Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9717, del 03-11-2023 (2023/10565)

RESOLUCIÓ de 3 de setembre de 2023, del director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual es formula l'informe d'impacte ambiental del projecte de concessió minera Esperanza, número 1.320, secció C, al terme municipal d'Andilla. Expedient: (1864399) 098/2018/AIA.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9717

Data del DOGV
:   03-11-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - B) SUBVENCIONS I BEQUES

Número del document
:   2023/10565

CVE


Data del document
:   03-09-2023

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 3 de setembre de 2023, del director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual es formula l'informe d'impacte ambiental del projecte de concessió minera Esperanza, número 1.320, secció C, al terme municipal d'Andilla. Expedient: (1864399) 098/2018/AIA. [2023/10565]  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (1864399) 098/2018/AIA.  
Títol: Concessió minera Esperanza, núm. 1.320, secció C.  
Promotor: SAEVI, SL.  
Òrgan substantiu: ST d'Indústria, Energia i Mines de València.  
Ref. òrgan substantiu: MIVARI/2007/57/46.  
Localització: terme municipal d'Andilla (València).  
Objecte i descripció del projecte  
L'empresa SAEVI, SL, és titular de la concessió minera de la província de València núm. 1.320, secció C, denominada «Esperanza», per a l'explotació de caolí, del terme municipal d'Andilla, la demarcació de la qual abasta una superfície de 15 hectàrees en un entorn eminentment miner, concretament i segons les dades cadastrals, en les parcel·les 201 i 307 del polígon 26 del terme municipal d'Andilla. L'explotació afecta la muntanya d'utilitat pública Los Altos núm. V-106 del Catàleg de muntanya d'utilitat pública de la província de València, propietat de l'Ajuntament d'Andilla. El perímetre de l'àrea d'explotació ocupa una superfície de 13,34 ha, a 800 m a l'est d'Higueruelas, i les seues coordenades UTM (ETRS89, fus 30) són:  
  
Punt X Y  
0 684461,16 4406757,58  
1 684463,16 4406747,58  
2 684464,16 4406737,58  
3 684466,16 4406727,58  
4 684464,16 4406719,58  
5 684455,16 4406715,58  
6 684447,16 4406709,58  
7 684438,16 4406704,58  
8 684430,16 4406699,58  
9 684421,16 4406694,58  
10 684412,16 4406689,58  
11 684412,16 4406689,58  
12 684394,16 4406680,58  
13 684385,16 4406677,58  
14 684375,16 4406675,58  
15 684365,16 4406672,58  
16 684356,16 4406670,58  
17 684346,16 4406667,58  
18 684336,16 4406665,58  
19 684326,16 4406663,58  
20 684317,16 4406662,58  
21 684307,16 4406660,58  
22 684297,16 4406658,58  
23 684318,02 684219,62  
24 684277,16 4406655,58  
25 684267,16 4406653,58  
26 684257,16 4406652,58  
27 684248,16 4406650,58  
28 684238,16 4406648,58  
29 684228,16 4406647,58  
30 684218,16 4406645,58  
31 684208,16 4406643,58  
32 684198,16 4406642,58  
33 684188,16 4406640,58  
34 684183,16 4406635,58  
98 684086,16 4406573,58  
99 684085,16 4406583,58  
100 684083,16 4406593,58  
101 684081,16 4406603,58  
102 684080,16 4406613,58  
103 684078,16 4406623,58  
104 684076,16 4406632,58  
105 684075,16 4406642,58  
106 684073,16 4406652,58  
107 684071,16 4406662,58  
108 684070,16 4406672,58  
109 684068,16 4406682,58  
110 684066,16 4406692,58  
111 684065,16 4406701,58  
112 684063,16 4406711,58  
113 684061,16 4406721,58  
114 684060,16 4406731,58  
115 684058,16 4406741,58  
116 684057,16 4406751,58  
117 684060,16 4406760,58  
118 684062,16 4406770,58  
119 684062,16 4406780,58  
120 684064,16 4406790,58  
121 684067,16 4406799,58  
122 684068,16 4406809,58  
123 684064,16 4406818,58  
124 684059,16 4406826,58  
125 684058,16 4406836,58  
126 684062,16 4406845,58  
127 684069,16 4406852,58  
128 684079,16 4406856,58  
129 684086,16 4406862,58  
130 684088,16 4406872,58  
131 684086,16 4406882,58  
132 684085,16 4406892,58  
133 684091,16 4406900,58  
134 684098,16 4406906,58  
135 684105,16 4406913,58  
136 684112,16 4406920,58  
137 684120,16 4406927,58  
138 684127,16 4406934,58  
139 684135,16 4406940,58  
140 684144,16 4406945,58  
141 684152,16 4406950,58  
142 684161,16 4406951,58  
143 684171,16 4406954,58  
144 684179,16 4406955,58  
145 684186,16 4406959,58  
146 684194,16 4406967,58  
147 684203,16 4406972,58  
148 684213,16 4406975,58  
149 684223,16 4406975,58  
150 684233,16 4406975,58  
151 684242,16 4406971,58  
152 684251,16 4406966,58  
153 684259,16 4406961,58  
154 684269,16 4406957,58  
155 684278,16 4406951,58  
156 684287,16 4406950,58  
157 684296,16 4406946,58  
158 684305,16 4406950,58  
159 684313,16 4406956,58  
160 684319,16 4406964,58  
161 684325,16 4406970,58  
162 684331,16 4406963,58  
163 684333,16 4406953,58  
164 684335,16 4406943,58  
165 684339,16 4406934,58  
166 684342,16 4406925,58  
167 684346,16 4406915,58  
168 684351,16 4406906,58  
169 684356,16 4406898,58  
170 684363,16 4406890,58  
171 684368,16 4406882,58  
172 684372,16 4406873,58  
173 684374,16 4406863,58  
174 684376,16 4406853,58  
175 684378,16 4406844,58  
176 684381,16 4406834,58  
177 684388,16 4406827,58  
178 684396,16 4406821,58  
179 684405,16 4406824,58  
180 684414,16 4406828,58  
181 684423,16 4406832,58  
182 684433,16 4406836,58  
183 684442,16 4406840,58  
184 684447,16 4406837,58  
185 684449,16 4406827,58  
186 684451,16 4406817,58  
187 684452,16 4406808,58  
188 684454,16 4406798,58  
189 684456,16 4406788,58  
190 684458,16 4406778,58  
191 684459,16 4406768,58  
192 684461,16 4406758,58  
  
  
L'extracció es durà a terme pel mètode de mineria a cel obert amb escalonament en feixes descendent en vessant mitjançant arrancada mecànica d'arena silícia, argila i caolí. Es farà un desmunt previ per a generar bancs de treball d'una altura màxima de 5 m, amb pendent del talús de 35° i represes de treball en la fase final d'explotació d'una amplària variable de mínim 3 metres que garantisca una maniobrabilitat còmoda i segura (aquests paràmetres d'explotació seran els mateixos que els de restauració). El remodelatge topogràfic del terreny forma part dels treballs d'explotació, amb els talussos d'explotació dissenyats amb els mateixos paràmetres que els de restauració, amb 18 bancs de 5 m d'altura, represes de 3 m, pendent del talús individual de 35° i pendent del talús general d'explotació de 27° respecte a l'horitzontal.  
  
L'explotació-restauració es durà a terme en 6 fases consecutives en les quals se simultaniejaran les tasques d'explotació i restauració, amb superfícies indivisibles, una explotació que començarà per la zona nord, amb el material no comercialitzable, que servirà per als terraplens de la restauració, i que continuarà amb l'explotació des del sud, en sentit ascendent. Els treballs començaran des de la cota 885, que constitueix la cota més alta, en sentit descendent, fins a la cota mínima de l'explotació, a 795 msnm. Al mateix temps que es produeix l'explotació de l'últim banc d'una fase, s'iniciarà l'explotació de la següent; com a màxim es mantindran dos bancs en explotació.  
  
Les fases són:  
- Fase explotació-restauració núm. 1, on s'afecten 18.531,99 m², en què les cotes superior i inferior són de 885 i 855 m, respectivament.  
  
- Fase explotació-restauració núm. 2, on s'afecten 15.774,76 m², en què les cotes superior i inferior són de 855 i 835 m.  
- Fase explotació-restauració núm. 3, on s'afecten 22.308,06 m², en què les cotes superior i inferior són de 835 i 810 m.  
- Fase explotació-restauració núm. 4, on s'afecten 18.897,60 m², en què les cotes superior i inferior són de 810 i 795 m.  
- Fase explotació-restauració núm. 5, on s'afecten 26.329,41 m², en què les cotes superior i inferior són de 810 i 795 m.  
- Fase explotació-restauració núm. 6, on s'afecten 31.533,91 m², en què les cotes superior i inferior són de 810 i 795 m.  
L'aprofitament del jaciment és complet, ja que els materials sense valor comercial seran emprats com a nucli de terraplé en els treballs de remodelació geomorfològica de talussos i formaran part, així, dels treballs d'explotació. Això és degut a la realització d'una mineria de transferència en la qual forma part de la mateixa explotació la utilització dels estèrils en la conformació final del terreny; queda com a treball de restauració l'extensió posterior de terra vegetal i la plantació d'espècies arbustives i arbòries.  
El volum total de reserves de la pedrera s'estima, segons el projecte tècnic, en 787.074 m³, dels quals un 58,9 % (463.700 m³) serà aprofitat com a recurs, i el 41,1 % restant (323.374 m³), per no resultar comercialitzable, serà estèril utilitzat en les tasques de restauració. El coeficient d'esponjament és d'1,3, per la qual cosa es calcula que les tasques de restauració geomorfològiques projectades requereixen un total de 40.103 m³ de terra que es crearan a partir de l'esmena dels estèrils. Considerant un ritme d'extracció de 46.370 m³/any brut, l'explotació tindrà una vida mitjana de 10 anys. El pla de restauració integral finalitzarà un any més tard que l'explotació, més dos anys de termini de garantia; es fixa, doncs, un termini màxim de 13 anys.  
  
Segons el mapa geològic, la totalitat de la zona d'estudi se situa sobre depòsits cretàcics continentals, constituïts per arenes argilenques de color blanc-grisenc amb cudols conglomeràtics, una alternança d'argiles roges i blavoses amb arenes blanques de matriu de caolí i uns 10 m d'arenes blanques amb estratificació creuada. Els materials objecte de l'explotació són les arenes de caolí i argiles. Les primeres són les més sol·licitades per a l'extracció de caolí, que serà comercialitzat en brut com a matèria primera, sense cap tractament, per a la fabricació de rajoles, rajols i altres productes ceràmics a les fàbriques de ceràmica de les províncies de Castelló i València. La resta de materials representen els estèrils no comercialitzables i estan constituïts per margues i calcarenites, que seran utilitzats com a material de farciment en la realització d'una mineria de transferència en la qual forma part de la mateixa explotació la utilització dels estèrils en la conformació final del terreny.  
  
Segons el pla de classificació del sòl de les normes subsidiàries del planejament municipal d'Andilla, els terrenys per explotar es troben classificats com a sòl no urbanitzable protegit. No obstant això, el 3 de desembre de 2002, la Sentència 1.757, de la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, declara les normes subsidiàries del planejament municipal d'Andilla contràries a dret, i les anul·la i deixa sense efecte, només quan classifica tot el terme municipal, exclosos els nuclis urbans, com a no urbanitzable especialment protegit. En aquest sentit, es consideren reconeguts els drets miners existents al terme municipal, ja que no es desprén una incompatibilitat jurídica entre la declaració de zones objecte de protecció i l'ús miner, sempre que siga compatible amb aquesta. En resum, a l'empara d'aquesta sentència i segons l'informe aportat pel Servei Territorial d'Urbanisme de València, l'activitat minera que se sol·licita està permesa en el tipus de qualificació del sòl sobre el qual se situa, en els termes previstos en el Reial decret 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (d'ara en avant, TRLOTUP).  
Les labors que cal realitzar en l'explotació són:  
- Condicionament d'una plataforma a l'entrada de la zona d'explotació per als apilaments temporals. Segons el projecte, no es generen runars ni buits, però sí apilaments temporals en zones planes i amb altures màximes de 2 m i talussos de 35°.  
- Labors de desbrossament de la coberta vegetal mitjançant buldòzer.  
- Arrancada i càrrega del mineral mitjançant retroexcavadora de cadenes que carregarà sobre dúmper, que el transportarà a la zona d'apilament temporal, i, d'ací, una pala carregadora de pneumàtics el carregarà sobre camions bolquets que el transportaran al rentador d'Higueruelas o a les fàbriques de productes ceràmics. El projecte no preveu l'ús d'explosius.  
- Transport interior des del front d'explotació fins a la zona d'apilament mitjançant dúmper. Per al transport del material als punts de destinació s'utilitzaran camions bolquet.  
- Descàrrega del material en la zona d'apilament, que es produirà mitjançant bolcada de la caixa del dúmper per la part posterior directament sobre el sòl de la plataforma, mai sobre l'apilament.  
Tramitació administrativa  
En data 9 de setembre de 2015, es va rebre, en aquest òrgan ambiental, un ofici remés pel servei territorial competent en mines i CD amb els projectes per a l'ampliació de la superfície de l'explotació, així com:  
  
- Document de síntesi de l'estudi d'impacte ambiental (d'ara en avant, EIA), de data 20 de desembre de 2013.  
- Informe favorable de Confederació Hidrogràfica del Xúquer (d'ara en avant, CHX), de data 2 d'abril de 2014.  
- Informe favorable de patrimoni de la Direcció General de Cultura, de data 11 de desembre de 2014 i 7 de gener de 2015.  
- Sentència del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana relativa als decrets de l'Ajuntament d'Andilla i a les normes subsidiàries del planejament municipal d'aquest terme, de data 3 de desembre de 2002.  
- Informe favorable del Pla de restauració integral (d'ara en avant, PRI) emés pel Servei d'Ordenació i Gestió Forestal, de data 30 de maig de 2013.  
En data 4 de juliol de 2018, arran d'una comunicació per part del promotor, en la qual s'interessava per l'estat del procediment, aquest òrgan ambiental comprova que no es va obrir expedient de la documentació remesa i sol·licita una còpia del que es va enviar en 2015, una documentació que es va rebre de nou en data 21 de setembre de 2018. S'aporta, a més, el PRI de data 30 de maig de 2013.  
El 28 de novembre de 2018, després d'una primera anàlisi de la documentació presentada, aquest òrgan ambiental remet sol·licitud de documentació i indica que:  
- D'acord amb la informació disponible en el cadastre miner, es constata que l'explotació té concessió atorgada inicialment en data 27 de març de 1944. Si bé del contingut del seu ofici es desprén que l'explotació realitzarà una ampliació de superfície d'explotació dins de la concessió minera Esperanza, en la documentació remesa s'indica que l'explotació no anava a realitzar una explotació de superfície superior a la concedida.  
- L'explotació afecta la muntanya d'utilitat pública (d'ara en avant, MUP) V-106, denominada Los Altos, i té quatre autoritzacions d'ocupació, tres de les quals han caducat, per la qual cosa el titular pretén renovar les autoritzacions d'ocupació i unificar-les en una sola. La documentació assenyala que la superfície total d'explotació ascendeix a 13,33 ha.  
  
Amb la finalitat de comprovar la superfície que compta o ha comptat amb autoritzacions d'ocupació, es va consultar el Servei d'Ordenació i Gestió Forestal respecte a les ocupacions del MUP V-106 Los Altos relacionades amb la mercantil SAEVI i amb l'explotació Esperanza. De la informació facilitada es dedueix una superfície d'ocupació total d'11,13 ha corresponents a 5 expedients, en els quals es requereix una renovació de les ocupacions caducades i l'ampliació de l'ocupació de la nova superfície afectada.  
- Es requereix que aporten un certificat del resultat del tràmit d'informació pública del projecte, així com, si és el cas, de la còpia de les respostes a les al·legacions aportades, i també el certificat de compatibilitat urbanística amb el planejament vigent.  
- Es recomana coordinar les labors d'explotació i restauració de manera conjunta amb l'explotació confrontant (Filomena Bis 1220).  
- Se sol·licita remissió de coordenades en el sistema de referència ETRS-89.  
En data 21 de març de 2019, el Servei Territorial d'Indústria i Energia de València (STIE) trasllada el document de contestació del promotor en el qual manifesta el seu malestar per no obtindre pronunciament i sol·licita novament la declaració d'impacte ambiental (d'ara en avant, DIA). De l'escrit del promotor cal destacar els aspectes següents:  
  
- Admet no disposar del resultat d'informació pública i sol·licita que es tramite com més prompte millor, en el cas que no s'haja fet anteriorment.  
- Quant a la compatibilitat urbanística, el promotor remet a la Sentència núm. 1.757 del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, de 3 de desembre de 2002, en la qual s'estima el recurs contenciós administratiu interposat, entre d'altres, per la mercantil SAEVI, SL, contra els decrets de l'Ajuntament d'Andilla.  
- La mercantil declara ser coneixedora de la contigüitat amb l'explotació minera Filomena Bis núm. 1.220 i indica que contactarà amb aquesta per a coordinar els treballs d'explotació.  
- Assegura haver remés per correu electrònic les coordenades sol·licitades i les envia novament en el sistema de referència ETRS89.  
Aquest mateix document va ser remés a aquest òrgan ambiental, directament pel promotor, en data 21 de març de 2019.  
En data 25 de setembre de 2019, l'STIE remet a aquest òrgan ambiental una sol·licitud d'impuls i agilitació del promotor i exposa que l'expedient es va iniciar en l'òrgan substantiu fa més de 12 anys i que es disposa de tota la documentació necessària per a emetre la DIA. Així mateix, reitera el que ja s'ha expressat en l'escrit anterior.  
El 6 de març de 2020, aquest òrgan ambiental remet a l'STIE un escrit en el qual reitera la sol·licitud de remissió dels certificats del resultat del tràmit d'informació pública i de compatibilitat de l'activitat amb el planejament urbanístic, sense els quals no està complet l'expedient administratiu. En aquesta sol·licitud s'indica, a més, que:  
- No es té coneixement de cap actuació coordinada amb l'explotació Filomena bis.  
- Ha desaparegut tota referència a la concessió minera Esperanza núm. 1.320, per la qual cosa se sol·licita informació sobre aquest tema.  
- Es remet còpia dels documents que remet el promotor a la Subdirecció General sense passar per l'òrgan substantiu per a esmenar el defecte de forma que constitueix.  
El promotor sol·licita, a vegades a través de l'òrgan substantiu i d'altres directament a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, l'impuls i agilitació de l'expedient per a l'obtenció de la DIA en reiterades ocasions, en data 15 de juny de 2020, 10 de desembre de 2020, 30 de desembre de 2020 i 9 de gener de 2022.  
  
En data 31 de gener de 2022, l'òrgan ambiental remet al Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de València (STIEM) una sol·licitud en què reitera la documentació necessària exigida per a poder tramitar l'expedient (certificat del resultat del tràmit d'informació pública i de compatibilitat de l'activitat amb el planejament urbanístic). En l'escrit s'al·ludeix al contingut mínim d'un expedient d'avaluació ambiental i s'aclareix que, atés que no hi consten els tràmits d'informació pública ni les consultes realitzades a les administracions públiques afectades, no és possible tramitar l'expedient d'avaluació ambiental. A més, en l'escrit es descriuen els antecedents de l'expedient, es fa al·lusió a qüestions tècniques del projecte i es fa constar que aquest òrgan ambiental:  
  
- No disposa de petició expressa d'avaluació d'impacte ambiental de la documentació rebuda en 2015 ni en 2018, ni s'indica el motiu del comunicat.  
- Ha requerit, en reiterades ocasions, la documentació preceptiva per a poder tramitar l'expedient.  
- Requereix el certificat de compatibilitat urbanística amb el planejament vigent.  
El 12 de maig de 2022, aquest òrgan ambiental rep una resposta de l'STIEM, que reflecteix les circumstàncies següents:  
- Constatada la falta de tràmit d'informació pública, s'inicien, el setembre de 2018, els passos per a la publicitat de l'expedient, però aquesta no es completa, i, constatant-se una vegada més aquesta falta, es reprén l'abril de 2021. Des del 4 de maig de 2021, l'expedient roman exposat en el portal de la Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball.  
- L'expedient ha sigut sotmés a tràmit d'informació pública, amb la publicació en el DOGV núm. 9097, d'1 de juny de 2021.  
- No s'han rebut al·legacions, ni durant el termini d'informació pública, ni extemporàniament. Tampoc s'ha personat ningú en l'expedient, ni consta cap persona amb condició d'interessada diferent del promotor.  
- No consta haver sotmés a consulta de les administracions públiques que s'hi pogueren veure afectades ni el projecte ni l'EIA. Indiquen que es procedeix a esmenar aquest fet i que es traslladaran a l'òrgan ambiental els resultats.  
El 18 de juliol de 2022, l'STIEM remet a aquest òrgan ambiental informació sobre les consultes realitzades (totes el 16.05.2022) a les administracions públiques afectades, que són:  
- Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica.  
- Àrea de Carreteres de la Diputació de València.  
- Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica.  
- Direcció General de Cultura i Patrimoni (Servei de Patrimoni Cultural) de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport.  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
- Demarcació de Carreteres de l'Estat a la Comunitat Valenciana del Ministeri de Transports, Mobilitat i Agenda Urbana.  
- Direcció General de Política Territorial i Paisatge de la Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat.  
- Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat Sostenible (Servei de Planificació) de la Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat.  
- Direcció General d'Agricultura, Ramaderia i Pesca (Servei de Seguretat i Control de la Producció Agrària) de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica.  
- Ajuntament d'Andilla.  
En data 18 de juliol i 9 de març de 2023, s'obté resultat de les consultes següents:  
- El Servei d'Ordenació i Gestió Forestal comunica que, una vegada consultat el PRI, s'hi pronuncia en sentit favorable, segons l'informe emés el 16 de setembre de 2013, i remet novament aquest informe.  
  
- L'Àrea d'Infraestructures de la Diputació de València remet un ofici desfavorable, de data 8 de juny de 2022, en el qual indica que l'accés de la instal·lació a la carretera CV-345, de Casinos a Titaguas, no disposa d'elements que impedisquen de manera efectiva el depòsit de materials sobre la calçada de la carretera, i que el depòsit de materials procedents de la instal·lació en funcionament pot produir pèrdua d'adherència als vehicles usuaris. A més, argumenten que l'ordenació en els accessos a l'explotació possibilita maniobres perilloses, atés que permet accedir a la carretera circulant en la intersecció en direcció contrària a la que estableix la legislació vigent. Finalment, indica que l'accés proposat no disposa dels elements de canvi de velocitat requerits per la normativa vigent i que la qualificació podria ser revisada si es modifica el disseny dels accessos.  
- La Direcció General de Cultura i Patrimoni emet un nou informe, en data 21 de juliol de 2022, basat en el que va remetre la Direcció Territorial de Cultura i Esport de València en data 21 de juny de 2022, en què considera que es pot i deu mantindre la vigència de l'informe favorable amb condicionants emés per la Direcció General de Cultura, en què es considera que no hi ha afecció al patrimoni arquitectònic.  
  
- La CHX emet un nou informe, de data 29 de setembre de 2022, en què confirma que la zona no presenta risc d'inundació i queda fora de la zona de policia de llit públic i fora de la zona de flux preferent, per la qual cosa, segons la guia tècnica d'aplicació del reglament del domini públic hidràulic en les limitacions als usos del sòl en les zones inundables d'origen fluvial, no són competents per a pronunciar-se sobre la conveniència o no de la implantació de l'ús associat a l'explotació. Així mateix, s'exigeix l'adopció de mesures per a garantir la recollida de les aigües d'escolament i l'ús de dispositius que impedisquen l'eixida d'aigües pluvials contaminades, ja establides en l'informe de data 28 de març de 2014. En l'esmentat informe, de caràcter favorable, es destaca que l'actuació queda fora de les zones de protecció dels llits de la rambla de Peñarroya i barranc del Salobrar i que la zona no presenta risc d'inundació. A l'efecte de garantir la no-incidència en el règim de corrents, la CHX exigeix l'adopció de mesures que garantisquen la correcta recollida de les aigües d'escolament i l'ús de dispositius, com ara basses de decantació, per a impedir l'eixida d'aigües pluvials contaminades. A més, estableix la necessitat de limitar els pendents dels talussos i l'altura entre represes, afavorint, d'aquesta manera, la infiltració de l'aigua i la reducció de la velocitat d'aquesta per a disminuir la pèrdua de sòl. Es menciona l'RD legislatiu 1/2001, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'aigües, i, concretament, indica que les obres que es realitzen no podran alterar el curs natural de les aigües en perjudici d'interés públic ni de tercers, que no podrà agreujar-se ni impedir-se la servitud dels predis inferiors ni superiors i que el dret a l'ús privatiu de les aigües s'adquireix per disposició legal o per concessió administrativa, per la qual cosa el subministrament d'aigua realitzat mitjançant camions cisterna es farà des d'un origen emparat per un dret a l'ús privatiu de les aigües.  
  
- El Servei de Planificació emet un escrit, en data 4 d'agost de 2022, en el qual conclou que no hi ha afecció a infraestructures de titularitat autonòmica i planificació viària de la seua competència.  
Amb el propòsit d'aclarir la compatibilitat de l'activitat amb el planejament urbanístic, aquest òrgan ambiental consulta l'Ajuntament d'Andilla, en data 20 de febrer de 2022, i el Servei Territorial d'Urbanisme de València, en data 5 d'abril de 2023, sobre quines normes urbanístiques regeixen sobre aquest tema.  
En data 27 de juliol de 2023, es rep, del Servei Territorial d'Urbanisme de València, una contestació a la consulta urbanística, en el qual s'informa que l'ús d'explotació de pedreres està permés en sòl no urbanitzable comú, tant en el text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, aprovat mitjançant el Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, com en el planejament vigent al municipi d'Andilla, sempre que disposen d'una declaració d'utilitat pública. Segons l'article 105 de la Llei 22/1973, de 21 de juliol, de mines, l'atorgament d'una concessió d'explotació i la declaració d'una zona de reserva definitiva porta implícita la declaració d'utilitat pública. Així mateix, de conformitat amb els articles 214 i 215 del TRLOTUP, s'estableix que els actes d'ús i aprofitament que promoguen els particulars en el sòl no urbanitzable estan subjectes a llicència urbanística municipal i, si és el cas, a una declaració prèvia d'interés comunitari.  
  
En data 25 de juliol de 2023, es rep de l'STIEM un informe de no afecció del Servei Territorial de Medi Ambient.  
En data 10 d'agost de 2023, l'STIEM trasllada a aquest òrgan ambiental l'escrit del promotor en el qual es fa constar que, en data 23 de setembre de 2019, i, posteriorment, el 12 de febrer de 2023, s'ha sol·licitat a l'Ajuntament el certificat de compatibilitat urbanística, sense haver rebut resposta.  
Consideracions ambientals  
Vist l'EIA, la documentació aportada i la tipologia dels treballs que s'executaran, es preveuen afeccions potencials, especialment en la fase d'explotació de la pedrera, que seran minimitzades o anul·lades en la fase de restauració. L'EIA del projecte preveu les mesures protectores i correctores encaminades a previndre, minimitzar, eliminar o compensar els impactes derivats de les accions que són inherents a l'explotació i restauració.  
La pedrera Esperanza es localitza a la província de València, comarca de la Serrania, al terme municipal d'Andilla, a 800 m a l'est del terme municipal d'Higueruelas, al paratge denominat Cerro Royo i La Navezuela. A l'oest de la concessió, hi ha una important extensió de cultius agrícoles, parcel·les de xicoteta grandària de secà, principalment ametlers, i, en menys quantitat, oliveres i garroferes. Els cultius es desenvolupen en zones planes envoltades per muntanyes de més relleu, amb vegetació típica mediterrània.  
Segons el Pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana, tota la superfície de la pedrera afecta terreny forestal estratègic. No obstant això, es tracta d'una zona en la qual es realitzen labors extractives des de fa molts anys i que constitueix un espai degradat, amb molt d'aflorament rocós i poca vegetació, tot això en una àrea muntanyenca amb vessants d'un pendent moderat. Als voltants de l'explotació i en la zona nord d'aquesta, la vegetació natural es correspon amb arbratge de pi blanc (Pinus halepensis) en estat de perxada, procedent de repoblacions. L'estrat arbustiu està constituït per coscolla (Quercus coccífera), llentiscle (Pistacia lentiscus), ginebre (Juniperus oxycedrus i communis), algun exemplar dispers de savina (Juniperus phoenicea), romer (Rosmarinus officinalis), argilaga (Ulex parviflorus), timó (Thymus vulgaris) i espart (Stipa tenacissima), entre d'altres. La coberta herbàcia és escassa, a conseqüència principalment de l'aridesa.  
  
En l'àmbit de l'actuació no es localitza cap hàbitat d'interés comunitari, ni es troba cap espècie de les incloses en els annexos del Decret 70/2009, de 22 de maig, del Consell, pel qual es crea i regula el Catàleg valencià d'espècies de flora amenaçada i es regulen mesures addicionals de conservació, ni en l'Ordre 2/2022, de 16 de febrer, de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, per la qual s'actualitzen els llistats valencians d'espècies protegides de flora i fauna. Les úniques espècies dins del Catàleg valencià d'espècies de flora amenaçada (Decret 70/2009) són la varietat marítima de Juniperus phoenicea subsp turbinata i Juniperus oxycedrus subsp macrocarpa.  
Consultat el visor cartogràfic, i segons l'informe emés pel Servei Territorial de Medi Ambient, en l'àmbit d'actuació no s'observa afecció a cap espai natural protegit ni a cap instrument d'ordenació ambiental dels previstos en l'article tercer, apartats 1, 2, 3 i 30 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana. Tampoc afecta l'àmbit de cap zona humida o cova catalogada, ni el perímetre de protecció d'aquesta. Tampoc consta, en aquest àmbit, afecció a cap via pecuària; la més pròxima és la Cañada Real de Aragón, que discorre 400 m a l'oest de l'explotació, per la qual cosa no es produeix afecció a la seua amplària legal de 75 metres establida en la Llei 3/1995, de 23 de març, de vies pecuàries. En el cas que l'activitat minera poguera afectar directament o indirectament aquesta canyada, el promotor haurà de sol·licitar un informe al servei competent, segons la Llei 3/2014, d'11 de juliol, de la Generalitat, de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana.  
  
Quant a la fauna, a causa de l'antropització produïda per la intensitat de les activitats extractives, i tal com es desprén de la documentació aportada, es dedueix que les espècies de fauna són de caràcter generalista, encara que, en terrenys confrontants a les explotacions, es correspon amb la típica d'àrees ocupades per matoll ras i cultius de secà. La major diversitat específica es dona en la màquia oberta amb espais oberts amplis i abundants afloraments rocosos, on poden trobar-se espècies com el cornudet (Otus scops), el soliguer comú (Falco tinnunculus), la tórtora comuna (Streptotelia turtur) i diversos passeriformes entre els quals hi ha el verderol (Carduelis chloris), la mallerenga carbonera (Parus major), el cotoliu (Lululla arborea), el gaig (Garrulus glandarius), el gafarró (Serinus serinus), el xitxit (Emberiza cia), el sit groc (Emberiza cirlus), el cruixidell (Miliaria calandra), la cadernera (Carduelis carduelis) o la merla (Turdus merula). A la màquia troben refugi diverses espècies de la família dels sílvids com la xenna (Hippolais polyglotta) i la busquereta capnegra (Sylvia melanocephala). En la mateixa zona, però associades als arbres dispersos i als rodals de pi blanc, podrien localitzar-se piciformes com el formiguer (Jynx torquilla) i el picacarrasques (Picus viridis), la cogullada fosca (Galerida theklae) o el còlbit negre (Oenanthe leucura). Associades a les construccions pròximes, s'identifiquen diferents espècies d'insectívors estivals com la falcia (Apus apus), l'oroneta (Hirundo rustica) i l'oroneta cuablanca (Delichon urbica) i rapinyaires nocturns com l'òliba (Tyto alba) i el mussol (Athene noctua), així com alguns passeriformes com la cueta blanca (Motacilla alba) o el teuladí (Passer domesticus). No s'ha identificat cap nidificació en l'entorn de l'àmbit de l'explotació. A part dels ocells, mereixen interés els rèptils, com el dragó comú (Tarentola mauritanica), la sargantana cuallarga (Psammodromus algirus) o la serp d'aigua (Natrix maura). També mamífers d'àmplia distribució, com el conill (Oryctolagus cuniculus), la llebre (Lepus granatensis), la fagina (Martes foina), el teixó (Meles meles), la geneta (Genetta genetta) o la mostela (Mustela nivalis), espècies totes distribuïdes per àrees forestals i agràries, així com altres espècies més adaptades a l'activitat humana, com ara la rabosa (Vulpes vulpes).  
  
L'explotació afecta el MUP V-106 denominat Los Altos, inclòs en el Catàleg de muntanyes d'utilitat pública de la província de València, propietat de l'Ajuntament d'Andilla. L'explotació compta amb diversos expedients d'autoritzacions d'ocupació que sumen un total de 13,34 ha, que hauran de renovar-se a mesura que vagen caducant.  
  
Segons el PATRICOVA, s'observa que, sobre el perímetre d'afecció, no hi ha perillositat ni cap risc d'inundació. La xarxa de drenatge en l'entorn de la concessió és molt densa i ve marcada per la rambla Peñarroya a l'oest i el barranc del Baladrar a l'est. Es tracta de llits que només es mostren actius en períodes d'episodis forts i prolongats de pluges i que romanen secs la major part de l'any.  
Els escolaments que es produïsquen en la zona d'explotació desguassaran a través de línies de drenatge als mateixos llits en els quals ho fan de manera natural, cap al vessant oest de la concessió minera. L'activitat extractiva es localitza fora dels llits i de les zones de servitud i policia del domini públic hidràulic.  
L'àmbit de l'explotació s'emplaça dins de l'àrea del paisatge de rellevància regional PRR 14, Llanos de Alpuente y Titaguas y Sierra de Andilla, de conformitat amb el que estableix la directriu 53 de l'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV), aprovada mitjançant el Decret 1/2011, de 13 de gener, del Consell.  
S'accedeix a l'emplaçament de l'explotació per la carretera local CV-345, de Villar del Arzobispo a Higueruelas, situada a 190 metres de distància. En el punt quilomètric 18, el camí que es desvia cap a l'est condueix a la concessió minera Esperanza. Segons l'informe tècnic de la Diputació de València, segons les dades d'aforament de la carretera i tenint en compte la producció de mineral i les necessitats d'evacuació, es preveu una IMD superior als 30 vehicles al dia, per la qual cosa ha d'aplicar-se el que estableix la Instrucció 3.1 IC de traçat de carreteres. A més, s'ha comprovat que, en l'accés de la instal·lació a la carretera, es produeixen depòsits de materials procedents de la instal·lació en funcionament, que poden produir pèrdua d'adherència als vehicles, per la qual cosa s'informa desfavorablement, argumentant que l'accés proposat no compta amb elements que impedisquen de manera efectiva el depòsit de materials sobre la calçada de la carretera, que l'ordenació en els accessos possibilita maniobres perilloses, ja que permet l'accés a la carretera circulant en la intersecció en direcció contrària a la que estableix la legislació vigent, i, finalment, que l'accés proposat no disposa dels elements de canvi de velocitat requerits per la normativa vigent.  
  
L'empresa minera és la responsable del manteniment del camí d'accés, així com de qualsevol dany causat en aquest o en els marges de les finques limítrofes de l'explotació. Es respectaran les distàncies de seguretat entre l'explotació i les parcel·les limítrofes, així com un marge de 10 metres al camí d'accés.  
En la fase d'explotació, un dels impactes més significatius que es preveu serà sobre l'atmosfera, a causa de l'emissió de gasos i contaminants de la maquinària intervinent, el trànsit de la maquinària pesant, o la càrrega i el transport del material, tots de caràcter temporal i reversible. Amb la finalitat de minimitzar aquestes afeccions, s'estableixen les mesures correctores següents:  
- Revisió del compliment dels límits d'emissió de contaminants de les màquines que preveu la normativa vigent.  
- Planificació i control del trànsit dels vehicles de transport, evitant aglomeracions en els camins locals i tenint en compte que el trànsit no es concentre en les hores de màxima ocupació de la carretera més pròxima.  
- Els operadors de maquinària mòbil estaran protegits en la cabina de la màquina amb què operen, així com els conductors dels camions bolquet.  
- Col·locació dels tubs d'escapament en la part superior de les cabines de la maquinària, de manera que es minimitza la generació de pols produïda per l'expulsió de gasos contaminants directament sobre el terreny.  
- Reg periòdic de les vies d'accés i les zones desproveïdes de vegetació en la zona de pas de la maquinària mitjançant camions cisterna, amb la finalitat de previndre la generació de pols. La freqüència dels regs s'adaptarà a les condicions estacionals i climatològiques, així com a les característiques del sòl, amb la finalitat de mantindre'l humit.  
- Reducció de la velocitat de circulació, de manera que s'eviten els encreuaments de pistes.  
- Col·locació de lona de protecció en la caixa del remolc dels camions que transporten el material.  
- Es disposarà, almenys en el punt d'inici dels recorreguts interiors i abans de l'eixida dels camions al camí principal, d'un sistema de supressió de pols (llavada de rodes i atomització d'aigua per a humitejar el material carregat en les caixes davall de lones), de manera que s'evite l'impacte del despreniment de partícules a l'aire produïdes pel camió quan circule a més velocitat.  
- En el procés d'arrancada, la pols es controlarà mitjançant l'ús de sistemes de via humida (bé per a previndre l'emissió de pols, bé per a disminuir la quantitat que hi ha en l'atmosfera una vegada ha sigut emés) o de captació de pols (usant ventiladors que arrosseguen l'aire contaminat des de les fonts d'emissió fins als col·lectors).  
  
- Els treballs de perforació es faran en presència d'instrumental captador de pols o en via humida.  
- Els apilaments de materials pulverulents s'efectuaran a resguard del vent i en àrees d'escassa visibilitat, i si van a ser utilitzats ulteriorment per a la restauració, es protegiran de l'acció erosiva del vent i de l'aigua mitjançant una plantació de gramínies i lleguminoses.  
- Realització de mesuraments de pols quadrimestrals (una per quadrimestre i lloc de treball), tal com especifica la legislació en matèria de seguretat i higiene, i també el que estableix la normativa minera, així com emissions de gasos, vapors i fums, segons el que preveu la Llei 34/2007 i el Decret 100/2011. També es mesuraran els nivells d'immissió en les zones confrontants a l'explotació, si els organismes competents ho consideraren necessari.  
- No es permetrà cap emissió de gasos ni la manipulació de matèries que produïsquen males olors en quantitats que puguen ser fàcilment detectables sense instruments.  
- Quan les condicions climàtiques siguen desfavorables, com, per exemple, ratxes fortes de vent, es paralitzaran immediatament els treballs d'explotació que generen excés d'emissió de pols i partícules a l'atmosfera, i es regaran les zones que s'hi puguen veure més afectades. Els treballs es podran reprendre només cessen les condicions ambientals adverses.  
L'impacte causat per la generació de soroll durant el procés d'explotació serà principalment el que causen l'arrancada, la càrrega i el transport del material, sumat al que emeten les altres activitats mineres circumdants, així com agrícoles, en menys intensitat. Aquests impactes són de caràcter reversible a curt termini i d'extensió puntual; la població d'Higueruelas és la més pròxima a l'explotació. Serà pal·liat amb les mesures correctores següents:  
- Manteniment preventiu, correctiu i adequat a la normativa vigent en matèria de nivells sonors, dels tubs d'escapament de la maquinària emprada en les diferents fases d'explotació i dels elements susceptibles d'ocasionar soroll, que es podran substituir per altres components les emissions sonores dels quals siguen inferiors.  
- Es limitarà la velocitat de circulació dels vehicles pels accessos a 20 km/h.  
- Restricció de l'ús de les unitats més sorolloses i molestes a les hores diürnes.  
- Ús de silenciadors homologats en la maquinària impulsada amb motors de combustió interna.  
- Reducció del nombre d'activitats sonores solapades.  
- Realització de mesuraments dels nivells sonors en el nucli urbà i edificacions aïllades habitades situades a menys de 500 m del límit d'actuació, segons la normativa vigent en la matèria.  
- Reduir l'altura de caiguda dels materials.  
- En el cas d'haver d'utilitzar explosius, s'intentarà minimitzar la càrrega per unitat de microretard, reduint el diàmetre de perforació, acurtant la longitud de les barrinades, seccionant les càrregues dins d'aquest i iniciant-les en temps diferents o utilitzant un nombre més gran de detonadors.  
Durant la fase d'execució i funcionament de l'explotació, serà inevitable la modificació de l'escolament superficial de l'àmbit de l'actuació, a causa de la transformació que experimentarà el terreny a conseqüència de la continuada extracció d'àrids. Per a reduir els processos d'erosió i d'inestabilitat causats per l'escolament superficial, es projecta executar un sistema de drenatge de les aigües superficials que serà vàlid tant per al procés extractiu com per a les fases de restauració. L'objectiu és reconduir l'aigua de manera laminar cap a la xarxa de drenatge natural, sense produir embassades ni processos erosius o de sedimentació, la qual cosa s'aconseguirà mitjançant:  
- Obres d'intercepció que eviten l'entrada d'aigua d'escolament des dels terrenys confrontants, per a la qual cosa es realitzaran cunetes de secció parabòlica situades de manera perimetral a l'explotació i que tenen com a finalitat interceptar les aigües d'escolament que discorren pels terrenys situats a cotes superiors a l'explotació i reconduir-les cap a les vores externes d'aquesta. Es construeixen excavades en el terreny, en les capçaleres dels talussos superiors, a una distància entre 1 i 2 metres de la coronació del talús. Seran dotades longitudinalment amb pendents màxims del 40 %, segons els terrenys, de manera que permeten conduir adequadament les aigües fins als baixants de talús. Les cunetes perimetrals es construiran mitjançant una secció parabòlica de 0,5 m de profunditat, 1 m d'amplària i un pendent longitudinal màxim del canal de 45°.  
  
- Sistema de drenatge intern, mitjançant la realització de cunetes a peu de talús o baixants de talús i drenatge. L'abancalament dissenyat per a la topografia final de l'explotació-restauració permet que les represes exercisquen de superfícies d'intercepció de l'aigua precipitada sobre la zona restaurada, dotant-se aquestes represes d'un contrapendent del 2 % cap a la seua part interior per a conduir l'aigua que escorre per la seua conca fins a una cuneta construïda a peu de talús, que també recollirà l'aigua caiguda sobre el talús mateix. Així mateix, aquestes represes tindran un pendent lateral de l'1 % que permeta el desguàs d'aquestes cunetes fins al baixant de talús, canals excavats que van recollint l'aigua de les cunetes perimetrals i a peu de talús fins a la plaça, travessant aquesta fins a desguassar en les basses de sedimentació.  
- Construcció de dues basses de decantació i sedimentació excavades 1,5 m en terra i amb talús 1/1. Se situaran aigües avall de la zona d'explotació, en el punt de desguàs de les cunetes de la plaça de pedrera abans de desguassar al terreny natural. El seu objecte és retindre els sòlids en suspensió, i, després de superar-se la seua capacitat, hauran de funcionar per desbordament, de manera que es retorne l'aigua al sistema de drenatge natural. A més, en el punt de desguàs, es prendran mostres i es faran anàlisis per a avaluar l'afecció de la qualitat de les aigües, tant per aportació de sòlids en suspensió com de substàncies contaminants que es puguen produir.  
- Instal·lació de barreres de sediments de brancatge d'1 m d'altura i d'1 m d'amplària.  
- Construcció de dissipadors d'energia que augmenten el fregament i disminuïsquen la velocitat erosiva de l'aigua, evitant, així, soscavaments en el terreny. S'instal·laran en els punts de descàrrega al final dels baixants en talussos i en els punts de desguàs de la cuneta perimetral.  
  
- Revestiment de les cunetes perimetrals i els baixants de talús amb material petri per a augmentar la rugositat i disminuir la velocitat de l'aigua. Amb el mateix fi, es portarà a cap hidrosembra d'herbàcies de creixement ràpid en les superfícies de cunetes a peu de talús.  
- Es procedirà a la neteja de les rases de drenatge per a evitar que es reblisquen del material arrossegat per les aigües, i s'evacuen de manera adequada, sense realitzar actuacions en llits.  
La pedrera Esperanza manca de sòl o terra vegetal, pel fet que, durant les anteriors labors realitzades, no es va conservar, per la qual cosa gran part de la superfície es troba en fase lítica. De fet, a partir dels resultats obtinguts de l'anàlisi de sòl, el promotor determina que els estèrils existents tenen unes propietats fisicoquímiques acceptables pel que fa a la textura franca i una capacitat de retenció de l'aigua acceptable, però mancades de matèria orgànica. En la fase d'explotació, és inevitable l'afecció al sòl, però poden minimitzar-se els impactes més rellevants mitjançant l'adopció de les mesures següents:  
- En cas de retirar-se en alguna porció del terreny una part de la capa edàfica superficial, haurà d'apilar-se en un lloc apropiat, apartat del pas de maquinària i protegit del vent, i disposar-lo en monticles de 2 m d'altura com a màxim. Aquesta terra s'utilitzarà posteriorment com a material de cobertura que pot aportar-se en les labors de restauració.  
- Jalonament de la zona d'afecció i vigilància de l'avanç de l'explotació segons projecte, amb la finalitat d'evitar la destrucció innecessària de sòl i vegetació fora de la superfície projectada que es vol explotar-restaurar.  
- Control del trànsit rodat i de les labors d'explotació-restauració per a evitar l'afecció a zones no destinades a això.  
- Prohibició de circular per les zones d'apilaments de materials o pels llocs no establits com a zones d'explotació.  
- Prohibició de realitzar qualsevol classe d'abocament, directe o indirecte, d'aigües i de productes residuals susceptibles de contaminar les aigües continentals o qualsevol altre element del domini públic hidràulic, llevat que es dispose de l'autorització administrativa prèvia.  
- Realització de les tasques de manteniment de la maquinària, ompliment de gasoil, canvis d'olis i bateries en instal·lacions independents fora de la zona d'explotació. En cas de vessaments o fugues, es retirarà l'arena i l'argila contaminada, es gestionaran com un residu perillós i s'hi afegirà arena i argila nova.  
- No es disposarà d'una instal·lació permanent de residus, atés que el mineral objecte d'extracció serà emprat com a matèria primera, i els residus generats (classificats com a residus miners inerts segons el Reial decret 975/2009) s'empraran per a la restauració. Quant als residus urbans i assimilables (restes de menjar, envasos, restes de cartó, etc.), es recolliran de manera selectiva perquè els gestione el servei municipal de l'ajuntament. Quant als possibles residus perillosos que s'hi puguen generar, aquests s'emmagatzemaran en envasos estancs adequats a les seues característiques químiques, en recinte tancat dotat de solera impermeabilitzada i sistema de recollida de vessaments, i els gestionarà un gestor autoritzat. L'emmagatzematge es durà a terme segons el que es disposa en la normativa vigent en matèria de residus i en el Pla de gestió de residus.  
La fauna es veurà afectada durant la fase d'explotació, especialment pel soroll i les vibracions procedents del trànsit de la maquinària intervinent en l'explotació, i puntualment per la maquinària mateixa utilitzada. Per a reduir aquesta afecció, s'estableixen les mesures següents:  
  
- Vigilar la possible aparició de nius que es puguen instal·lar en la zona.  
- Avaluar el perill que hi puga haver per a les cries en el cas que es troben dins de l'àrea afectada i prendre les mesures oportunes per a preservar la cria.  
- Evitar les operacions més sorolloses durant els mesos d'abril a juliol, per a disminuir les possibles afeccions en període de nidificació i cria.  
- Si s'ha d'esbrossar alguna zona, cal censar les espècies que puguen veure's afectades abans de l'inici del desbrossament.  
Consultada la carta arqueològica, la capa de jaciments paleontològics i segons la documentació aportada, no s'ha identificat en l'entorn afectat cap element del patrimoni cultural inventariat. S'executaran les mesures de protecció i conservació del patrimoni paleontològic, arqueològic o etnogràfic, complint sempre els condicionants establits en l'informe patrimonial de data 7 de gener de 2015. Aquest considera que no hi ha afecció al patrimoni arquitectònic, i, quant al patrimoni arqueològic, s'indica que no s'han localitzat restes de cultura material antiga ni de jaciment arqueològic en l'àrea directament afectada per l'actuació, encara que, atés el registre present en la zona i la presència de tres jaciments arqueològics en els límits de l'àrea d'explotació, es proposa la realització de seguiment arqueològic. Els serveis territorials de la Direcció General de Cultura, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, informen que no hi ha afecció al patrimoni etnològic, ja que només s'han detectat alguns bancals i murs de pedra en sec de separació entre aquests. Després de recaptar els informes dels serveis tècnics, l'esmentada direcció general n'informa favorablement, a l'efecte patrimonial, amb subjecció al fet que, si durant l'execució de les obres, es produïren troballes, la direcció facultativa dictarà la suspensió immediata de les operacions d'explotació i es comunicarà el descobriment als organismes competents perquè adopten les mesures pertinents per a la protecció i conservació d'aquestes troballes, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
Quant al paisatge que genera l'activitat, es proposa unes mesures d'integració visual i paisatgística encaminades a evitar, disminuir, modificar o compensar els efectes nocius del projecte, principalment referides a la restauració:  
- No se sobrepassaran els límits de l'autorització minera.  
- No s'executarà cap mena de construcció permanent.  
- S'explotarà per fases, segons s'estableix en el projecte, amb la finalitat de procedir a la restauració com més prompte millor.  
- Es remodelaran topogràficament els bancs d'explotació amb la finalitat de reduir les dimensions d'aquests i facilitar la integració paisatgística.  
- Es revegetarà la màxima superfície afectada amb espècies forestals autòctones, amb la finalitat d'integrar la zona, reduir l'impacte visual i retornar-li l'ús forestal inicial.  
- Es mantindrà la cobertura vegetal introduïda amb la finalitat d'assegurar l'èxit en la restauració.  
En l'EIA no es plantegen alternatives d'explotació-restauració i s'opta per una restauració progressiva amb escalonament descendent en sis fases; no cal esperar a finalitzar l'explotació per a començar amb les labors de remodelació topogràfica prèvia a la revegetació. Aquest sistema és el més recomanat des del punt de vista paisatgístic, visual i mediambiental, perquè permet una millor i més ràpida integració de la zona afectada en l'entorn, més encara tenint en compte l'estat actual que presenta la zona d'explotació, amb fronts ja oberts.  
  
En finalitzar l'explotació del recurs miner, de manera simultània a la restauració, es desmantellaran les construccions i instal·lacions presents, fonamentalment les associades a les casetes prefabricades, com els vestuaris o lavabos, i es restituirà l'àmbit d'actuació a les condicions naturals prèvies a l'explotació.  
Des del punt de vista de la restauració geomorfològica del terreny, es limitaran els pendents dels talussos i l'altura entre represes, de manera que s'afavorirà la infiltració de l'aigua i es reduirà la velocitat per a disminuir la pèrdua de sòl. El remodelatge es farà seguint el que estableixen les diferents fases del PRI i es tindrà en compte:  
- Generar geomorfologies irregulars que simulen l'orografia de l'entorn, com ara penyalars en el sòl o talls estètics que simulen naturalitat en els talussos.  
- Utilitzar materials del territori, ja que milloren la integració paisatgística i generen més naturalitat.  
- Desmunt previ, reduint l'altura dels bancs fins als 5 m, amb una represa mínima de 3 m i dotant les represes i la plataforma interior de les cunetes corresponents.  
- Escapçament de talussos, fins a obtindre un angle final de restauració de 35°, amb una inclinació de talús general de 27°.  
- Farciment del buit miner amb estèrils inerts de la mateixa pedrera, formant xicotets relleus i geoformes amb pendents suaus.  
- Realització d'un reperfilatge de talussos en els nous talussos d'explotació per a dur a terme les labors de revegetació i aconseguir una millor integració paisatgística.  
- Les obres no podran alterar el curs natural de les aigües en perjudici de l'interés públic ni de tercers, i tampoc podran agreujar ni impedir la servitud dels predis inferiors ni superiors.  
- Valorar l'opció d'utilitzar geotèxtils, en lloc d'asfalt, per a millorar l'adaptació i la integració al terreny i reduir futurs manteniments.  
  
- Fer contrapendent en totes les represes del 2 % cap a l'interior, amb la qual cosa s'afavoreix la retenció de l'aigua i l'absorció d'aquesta per les plantes, fet que ajuda al depòsit de sediments.  
- Limitar la cota d'explotació per damunt de la cota del nivell freàtic pròxim, per a evitar problemes d'estanquitat.  
El volum d'explotació, sumant les 6 fases, es correspon amb 787.074 m³; l'estèril (sense tindre en compte el coeficient d'esponjament) és de 323.374 m³. Quant a la restauració, el volum total serà de 40.103 m³ de terra, que es crearan a partir de l'esmena dels estèrils. Tal com s'ha descrit, els estèrils que es vagen generant s'aniran apilant en l'explotació mateixa de manera temporal, sempre situats en zones de la pedrera que no entorpisquen el funcionament normal de l'activitat, fins que puguen ser incorporats en el buit. Els estèrils que s'utilitzen per al farciment parcial del buit miner han de ser residus inerts adequats (RIA), definits segons el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat.  
Una vegada obtingut el perfil de restauració desitjat, es procedirà a millorar les condicions edàfiques per a garantir l'establiment de la vegetació, per a la qual cosa es durà a terme:  
- Formació d'un únic horitzó superficial mitjançant l'aportació de sòls creats a partir d'estèrils i esmenats mitjançant fem fins a augmentar en un 1 % el contingut en matèria orgànica, amb la finalitat de millorar la capacitat de retenció del sòl i augmentar la quantitat de nutrients disponibles en el sòl.  
- Aportació de terra vegetal fins a completar una grossària de 30 cm d'horitzó superficial en represes i plans.  
- Conreu del substrat edàfic, amb la finalitat d'airejar la terra vegetal i conferir l'estructura perduda a conseqüència de la compactació efectuada per la maquinària pesant. En les represes s'executarà un subsolatge lineal, sense voltejar horitzons, i, en els plans i en la plataforma, es farà un subsolatge ple.  
- En els talussos (conformats amb represes de 3 m i contrapendent del 2 %) es conformaran banquetes d'infiltració per a la plantació.  
- En els talussos de més pendent, es recomana la instal·lació d'una malla de geocel·les de polietilé.  
- Si fora necessari, es disposaran feixines disposades en rases paral·leles al perfil del vessant. Poden estar constituïdes de material viu, inert o de la combinació de tots dos. La distància entre aquestes serà variable en funció del pendent.  
- Possible utilització d'escalons de matoll orientats perpendicularment al perfil del talús i introduïts en rases d'1 o 1,25 m de profunditat. Les rases es dotaran d'un contrapendent d'entre 10° i 20° cap al talús i una amplària que haurà de ser d'entre 0,5 i 1 m. Si s'hi aprecien problemes de drenatge, hauran d'inclinar-se cap a la vora del talús perquè les aigües que recullen les rases puguen circular i no queden retingudes. Es recomana una distància mitjana entre rases d'1 o 1,25 m.  
  
- Si resulta convenient, s'aplicaran cobertes protectores del sòl, que revestiran els talussos amb mulching o manta orgànica, composta per entramat de fibres (70 % palla i 30 % espart). Les mantes suposen una protecció temporal i un reforç estructural que redueix l'erosió superficial en els talussos.  
S'optarà per una restauració forestal amb espècies pròpies del lloc i de baix requisit hídric; en aquest sentit, els principals aspectes que cal considerar són:  
- Implantació d'espècies vegetals autòctones tenint en compte l'entorn pròxim a la pedrera, de manera que, amb el temps, la vegetació puga quedar totalment integrada en el paisatge.  
- En talussos es faran hidrosembres d'arbustives i herbàcies. Quant a la plantació, en talussos de 35° es farà en banquetes preparades prèviament i serà de tipus mixt, amb 2 o 3 unitats arbòries per banqueta. Si els talussos tenen més de 35°, la plantació es realitzarà en cel·les, amb un marc de plantació de tres línies centrades, amb una separació entre aquestes d'1,2 m. La plantació serà a portell, amb una separació de 5 m entre unitats arbrades i d'1 m entre unitats arbustives. Les espècies a utilitzar seran Pinus halepensis, Rosmarinus officinalis, Anthyllis cystisoides, Coronilla juncea, Dorycnum pentaphyllum o Stipa tenacissima. L'espai entre unitats arbrades es cobrirà amb unitats de matoll separades 1 m.  
- En les represes i en altres zones planes es farà sembra a barreig de Lolium perenne, Medicago sativa, Melilotus officinalis, Trifolium pratense o Poa annua. En les represes es projecta una plantació a portell, mitjançant aclotament manual, sobre dues línies centrades en la represa i amb una separació entre línies d'1,5 m. En els plans, la plantació lineal a portell es farà amb una separació entre línies de 2,5 m. S'utilitzaran les mateixes espècies que en talussos, amb la mateixa separació entre individus arbrats i arbustius.  
- S'hauran de seguir les mesures que estableix l'Ordre de 16 de maig de 1996, de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, per la qual s'aproven les directrius bàsiques per a les actuacions de repoblament o repoblació forestal a la Comunitat Valenciana. Si fora necessari, es pot afegir compost en els clots.  
- L'elecció d'espècie es farà considerant l'estació i es potenciarà la presència d'espècies atractives per a la fauna, perquè aquesta promoga la dispersió de llavors. També s'hi introduiran espècies pioneres de marcat caràcter colonitzador, amb baixos requisits edàfics, triades per la seua facilitat d'instal·lació, desenvolupament vegetatiu ràpid i índex de cobertura elevat.  
- Inspecció visual en la recepció dels plançons i llavors emprats en la restauració i procedents de viver. Haurà de complir-se la normativa referent a les regions de procedència.  
- Al voltant de les plantacions en represes es poden formar cavallons (d'almenys 10 cm d'altura per a formar bassetes d'uns 50 cm de diàmetre), així com fer microconques amb la finalitat de retindre més quantitat d'aigua.  
- Es col·locaran, si fora necessari, tubs o malles protectores en les plantes, i, si la zona ho requereix, s'hi podrien afegir hidrogels.  
- Realització de treballs de millora paisatgística en les zones no revegetades dels antics fronts d'explotació, mitjançant l'envelliment de les roques del talús.  
- En les zones no revegetades, es realitzarà una millora de l'hàbitat per a l'avifauna rupícola, creant de manera artificial buits en talussos que puguen ser utilitzats pels ocells per a nidificar.  
A mesura que finalitzen les labors de restauració, que es farà per zones, començarà una fase de manteniment, que es durà a terme per un període de 2 anys, en cada una de les zones. Aquestes labors estan orientades, d'una banda, a la neteja i l'adequació del sistema de drenatge per a mantindre'l en unes condicions correctes d'ús, i, d'altra banda, al manteniment en bon estat de la vegetació, per a la qual cosa caldrà tindre en compte aspectes com els regs periòdics, la reposició de falles (serà total si les falles produïdes superen el 20 %), la ressembrada (si no tinguera èxit o la nascència fora irregular en més del 30 % de les parcel·les no inferiors a 500 m²), les birbades manuals d'espècies invasores, el manteniment dels cavallons, els tractaments silvícoles o els possibles tractaments fitosanitaris que puguen ser necessaris.  
L'EIA disposa d'un pla de vigilància ambiental (PVA) que estableix les pautes que cal seguir, per a la qual cosa s'efectuaran els controls, els mesuraments i les anàlisis dels paràmetres que permetran conéixer l'impacte que està suportant l'àmbit de l'actuació i el seu entorn, amb la seua periodicitat corresponent.  
El control ambiental abastarà la vida de l'explotació (mitjançant el seguiment de les operacions del projecte i el control de qualitat dels elements i de les característiques del medi afectat) més un període de 2 anys posterior a la clausura, que inclourà la vigilància dels treballs de restauració, uns treballs que s'executaran de manera simultània a les labors d'extracció minera. El programa conclourà en la fase postoperacional, analitzant i controlant l'èxit de les revegetacions (rendiment dels materials i de les tècniques emprades en la restauració) i controlarà que l'abandó de les instal·lacions i de l'àrea d'actuació es realitze en la forma que s'especifica en el pla d'explotació i de restauració.  
  
Totes les actuacions i els mesuraments que es facen en l'aplicació del PVA han de tindre constància escrita en forma d'actes, lectures o butlletes d'estat, de manera que permeta comprovar-ne la correcta execució i el respecte dels treballs a les condicions que estableix la normativa vigent que li siga aplicable. Els informes (tant ordinaris com especials i finals) recolliran totes les dades des de l'inici de l'activitat i estaran a la disposició dels òrgans d'inspecció i de vigilància. Si s'observara alguna desviació significativa respecte de les previsions descrites en l'EIA durant la realització dels controls esmentats, el promotor ho posarà en coneixement de l'administració competent perquè s'apliquen les mesures correctores necessàries.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental ordinària segons l'annex I del Decret 162/1990, grup 3, c, extracció de minerals no-metàl·lics ni energètics; c.1. Materials de construcció (substàncies argilenques, roques i pissarres, àrids naturals i per trituració, algeps, roques ornamentals), en concordança amb l'article 7 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
L'expedient ha observat els tràmits que preveu la secció 1a, capítol II, del títol 2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i la resta de disposicions que li són aplicables.   
De conformitat amb l'article 10 del Decret 10/2023, de 19 de juliol, del president de la Generalitat, pel qual es determinen el nombre i la denominació de les conselleries, i les seues atribucions, s'assignen a la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori les competències en matèria de medi ambient, caça, recursos hídrics, benestar animal, urbanisme i vertebració del territori, obres públiques, i transports, ports i aeroports.  
L'article 119 del Decret 112/2023, de 25 de juliol, del Consell, pel qual s'estableix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat, atribueix a la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental la competència d'avaluació ambiental estratègica i impacte ambiental, incloent-hi els sistemes indicadors i les avaluacions ambientals.  
De conformitat amb la disposició addicional segona del Decret 10/2023, de 19 de juliol, del president de la Generalitat, pel qual es determina el nombre i la denominació de les conselleries i les seues atribucions, les referències incloses en les disposicions de caràcter general o en els actes administratius a les conselleries suprimides s'hauran d'entendre fetes als departaments que es creen en el decret esmentat, en funció de les competències que se'ls assignen.  
  
Per tot el que s'ha esmentat anteriorment, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i en ús de les atribucions que tinc, resolc:  
  
Primer  
Estimar acceptable, als únics efectes ambientals i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen aplicables, el projecte de concessió minera núm. 1.320 de l'explotació de recursos de la secció C, denominada Esperanza, del terme municipal d'Andilla (València), promogut per la mercantil SAEVI, SL, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i la resta de documentació que consta en l'expedient, i de conformitat amb les condicions següents:  
  
1) L'explotació dels terrenys situats en l'àmbit de la muntanya d'utilitat pública V-106 denominat Los Altos i propietat de l'Ajuntament queda condicionada a l'obtenció de l'autorització d'ocupació corresponent.  
2) L'actuació es desenvoluparà dins dels límits de l'explotació, considerant tant els treballs d'explotació com l'acumulació del material extret.  
3) L'activitat queda subjecta al règim previst en la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera, i al Decret 100/2011, de 28 de gener, pel qual s'actualitza el catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera i s'estableixen les disposicions bàsiques per a la seua aplicació.  
4) Resulta d'aplicació el que disposa el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que s'han d'observar en l'execució d'obres, treballs i aprofitaments forestals, que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants, incorporat en l'annex IX del Decret 91/2023, de 22 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana.  
5) La diferència màxima de cota entre represes o altura de bancs serà de 5 m, l'amplària mínima de la represa serà de 3 m i la inclinació dels talussos de restauració serà com a màxim de 35°, amb una inclinació de talús general de 27°.  
6) En cas d'arribar al nivell freàtic abans de la cota final de l'excavació, es finalitzarà l'explotació del material i es començarà amb la restauració.  
7) Els camins ja existents en la superfície de la pedrera hauran de mantindre's durant tot el temps que dure l'activitat en correctes condicions. El promotor serà responsable del manteniment adequat d'aquests.  
  
8) Haurà de complir-se el que estableix l'informe tècnic de la Diputació de València, principalment quant al disseny dels accessos; assegurant-se que no es depositen materials sobre la calçada que reduïsquen l'adherència dels vehicles, impedint-se les maniobres contràries a l'ordenament vigent i fent-se complir les determinacions vigents per a accessos des de carreteres convencionals a explotacions amb activitat econòmica per a la velocitat corresponent al percentil 85 de la distribució de velocitats en el tram en el qual es pretén accedir a la carretera. La velocitat haurà de determinar-se mitjançant aforaments realitzats a aquest efecte, la duració dels quals no serà inferior a una setmana.  
  
9) Està prohibit fer qualsevol classe d'abocament no autoritzat directament a llits d'aigua o al sòl i, en particular, els produïts pels canvis d'oli, combustibles i manteniment de la maquinària, que han de ser gestionats pel taller o per un gestor de residus degudament autoritzat segons el que preveu la normativa de residus.  
10) El subministrament d'aigua ha de realitzar-se des d'un origen emparat per un dret a l'ús privatiu de les aigües. D'acord amb l'article 52 del text refós de la Llei d'aigües, el dret a l'ús privatiu de les aigües s'adquireix per disposició legal (art. 54) o per concessió administrativa.  
  
11) Si, durant l'execució de les obres, es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor haurà de posar el fet en coneixement de l'òrgan competent en patrimoni cultural de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
12) Respecte a la restauració, cal complir tot el que s'estableix en l'informe sobre el PRI.  
13) Per a dur a terme la restauració geomorfològica del buit miner, a més dels residus inerts de mina, es podran utilitzar residus inerts adequats segons el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat, i l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a ser utilitzats en operacions de farciment i obres diferents d'aquelles en les quals es van generar. Prèviament a l'explotació, s'ha de justificar que s'ha obtingut la declaració d'aptitud de residus inerts adequats per l'òrgan competent en matèria de residus. Així mateix, abans de l'autorització, l'òrgan substantiu en matèria de mineria haurà de comprovar que la mercantil disposa del volum de residus inerts adequats i a bastament per a anar reblint per fases tot el farciment del buit. La promotora ha de vigilar la naturalesa dels materials utilitzats com a farciment i ha de portar un llibre de registre sobre el volum i la procedència d'aquests, que estarà disponible en les oficines adjuntes a l'explotació.  
  
14) En el cas que no es puga justificar l'aportació de material de farciment, haurà de plantejar-se una alternativa de restauració, modificar la cota d'explotació o modificar qualsevol altre paràmetre que permeta assegurar la rehabilitació del buit miner.  
15) La restauració que es duga a terme en els límits de l'explotació amb contigüitat a altres explotacions mineres haurà de realitzar-se de manera coordinada, amb la finalitat d'assolir una coherència geomorfològica.  
16) En la fase de restauració, es preveurà la possibilitat d'incorporar la tècnica de la pedra en sec per a qualsevol mur o talús que es trobe en l'àmbit de l'explotació i que s'haja pogut veure alterat.  
  
17) Mitjançant les accions de control i vigilància de l'àrea destinada a les instal·lacions auxiliars, es comprovarà que totes les instal·lacions de l'explotació disposen dels mecanismes i elements necessaris per a minimitzar els possibles riscos de contaminació a cursos d'aigua superficials o subterranis, els riscos de contaminació atmosfèrica i acústica, tant en el funcionament quotidià com en cas de possibles accidents. A més, es controlarà i documentarà la gestió dels residus generats en cada una de les instal·lacions i en el conjunt de l'explotació, d'acord amb la normativa vigent.  
18) Al començament de l'activitat i almenys cada cinc anys es duran a terme auditories acústiques i de vibracions per una entitat col·laboradora de l'administració en matèria de qualitat ambiental; els resultats d'aquestes auditories hauran de fer-se constar en un llibre de control que estarà a la disposició de les administracions competents. Les auditories es faran en condicions normals de funcionament. En cas de superar els nivells sonors permesos per la llei, s'aplicaran les mesures correctores pertinents, l'eficàcia de les quals es verificarà amb una nova auditoria acústica immediatament posterior a l'aplicació d'aquestes.  
19) Les accions incloses en el PVA s'han de documentar, a l'efecte d'acreditar l'adopció i l'execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de l'eficàcia d'aquestes. La documentació haurà d'estar a la disposició de les autoritats competents.  
En els termes que preveu l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, aquesta declaració d'impacte ambiental perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
Segon  
D'acord amb el que preveu l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a) Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b) Aquesta declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjudici dels que, si és el cas, siguen procedents en via administrativa i judicial contra l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada segons els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 3 de setembre de 2023.- El director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental: Miguel Ángel Ivorra Devesa.»



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9717, del 03-11-2023 (2023/10565)

RESOLUCIÓN de 3 de septiembre de 2023, del director general de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental, por la cual se formula informe de impacto ambiental del Proyecto de concesión minera Esperanza, número 1.320, sección C, en el término municipal de Andilla. Expediente: (1864399) 098/2018/AIA.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9717

Fecha DOGV
:   03-11-2023

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - B) SUBVENCIONES Y BECAS

Número del documento
:   2023/10565

CVE


Fecha del documento
:   03-09-2023

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Infraestructuras y Territorio

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Infraestructuras y Territorio](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 3 de septiembre de 2023, del director general de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental, por la cual se formula informe de impacto ambiental del Proyecto de concesión minera Esperanza, número 1.320, sección C, en el término municipal de Andilla. Expediente: (1864399) 098/2018/AIA. [2023/10565]  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: (1864399) 098/2018/AIA.  
Título: Concesión minera Esperanza, núm. 1320, sección C.  
Promotor: SAEVI, SL.  
Órgano sustantivo: ST de Industria, Energía y Minas de Valencia.  
Ref. órgano sustantivo: MIVARI/2007/57/46.  
Localización: término municipal de Andilla (València).  
Objeto y descripción del proyecto  
La empresa SAEVI, SL, es titular del minero de la provincia de Valencia núm 1.320 de la sección C) denominada Esperanza para la explotación de caolín, situada en el término municipal de Andilla y cuya demarcación abarca una superficie de 15 hectáreas en un entorno eminentemente minero, concretamente y según los datos catastrales en las parcelas 201 y 307 del polígono 26 del término municipal de Andilla. La explotación afecta al monte de utilidad pública Los Altos núm. V-106 del Catálogo de monte de utilidad pública de la provincia de Valencia, propiedad del Ayuntamiento de Andilla. El perímetro del área de explotación ocupa una superficie de 13,34 ha, a 800 m al este de Higueruelas, y sus coordenadas UTM (ETRS89, Huso 30) son:  
  
Puntos X Y  
0 684461,16 4406757,58  
1 684463,16 4406747,58  
2 684464,16 4406737,58  
3 684466,16 4406727,58  
4 684464,16 4406719,58  
5 684455,16 4406715,58  
6 684447,16 4406709,58  
7 684438,16 4406704,58  
8 684430,16 4406699,58  
9 684421,16 4406694,58  
10 684412,16 4406689,58  
11 684412,16 4406689,58  
12 684394,16 4406680,58  
13 684385,16 4406677,58  
14 684375,16 4406675,58  
15 684365,16 4406672,58  
16 684356,16 4406670,58  
17 684346,16 4406667,58  
18 684336,16 4406665,58  
19 684326,16 4406663,58  
20 684317,16 4406662,58  
21 684307,16 4406660,58  
22 684297,16 4406658,58  
23 684318,02 684219,62  
24 684277,16 4406655,58  
25 684267,16 4406653,58  
26 684257,16 4406652,58  
27 684248,16 4406650,58  
28 684238,16 4406648,58  
29 684228,16 4406647,58  
30 684218,16 4406645,58  
31 684208,16 4406643,58  
32 684198,16 4406642,58  
33 684188,16 4406640,58  
34 684183,16 4406635,58  
98 684086,16 4406573,58  
99 684085,16 4406583,58  
100 684083,16 4406593,58  
101 684081,16 4406603,58  
102 684080,16 4406613,58  
103 684078,16 4406623,58  
104 684076,16 4406632,58  
105 684075,16 4406642,58  
106 684073,16 4406652,58  
107 684071,16 4406662,58  
108 684070,16 4406672,58  
109 684068,16 4406682,58  
110 684066,16 4406692,58  
111 684065,16 4406701,58  
112 684063,16 4406711,58  
113 684061,16 4406721,58  
114 684060,16 4406731,58  
115 684058,16 4406741,58  
116 684057,16 4406751,58  
117 684060,16 4406760,58  
118 684062,16 4406770,58  
119 684062,16 4406780,58  
120 684064,16 4406790,58  
121 684067,16 4406799,58  
122 684068,16 4406809,58  
123 684064,16 4406818,58  
124 684059,16 4406826,58  
125 684058,16 4406836,58  
126 684062,16 4406845,58  
127 684069,16 4406852,58  
128 684079,16 4406856,58  
129 684086,16 4406862,58  
130 684088,16 4406872,58  
131 684086,16 4406882,58  
132 684085,16 4406892,58  
133 684091,16 4406900,58  
134 684098,16 4406906,58  
135 684105,16 4406913,58  
136 684112,16 4406920,58  
137 684120,16 4406927,58  
138 684127,16 4406934,58  
139 684135,16 4406940,58  
140 684144,16 4406945,58  
141 684152,16 4406950,58  
142 684161,16 4406951,58  
143 684171,16 4406954,58  
144 684179,16 4406955,58  
145 684186,16 4406959,58  
146 684194,16 4406967,58  
147 684203,16 4406972,58  
148 684213,16 4406975,58  
149 684223,16 4406975,58  
150 684233,16 4406975,58  
151 684242,16 4406971,58  
152 684251,16 4406966,58  
153 684259,16 4406961,58  
154 684269,16 4406957,58  
155 684278,16 4406951,58  
156 684287,16 4406950,58  
157 684296,16 4406946,58  
158 684305,16 4406950,58  
159 684313,16 4406956,58  
160 684319,16 4406964,58  
161 684325,16 4406970,58  
162 684331,16 4406963,58  
163 684333,16 4406953,58  
164 684335,16 4406943,58  
165 684339,16 4406934,58  
166 684342,16 4406925,58  
167 684346,16 4406915,58  
168 684351,16 4406906,58  
169 684356,16 4406898,58  
170 684363,16 4406890,58  
171 684368,16 4406882,58  
172 684372,16 4406873,58  
173 684374,16 4406863,58  
174 684376,16 4406853,58  
175 684378,16 4406844,58  
176 684381,16 4406834,58  
177 684388,16 4406827,58  
178 684396,16 4406821,58  
179 684405,16 4406824,58  
180 684414,16 4406828,58  
181 684423,16 4406832,58  
182 684433,16 4406836,58  
183 684442,16 4406840,58  
184 684447,16 4406837,58  
185 684449,16 4406827,58  
186 684451,16 4406817,58  
187 684452,16 4406808,58  
188 684454,16 4406798,58  
189 684456,16 4406788,58  
190 684458,16 4406778,58  
191 684459,16 4406768,58  
192 684461,16 4406758,58  
  
  
La extracción se llevará a cabo por el método de minería a cielo abierto con banqueo descendente en ladera mediante arranque mecánico de arena silícea, arcilla y caolín. Se realizará un desmonte previo para generar bancos de trabajo de altura máxima de 5 m, con pendiente del talud de 35º y bermas de trabajo en la fase final de explotación de anchura variable de mínimo 3 metros que garantice una cómoda y segura maniobrabilidad (estos parámetros de explotación serán los mismos que los de restauración). El remodelado topográfico del terreno forma parte de los trabajos de explotación, diseñándose los taludes de explotación con los mismos parámetros que los de restauración, con 18 bancos de 5 m de altura, bermas de 3 m, pendiente del talud individual de 35º y pendiente del talud general de explotación de 27º con respecto a la horizontal.  
La explotación-restauración se realizará mediante 6 fases consecutivas en las cuales se simultanearán las labores de explotación y restauración, con superficies indivisibles, comenzando la explotación por la zona norte, con el material no comercializable, que servirá para los terraplenes de la restauración y siguiendo con la explotación desde el sur, en sentido ascendente. Los trabajos comenzarán desde la cota 885, que constituye la cota más alta, en sentido descendente hasta alcanzar la cota mínima de la explotación, a 795 m. s. n. m. Al mismo tiempo que se produce la explotación del último banco de una fase, se iniciará la explotación de la siguiente, manteniéndose como máximo dos bancos en explotación.  
Las fases son:  
- Fase explotación-restauración núm. 1, donde se afectan 18.531,99 m² siendo la cota superior e inferior de 885 y 855 m, respectivamente.  
- Fase explotación-restauración núm. 2, donde se afectan 15.774,76 m² siendo la cota superior e inferior de 855 y 835 m.  
- Fase explotación-restauración núm. 3, donde se afectan 22.308,06 m² siendo la cota superior e inferior de 835 y 810 m.  
- Fase explotación-restauración núm. 4, donde se afectan 18.897,60 m² siendo la cota superior e inferior de 810 y 795 m.  
- Fase explotación-restauración núm. 5, donde se afectan 26.329,41 m² siendo la cota superior e inferior de 810 y 795 m.  
- Fase explotación-restauración núm. 6, donde se afectan 31.533,91 m² siendo la cota superior e inferior de 810 y 795 m.  
El aprovechamiento del yacimiento es completo ya que aquellos materiales sin valor comercial serán empleados como núcleo de terraplén en los trabajos de remodelación geomorfológica de taludes, formando parte de los trabajos de explotación. Ello es debido a la realización de una minería de transferencia en la que forma parte de la propia explotación la utilización de los estériles en la conformación final del terreno, quedando como trabajo de restauración el posterior extendido de tierra vegetal y plantación de especies arbustivas y arbóreas.  
El volumen total de reservas de la cantera se estima, según el proyecto técnico, en 787.074 m³ de los cuales un 58,9 % (463.700 m³) será aprovechado como recurso y el 41,1 % restante (323.374 m³), por no resultar comercializable, será estéril utilizado en las labores de restauración. El coeficiente de esponjamiento es de 1,3, por lo que se calcula que las labores de restauración geomorfológicas proyectadas precisan de un total de 40.103 m³ de tierra que se crearán a partir de la enmienda de los estériles. Considerando un ritmo de extracción de 46.370 m³/año bruto, la explotación tendrá una vida media de 10 años. El plan de restauración integral finalizará un año más tarde que la explotación, más dos años de plazo de garantía, fijándose de este modo un plazo máximo de 13 años.  
Según el mapa geológico, la totalidad de la zona de estudio se sitúa sobre depósitos cretácicos continentales, constituidos por arenas arcillosas de color blanco-grisáceo con cantos conglomeráticos, una alternancia de arcillas rojas y azuladas con arenas blancas de matriz caolinífera y unos 10 m de arenas blancas con estratificación cruzada. Los materiales objeto de la explotación son las arenas caoliníferas y arcillas. Las primeras son las más solicitadas para la extracción de caolín, que será comercializado en bruto como materia prima, sin ningún tratamiento, para la fabricación de ladrillos, baldosas y otros productos cerámicos en las fábricas de cerámica de la provincia de Castellón y Valencia. El resto de los materiales representan los estériles no comercializables y están constituidos por margas y calcarenitas, que serán utilizados como material de relleno en la realización de una minería de transferencia en la que forma parte de la propia explotación la utilización de los estériles en la conformación final del terreno.  
Según el plano de clasificación del suelo de las normas subsidiarias del planeamiento municipal de Andilla, los terrenos a explotar se encuentran clasificados como suelo no urbanizable protegido. No obstante, el 3 de diciembre de 2002, la Sentencia 1.757, de la Sala de lo Contencioso-Administrativo, del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana falla declarando las normas subsidiarias de planeamiento municipal de Andilla contrario a derecho y anula y deja sin efecto, solo en cuanto clasifica todo el término municipal, excluido los cascos urbanos, como no urbanizable especialmente protegido. En este sentido, se consideran reconocidos los derechos mineros existentes en el término municipal, ya que no se desprende una incompatibilidad jurídica entre la declaración de zonas objeto de protección y el uso minero, siempre que sea compatible con aquella. En resumen, al amparo de esta sentencia y según el informe aportado por el Servicio Territorial de Urbanismo de Valencia, la actividad minera que se solicita está permitida en el tipo de calificación del suelo sobre el que se ubica, en los términos previstos en el Real decreto 1/2021, de 18 de junio, del Consell de aprobación del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje (en adelante TRLOTUP).  
Las labores a realizar en la explotación serán:  
- Acondicionamiento de una plataforma a la entrada de la zona de explotación para los acopios temporales. Según el proyecto, no se generan escombreras ni huecos, pero sí acopios temporales en zonas llanas y con alturas máximas de 2 m y taludes de 35º.  
- Labores de desbroce de la cubierta vegetal mediante bulldozer.  
  
- Arranque y carga del mineral mediante retroexcavadora de cadenas que cargará sobre dumper, que lo transportará a la zona de acopio temporal, y de ahí una pala cargadora de neumáticos lo cargará sobre camiones volquetes que lo transportarán al lavadero de Higueruelas o a las fábricas de productos cerámicos. El proyecto no contempla el uso de explosivos.  
- Transporte interior desde el frente de explotación hasta la zona de acopio mediante dumper. Para el transporte del material a los puntos de destino se utilizarán camiones volquete.  
- Descarga del material en la zona de acopio, que se producirá mediante vuelco de la caja del dumper por la parte trasera directamente sobre el suelo de la plataforma, nunca sobre el acopio.  
Tramitación Administrativa  
Con fecha 9 de septiembre de 2015, se recibió en este órgano ambiental oficio remitido por el Servicio Territorial competente en minas y CD con los proyectos para la ampliación de la superficie de la explotación, así como:  
- Documento de síntesis del estudio de impacto ambiental (en adelante EIA), de fecha 20 de diciembre de 2013.  
- Informe favorable de Confederación Hidrográfica del Júcar (en adelante CHJ) de fecha 2 de abril de 2014.  
- Informe favorable de patrimonio de la Dirección General de Cultura de fecha 11 de diciembre de 2014 y de 7 de enero de 2015.  
- Sentencia del Tribunal superior de Justicia de la Comunitat Valenciana relativa a los decretos del Ayuntamiento de Andilla y a las normas subsidiarias de planeamiento municipal de dicho término, de fecha 3 de diciembre de 2002.  
- Informe favorable del Plan de restauración integral (en adelante PRI) emitido por el Servicio de Ordenación y Gestión Forestal de fecha 30 de mayo de 2013.  
Con fecha 4 de julio de 2018, a raíz de una comunicación por parte del promotor en la que se interesaba por el estado del procedimiento, este órgano ambiental comprueba que no se abrió expediente de la documentación remitida y solicita copia de lo enviado en 2015, recibiendo de nuevo la documentación en fecha 21 de septiembre de 2018. Se aporta además el PRI de fecha 30 de mayo de 2013.  
El 28 de noviembre de 2018, tras un primer análisis de la documentación presentada, este órgano ambiental remite solicitud de documentación e indica que:  
- De acuerdo con la información disponible en el catastro minero, se constata que la explotación tiene concesión otorgada inicialmente con fecha 27 de marzo de 1944. Si bien del contenido de su oficio se desprende que la explotación va a realizar una ampliación de superficie de explotación dentro de la concesión minera Esperanza, en la documentación remitida se indica que la explotación no iba a realizar una explotación de superficie superior a la concedida.  
- La explotación afecta al monte de utilidad pública (en adelante MUP) V-106, denominado Los Altos, y tiene cuatro autorizaciones de ocupación, tres de las cuales han caducado, por lo que el titular pretende renovar las autorizaciones de ocupación y unificarlas en una sola. La documentación apunta que la superficie total de explotación asciende a 1333 ha.  
Con el fin de comprobar la superficie que cuenta o ha contado con autorizaciones de ocupación, se realizó consulta al Servicio de Ordenación y Gestión Forestal respecto a las ocupaciones del MUP V-106 Los Altos relacionadas con la mercantil SAEVI y con la explotación Esperanza. De la información facilitada se deduce una superficie de ocupación total de 11,13 ha correspondientes a 5 expedientes, requiriéndose en todos ellos una renovación de las ocupaciones caducadas y ampliación de la ocupación de la nueva superficie afectada.  
- Se requiere aporten certificado del resultado del trámite de información pública del proyecto, así como, en su caso, de la copia de las respuestas a las alegaciones aportadas, y también el certificado de compatibilidad urbanística con el planeamiento vigente.  
- Se recomienda coordinar las labores de explotación y restauración de forma conjunta con la explotación colindante (Filomena Bis 1220).  
- Se solicita remisión de coordenadas en el sistema de referencia ETRS-89.  
Con fecha 21 de marzo de 2019, el Servicio territorial de Industria y Energía de Valencia (STIE) da traslado del documento de contestación del promotor en el que manifiesta su malestar por no obtener pronunciamiento y solicita nuevamente la declaración de impacto ambiental (en adelante DIA). Del escrito del promotor cabe resaltar los siguientes aspectos:  
- Admite no disponer del resultado de información pública y solicita se tramite en la mayor brevedad, en el caso de que no se haya hecho anteriormente.  
- En cuanto a la compatibilidad urbanística, el promotor remite a la sentencia núm 1.757 del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana de fecha 3 de diciembre de 2002 en la que se estima el recurso contencioso administrativo interpuesto, entre otros, por la mercantil SAEVI, SL, contra los decretos del Ayuntamiento de Andilla.  
- La mercantil declara ser conocedora de la colindancia con la explotación minera Filomena Bis núm. 1.220 e indica que se les contactará para coordinar los trabajos de explotación.  
- Asegura haber remitido por correo electrónico las coordenadas solicitadas y las envía nuevamente en el sistema de referencia ETRS89.  
Ese mismo documento fue remitido a este órgano ambiental directamente por el promotor en fecha 21 de marzo de 2019.  
Con fecha 25 de septiembre de 2019, el STIE remite a este órgano ambiental solicitud de impulso y agilización del promotor y expone que el expediente se inició en el órgano sustantivo hace más de 12 años y que se dispone de toda la documentación necesaria para emitir la DIA. Asimismo, reitera lo ya expresado en el escrito anterior.  
El 6 de marzo de 2020, este órgano ambiental remite al STIE escrito en el que se reitera la solicitud de remisión de los certificados del resultado del trámite de información pública y de compatibilidad de la actividad con el planeamiento urbanístico, sin los cuales no está completo el expediente administrativo. En dicha solicitud se indica además que:  
- No se tiene conocimiento de ninguna actuación coordinada con la explotación Filomena bis.  
- Ha desaparecido toda referencia a la concesión minera Esperanza núm. 1.320, por lo que se solicita información al respecto.  
- Se remite copia de los documentos que remite el promotor a la Subdirección General sin pasar a través del órgano sustantivo para subsanar el defecto de forma que constituye.  
El promotor solicita, en ocasiones a través del órgano sustantivo y en otras directamente a la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental, el impulso y agilización del expediente para la obtención de la DIA en reiteradas ocasiones, en fecha 15 de junio de 2020, 10 de diciembre de 2020, 30 de diciembre de 2020 y 9 de enero de 2022.  
Con fecha 31 de enero de 2022, el órgano ambiental remite al Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas de Valencia (STIEM) una solicitud reiterando la documentación necesaria exigida para poder tramitar el expediente (certificado del resultado del trámite de información pública y de compatibilidad de la actividad con el planeamiento urbanístico). En el escrito se alude al contenido mínimo de un expediente de evaluación ambiental aclarando que, al no constar los trámites de información pública ni las consultas realizadas a las administraciones públicas afectadas, no es posible tramitar el expediente de evaluación ambiental. Además, en el escrito se describen los antecedentes del expediente, se hace alusión a cuestiones técnicas del proyecto y se hace constar que este órgano ambiental:  
- No dispone de petición expresa de evaluación de impacto ambiental de la documentación recibida en 2015 ni en 2018, ni se indica el motivo del comunicado.  
- Ha requerido en reiteradas ocasiones la documentación preceptiva para poder tramitar el expediente.  
- Requiere el certificado de compatibilidad urbanística con el planeamiento vigente.  
El 12 de mayo de 2022, este órgano ambiental recibe respuesta del STIEM reflejando las siguientes circunstancias:  
- Constatada la falta de trámite de información pública, se inicia en septiembre de 2018 los pasos para la publicidad del expediente, pero esta no se completa y constatándose una vez más su falta, se reanuda en abril de 2021. Desde el 4 de mayo de 2021, el expediente permanece expuesto en el portal de la Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball.  
- El expediente ha sido sometido a trámite de información pública, habiendo sido publicado en el DOGV núm. 9097 de 1 de junio de 2021.  
- No se han recibido alegaciones, ni durante el plazo de información pública, ni extemporáneamente. Tampoco se ha personado nadie en el expediente, ni consta persona alguna con condición de interesada distinta del promotor.  
- No consta haber sometido a consulta de las administraciones públicas que pudieran verse afectadas ni el proyecto ni el EIA. Indican que se procede a subsanar este hecho y que se dará traslado al órgano ambiental de los resultados.  
El 18 de julio de 2022 el STIEM remite a este órgano ambiental información sobre las consultas realizadas (todas el 16.05.2022) a las administraciones públicas afectadas, que son:  
- Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica.  
- Área de Carreteras de la Diputación de Valencia.  
- Dirección General de Calidad y Educación Ambiental de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica.  
- Dirección General de Cultura y Patrimonio (Servicio de Patrimonio Cultural) de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte.  
- Confederación Hidrográfica del Júcar.  
- Demarcación de Carreteras del Estado en la Comunitat Valenciana del Ministerio de Transportes, Movilidad y Agenda Urbana.  
- Dirección General de Política Territorial y Paisaje de la Conselleria de Política Territorial, Obras Públicas y Movilidad.  
- Dirección General de Obras Públicas, Transportes y Movilidad Sostenible (Servicio de Planificación) de la Conselleria de Política Territorial, Obras Públicas y Movilidad.  
- Dirección General de Agricultura, Ganadería y Pesca (Servicio de Seguridad y Control de la Producción Agraria) de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica.  
- Ayuntamiento de Andilla.  
En fecha 18 de julio y 9 de marzo de 2023, se obtiene resultado de las siguientes consultas:  
- El Servicio de Ordenación y Gestión Forestal comunica que habiendo consultado el PRI se pronuncia en sentido favorable según el informe emitido el 16 de septiembre de 2013 y remite nuevamente dicho informe.  
- El Área de Infraestructuras de la Diputación de Valencia remite oficio desfavorable de fecha 8 de junio de 2022 en el que indica que el acceso de la instalación a la carretera CV-345, de Casinos a Titaguas, no cuenta con elementos que impidan de forma efectiva el depósito de materiales sobre la calzada de la carretera, y que el depósito de materiales procedentes de la instalación en funcionamiento puede producir pérdida de adherencia a los vehículos usuarios. Además, argumentan que la ordenación en los accesos a la explotación posibilita maniobras peligrosas al permitir acceder a la carretera circulando en la intersección en dirección contraria a la establecida por la legislación vigente. Por último, indica que el acceso propuesto no cuenta con los elementos de cambio de velocidad requeridos por la normativa vigente y que la calificación podría ser revisada si se modifica el diseño de los accesos.  
- La Dirección General de Cultura y Patrimonio emite nuevo informe en fecha 21 de julio de 2022, basado en el remitido por la Dirección Territorial de Cultura y Deporte de Valencia en fecha 21 de junio de 2022 considerando que se puede y debe mantener la vigencia del informe favorable con condicionantes emitido por la Dirección General de Cultura en el que se considera que no existe afección al patrimonio arquitectónico.  
- La CHJ emite nuevo informe de fecha 29 de septiembre de 2022 confirmando que la zona no presenta riesgo de inundación y queda fuera de la zona de policía de cauce público y fuera de la zona de flujo preferente, por lo que según la guía técnica de aplicación del reglamento del dominio público hidráulico en las limitaciones a los usos del suelo en las zonas inundables de origen fluvial, no son competentes para pronunciarse sobre la conveniencia o no de la implantación del uso asociado a la explotación. Asimismo, se exige la adopción de medidas para garantizar la recogida de las aguas de escorrentía y el uso de dispositivos que impidan la salida de aguas pluviales contaminadas, ya establecidas en el informe de fecha 28 de marzo de 2014. En el citado informe, de carácter favorable, se destaca que la actuación queda fuera de las zonas de protección de los cauces de la rambla de Peñarroya y barranc del Salobrar y que la zona no presenta riesgo de inundación. A efectos de garantizar la no incidencia en el régimen de corrientes, la CHJ exige la adopción de medidas que garanticen la correcta recogida de las aguas de escorrentía y el uso de dispositivos, como balsas de decantación, para impedir la salida de aguas pluviales contaminadas. Además, establece la necesidad de limitar las pendientes de los taludes y la altura entre bermas, favoreciendo de esta forma la infiltración del agua y la reducción de su velocidad para disminuir la pérdida de suelo. Se hace mención al RD Legislativo 1/2001, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de aguas, concretamente indica que las obras que se realicen no podrán alterar el curso natural de las aguas en perjuicio de interés público ni de terceros, que no podrá agravarse ni impedirse la servidumbre de los predios inferiores ni superiores y que el derecho al uso privativo de las aguas se adquiere por disposición legal o por concesión administrativa, por lo que el suministro de agua realizado mediante camiones cisterna se realizará desde un origen amparado por un derecho al uso privativo de las aguas.  
- El Servicio de Planificación emite escrito en fecha 4 de agosto de 2022 concluyendo que no existe afección a infraestructuras de titularidad autonómica y planificación viaria de su competencia.  
Con el propósito de aclarar la compatibilidad de la actividad con el planeamiento urbanístico, este órgano ambiental consulta al Ayuntamiento de Andilla, en fecha 20 de febrero de 2022, y al servicio territorial de urbanismo de Valencia en fecha 5 de abril de 2023 sobre qué normas urbanísticas rigen al respecto.  
Con fecha 27 de julio de 2023, se recibe del Servicio Territorial de Urbanismo de Valencia contestación a la consulta urbanística, en el que se informa que el uso de explotación de canteras está permitido en suelo no urbanizable común, tanto en el texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, aprobado mediante Decreto legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell como en el planeamiento vigente en el municipio de Andilla, siempre y cuando cuenten con una declaración de utilidad pública. Según el artículo 105 de la Ley 22/1973, de 21 de julio, de minas, el otorgamiento de una concesión de explotación y la declaración de una zona de reserva definitiva lleva implícita la declaración de utilidad pública. Asimismo, de conformidad con los artículos 214 y 215 del TRLOTUP se establece que los actos de uso y aprovechamiento que promuevan los particulares en el suelo no urbanizable están sujetos a licencia urbanística municipal y, si procede, a previa declaración de interés comunitario.  
Con fecha 25 de julio de 2023, se recibe del STIEM informe de no afección del Servicio Territorial de Medio Ambiente.  
Con fecha 10 de agosto de 2023, el STIEM da traslado a este órgano ambiental del escrito del promotor en el que se hace constar que en fecha 23 de septiembre de 2019 y posteriormente el 12 de febrero de 2023 se ha solicitado al ayuntamiento el certificado de compatibilidad urbanística, no habiendo recibido respuesta.  
Consideraciones ambientales  
Visto el EIA, la documentación aportada y la tipología de los trabajos a ejecutar, se prevén afecciones potenciales especialmente en la fase de explotación de la cantera, que serán minimizadas o anuladas en la fase de restauración. El EIA del proyecto, contempla las medidas protectoras y correctoras encaminadas a prevenir, minimizar, eliminar o compensar los impactos derivados de las acciones que son inherentes a la explotación y restauración.  
La cantera Esperanza se localiza en la provincia de Valencia, comarca de los Serranos, en el término municipal de Andilla, a 800 m al este del término municipal de Higueruelas, en el paraje denominado Cerro Royo y Navezuela. Al oeste de la concesión, existe una importante extensión de cultivos agrícolas, parcelas de pequeño tamaño de secano, principalmente almendros y en menor proporción olivos y algarrobos. Los cultivos se desarrollan en zonas llanas rodeadas por montes de mayor relieve con vegetación típica mediterránea.  
Según el Plan de acción territorial forestal de la Comunitat Valenciana, toda la superficie de la cantera afecta a terreno forestal estratégico. No obstante, se trata de una zona en la que se vienen realizando labores extractivas desde hace muchos años, constituyendo un espacio degradado, con mucho afloramiento rocoso y poca vegetación, todo ello en un área montañosa con laderas de pendiente moderada. En los alrededores de la explotación y en la zona norte de la misma, la vegetación natural se corresponde con arbolado de pino carrasco (Pinus halepensis) en estado de latizal procedente de repoblaciones. El estrato arbustivo se encuentra constituido por coscoja (Quercus coccífera), lentisco (Pistacia lentiscus), enebro (Juniperus oxycedrus y communis), algún ejemplar disperso de sabina negral (Juniperus phoenicea), romero (Rosmarinus officinalis), aliaga (Ulex parviflorus), tomillo (Thymus vulgaris) y esparto (Stipa tenacíssima), entre otras. La cubierta herbácea es escasa, debido principalmente a la aridez.  
En el ámbito de la actuación no se localiza ningún hábitat de interés comunitario ni se encuentra ninguna especie de las incluidas en los anejos del Decreto 70/2009, de 22 de mayo, del Consell, por el que se crea y regula el Catálogo valenciano de especies de flora amenazada y se regulan medidas adicionales de conservación, ni en la Orden 2/2022, de 16 de febrero, de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, por la que se actualizan los listados valencianos de especies protegidas de flora y fauna. Las únicas especies dentro del Catálogo valenciano de especies de flora amenazada (Decreto 70/2009) son la variedad marítima de Juniperus phoenicea subsp turbinata y Juniperus oxycedrus subsp macrocarpa.  
Consultado el visor cartográfico, y según el informe emitido por el Servicio Territorial de Medio Ambiente, en el ámbito de actuación no se observa afección a ningún espacio natural protegido ni a ningún instrumento de ordenación ambiental de los contemplados en los artículos tercero, apartados 1, 2, 3 y 30 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana. Tampoco afecta al ámbito de ninguna zona húmeda o cueva catalogada, ni a su perímetro de protección. Tampoco consta, en dicho ámbito, afección a ninguna vía pecuaria, siendo la más próxima la Cañada Real de Aragón, que discurre 400 m al oeste de la explotación, por lo que no se produce afección a su anchura legal de 75 metros establecida en la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de vías pecuarias. En el caso de que la actividad minera pudiera afectar directa o indirectamente a dicha cañada, el promotor deberá solicitar informe al Servicio competente, según la Ley 3/2014, de 11 de julio, de la Generalitat, de vías pecuarias de la Comunitat Valenciana.  
En cuanto a la fauna, debido a la antropización producida por la intensidad de las actividades extractivas, y tal y como se desprende de la documentación aportada, se deduce que las especies de fauna son de carácter generalista, aunque en terrenos colindantes a las explotaciones se corresponde con la típica de áreas ocupadas por matorral raso y cultivos de secano. La mayor diversidad específica se da en la maquia abierta con amplios espacios abiertos y abundantes afloramientos rocosos, donde pueden encontrarse especies como el autillo (Otus scops), el cernícalo vulgar (Falco tinnunculus), la tórtola común (Streptotelia turtur) y diversos paseriformes entre los que se cita el verderón (Carduelis chloris), el carbonero (Parus major), la totovía (Lululla arborea), el arrendajo (Garrulus glandarius), el verdecillo (Serinus serinus), el escribano montesino (Emberiza cia), el escribano soteño (Emberiza cirlus), el triguero (Miliaria calandra), el jilguero (Carduelis carduelis) o el mirlo común (Turdus merula). En la maquia, encuentra refugio diversas especies de la familia de los sílvidos como el zarcero común (Hippolais polyglotta) y la curruca cabecinegra (Sylvia melanocephala). En la misma zona, pero asociadas a los árboles dispersos y a los rodales de pino carrasco, podrían localizarse piciformes como el torcecuello (Jynx torquilla) y el pito real (Picus viridis), cogujada montesina (Galerida theklae) o la collalba negra (Oenanthe leucura). Asociadas a las construcciones cercanas. se identifican distintas especies de insectívoros estivales como el vencejo (Apus apus), la golondrina (Hirundo rustica) y el avión común (Delichon urbica) y rapaces nocturnos como la lechuza (Tyto alba) y el mochuelo (Athene noctua), así como algunos paseriformes como la lavandera blanca (Motacilla alba) o el gorrión común (Passer domesticus). No se ha identificado ninguna nidificación en el entorno del ámbito de la explotación. Aparte de las aves, merecen interés los reptiles, como la salamanquesa común (Tarentola mauritanica), la lagartija colilarga (Psammodromus algirus) o la culebra viperina (Natrix maura). También mamíferos de amplia distribución, como el conejo (Oryctolagus cuniculus), la liebre (Lepus granatensis), la garduña (Martes foina), el tejón (Meles meles), la gineta (Genetta genetta) o la comadreja (Mustela nivalis), especies todas ellas distribuidas por áreas forestales y agrarias, así como otras especies más adaptadas a la actividad humana como el zorro (Vulpes vulpes).  
La explotación afecta al MUP V-106 denominado Los Altos, incluido en el Catálogo de montes de utilidad pública de la provincia de Valencia, propiedad del Ayuntamiento de Andilla. La explotación cuenta con varios expedientes de autorizaciones de ocupación que suman un total de 13,34 ha, que deberán renovarse a medida que se vaya produciendo la caducidad.  
Según el PATRICOVA, se observa que sobre el perímetro de afección no existe peligrosidad ni riesgo alguno de inundación. La red de drenaje en el entorno de la concesión es muy densa y viene marcada por la rambla Peñaroya al oeste y el barranco del Baladrar al este. Se trata de cauces que solo se muestran activos en periodos de fuertes y prolongados episodios de lluvias, permaneciendo secos la mayor parte del año.  
Las escorrentías que se produzcan en la zona de explotación desaguarán a través de líneas de drenaje a los mismos cauces en los que lo hacen de modo natural, hacia la vertiente oeste de la concesión minera. La actividad extractiva se localiza fuera de los cauces y de las zonas de servidumbre y policía del dominio público hidráulico.  
El ámbito de la explotación se emplaza dentro del área del paisaje de relevancia regional PRR 14, Llanos de Alpuente y Titaguas y Sierra de Andilla de conformidad con lo establecido en la directriz 53 de la estrategia territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV), aprobada por Decreto 1/2011, de 13 de enero, del Consell.  
Se accede al emplazamiento de la explotación por la carretera local CV-345, de Villar del Arzobispo a Higueruelas, situada a 190 metros de distancia. En el punto kilométrico 18, el camino que se desvía hacia el este conduce a la concesión minera Esperanza. Según el informe técnico de la Diputación de Valencia, a tenor de los datos de aforo de la carretera y teniendo en cuenta la producción de mineral y necesidades de evacuación, se prevé una IMD superior a los 30 vehículos al día, por lo que debe aplicarse lo establecido en la instrucción 3.1 IC de trazado de carreteras. Además, se ha comprobado que en el acceso de la instalación a la carretera se producen depósitos de materiales procedentes de la instalación en funcionamiento que pueden producir pérdida de adherencia a los vehículos, por lo que se informa desfavorablemente argumentando que el acceso propuesto no cuenta con elementos que impidan de forma efectiva el depósito de materiales sobre la calzada de la carretera, que la ordenación en los accesos posibilita maniobras peligrosas al permitir el acceso a la carretera circulando en la intersección en dirección contraria a la establecida por la legislación vigente y por último que el acceso propuesto no cuenta con los elementos de cambio de velocidad requeridos por la normativa vigente.  
La empresa minera es la responsable del mantenimiento del camino de acceso, así como de cualquier daño causado en el mismo o en los lindes de las fincas limítrofes de la explotación. Se respetarán las distancias de seguridad entre la explotación y las parcelas limítrofes, así como un margen de 10 metros al camino de acceso.  
En la fase de explotación, uno de los impactos más significativos que se prevé, será sobre la atmosfera, debido a la emisión de gases y contaminantes de la maquinaria interviniente, al tráfico de la maquinaria pesada o a la carga y transporte del material, todos ellos de carácter temporal y reversible. Con el fin de minimizar estas afecciones se establecen las siguientes medidas correctoras:  
- Revisión del cumplimiento de los límites de emisión de contaminantes de las máquinas, previstos en la vigente normativa.  
- Planificación y control del tráfico de los vehículos de transporte, evitando aglomeraciones en los caminos locales y teniendo en cuenta que el tráfico no se concentre en las horas de máxima ocupación de la carretera más cercana.  
- Los operadores de maquinaria móvil se encontrarán protegidos en la cabina de la máquina con que operen, así como los conductores de los camiones volquete.  
- Colocación de los tubos de escape en la parte superior de las cabinas de la maquinaria, minimizando la generación de polvo producida por la expulsión de gases contaminantes directamente sobre el terreno.  
- Riego periódico de las vías de acceso y las zonas desprovistas de vegetación en la zona de paso de la maquinaria mediante camiones cuba, con el fin de prevenir la generación de polvo. La frecuencia de los riegos se adaptará a las condiciones estacionales y climatológicas, así como a las características del suelo, con el fin de mantenerlo húmedo.  
- Reducción de la velocidad de circulación, evitando los cruces de pistas.  
- Colocación de lona de protección en la caja del remolque de los camiones que transportan el material.  
- Se dispondrá, al menos en el punto de inicio de los recorridos interiores y antes de la salida de los camiones al camino principal, de un sistema de supresión de polvo (lavado de ruedas y atomización de agua para humedecer el material cargado en las cajas bajo lonas) de modo que se evite el impacto del desprendimiento de partículas al aire producidas por el camión al circular a mayor velocidad.  
- En el proceso de arranque, el polvo se controlará mediante el empleo de sistemas de vía húmeda (bien para prevenir la emisión de polvo, bien para disminuir la cantidad que hay en la atmósfera una vez ha sido emitido) o de captación de polvo (usando ventiladores para arrastrar el aire contaminado desde las fuentes de emisión hasta los colectores).  
- Los trabajos de perforación se realizarán en presencia de instrumental captador de polvo o en vía húmeda.  
- Los acopios de materiales pulverulentos se efectuarán a resguardo del viento y en áreas de escasa visibilidad, y si van a ser utilizados ulteriormente para la restauración, se protegerán de la acción erosiva del viento y del agua mediante plantación de gramíneas y leguminosas.  
- Realización de mediciones de polvo cuatrimestrales (una por cuatrimestre y puesto de trabajo) tal y como especifica la legislación en materia de seguridad e higiene y también lo establecido en la normativa minera, así como emisiones de gases, vapores y humos según lo previsto en la Ley 34/2007 y el Decreto 100/2011. También se medirá los niveles de inmisión en las zonas colindantes a la explotación, si los organismos competentes lo considerasen necesario.  
- No se permitirá ninguna emisión de gases ni la manipulación de materias que produzcan malos olores en cantidades tales que puedan ser fácilmente detectables sin instrumentos.  
- Cuando las condiciones climáticas sean desfavorables, como por ejemplo fuertes rachas de viento, se paralizarán inmediatamente los trabajos de explotación que generen exceso de emisión de polvo y partículas a la atmósfera, regando aquellas zonas que se puedan ver más afectadas. Los trabajos se podrán reanudar tan pronto cesen las condiciones ambientales adversas.  
El impacto causado por la generación de ruido durante el proceso de explotación será principalmente el debido al arranque, carga y transporte del material, sumado al emitido por las demás actividades mineras circundantes, así como agrícolas en menor intensidad. Estos impactos son de carácter reversible a corto plazo y de extensión puntual, siendo la población de Higueruelas la más próxima a la explotación. Será paliado con las siguientes medidas correctoras:  
- Mantenimiento preventivo, correctivo y adecuado a la normativa vigente en materia de niveles sonoros, de los tubos de escape de la maquinaria empleada en las distintas fases de explotación y de los elementos susceptibles de ocasionar ruido, pudiendo ser sustituidos por otros componentes cuyas emisiones sonoras sean menores.  
- Se limitará la velocidad de circulación de los vehículos por los accesos a 20 km/h.  
- Restricción del uso de las unidades más ruidosas y molestas a las horas diurnas.  
- Empleo de silenciadores homologados en la maquinaria impulsada con motores de combustión interna.  
- Reducción del número de actividades sonoras solapadas.  
- Realización de mediciones de los niveles sonoros en el núcleo urbano y edificaciones aisladas habitadas situadas a menos de 500 m del límite de actuación, según la normativa vigente en la materia.  
- Reducir la altura de caída de los materiales.  
- En el caso de tener que utilizar explosivos, se intentará minimizar la carga por unidad de microrretardo, reduciendo el diámetro de perforación, acortando la longitud de los barrenos, seccionando las cargas dentro de este e iniciándolas en tiempos distintos o utilizando un mayor número de detonadores.  
Durante la fase de ejecución y funcionamiento de la explotación, será inevitable la modificación de la escorrentía superficial del ámbito de la actuación, debido a la transformación que sufrirá el terreno como consecuencia de la continuada extracción de áridos. Para reducir los procesos de erosión y de inestabilidad causados por la escorrentía superficial, se proyecta realizar un sistema de drenaje de las aguas superficiales que será válido tanto para el proceso extractivo como para las fases de restauración. El objetivo es reconducir el agua de forma laminar hacia la red de drenaje natural sin producir encharcamientos ni procesos erosivos o de sedimentación, lo que se logrará mediante:  
- Obras de intercepción que eviten la entrada de agua de escorrentía desde los terrenos colindantes, para lo que se realizarán cunetas de sección parabólica situadas perimetralmente a la explotación y que tienen como finalidad la de interceptar las aguas de escorrentía que discurren por los terrenos situados a cotas superiores a la explotación, reconduciéndolas hacia los bordes externos de la misma. Se construyen excavadas en el terreno, en las cabeceras de los taludes superiores, a una distancia entre 1 y 2 metros de la coronación del talud. Serán dotadas longitudinalmente con pendientes máximas del 40 % acorde con los terrenos, de modo que permita conducir adecuadamente las aguas hasta las bajantes de talud. Las cunetas perimetrales se construirán mediante una sección parabólica de 0,5 m de profundidad, 1 m de anchura y una pendiente longitudinal máxima del canal de 45º.  
- Sistema de drenaje interno, mediante la realización de cunetas a pie de talud o bajantes de talud y drenaje. El abancalamiento diseñado para la topografía final de la explotación-restauración permite que las bermas ejerzan de superficies de intercepción del agua precipitada sobre la zona restaurada, dotándose dichas bermas de un contrapendiente del 2 % hacia su parte interior para conducir el agua que escurre por su cuenca hasta una cuneta construida a pie de talud, que también recogerá el agua caída sobre el propio talud. Asimismo, estas bermas tendrán una pendiente lateral del 1 % que permita el desagüe de estas cunetas hasta la bajante de talud, canales excavados que van recogiendo el agua de las cunetas perimetrales y a pie de talud hasta la plaza, atravesando la misma hasta desaguar en las balsas de sedimentación.  
- Construcción de dos balsas de decantación y sedimentación excavadas 1,5 m en tierra y con talud 1/1. Se ubicarán aguas abajo de la zona de explotación, en el punto de desagüe de las cunetas de la plaza de cantera antes de desaguar al terreno natural. Su objeto es retener los sólidos en suspensión y tras superarse su capacidad deberán funcionar por rebose, de forma que se devuelva el agua al sistema de drenaje natural. Además, en el punto de desagüe, se tomarán muestras y se realizarán análisis para evaluar la afección de la calidad de las aguas, tanto por aportación de sólidos en suspensión como de sustancias contaminantes que se pudieran producir.  
- Instalación de barreras de sedimentos de ramaje de 1 m de alto y de 1 m de ancho.  
- Construcción de disipadores de energía que aumenten el rozamiento y disminuyan la velocidad erosiva del agua evitando así socavamientos en el terreno. Se instalarán en los puntos de descarga al final de las bajantes en taludes y en los puntos de desagüe de la cuneta perimetral.  
- Revestimiento de las cunetas perimetrales y las bajantes de talud con material pétreo para aumentar la rugosidad y disminuir la velocidad del agua. Con el mismo fin, se realizará hidrosiembra de herbáceas de rápido crecimiento en las superficies de cunetas a pie de talud.  
- Se procederá a la limpieza de las zanjas de drenaje para evitar que se colmaten del material arrastrado por las aguas, y se evacuen de forma adecuada, sin realizar actuaciones en cauces.  
La cantera Esperanza, carece de suelo o tierra vegetal debido a que durante las antiguas labores realizadas no se conservó, por lo que gran parte de la superficie se encuentra en fase lítica. De hecho, a partir de los resultados obtenidos del análisis de suelo, el promotor determina que los estériles existentes tienen unas propiedades fisicoquímicas aceptables en cuanto la textura franca y una capacidad de retención del agua aceptable, pero carentes de materia orgánica. En la fase de explotación es inevitable la afección al suelo, pudiéndose minimizar los impactos más relevantes mediante la adopción de las siguientes medidas:  
- En caso de retirarse en alguna porción del terreno parte de la capa edáfica superficial, deberá acopiarse en un lugar apropiado, apartado del paso de maquinaria y protegido del viento, disponiéndolo en montículos de 2 m de altura como máximo. Esta tierra será utilizada posteriormente como material de cobertura a aportar en las labores de restauración.  
- Jalonamiento de la zona de afección y vigilancia del avance de la explotación según proyecto, con el fin de evitar la destrucción innecesaria de suelo y de la vegetación fuera de la superficie proyectada a explotar-restaurar.  
- Control del tráfico rodado y de las labores de explotación-restauración para evitar la afección a zonas no destinadas a ello.  
- Prohibición de circular por las zonas de acopios de materiales o por los lugares no establecidos como zonas de explotación.  
- Prohibición de realizar cualquier tipo de vertido, directo o indirecto, de aguas y de productos residuales susceptibles de contaminar las aguas continentales o cualquier otro elemento del dominio público hidráulico, salvo que se cuente con la previa autorización administrativa.  
- Realización de las tareas de mantenimiento de la maquinaria, llenado de gasoil, cambios de aceites y baterías en instalaciones independientes fuera de la zona de explotación. En caso de derrames o fugas, se retirará la arena y arcilla contaminada gestionándose como un residuo peligroso y se pondrá arena y arcilla nueva.  
- No se dispondrá de una instalación permanente de residuos, dado que el mineral objeto de extracción será empleado como materia prima, y los residuos generados (clasificados como residuos mineros inertes según el Real decreto 975/2009) se emplearán para la restauración. En cuanto a los residuos urbanos y asimilables (restos de comida, envases, restos de cartón, etc.) se recogerán de forma selectiva para su gestión por el servicio municipal del ayuntamiento. En cuanto a los posibles residuos peligrosos que se pudieran generar, estos se almacenarán en envases estancos adecuados a sus características químicas, en recinto cerrado dotado con solera impermeabilizada y sistema de recogida de derrames, y los gestionará un gestor autorizado. El almacenamiento se realizará según lo dispuesto en la normativa vigente en materia de residuos y en el Plan de gestión de residuos.  
La fauna se verá afectada durante la fase de explotación, especialmente por el ruido y las vibraciones procedentes del tránsito de la maquinaria interviniente en la explotación, y puntualmente por la propia maquinaria utilizada. Para reducir esta afección, se establecen las siguientes medidas:  
- Vigilar la posible aparición de nidos que pudieran instalarse en la zona.  
- Evaluar el peligro que pudiera haber para las crías en el caso de que se encontraran dentro del área afectada, tomando las medidas oportunas para preservar la cría.  
- Evitar las operaciones más ruidosas durante los meses de abril a julio, para disminuir las posibles afecciones en periodo de nidificación y cría.  
- Si se fuera a desbrozar alguna zona, censar las especies que puedan verse afectadas antes del inicio del desbroce.  
Consultada la carta arqueológica, la capa de yacimientos paleontológicos y según la documentación aportada, no se ha identificado en el entorno afectado ningún elemento del patrimonio cultural inventariado. Se ejecutarán las medidas de protección y conservación del patrimonio paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, debiéndose cumplir los condicionantes establecidos en el informe patrimonial de fecha 7 de enero de 2015. En el mismo se considera que no existe afección al patrimonio arquitectónico y en cuanto al patrimonio arqueológico, se indica que no se han localizado restos de cultura material antigua ni de yacimiento arqueológico en el área directamente afectada por la actuación, aunque dado el registro presente en la zona y la presencia de tres yacimientos arqueológicos en los límites del área de explotación, se propone la realización de seguimiento arqueológico. Los servicios territoriales de la Dirección General de Cultura, de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte informan que no existe afección al patrimonio etnológico, ya que tan solo se han detectado algunos bancales y muros de piedra en seco de separación entre ellos. Tras recabar los informes de los servicios técnicos, la citada Dirección General informa favorablemente a los efectos patrimoniales con sujeción a que si durante la ejecución de las obras se produjeran hallazgos, la dirección facultativa dictará la suspensión inmediata de las operaciones de explotación y se comunicará a los organismos competentes el descubrimiento para que adopten las medidas pertinentes para su protección y conservación, de conformidad con aquello previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
En cuanto al paisaje que genera la actividad, se propone unas medidas de integración visual y paisajística encaminadas a evitar, disminuir, modificar o compensar los efectos nocivos del proyecto, principalmente referidas a la restauración:  
- No se sobrepasará los límites de la autorización minera.  
- No se realizará ningún tipo de construcción permanente.  
- Se explotará por fases según se establece en el proyecto con el fin de proceder a la restauración lo antes posible.  
- Se remodelará topográficamente los bancos de explotación con el fin de reducir las dimensiones de estos y facilitar la integración paisajística.  
- Se revegetará la máxima superficie afectada con especies forestales autóctonas, con el fin de integrar la zona, reducir el impacto visual y devolverle el uso forestal inicial.  
- Se mantendrá la cobertura vegetal introducida con el fin de asegurar el éxito en la restauración.  
En el EIA no se plantean alternativas de explotación-restauración, optándose por una restauración progresiva con banqueo descendente en 6 fases, no siendo necesario esperar a finalizar la explotación para comenzar con las labores de remodelación topográfica previa a la revegetación. Este sistema es el más recomendado desde el punto de vista paisajístico, visual y medioambiental, pues permite una mejor y más rápida integración de la zona afectada en el entorno, más aun teniendo en cuenta el estado actual que presenta la zona de explotación, con frentes ya abiertos.  
Al finalizar la explotación del recurso minero, de forma simultánea a la restauración, se desmantelará las construcciones e instalaciones presentes, fundamentalmente las asociadas a las casetas prefabricadas, como los vestuarios o aseos, debiendo restituir el ámbito de actuación a las condiciones naturales previas a la explotación.  
Desde el punto de vista de la restauración geomorfológica del terreno, se limitará las pendientes de los taludes y la altura entre bermas, favoreciendo la infiltración del agua y reduciendo su velocidad para disminuir la pérdida de suelo. El remodelado se hará siguiendo lo que viene establecido en las distintas fases del PRI y se tendrá en cuenta:  
- Generar geomorfologías irregulares que simulen la orografía del entorno, como canchales en el suelo o cortes estéticos que simulen naturalidad en los taludes.  
- Utilizar materiales del territorio, ya que mejoran la integración paisajística y generan mayor naturalidad.  
- Desmonte previo reduciendo la altura de los bancos hasta los 5 m, con una berma mínima de 3 m y dotando a las bermas y a la plataforma interior de las correspondientes cunetas.  
- Descabezado de taludes, hasta obtener un ángulo final de restauración de 35°, siendo la inclinación de talud general de 27°.  
- Relleno del hueco minero con estériles inertes de la propia cantera, formando pequeños relieves y geoformas con pendientes suaves.  
- Realización de un re perfilado de taludes en los nuevos taludes de explotación para llevar a cabo las labores de revegetación y lograr una mejor integración paisajística.  
- Las obras no podrán alterar el curso natural de las aguas en perjuicio del interés público ni de terceros, y tampoco podrán agravar ni impedir la servidumbre de los predios inferiores ni superiores.  
- Valorar la opción de utilizar geotextiles en lugar de asfalto para mejorar la adaptación e integración al terreno y reducir futuros mantenimientos.  
- Realizar contrapendiente en todas las bermas del 2 % hacia el interior, favoreciendo así la retención del agua y su absorción por las plantas, ayudando al depósito de sedimentos.  
- Limitar la cota de explotación por encima de la cota del nivel freático cercano, para evitar problemas de estanqueidad.  
El volumen de explotación, sumando las 6 fases, se corresponde con 787.074 m³, siendo el estéril (sin tener en cuenta el coeficiente de esponjamiento) de 323.374 m³. En cuanto a la restauración, el volumen total será de 40.103 m³ de tierra que se crearán a partir de la enmienda de los estériles. Tal y como se ha descrito, los estériles que se vayan generando se irán acopiando en la propia explotación de forma temporal, siempre ubicadas en zonas de la cantera que no entorpezcan el normal funcionamiento de la actividad, hasta poder ser incorporados en el hueco. Los estériles que se utilicen para el relleno parcial del hueco minero, deberán ser residuos inertes adecuados (RIA), definidos según el Decreto 200/2004, de 1 de octubre, del Consell de la Generalitat.  
Una vez obtenido el perfil de restauración deseado, se procederá a mejorar las condiciones edáficas para garantizar el establecimiento de la vegetación, para lo que se realizará:  
- Formación de un único horizonte superficial mediante el aporte de suelos creados a partir de estériles y enmendados mediante estiércol hasta aumentar en un 1 % el contenido en materia orgánica, con el fin de mejorar la capacidad de retención del suelo y aumentar la cantidad de nutrientes disponibles en el suelo.  
- Aporte de tierra vegetal hasta completar un espesor de 30 cm de horizonte superficial en bermas y llanos.  
- Laboreo del sustrato edáfico, con la finalidad de airear la tierra vegetal y conferir la estructura perdida a consecuencia de la compactación efectuada por la maquinaria pesada. En las bermas se realizará un subsolado lineal, sin voltear horizontes y en los llanos y en la plataforma se realizará un subsolado pleno.  
- En los taludes (conformados con bermas de 3 m y contrapendiente del 2 %) se conformarán banquetas de infiltración para la plantación.  
- En los taludes de mayor pendiente, se recomienda la instalación de una malla de geoceldas de polietileno.  
- Si fuera necesario, se dispondrán fajinas dispuestas en zanjas paralelas al perfil de la ladera. Pueden estar constituidas de material vivo, inerte o de la combinación de ambos. La distancia entre ellas será variable en función de la pendiente.  
- Posible utilización de escalones de matorral orientados perpendicularmente al perfil del talud e introducidos en zanjas de 1 o 1,25 m de profundidad. Las zanjas se dotarán de un contrapendiente de entre 10º y 20º hacia el talud y su anchura deberá ser de entre 0,5 y 1 m. Si se aprecia problemas de drenaje, deberán inclinarse hacia el borde del talud para que las aguas que recojan las zanjas puedan circular y no queden retenidas. Se recomienda una distancia media entre zanjas de 1 o 1,25 m.  
- Si resulta conveniente, se aplicarán cubiertas protectoras del suelo, que revestirán los taludes con mulches o manta orgánica, compuesta por entramado de fibras (70 % paja y 30 % esparto). Las mantas suponen una protección temporal y un refuerzo estructural que reduce la erosión superficial en los taludes.  
Se optará por una restauración forestal con especies propias del lugar y de bajo requerimiento hídrico, siendo los principales aspectos a considerar:  
- Implantación de especies vegetales autóctonas teniendo en cuenta el entorno próximo a la cantera, de modo que, con el tiempo, la vegetación pueda quedar totalmente integrada en el paisaje.  
- En taludes se realizarán hidrosiembras de arbustivas y herbáceas. En cuanto a la plantación, en taludes de 35º se realizará en banquetas preparadas previamente y será de tipo mixto, con 2 o 3 unidades arbóreas por banqueta. Si los taludes tienen más de 35º, la plantación se realizará en celdas, con un marco de plantación de tres líneas centradas con una separación entre ellas de 1,2 m. La plantación será al tresbolillo con una separación de 5 m entre unidades arboladas y de 1 m entre unidades arbustivas. Las especies a utilizar serán Pinus halepensis, Rosmarinus officinalis, Anthyllis cystisoides, Coronilla juncea, Dorycnum pentaphyllum o Stipa tenacissima. El espacio entre unidades arboladas será cubierto por unidades de matorral separadas 1 m.  
- En las bermas y en otras zonas llanas se realizará siembra a voleo de Lolium perenne, Medicago sativa, Melilotus officinalis, Trifolium pratense o Poa annua. En las bermas se proyecta una plantación al tresbolillo, mediante ahoyado manual, sobre dos líneas centradas en la berma y con una separación entre líneas de 1,5 m. En los llanos, la plantación lineal al tresbolillo se realizará con una separación entre líneas de 2,5 m. Se utilizarán las mismas especies que en taludes, con la misma separación entre individuos arbolados y arbustivos.  
- Se deberá seguir las medidas establecidas en la Orden 16 de mayo de 1996, de la Conselleria de Agricultura y Medio Ambiente, por la que se aprueban las directrices básicas para las actuaciones de forestación o repoblación forestal en la Comunitat Valenciana. Si fuera necesario, puede añadirse compost en los hoyos.  
- La elección de especie se hará considerando la estación y se potenciará la presencia de especies atractivas para la fauna, para que esta promueva la dispersión de semillas. También se introducirán especies pioneras de marcado carácter colonizador, con bajos requerimientos edáficos, elegidas por su facilidad de instalación, rápido desarrollo vegetativo y elevado índice de cobertura.  
- Inspección visual en la recepción de los plantones y semillas empleados en la restauración y procedentes de vivero. Deberá cumplirse la normativa referente a las regiones de procedencia.  
- Alrededor de las plantaciones realizadas en bermas se pueden formar caballones (de al menos 10 cm de alto para formar pocetas de unos 50 cm de diámetro), así como realizar microcuencas con el fin de retener mayor cantidad de agua.  
- Se colocará, si fuera necesario, tubos o mallas protectoras en las plantas, y si la zona lo requiere podría añadirse hidrogeles.  
- Realización de trabajos de mejora paisajística en las zonas no revegetadas de los antiguos frentes de explotación, mediante el envejecimiento de las rocas del talud.  
- En las zonas no revegetadas, se realizará una mejora del hábitat para la avifauna rupícola, creando de forma artificial oquedades en taludes que puedan ser utilizados por las aves para nidificar.  
A medida que finalicen las labores de restauración, que se hará por zonas, comenzará una fase de mantenimiento que se llevará a cabo por un período de 2 años, en cada una de ellas. Estas labores, están orientadas, por un lado, a la limpieza y adecuación del sistema de drenaje para mantenerlo en correctas condiciones de uso, y por otro al mantenimiento de la vegetación en buen estado, para lo que deberá tenerse en cuenta aspectos como los riegos periódicos, la reposición de marras (será total si las marras producidas superan el 20 %), la resiembra (si no tuviera éxito o la nascencia fuera irregular en más del 30 % de las parcelas no inferiores a 500 m²), las escardas manuales de especies invasoras, el mantenimiento de los caballones, los tratamientos selvícolas o los posibles tratamientos fitosanitarios que puedan ser necesarios.  
El EIA cuenta con un plan de vigilancia ambiental (PVA) que establece las pautas establecidas a seguir, efectuando los controles, las mediciones y el análisis de los parámetros que permitirán conocer el impacto que está soportando el ámbito de la actuación y su entorno, con su periodicidad correspondiente.  
El control ambiental abarcará la vida de la explotación (mediante el seguimiento de las operaciones del proyecto y el control de calidad de los elementos y características del medio afectado) más un período de 2 años posterior a la clausura que incluirá la vigilancia de los trabajos de restauración, que se realizarán de forma simultánea a las labores de extracción minera. El programa concluirá en la fase post operacional, analizando y controlando el éxito de las revegetaciones (rendimiento de los materiales y de las técnicas empleadas en la restauración) y controlará que el abandono de las instalaciones y del área de actuación se realice en la forma que queda especificada en el plan de explotación y de restauración.   
Todas las actuaciones y mediciones que se realicen en la aplicación del PVA tendrán constancia escrita en forma de actas, lecturas o estadillos, de forma que permita comprobar su correcta ejecución y respeto de los trabajos a las condiciones establecidas en la normativa vigente que le sea de aplicación. Los informes (tanto ordinarios como especiales y finales) recogerán todos los datos desde el inicio de la actividad estando a disposición de los órganos de inspección y vigilancia. Si se observase alguna desviación significativa respecto de las previsiones descritas en el EIA durante la realización de los controles mencionados, el promotor lo pondrá en conocimiento de la administración competente, para que se apliquen las medidas correctoras necesarias.  
  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto constituye un supuesto de evaluación de impacto ambiental ordinaria conforme al anexo I del Decreto 162/1990, grupo 3, c) Extracción de minerales no metálicos ni energéticos; c.1. Materiales de construcción (sustancias arcillosas, rocas y pizarras, áridos naturales y por machaqueo, yesos, rocas ornamentadles), en concordancia con el artículo 7 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
El expediente ha observado los trámites previstos en la sección 1ª, capítulo II del título 2 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
De conformidad con el artículo 10 del Decreto 10/2023, de 19 de julio, del president de la Generalitat, por el que se determinan el número y la denominación de las consellerias, y sus atribuciones, se asignan a la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Infraestructuras y Territorio las competencias en materia de medio ambiente, caza, recursos hídricos, bienestar animal, urbanismo y vertebración del territorio, obras públicas, y transportes, puertos y aeropuertos.  
El artículo 119 del Decreto 112/2023, de 25 de julio, del Consell, por el que se establece la estructura orgánica básica de la Presidencia y de las consellerias de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental, la competencia de evaluación ambiental estratégica e impacto ambiental, incluyendo los sistemas indicadores y las evaluaciones ambientales.  
De conformidad con la disposición adicional segunda del Decreto 10/2023, de 19 de julio, del president de la Generalitat, por el que se determina el número y la denominación de las consellerias y sus atribuciones, las referencias incluidas en las disposiciones de carácter general o en los actos administrativos a las consellerias suprimidas se deberán entender hechas a los departamentos que se crean en el citado decreto, en función de las competencias que se les asignan.  
  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento resuelvo:  
  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de concesión minera núm. 1.320 de la explotación de recursos de la sección C), denominada Esperanza del término municipal de Andilla (Valencia), promovido por la mercantil SAEVI, SL, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en el estudio de impacto ambiental, el proyecto técnico y demás documentación obrante en el expediente y de conformidad con las siguientes condiciones:  
1) La explotación de los terrenos situados en el ámbito del monte de utilidad pública V-106 denominado Los Altos y propiedad del ayuntamiento, queda condicionado a la obtención de la autorización de ocupación correspondiente.  
2) La actuación se desarrollará dentro de los límites de la explotación, considerando tanto los trabajos de explotación como la acumulación del material extraído.  
3) La actividad queda sujeta al régimen previsto en la Ley 34/2007, de 15 de noviembre, de calidad del aire y protección de la atmósfera y al Decreto 100/2011, de 28 de enero, por el que se actualiza el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera y se establecen las disposiciones básicas para su aplicación.  
4) Resulta de aplicación lo dispuesto en el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras, trabajos y aprovechamientos forestales, que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones, incorporado en el anexo IX del Decreto 91/2023, de 22 de junio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, forestal de la Comunitat Valenciana.  
5) La diferencia máxima de cota entre bermas o altura de bancos será de 5 m, la anchura mínima de la berma será de 3 m y la inclinación de los taludes de restauración será como máximo de 35º, siendo la inclinación de talud general de 27º.  
6) En caso de alcanzar el nivel freático antes de la cota final de la excavación, se finalizará la explotación del material y se comenzará con la restauración.  
7) Los caminos ya existentes en la superficie de la cantera deberán mantenerse durante todo el tiempo que dure la actividad en correctas condiciones. El promotor será responsable del mantenimiento adecuado de los mismos.  
8) Deberá cumplirse lo establecido en el informe técnico de la Diputación de Valencia, principalmente en cuanto al diseño de los accesos; asegurándose que no se depositen materiales sobre la calzada que reduzcan la adherencia de los vehículos, impidiéndose las maniobras contrarias al ordenamiento vigente y haciéndose cumplir con las determinaciones vigentes para accesos desde carreteras convencionales a explotaciones con actividad económica para la velocidad correspondiente al percentil 85 de la distribución de velocidades en el tramo en el que se pretende acceder a la carretera. La velocidad deberá determinarse mediante aforos realizados al efecto cuya duración no será inferior a una semana.  
9) Está prohibido realizar cualquier tipo de vertido no autorizado directamente a cauces de agua o al suelo y en particular, los producidos por los cambios de aceite, combustibles y mantenimiento de la maquinaria, que deberán ser gestionados por el taller o por un gestor de residuos debidamente autorizado, según lo previsto en la normativa de residuos.  
10) El suministro de agua se realizará desde un origen amparado por un derecho al uso privativo de las aguas. De acuerdo con el artículo 52 del texto refundido de la Ley de aguas el derecho al uso privativo de las aguas se adquiere por disposición legal (art 54) o por concesión administrativa.  
11) Si durante la ejecución de las obras se encontraran restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el promotor tendrá que poner el hecho en conocimiento del órgano competente en patrimonio cultural de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes para su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
12) Respecto a la restauración, se deberá dar cumplimiento a todo lo establecido en el informe sobre el PRI.  
13) Para llevar a cabo la restauración geomorfológica del hueco minero, además de los residuos inertes de mina, se podrán utilizar residuos inertes adecuados conforme al Decreto 200/2004, de 1 de octubre, del Consell de la Generalitat y a la Orden APM/1007/2017, de 10 de octubre, sobre normas generales de valorización de materiales naturales excavados para su utilización en operaciones de relleno y obras distintas a aquellas en las que se generaron. Previamente a la explotación, se deberá justificar que se ha obtenido la declaración de aptitud de residuos inertes adecuados por el órgano competente en materia de residuos. Asimismo, previo a la autorización, el órgano sustantivo en materia de minería deberá comprobar que la mercantil dispone del volumen de residuos inertes adecuados y en cantidad suficiente para ir colmatando por fases todo el relleno del hueco. La promotora vigilará la naturaleza de los materiales utilizados como relleno, llevando un libro de registro sobre el volumen y procedencia que estará disponible en las oficinas adjuntas a la explotación.  
14) En el caso de no poder justificar el aporte de material de relleno, deberá plantearse una alternativa de restauración, modificar la cota de explotación o modificar cualquier otro parámetro que permita asegurar la rehabilitación del hueco minero.  
15) La restauración que se realice en los límites de la explotación con colindancia a otras explotaciones mineras deberá realizarse de forma coordinada, de manera que se logre una coherencia geomorfológica.  
16) En la fase de restauración, se contemplará la posibilidad de incorporar la técnica de la piedra en seco para cualquier muro o talud que se localice en el ámbito de la explotación y que se haya podido ver alterado.  
17) Mediante las acciones de control y vigilancia del área destinada a las instalaciones auxiliares, se comprobará que todas las instalaciones de la explotación dispongan de los mecanismos y elementos necesarios para minimizar los posibles riesgos de contaminación a cursos de agua superficiales o subterráneos, los riesgos de contaminación atmosférica y acústica, tanto en el funcionamiento cotidiano como en caso de posibles accidentes. Además, se controlará y documentará la gestión de los residuos generados en cada una de las instalaciones y en el conjunto de la explotación, de acuerdo con la normativa vigente.  
18) Al comienzo de la actividad y al menos cada cinco años se realizarán auditorias acústicas y de vibraciones por una entidad colaboradora de la administración en materia de calidad ambiental, haciendo constar los resultados en un libro de control que estará a disposición de las administraciones competentes. Las auditorias se realizarán en condiciones normales de funcionamiento. En caso de superar los niveles sonoros permitidos por la ley, se aplicarán las medidas correctoras pertinentes, cuya eficacia se verificará con una nueva auditoría acústica inmediatamente posterior a la aplicación de estas.  
19) Las acciones incluidas en el PVA deberán documentarse a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia. La documentación estará a disposición de las autoridades competentes.  
En los términos previstos en el artículo 43 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, la presente declaración de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera comenzado la ejecución del proyecto en el plazo de cuatro años. A estos efectos, el promotor notificará al órgano ambiental el comienzo de las obras.  
  
Segundo  
Conforme a lo previsto en el artículo 41 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
a. Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, así como en la sede electrónica.  
b. La presente declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.  
  
Tercero  
El órgano sustantivo deberá tener debidamente en cuenta, en el procedimiento de autorización del proyecto, la evaluación de impacto ambiental efectuada, atendiendo a los criterios establecidos en el artículo 42 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, referidos tanto al contenido de la autorización como a la publicidad de la decisión.  
  
València, 3 de septiembre de 2023.- El director general de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental: Miguel Ángel Ivorra Devesa.»



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML