundación existente se protegerá la zanja en el lecho y márgenes del río Mijares con la colocación de escollera en la capa superior más expuesta al flujo.  
  
Programa de vigilancia ambiental  
El objetivo principal es verificar el cumplimiento de las medidas protectoras y correctoras durante la fase de obras con vigilancia específica de la calidad del aire, calidad del agua, conservación de la tierra vegetal, el adecuado estado del suelo en cuanto a la alteración de sus condiciones físicas, el control de la efectividad de las medidas de prevención de la erosión, el control del correcto extendido de la tierra vegetal, de las siembras, control de la operatividad de los caminos afectados (permeabilidad territorial). A la finalización de las obras se vigilará la correcta reposición de servicios afectados y la correcta restauración de la zona de obras.  
El programa contempla la periodicidad y parámetros de control de la vigilancia que se efectuará y establece los umbrales que determinan la implementación de medidas complementarias de corrección de impactos. Por último, se realizarán informes reflejando los resultados de los controles o inspecciones realizados.  
Como valoración final del análisis técnico realizado cabe indicar que la finalidad del proyecto generará efectos favorables sobre la Red Natura 2000 al incidir positivamente sobre la calidad de las aguas vertidas al Mijares. Existen aspectos señalados por el órgano competente en espacios Red Natura 2000 que no forman parte del actual proyecto pero que el promotor deberá tener en cuenta para cualquier otra actuación que afecte al punto de vertido de las aguas depuradas y teniendo en cuenta que las aguas pluviales que puedan verterse al Mijares deben tener la mayor calidad posible.  
Referente a los riesgos, las conducciones previstas se han diseñado para un periodo de retorno de 500 años. La nueva EBAR, teniendo en cuenta que se ubicará en zona ya afectada por las infraestructuras de depuración, puede considerarse como una modificación de las estructuras existentes lo que no exime al promotor de adoptar medidas para reducir la vulnerabilidad ante avenidas.  
El bosque de galería del paisaje protegido del Mijares, puede ser afectado por las obras por lo que las medidas de corrección y vigilancia deben modificase, modificaciones que se incluirán en los condicionantes ambientales de esta resolución.  
  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto está sujeto a evaluación de impacto ambiental ordinaria, de acuerdo con el artículo 7.1 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, en concordancia con el anexo I. 7 del Decreto 162/1990 por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de impacto ambiental de la Comunitat Valenciana.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en la sección 1ª, capítulo II del título 2 de la Ley 21/2013, de evaluación ambiental y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 13 del Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la ConsellerÍa de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre evaluación de impacto ambiental de proyectos  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y con el visto bueno del subdirector general del Cambio Climático y Calidad Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento, resuelvo:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de «Conexión de la EDAR Vora Riu a la EDAR de Almassora» en Vila-real y Almassora (Castellón), siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental, el proyecto técnico y demás documentación obrante en el expediente y de conformidad con los siguientes condicionantes:  
1. Se cumplirá con la Ley 4/1998, del patrimonio cultural valenciano obteniendo el informe de conformidad del proyecto con la protección del patrimonio cultural regulado en el artículo 11 de la citada ley.  
En cualquier caso, el jalonamiento propuesto para la preservación del patrimonio cultural se realizará para cualquier bien de interés cultural que pueda ser afectado por las obras.  
2. Obras previstas en el cauce del Mijares:  
a) Con carácter previo al inicio de las obras se jalonará el terreno que será afectado al objeto de que pueda ser inspeccionado por un experto en flora y fauna quién elaborará informe sobre las especies afectadas, el grado de afección y propuesta de medidas protectoras.  
En el caso de que en el jalonamiento se detecte afección a bosque de galería, se replanteará la zona de obras de modo que, de acuerdo con lo indicado por el órgano de cuenca, se evite su afección. Deberán balizarse y marcarse los ejemplares de interés próximos a la zona de obras con el fin de evitar afecciones innecesarias sobre ellos.  
En el caso que se prevea afección a especies exóticas o invasoras se cumplirán las medidas preventivas y correctoras establecidas en el Decreto 213/2009, de 20 de noviembre, del Consell, modificado por la Orden 10/2004, por el que se aprueban las medidas para el control de las especies exóticas invasoras en la Comunitat Valenciana.  
b) Se empleará pista de trabajo reducido en el acceso al cauce del Mijares y en las obras que se realicen en el propio cauce.  
c) Durante el periodo comprendido entre el 1 de marzo y el 1 de septiembre no se podrán realizar desbroces de vegetación ni movimientos de tierra.  
d) En la restauración del terreno debe sustituirse el 80 % de los ejemplares de carrasca previstos por un 30 % de ejemplares de «Populus alba» y un 50 % de ejemplares de «Ulmus minor» con olmos resistentes a la grafiosis. En el estrato arbustivo se sustituirá al menos el 50 % de los ejemplares de «Nerium oleander» por «Tamarix canadienses».  
e) Se repondrá la servidumbre de paso del agua del Mijares y del «Barranquet» de manera que no se genere riesgo de inundación o encharcamiento en las zonas próximas a las obras, las zonas de préstamos o de afección restaurando estas zonas y evitando que en el transcurso de cualquier fase de los trabajos previstos se generen vertidos contaminantes que puedan contaminar las aguas superficiales y subterráneas  
f) Se programarán y presupuestarán las labores de mantenimiento previstas para los 3 años posteriores a la plantación, especialmente el riego con la frecuencia y cantidad que establece el Estudio de Impacto Ambiental.  
g) El programa de vigilancia ambiental se prolongará durante 3 años con el fin de realizar un seguimiento efectivo, no solo de la fase de obras, sino de la restauración de la zona afectada.  
h) Con una antelación de dos semanas del inicio de las obras en el ámbito del paisaje protegido, se avisará al consorcio del rio Mijares para que los trabajos puedan ser supervisados por la guardería del consorcio y por los agentes medioambientales.  
3. Medidas de integración en el paisaje: Las medidas deberán ser coherentes con las medias de restauración y ambas con lo expuesto en los condicionantes ambientales.  
En la EBAR Vora Riu, las especies empleadas en la integración paisajística deberán ser propias del paisaje protegido del Mijares y del ámbito fluvial evitando el uso de «buganvillea» por ser especie alóctona.  
4. El control del polvo incluido en el programa de vigilancia ambiental deberá realizarse semanalmente y en caso de fuertes vientos.  
5. Afección a vías pecuarias y senderos:  
a) Se realizarán los trámites que procedan para la concesión demanial del subsuelo de las vías pecuarias «Colada del último Sedeny» y «Cañada Real de la Rambla de la Viuda».  
b) Se repondrá el sendero PR-CV-438.  
6. Riesgos:  
a) De acuerdo con lo dispuesto en los artículos 9 y siguientes del Reglamento del Dominio Público Hidráulico, en la zona de flujo preferente de los cauces no pueden autorizarse actividades vulnerables frente a las avenidas ni actividades que supongan una reducción significativa de la capacidad de desagüe de la citada zona de flujo preferente.  
b) Las estructuras afectadas por peligrosidad de inundación según cartografía del PATRICOVA deberán adaptarse a lo establecido en su normativa. En el caso de la EBAR Vora Riu, situada en el ámbito de afección de la actual EDAR, y teniendo en cuenta que se trata de un ámbito afectado con anterioridad a la publicación del plan, se diseñarán medidas para reducir la vulnerabilidad ante el riesgo de inundación.  
c) Se cumplirá con lo dispuesto en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones. Con carácter general, con nivel de preemergencia 3 por riesgo de incendios forestales se suspenderán todos los trabajos.  
7. Protección de la zona húmeda:  
a) Una vez entren en funcionamiento las obras previstas se procederá a la mejora del punto de vertido mediante su restauración ambiental eliminando especies invasoras (como «Arundo donax») y nitrófilas.  
b) En el momento que proceda deberá realizarse un estudio específico de características de los vertidos (pluviales, pluviales mezcladas con residuales, residuales), estudio del punto de vertido, y medidas para amortiguar el impacto en el cauce.  
8. Las acciones incluidas en el programa de vigilancia y seguimiento ambiental deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidaspreventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia.La documentación estará a disposición de las autoridades competentes.  
9. En los términos previstos en el artículo 43 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, la presente declaración de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera comenzado la ejecución del proyecto en el plazo de cuatro años. A estos efectos, el promotor notificará al órgano ambiental el comienzo de las obras.  
  
Segundo  
Conforme a lo previsto en el artículo 41 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
a. Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, así como en la sede electrónica.  
b. La presente declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.  
  
Tercero  
El órgano sustantivo deberá tener debidamente en cuenta, en el procedimiento de autorización del proyecto, la evaluación de impacto ambiental efectuada, atendiendo a los criterios establecidos en el artículo 42 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, referidos tanto al contenido de la autorización como a la publicidad de la decisión.  
  
València, 25 de noviembre de 2021.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML