Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5717, del 05-03-2008 (2008/2807)

RESOLUCIÓ de 15 de febrer de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per què s'ordena la publicació de determinades declaracións d'impacte ambiental, corresponent als municipis de Beneixama, Xàtiva, Riba-roja de Túria, L'Alcora, Sinarcas, Calles, Crevillent i Segorbe.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5717

Data del DOGV
:   05-03-2008

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2008/2807

CVE


Data del document
:   15-02-2008

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Beneixama](javascript:void(0))
    * [Riba-roja de Túria](javascript:void(0))
    * [Alcora, l'](javascript:void(0))
    * [Sinarcas](javascript:void(0))
    * [Crevillent](javascript:void(0))
    * [Xàtiva](javascript:void(0))
    * [Calles](javascript:void(0))
    * [Segorbe](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 15 de febrer de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per què s'ordena la publicació de determinades declaracións d'impacte ambiental, corresponent als municipis de Beneixama, Xàtiva, Riba-roja de Túria, L'Alcora, Sinarcas, Calles, Crevillent i Segorbe. [2008/2807]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracións en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
En virtut d'això, he resolt:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracións d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 113/06-AIA Beneixama, 092/06-AIA Xàtiva, 253/05-AIA Riba-roja de Túria, 333/04-AIA L'Alcora, 269/04-AIA Sinarcas, 224/05-AIA Calles, 020/06-AIA Crevillent i 403/02-AIA Segorbe, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 15 de febrer de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 113/06-AIA  
Títol: Adequació de parcel·les rústiques per a instal·lació d'horta solar  
Promotor: Solar Spain 2005, SL  
Autoritat substantiva: conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Terme municipal de Beneixama (Alacant), partida Llopis, polígon 3, parcel·les 7, 19, 22, 48 i 50 i partida Sant Joan, polígon 2, parcel·la 93  
Descripció de l'activitat  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte del projecte és l'obtenció d'una declaració d'interés comunitari per a la instal·lació d'una planta solar fotovoltaica a la partida Llopis, polígon 3, parcel·les 7, 19, 22, 48 i 50 i partida Sant Joan, polígon 2, parcel·la 93 del terme municipal de Beneixama (Alacant) en sòl classificat com a no urbanitzable comú, promogut per Solar Spain 2005, SL.  
La superfície total disponible és de 416.135 m². Una de les parcel·les té accés directe des de la CV-81, i a la resta s'accedeix des de dos camins que ixen des de la CV-81 i uns quants vials rurals.  
Respecte als mòduls fotovoltaics o panells solars:  
- S'ha seleccionat la solució de plaques fixes orientades al sud  
- Es col·loquen sobre estructures metàl·liques amb fonamentació de formigó  
- S'instal·laran mòduls solars capaços de generar un màxim de 96 kW cadascun  
Previ a la instal·lació dels panells, és necessari adequar el terreny mitjançant:  
- Desbrossament, neteja i aplanament dels terrenys  
- Instal·lació d'una tanca perimetral  
- Delimitació de l'àrea on s'instal·laran els mòduls  
- Instal·lació de 3 centres de repartiment d'energia, 3 casetes per a albergar els transformadors i proteccions  
- Instal·lació de les línies elèctriques des del punt de connexió (ST de Beneixama) fins als centres de repartiment i des d'aquests fins als centres de transformació  
Es preveu instal·lar una potència total de 20 MW. Els mòduls generen electricitat en corrent continu, que és transformada en corrent alterna mitjançant un inversor. Després de passar per un comptador, s'evacua l'energia a la xarxa elèctrica mitjançant connexió a la subestació transformadora pròxima (de Beneixama) en alta tensió (20 kV).  
L'explotació de la planta serà en règim de lloguer. Això és: els titulars de cada sistema generador fotovoltaic contracten una instal·lació tipus clau en mà (inclou projecte d'execució i legalització, execució de l'obra, tramitació, etc.); el promotor de l'horta solar presta els serveis de gestió del parc (control, mesura i facturació d'energia, vigilància, manteniment, etc.).   
El projecte està emmarcat dins del Pla de foment de les energies renovables, que persegueix cobrir, almenys, el 12% del consum d'energia primària mitjançant energies renovables.  
2. Alternatives  
Com a alternativa s'exposa el continuar amb l'explotació d'oliveres existents en algunes parcel·les.  
Consideracions ambientals  
Les parcel·les on se situa l'actuació no estan sotmeses a cap figura de protecció. No obstant això, existeixen en l'entorn els elements sensibles següents:  
- Barranc Roig, entre les parcel·les 7 i 50 del polígon 3.  
- L'assagador (camí ramader) denominat camí assagador Reial, que constitueix el límit est de la parcel·la 19 del polígon 3.  
- Tant el barranc com el sòl que afronta al nord amb les parcel·les 7 i 50 del polígon 3, estan considerats sòl forestal.  
- A uns 200 m al nord hi ha una zona de forest gestionada per la conselleria de Territori i Habitatge i a uns 2 km es troba la zona LIC dels Aforins.  
En l'actualitat, les parcel·les 22 i 48 del polígon 3 estan en explotació agrícola (oliveres), com també una xicoteta zona de la parcel·la 19. La resta de parcel·les només presenta alguns arbres en el seu perímetre i a la vora de vials interiors (oliveres i alzines). Les parcel·les circumdants estan majoritàriament en explotació agrícola.  
Respecte al medi afectat, es tracta d'una zona àrida/semiàrida amb vulnerabilitat alta d'aqüífers. La vegetació existent en les parcel·les és vegetació de cultiu i en l'entorn vegetació de pineda (pi blanc, bruc, timó, argelaga, etc.). La fauna és variada, per la proximitat a la serra Carrascar de la Font Roja i la Serra Mariola. No hi ha risc d'inundació.  
S'adjunta informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià en què s'indica que no hi ha afecció al patrimoni paleontològic ni arqueològics, però sí que s'han localitzat restes etnològiques al polígon 3.   
Les accions susceptibles de causar impacte es considera que són:  
- L'adequació dels terrenys:  
- Desbrossament, neteja i aplanament del terreny.  
- Arrancar arbres existents: oliveres i alzines.  
- Instal·lació de tanca perimetral.  
- Instal·lació de les línies d'evacuació, armaris de comptadors, i CT:  
- Realització de rases per a l'estesa de conductors.  
- Instal·lació de casetes.  
- Trànsit de vehicles.  
- El lloguer de l'espai i la generació d'energia solar: els clients interessats instal·laran els suports, els mòduls solars, inversors i xarxa de baixa tensió, com també el manteniment o reparació dels mòduls.  
- El desmantellament de les instal·lacions.  
- Afeccions al sòl:  
- Neteja i aplanament del terreny.  
- Camins d'accés al trànsit rodat de 3 m d'ample i 20 cm de llast compactada.  
- Col·locació de fonamentacions per a les estructures dels panells i les casetes.  
- Soterrament de les línies de mitjana tensió.  
Respecte als impactes prevists:  
- Eliminació d'arbres.  
- Emissió de sorolls pel trasbals de vehicles i durant la construcció i instal·lació, i absència de sorolls durant l'explotació.  
- Emissió de pols i gasos de combustió durant la construcció i instal·lació.  
- Degradació del paisatge.  
- Benefici social, per l'ús d'energies renovables.  
- Generació de residus a la fi de la vida útil dels mòduls.  
- Generació neta d'energia: absència d'emissió de CO2.  
- Afeccions al sòl: eliminació de la coberta vegetal.  
S'assenyalen les mesures preventives següents:  
- S'han establit acords amb l'Ajuntament de Beneixama, per al trasllat als vivers municipals de totes les oliveres i alzines que siga necessari retirar.  
- Les alzines de gran envergadura (a les parcel·les 7 i 19) es mantenen en la seua posició actual.  
- Es respecta la zona de servitud de 5 m d'amplària des del marge del barranc en tota la seua extensió longitudinal, que no es veurà afectada per cap instal·lació. Així mateix, es preveu una zona lliure d'instal·lacions de fins a 10 m d'amplària, segons trams, en l'entorn immediat de l'esmentada zona de servitud.  
- El tanca de la parcel·la 19, en el seu límit amb la sendera (8 m d'amplària legal), es recularà 6 m des de l'esmentat límit, assegurant així una distància mínima de 10 a l'eix de la sendera.  
- El general, la posició del tanca haurà de mantenir una distància mínima de 3 m amb els camins  
- Les línies elèctriques d'alta tensió (20 kV) d'evacuació d'energia discorreran directament soterrades en llit d'arena a una profunditat de 130 cm, entre la ST de Beneixama i els centres de repartiment i entre cada un dels CR/CTA i les casetes dels centres de transformació.  
S'adopten les següents mesures correctores:  
- Durant la construcció:  
- Manteniment preventiu de la maquinària per a evitar vessaments accidentals  
- Reg del terreny per a evitar pols.  
- No es realitzarà crema de restolls.  
- Les oliveres arrancades, es plantaran en el límit de les parcel·les o es traslladaran a altres emplaçaments.  
- Els residus seran retirats a abocador.  
- Si hi apareixen restes paleontològiques, arqueològiques o etnològiques durant els treballs se suspendrien aquests i se n'informaria la conselleria competent.  
- Durant l'explotació de la instal·lació, els mòduls retirats o danyats seran tornats al productor per a la reparació, reutilització o rebuig d'aquests.  
- Quan finalitze la vida útil de la instal·lació, es tindrà especial atenció en la gestió dels mòduls.  
Com a programa de vigilància ambiental, es proposa:  
- Durant la fase d'adequació, del terreny, si apareixen restes arqueològiques o etnològiques, s'avisaria immediatament la conselleria competent.  
- Durant la fase de funcionament, es comprovaran els valors funcionals, l'energia elèctrica generada, la no-existència d'alarmes, i es procedirà a la neteja dels mòduls. El manteniment dels mòduls consisteix a comprovar l'absència de degradacions internes i l'estanquitat, l'estat de les connexions elèctriques i el caragolam. Es comprovarà també que no hi ha punts de corrosió en l'estructura i l'assentament i situació de les estructures.  
Tramitació administrativa  
En data 6 d'abril de 2006, va tenir entrada en els Serveis Centrals d'aquesta conselleria, remés per la Direcció Territorial d'Alacant, l'expedient per a avaluació d'impacte ambiental del projecte de declaració d'interés comunitari per a horta solar, promogut per Solar Spain 2005, SL. La documentació remesa va ser:  
- Estudi d'impacte ambiental del projecte.  
- Document de síntesi de l'estudi d'impacte ambiental.  
- Certificat de no-al·legacions al projecte durant el tràmit d'informació pública.  
Amb data 11 d'abril de 2006, es va sol·licitar als Serveis Territorials la remissió de la documentació tècnica de l'expedient. L'esmentada documentació es va rebre amb data 12 d'abril de 2006. Així mateix, amb data entrada de 25 d'abril de 2006, es va rebre còpia del document: Annex. estudi d'impacte ambiental. Adequació de parcel·les rústiques per a instal·lació d'horta solar.  
Amb data 18 d'abril de 2006, el titular va presentar documentació addicional:  
- Informe del DG de Patrimoni Cultural Valencià referent al polígon 3 de la partida Llopis, de Beneixama.  
- Informe del DG de Patrimoni Cultural Valencià referent a la parcel·la 93 del polígon 2 de Beneixama.  
Amb data 27 d'abril de 2006, es va requerir al promotor (amb comunicació a l'òrgan competent) perquè aclarisca diversos aspectes del projecte. Aquest va contestar amb data entrada de 2 de maig de 2006.  
Consideracions jurídiques  
L'activitat s'ha sotmés al procediment d'avaluació d'impacte ambiental en aplicació de l'article 24 de la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del sòl no urbanitzable, modificat per l'article 112 de Llei 14/2005, de 23 de desembre, de la Generalitat, de mesures fiscals, de gestió financera i administrativa i d'organització de la Generalitat.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.   
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la instal·lació d'una horta solar en sòl no urbanitzable comú, promoguda per Solar Spain 2005, SL al terme municipal de Beneixama, (partida Llopis, polígon 3, parcel·les 7, 19, 22, 48 i 50 i partida Sant Joan, polígon 2, parcel·la 93), sempre que aquesta es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental.  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:  
1. En cap cas, les instal·lacions associades a la planta solar fotovoltaica superaran els 6 m d'alçària.  
2. L'aparició de jaciments arqueològics o paleontològics determinarà l'obligació de suspendre els treballs, delimitar el perímetre d'afecció i notificar immediatament a la conselleria de Cultura, Educació i Esport, tal com s'estableix en l'informe emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, en aplicació de la Llei 4/98, d'11 de juny.   
3. S'haurà de sol·licitar informe la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, que si és el cas, avaluarà l'afecció al barranc Roig i les zones de servitud i policia d'aquest.   
4. Finalitzada la vida útil de la instal·lació, se'n procedirà a la reposició del sòl a l'estat original.  
5. El programa de vigilància ambiental inclourà la comprovació documental de l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades.  
6. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la conselleria de Territori i Habitatge que establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 2 de maig de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 092/2006-AIA  
Títol: Indústria de fabricació i comercialització de productes d'embalatge  
Promotor: Embalajes Ecológicos Transpack, SA   
Autoritat substantiva: Servei de Control Integrat de la Contaminació  
Localització: Polígon industrial de Meses del terme municipal de Xàtiva (València)  
Consideracions prèvies  
Objecte  
L'objecte de la documentació presentada és fer complir el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental i, d'altra banda, constitueix part de la documentació exigible en el tràmit d'autorització ambiental integrada, d'acord amb la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació.  
Descripció del projecte  
El projecte presentat correspon a la instal·lació d'una fàbrica de cartonet a partir de paper de rebuig, amb emplaçament en el polígon industrial de Meses del terme municipal de Xàtiva (València).  
L'activitat ocuparà les parcel·les 13, 28 i part de la 9 polígon industrial de Meses. De forma triangular i amb una superfície de 39.522,07 m² dins d'aquestes parcel·les es troba una construcció industrial dedicada a una altra activitat i la nau industrial de l'empresa matriu de Transpack, amb les seues oficines, caseta de vigilància d'accessos, tanca perimetral de la parcel·la i una bàscula de pesatge. L'empresa matriu de Transpack serà proveïdora de paper de rebuig per a la nova fàbrica de cartonet projectada.  
L'activitat projectada ocuparà una superfície total en planta de 7.573,98 m² de nova edificació en formigó armat amb dues cobertes a una aigua i a diferent alçària. En l'exterior es construirà la sala de la caldera separada 3 metres de l'edifici principal i, la resta, serà ocupat per una campa on se situaran dues cubetes de formigó de 20 x 15 m per a emmagatzemar les bales de paper de rebuig de matèria primera. El polígon industrial està dotat de sistema de clavegueram municipal i de subministrament tant d'aigua corrent com d'electricitat i gas natural.  
La fabricació del cartonet es realitza a partir de paper de rebuig, paper i cartró recuperats procedents de la recollida selectiva de residus urbans i de retalls d'altres empreses papereres. El tractament de reciclatge del paper de rebuig es realitza sense tractaments de colorants ni cap altre additiu, i d'aquest s'obtindrà cartonet per a diversos usos com ara cos de tapes, agendes, llibres, carpetes, tubs i cantoneres, safates, etc.  
El procés de fabricació s'inicia amb la dispersió de les fibres del paper de rebuig en tancs agitadors que, després de purificació mitjançant tamisatge i separadors per a l'eliminació dels materials indesitjables, passa a conformar una làmina plana de cartonet. Es procedeix a un premsatge i assecada de la làmina per a eliminar l'excés d'humitat, i s'obté un full continu de cartonet. Posteriorment, aquesta s'enrotlla en bobines i es talla i transforma en els productes acabats (de tapes, agendes, llibres, carpetes, tubs i cantoneres, safates, etc.).  
Destaca la importància de l'aigua com a mitjà per a la suspensió i el transport de les fibres constitutives del paper durant tot el procés. En la fabricació els consums d'aigua se situen al voltant de 4 m³/t de cartonet i s'estimen, d'acord a l'estudi d'impacte, unes pèrdues per evaporació d'1 m³/t i un volum d'abocament de 3 m³/t. Les aigües blanques són aclarides mitjançant filtració i deposició a fi de recuperar fibres en suspensió per a la reincorporació d'aquestes al procés. Aquestes aigües aclarides es reutilitzen, en part, per a neteja de maquinària, i queda un abocament a la xarxa de clavegueram municipal que se sotmet a una depuració prèvia.  
Afeccions legals  
L'activitat projectada constitueix conforme la Llei 10/1998, de residus, i la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana, una operació de gestió de residus no perillosos i, com a tal, haurà d'obtenir la corresponent autorització administrativa per a la gestió de residus. Així mateix, l'activitat és també productora de residus perillosos, i queda sotmesa a règim d'autorització administrativa per a producció de residus perillosos. Ambdues autoritzacions hauran de ser sol·licitades davant de la Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge.  
L'activitat està també inclosa en la relació de l'annex I del Reial Decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableixen les activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats. Així, el titular de l'activitat haurà de remetre a l'òrgan competent de la Comunitat Valenciana, un informe preliminar de situació per a cada un dels sòls en què es desenvolupa l'esmentada activitat, amb l'abast i contingut mínim recollits en l'annex II del Reial decret 9/2005, de 14 de gener.  
Amb relació al Decret 266/2004, de 3 de desembre, que desenvolupa la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, l'activitat descrita haurà de comptar amb les corresponents auditories acústiques, realitzades per una entitat col·laboradora en matèria de qualitat ambiental per al camp de la contaminació acústica.  
D'acord al Decret 833/1975, de 6 de febrer, que desenvolupa la Llei 38/1972, de 22 de desembre, de protecció del medi ambient atmosfèric, haurà de sotmetre's a notificació i registre davant de l'òrgan autonòmic competent com a activitat potencialment contaminant de l'atmosfera, per les emissions derivades del procés de fabricació.  
Tot això, sense prejudici de les autoritzacions que escaiga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Tramitació administrativa  
En data 14 de març de 2006, es rep nota de règim intern de l'Àrea de Qualitat Ambiental d'aquesta conselleria sol·licitant la declaració d'impacte ambiental del projecte presentat per Embalajes Ecológicos Transpack, SA relatiu a una indústria de fabricació i comercialització de productes d'embalatge, dins del tràmit d'autorització ambiental Integrada d'acord al Decret 40/2004, del Consell de la Generalitat, pel qual es desenvolupa el règim de prevenció i control integrat de la contaminació. En la nota de règim intern s'informa que ha finalitzat el termini d'informació pública sense haver-se rebut al·legacions i s'acompanya la documentació següent:  
- Projecte bàsic d'autorització ambiental integrada i exemplar d'índex  
- Documentació complementària al projecte bàsic  
- Estudi d'impacte ambiental  
- Exemplar de la memòria d'aigües  
- Còpia d'informe emés per l'Àrea de Residus, amb data 22 de novembre de 2005  
- Còpia de l'informe emés pel Servei de Protecció del Medi Ambient Atmosfèric, amb data 28 de novembre de 2005.  
Consideracions ambientals  
L'activitat segons l'estudi d'impacte presentat se situa en zona industrial, polígon D, del sector industrial 5, parcel·les 9 -13 i 28, del polígon industrial Meses a Xàtiva (València).  
Es tracta d'una activitat de valorització de residus no perillosos en utilitzar com a matèria primera, paper de rebuig de residus d'altres indústries papereres i de la recollida selectiva de residus urbans i, així mateix, és activitat productora de residus perillosos, principalment els derivats del manteniment de la seua maquinària i instal·lacions, per la qual cosa queda sotmesa a les corresponents autoritzacions administratives davant de l'òrgan competent de la Comunitat Valenciana, d'acord amb la Llei 10/2000, de 12 de desembre.  
Per a la producció de vapor com a mitjà d'escalfament de l'assecador, es procedeix a la combustió de gas natural. Conforme al Decret 833/1975, de 6 de febrer, aquesta activitat es cataloga com a potencialment contaminant de l'atmosfera i requerirà sotmetre's a notificació i registre davant de l'òrgan autonòmic competent.  
En l'estudi d'impacte es consideren les accions del projecte susceptibles de produir impacte tant durant la fase de construcció com durant la fase d'explotació. Els més significatius són el consum d'aigua per a l'obtenció de la pasta de paper, la recuperació de fibres de les aigües blanques, la depuració de les aigües aclarides prèvies a l'abocament d'aquestes, les emissions de gasos de combustió a l'atmosfera i la gestió dels residus generats.  
Es presenten com a alternatives estudiades en el projecte la ubicació de la indústria i el tractament d'aigües blanques de procés. La decisió d'ubicar la nova fàbrica de cartonet pròxima a l'empresa matriu de Transpack, es justifica pels avantatges logístics que suposa la recollida i transport dels retalls i dels rebutjos d'aquesta, que constitueixen part de la matèria primera per a la nova activitat. Pel que fa a les alternatives considerades per a les aigües blanques de procés, es planteja la possibilitat d'un tractament secundari biològic per a reduir-ne la càrrega orgànica una vegada aclarides per a recuperar de les fibres en suspensió per tractament primari fisicoquímic de filtració. Aquesta alternativa es descarta, justificant que s'estima no és necessària en ser suficient el tractament primari fisicoquímic, per a complir als paràmetres legals d'abocament a clavegueram públic.   
Les mesures protectores i correctores proposades són:  
- Recirculació de part de les aigües blanques riques en fibres procedents de la màquina de paper per a la dissolució de la mescla que es realitza en la capçalera (circuit primari) o en la preparació del paper recuperat en la desintegradora (circuit secundari).  
- Aclariment de part de les aigües blanques mitjançant filtració, flotació o sedimentació per a recuperació de les fibres en suspensió, i la seua reutilització per a neteja de màquines.  
- Instal·lació d'una planta de depuració per a aigües blanques aclarides, previ a l'abocament d'aquestes al clavegueram públic.  
- Xarxa de recollida d'aigües pluvials que abocaran a la xarxa general d'aigües pluvials del polígon industrial.  
- Gestió i emmagatzemament dels residus generats dins de recipients adequats i lliurament a gestors autoritzats.  
- Cobrir les bales de paper de rebuig d'emmagatzemament de matèria primera amb malles metàl·liques per a evitar arrossegaments i dispersió pel vent a llocs no desitjats.  
- Instal·lació d'agitadors mitjançant bufadors en els depòsits d'aigua per a evitar condicions anaeròbies que generen olors.  
- Ús de mesures correctores del soroll i vibracions com a campanes d'aïllament reforçat, instal·lació de silenciadors en bombes i circuits de buit, i en ventiladors interns i externs d'extracció de bafs.  
El programa de vigilància ambiental recull el control de les quantitats de residus gestionats, el consum d'energia elèctrica, control dels valors d'emissió de la caldera respecte al NOX, CO2, SO2 i partícules, consum de l'aigua de proveïment i analítiques de control de les aigües d'abocament a clavegueram públic.   
Consideracions jurídiques  
L'activitat ha de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb l'epígraf 6.a) com a instal·lacions de tractament o eliminació de rebuigs i residus sòlids urbans, de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989 d'impacte ambiental.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a efecte ambiental, el projecte per a obtenció de l'autorització ambiental integrada d'una indústria de fabricació i comercialització de productes d'embalatge, promogut per Embalajes Ecológicos Transpack, SA al polígon industrial de Meses del terme municipal de Xàtiva (València), en els termes que estableix l'estudi d'impacte ambiental.   
Segon  
Addicionalment, s'hi estableixen les condicions següents:  
1. Incorporació al programa de vigilància ambiental de les auditories acústiques exigides pel Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell, que desenvolupa la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
2. S'hauran de complir totes les mesures protectores i correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental, com també, del programa de vigilància ambiental proposat en aquest.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 3 de maig de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 253/05-AIA  
Promotor: Áridos Ribarroja, SA  
Tramitació: Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València. conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència  
Objecte del projecte: Explotació pedrera d'àrids, secció A) denominada El Garroferal  
Localització: Parcel·les 40, 42, 51, 52, 53, 54, 93, 104, 107, 111, 126, 422, 429 del polígon 65 del cadastre de rústica del municipi de Riba-roja del Túria. (València)  
Descripció del projecte  
1. Objectius principals del projecte  
L'objecte del projecte és l'obertura d'una pedrera d'àrids tramitada com a recurs de la secció A) per la Llei de mines en diverses parcel·les del polígon núm. 65 del terme municipal de Riba-roja del Túria (València) i que ocupa una superfície d'11,60 ha.  
L'aprofitament del recurs serà del 100% pel fet de no generar-se estèrils d'explotació. S'ha estimat un volum d'explotació de 2.440.613 m³ que a un ritme de producció de 600.000 t/any implica una vida útil aproximada de 10 anys.  
L'explotació es du a terme mitjançant perforació i voladura. Una vegada extret el material es carrega al camió i es porta a la planta mòbil de tractament situada en la plaça d'abassegaments. Allí es tritura i classifica el material per grandària i s'abassega per a la seua venda.  
La pedrera consta de dues zones d'explotació: zona 1 i zona 2. Els fronts d'explotació s'exploten mitjançant bancs de 20 m d'alçària amb un màxim de 3 ja que la diferència de cota entre la base i el punt més alt d'explotació és de 50 m. L'explotació començarà en la zona 1 i es durà a terme de manera descendent des de la cota superior de l'explotació fins a aconseguir la cota de plataforma.  
L'exercici de l'activitat no implica la construcció d'infraestructures. Únicament es preveu que hi haja oficines i vestidors prefabricats que en total ocupen 50 m².  
La restauració proposada consisteix a desdoblar els bancs d'explotació deixant bancs de 7 m alçària i 45º d'inclinació separats per bermes intermèdies. La plataforma inferior se situa a una cota de 90 m aproximadament, per damunt de la cota del barranc de la Pedrera.  
En la restauració de la pedrera, es prendran mesures per a evitar l'erosió del sòl mitjançant sistemes de drenatge adequats: contrapendents en les bermes i cunetes de peu de talús, revestiments de pedra, dissipadors d'energia, basses de sediments, etc.  
La restauració de la plataforma central (29.097m²) consistirà a remoure el sòl mitjançant voladures amb la densitat suficient per a formar una escullera de pedra que frene la velocitat de l'aigua dels talussos evitant danys en els terrenys adjacents.  
Es construiran 3 basses de decantació. Dos per al massís sud i una per al massís nord. Es construirà un sobreeixidor que permeta tornar l'aigua al sistema de drenatge natural de la zona.  
Per al proveïment d'aigua s'instal·larà un depòsit d'aigua als voltants de la planta, que s'emprarà per a lavabos i assentament de pols. La planta d'àrids no requereix d'aigua per al tractament.  
Els abassegaments de material i els de terra vegetal se situen a l'interior de la plaça de la pedrera. S'estima la recollida d'un volum total de terra vegetal que se situa al voltant de 13.000 m³.  
Els residus generats en l'explotació es gestionaran adequadament d'acord amb la tipologia d'aquests.  
La revegetació de l'àrea afectada per l'explotació es realitzarà mitjançant plantació d'espècies forestals. Amb aquest fi, es procedirà a la sembra de llavors i la plantació d'espècies arbòries i arbustives amb una densitat d'unes 2.600 unitats/ha.  
2. Justificació de l'emplaçament i solució adoptada  
Pel que fa a les alternatives d'emplaçament, els criteris geològics, miners i mediambientals han sigut determinants. A més de la disponibilitat i bona qualitat del recurs, ens trobem en una zona limítrofa a una superfície on hi ha hagut activitat extractiva fins a l'actualitat i on s'han deixat la superfície i els fronts sense restaurar, raó per la qual mitjançant aquest projecte es proposa extraure àrid per a deixar una superfície final restaurada.  
El disseny del perímetre de la pedrera ha tingut en compte la qualificació del sòl, la propietat de les parcel·les, la distància de protecció exigides per a: camins ramaders, infraestructures existents com ara ferrocarrils i carreteres, i la distància exigida per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià entre els límits de la pedrera i l'aqüeducte romà de Riba-roja que passa pel límit sud-est de l'explotació.  
A més, la restauració de la pedrera ha sigut condicionada per l'alt valor cientificodidàctic que presenten els materials geològics que s'han d'explotar. Com a conseqüència d'això es deixen amb fins didàctics, franges de 5-10 m sense revegetar en els talussos de manera que permeten la contemplació i accés als diversos trams de la seqüència estratigràfica que s'observa en l'explotació.  
Tramitació administrativa  
1. Remissió de l'expedient i informació pública  
Al novembre de 2005 el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València remet a l'Àrea d'Avaluació d'Impacte Ambiental el projecte d'explotació, projecte restauració i estudi d'impacte ambiental del projecte de referència. S'hi adjunta certificat del resultat d'informació pública de l'expedient indicant que després d'haver-se publicat l'esmentada sol·licitud en el BOP núm. 100, del 29 d'abril de 2005 i transcorregut el termini de 30 dies hàbils, no s'hi van presentar al·legacions.  
Al gener de 2006, el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial remet nova documentació referent al projecte d'explotació, restauració i estudi d'impacte ambiental com a conseqüència de les ampliacions o modificacions sol·licitades en els informes sectorials emesos. S'adjunta, a més, informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, informe favorable sobre el Pla de restauració integral d'acord al Decret 82/200, d'ordenació ambiental d'explotacions mineres, autorització de prospecció arqueològica de l'Àrea de Patrimoni Cultural i escrit d'Áridos Ribarroja, SL. Es disposa, a més, d'informe favorable amb condicions emés pel Servei de Patrimoni Arquitectònic i Mediambiental.  
Al gener de 2006, revisada tota la documentació disponible i els diversos informes sectorials emesos, es considera adequat per part del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental tornar tota la documentació tramitada al promotor perquè una vegada que dispose l'empresa promotora del vistiplau i informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, adeqüe el projecte d'explotació i restauració i l'estudi d'impacte ambiental a les mesures correctores i protectores que establisca aquesta Direcció General. A més, se'ls requereix preveure una sèrie de directrius de caràcter ambiental referents a traçats i condicionaments de camins, modificació límits d'explotació i planta d'insistència.  
A l'abril de 2006, el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial remet la documentació tècnica definitiva que consta de nou projecte d'explotació (febrer 2006), projecte de restauració integral (febrer 2006), estudi d'impacte ambiental, document de síntesi (febrer 2006) i compromís de l'explotador de presentar informe anual sobre el pla de vigilància ambiental (abril 2005).  
2. Informes sectorials  
- Informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de data 21-04-05.  
- Informe favorable amb condicionants de la Direcció General de Gestió del Medi Natural relatiu al Pla de restauració integral de data 18-11-05. Els condicionants establits es refereixen al reg de manteniment i als informes anuals de restauració.  
- Informe favorable de la conselleria de Cultura, Educació i Esport de data 08-03-06.  
- Informe favorable del Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial (secció mines) respecte al projecte d'explotació i restauració integral de la pedrera de 04-04-06.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important per el projecte d'activitat.  
Els terrenys objecte d'explotació constitueixen l'ampliació d'una pedrera ja existent i es troben emmarcats per la línia de ferrocarril i la carretera CV-370 al nord, el barranc de la Pedrera a l'est i camins agrícola i pistes forestals al sud i oest.  
Per a accedir a l'explotació com a primera opció s'utilitzaran els camins d'accés a l'actual pedrera. En cas de no obtenir permisos per a circular al seu través es condicionaran els camins agrícoles que envolten la pedrera.  
El paisatge de la zona on s'ha de situar l'explotació és una combinació de paisatge forestal i agrícola. La zona forestal es caracteritza per la presència d'un estrat arbustiu dens i un estrat arbori poc desenvolupat format per pinedes de pi blanc. En l'àrea agrícola que rodeja l'explotació predomina el cultiu de secà (garrofera) i els cultius de regadiu (cítrics). En l'esmentada àrea, s'observen nombroses infraestructures agràries.  
D'altra banda, la mateixa pedrera ofereix un contrast cromàtic i morfològic respecte al seu entorn que degrada el paisatge.  
Des del punt de vista geològic la pedrera se situa sobre afloraments de roques del juràssic, dogger, d'edat aalenià-cal·lovià, amb una potència total aproximada de 170 m. Litològicament estan constituïdes per calcàries microcristal·lines amb intercalacions de nivells oolítics ferruginosos i abundant fauna fòssil.  
Els afloraments corresponents a l'aalenià són únics en la zona i apareixen en el front de la pedrera que s'ha d'explotar. Aquest aflorament ha sigut considerat com a punt d'interés científic i didàctic per presentar el millor tall del pis aalenià de la meitat meridional de la serralada Ibèrica. A més, pot permetre interessants estudis paleontològics.  
El drenatge de l'escorriment superficial de l'àmbit de la pedrera ve determinat fonamentalment per la presència pròxima del barranc de la Pedrera situat en el límit sud-est de l'explotació a la vora del riu Túria, on desguassa el primer a uns 1.400 m aigües avall, al seu pas per les proximitats de la pedrera.  
L'àrea estudiada posseeix uns sòls amb una capacitat d'ús agrícola baix, a causa de la desfavorable orografia i inadequades característiques fisicoquímica del sòl, per a aquest ús.  
El risc d'erosió de la zona és alt a causa de la seua fisiografia desfavorable i té un ús forestal. En aquest cas la barrera enfront de l'erosió prové de la coberta vegetal d'escassa cobertura.  
Segons el Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana, el risc d'incendi forestal és alt en la superfície forestal afectada.  
Segons el Pla general d'ordenació urbana de Riba-roja del Túria la pedrera se situa en sòl rústic sense protecció (grau 1) en el qual es permet l'explotació de pedreres  
La zona d'estudi no es troba en l'àmbit de cap dels espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, LIC, ZEPA, espais inclosos en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals, ni en el Catàleg de zones humides, no es troben pròximes a cap microreserva, i no afecta cap camí ramader ni forest d'utilitat pública.  
2. Identificació i valoració dels impactes. Mesures correctores i programa de vigilància ambiental  
L'efecte ambiental de les accions dutes a terme en l'explotació, serà:  
- Increment en la producció de pols i soroll provinent de l'extracció, càrrega i descàrrega, transport, insistència i classificació del material.  
- Vibracions, emissió de pols i fragments de manera puntual en les voladures  
- Afecció a l'aqüeducte romà de Riba-roja del Túria  
- Destrucció de l'aflorament de l'aalenià  
- Contaminació de les aigües superficials per arrossegament de fins d'explotació i circulació de camions  
- Modificació drenatges  
- Possibilitat de contaminar el subsòl  
- Eliminació del sòl i vegetació associada  
- Discontinuïtat en el paisatge  
- Modificació del relleu   
- Afecció a la fauna de la contornada deguda a les voladures, trasbals de la maquinària i circulació de camions  
- Deteriorament dels camins d'accés  
- Increment dels processos erosius  
- Revegetació forestal de l'àrea afectada per l'explotació  
La identificació i valoració d'impactes duta a terme en l'estudi es considera adequada. Els projectes d'explotació i restauració tramitats han tingut en compte tota una sèrie de mesures protectores i correctores que han fet que els impactes derivats de l'explotació siguen compatibles amb el medi i que el projecte des del punt de vista ambiental es considere acceptable.  
Pel que fa al patrimoni cultural valencià, l'informe emés pel director general de Patrimoni Cultural Valencià indica que l'estudi d'impacte ambiental ha tingut en compte tot les possibles afeccions al patrimoni i ha adoptat aquelles mesures correctores necessàries per a la preservació d'aquest.  
D'altra banda, el projecte d'explotació - restauració haurà de tenir en compte la relació espacial i temporal dels treballs que s'han de realitzar. D'aquesta manera els treballs d'explotació, restauració i aplicació de mesures correctores quedaran definits en fases de treball que puguen ser fàcilment identificables i avaluar el correcte desenvolupament d'aquestes.  
El programa de vigilància ambiental aportat en l'estudi es considera adequat, tot i que haurà de preveure més punts de control i pressupostar-se degudament. El programa haurà de dur-se a terme al llarg de la vida de la pedrera i un període no inferior a 2 anys una vegada hagen acabat els treballs de restauració.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 3c.1. del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/89, d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
A la vista de tot l'anterior, i de la proposta emesa es proposa la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar favorable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'obertura de la pedrera secció A) EL Garroferal al terme municipal de Riba-roja del Túria (València), promogut per Áridos Ribarroja, SA sempre que l'activitat s'exercisca de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en la documentació tramitada pel Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial a l'abril de 2006, com també en els condicionants establits en l'apartat següent i les modificacions introduïdes per aquests.  
Segon  
Condicionants:  
- Els treballs de restauració hauran de ser escomesos mitjançant fases simultànies a les de l'avanç de l'explotació, de manera que es restaure progressivament l'espai afectat tan prompte com l'esgotament dels bancs ho permeta. En aquest sentit, els successius plans de labors que s'han de presentar anualment davant del Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial hauran de plantejar-se donant prioritat a l'esgotament d'aquells fronts o bancs que afavorisquen el compliment d'aquesta condició.  
- El projecte d'explotació i restauració haurà d'establir diferents fases de treball que queden clarament identificades espacialment i temporalment de manera que puga realitzar-se'n el seguiment.  
- En finalitzar cada una de les fases de treball, l'empresa promotora haurà de disposar d'un informe ambiental favorable emés per l'Àrea d'Avaluació Ambiental que permetrà a l'empresa promotora la continuïtat de les labors d'explotació o, en cas contrari, la paralització d'aquestes fins que no s'aconseguisquen els objectius establits per a cada una de les fases establides en aquest projecte.  
- En cas d'obrir o condicionar nous camins d'accés l'empresa haurà de mantenir en òptimes condicions al llarg de tota la vida del projecte. En cas de danys, l'empresa promotora en serà la responsable de la reparació. S'hauran de col·locar senyals indicatius del trànsit de camions.  
- Pel que fa al pla de vigilància ambiental, aquest haurà de permetre el control ambiental de l'explotació - restauració i de les mesures correctores que hagen d'aplicar-se a mesura que aquesta discórrega preveient, a més, la possible modificació dels objectius inicials en funció dels resultats obtinguts. El control ambiental haurà de comprendre la vida de l'explotació més un període de temps posterior a la fase final de restauració de manera que quede degudament garantida la regeneració de l'espai afectat. El pla de vigilància haurà d'estar degudament pressupostat.  
- El pla de vigilància ambiental haurà de vigilar especialment el que segueix:  
- Mantenir sense afectar els límits de protecció del camí ramader que discorre pel límit nord de l'explotació.  
- Complir amb els condicionants establits per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
- Dur a terme la correcta restauració dels fronts d'explotació i plaça de pedrera simultaniejant els treballs amb els d'explotació.  
- Dur a terme la neteja i manteniment dels canals de drenatge.  
- Mantenir en bon estat el llit del barranc de la Pedrera.  
- Vigilar el reg, manteniment i bon desenvolupament de la vegetació.  
- En cas de condicionament de nous camins aquests hauran de mantenir-se en bon estat i permetre la circulació de vehicles aliens a l'explotació.  
- Gestionar adequadament els residus generats en l'explotació.  
Tercer  
Es notificarà a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Es publicarà aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 5 de maig de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 333/04-AIA  
Títol: Indústria per a la fabricació de taulells ceràmics  
Promotor: Azuliber 1, SL  
Localització: Camí Prats s/n, l'Alcora (Castelló)  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
Azuliber 1, SL és una indústria del sector ceràmic afectada per la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, segons el subapartat 3.5 (instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada..., amb una capacitat de producció de 75 t/dia...), en les instal·lacions de la qual al camí Prats s/n de l'Alcora (Castelló), específicament dedicades a la fabricació de taulells ceràmics, partint de pols atomitzada d'argiles (també obtingut en les seues instal·lacions, amb atomitzadores dotades de grups de cogeneració), i d'esmalts ceràmics; amb una capacitat de producció tal, que resulta preceptiva l'obtenció de l'autorització ambiental integrada, motiu pel qual es redacta el projecte avaluat.  
Característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat  
La indústria es troba ja construïda i en plena activitat, per la qual cosa no escau analitzar l'impacte derivat de la seua construcció, sinó només el generat per la seua activitat i el produït en el desmantellament d'aquesta, i que ocupa una parcel·la de 166.503 m², amb 60.112 m² d'edificacions.  
La capacitat productiva actual és 2.950.000 m²/any, equivalent a unes 180 t/dia.  
Les instal·lacions industrials consten d'una planta d'atomització d'argiles de pasta blanca amb dos atomitzadors i una planta de fabricació de taulells ceràmics mitjançant el procés de gres monococció per a paviment i revestiment, partint d'argila bruta, i que comporta totes les operacions bàsiques: preparació d'argiles, atomització d'argiles (disposa de 7 atomitzadors d'argiles de pasta roja), mòlta, homogeneïtzació i premsatge de la pols obtinguda en l'atomització, seguit de l'assecada del taulell conformat, esmaltació i serigrafia de la cara vista, cocció en forns de gas natural, i refredament. I una vegada conformat el taulell, classificació, seguit de l'empaquetatge i paletització. Disposa, a més, d'amb altres instal·lacions auxiliars i serveis generals de fàbrica, com ara mòlta i preparació de colors i esmalts, recollida d'aigües de neteja d'esmaltada, reprocessant-se als atomitzadors, magatzem de pantalles serigràfiques, xarxes de gas natural, aire comprimit i aigües (de procés, industrial i potable), unitats de generació i distribució d'energia elèctrica etc., estant dotada, d'altra banda, d'elements anticontaminació, com ara sistemes de captació de pols generada en diversos equips i instal·lacions, i depuradora d'aigües sanitàries.  
Disposa de xarxes separades d'aigües residuals, amb sanejament de les d'ús domèstic, que una vegada depurades són reprocessades al procés productiu, gestionant els llots generats a l'EDAR i les aigües d'evacuació de pluvials són abocades al barranc, havent sigut autoritzat per la Confederació Hidrogràfica. I les industrials de procés, de neteja i de mòlta, són recollides i reciclades totalment, i recuperades en l'atomitzador.   
En el seu procés industrial, l'empresa utilitza com a matèries primeres bàsicament argila, i esmalts i colors ceràmics, com també fangs d'indústries del sector ceràmic que són gestionats, reprocessant-se en els atomitzadors, i com a fonts d'energia, gas natural canalitzat i electricitat.  
Tramitació administrativa  
La indústria disposa de llicència municipal d'ampliació activitat per a atomització de pasta roja i fabricació de gres, concedida el 21 de març de 2003.  
La indústria està autoritzada com a gestor de residus perillosos, per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Medi Ambient, per a la gestió de fangs ceràmics, en data 22 de febrer de 2001.  
La indústria està autoritzada com a gestor de residus no perillosos, per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Medi Ambient, per a la gestió de llots i altres residus ceràmics, en data 10 de novembre de 2003.  
L'Ajuntament de l'Alcora emet un informe de compatibilitat urbanística en data 21 de novembre de 2003.  
La indústria disposa d'autorització de l'entitat de Sanejament d'Aigües de la Generalitat Valenciana per a abocament directe a EDAR amb data 28 d'agost de 2000.  
La indústria disposa d'autorització d'abocament de les aigües pluvials al barranc del Rajolar, en els termes expressats per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en data 3 d'agost de 2005.  
Amb data 27 de setembre de 2005, l'Ajuntament de l'Alcora emet un informe en què declara que la Comissió Territorial d'Urbanisme modifica la classificació urbanística de la zona en què queda situada la delimitació de la indústria Azuliber 1, per a la qual se sol·licita l'autorització ambiental integrada, i és motiu de la tramitació de la declaració d'impacte ambiental, i la Comissió de Govern de l'Ajuntament de l'Alcora aprova en data 9 d'agost de 2000.   
En data 11 de maig de 2004 se sotmet a informació pública la sol·licitud d'autorització ambiental integrada, publicada per la DGCA d'aquesta conselleria de Territori i Habitatge en el DOGV núm. 4.750.  
En data 18 de juny de 2004 l'Ajuntament emet certificat del resultat del tràmit d'informació pública a què ha sigut sotmés, sense haver-hi hagut al·legacions en el període legal.  
Consultat l'inventari de jaciments arqueològics, el patrimoni historicoartístic no inclou cap protecció afecta als terrenys o edificacions, i sense conéixer-se l'aparició de restes d'interés durant les edificacions, segons informe urbanístic.   
En la Cartografia temàtica de la Generalitat Valenciana apareix el camí ramader assagador núm. 18 de les Saleretas, que interessa a la parcel·la objecte d'aquest expedient i que en la declaració d'impacte ambiental 416/98-AIA del projecte d'homologació es van imposar una sèrie de condicions modificatives de l'assagador núm. 18 per a esmenar les incompatibilitats d'ordenament. Consultats els Serveis Territorials de Medi Ambient de Castelló, no hi ha constància de l'esmena de les deficiències.  
En considerar-se completa la documentació remesa, es procedeix a incoar expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Afeccions legals  
La indústria sol·licita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge.  
D'acord amb els articles 18, 19 i 20 de l'Ordre de 9 de setembre de 2003, de la conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus s'atribueixen a la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escaiga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat  
La situació de la parcel·la de la indústria per a la qual se sol·licita autorització es troba en sòl urbà industrial, segons informe municipal de 27 de setembre de 2005, limítrof a sòl rústic protegit.  
La situació de l'emplaçament és crítica, ja que conflueixen en els seus voltants sòl urbà i rústic amb protecció, estant situada en sòl urbà industrial totalment antropitzat, sent la parcel·la limítrofa amb espais no ubanizables i altres ja àmpliament ocupats per la indústria ceràmica, mineria de pedreres d'argiles, i, sent l'esmentat entorn molt sensible als problemes derivats de la mateixa activitat industrial amb efecte directe i indirecte i sinèrgic motivat per la confluència d'activitats, per la qual cosa hauran d'extremar-se les exigències de contaminació i pogueren establir-se controls addicionals  
El camí ramader assagador núm. 18 de les Saleretas travessa d'est a oest per la mitjana de la parcel·la de l'estudi, sense haver-se donat solució a la condició modificativa imposada en la declaració d'impacte ambiental 416/98-AIA per a esmenar les incompatibilitats d'ordenament.  
Respecte al sòl i les aigües, cal assenyalar que la ubicació de la indústria està en una zona sense risc d'inundació ni de lliscament, de baixa vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies, però amb alt risc d'erosió, tot això d'acord amb la Cartografia temàtica de la conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, i la Cartografia temàtica del territori de la Generalitat Valenciana.  
La indústria es troba recollida en el Catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex ll del Decret 833/75, de 6 de febrer, que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric, com a grup B en l'epígraf 2.10.2, Fabricació de productes d'argila per a la construcció, taulellets, material refractari i articles de porcellana. I l'estat ambiental de la zona, segons les dades conegudes, estan al límit, i són els valors mitjans d'immissió de la localitat de l'Alcora pròxims als límits de valors guia.  
Identificació i valoració d'impactes durant la fase de funcionament.  
L'estudi d'impacte ambiental es du a terme partint de les premisses que la instal·lació objecte de projecte està ja construïda i en ple funcionament sent productora de residus i que se la classifica dins del grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric. Així, durant la fase d'explotació, es considera que les accions que poden generar impacte (els factors d'impacte) seran majoritàriament la generació d'emissions gasoses procedents dels forns i pols emesa en distints punts del procés, de residus de diferent índole, sorolls i vibracions, i de menor quantia les causades en la zona, originades pel trànsit rodat del gran moviment a causa dels transports d'argiles des de les pedreres i les causades per les eixides de producte acabat (argiles atomitzades a granel i taulells).  
La fabricació de taulells ceràmics i atomització d'argiles requereixen elevats consums d'aigua i energia, originant, al mateix temps, emissions atmosfèriques, soroll, residus sòlids i líquids i abocaments.   
Pel que fa al tractament donat per a la manipulació, emmagatzemament i gestió de residus generats durant el funcionament normal i manteniment de la indústria, es consideren correctes les prescripcions assenyalades en el projecte, i no es troba cap deficiència amb allò que s'ha prescrit en la legislació vigent.   
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
Es proposen una sèrie de condicions, havent de ser observades les mesures correctores següents:  
1) Contaminació acústica. Vibracions.  
Estant sotmesa l'actuació a avaluació d'impacte ambiental, haurà d'atenir-se al que estableix el títol IV, capítol II: Condicions de les activitats comercials, industrials i de serveis i en el títol II capítol II: Nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de protecció contra la contaminació acústica. I d'acord amb l'article 37 de l'esmentada Llei 7/2002, haurà d'aportar en el termini màxim de 5 anys una auditoria d'autocontrol.  
2) Contaminació atmosfèrica  
La indústria disposa d'un total de 38 focus fixos d'emissió de contaminants atmosfèrics que hauran de sotmetre's al règim de vigilància i control periòdic exigit pel Decret 833/75.  
Les principals emissions atmosfèriques contaminants del procés de fabricació són:  
- En la els forns i assecadors i atomitzadors: els gasos de combustió del gas natural (bàsicament són partícules, NOx, CO, CO2, i probablement F i Pb procedents dels esmalts i els residus reciclats del sector ceràmic.  
- La manipulació d'argiles genera gran quantitat de pols, tant en les operacions de càrrega i descàrrega, com en les manipulacions internes d'homogeneïtzació, creació de lots, etc.  
- La càrrega i descàrrega de camions de caixa oberta són operacions de generació de pols. Les casetes de descàrrega hauran de disposar d'un sistema de captació de pols, degudament dimensionat, capaç d'impedir l'eixida de pols.  
- En la resta d'unitats: Les partícules procedents de les premses, tremuges, sitges i cintes transportadores, moles de rectificació i d'altres focus difusos de les instal·lacions i el produït pel trànsit de camions.  
- Hauran de ser controlats aquests contaminants, els nivells d'emissió dels quals, d'acord amb el que disposa el punt 1.a de l'article 22 de la Llei 16/2002, de prevenció de control integrats de la contaminació, de millores tècniques disponibles i específicament per a les substàncies enumerades en l'annex 3  
Pel que fa als mitjans de transport, i per damunt de les emissions procedents dels escapaments de motor, estan les procedents del transport d'àrids pulverulents. Respecte d'això, s'assenyala que durant la fase de funcionament el generat pels camions banyera en el rodament sobre el material i el després de les caixes carregades amb argila per la qual cosa hauran d'anar envelats tant amb càrrega com sense ella, i cuidant la neteja dels elements de rodament del camió.  
La indústria es troba recollida en el grup B, del Catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex ll del Decret 833/75, de 6 de febrer, que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric. Per això, i com a mesura de control de la contaminació, s'exigeix la confecció del Llibre de registre d'emissions, amb la mesura de les emissions de cada un dels focus emissors de contaminants segons el model que apareix en l'annex lV de l'Ordre de 18 d'octubre de 197, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, realitzades per un organisme de control autoritzat. Així mateix, s'indica que els focus disposen d'orificis que possibiliten la presa de mostres dels paràmetres contaminants en l'emissió i es té accessibilitat a aquests segons s'indica en l'esmentada ordre.  
3) Usos de l'aigua i contaminació hídrica  
El proveïment d'aigua de la indústria procedeix de la xarxa municipal general de proveïment de la zona industrial, del sindicat de reg i de pous.  
Les aigües residuals del procés industrial, de la mòlta i preparació d'esmalts i neteja de les instal·lacions són reprocessades en la preparació de la barbotina d'atomització.  
Els llots de depuració biològica de les aigües residuals d'ús sanitari s'aboquen en l'EDAR.  
Els únics equips anticontaminació disposats en xemeneies són de captació de pols per via seca, per la qual cosa no generaran abocaments, excepte en atomitzadors, que tampoc generen abocaments per aspectes inherents al sistema de llavada i recuperació.  
4) Contaminació del sòl  
Aquest apartat està íntimament relacionat amb l'anterior ja que l'afecció sobre les aigües podria desembocar en la contaminació del sòl i viceversa.  
S'exposa en el projecte que tota la planta disposa d'impermeabilització mitjançant pavimentació contínua, per la qual cosa no es preveu contaminació possible del subsòl, no obstant això, haurà d'exigir-se i comprovar-se aquesta pavimentació.  
5) Residus generats   
Durant el seu funcionament normal i manteniment, la indústria generarà una àmplia gamma de residus, propis d'aquest tipus d'activitat, com ara: llots i aigües de procés, envasos usats de paper, plàstic i cartó contaminats, recipients i contenidors flexibles deteriorats, envasos usats, dissolvents, productes caducats, elements d'equips mecànics i ferralles, oli i filtres d'oli, absorbents, fluorescents, bateries usades, sòlids retinguts en els filtres de mànegues, mànegues filtrants deteriorades, aerosols, guants i màscares, etc.  
Les zones d'emmagatzemament dels residus, disposició i característiques constructives, estan suficientment descrites i acceptables segons la Llei 10/98, de 21 d'abril, de residus i el Decret 833/88, de residus perillosos, fins a la recollida d'aquests per un gestor autoritzat.  
6) Programa de vigilància ambiental  
Es presenta un programa de vigilància ambiental centrat en la periodicitat i mode en què han de dur-se a terme el mesurament de les emissions gasoses i acústiques, i no s'hi exposa res respecte d'això del control de la generació i gestió dels abocaments i residus, es tindrà en aquest punt, en consideració les prescripcions assenyalades en el punt anterior.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, ja que tal com estableix l'apartat l) del grup 4 de l'annex 1 de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, les instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada es troben sotmeses al tràmit de declaració d'impacte ambiental.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant i a la vista de tot l'anterior, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte per a la instal·lació d'una indústria per a la fabricació de taulells ceràmics, promoguda per Azuliber 1, SL, implantada en camí Prats s/n, del terme municipal de l'Alcora (Castelló), en els termes que estableix el projecte, annex a aquest i l'estudis d'impacte ambiental, sempre que es complisquen les condicions següents:  
1) La declaració d'impacte se cenyeix exclusivament a la delimitació marcada com a Azuliber 1 SL dels plànols 8.2.1 i 8.2.2 d'emplaçament del projecte bàsic presentat per a l'obtenció de l'autorització ambiental integrada.  
2) A causa del seu veïnatge amb sòl protegit, les instal·lacions industrials per a les quals es proclama aquesta declaració hauran de quedar tancades en tota la perifèria, mitjançant tanca contínua, i no s'hi permeten més accessos i portes que les declarades i que consten en el projecte autoritzat.  
3) Haurà de donar compliment a modificacions de l'assagador núm. 18, imposades en la declaració d'impacte ambiental 416/98-AIA, amb les condicions establides en l'article 12 de la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders estatal.  
4) Totes les substàncies que puguen ser catalogades com a residus, hauran de ser adequadament emmagatzemades i entregades a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de residus de 12 de desembre.  
5) Pel que fa a la zona d'emmagatzemament de residus perillosos:  
- Es tractarà d'una zona pavimentada, coberta, ventilada, amb sistemes que permeten la retenció i recollida d'abocaments accidentals, i de fàcil accés de manera que es minimitze el risc d'accidents en la càrrega/descàrrega dels diversos residus.  
- Per a l'emmagatzemament de residus líquids o que per l'alt contingut líquid d'aquests puguen generar abocaments es disposarà de cubetes o sistema de recollida que garantisquen el confinament i posterior recollida dels possibles vessaments. Cada cubeta o recipient de recollida de vessaments accidentals ha de tenir com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la major d'ambdues quantitats). Les cubetes hauran de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals en cas de vessament comporte augment de la seua perillositat o en dificulten la gestió.  
6) El titular de la instal·lació està obligat a remetre periòdicament a la Direcció General de Qualitat Ambiental l'informe de situació especificat en el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.  
7) Hauran de controlar els abocaments adequant-se a la qualitat i condicions establits per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
8) Es disposarà de l'adequada quantitat d'absorbent no inflamable per a resoldre els xicotets vessaments accidentals. L'absorbent contaminat es gestionarà segons la naturalesa del vessament.  
9) Els resultats del programa de vigilància ambiental determinaran si s'han d'implementar les mesures correctores adoptades per a prevenir la contaminació acústica (obertures per a ventilació dotades de silenciadors, etc.), i haurà de complir-se el que estableix el títol lV, capítol ll: Condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis, i el títol ll, capítol ll: Nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
10) L'alçària de les xemeneies haurà de ser clarament superior a la d'edificis o estructures pròxims o limítrofs, de manera que no es produïsquen turbulències que garantisquen la dispersió   
11) L'activitat haurà de disposar d'un llibre de registre per cada un dels focus emissors de contaminants segons el model que apareix en l'annex lV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, on han d'anotar-se tots els mesuraments periòdics d'autocontrol de les emissions a l'atmosfera. El llibre de registre es troba disponible en els Serveis Territorials de la conselleria de Medi Ambient. Així mateix hauran de presentar correctament emplenada l'adaptació de l'enquesta que apareix en l'annex V de l'esmentada ordre, la qual igualment es troba disponible en els esmentats Serveis Territorials.  
12) Pel que fa al programa de vigilància ambiental, haurà de constar de les accions:  
- Mesuraments de les emissions de NOx, CO, F, SO2 i partícules, realitzades per un organisme de control autoritzat a la posada en marxa i cada tres anys, ja que l'activitat es troba classificada com a grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric.  
- Mesuraments d'autocontrol de les emissions de NO2, F, CO, SO2, Pb i partícules realitzades per un centre qualificat o per la mateixa empresa una vegada cada any.  
- Mesuraments del soroll ambiental en l'entorn immediat de la parcel·la de l'activitat, o en l'interior d'habitatges o instal·lacions que puguen estar pròxims o limítrofs. Aquests mesuraments han de realitzar-se per organismes col·laboradors de l'administració tant a la posada en marxa, com almenys cada cinc anys, d'acord amb l'article 37 de la Llei 7/2002.  
- S'asseguraran les condicions d'operació d'acord amb el que estableix el projecte d'execució i l'estudi d'impacte ambiental, comprovant que les mesures preventives i correctores proposades s'han realitzat i es troben en bon estat de funcionament. Aquestes mesures es completaran amb les proposades en la resolució d'impacte ambiental.  
- El programa de vigilància ambiental proposat pel promotor amb les addicions ací detallades, es mantindrà a disposició de la Direcció General de Gestió del Medi Natural.  
13) Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.  
14) Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural, que establirà si procedeix l'aplicació de noves mesures correctores.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 11 de maig de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 269/04-AIA  
Títol: Legalització d'ampliació d'explotació avícola  
Promotor: Explotaciones Avícolas Hermanos Lloria, SL  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Sinarcas (València)  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a la legalització de l'ampliació de l'activitat avícola de gallines ponedores  
Localització: Paratge La Relamina, polígon 12, parcel·la 40, subparcel·les A, B, C, i D, del terme municipal de Sinarcas (València)   
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització de l'ampliació d'una explotació avícola de posta, les característiques, de la qual segons la documentació aportada, són:  
- L'explotació està formada per dues naus; una amb capacitat per a 13.400 aus, i una altra amb una capacitat màxima de 24.960 aus; sent per tant, la capacitat màxima entre ambdues de 38.360 gallines ponedores, dedicades a la posta d'ou comercial; sent la producció anual de 7.238.400 ous, aproximadament.   
- Les dimensions d'aquestes són de 678,4 i 941,2 m², respectivament, ja construïts; completant-se l'explotació amb un magatzem i una zona de classificació d'ous, que comporten una superfície construïda de 209,8 m²; sent la superfície total de la parcel·la en què se situen de 25.675 m².  
- Les gallines entren en l'explotació després d'un període de cria, de 0 a 6 setmanes, i recria, de 7 a 18 setmanes. El període de posta dura uns 12 mesos, i després d'això es realitza durant dos mesos una muda forçada, i posteriorment es reprendrà la posta, que durarà 8 nous mesos; passat aquest temps els animals es porten a l'escorxador.   
- Abans de la introducció d'un nou lot, es realitzarà un buit sanitari, neteja, desinfecció i preparació de la nau; tenint aquest procés una duració aproximada de dos mesos; amb el període des de l'entrada d'un lot fins a l'entrada del següent serà de 24 mesos.   
- Les gallines romandran allotjades en gàbies metàl·liques d'acer galvanitzat; ajustant-se a allò que disposa la Directiva de CE 74/1999, del Consell de 19 de juliol de 1999, tal com s'assenyala en el projecte d'activitat i en l'estudi d'impacte ambiental.   
- La gallinassa es recull en unes cintes transportadores que es disposen en sentit longitudinal de la nau, per sota de cada pis de gàbies. No s'hi aplica cap sistema d'assecada de les dejeccions; la cinta avança una part només de la seua longitud total, per a aconseguir que la gallinassa es vaja assecant per l'acció de la ventilació, i quan isca de la nau per a ser retirada no tinga un contingut tan elevat en humitat.   
- Cada tres dies, camions proveïts de caixa d'alumini, s'encarreguen d'emportar-se-la fora de l'explotació per a la utilització d'aquesta com a adob de terres de cultiu.   
- En l'explotació es construirà un femer, pròxim a l'eixida de les cintes del fem, per si alguna vegada no poguera realitzar-se la retirada de la gallinassa. Aquest femer tindrà una superfície de 150 m², estarà cobert, i proveït d'una solera estanca amb pendent orientat cap a una arqueta o fossa de recollida de lixiviats; i es produeixen per al total de l'explotació unes 910 t/anuals.  
- L'activitat no genera efluents líquids, ja que l'excés d'humitat de les dejeccions s'elimina per evaporació, quedant el residu sòlid d'aquestes com a part del fem produït.   
- Els cadàvers s'eliminaran mitjançant la incineració en una planta d'incineració autoritzada; mitjançant la contractació d'una assegurança de recollida i destrucció dels cadàvers. Per a la recollida s'haurà de disposar d'un contenidor homologat per a depositar els animals morts, de capacitat mínima de 800 a 1.000 litres   
- L'explotació té instal·lació d'aigua potable procedent de la xarxa municipal de proveïment d'aigua potable del municipi de Sinarcas.  
- L'explotació es troba situada a uns 2.150 metres del nucli urbà de Sinarcas.  
Tramitació administrativa  
Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'expedient es va iniciar el 29 d'octubre de 2004, amb la remissió per part de la Direcció Territorial d'Activitats Qualificades de la conselleria de Territori i Habitatge, de còpia del projecte d'activitat, de l'estudi d'impacte ambiental, i de l'expedient municipal.  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 197, de 19 d'agost de 2004, sense que s'hi haja presentat al·legacions.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal recull els informes següents:  
- Informe favorable de l'arquitecte tècnic municipal, en relació amb la compatibilitat de l'actuació amb la normativa urbanística municipal.  
- Informe favorable de l'enginyer industrial municipal.  
- Informe favorable de l'alcaldia.   
- Informe favorable de l'inspector veterinari d'àrea, en el qual s'indica:  
- Que no hi ha la possibilitat d'alteració de les condicions normals de salubritat i higiene del medi ambient si es compleixen les mesures correctores que figuren en el projecte presentat.  
- Que les mesures correctores que es descriuen en la memòria que acompanya el projecte semblen suficient llevat que:  
- Falta contracte de retirada de cadàvers (encara que sí se'n fa menció en la memòria).  
- Falta tanca perimetral.  
- El femer haurà d'estar cobert o ser retirat immediatament a l'extracció de la nau d'aquest.  
- Informació pública sense la presentació d'al·legacions.  
- Autorització prèvia de la COPUT.  
Afeccions legals  
El sòl on se situa l'explotació es qualifica com a sòl no urbanitzable amb aptitud per a granges, basant-se en les normes subsidiàries i complementàries de Sinarcas.   
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat les accions del projecte susceptibles de generar impacte, tant per a la fase de construcció com per a la fase de funcionament, i posterior abandó i finalització de l'activitat productiva; incloent-se, així mateix, una descripció de la situació preoperacional referent al clima, edafologia, geologia, hidrogeologia, flora i fauna, paisatge, i medi socioeconòmic.   
Pel que fa a la identificació dels factors del medi susceptibles de veure's impactats, s'ha inclòs, entre altres:   
- L'aire, per contaminació física (emissió de gasos, de partícules sòlides en suspensió), com també contaminació química.  
- L'aigua; per alteració de les característiques físiques, químiques i biològiques de l'aigua superficial i subterrània, com a conseqüència de la presència de materials solts fàcilment erosionables i abocaments incontrolats de qualsevol tipus de residus.  
- El sòl; per alteració de les característiques físiques, químiques i biològiques, que poden veure's afectades per fenòmens com la compactació, l'erosió, i pèrdua de permeabilitat, entre altres.   
- La vegetació; per pèrdua de la vegetació existent.  
- La fauna; per degradació d'hàbitats i alteració de pautes de comportament.   
- El paisatge; per alteració del paisatge original.  
2. Identificació i valoració d'impactes  
La valoració d'impactes s'ha realitzat a partir de l'elaboració d'una matriu causa-efecte, en la qual s'estableix una relació entre les accions i els factors ambientals susceptibles de ser afectats per aquestes. S'ha obtingut com a resultat, una valoració positiva de l'impacte global que es derivaria de la instal·lació de l'explotació porcina. Atés per tant, viable l'actuació des del punt de vista ambiental amb l'aplicació de les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental.   
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i programa de vigilància ambiental  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han agrupat les mesures en dues fases, la de disseny i construcció, i la fase de funcionament. En aquesta última s'inclouen les mesures correctores següents:   
- Per a disminuir les males olors, l'explotació està prevista en una nau de ventilació natural, generada pel corrent d'aire provocada per l'entrada d'aire per les finestres laterals i eixida pel cavallet o claraboia zenital; i en l'altra nau, ventilació mixta aprofitant les finestres laterals i dos panells de cool-system.   
- Les gallinassa produïda es recull cada tres dies i es carreguen sobre un camió amb remolc per a la posterior utilització d'aquesta com a adob orgànic.  
- En l'explotació està prevista la construcció d'un femer, pròxim a l'eixida de les cintes del fem, per si alguna vegada no pot realitzar-se la retirada de la gallinassa. Aquest femer tindrà una superfície de 150 m², estarà cobert, i proveït d'una solera estanca amb pendent orientat cap a una arqueta o fossa de recollida de lixiviats.  
- Al final de cada cicle, o quan es considere convenient, es realitzarà una neteja total mitjançant productes desinfectants amb productes d'ús habitual en aquest tipus d'activitats.   
- En els buits de les finestres de les naus s'ha col·locat tela metàl·lica tipus antiocells, que no permeta l'entrada d'animals vectors de malalties.  
- Per a la desinfecció de les rodes dels vehicles que hagen d'entrar en l'explotació, es disposa d'un sistema a pressió, basat en l'ús d'una motxilla amb desinfectant.  
- Els cadàvers d'animals s'han d'eliminar com a residus mitjançant incineració en una planta d'incineració autoritzada; amb aquest fi, l'explotació subscriurà una assegurança de recollida i destrucció dels cadàvers.  
- Per a la recollida de cadàvers es disposarà d'un contenidor homologat per a depositar els animals morts, amb capacitat mínima de 800 a 1.000 litres, amb tapa i amb un mecanisme que permeta carregar-lo amb grua des d'un camió. El contenidor estarà situat fora de la zona d'activitat ramadera.  
- Es preveu la construcció d'un tanca que reculla totes les instal·lacions de l'explotació.  
- L'activitat se sotmetrà en tot moment a tota disciplina que l'autoritat sanitària estime convenient.  
En el programa de vigilància ambiental s'indica que es consideraran especialment les qüestions següents:  
- Revisió de l'estat del tanca perimetral i portes d'accés a l'explotació.  
- Assegurar la correcta i constant ventilació i renovació de l'aire de l'interior de la nau.  
- Comprovació de l'estat i possibles ruptures de la tela antiocells col·locada en les finestres, a fi d'evitar l'entrada d'animals vectors de malalties.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1.h.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la direcció general de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la legalització de l'ampliació de l'explotació avícola, situada al terme municipal de Sinarcas (València), promoguda per Explotaciones Avícolas Hermanos Lloria, SL, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
- Abans de la concessió de la llicència d'activitat, haurà de disposar-se de justificació legal referent a la disponibilitat d'aigua potable procedent de la xarxa de proveïment municipal, presentant davant d'aquesta Direcció General contracte de proveïment.  
- Haurà de disposar-se de femer en l'explotació, tal com estableix l'article 55 de la Llei 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenciana, de manera que puga emmagatzemar-se la producció de gallinassa d'almenys un cicle. El femer haurà de ser de formigó impermeabilitzat amb parets d'alçària suficient per a contenir la gallinassa allí acumulada, dissenyat amb lleuger pendent per a recollir els lixiviats en cubeta de recollida de lixiviats, els quals podran ser incorporats de nou al muntó per a afavorir-ne l'eliminació per evapotranspiració.  
- L'estudi d'impacte ambiental explica que es va subscriure contracte amb una empresa especialitzada que retirava la gallinassa de l'explotació; incloent-se una còpia del contracte en el projecte d'activitat. No obstant això, està subscrit en data 11 de desembre de 2002, i té una duració de dos anys; per la qual cosa, a hores d'ara, ja no presenta cap vigència; per la qual cosa, haurà de presentar-se un nou contracte de compravenda, vigent i firmat per ambdós contractants.   
- Haurà de justificar-se l'eliminació de cadàvers d'acord amb allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà; presentant-se còpia del contracte subscrit amb una empresa autoritzada per a gestionar aquest tipus de residus, havent d'estar vigent i firmat per ambdues parts.  
- Segons la Cartografia temàtica de la conselleria de Territori i Habitatge, i el pla referent als riscs geològics que s'adjunta en el projecte d'activitat, la superfície on s'exerceix l'activitat es localitza en un sòl classificat amb una vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers mitjana; atés que la zona on se situa l'explotació (pertanyent a l'aqüífer 53 Utiel- Requena, sistema de Túria Mitjà, mesozoic septentrional valencià, Unitat Hidrogeològica 08.24), està constituïda per terrenys permeables amb possibilitat d'infiltració a aqüífers subterranis, per estar formats per materials quaternaris, com ara graves, arenes i arenoses. Per la qual cosa haurà d'aplicar-se mesures que eviten la contaminació de l'aigua per escorriment superficial o percolació associada a la gestió incorrecta de residus orgànics; sobretot, en cas de modificar la gestió de residus destinant-los com a adob orgànic en camps de cultiu de la zona.  
- Haurà de complir-se els requisits establits en el Reial decret 3/2002, d'11 de gener, pel qual s'estableixen les normes mínimes de protecció de les gallines ponedores (BOE núm. 13, de 15 de gener de 2002).  
- Els residus zoosanitaris infecciosos i químics que pogueren produir-se en l'explotació, hauran de ser manipulats i emmagatzemats degudament, acumulant-se en contenidors homologats a aquest efecte i retirats per un gestor autoritzat. Els olis lubricants usats de motors i màquines de l'explotació, es portaran a centres especialitzats per al reciclat d'aquests.  
- Es disposarà de tanca perimetral en l'explotació.  
- Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la manera reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 12 de maig de 2006.- La directora generalde Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 224/05-AIA  
Títol: Avaluació d'impacte ambiental de l'excés a la concessió d'explotació Pascualillo núm. 1904.  
Promotor: Hermanos Esteban Núñez, CB.  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València.  
Objecte del projecte: Explotació d'argiles i arenes d'edat cretaci inferior hauterivià.  
Localització: Tres quadrícules mineres, situades en les parcel·les 5d, 4ª, 4b, 3ª,3b i 2ª del polígon 9 del municipi de Calles (València).  
Ref. òrgan substantiu: MIEXCD.2002/2.JSH/aan  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques del projecte  
El projecte d'explotació de la concessió minera Pascualillo núm. 1904 se situa en la vessant nord del turó denominat Hoya de Antaño, sobre part de la forest d'utilitat pública V1064 denominada Caseta Umbría (pertanyent a la Generalitat Valenciana), sobre part de la forest d'utilitat pública V45 Los Rodenos propietat de l'Ajuntament de Calles i s'estableix parcialment en la forest de propietat particular denominada administrativament E14V45.  
S'accedeix al lloc des de la població d'Higueruelas, pel denominat camí d'Higueruelas, en direcció a l'oest; una vegada recorreguts 4,2 km s'arriba al paratge on es projecta l'explotació, en mitja vessant de la forest Hoya de Antaño.  
En l'explotació es distingeixen tres zones: una per a extracció, una altra per a runam i els abassegaments de matèria primera.  
Les roques comercials que es desitgen explotar són argiles i arenes riques en caolí. Les primeres han de posseir unes característiques de plasticitat i contingut en carbonats adequats per a la fabricació de revestiments ceràmics, si no es compleix amb aquestes especificacions passarien a ser considerades estèrils.  
El promotor afirma que Pascualillo núm. 1904 posseeix les reserves de 2 milions de tones d'argiles i 1.300.000 t d'arenes caolinítiques i feldespàtiques. La producció anual és de 300.000 t d'argiles i de 200.000 t d'arenes. Les roques no aprofitables són margues i arenoses, diu que representen el 18% del tot-u. La duració de l'explotació és d'uns set anys.  
Les labors mineres s'inicien a meitat de vessant, a la cota màxima de 890 m, i es conclouen a la cota mínima de 815 m; part d'aquestes ocorren en vessant i la resta es realitzen per sota de la cota de la vall situada al nord. Els estèrils procedents de la vessant i la majoria dels generats en explotar la xicoteta tallada de la vall s'acumulen en un runam situat al nord de l'àrea d'extracció, que es buida al final de l'explotació per a emplenar el buit miner creat.  
Els bancs d'explotació són de 10 metres d'alçària, amb un talús de 40º respecte a l'horitzontal i berma d'uns 10 metres. En la restauració subsegüent, els bancs es remodelen resultant un total de 15 bancs de 5 metres d'alçària, amb berma de 4,75 metres -o de 12 metres si per ella passa la pista- i pendent del talús individual de 40º. El talús general de la vessant restaurada és de 25º.  
L'extracció es realitza mitjançant retroexcavadora de cadenes i també mitjançant perforació i voladures en roques no ripables.  
Se seleccionen les espècies Pinus halepensis per a revegetar les bermes i plataformes, i Thymus vulgaris i Rosmarinus officinalis per a revegetar els talussos.  
2. Alternatives  
El titular no ha realitzat un estudi d'alternatives, sinó que ha triat l'emplaçament per ser propietari dels terrenys, conéixer les estructures i roques existents en el subsòl, la qualitat de les argiles i arenes, per posseir un baix contingut en estèril i per la conca visual reduïda del lloc.   
La selecció de l'emplaçament basant-se en el coneixement del subsòl i la qualitat de les roques no ha sigut acreditat, perquè el promotor no ha aportat:  
1. Documents geològics del subsòl basats en treballs d'exploració.  
2. La cartografia geològica, amb els canvis laterals de fàcies existents i amb el detall que exigeix la complexitat estratigràfica del lloc. El titular aporta una fotocòpia del mapa geològic regional a escala 1:50.000 publicat per l'ITGME.  
3. Documents de control de lleis que indiquen les quantitats i qualitats de les reserves comercials, com també la relació estèril/roca comercial. La relació estèril/roca comercial la xifra en el 18%, però no està acreditada.  
La situació de l'explotació proposada no compleix, per tant, els articles 5.1 i 5.2. b del Decret 82/2005, d'ordenació ambiental d'explotacions mineres en espais forestals de la Comunitat Valenciana, pel que fa al coneixement del recurs que s'ha d'explotar, la quantitat i la qualitat d'aquest.  
Tramitació administrativa  
1. Tramitació  
Aquesta declaració d'impacte ambiental correspon al quart expedient que l'excés a la concessió d'explotació Pascualillo núm. 1904 tramita en aquesta conselleria.  
Expedient 271/02-AIA  
Es va iniciar el 3 de juliol de 2002. La zona d'extracció se situava sobre les parcel·les 9ª, 4ª, 4b, 3ª i 3b del polígon 9; el runam s'emplaçava sobre les parcel·les 1ª, 1b, 2ª i 2b del polígon 14. L'explotació necessitava ocupar 8.400 m² de la parcel·la 9 del polígon 9 de la forest d'utilitat pública denominada Los Rodenos la resta de la superfície se situava llavors sobre sòl no urbanitzable comú.  
L'Ajuntament de Calles va informar que les normes subsidiàries del municipi es trobaven suspeses, precisament per un problema relacionat amb la reclassificació del sòl on es troba la concessió minera. L'informe afig: Actualment s'està elaborant un estudi d'impacte ambiental de tot el municipi on s'arreplegue la reclassificació del sòl (de sòl protegit a sòl miner) on es permeta aquest tipus d'activitat.  
L'expedient es va resoldre mitjançant una declaració d'impacte ambiental desfavorable el 26 de febrer de 2003, per «[...] incompatibilitat ambiental, en situar-se part de l'explotació en sòl protegit per ser forest d'utilitat pública. La zona d'explotació presenta valors forestals, paisatgístics i mediambientals suficients per a la conservació d'aquesta».  
En la declaració d'impacte ambiental i dins de l'apartat Consideracions ambientals, s'afirmava respecte a la reclassificació dels usos del sòl el que segueix:   
«[...] per la qual cosa, en cas de tramitar la reclassificació de l'esmentada zona, com s'ha informat des de l'Ajuntament, no es creu justificat ni sembla viable la desprotecció d'aquesta forest pública, i molt menys coherent la desprotecció de part d'aquesta».  
L'Ajuntament de Calles va rebre còpia de la declaració d'impacte ambiental el dia 11 de març de 2003.  
Expedient 30/04 - AIA  
Es va iniciar el 5 de febrer de 2004. La zona d'extracció se situa sobre les parcel·les 5d, 4ª, 4b, 3ª, 3b, 2ª del polígon 9 exclusivament. Les parcel·les que són comunes a l'expedient 271/02-AIA són les 4ª, 4b, 3ª i 3b.  
Amb data 12 d'abril de 2005 la Direcció General de Gestió del Medi Natural va emetre resolució de tancament i devolució de la documentació tècnica de l'expedient 30/04-AIA, perquè la proposta d'explotació minera tramitada resulta incompatible amb els usos legalment establits per als terrenys situats en forests d'utilitat pública. La resolució es fonamenta en l'article 48c de la Llei 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana.  
El Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial (òrgan administratiu substantiu) li comunica la resolució al titular després de l'entrada en vigor del Decret 82/2005, de 22 d'abril, d'ordenació ambiental d'explotacions mineres en espais forestals de la Comunitat Valenciana.  
Expedient 165/05-AMB  
S'inicia el 8 de juliol de 2005. El promotor s'acull al del Decret 82/2005 avantdit, ja què ha entrat en vigor abans que l'òrgan administratiu substantiu li notificara la resolució del 12 d'abril de 2005, per entendre que «[...] els valors que van motivar la inclusió de la forest en el catàleg d'utilitat pública, es poden veure afectats temporalment durant la vida de l'explotació, com és lògic en qualsevol explotació minera, però en cap cas de manera definitiva ja que a través del pla de restauració integral la recuperació d'aquests valors serà total al final de la vida d'aquesta, i en la mesura d'allò que s'ha projectat, durant la duració de l'explotació».  
El Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial remet l'escrit d'al·legacions del promotor juntament amb la mateixa documentació tècnica que havia sigut tornada en tancar l'expedient anterior.   
El 26 de setembre de 2005 se li remet al Servei de Gestió Forestal la documentació tècnica, per a consultar-lo sobre la garantia que ofereix el pla de restauració en la ulterior gestió forestal dels terrenys afectats per l'explotació minera.  
Expedient 224/05 - AIA  
El 30 de novembre de 2005 es tanca l'expedient 165/05-AMB en rebre tornada la documentació tècnica de l'Àrea de Recursos Forestals sense l'informe corresponent sol·licitat, en el seu lloc obri l'expedient 224/05-AIA, per a iniciar la tramitació del procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
El 2-12-05 es realitza una consulta al Servei de Gestió Forestal.  
El 21-12-05 es realitza una consulta a l'Ajuntament de Calles.  
El 19-1-06 es realitza una consulta al Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València.  
El 16-2-06 es realitza una consulta al Servei de Conservació de la Biodiversitat.  
El 27-2-06 se sol·licita informació a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge.  
El 21-3-06 se sol·licita una còpia del certificat d'haver sotmés la documentació a informació pública al Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial.  
El 22-3-06 es consulta al Servei de Gestió Forestal.  
El 4-4-06 s'efectua una petició d'informació a la Secció Forestal de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge.  
2. Informació pública  
El Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial va sotmetre l'expedient a informació pública i va publicar, a aquest efecte, un anunci en el BOP número 174, de 24 de juliol de 2002, i no s'hi ha presentat cap al·legació en el termini concedit amb aquest fi.  
3. Peticions d'informes sectorials i documentació suplementària  
S'han sol·licitat informes l'Ajuntament de Calles, al Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial, al Servei de Gestió Forestal, a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge i al Servei de Conservació de la Biodiversitat.  
Informes sectorials  
Informe del Servei de Conservació de la Biodiversitat  
L'informe del Servei de Conservació de la Biodiversitat expressa el que segueix:  
«[...] l'explotació pretén situar-se en la zona coneguda com la Hoya de Antaño. Aquesta foia constitueix un enclavament agrícola parcialment abandonat i utilitzat principalment com a zona de pasts per al bestiar, enmig d'un entorn completament forestal, per la qual cosa té un gran valor com a zona d'alimentació de la fauna que viu en el medi forestal que la circumda. Igualment té un gran valor paisatgístic, pel seu efecte de canvi de vegetació; els bancals abandonats tenen exemplars de carrasques, alguns de gran port i algun roure xicotet, alternant amb sembrats i pastius; igualment, hi ha dues cases en ruïnes en la zona. Hi ha dos territoris d'àguila de panxa blanca i un d'àguila reial als voltants d'aquestes zones, per la qual cosa aquests exemplars utilitzen l'àrea com a zona de campeig i alimentació.  
Els bancals que pretenen explotar-se estan coberts totalment de vegetació forestal, sobretot de pins blancs, però també d'alzines, savines negres, ginebres i algun roure valencià, mentre que la zona que es pretén utilitzar com a runam provisional està ocupada per un pastiu humit en la zona més deprimida del qual hi ha un jonquera que evidencia la proximitat del nivell freàtic. A pocs metres d'on es pretén situar aquesta explotació, en la vessant oriental del mateix turó, hi ha una explotació minera que està tenint greus problemes de lliscament de vessants i està causant un greu impacte en tota la zona.  
En conclusió, l'explotació que es pretén causaria un greu dany ambiental i paisatgístic i afectaria espècies protegides, tant de flora com de fauna, per la qual cosa hauria d'informar-se negativament».  
Servei de Gestió Forestal de la conselleria de Territori i Habitatge  
- Informe de data 9 de gener de 2006  
El Servei de Gestió Forestal indica que hi ha dubtes sobre l'afecció o no de la pedrera a la forest d'utilitat pública núm. 45. Segons la ubicació d'aquesta i la informació cartogràfica de forests d'utilitat pública de la Comunitat Valenciana, obtingut de la conselleria de Territori i Habitatge, tot indica que sí que hi ha aquesta afecció, no obstant això, després de la consulta a l'agent ambiental de la comarca los Serranos es va informar sobre una permuta en els terrenys on es pretén situar l'esmentada explotació. Per tant se sol·licita, previ a la redacció de l'informe forestal sol·licitat, que es faça una consulta que confirme l'ocupació o no del MUP.  
- Informe de data 9 de maig de 2006  
El Servei de Gestió Forestal informa que «D'aplicació al Decret 82/2005, li recordem que el procediment que s'ha de seguir, finalitzat el termini d'informació pública, s'inicia amb l'avaluació d'un pla de restauració integral presentat pel Servei Territorial d'indústria i Seguretat Industrial (Unitat de mines) a l'Àrea de recursos Forestals i Conservació Ambiental de la conselleria de Territori i Habitage. Emés un informe es remetrà al Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial i a l'Àrea d'Avaluació Ambiental per a realitzar la corresponent declaració d'impacte ambiental.  
No obstant això, revisada la documentació presentada s'informa que l'estudi d'impacte ambiental i programa de restauració no s'ajusta al contingut establit en els articles 7 i 8 del Decret 82/2005 i per tant es considera que l'explotació minera denominada Pascualillo núm. 1904 no és compatible amb els valors que van motivar la inclusió de les forests V1064 i V45 en el catàleg de forests d'utilitat pública.  
Per tant, en cas d'iniciar el procediment regulat del D82/2005, el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial haurà d'enviar un pla de restauració integral a l'àrea corresponent».  
Ajuntament de Calles  
- Informe del 10 de gener de 2003  
L'Ajuntament va informar que estava elaborant en aquest moment un estudi d'impacte ambiental de tot el municipi, per a reclassificar el sòl i permetre-hi l'activitat minera.   
- Informe del 20 de març de 2006  
L'Ajuntament informa que el projecte d'explotació minera denominat Excessos de la concessió minera Pascualillo núm. 1904, és compatible amb els usos del sòl on se situaria la pedrera.  
Direcció Territorial de Territori i Habitatge  
- Informe de data 28 de març de 2006  
Explica que no hi ha cap expedient de permuta iniciat en aquests serveis territorials que afecte la zona prevista d'explotació o runam.  
- Informe de la secció forestal del dia 2 de maig de 2006  
La secció forestal informa que la concessió afecta tant la forest d'utilitat pública núm. 45 denominada Los Rodenos, propietat de l'Ajuntament de Calles, com la forest d'utilitat pública núm. 172 Caseta Umbría, El Rebollo i La Torrecilla, propietat de la Generalitat Valenciana, i finques particulars enclavats de la forest d'utilitat pública UP 45.  
Considera que no són compatibles els valors mediambientals que van motivar la inclusió de la forest d'utilitat pública núm. 172 amb l'obertura de la pedrera projectada. En aquest cas els valors que es van mencionar en la declaració d'utilitat pública es veuen acrescuts i resulten incompatibles amb l'esmentada utilitat pública, en trobar-se situats dins d'una massa forestal contínua de milers d'hectàrees i no en els límits d'aquesta, on podria en algun cas plantejar-se la compatibilitat.  
Els valors que van justificar la inclusió en el catàleg de forest d'utilitat pública estan recollits en el punt 3 de l'expedient de declaració que es transcriu literalment a continuació:  
4. Motius per a la catalogació  
D'acord amb el que estableix la següent legislació.  
Llei 43/2003, de 21 de novembre, de forests; articles 13 i 16.  
Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana; article 13.  
Decret 18/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/1193; articles 11,12, i 13.  
S'ha de declarar com una sola unitat de forest d'utilitat pública per a una millor gestió d'aquests per raons de defensa de sòl contra l'erosió, degradació i desertització, recarrega d'aqüífers, regulació dinàmica de la biosfera, preservació de la diversitat biològica, manteniment dels processos ecològics, foment de l'ús social de les forests, millora de l'economia rural, contribució a la salubritat pública.  
Aquests valors no s'han modificat en cap dels seus termes.  
Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial  
Aquest organisme informa que no té constància que existisca una permuta de terrenys en la concessió minera Pascualillo núm. 1904.  
Afeccions legals  
En data 14-10-04 la Direcció General de Patrimoni Artístic de la conselleria de Cultura, Educació i Esports va informar favorablement el projecte sempre que no se supere el límit d'explotació presentat i recollit en l'informe arqueològic.  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats pel projecte de l'activitat  
- Valors ambientals  
Una part de la superfície explotable i el seu entorn es poden catalogar com a totalment forestals amb arbratge natural. L'àrea és de gran valor ambiental per les raons següents:  
- Es tracta d'una superfície forestal contínua de gran extensió que protegeix el sòl, de l'erosió, degradació i desertització.  
- És una zona de recàrrega dels aqüífers.  
- Actua com a regulació dinàmica de la biosfera.  
- Preserva la diversitat biològica.  
- Manté els processos ecològics.  
- Fomenta l'ús social.  
- Millora l'economia rural.  
- Contribueix a la salubritat pública.  
- És una zona d'alimentació per a la fauna típica del medi forestal.  
- Posseeix gran valor paisatgístic pel seu efecte de canvi de vegetació i contribueix notablement a la riquesa del paisatge  
- Hi ha dos territoris d'àguila de panxa blanca i un territori d'àguila reial, que utilitzen la zona per a campeig i alimentació.  
- Representa un gran valor per a conservar la biodiversitat.  
L'obertura de la pedrera comporta una pèrdua dels valors que van motivar la inclusió de les dues forests d'utilitat pública en el Catàleg de forests d'utilitat pública. L'explotació minera no compleix l'article 14.2 ni la disposició addicional segona del Decret 82/2005, d'ordenació ambiental d'explotacions mineres en espais forestals de la Comunitat Valenciana.  
- Restauració geomorfològica  
No ha sigut acreditat el volum d'estèrils que genera l'explotació, per la qual cosa no hi ha garanties de poder emplenar el buit miner fins a les cotes projectades, a més no s'ha tingut en compte la compactació d'aquests una vegada depositats.   
Si els estèrils foren insuficients, es formaria una depressió sense drenatge i impermeabilitzada per les argiles estèrils i s'alteraria la xarxa hidrogràfica local, la qual cosa repercutiria en l'ecosistema existent i en els aqüífers.  
Pel que fa al volum d'estèrils, la ubicació de l'explotació no ha sigut triada conforme amb l'article 5.2.b del Decret 82/2005, d'ordenació ambiental d'explotacions mineres en espais forestals de la Comunitat Valenciana.  
- Duració temporal dels impactes  
Mentre s'excava el buit miner del nord es mantenen els 4 bancs esgotats més pròxims a aquest sense restaurar. El runam desapareix per a emplenar la major part del buit una vegada acabada l'extracció.  
El promotor presenta la seua segona proposta d'explotació reincidint a retardar els treballs de restauració, de manera que en l'últim any d'activitat es restaura més del 50% de la superfície explotada, és a dir, es prolonguen els impactes ambientals que origina l'esmentada pedrera. Aquest plantejament ja havia sigut rebutjat en la declaració d'impacte ambiental de l'expedient 271/02-AIA.  
El buit de la tallada és d'unes dimensions que permeten efectuar el treball i la restauració simultàniament i sense interferències, sempre que es guarde la distància mínima entre el front d'explotació i el de restauració, perquè la maquinària treballe amb seguretat i espai per a maniobrar. En el paràgraf 6é de la pàgina 52 de l'estudi d'impacte ambiental, també s'entén d'aquesta manera i es manifesta respecte d'això:  
«[...] Com ja s'ha comentat, al començament de la segona fase de restauració, l'estèril d'argiles i arenes serà depositat en el buit generat i el runam exterior començarà a abocar-se en el buit, sempre respectant una distància de 30 m de seguretat entre els estèrils i el front d'explotació».  
La duració excessiva dels impactes és contrària a l'esperit minimitzador que pregona l'article 5.1 del Decret 82/2005, d'ordenació ambiental d'explotacions mineres en espais forestals de la Comunitat Valenciana.  
- Escorriment i xarxa de drenatge  
No s'ha calculat el cabal d'escorriment i el projecte no té un sistema d'eliminació de la càrrega en suspensió. Les baixants estan traçades per la línia de màxima pendent i la plaça de pedrera disposa de tan sols l'1% de pendent, amb la qual cosa s'entollaria; a més es desconeix el lloc de descàrrega a la xarxa local. Les bermes tenen tan sols l'1% de contrapendent cap a les cunetes, que resulta insuficient per a assegurar el seu drenatge.  
L'enderroc no té xarxa de drenatge.  
- Qualitat del sòl edàfic restaurat  
La grossària que se li atribueix al sòl edàfic en l'estudi d'impacte ambiental és d'1,50 metres, valor que resulta distant de la realitat. Això obligaria a emprar terra vegetal forana; el titular proposa emprar terra procedent d'explotacions mineres abandonades i pròximes, però aquesta solució no ofereix garanties de qualitat, per la qual cosa no compleix l'article 8.1.a del Decret 82/2005, d'ordenació ambiental d'explotacions mineres en espais forestals de la Comunitat Valenciana.  
- Revegetació dels talussos individuals de restauració  
Els talussos individuals de restauració posseeixen un pendent de 40º, valor excessiu per a assegurar l'arrelament de la vegetació i reduir-ne, en la mesura que siga possible, l'erosió.  
- Contaminació de les aigües superficials i subterrànies  
En la documentació no hi ha menció al manteniment de la maquinària. Es poden produir fuites de fluids que contaminen l'aigua superficial i subterrània, si no es disposa d'un lloc amb sostre i amb el pis impermeabilitzat destinat especialment a aquests treballs.  
L'omissió d'aquest aspecte no compleix els continguts mínims establits en l'article 8.1.c del Decret 82/2005, d'ordenació ambiental d'explotacions mineres en espais forestals de la Comunitat Valenciana.  
- Estabilitat de la vessant restaurada  
L'estudi geotècnic que figura en el projecte d'explotació es refereix al talús general i als bancs individuals d'explotació i simplifica les litologies existents a argiles amb intercalacions decimètriques d'arenoses.   
Estudia l'estabilitat de la part sud del talús per ser la més desfavorable i afirma que el factor de seguretat enfront del lliscament amb valor 1 és suficient per a garantir l'estabilitat de la vessant a llarg termini i en condicions crítiques. Comporta un comportament geotècnic dels materials del lloc semblant a la d'un sòl i empra els àbacs d'Hoek i Bray (1977). L'alçària del talús estudiat és de 75 metres amb un pendent de 25º.  
Respecte a la presència d'aigua es comenta en la p 70 del projecte d'explotació: pel que fa a la filtració referida al flux d'aigua i humitat lliure visible en les discontinuïtats o en la totalitat de la roca, durant les observacions de camp no es van detectar les esmentades filtracions, quelcom previsible tenint en compte el caràcter impermeable de les argiles que rodegen a les arenoses.  
En la pàgina 72 del mateix projecte s'afirma: [...] no hi ha presència de brolladors en la zona d'explotació, per la qual cosa no serà un factor que s'ha de considerar en l'estabilitat dels talussos.  
En el reconeixement efectuat pel tècnic d'impacte ambiental al lloc, s'ha pogut constatar que en la vessant afloren principalment argiletes, margues, arenes i calcarenites, amb freqüents canvis laterals i verticals de fàcies que es poden apreciar fins i tot a xicoteta escala (en els desmunts dels camins) i també a gran escala (en el límit nord de l'explotació minera contigua). Hi ha arenes de quars sense consolidar, molt permeables i poroses.   
La vessant està formada per intercalacions de roques de propietats geotècniques molt diferents, distribuïdes espacialment amb formes i patrons complexos, algunes de les quals són al mateix temps aqüífers (la Fuente Madrid es troba en la vessant SO del mateix turó Hoya de Antaño, a més l'informe del Servei de Conservació de la Biodiversitat cita l'existència d'un jonquera a pocs metres de l'explotació); és obvi que no hi ha una litologia amb propietats mecàniques isòtropes, per la qual cosa no resulta adequat emprar el mètode d'Hoek i Bray per a calcular el factor de seguretat.   
Resulta molt difícil calcular l'estabilitat al lliscament per la complexitat de la constitució de la vessant, però es pot anticipar que es tracta d'una vessant inestable, que després d'explotar-se adquireix dues condicions adverses: posseeix major pendent que l'original i roman sense restaurar un temps addicional. El valor del factor de seguretat per a períodes de temps com la vida de la pedrera ha de ser superior a 1,2 segons la legislació espanyola; no obstant això, el valor d'1,5 és més acceptat per la comunitat geotècnica quan es valora l'estabilitat d'una vessant a llarg termini, o el que és l'equivalent, per a la vessant restaurada.  
Si es realitzaren voladures on no fóra ripable la roca, com s'afirma en la documentació, llavors la inestabilitat es veuria incrementada notablement, podent donar-se un lliscament primerenc i de magnitud tal que impossibilitaria la restauració geomorfològica projectada.   
En resum, els valors aportats del factor de seguretat de la vessant enfront del possible lliscament no ofereixen garanties suficients, perquè hi ha un risc d'un impacte crític per lliscament i no s'han previst les accions necessàries perquè els terrenys explotats retornen als valors ambientals inicials. En definitiva, no es compleix l'article 8.1.a del Decret 82/2005, d'ordenació ambiental d'explotacions mineres en espais forestals de la Comunitat Valenciana.  
2.Identificació i valoració dels impactes  
Els impactes han sigut identificats i valorats, alguns d'ells no han sigut adequadament sospesats, com és el risc de lliscaments que està caracteritzat com a recuperable, amb una probabilitat d'idea mitjana i una valoració de sever, la qual cosa no es correspon amb la realitat per les raons explicades en l'apartat anterior.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
El programa de vigilància ambiental no figura en la documentació remesa, en aquest sentit no s'ha complit el contingut mínim establit en l'article 8.1.b del Decret 82/2005, d'ordenació ambiental d'explotacions mineres en espais forestals de la Comunitat Valenciana, ni l'article 12 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
Les mesures correctores de les emissions de pols no preveuen l'asfaltat o, almenys, el recobriment dels camins amb una capa de llasts compactades. Tampoc se cita que és necessari regar el front durant les operacions de càrrega per a evitar les emissions.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte es troba sotmés a declaració d'impacte ambiental en trobar-se inclòs dins dels supòsits prevists en l'annex I, apartat 3c.1 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. Per Ordre de 9 de setembre de 2003, de la conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge i segons l'article 17, s'atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural l'avaluació ambiental.  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar desfavorable, només a l'efecte ambiental, el Projecte d'explotació de la concessió d'explotació de la pedrera Pascualillo núm. 1904 i el pla de restauració d'aquesta, per suposar una pèrdua definitiva dels valors ambientals que van motivar la inclusió de les forests denominades V1064 Caseta Umbría i V45 Los Rodenos en el Catàleg de forests d'utilitat pública.   
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 12 de maig de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 20/2006-AIA  
Títol: Centre de recepció i descontaminació de vehicles.  
Promotor: Grúas Primitivo SL  
Autoritat substantiva: conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Parcel·la núm. A-24a, illa M-2, polígon industrial I-8, partida Amorós núm. 12, Crevillent (Alacant)  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte és la instal·lació d'un centre de recepció i descontaminació de vehicles al final de la seua vida útil al terme municipal de Crevillent, promogut per Grúas Primitivo SL.  
L'activitat s'instal·larà al polígon industrial I-8 de Crevillent, en una parcel·la de 1.600,5 m² de superfície. Segons certificat emés per l'Ajuntament, l'activitat disposa d'enllumenat, aigua potable (xarxa municipal) i connexió a la xarxa general de clavegueram. Així mateix s'indica que l'emplaçament i funcionament de l'activitat són conformes amb les ordenances municipals.  
En la parcel·la es construirà una nau de superfície útil 595,52 m², en l'interior de la qual se situaran:  
- Zona de recepció: 204,75 m²  
- Zona de descontaminació: 177,84 m²  
- Zona d'emmagatzemament temporal de substàncies contaminants: 53,34 m²  
- Magatzem de peces usades: 92,72 m²  
- Oficines, lavabos i menjador.  
L'activitat consisteix en la recepció de vehicles, la descontaminació d'aquests i l'aprofitament de peces. Es generen diversos residus (perillosos i no perillosos) que són convenientment emmagatzemats (temporalment) i gestionats. Tot el procés es du a terme en l'interior de la nau (coberta i amb paviment impermeable). S'estima un nombre de vehicles que s'han de descontaminar al dia de sis.   
Una vegada descontaminats, s'emmagatzemaran els vehicles en l'exterior, per a la qual cosa es disposa d'una superfície de 788,96 m². Es preveu el formigonar i impermeabilitzar aquesta zona. A més, s'hi haurà de disposar de safates antivessaments i substàncies absorbents en previsió d'abocaments accidentals. La zona disposa també de sistema de recollida d'aigües pluvials que es connectarà amb la xarxa del polígon. En aquesta zona està, al seu torn, previst l'emmagatzemament dels pneumàtics usats en contenidors homologats proporcionats per l'empresa gestora.  
No es preveu la instal·lació fixa de maquinària de premsatge, tot i que sí que es preveu contractar premses mòbils a empreses que presten aquest servei.  
No es plantegen alternatives al projecte, ja que es justifica la ubicació com a adequada.  
Afeccions legals  
L'activitat de tractament de vehicles al final de la seua vida útil constitueix una operació de gestió de residus perillosos (160104\* vehicles al final de la seua vida útil). Com a tal, està sotmés al règim d'autorització administrativa per l'òrgan competent en matèria ambiental, d'acord amb la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus, i per la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana. En particular, aquest tipus d'activitat està regulat pel Reial decret 1383/2002, de 20 de desembre, sobre gestió de vehicles al final de la seua vida útil. Així mateix, ha de sotmetre's al RD 1619/2005, de 30 de desembre, sobre gestió de pneumàtics fora d'ús.   
El RD 9/2005, de 14 de gener, en l'annex I d'aquest, enumera les activitats potencialment contaminant del sòl. El titular de l'activitat ha de comprovar-ne la inclusió en l'esmentat annex i si és el cas, estarà obligat a remetre un informe preliminar de situació a l'òrgan autonòmic competent, segons es recull en l'article 3.1. de l'esmentada norma.  
Segons es regula en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica i en el Decret 266/2004, de 3 de desembre, pel qual es desenvolupa aquesta, la indústria disposarà d'un llibre de control en què figuraran els informes corresponents a les auditories acústiques periòdiques.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escaiga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
L'activitat se situarà en un polígon industrial, per la qual cosa el medi està significativament antropitzat. Segons la cartografia temàtica de la Comunitat Valenciana, és una zona de vulnerabilitat baixa d'aqüífers i sense risc d'inundació. Discorre una sendera pròxima, però no es veu afectada per la ubicació de la indústria. No es preveu que es vegen afectats per aquesta la vegetació i la fauna.  
El paisatge és de caràcter industrial. Discorren unes quantes carreteres per les proximitats i no hi ha sòl urbà residencial pròxim (la zona més pròxima es localitza a uns 700 m). L'accés es realitza per la CV-904.  
L'activitat que s'ha de desenvolupar és la gestió de residus perillosos, perquè els vehicles al final de la seua vida útil (VFU) es consideren residus d'aquestes característiques (codi LER 16 01 04\*). Les accions que s'han de dur a terme per a la descontaminació dels VFU, com també l'emmagatzemament d'aquests a la seua recepció en les instal·lacions i dels residus perillosos generats amb la descontaminació poden afectar greument el sòl i els aqüífers.   
Els principals impactes esperats de l'activitat són la generació i emmagatzemament de residus perillosos i en menor grau, es preveu la generació de soroll.  
Respecte al soroll, s'estimen uns nivells sonors d'entre 50 i 70 dB(A), influïts pel soroll generat per les carreteres pròximes. S'indica que el soroll de la mateixa activitat es veurà disminuït per l'aïllament aportat pels barandats i que per a evitar les vibracions es disposaran elements amortidors. En tot cas, es considera compatible amb l'entorn.  
Les labors de recepció, descontaminació i emmagatzemament de residus i peces es realitzen a cobert en l'interior de la nau. Per a evitar vessaments en la zona de recepció, s'haurà de disposar de safates mòbils de recollida. El sòl de la nau és de ciment remolinat per a evitar filtracions. Al llarg de la nau (zona de descontaminació i de recepció), s'instal·larà una canaleta de recollida de vessaments i aigües contaminades. Mitjançant la canaleta i a través d'una arqueta-albelló i unes quantes arquetes sifòniques, es condueixen aquestes al sistema de separació de greixos i hidrocarburs, a continuació passen per una bassa de decantació i finalment són abocades a la xarxa de clavegueram.  
La zona d'emmagatzemament de vehicles descontaminats haurà d'estar també formigonada i impermeabilitzada i també s'haurà de disposar de safates de recollida de vessaments i substàncies absorbents. Aquesta zona disposa d'una canaleta per a la recollida de les aigües pluvials. Els vehicles descontaminats seran entregats a un gestor autoritzat, segons s'acredita mitjançant document d'acceptació. Els pneumàtics s'emmagatzemen a l'aire lliure, en contenidors homologats proporcionats pel gestor.  
Pel que fa als residus perillosos generats en la descontaminació, com a mesures preventives, s'indica que seran emmagatzemats en recipients estancs (depòsits i bidons) que se situaran dins de cubetes metàl·liques de doble capa, les bateries s'emmagatzemaran en contenidors específics i les peces que puguen estar contaminades s'emmagatzemaran en contenidors fixats en el formigó.   
El programa de vigilància ambiental proposat consisteix en:  
- Una vegada cada tres mesos, el tècnic de medi ambient revisarà el procés  
- Una vegada cada mes, s'hauran de revisar les cubetes, contenidors i bidons. Es disposarà de bidons, contenidors i cubetes de reposició per a canvis.  
- Es revisarà la maquinària a fi de detectar-hi escapaments  
- S'haurà de disposar d'un contenidor amb substància absorbent per a recollir vessaments líquids.  
Tramitació administrativa   
En data 25 de gener de 2006, va tenir entrada en l'Àrea d'Avaluació Ambiental, nota interna de la Comissió d'Activitats Qualificades d'Alacant, per la qual es remetia:  
- Projecte d'activitat  
- Còpia de l'expedient administratiu  
- Còpia de l'estudi d'impacte ambiental   
L'expedient de tramitació de llicència d'activitat inclou, entre altres documents, el certificat d'exposició pública d'aquest, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.  
Amb data 17 de març de 2006 es va remetre requeriment al titular, el qual va ser contestat amb data 12 d'abril de 2006 i completat amb data 3 de maig de 2006.   
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'epígraf 6-c.1. de l'annex I del Decret 32/2006, de 10 de març, pel qual es modifica el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.   
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental el projecte d'activitat de centre de recepció i descontaminació de vehicles, promogut per Grúas Primitivo SL al terme municipal de Crevillent, sempre que aquesta es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental.   
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:  
1. Les cubetes de seguretat per a evitar els vessaments en la zona d'emmagatzemament de residus perillosos hauran de ser capaces de contenir, com a mínim, el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (el major d'aquests dos volums). Les cubetes i sistemes de recollida de vessaments hauran de ser individuals per a cada tipus de residu la mescla dels quals, en cas de vessament, comporte un augment de la seua perillositat o en dificulten la gestió.  
2. S'haurà de disposar de la preceptiva autorització d'abocament d'aigües residuals a l'autoritat municipal o, si és el cas, a l'entitat de sanejament. Les aigües residuals abocades, hauran de complir els paràmetres establits. A fi de comprovar el compliment d'aquests paràmetres d'haurà de realitzar, almenys, una analítica anual de les aigües abocades.  
3. La instal·lació de decantació, separació de greixos i trapes de recollida de vessaments, no permetrà l'abocament accidental dels esmentats vessaments a la xarxa de clavegueram.  
4. En el cas en què es realitzen activitats de compactació de vehicles al final de la seua vida útil que no continguen líquids ni altres components perillosos (codi LER 16 01 06), hauran de realitzar-se en zones dotades de superfícies impermeables amb equips de recollida d'aigües brutes i pluvials, que seran tractades de conformitat amb la normativa ambiental i sanitària.  
5. El programa de vigilància ambiental, inclourà el control mensual per part del mateix titular del correcte estat dels sistemes de recollida de vessaments, de l'absència d'abocaments al sòl i de l'absència de fuites de líquids en les cubetes de recollida, com també el seguiment de les condicions d'emmagatzemament dels residus (separació per tipus, envasament i etiquetatge). També es procedirà al control dels nivells sonors de l'activitat a la posada en marxa d'aquesta i posteriorment, amb la periodicitat establida en la reglamentació vigent.  
6. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detectar algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la conselleria de Territori i Habitatge, la qual establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 15 de maig de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 403/02 - AIA  
Títol: Projecte de factibilitat i aprofitament de la concessió minera Gavacho.  
Promotor: BPB Iberplaco SA.  
Autoritat substantiva: Tràmit iniciat per l'Ajuntament de Segorbe.  
Objecte del projecte: Explotació d'algeps.  
Localització: Polígons 51 i 54 del municipi de Segorbe.  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques del projecte  
Del total de la demarcació de 109,75 hectàrees, BPB Iberplaco SA projecta explotar algeps d'edat triàsic keuper. El Projecte de factibilitat i aprofitament de la concessió minera Gavacho, en l'epígraf 3.3 Superfícies, cita que la zona d'explotació comprén 37,76 hectàrees; en l'epígraf 4.1 denominat Superfície autoritzada i superfície extractiva, estableix el valor de l'àrea d'explotació en 39,19 hectàrees, amb un percentatge d'ocupació del 35,91%. En l'epígraf 2.1.2 de l'estudi d'impacte ambiental s'estableix la superfície d'extracció en 39,41 hectàrees.  
La zona se situa en la Unitat Hidrogeològica núm. 20 denominada Palància Mitjà, l'aqüífer subjacent de la qual és el de Segorbe-Soneja.  
La poblacions més pròximes són Soneja i Gátova que disten uns 5,2 km i 4,3 km, respectivament.  
El recorregut total des de la fàbrica és d'uns 7 km, que transcorre sobre una via de 4 metres d'ample; utilitza 1 km del camí asfaltat denominat camí de Cabrera del Portillo i circula a continuació uns 900 metres pel llit del barranc de Satarra. La intensitat de circulació mitjana és d'uns 45 camions al dia i la càrrega total màxima de 30 tones per camió. El camí de terra es condiciona amb una capa de llasts de 20 cm de grossària, es compacta i s'estén una capa de rodament de mescla bituminosa densa tipus D de 5 cm de grossària.  
El volum de tot-u és d'uns 12.048.767 m³, els estèrils són 3.976.093 m³. La producció mensual estimada és de 55.328 m³, l'anual de 663.936 m³ i la vida prevista de l'explotació és d'uns 17 anys.  
L'extracció és mitjançant perforació i voladura.  
La maquinària emprada està formada per un bulldozer Caterpillar D-9 de 300 CV, dues carregadores frontals: de 18 m³ i 9 m³, una retroexcavadora de 9 m³ i 7 camions de 25 m³.  
En la concessió s'estableixen 4 zones d'extracció:   
1. Una zona situada en l'extrem nord de la demarcació, que en els plànols ve amb el nom de Zona A.  
2. Una zona situada en l'extrem es de la demarcació, denominada també com a Zona A en els plànols.  
3. Dues zones situades en les vessants del turó La Buitrera, que es continuen cap a la concessió La Hoya. La situada sobre la vessant nord rep el nom de Zona B, la corresponent a la vessant sud es denomina també Zona A.  
S'exploten els algeps conjuntament amb els existents en la concessió La Hoya mitjançant bancs de 10 metres d'alçària, bermes de 6 metres i un talús individual que s'inclina 70º respecte a l'horitzontal. S'extrauen primerament de les zones denominades A i després de les B, a la qual cosa se li denomina: explotació per fases.  
El promotor proposa restaurar primer les zones A i després les zones B, emprant bancs de 5 metres d'alçària, bermes de 3 m i talussos individuals de 45º, per a la qual cosa és necessari aportar estèrils (de la mateixa pedrera i forans) i abocar-los sobre els bancs d'explotació esgotats, a aquest tipus de restauració el denomina: mineria de transferència. No hi ha runams permanentment en la zona.  
La pedrera funciona 220 dies hàbils a l'any a un torn únic de 8 hores.  
4. Alternatives  
El promotor ha considerat la bona ubicació i accessos, la qualitat de l'algeps i que «[...] en qualsevol cas el procés d'extracció i transport es realitzarà de tal manera que l'impacte produït siga el menor possible, introduint les mesures correctores necessàries amb aquest fi».  
Tramitació administrativa  
1. Tramitació  
07-11-02 L'Ajuntament de Segorbe remet l'estudi d'impacte ambiental i còpia de l'expedient municipal.  
29-11-02 S'informa el promotor de l'estat de l'expedient, se li requereix documentació addicional i se li comunica que ha d'iniciar la tramitació en la conselleria de Cultura, Educació i Esports per a obtenir l'informe favorable sobre el patrimoni cultural valencià.  
23-01-03 El titular remet un exemplar del projecte d'explotació i dues còpies de l'estudi d'impacte ambiental.  
04-02-03 Se sol·licita un informe al Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló i un altre a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge a Castelló.  
01-04-03 Se sol·licita un informe a la conselleria de Cultura, Educació i Esports, Direcció General de Patrimoni Artístic.  
15-03-05 Se li requereix al promotor, via Servei Territorial d'Indústria, perquè aporte documentació addicional.  
07-04-05 El Servei Territorial d'Indústria comunica que no és l'òrgan administratiu substantiu i torna el requeriment.  
15-04-05 S'envia un nou requeriment al promotor, a través de l'Ajuntament de Segorbe, perquè aporte documentació addicional.  
10-06-05 Se sol·licita una ampliació de documentació al promotor.  
24-06-05 El titular remet pel registre de la conselleria de Territori i Habitatge de València una còpia de l'informe de patrimoni.  
14-12-05 Es realitza una consulta al Servei d'Ordenació Sostenible del Medi i una altra al Servei de Conservació de la Biodiversitat, ambdós de la conselleria de Territori i Habitatge.  
16-01-06 Es reitera la consulta al Servei d'Ordenació Sostenible del Medi sobre aspectes ambientals de la seua competència.  
07-02-06 Se sol·licita al promotor una sèrie de modificacions a la documentació tècnica existent.  
03-03-06 Es reitera la sol·licitud d'informació a l'Àrea de Planificació del Territori.  
31-03-06 Es realitza una consulta al Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial.  
2. Informació pública  
L'Ajuntament de Segorbe va sotmetre l'expedient a informació pública en el tauler d'anuncis de l'Ajuntament i va publicar, a aquest efecte, un anunci en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló número 104, de 29 d'agost de 2002, i ho va notificar als propietaris de finques limítrofes de la totalitat dels terrenys, i no s'hi ha presentat cap al·legació en el termini concedit amb aquest fi.  
3. Peticions d'informes sectorials i documentació suplementària  
S'han realitzat consultes als organismes següents:  
- Secció Forestal de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge.  
- Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló.  
- Conselleria de Cultura, Educació i Esports, Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
- Servei de Conservació de la Biodiversitat de la conselleria de Territori i Habitatge.  
- Servei d'Ordenació Sostenible del Medi de la conselleria de Territori i Habitatge.  
Informes sectorials  
- Secció Forestal de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge  
La Secció Forestal informa que no es localitza cap camí ramader en el límit de l'explotació. En el plànol núm. 2 Emplaçament i accessos, s'observa que per a arribar a la concessió es travessa el camí ramader núm. 1 assagador reial del Tossal d'Arguinas, per la qual cosa qualsevol actuació que afecte el camí necessita l'oportuna autorització d'ocupació.  
La vegetació que es troba en la concessió està constituïda fonamentalment per una forest de Pinus halepensis d'uns 50 a 60 anys d'edat, amb una alçària mitjana propera als 6 metres i majorment se situa en terrenys amb un pendent mitjà del 45%. L'orla de màquia mediterrània que acompanya l'arbratge forestal posseeix peus d'arç negre, llentiscle, argilaga, romer, coroneta de frare, coscoll, etc. Aquesta zona és una de les escasses taques forestals que no han sigut afectades per incendis.  
- Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló  
Respon a la consulta explicant que la concessió minera Gavacho núm. 2.166 va ser atorgada per aquest organisme el 25-4-83.  
- conselleria de Cultura, Educació i Esports, Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià  
Informe de data 11-06-03   
Es rep l'informe de patrimoni cultural valencià, on consta que la documentació aportada no reflecteix els resultats de la prospecció arqueològica realitzada recentment pel titular, la qual cosa de fet encobreix l'existència d'un important jaciment que desapareixeria per complet si aquesta explotació s'aprovara en els termes en què està plantejada en aquest moment. L'estudi d'impacte ambiental haurà d'incorporar la informació que es desprén de la prospecció, avaluar els impactes possibles i proposar mesures correctores.  
Es pretén actuar sobre un camí veïnal de terra sense asfaltar, que no ha estat estudiat des d'una perspectiva etnològica o històrica, per la qual cosa difícilment es pot conéixer el valor patrimonial d'aquest. Tampoc s'apunta el valor patrimonial del paisatge construït, i el denomina paisatge abandonat, degradat, antropitzat.  
Així mateix es parla de l'impacte sobre el patrimoni artístic espanyol, ignorant no sols l'aplicació sinó la mateixa referència a la Llei del patrimoni cultural valencià, d'obligada aplicació en aquest cas, i que va més enllà dels mers aspectes artístics.  
En la zona no figuren identificats llocs arqueològics, zones protegides per alguna raó o monuments. Resulta ineludible completar l'estudi d'impacte ambiental realitzant el corresponent estudi per tècnics competents sobre l'afecció al patrimoni de caràcter etnològic, industrial o immaterial.  
Les propostes de restauració del paisatge hauran de tenir en compte els components culturals, especialment la construcció de terrasses de pedra en sec i altres solucions tradicionals. De manera especial ha d'estudiar-se la xarxa de camins de terra abans d'actuar sobre ells, preveient també en general la incidència de l'actuació sobre el patrimoni etnològic.  
Per tot l'anterior, informa desfavorablement l'efecte patrimonial el referit projecte.  
Informe de data 21 d'abril de 2005  
El document aportat incorpora els resultats de la prospecció arqueològica realitzada, indicant la troballa de 3 nous jaciments arqueològics: Satarra, La Buitrera i La Cista de la Buitrera. El Servei de Patriomonio Arquitectònic i Mediambiental emet informe favorable a l'efecte patrimonial, amb les condicions següents:  
1. Abans d'iniciar la fase 1 el promotor haurà de delimitar, abalisar i senyalitzar el perímetre de protecció de La Buitrera; on no podrà abassegar-se, abocar-se, col·locar casetes, emmagatzemar maquinària, obrir camins o qualsevol altra activitat.  
2. Al jaciment de Satarra se li apliquen les mateixes restriccions que a La Buitrera, encara que serà necessari senyalitzar, abalisar i delimitar l'àrea del jaciment i presentar la planimetria en la Direcció Territorial de Cultura, Educació i Esport de Castelló.  
3. La cota màxima d'explotació serà de 460 msnm.  
- Servei de Conservació de la Biodiversitat  
En relació amb les competències d'aquest servei, no es coneix l'existència d'espècie alguna de flora o fauna d'interés que es puga veure afectada per l'explotació minera. L'únic problema previsible és el derivat de la grandària de les explotacions, que pot causar un greu impacte al medi circumdant, tant paisatgístic com derivat de l'explotació i el transport del material, per la qual cosa haurien de posar-se condicions molt cuidadoses perquè aquesta explotació no afecte la flora i fauna del seu entorn.   
D'altra banda, les pedreres se situarien sobre terrenys afectats pel PORN de la Serra Calderona, per la qual cosa serà necessari tenir en compte les disposicions del PORN respecte d'això.  
- Servei d'Ordenació Sostenible del Medi de la conselleria de Territori i Habitatge.  
El Servei d'Ordenació Sostenible del Medi informa que el projecte es troba en l'àmbit territorial del Pla d'ordenació de recursos naturals (PORN) de la Serra Calderona, aprovat mitjançant el Decret 77/2001, de 2 d'abril, del Govern Valencià.  
Segons la zonificació del PORN, regulada per l'article 64, el projecte se situa dins de la zona d'influència i afectaria tres categories d'aquest espai natural, afectant àrees de predomini agrícola i àrees de regeneració, distribuïdes de manera irregular.  
Encara que bona part de les zones es classifiquen com a àrees de regeneració, sobre el terreny part de les esmentades parcel·les estan cobertes per vegetació arbòria, i s'aprecia una discrepància entre la delimitació cartogràfica efectuada pel PORN i la realitat física que es presenta.  
Així, la realitat física de la major part de la zona es correspon amb la descripció donada pel PORN d'àrees de predomini forestal, definides en l'apartat 1 d'article 66. L'esmentada discrepància es posa en evidència així mateix en el Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana (PGOF), aprovat mitjançant el Decret 106/2004, de 25 de juny, del Consell de la Generalitat que, si bé no és aplicable, inclou bona part de la superfície ocupada per les parcel·les cartografiades en el PORN com a agrícoles o de regeneració, sobre les quals es pretén realitzar l'explotació minera, com a terreny forestal arbratge natural, que el mateix decret defineix, en l'article 10, com a: agrupació d'arbres en espessor amb una fracció de cabuda coberta superior al 5% i ús netament forestal. L'origen d'aquest és natural o de repoblació netament integrada.  
El capítol II del PORN, article 28.2, estableix el que segueix: queda prohibit l'atorgament de noves autoritzacions en l'àmbit per al qual es proposa la declaració del parc natural (zona de protecció), en les àrees de predomini forestal de la zona d'influència i en les forests que, d'acord amb els termes prevists en la legislació forestal, siguen declarades forests de domini públic, d'utilitat públiques o forests protectores.  
La zona -en un àmbit que bàsicament coincideix amb l'àmbit del PORN- va ser recentment inclosa per acord del Consell de 10 de juliol de 2001, entre els llocs d'interés comunitari (LIC) de la Comunitat Valenciana, per raó de la Directiva 92/43/CEE del Consell, de 21 de maig de 1992, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora. Aquest LIC destaca per albergar una sèrie d'hàbitats naturals, per raó de la Directiva d'hàbitats (Directiva 92/43/CEE, de 14 d'abril, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la flora i la fauna silvestres, adaptada i emparada pel Reial decret 1997/1995, modificat posteriorment pel Reial decret 1193/1998) que es troben inclosos en l'annex I (tipus d'hàbitats naturals d'interés comunitari per a la conservació de la qual és necessari designar zones especials de conservació) i que són els que segueixen:  
- Teucri fruticós pseudochamaepityos-Brachypodietum ramosi O. Bolòs 1957,   
- Helianthemo mollis-Ulicetum parviflori Stübing, Peris & Costa 1989   
- Querco cocciferae-Lentiscetum Br.Bl., Font Quer, G. Br.Bl., Frey, Jansen, & Moor 1936  
El primer d'aquests tres hàbitats té la consideració de prioritari.  
L'article 7 del PORN estableix que: en cas de conflicte entre les normes de protecció i els documents gràfics del pla, prevaldran les primeres, excepte quan la interpretació derivada dels plànols vinga recolzada també per la memòria, de manera que es faça patent l'existència d'algun error material en les normes. Al punt 3 estableix que: en l'aplicació del PORN prevaldrà aquella interpretació que comporte un major grau de protecció dels valors naturals del PORN.  
El Servei d'Ordenació Sostenible del Medi inclou la següent conclusió final:  
La zona d'ubicació del projecte és, majoritàriament, de naturalesa forestal i atenent a la cartografia del PORN, es correspon amb àrees de regeneració, si bé estan presents en menor grau àrees de predomini agrícola i predomini forestal. Bona part de les zones que el PORN classifica com a agrícoles o de regeneració en la cartografia es corresponen amb el que el PORN descriu en l'article 66 com a àrees de predomini forestal, classificació que al seu torn ve corroborada -si bé no li és aplicable- pel PGOF, en classificar-los com a forestal arbratge natural. Concorren en la zona, així mateix, notables valors derivats de la presència d'hàbitats d'interés comunitari, per a la conservació de la qual és necessari designar zones especials de conservació, en virtut de la Directiva d'hàbitats (Directiva 92/43/CEE), de 14 d'abril, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la flora i la fauna silvestres, adaptada i emparada pel Reial decret 1997/1995, modificat posteriorment pel Reial decret 1193/1998). La normativa del PORN estableix en l'article 28.2, la prohibició de les activitats extractives i mineres en aquelles superfícies que tinguen la consideració de predomini forestal de la zona d'influència. Per tot això, s'informa desfavorablement del projecte d'explotació minera.  
Afeccions legals  
Per a accedir des de la fàbrica de Soneja fins a la pedrera s'ha de creuar el camí ramader núm. 1 assagador reial del Tossal - Arguinas.  
En el tossal denominat La Buitrera s'ha descobert un jaciment arqueològic de l'edat del bronze, denominat amb el mateix nom i declarat bé d'interés cultural. En aquesta zona no poden abassegar-se o abocar-se materials, col·locar casetes, emmagatzemar maquinària, obrir camins o realitzar qualsevol altra activitat que comporte una afecció al patrimoni arqueològic. A aquest efecte la conselleria de Cultura, Educació i Esports declara un perímetre de protecció per damunt de la cota de 460 metres, l'explotació dels algeps es dissenya conseqüentment a cotes inferiors als 460 metres.  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats pel projecte de l'activitat  
Els bancs de restauració situats en la zona A situada en l'extrem nord de la concessió no s'integren geomorfològicament amb les formes del relleu existent, sinó que les trunquen en angle recte. L'escorriment acumulat en aquesta zona no drena al llit natural existent, sinó al sud d'aquest.  
Es planifica l'explotació en sentit ascendent, la qual cosa influeix adversament en la revegetació i rapidesa de la restauració, perquè s'allarguen les duracions dels impactes visuals, es dificulten les labors de restauració i posen en perill les àrees restaurades per les projeccions de les voladures, el pas de la maquinària i l'erosió de l'escorriment drenada des dels bancs superiors.   
Els bancs de restauració es dissenyen amb talussos de 45º, aquest valor afavoreix l'erosió hídrica i resulta excessiu per a garantir l'arrelament de la revegetació.  
2. Identificació i valoració dels impactes   
Els impactes han sigut identificats i valorats, però l'estudi d'impacte ambiental no fa referència a l'impacte que pot causar la circulació de camions carregats amb fins a 30 tones per la via asfaltada denominada camí de Cabrera del Portillo; es desconeix si pot suportar el pas.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.   
El promotor projecta construir un pendent de l'1% en les places de les zones explotades, per a drenar l'escorriment cap al barranc pròxim, la qual cosa pot donar lloc a entollades. No es proposa l'eliminació dels sòlids transportada i l'ús de baixants. En el punt de descàrrega de l'escorriment a la rambla no es preveuen mesures per a frenar el poder erosiu de l'aigua.  
Es desconeix el calendari de restauració, en conseqüència no hi ha un ordre relatiu de restauració dels bancs esgotats respecte dels bancs en producció.  
La revegetació proposada consisteix en tres úniques espècies: Pinus halepensis, Quercus coccifera i Pistacia lentiscus; la primera en bermes i places, les restants en els talussos dels bancs. En el medi hi ha altres espècies arbustives i herbàcies abundants que no han sigut seleccionades, la selecció d'espècies no preveu la diversitat ni explica les raons d'aquesta decisió.  
La documentació no preveu eliminar els sòlids transportats per l'escorriment, tant durant l'explotació com durant els treballs de restauració o una vegada conclosa la restauració dels dos buits miners. Les partícules que arrossega l'escorriment es poden acumular en el llit dels barrancs de l'Àguila i Rodana causant represaments i augmentant el poder erosiu del corrent.  
L'estudi dels vents dominants pren les dades de l'estació meteorològica d'Almassora, que es troba distant i situada en les proximitats de la costa, per la qual cosa la informació no és representativa del lloc que ens ocupa. La superfície que ocupen les concessions mineres de BPB Iberplaco SA s'acosta a les 4.000 hectàrees, aquesta extensió justificaria un estudi de les direccions i intensitats dels vents dins de la demarcació.  
En la prevenció de les emissions de pols i el seu control d'aquestes, es proposa l'ús de mostratges en el perímetre de les pedreres i també en punts allunyats d'aquestes, seguint principalment la direcció dels vents dominants, que es desconeixen. No es concreta la freqüència de mostratge, el tipus de presa de mostres i la forma de contrarestar l'efecte de les emissions de pols superior al llindar i que afecten zones exteriors a l'explotació i àrees adjacents als camins d'accés.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte es troba sotmés a declaració d'impacte ambiental en trobar-se inclòs dins dels supòsits previstos en l'annex I, apartat 3c.1 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. Per Ordre de 9 de setembre de 2003, de la conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge i segons l'article 17, s'atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural l'avaluació ambiental.  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar desfavorable, només a l'efecte ambiental, el Projecte d'ampliació per a l'obtenció de la llicència d'activitat en la concessió minera Gavacho i el pla de restauració d'aquesta, per ser la zona d'ubicació del projecte, majoritàriament, de naturalesa forestal que es corresponen amb allò que el PORN descriu en l'article 66 com a àrees de predomini forestal, classificació que al seu torn ve corroborada -si bé no li és aplicable- pel PGOF, en classificar-los com a forestal arbratge natural. La normativa del PORN estableix en l'article 28.2, la prohibició de les activitats extractives i mineres en aquelles superfícies que tinguen la consideració de predomini forestal de la zona d'influència. Concorren en la zona així mateix notables valors derivats de la presència de tres hàbitats d'interés comunitari que es troben inclosos en l'annex I (tipus d'hàbitats naturals d'interés comunitari per a la conservació de la qual és necessari designar zones especials de conservació), entre ells destaca l'hàbitat format per la comunitat Teucri fruticós pseudochamaepityos-Brachypodietum ramosi, O. Bolòs 1957 que té la consideració de prioritari.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 18 de maig de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5717, del 05-03-2008 (2008/2807)

RESOLUCIÓN de 15 de febrero de 2008 de la directora general de Gestión del Medio Natural por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental, correspondientes a los municipios de Beneixama, Xàtiva, Riba-roja de Túria, L'Alcora, Sinarcas, Calles, Crevillent y Segorbe.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5717

Fecha DOGV
:   05-03-2008

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2008/2807

CVE


Fecha del documento
:   15-02-2008

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Beneixama](javascript:void(0))
    * [Riba-roja de Túria](javascript:void(0))
    * [Alcora, l'](javascript:void(0))
    * [Sinarcas](javascript:void(0))
    * [Crevillent](javascript:void(0))
    * [Xàtiva](javascript:void(0))
    * [Calles](javascript:void(0))
    * [Segorbe](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 15 de febrero de 2008 de la directora general de Gestión del Medio Natural por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental, correspondientes a los municipios de Beneixama, Xàtiva, Riba-roja de Túria, L'Alcora, Sinarcas, Calles, Crevillent y Segorbe. [2008/2807]  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las Declaraciones de Impacto Ambiental.  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
En su virtud, he resuelto:  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental, correspondiente a los expedientes 113/06-AIA Beneixama, 092/06-AIA Xàtiva, 253/05-AIA Riba-roja de Túria, 333/04-AIA L'Alcora, 269/04-AIA Sinarcas, 224/05-AIA Calles, 020/06-AIA Crevillent y 403/02-AIA Segorbe, que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación  
Valencia, 15 de febrero de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 113/06-AIA  
Título: Adecuación de parcelas rústicas para instalación de huerta solar.  
Promotor: Solar Spain 2005, SL.  
Autoridad sustantiva: conselleria de Territorio y Vivienda.  
Localización: Término municipal de Beneixama (Alicante), Partida Llopis, Polígono 3, parcelas 7, 19, 22, 48 y 50 y Partida Sant Joan, Polígono 2, parcela 93.  
Descripción de la Actividad  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista.  
El objeto del proyecto es la obtención de una declaración de interés comunitario para la instalación de una planta solar fotovoltaica en la Partida Llopis, polígono 3, parcelas 7, 19, 22, 48 y 50 y Partida Sant Joan, polígono 2, parcela 93 del término municipal de Beneixama (Alicante) en suelo clasificado como no urbanizable común, promovido por Solar Spain 2005, SL.  
La superficie total disponible es de 416.135 m². Una de las parcelas tiene acceso directo desde la CV-81, y al resto se accede desde dos caminos que parten desde la CV-81 y varios viales rurales.  
Respecto a los módulos fotovoltaicos o paneles solares:  
- Se ha seleccionado la solución de placas fijas orientadas al Sur  
- Se colocan sobre estructuras metálicas con cimentación de hormigón  
- Se instalarán módulos solares capaces de generar un máximo de 96 kW cada uno  
Previo a la instalación de los paneles, es necesario adecuar el terreno mediante:  
- Desbroce, limpieza y aplanamiento de los terrenos  
- Instalación de un vallado perimetral  
- Delimitación del área donde se instalarán los módulos  
- Instalación de 3 centros de reparto de energía, 3 casetas para albergar los transformadores y protecciones  
- Instalación de las líneas eléctricas desde el punto de conexión (ST de Beneixama) hasta los centros de reparto y desde estos hasta los centros de transformación  
Se prevé instalar una potencia total de 20 MW. Los módulos generan electricidad en corriente continua, que es transformada en corriente alterna mediante un inversor. Tras pasar por un contador, se evacua la energía a la red eléctrica mediante conexión a la subestación transformadora cercana (de Beneixama) en alta tensión (20 kV).  
La explotación de la planta será en régimen de alquiler. Esto es: los titulares de cada sistema generador fotovoltaico contratan una instalación tipo llave en mano (incluye proyecto de ejecución y legalización, ejecución de la obra, tramitación, etc); el promotor de la huerta solar presta los servicios de gestión del parque (control, medida y facturación de energía, vigilancia, mantenimiento, etc).   
El proyecto está enmarcado dentro del plan de fomento de las energías renovables, que persigue cubrir, al menos, el 12% del consumo de energía primaria mediante energías renovables.  
2. Alternativas  
Como alternativa se expone el continuar con la explotación de olivos existente en algunas parcelas.  
Consideraciones ambientales  
Las parcelas donde se ubica la actuación no están sometidas a ninguna figura de protección. No obstante, existen en el entorno los siguientes elementos sensibles:  
- Barranc Roig, entre las parcelas 7 y 50 del polígono 3  
- La Vereda (vía pecuaria) denominada Camí Vereda Real, que constituye el linde este de la parcela 19 del polígono 3.  
- Tanto el barranco como el suelo que linda al norte con las parcelas 7 y 50 del polígono 3, están considerados suelo forestal  
- A unos 200 m al norte hay una zona de monte gestionado por la conselleria de Territorio y Vivienda y a unos 2 km se encuentra la zona LIC de Els Aforins  
En la actualidad, las parcelas 22 y 48 del polígono 3 están en explotación agrícola (olivos), así como una pequeña zona de la parcela 19. El resto de parcelas sólo presenta algunos árboles en su perímetro y junto a viales interiores (olivos y encinas). Las parcelas circundantes están en su mayoría en explotación agrícola.  
Respecto al medio afectado, se trata de una zona árida/semiárida con vulnerabilidad alta de acuíferos. La vegetación existente en las parcelas es vegetación de cultivo y en el entorno vegetación de pinar (pino carrasco, brezo, tomillo, aliaga, etc.). La fauna es variada, por la proximidad a la Sierra Carrascar de la Font Roja y la Sierra Mariola. No existe riesgo de inundación.  
Se adjunta informe de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano en el que se indica que no existe afección al patrimonio paleontológico ni arqueológicos, pero sí se han localizado restos etnológicos en el polígono 3.   
Las acciones susceptibles de causar impacto se considera que son:  
- La adecuación de los terrenos:  
- Desbroce, limpieza y aplanamiento del terreno  
- Arrancar árboles existentes: olivos y encinas  
- Instalación de vallado perimetral  
- Instalación de las líneas de evacuación, armarios de contadores, y CT:  
- Realización de zanjas para el tendido de conductores  
- Instalación de casetas  
- Tránsito de vehículos  
- El alquiler del espacio y la generación de energía solar: los clientes interesados instalarán los soportes, los módulos solares, inversores y red de baja tensión, así como el mantenimiento y/o reparación de los módulos  
- El desmantelamiento de las instalaciones  
- Afecciones al suelo:  
- Limpieza y aplanado del terreno  
- Caminos de acceso al tráfico rodado de 3 m de ancho y 20 cm de zahorra compactada  
- Colocación de cimentaciones para las estructuras de los paneles y las casetas  
- Enterramiento de las líneas de media tensión  
Respecto a los impactos previstos:  
- Eliminación de árboles  
- Emisión de ruidos por el trasiego de vehículos y durante la construcción e instalación, y ausencia de ruidos durante la explotación  
- Emisión de polvo y gases de combustión durante la construcción e instalación  
- Degradación del paisaje  
- Beneficio social, por el uso de energías renovables  
- Generación de residuos al fin de la vida útil de los módulos  
- Generación limpia de energía: ausencia de emisión de CO2  
- Afecciones al suelo: eliminación de la cubierta vegetal  
Se señalan las siguientes medidas preventivas:  
- Se han establecido acuerdos con el ayuntamiento de Beneixama, para el traslado a los viveros municipales de todos los olivos y encinas que sea necesario retirar.  
- Las encinas de gran envergadura (en las parcelas 7 y 19) se mantienen en su posición actual.  
- Se respeta la zona de servidumbre de 5 m de anchura desde el margen del barranco en toda su extensión longitudinal, que no se verá afectado por ninguna instalación. Asimismo, se prevé una zona libre de instalaciones de hasta 10 m de anchura, según tramos, en el entorno inmediato de dicha zona de servidumbre  
- El vallado de la parcela 19, en su linde con la vereda (8 m de anchura legal), se retranqueará 6 m desde dicho linde, asegurando así una distancia mínima de 10 m al eje de la vereda  
- El general, la posición del vallado mantendrá una distancia mínima de 3 m con los caminos  
- Las líneas eléctricas de alta tensión (20 kV) de evacuación de energía discurrirán directamente enterradas en lecho de arena a una profundidad de 130 cm, entre la ST de Beneixama y los centros de reparto y entre cada uno de los CR/CTA y las casetas de los centros de transformación  
Se adoptan las siguientes medidas correctoras:  
- Durante la construcción:  
- Mantenimiento preventivo de la maquinaria para evitar derrames accidentales  
- Riego del terreno para evitar polvo  
- No se realizará quema de rastrojos  
- Los olivos arrancados, se plantarán en el linde de las parcelas o se trasladarán a otros emplazamientos  
- Los residuos serán retirados a vertedero  
- Si apareciesen restos paleontológicos, arqueológicos o etnológicos durante los trabajos se suspenderían éstos y se informaría a la conselleria competente.  
- Durante la explotación de la instalación, los módulos retirados o dañados serán devueltos al productor para su reparación, reutilización o desechado  
- Cuando finalice la vida útil de la instalación, se tendrá especial cuidado en la gestión de los módulos.  
Como Programa de Vigilancia Ambiental, se propone:  
- Durante la fase de adecuación, del terreno, si apareciesen restos arqueológicos o etnológicos, se avisaría de inmediato a la conselleria competente  
- Durante la fase de funcionamiento, se comprobarán los valores funcionales, la energía eléctrica generada, la no existencia de alarmas, y se procederá a la limpieza de los módulos. El mantenimiento de los módulos consiste en comprobar la ausencia de degradaciones internas y la estanqueidad, el estado de las conexiones eléctricas y la tornillería. Se comprobará también que no existen puntos de corrosión en la estructura y el asentamiento y situación de las estructuras.  
Tramitación administrativa  
En fecha 6 de abril de 2006, tuvo entrada en los Servicios Centrales de esta conselleria, remitido por la Dirección Territorial de Alicante, el expediente para evaluación de impacto ambiental del proyecto de declaración de interés comunitario para huerta solar, promovido por Solar Spain 2005, SL. La documentación remitida fue:  
- Estudio de impacto ambiental del proyecto  
- Documento de síntesis del estudio de impacto ambiental  
- Certificado de no alegaciones al proyecto durante el trámite de información pública  
Con fecha 11 de abril de 2006, se solicitó a los servicios territoriales la remisión de la documentación técnica del expediente. Dicha documentación se recibió con fecha 12 de abril de 2006. Asimismo, con fecha de entrada de 25 de abril de 2006, se recibió copia del documento Anexo. estudio de impacto ambiental. adecuación de parcelas rústicas para instalación de huerta solar.  
Con fecha 18 de abril de 2006, el titular presentó documentación adicional:  
- Informe del DG de Patrimonio Cultural Valenciano referente al polígono 3 de la Partida Llopis de Beneixama.  
- Informe del DG de Patrimonio Cultural Valenciano referente a la parcela 93 del polígono 2 de Beneixama.  
Con fecha 27 de abril de 2006, se requirió al promotor (con comunicación al órgano competente) para que aclarase diversos aspectos del proyecto. Éste contestó con fecha de entrada de 2 de mayo de 2006.  
Consideraciones jurídicas  
La actividad se ha sometido al procedimiento de evaluación de impacto ambiental en aplicación del art. 24 de la Ley 10/2004, de 9 de diciembre, de la Generalitat, del Suelo No Urbanizable, modificado por el artículo 112 de Ley 14/2005, de 23 de diciembre, de la Generalitat, de Medidas Fiscales, de Gestión Financiera y Administrativa y de Organización de la Generalitat.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental.   
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente   
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la instalación de una huerta solar en suelo no urbanizable común, promovida por Solar Spain 2005, SL. en el término municipal de Beneixama, (Partida Llopis, polígono 3, parcelas 7, 19, 22, 48 y 50 y Partida Sant Joan, polígono 2, parcela 93), siempre que la misma se desarrolle con las previsiones del estudio de impacto ambiental.  
Segundo  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:  
1. En ningún caso, las instalaciones asociadas a la planta solar fotovoltaica superarán los 6 m de altura.  
2. La aparición de yacimientos arqueológicos o paleontológicos determinará la obligación de suspender los trabajos, delimitar el perímetro de afección y notificar inmediatamente a la conselleria de Cultura, Educación y Deporte, tal y como se establece en el informe emitido por la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, en aplicación de la Ley 4/98, de 11 de junio.  
3. Se deberá solicitar informe a la Confederación Hidrográfica del Júcar, que en su caso, evaluará la afección al Barranc Roig y sus zonas de servidumbre y policía.   
4. Finalizada la vida útil de la instalación, se procederá a la reposición del suelo a su estado original.  
5. El Programa de Vigilancia Ambiental incluirá la comprobación documental de la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas.  
6. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberán ser comunicados a la Dirección General de Gestión del Medio Natural de la conselleria de Territorio y Vivienda que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.  
Valencia, 2 de mayo de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 092/2006-AIA  
Título: Industria de fabricación y comercialización de productos de embalaje  
Promotor: Embalajes Ecológicos Transpack, SA.   
Autoridad sustantiva: Servicio de Control Integrado de la Contaminación  
Localización: Polígono industrial de Meses del término municipal de Xátiva (Valencia)  
Consideraciones previas  
Objeto  
El objeto de la documentación presentada es dar cumplimiento al trámite de evaluación de impacto ambiental de acuerdo a la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental y, por otro lado, constituye parte de la documentación exigible en el trámite de Autorización Ambiental Integrada, de acuerdo a la Ley 16/2002, de 1 de julio, de Prevención y Control Integrados de la Contaminación.  
Descripción del Proyecto  
El proyecto presentado corresponde a la instalación de una fábrica de cartoncillo a partir de papelote, con emplazamiento en el polígono industrial de Meses del término municipal de Xátiva (Valencia).  
La actividad ocupará las parcelas 13, 28 y parte de la 9 polígono industrial de Meses. De forma triangular y con una superficie de 39.522,07 m² dentro de estas parcelas se encuentra una construcción industrial dedicada a otra actividad y la nave industrial de la empresa matriz de Transpack, con sus oficinas, caseta de vigilancia de accesos, vallado perimetral de la parcela y una báscula de pesaje. La empresa matriz de Transpack será proveedor de papelote para la nueva fábrica de cartoncillo proyectada.   
La actividad proyectada ocupará una superficie total en planta de 7.573,98 m² de nueva edificación en hormigón armado con dos cubiertas a un agua y a diferente altura. En el exterior se construirá la sala de la caldera separada 3 metros del edificio principal y, el resto, será ocupado por una campa donde se ubicarán dos cubetos de hormigón de 20 x 15 m para almacenar las balas de papelote de materia prima. El polígono industrial esta dotado de sistema de alcantarillado municipal y de suministro tanto de agua corriente como de electricidad y gas natural.  
La fabricación del cartoncillo se realiza a partir de papelote, papel y cartón recuperados procedentes de la recogida selectiva de residuos urbanos y de recortes de otras empresas papeleras. El tratamiento de reciclado del papelote se realiza sin tratamientos de colorantes ni ningún otro aditivo, y del mismo se obtendrá cartoncillo para diversos usos como cuerpo de tapas, agendas, libros, carpetas, tubos y cantoneras, bandejas, etc.   
El proceso de fabricación se inicia con la dispersión de las fibras del papelote en tanques agitadores que, tras purificación mediante tamizados y separadores para la eliminación de los materiales indeseables, pasa a conformar una lámina plana de cartoncillo. Se procede a un prensado y secado de la lámina para eliminar el exceso de humedad, obteniéndose una hoja continua de cartoncillo. Posteriormente, ésta se enrolla en bobinas y se procede a su corte y transformación en los productos terminados (de tapas, agendas, libros, carpetas, tubos y cantoneras, bandejas, etc.).  
Destaca la importancia del agua como medio para la suspensión y el transporte de las fibras constitutivas del papel durante todo el proceso. En la fabricación los consumos de agua se sitúan entorno a 4 m³/Tn de cartoncillo estimándose, de acuerdo al estudio de impacto, unas pérdidas por evaporación de 1 m³/Tn y un volumen de vertido de 3 m³/Tn. Las aguas blancas son clarificadas mediante filtrado y deposición con objeto de recuperar fibras en suspensión para su reincorporación al proceso. Esta agua clarificadas se reutilizan, en parte, para limpieza de maquinaria, quedando un vertido a la red de alcantarillado municipal que se somete a una depuración previa.  
Afecciones legales  
La actividad proyectada constituye conforme la Ley 10/1998, de Residuos, y la Ley 10/2000, de Residuos de la Comunidad Valenciana, una operación de gestión de residuos no peligrosos y, como tal, deberá obtener la correspondiente autorización administrativa para la gestión de residuos. Asimismo, la actividad es también productora de residuos peligrosos, quedando sometida a régimen de autorización administrativa para producción de residuos peligrosos. Ambas autorizaciones deberán ser solicitadas ante la Dirección General de Calidad Ambiental de la conselleria de Territorio y Vivienda.  
La actividad está también incluida en la relación del anexo I del Real Decreto 9/2005, de 14 de enero, por el que se establecen las actividades potencialmente contaminantes del suelo y los criterios y estándares para la declaración de suelos contaminados. Así pues, el titular de la actividad deberá remitir al órgano competente de la Comunidad Valenciana, un informe preliminar de situación para cada uno de los suelos en los que se desarrolla dicha actividad, con el alcance y contenido mínimo recogidos en el anexo II del Real Decreto 9/2005, de 14 de enero.  
Con relación al Decreto 266/2004, de 3 de diciembre, que desarrolla la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de protección contra la contaminación acústica, la actividad descrita deberá contar con las correspondientes auditorías acústicas, realizadas por una entidad colaboradora en materia de calidad ambiental para el campo de la contaminación acústica.  
De acuerdo al Decreto 833/1975, de 6 de febrero, que desarrolla la Ley 38/1972, de 22 de diciembre, de Protección del Medio Ambiente Atmosférico, deberá someterse a notificación y registro ante el órgano autonómico competente como actividad potencialmente contaminadora de la atmósfera, por las emisiones derivadas del proceso de fabricación.  
Todo ello, sin prejuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Tramitación administrativa  
En fecha 14 de marzo de 2006, se recibe nota de régimen interno del Área de Calidad Ambiental de esta conselleria solicitando la Declaración de Impacto Ambiental del proyecto presentado por Embalajes Ecológicos Transpack, SA. relativo a una industria de fabricación y comercialización de productos de embalaje, dentro del trámite de autorización ambiental integrada de acuerdo al Decreto 40/2004, del Consell de la Generalitat, por el que se desarrolla el régimen de prevención y control integrado de la contaminación. En la nota de régimen interno se informa de que ha finalizado el plazo de información pública sin haberse recibido alegaciones y se acompaña la siguiente documentación:  
- Proyecto básico de autorización ambiental integrada y ejemplar de índice  
- Documentación complementaria al proyecto básico  
- Estudio de Impacto Ambiental  
- Ejemplar de la Memoria de Aguas  
- Copia de informe emitido por el Área de Residuos, con fecha 22 de noviembre de 2005  
- Copia del informe emitido por el servicio de Protección del Medio Ambiente Atmosférico, con fecha 28 de noviembre de 2005  
Consideraciones ambientales  
La actividad según el estudio de impacto presentado se ubica en zona industrial, polígono D, del sector industrial 5, parcelas 9 - 13 y 28, del polígono industrial Meses en Xátiva (Valencia).  
Se trata de una actividad de valorización de residuos no peligrosos al utilizar como materia prima, papelote de residuos de otras industrias papeleras y de la recogida selectiva de residuos urbanos y, asimismo, es actividad productora de residuos peligrosos, principalmente los derivados del mantenimiento de su maquinaria e instalaciones, por lo que queda sometida a las correspondientes autorizaciones administrativas ante el órgano competente de la Comunidad Valenciana, de acuerdo a la Ley 10/2000, de 12 de diciembre.   
Para la producción de vapor como medio de calentamiento de la sequería, se procede a la combustión de gas natural. Conforme al Decreto 833/1975, de 6 de febrero, esta actividad se cataloga como potencialmente contaminadora de la atmósfera y requerirá someterse a notificación y registro ante el órgano autonómico competente.  
En el estudio de impacto se consideran las acciones del proyecto susceptibles de producir impacto tanto durante la fase de construcción como durante la fase de explotación. Los más significativos son el consumo de agua para la obtención de la pasta de papel, la recuperación de fibras de las aguas blancas, la depuración de las aguas clarificadas previa a su vertido, las emisiones de gases de combustión a la atmósfera y la gestión de los residuos generados.  
Se presentan como alternativas estudiadas en el proyecto la ubicación de la industria y el tratamiento de aguas blancas de proceso. La decisión de ubicar la nueva fábrica de cartoncillo próxima a la empresa matriz de Transpack, se justifica por las ventajas logísticas que supone la recogida y transporte de los recortes y de los rechazos de ésta, que constituyen parte de la materia prima para la nueva actividad. En cuanto a las alternativas consideradas para las aguas blancas de proceso, se plantea la posibilidad de un tratamiento secundario biológico para reducir su carga orgánica una vez clarificadas para recuperar de las fibras en suspensión por tratamiento primario físico-químico de filtración. Esta alternativa se descarta, justificando que se estima no es necesaria al ser suficiente, el tratamiento primario físico-químico, para dar cumplimiento a los parámetros legales de vertido a alcantarillado público.   
Las mediadas protectoras y correctoras propuestas son:  
- Recirculación de parte de las aguas blancas ricas en fibras procedentes de la máquina de papel para la disolución de la mezcla que se realiza en la cabecera (circuito primario) o en la preparación del papel recuperado en el pulper (circuito secundario).  
- Clarificación de parte de las aguas blancas mediante filtración, flotación y/o sedimentación para recuperación de las fibras en suspensión, y su reutilización para limpieza de máquinas.  
- Instalación de una planta de depuración para aguas blancas clarificadas, previo a su vertido al alcantarillado público  
- Red de recogida de aguas pluviales que verterán a la red general de aguas pluviales del polígono industrial.  
- Gestión y almacenamiento de los residuos generados dentro de recipientes adecuados y entrega a gestores autorizados.  
- Cubrir las balas de papelote de almacenamiento de materia prima con mallas metálicas para evitar arrastres y dispersión por el viento a lugares no deseados.  
- Instalación de agitadores mediante soplantes en los depósitos de agua para evitar condiciones anaerobias que generen olores.  
- Empleo de medidas correctoras del ruido y vibraciones como campanas de aislamiento reforzado, instalación de silenciadores en bombas y circuitos de vacío, y en ventiladores internos y externos de extracción de vahos.  
El programa de vigilancia ambiental recoge el control de las cantidades de residuos gestionados, el consumo de energía eléctrica, control de los valores de emisión de la caldera con respecto al NOX, CO2, SO2 y partículas, consumo del agua de abastecimiento y analíticas de control de las aguas de vertido a alcantarillado público.   
Consideraciones jurídicas  
La actividad debe someterse al procedimiento de evaluación de impacto ambiental de acuerdo con el epígrafe 6.a) como Instalaciones de tratamiento y/o eliminación de desechos y residuos sólidos urbanos, del anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las Declaraciones de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental.  
El artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:   
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a solo efectos ambientales, el proyecto para obtención de la autorización ambiental integrada de una industria de fabricación y comercialización de productos de embalaje, promovido por Embalajes Ecológicos Transpack, SA, en el polígono industrial de Meses del término municipal de Xátiva (Valencia), en los términos que establece el estudio de impacto ambiental.   
Segundo  
Adicionalmente, se establecen las siguientes condiciones:  
1. Incorporación al Programa de Vigilancia Ambiental de las auditorías acústicas exigidas por el Decreto 266/2004, de 3 de diciembre, del Consell, que desarrolla la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de protección contra la contaminación acústica.  
2. Se deberá dar cumplimiento a todas las medidas protectoras y correctoras recogidas en el estudio de impacto ambiental, así como, del programa de vigilancia ambiental propuesto en el mismo.  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.  
Valencia, 3 de mayo de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 253/05-AIA  
Promotor: Áridos Ribarroja, SA.  
Tramitación: Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Valencia - conselleria de Empresa, Universidad y Ciencia.  
Objeto del proyecto: Explotación cantera de áridos, sección A) denominada El Garroferal.  
Localización: Parcelas 40, 42, 51, 52, 53, 54, 93, 104, 107, 111, 126, 422, 429 del polígono 65 del catastro de rústica del municipio de Ribarroja del Túria. (Valencia).  
Descripción del proyecto  
1. Objetivos principales del proyecto.  
El objeto del proyecto es la apertura de una cantera de áridos tramitada como recurso de la Sección A) por la Ley de Minas en varias parcelas del polígono nº 65 del t.m. de Ribarroja del Turia (Valencia) ocupando una superficie de 11,60 Has.  
El aprovechamiento del recurso será del 100% al no generarse estériles de explotación. Se ha estimado un volumen de explotación de 2.440.613 m³ que a un ritmo de producción de 600.000 Tn/año supone una vida útil aproximada de 10 años.  
La explotación se lleva a cabo mediante perforación y voladura. Una vez arrancado el material se carga al camión y se lleva a la planta móvil de tratamiento ubicada en la plaza de acopios. Allí se tritura y clasifica el material por tamaño y se acopia para su venta.  
La cantera consta de dos zonas de explotación: Zona 1 y Zona 2. Los frentes de explotación se explotan mediante bancos de 20 m. de altura con un máximo de 3 ya que la diferencia de cota entre la base y el punto más alto de explotación es de 50 m. La explotación comenzará en la Zona 1 y se llevará a cabo de forma descendente desde la cota superior de la explotación hasta alcanzar la cota de plataforma.  
El desarrollo de la actividad no implica la construcción de infraestructuras. Únicamente se prevé que existan oficinas y vestuarios prefabricados que en total ocupen 50 m².  
La restauración propuesta consiste en desdoblar los bancos de explotación dejando bancos de 7 m. altura y 45º de inclinación separados por bermas intermedias. La plataforma inferior se sitúa a una cota de 90 m. aproximadamente, por encima de la cota del barranco de "La Pedrera".   
En la restauración de la cantera, se tomarán medidas para evitar la erosión del suelo mediante sistemas de drenaje adecuados: contrapendientes en las bermas y cunetas de pie de talud, revestimientos de piedra, disipadores de energía, balsas de sedimentos, etc.  
La restauración de la plataforma central (29.097m²) consistirá en remover el suelo mediante voladuras con la densidad suficiente para formar una escollera de piedra que frene la velocidad del agua de los taludes evitando daños en los terrenos adyacentes.  
Se construirán 3 balsas de decantación. Dos para el macizo sur y una para el macizo norte. Se construirá un rebosadero que permita devolver el agua al sistema de drenaje natural de la zona.  
Para el abastecimiento de agua se instalará un depósito de agua en las inmediaciones de la planta, que se empleará para aseos y asentamiento de polvo. La planta de áridos no requiere de agua para el tratamiento.  
Los acopios de material y los de tierra vegetal se ubican en el interior de la plaza de la cantera. Se estima el acopio de un volumen total de tierra vegetal de alrededor de 13.000 m³.   
Los residuos generados en la explotación se gestionarán adecuadamente de acuerdo a su tipología.  
La revegetación del área afectada por la explotación se realizará mediante plantación de especies forestales. Para ello, se procederá a la siembra de semillas y la plantación de especies arbóreas y arbustivas con una densidad de unas 2.600 unidades/ha.  
2. Justificación del emplazamiento y solución adoptada.  
En cuanto a las alternativas de emplazamiento, los criterios geológicos, mineros y medioambientales han sido determinantes. Además de la disponibilidad y buena calidad del recurso, nos encontramos en una zona limítrofe a una superficie donde ha habido actividad extractiva hasta la actualidad y donde se han dejado la superficie y los frentes sin restaurar, razón por la cual mediante este proyecto se propone extraer árido para dejar una superficie final restaurada.  
El diseño del perímetro de la cantera ha tenido en cuenta la calificación del suelo, la propiedad de las parcelas, la distancia de protección exigidas para: vías pecuarias, infraestructuras existentes como ferrocarriles y carreteras, y la distancia exigida por la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano entre los límites de la cantera y el acueducto romano de Ribarroja que pasa por el límite sudeste de la explotación.  
Además, la restauración de la cantera ha sido condicionada por el alto valor científico-didáctico que presentan los materiales geológicos a explotar. Como consecuencia de ello se dejan con fines didácticos, franjas de 5-10 m. sin revegetar en los taludes de modo que permitan la contemplación y acceso a los diferentes tramos de la secuencia estratigráfica que se observa en la explotación.  
Tramitación administrativa  
1. Remisión del expediente e información pública.  
En noviembre de 2005 el Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Valencia remite al Área de Evaluación de Impacto Ambiental el proyecto de explotación, proyecto restauración y estudio de impacto ambiental del proyecto de referencia. Se adjunta certificado del resultado de información pública del expediente indicando que tras haberse publicado la citada solicitud en el B.O.P nº 100, del 29 de abril de 2005 y transcurrido el plazo de 30 días hábiles, no fueron presentadas alegaciones.  
En enero de 2006, el Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial remite nueva documentación referente al proyecto de explotación, restauración y estudio de impacto ambiental como consecuencia de las ampliaciones y/o modificaciones solicitadas en los informes sectoriales emitidos. Se adjunta además, informe favorable de la Confederación Hidrográfica del Júcar, informe favorable sobre el Plan de restauración integral de acuerdo al Decreto 82/2005 de Ordenación Ambiental de Explotaciones Mineras, autorización de prospección arqueológica del Área de Patrimonio Cultural y escrito de Áridos Ribarroja, SL. Se dispone además, de informe favorable con condiciones emitido por el Servicio de Patrimonio Arquitectónico y Medioambiental.  
En enero de 2006, revisada toda la documentación disponible y los diversos informes sectoriales emitidos, se considera adecuado por parte del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental devolver toda la documentación tramitada al promotor para que una vez disponga la empresa promotora del visto bueno e informe favorable de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, adecue el proyecto de explotación y restauración y el estudio de impacto ambiental a las medidas correctoras y protectoras que establezca esa Dirección General. Además se les requiere contemplar una serie de directrices de carácter ambiental referentes a trazados y acondicionamientos de caminos, modificación límites de explotación y planta de machaqueo.  
En abril de 2006, el Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial remite la documentación técnica definitiva que consta de nuevo proyecto de explotación (febrero 2006), proyecto de restauración integral (febrero 2006), estudio de impacto ambiental, documento de síntesis (febrero 2006) y compromiso del explotador de presentar informe anual sobre el Plan de vigilancia ambiental (abril 2005).  
2. Informes Sectoriales  
- Informe favorable de la Confederación Hidrográfica del Júcar de fecha 21-04-05.  
- Informe favorable con condicionantes de la Dirección General de Gestión del Medio Natural relativo al Plan de restauración integral de fecha 18-11-05.Los condicionantes establecidos se refieren al riego de mantenimiento y a los informes anuales de restauración.  
- Informe favorable de la conselleria de Cultura, Educación y Deporte de fecha 08-03-06.  
- Informe favorable del Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial (sección Minas) respecto al proyecto de explotación y restauración integral de la cantera de 04-04-06.  
Consideraciones Ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
Los terrenos objeto de explotación constituyen la ampliación de una cantera ya existente y se encuentran enmarcados por la línea de ferrocarril y la carretera CV-370 al norte, el barranco de La Pedrera al este y caminos agrícola y pistas forestales al sur y oeste.  
Para acceder a la explotación como primera opción van a utilizarse los caminos de acceso a la actual cantera. En caso de no obtener permisos para circular a su través se acondicionarán los caminos agrícolas que borden la cantera.  
El paisaje de la zona donde se va a ubicar la explotación es una combinación de paisaje forestal y agrícola. La zona forestal se caracteriza por la presencia de un estrato arbustivo denso y un estrato arbóreo poco desarrollado formado por pinares de pino carrasco. En el área agrícola que rodea la explotación predomina el cultivo de secano (algarrobo) y los cultivos de regadío (cítricos). En dicha área, se observan numerosas infraestructuras agrarias.  
Por otra parte, la propia cantera ofrece un contraste cromático y morfológico respecto a su entorno que degrada el paisaje.  
Desde el punto de vista geológico la cantera se ubica sobre afloramientos de rocas del Jurásico, Dogger, de edad Aaleniense-Calloviense, con una potencia total aproximada de 170 m. Litológicamente están constituidas por calizas microcristalinas con intercalaciones de niveles oolíticos ferruginosos y abundante fauna fósil.  
Los afloramientos correspondientes al Aaleniense son únicos en la zona y aparecen en el frente de la cantera a explotar. Este afloramiento ha sido considerado como punto de interés científico y didáctico por presentar el mejor corte del piso Aaleniense de la mitad meridional de la Cordillera Ibérica. Además puede permitir interesantes estudios paleontológicos.  
El drenaje de la escorrentía superficial del ámbito de la cantera viene determinado fundamentalmente por la presencia cercana del barranco de La Pedrera situado en el límite sudeste de la explotación junto con el río Túria, donde desagua el primero a unos 1.400 m. aguas abajo a su paso por las cercanías de la cantera.  
El área estudiada posee unos suelos con una capacidad de uso agrícola bajo, debido a la desfavorable orografía e inadecuadas características físico-química del suelo, para este uso.  
El riesgo de erosión de la zona es alto debido a su fisiografía desfavorable y tiene un uso forestal. En este caso la barrera frente a la erosión proviene de la cubierta vegetal de escasa cobertura.  
Según el Plan General de Ordenación Forestal de la Comunidad Valenciana, el riesgo de incendio forestal es alto en la superficie forestal afectada.  
Según el Plan General de Ordenación Urbana de Ribarroja del Túria la cantera se ubica en suelo rústico sin protección (grado 1) en el que se permite la explotación de canteras  
La zona de estudio no se encuentra en el ámbito de ninguno de los espacios naturales protegidos de la Comunidad Valenciana, LIC's, ZEPA's, espacios incluidos en el ámbito de Planes de Ordenación de los Recursos Naturales, ni en el Catálogo de Zonas Húmedas, no se encuentran próximas a ninguna microreserva, y no afecta a ninguna vía pecuaria ni Monte de utilidad Pública.  
2. Identificación y valoración de los impactos. Medidas correctoras y programa de vigilancia ambiental.  
Los efectos ambientales de las acciones llevadas a cabo en la explotación, serán:  
- Incremento en la producción de polvo y ruido proveniente de la extracción, carga y descarga, transporte, machaqueo y clasificación del material.  
- Vibraciones, emisión de polvo y fragmentos de modo puntual en las voladuras  
- Afección al acueducto romano de Ribarroja del Túria  
- Destrucción del afloramiento del Aaleniense  
- Contaminación de las aguas superficiales por arrastre de finos de explotación y circulaciones de camiones  
- Modificación drenajes  
- Posibilidad de contaminar el subsuelo  
- Eliminación del suelo y vegetación asociada  
- Discontinuidad en el paisaje  
- Modificación del relieve   
- Afección a la fauna de los alrededores debido a las voladuras, trasiego de la maquinaria y circulación de camiones  
- Deterioro de los caminos de acceso  
- Incremento de los procesos erosivos  
- Revegetación forestal del área afectada por la explotación  
La identificación y valoración de impactos llevada a cabo en el estudio se considera adecuada. Los proyectos de explotación y restauración tramitados han tenido en cuenta toda una serie de medidas protectoras y correctoras que han hecho que los impactos derivados de la explotación sean compatibles con el medio y que el proyecto desde el punto de vista ambiental se considere aceptable.  
Por lo que respecta al Patrimonio Cultural Valenciano, el informe emitido por el director general de Patrimonio Cultural Valenciano indica que el estudio de impacto ambiental ha tenido en cuenta todas las posibles afecciones al Patrimonio y ha adoptado aquellas medidas correctoras necesarias para su preservación.  
Por otra parte, el proyecto de explotación - restauración deberá tener en cuenta la relación espacial y temporal de los trabajos a realizar. De este modo los trabajos de explotación, restauración y aplicación de medidas correctoras quedarán definidas en fases de trabajo que puedan ser fácilmente identificables y evaluar el correcto desarrollo de las mismas.  
El programa de vigilancia ambiental aportado en el estudio se considera adecuado, aunque deberá contemplar más puntos de control y presupuestarse debidamente. El Programa deberá llevarse a cabo a lo largo de la vida de la cantera y un período no inferior a 2 años una vez hayan terminado los trabajos de restauración.  
Consideraciones Jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. La actividad propuesta se encuentra incluida en el Anexo I, apartado 3c.1. del Decreto 162/1990 de 15 de octubre por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 56, del Decreto 81/2003, de 27 de junio, del Consell de la Generalitat, por el que establece la estructura orgánica de las consellerias de la administración de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural, la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
A la vista de todo lo anterior, y de la propuesta emitida se propone la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar favorable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de apertura de la cantera sección A) El Garroferal en el término municipal de Ribarroja del Turia (Valencia), promovido por Áridos Ribarroja, SA siempre que la actividad se desarrolle de conformidad con el cumplimiento de las medidas propuestas en la documentación tramitada por el Servicio Territorial de industria y Seguridad Industrial en abril de 2006, así como en los condicionantes establecidos en el siguiente apartado y las modificaciones introducidas por éstos.  
Segundo  
Condicionantes:  
1. Los trabajos de restauración deberán ser acometidos mediante fases simultáneas a las del avance de la explotación, de manera que se proceda a restaurar progresivamente el espacio afectado tan pronto como el agotamiento de los bancos lo permita. En este sentido, los sucesivos planes de labores a presentar anualmente ante el Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial deberán plantearse dando prioridad al agotamiento de aquellos frentes o bancos que favorezcan el cumplimiento de esta condición.  
2. El proyecto de explotación y restauración deberá establecer diferentes fases de trabajo que queden claramente identificadas espacial y temporalmente de modo que pueda realizarse el seguimiento de las mismas.  
3. Al finalizar cada una de las fases de trabajo, la empresa promotora deberá disponer de un informe ambiental favorable emitido por el Área de Evaluación Ambiental que permitirá a la empresa promotora la continuidad de las labores de explotación o en caso contrario la paralización de las mismas hasta que no se alcancen los objetivos establecidos para cada una de las fases establecidas en este proyecto.  
4. En caso de abrir o acondicionar nuevos caminos de acceso la empresa deberá mantenerlos en óptimas condiciones a lo largo de toda la vida del proyecto. En caso de daños, la empresa promotora será la responsable de su reparación. Se colocarán señales indicativas del tránsito de camiones.  
5. En cuanto al plan de vigilancia ambiental, éste deberá permitir el control ambiental de la explotación - restauración y de las medidas correctoras que deban aplicarse a medida que ésta discurra contemplando además la posible modificación de los objetivos iniciales en función de los resultados obtenidos. El control ambiental deberá abarcar la vida de la explotación más un período de tiempo posterior a la fase final de restauración de manera que quede debidamente garantizado la regeneración del espacio afectado. El plan de vigilancia deberá estar debidamente presupuestado.  
6. El plan de vigilancia ambiental deberá vigilar especialmente lo siguiente:  
- Mantener sin afectar los límites de protección de la vía pecuaria que discurre por el límite Norte de la explotación.   
- Cumplir con los condicionantes establecidos por la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano.  
- Llevar a cabo la correcta restauración de los frentes de explotación y plaza de cantera simultaneando los trabajos con los de explotación.  
- Llevar a cabo la limpieza y mantenimiento de los canales de drenaje  
- Mantener en buen estado el cauce del Barranco de La Pedrera  
- Vigilar el riego, mantenimiento y buen desarrollo de la vegetación  
- En caso de acondicionamiento de nuevos caminos éstos deberán mantenerse en buen estado y permitir la circulación de vehículos ajenos a la explotación  
- Gestionar adecuadamente los residuos generados en la explotación  
Tercero  
Se notificará a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto  
Se publicará la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 31.5 del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 5 de mayo de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 333/04-AIA  
Título: Industria para la fabricación de baldosas cerámicas  
Promotor: Azuliber 1, SL.  
Localización: Camino Prats s/n Alcora (Castellón)  
Autoridad sustantiva: Dirección General de Calidad Ambiental de la conselleria de Territorio y Vivienda de la Generalitat Valenciana  
Descripción del proyecto  
Objeto del Proyecto  
Azuliber 1, SL es una industria del sector cerámico afectada por la Ley 16/2002 de 1 de julio de prevención y control integrados de la contaminación, según el subapartado 3.5 (instalaciones para la fabricación de productos cerámicos mediante horneado..., con una capacidad de producción de 75 Tm/día...), en cuyas instalaciones de la Camino Prats s/n Alcora (Castellón), específicamente dedicadas a la fabricación de baldosas cerámicas, partiendo de polvo atomizado de arcillas (también obtenido en sus instalaciones, con atomizadoras dotadas de grupos de cogeneración), y de esmaltes cerámicos; con una capacidad de producción tal, que resulta preceptiva la obtención de la autorización ambiental integrada, motivo por el que se redacta el proyecto evaluado.  
Características más relevantes de las construcciones y/o de la actividad  
La industria se encuentra ya construida y en plena actividad, por lo que no procede analizar el impacto derivado de su construcción, sino solamente el generado por su actividad y el producido en su desmantelamiento, ocupando una parcela de 166.503 m², con 60.112 m² de edificaciones.   
La capacidad productiva actual es 2.950.000 m²/año, equivalente a unas 180 Tm/día.  
Las instalaciones industriales constan de una planta de atomización de arcillas de pasta blanca con dos atomizadores y una planta de fabricación de baldosas cerámicas mediante el proceso de gres monococción para pavimento y revestimiento, partiendo de arcilla bruta, entrañando todas las operaciones básicas: Preparación de arcillas, atomización de arcillas (contando con 7 atomizadores de arcillas de pasta roja), molienda homogeneización y prensado del polvo obtenido en la atomización, seguido del secado de la baldosa conformada, esmaltado y serigrafiado de la cara vista, cocción en hornos de gas natural, y enfriamiento. Y una vez conformada la baldosa, clasificación, seguido del empaquetado y paletizado. Contando además con otras instalaciones auxiliares y servicios generales de fábrica, tales como molienda y preparación de colores y esmaltes, recogida de aguas de limpieza de esmaltado, reprocesándose a los atomizadores, almacén de pantallas serigráficas, redes de gas natural, aire comprimido y aguas (de proceso, industrial y potable), unidades de generación y distribución de energía eléctrica etc., estando dotada, por otra parte, de elementos anticontaminación, tales como sistemas de captación de polvo generado en diferentes equipos e instalaciones, y depuradora de aguas sanitarias.  
Cuenta con redes separadas de aguas residuales, con saneamiento de las de uso doméstico, que una vez depuradas son reprocesadas al proceso productivo, gestionando los lodos generados a EDAR y las aguas de evacuación de pluviales son vertidas al barranco, habiendo sido autorizado por la Confederación Hidrográfica. Y las industriales de proceso, de baldeo y de molienda, son recogidas y recicladas totalmente, y recuperadas en el atomizador.   
En su proceso industrial, la empresa utiliza como materias primas básicamente arcilla, y esmaltes y colores cerámicos, así como de lodos de industrias del sector cerámico que son gestionados, reprocesandose en los atomizadores, y como fuentes de energía, gas natural canalizado y electricidad.  
Tramitación administrativa  
La industria dispone de Licencia municipal de ampliación actividad para atomización de pasta roja y fabricación de gres, concedida el 21 de marzo de 2003.  
La industria está autorizada como gestor de residuos peligrosos, por la Dirección General de Calidad Ambiental de la conselleria de Medio Ambiente, para la gestión de lodos cerámicos, en fecha 22 de febrero de 2001.  
La industria está autorizada como gestor de residuos no peligrosos, por la Dirección General de Calidad Ambiental de la conselleria de Medio Ambiente, para la gestión de lodos y otros residuos cerámicos, en fecha 10 de noviembre de 2003.  
El Ayuntamiento de Alcora emite informe de compatibilidad urbanística en fecha 21 de noviembre de 2003.  
La industria dispone de autorización de la entidad de saneamiento de aguas de la Generalitat Valenciana para vertido directo a EDAR con fecha 28 de agosto de 2000.  
La industria dispone de autorización de vertido de las aguas pluviales al Barranco del Rajolar, en los términos expresados por la Confederación Hidrográfica del Júcar en fecha 3 de agosto de 2005.  
Con fecha 27 de septiembre de 2005, el Ayuntamiento de Alcora emite informe en el que declara que la Comisión Territorial de Urbanismo modifica la clasificación urbanística de la zona en la que queda ubicada la delimitación de la industria Azuliber 1, para la que se solicita la autorización ambiental integrada, y es motivo de la tramitación de la declaración de impacto ambiental, y la Comisión de Gobierno del Ayuntamiento de Alcora aprueba en fecha 9 de agosto de 2000.  
En fecha 11 de mayo de 2004 se somete a información pública la solicitud de autorización ambiental integrada, publicada por la DGCA de esta conselleria de Territorio y Vivienda en el DOGV nº 4.750.   
En fecha 18 de junio de 2004 el Ayuntamiento emite certificado del resultado del trámite de información pública al que ha sido sometido, sin haber habido alegaciones en el periodo legal.  
Consultado el inventario de yacimientos arqueológicos, el Patrimonio Histórico-Artístico no incluye ninguna protección afecta a los terrenos o edificaciones, y sin conocerse la aparición de restos de interés durante las edificaciones, según informe urbanístico.   
En la cartografía temática de la Generalitat Valenciana aparece la vía pecuaria Colada nº 18 de las Saleretas, que interesa a la parcela objeto de este expediente y que en la declaración de impacto ambiental 416/98-AIA del proyecto de homologación se impusieron una serie de condiciones modificativas de la Colada nº 18 para subsanar las incompatibilidades de ordenamiento. Consultados los SSTT de Medio Ambiente de Castellón, no hay constancia de la subsanación de las deficiencias.  
Considerando completa la documentación remitida, se procede a incoar expediente de evaluación de impacto ambiental.  
Afecciones legales  
La industria solicita la autorización ambiental integrada que otorga la Dirección General de Calidad Ambiental de la conselleria de Territorio y Vivienda.  
De acuerdo a los artículos 18, 19 y 20 de la Orden de 9 de septiembre de 2003, de la conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se desarrolla el Decreto 119/2003, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, las competencias en materia de control integrado de la contaminación, calidad de aguas, seguimiento y control de este recurso, protección atmosférica y acústica, y el seguimiento, control y gestión de residuos se atribuyen a la Dirección General de Calidad Ambiental.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
La situación de la parcela de la industria para la que se solicita autorización se halla en suelo urbano industrial, según informe municipal de 27 de septiembre de 2005, colindante a suelo rústico protegido.  
La situación del emplazamiento es crítica, ya que confluyen en su entorno suelo urbano y rústico con protección, estando ubicada en suelo urbano industrial totalmente antropizado, siendo la parcela limítrofe con espacios no ubanizables y otros ya ampliamente ocupados por la industria cerámica, minería de canteras de arcillas, y, siendo dicho entorno muy sensible a los problemas derivados de la propia actividad industrial con efectos directos e indirectos y sinérgicos motivados por la confluencia de actividades, por lo que deberán extremarse las exigencias de contaminación y pudieran establecerse controles adicionales  
La vía pecuaria Colada nº 18 de las Saleretas atraviesa de éste a oeste por la mediana de la parcela del estudio, sin haberse dado solución a la condición modificativa impuesta en la Declaración de Impacto ambiental 416/98-AIA para subsanar las incompatibilidades de Ordenamiento.  
Respecto al suelo y las aguas, es de señalar que la ubicación de la industria está en una zona sin riesgo de inundación ni de deslizamiento, de baja vulnerabilidad a la contaminación de las aguas subterráneas, pero con alto riesgo de erosión, todo ello de acuerdo a la cartografía temática de la conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes, y la cartografía temática del territorio de la Generalitat Valenciana.  
La industria se encuentra recogida en el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera, del Anexo II del Decreto 833/75, de 6 de febrero que desarrolla la Ley 38/1972 de Protección del Ambiente Atmosférico, como grupo B en el epígrafe 2.10.2 «Fabricación de productos de arcilla para la construcción, azulejos, material refractario y artículos de porcelana». Y el estado ambiental de la zona, según los datos conocidos, están al límite, siendo los valores promedio de inmisión de la localidad de Alcora próximos a los límites de valores guía.  
Identificación y valoración de impactos durante la fase de funcionamiento.  
El estudio de impacto ambiental se lleva a cabo partiendo de las premisas de que la instalación objeto de proyecto está ya construida y en pleno funcionamiento siendo productora de residuos y de que se le clasifica dentro del grupo B según el Anexo ll del Catálogo de Industrias Potencialmente Contaminadoras de la Atmósfera del Decreto 833/75 de Protección del Ambiente Atmosférico. Así, durante la fase de explotación, se considera que las acciones que pueden generar impacto (los factores de impacto) serán mayoritariamente la generación de emisiones gaseosas procedentes de los hornos y polvo emitido en distintos puntos del proceso, de residuos de diferente índole, ruidos y vibraciones, y de menor cuantía las causadas en la zona, originadas por el tráfico rodado del gran movimiento debido a los transportes de arcillas desde las canteras y las debidas a las salidas de producto acabado (arcillas atomizadas a granel y baldosas).  
La fabricación baldosas cerámicas y atomización de arcillas requieren elevados consumos de agua y energía, originando a la vez emisiones atmosféricas, ruido, residuos sólidos y líquidos y vertidos.   
En cuanto al tratamiento dado para la manipulación, almacenamiento y gestión de residuos generados durante el normal funcionamiento y mantenimiento de la industria, se consideran correctas las prescripciones señaladas en el proyecto, no encontrándose ninguna deficiencia con lo prescrito en la legislación vigente.   
Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
Se proponen una serie de condiciones, debiendo ser observadas las siguientes medidas correctoras:  
1) Contaminación acústica. Vibraciones  
Estando sometida la actuación a evaluación de impacto ambiental, deberá atenerse a lo establecido en el Título IV, Capítulo II: Condiciones de las Actividades Comerciales, Industriales y de Servicios y en el Título II Capítulo II: Niveles de Perturbación, de la Ley 7/2002 de Protección contra la Contaminación Acústica. Y de acuerdo con el artículo 37 de la citada Ley 7/2002 deberá aportar en el plazo máximo de 5 años una auditoria de autocontrol.  
2) Contaminación atmosférica  
La industria cuenta con un total de 38 focos fijos de emisión de contaminantes atmosféricos que deberán someterse al régimen de vigilancia y control periódico exigido por el Decreto 833/75.  
Las principales emisiones atmosféricas contaminantes del proceso de fabricación son:  
- En la los hornos y secaderos y atomizadores: los gases de combustión del gas natural (básicamente son partículas, NOx, CO, CO2, y probablemente F y Pb procedentes de los esmaltes y los residuos reciclados del sector cerámico.  
- La manipulación de arcillas genera gran cantidad de polvo, tanto en las operaciones de carga y descarga, como en las manipulaciones internas de homogeneización, creación de lotes, etc  
- La carga y descarga de camiones de caja abierta son operaciones de generación de polvo. Las casetas de descarga deberán disponer de un sistema de captación de polvo, debidamente dimensionado, capaz de impedir la salida de polvo.  
- En el resto de unidades: Las partículas procedentes de las prensas, tolvas, silos y cintas transportadoras, muelas de rectificado y de otros focos difusos de las instalaciones y el producido por el tráfico de camiones.  
- Deberán ser controlados estos contaminantes, cuyos niveles de emisión, de acuerdo con lo dispuesto en el punto 1.a del Artículo 22 de la Ley 16/2002 de Prevención de control integrados de la contaminación, de mejores técnicas disponibles y específicamente para las sustancias enumeradas en el anejo 3  
En cuanto a los medios de transporte, y por encima de las emisiones procedentes de los escapes de motor, están las procedentes del transporte de áridos pulverulentos. Al respecto, se señala que durante la fase de funcionamiento el generado por los camiones bañera en la rodadura sobre el material y el desprendido de las cajas cargadas con arcilla por lo que deberán ir entoldados tanto con carga como sin ella, y cuidando la limpieza de los elementos de rodadura del camión.   
La industria se encuentra recogida en el grupo B, del catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera, del Anexo ll del Decreto 833/75, de 6 de febrero que desarrolla la Ley 38/1972 de Protección del Ambiente Atmosférico. Por ello, y como medida de control de la contaminación, se exige la confección del Libro de Registro de Emisiones, con la medida de las emisiones de cada uno de los focos emisores de contaminantes según el modelo que aparece en el Anexo lV de la Orden de 18 de octubre de 1976 sobre prevención y corrección de la contaminación industrial de la atmósfera, realizadas por un organismo de control autorizado. Asimismo, se indica que los focos dispongan de orificios que posibilitan la toma de muestras de los parámetros contaminantes en la emisión y se tiene accesibilidad a los mismos según se indica en la citada Orden.  
3) Usos del agua y contaminación hídrica  
El abastecimiento de agua de la industria procede de la red municipal general de abastecimiento de la zona industrial, del sindicato de riego y de pozos.  
Las aguas residuales del proceso industrial, de la molienda y preparación de esmaltes y baldeo de las instalaciones son reprocesadas en la preparación de la barbotina de atomización.  
Los lodos de depuración biológica de las aguas residuales de uso sanitario se vierten EDAR.  
Los únicos equipos anticontaminación dispuestos en chimeneas son de captación de polvo por vía seca, por lo que no generarán vertidos, salvo en atomizadores, que tampoco generan vertidos por aspectos inherentes al sistema de lavado y recuperación.  
4) Contaminación del suelo.  
Este apartado está íntimamente relacionado con el anterior por cuanto que la afección sobre las aguas podría desembocar en la contaminación del suelo y viceversa.  
Se expone en el proyecto que toda la planta dispone de impermeabilización mediante pavimentación continua, por lo que no se prevé contaminación posible del subsuelo, n obstante deberá exigirse y comprobarse tal pavimentación.  
5) Residuos generados  
Durante su normal funcionamiento y mantenimiento, la industria generará amplia gama de residuos, propios de este tipo de actividad, tales como: lodos y aguas de proceso, envases usados de papel, plástico y cartón contaminados, cocios y big-bags deteriorados, envases usados, disolventes, productos caducados, elementos de equipos mecánicos y chatarras, aceite y filtros de aceite, absorbentes, fluorescentes, baterías usadas, sólidos retenidos en los filtros de mangas, mangas filtrantes deterioradas, aerosoles, guantes y mascarillas, etc.  
Las zonas de almacenamiento de los residuos, disposición y características constructivas, están suficiente mente descrita y aceptables según la Ley 10/98 de 21 de abril de Residuos y el decreto 833/88 de residuos peligrosos hasta su recogida por gestor autorizado.  
6) Programa de Vigilancia Ambiental  
Se presenta un programa de vigilancia ambiental centrado en la periodicidad y modo en que han de llevarse a cabo la medida de las emisiones gaseosas y acústicas, no exponiéndose nada al respecto del control de la generación y gestión de los vertidos y residuos, se tendrá en este punto, en consideración las prescripciones señaladas en el punto anterior.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, ya que tal y como establece el apartado l) del Grupo 4 del Anexo 1 de la Ley 6/2001, de 8 de mayo, de modificación del Real Decreto legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de evaluación de impacto ambiental, las instalaciones para la fabricación de productos cerámicos mediante horneado se encuentran sometidas al trámite de Declaración de Impacto Ambiental.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por tanto y a la vista de todo lo anterior, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto para la instalación de una industria para la fabricación de baldosas cerámicas, promovida por Azuliber 1, SL, implantada en Camino Prats s/n, del término municipal de Alcora (Castellón), en los términos que establece el proyecto, anexo al mismo y el estudio de impacto ambiental, siempre y cuando se cumplan las siguientes condiciones:  
1) La declaración de impacto se ciñe exclusivamente a la delimitación marcada como Azuliber 1 SL de los planos 8.2.1 y 8.2.2 de Emplazamiento del proyecto básico presentado para la obtención de la autorización ambiental integrada.  
2) Debido a su vecindad con suelo protegido, las instalaciones industriales para las que se proclama esta declaración deberán quedar valladas en toda la periferia, mediante valla continua, no permitiéndose más accesos y puertas en ella que las declaradas y que constan en el proyecto autorizado.  
3) Deberá dar cumplimiento a modificaciones de la Colada nº 18, impuestas en la Declaración de Impacto Ambiental 416/98-AIA, con las condiciones establecidas en el art. 12 de la Ley 3/95, de 23 de marzo, de vías pecuarias estatal.  
4) Todas las sustancias que puedan ser catalogadas como residuos, serán adecuadamente almacenados y entregados a gestor autorizado, según la Ley 10/2000 de Residuos de 12 de diciembre.  
5) En cuanto a la zona de almacenamiento de residuos peligrosos:  
- Se tratará de una zona pavimentada, cubierta, ventilada, con sistemas que permitan la retención y recogida de vertidos accidentales, y de fácil acceso de modo que se minimice el riesgo de accidentes en la carga/descarga de los diversos residuos.  
- Para el almacenamiento de residuos líquidos o que por su alto contenido líquido puedan generar vertidos se contará con cubetos o sistema de recogida que garanticen el confinamiento y posterior recogida de los posibles derrames. Cada cubeto o recipiente de recogida de derrames accidentales debe tener como mínimo el volumen del envase de mayor tamaño o el 10% del total (la mayor de ambas cantidades). Los cubetos deberán ser individuales para cada tipo de residuos cuya mezcla en caso de derrame suponga aumento de su peligrosidad o dificulten su gestión.  
6) El titular de la instalación está obligado a remitir periódicamente a la Dirección General de Calidad Ambiental el Informe de Situación especificado en el Real Decreto 9/2005, de 14 de enero, por el que se establece la relación de actividades potencialmente contaminantes del suelo y los criterios y estándares para la declaración de suelos contaminados.  
7) Deberán controlar los vertidos adecuándose a la calidad y condiciones establecidos por la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
8) Se contará con la adecuada cantidad de absorbente no inflamable para solventar los pequeños derrames accidentales. El absorbente contaminado se gestionará según la naturaleza del derrame.  
9) Los resultados del programa de vigilancia ambiental determinarán si se han de implementar las medidas correctoras adoptadas para prevenir la contaminación acústica (aperturas para ventilación dotadas de silenciadores, etc.), debiendo cumplirse lo establecido en el título lV, Capítulo ll «Condiciones acústicas de las actividades comerciales, industriales y de servicios» y el Título ll, capítulo ll «Niveles de perturbación», de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana de Protección contra la Contaminación Acústica.  
10) La altura de las chimeneas deberá ser claramente superior a la de edificios o estructuras próximas o colindantes, de modo que no se produzcan turbulencias que garanticen la dispersión   
11) La actividad deberá disponer de un libro de registro por cada uno de los focos emisores de contaminantes según el modelo que aparece en el Anexo lV de la Orden de 18 de octubre de 1976 sobre prevención y corrección de la contaminación industrial de la atmósfera, donde deben anotarse todas las mediciones periódicas de autocontrol de las emisiones a la atmósfera. El libro de registro se encuentra disponible en los servicios territoriales de la conselleria de Medio Ambiente. Así mismo deberán presentar correctamente cumplimentada la adaptación de la encuesta que aparece en el Anexo V de la mencionada orden, la cual igualmente se encuentra disponible en los mencionados SS.TT.  
12) En cuanto al programa de vigilancia ambiental, deberá constar de las acciones:  
- Mediciones de las emisiones de NOx, CO, F, SO2 y partículas, realizadas por un organismo de control autorizado a la puesta en marcha y cada tres años, ya que la actividad se encuentra clasificada como grupo B según el Anexo ll del Catálogo de Industrias Potencialmente Contaminadoras de la Atmósfera del Decreto 833/75 de Protección del Ambiente Atmosférico.  
- Mediciones de autocontrol de las emisiones de NO2, F, CO, SO2, Pb y partículas realizadas por un centro cualificado o por la propia empresa una vez cada año.  
- Mediciones del ruido ambiental en el entorno inmediato de la parcela de la actividad, o en el interior de viviendas o instalaciones que pudieran estar próximas o colindantes. Estas mediciones deben realizarse por organismos colaboradores de la administración tanto a la puesta en marcha, como al menos cada cinco años, de acuerdo con el artículo 37 de la Ley 7/2002.  
- Se asegurarán las condiciones de operación de acuerdo con lo establecido en el proyecto de ejecución y el estudio de impacto ambiental, comprobando que las medidas preventivas y correctoras propuestas se han realizado y se encuentran en buen estado de funcionamiento. Estas medidas se completarán con las propuestas en la resolución de impacto ambiental.  
- El programa de vigilancia ambiental propuesto por el promotor con las adiciones aquí detalladas, se mantendrá a disposición de la Dirección General de Gestión del Medio Natural.  
13) Otros condicionantes ambientales que se establezcan a través de las autorizaciones sectoriales que resulten de aplicación.  
14) Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberán ser comunicados a la conselleria de Territorio y Vivienda, Dirección General de Gestión del Medio Natural, que establecerá si procede la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 11 de mayo de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 269/04-AIA  
Título: Legalización de ampliación de explotación avícola  
Promotor: Explotaciones Avícolas Hermanos Lloria, SL.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Sinarcas (Valencia)  
Objeto del proyecto: Obtención de la licencia de actividad para la legalización de la ampliación de la actividad avícola de gallinas ponedoras  
Localización: Paraje La Relamina, polígono 12, parcela 40, subparcelas A, B, C, y D, del término municipal de Sinarcas (Valencia)  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se pretende obtener la licencia de actividad para la legalización de la ampliación de una explotación avícola de puesta, cuyas características, según la documentación aportada, son:  
La explotación está formada por dos naves; una con capacidad para 13.400 aves, y otra con una capacidad máxima de 24.960 aves; siendo por tanto, la capacidad máxima entre ambas de 38.360 gallinas ponedoras, dedicadas a la puesta de huevo comercial; siendo la producción anual de 7.238.400 huevos aproximadamente.   
Las dimensiones de éstas son de 678,4 y 941,2 m², respectivamente, ya construidos; completándose la explotación con un almacén y una zona de clasificación de huevos, que suponen una superficie construida de 209,8 m²; siendo la superficie total de la parcela en la que se ubican de 25.675 m².  
Las gallinas entran en la explotación tras un periodo de cría, de 0 a 6 semanas, y recría, de 7 a 18 semanas. El periodo de puesta dura unos 12 meses, tras lo cual se realiza durante dos meses una muda forzada, y posteriormente se reanudará la puesta, que durará 8 nuevos meses; pasado este tiempo los animales se llevan al matadero.   
Antes de la introducción de un nuevo lote, se realizará un vacío sanitario, limpieza, desinfección y preparación de la nave; teniendo este proceso una duración aproximada de dos meses; con lo el periodo desde la entrada de un lote hasta la entrada del siguiente será de 24 meses.   
Las gallinas permanecerán alojadas en jaulas metálicas de acero galvanizado; ajustándose a lo dispuesto en la directiva de CE 74/1999 del consejo de 19 de julio de 1999, tal y como se señala en el proyecto de actividad y en el estudio de impacto ambiental.  
La gallinaza se recoge en unas cintas transportadoras que se disponen en sentido longitudinal de la nave, por debajo de cada piso de jaulas. No se aplica ningún sistema de secado de las deyecciones; la cinta avanza una parte sólo de su longitud total, para conseguir que la gallinaza se vaya secando por la acción de la ventilación, y cuando salga de la nave para ser retirada no tenga un contenido tan elevado en humedad.  
Cada tres días, camiones provistos de caja de aluminio, se encargan de llevársela fuera de la explotación para su utilización como abono de tierras de cultivo.   
En la explotación se construirá un estercolero, próximo a la salida de las cintas del estiércol, por si alguna vez no pudiera realizarse la retirada de la gallinaza. Este estercolero tendrá una superficie de 150 m², estará cubierto, y provisto de una solera estanca con pendiente orientada hacia una arqueta o fosa de recogida de lixiviados; produciéndose para el total de la explotación unas 910 Tm/anuales.  
La actividad no genera efluentes líquidos, ya que el exceso de humedad de las deyecciones se elimina por evaporación, quedando el residuo sólido de éstas como parte del estiércol producido.  
Los cadáveres se eliminarán mediante la incineración en una planta de incineración autorizada; mediante la contratación de un seguro de recogida y destrucción de los cadáveres. Para la recogida se deberá disponer de un contenedor homologado para depositar los animales muertos, de capacidad mínima de 800 a 1000 litros  
La explotación tiene instalación de agua potable procedente de la red municipal de abastecimiento de agua potable del municipio de Sinarcas.  
La explotación se encuentra situada a unos 2.150 metros del casco urbano de Sinarcas.  
Tramitación Administrativa  
Información pública. Remisión del Expediente  
El expediente se inició el 29 de octubre de 2004, con la remisión por parte de la Dirección Territorial de Actividades Calificadas de la conselleria de Territorio y Vivienda, de copia del proyecto de actividad, del estudio de impacto ambiental, y del expediente municipal.  
La información pública se ha realizado mediante la publicación en el BOP nº 197, de 19 de agosto de 2004, sin que se haya presentado alegaciones.  
Informes sectoriales  
El Expediente Municipal recoge los siguientes informes:  
- Informe favorable del Arquitecto Técnico Municipal, en relación con la compatibilidad de la actuación con la normativa urbanística municipal.  
- Informe favorable del ingeniero industrial municipal.  
- Informe favorable de la Alcaldía.   
- Informe favorable del inspector veterinario de área, en el que se indica:  
- Que no existe la posibilidad de alteración de las condiciones normales de salubridad e higiene del medio ambiente si se cumplen las medidas correctoras que figuran en el proyecto presentado.  
- Que las medidas correctoras que se describen en la Memoria que acompaña al Proyecto parecen suficientes salvo que:  
- Falta contrato de retirada de cadáveres (aunque sí se hace mención a él en la Memoria).  
- Falta vallado perimetral.  
- El estercolero deberá estar cubierto o ser retirado inmediatamente a su extracción de la nave.  
- Información pública sin la presentación de alegaciones.  
- Autorización previa de la COPUT.  
Afecciones legales  
El suelo donde se ubica la explotación se califica como suelo no urbanizable con aptitud para granjas, en base a las normas subsidiarias y complementarias de Sinarcas.   
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de planes de ordenación de los recursos naturales o planes rectores de uso y gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto.  
En el estudio de impacto ambiental se han identificado las acciones del proyecto susceptibles de generar impacto, tanto para la fase de construcción como para la fase de funcionamiento, y posterior abandono y finalización de la actividad productiva; incluyéndose, asimismo, una descripción de la situación preoperacional referente al clima, edafología, geología, hidrogeología, flora y fauna, paisaje, y medio socio-económico.   
En cuanto a la identificación de los factores del medio susceptibles de verse impactados, se ha incluido, entre otros:  
- El aire, por contaminación física (emisión de gases, de partículas sólidas en suspensión), así como contaminación química.  
- El agua; por alteración de las características físicas, químicas y biológicas del agua superficial y subterránea, como consecuencia de la presencia de materiales sueltos fácilmente erosionables y vertidos incontrolados de cualquier tipo de residuos.  
- El suelo; por alteración de las características físicas, químicas y biológicas, que pueden verse afectadas por fenómenos como la compactación, la erosión, y pérdida de permeabilidad, entre otros.   
- La vegetación; por pérdida de la vegetación existente.  
- La fauna; por degradación de hábitats y alteración de pautas de comportamiento.  
- El paisaje; por alteración del paisaje original.  
2. Identificación y valoración de impactos.  
La valoración de impactos se ha realizado a partir de la elaboración de una matriz causa-efecto, en la que se establece una relación entre las acciones y los factores ambientales susceptibles de ser afectados por éstas. Se ha obtenido como resultado, una valoración positiva del impacto global que se derivaría de la instalación de la explotación porcina. Considerando por lo tanto, viable la actuación desde el punto de vista medioambiental con la aplicación de las medidas correctoras propuestas en el estudio de impacto ambiental.   
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y programa de vigilancia ambiental.  
En el Estudio de Impacto Ambiental se han agrupado las medidas en dos fases, la de diseño y construcción, y la fase de funcionamiento. En esta última se incluyen las siguientes medidas correctoras:  
- Para disminuir los malos olores, la explotación está prevista en una nave de ventilación natural, generada por la corriente de aire provocada por la entrada de aire por las ventanas laterales y salida por el caballete o lucernario cenital; y en la otra nave, ventilación mixta aprovechando las ventanas laterales y dos paneles de "cool-system".   
- Las gallinaza producida se recoge cada tres días y se cargan sobre un camión con remolque para su posterior utilización como abono orgánico.  
- En la explotación está prevista la construcción de un estercolero, próximo a la salida de las cintas del estiércol, por si alguna vez no pudiera realizarse la retirada de la gallinaza. Este estercolero tendrá una superficie de 150 m², estará cubierto, y provisto de una solera estanca con pendiente orientada hacia una arqueta o fosa de recogida de lixiviados.  
- Al final de cada ciclo, o cuando se considere conveniente, se realizará una limpieza total mediante productos desinfectantes con productos de uso habitual en este tipo de actividades.  
- En los huecos de las ventanas de las naves se ha colocado tela metálica tipo pajarera, que no permita la entrada de animales vectores de enfermedades.  
- Para la desinfección de las ruedas de los vehículos que deban entrar en la explotación, se dispone de un sistema a presión, basado en el uso de una mochila con desinfectante.  
- Los cadáveres de animales se deben eliminar como residuos mediante incineración en una planta de incineración autorizada; para ello, la explotación subscribirá un seguro de recogida y destrucción de los cadáveres.  
- Para la recogida de cadáveres se dispondrá de un contenedor homologado para depositar los animales muertos, con capacidad mínima de 800 a 1.000 litros, con tapa y con un mecanismo que permita cargarlo con grúa desde un camión. El contenedor estará ubicado fuera de la zona de actividad ganadera.  
- Se prevé la construcción de un vallado que recoja todas las instalaciones de la explotación.  
- La actividad se someterá en todo momento a toda disciplina que la autoridad sanitaria estime conveniente.  
En el programa de vigilancia ambiental se indica que se considerarán especialmente las siguientes cuestiones:  
- Revisión del estado del vallado perimetral y puertas de acceso a la explotación.  
- Asegurar la correcta y constante ventilación y renovación del aire del interior de la nave.  
- Comprobación del estado y posibles roturas de la tela pajarera colocada en las ventanas, con el fin de evitar la entrada de animales vectores de enfermedades.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1.h.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo ello, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a solo los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la legalización de la ampliación de la explotación avícola, situada en el término municipal de Sinarcas (Valencia), promovida por Explotaciones Avícolas Hermanos Lloria, SL., siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
- Previo a concesión de la licencia de actividad, deberá disponerse de justificación legal referente a la disponibilidad de agua potable procedente de la red de abastecimiento municipal, presentando ante esta Dirección General contrato de abastecimiento.  
- Deberá disponerse de estercolero en la explotación, tal y como establece el artículo 55 de la Ley 6/2003, de 4 de marzo, de la Generalitat, de Ganadería de la Comunidad Valenciana, de manera que pueda almacenarse la producción de gallinaza de al menos un ciclo. El estercolero será de hormigón impermeabilizado con paredes de altura suficiente para contener la gallinaza allí acumulada, diseñado con ligera pendiente para recoger los lixiviados en poceta de recogida de lixiviados, los cuales podrán ser incorporados de nuevo al montón para favorecer su eliminación por evapotranspiración.  
- El estudio de impacto ambiental explica que se suscribió contrato con empresa especializada que retiraba la gallinaza de la explotación; incluyéndose una copia del contrato en el proyecto de actividad. Sin embargo, está suscrito a fecha de 11 de diciembre de 2002, teniendo una duración de dos años; por lo que, a día de hoy, ya no presenta ninguna vigencia; por lo cual, deberá presentarse un nuevo contrato de compra-venta, vigente y firmado por ambos contratantes.   
- Deberá justificarse la eliminación de cadáveres conforme a lo estipulado en el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano; presentándose copia del contrato suscrito con empresa autorizada para gestionar este tipo de residuos, debiendo estar vigente y firmado por ambas partes.  
- Según la cartografía temática de la conselleria de Territorio y Vivienda, y el plano referente a los riesgos geológicos que se adjunta en el proyecto de actividad, la superficie donde se desarrolla la actividad se localiza en un suelo clasificado con una vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos media; dado que la zona donde se ubica la explotación (perteneciente al acuífero 53 Utiel- Requena, Sistema de Medio Turia, Mesozoico Septentrional Valenciano, Unidad Hidrogeológica 08.24), está constituida por terrenos permeables con posibilidad de infiltración a acuíferos subterráneos, por estar formados por materiales cuaternarios, tales como gravas, arenas y areniscas. Por lo que deberá aplicarse medidas que eviten la contaminación del agua por escorrentía superficial o percolación asociada a la gestión incorrecta de residuos orgánicos; sobretodo, en caso de modificar la gestión de residuos destinándolos como abono orgánico en campos de cultivo de la zona.  
- Deberá cumplirse los requisitos establecidos en el Real Decreto 3/2002, de 11 de enero, por el que se establecen las normas mínimas de protección de las gallinas ponedoras (BOE nº 13, de 15 de enero de 2002).  
- Los residuos zoosanitarios infecciosos y químicos que pudieran producirse en la explotación, deberán ser manipulados y almacenados debidamente, acumulándose en contenedores homologados a tal efecto y retirados por gestor autorizado. Los aceites lubricantes usados de motores y máquinas de la explotación, se llevarán a centros especializados para su reciclado.  
- Se dispondrá de vallado perimetral en la explotación.  
- Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.   
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 12 de mayo de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 224/05-AIA  
Título: Evaluación de impacto ambiental de la demasía a la concesión de explotación Pascualillo nº 1904.  
Promotor: Hermanos Esteban Núñez, CB.  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Valencia.  
Objeto del proyecto: Explotación de arcillas y arenas de edad Cretácico inferior Hauteriviense.  
Localización: Tres cuadrículas mineras, situadas en las parcelas 5d, 4ª, 4b, 3ª,3b y 2ª del polígono 9 del Municipio de Calles (Valencia).  
Ref. órgano sustantivo: MIEXCD.2002/2.JSH/aan  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características del proyecto  
El proyecto de explotación de la concesión minera Pascualillo nº 1904 se sitúa en la ladera norte del cerro denominado Hoya de Antaño, sobre parte del monte de utilidad pública V1064 denominado Caseta Umbría (perteneciente a la Generalitat Valenciana), sobre parte del monte de utilidad pública V45 Los Rodenos propiedad del Ayuntamiento de Calles y se establece parcialmente en el monte de propiedad particular denominado administrativamente E14V45.   
Se accede al lugar desde la población de Higueruelas, por el denominado Camino de Higueruelas, en dirección al oeste; una vez recorridos 4,2 km se llega al paraje donde se proyecta la explotación, en media ladera del monte Hoya de Antaño.  
En la explotación se distinguen tres zonas: una para extracción, otra para escombrera y los acopios de materia prima.  
Las rocas comerciales que se desean explotar son arcillas y arenas ricas en caolín. Las primeras han de poseer unas características de plasticidad y contenido en carbonatos adecuados para la fabricación de revestimientos cerámicos, de no cumplir con éstas especificaciones pasarían a ser consideradas estéril.  
El promotor afirma que Pascualillo nº 1904 posee las reservas de 2 millones de toneladas de arcillas y 1.300.000 tm de arenas caoliníticas y feldespáticas. La producción anual es de 300.000 tm de arcillas y de 200.000 tm de arenas. Las rocas no aprovechables son margas y areniscas, dice que representan el 18% del todouno. La duración de la explotación es de unos siete años.  
Las labores mineras se inician a mitad de ladera, a la cota máxima de 890 m, y se concluyen a la cota mínima de 815 m; parte de éstas ocurren en ladera y el resto se realizan por debajo de la cota del valle situado al norte. Los estériles procedentes de la ladera y la mayoría de los generados al explotar la pequeña corta del valle se acumulan en una escombrera situada al norte del área de extracción, que se vacía al final de la explotación para rellenar el hueco minero creado.  
Los bancos de explotación son de 10 metros de altura, con un talud de 40º respecto a la horizontal y berma de unos 10 metros. En la restauración subsiguiente, los bancos se remodelan resultando un total de 15 bancos de 5 metros de altura, con berma de 4,75 metros -o de 12 metros si por ella pasa la pista- y pendiente del talud individual de 40º. El talud general de la ladera restaurada es de 25º.  
El arranque se realiza mediante retroexcavadora de cadenas y también mediante perforación y voladuras en rocas no ripables.  
Se seleccionan las especies Pinus halepensis para revegetar las bermas y plataformas, y Thymus vulgaris y Rosmarinus officinalis para revegetar los taludes.  
2. Alternativas  
El titular no ha realizado un estudio de alternativas si no que ha elegido el emplazamiento por ser propietario de los terrenos, conocer las estructuras y rocas existentes en el subsuelo, la calidad de las arcillas y arenas, por poseer un bajo contenido en estéril y por la cuenca visual reducida del sitio.  
La selección del emplazamiento basándose en el conocimiento del subsuelo y la calidad de las rocas no ha sido acreditado, pues el promotor no ha aportado:  
1. Documentos geológicos del subsuelo basados en trabajos de exploración.  
2. La cartografía geológica, con los cambios laterales de facies existentes y con el detalle que exige la complejidad estratigráfica del lugar. El titular aporta una fotocopia del mapa geológico regional a escala 1:50.000 publicado por el ITGME.  
3. Documentos de control de leyes que indiquen las cantidades y calidades de las reservas comerciales, así como la relación estéril/roca comercial. La relación estéril/roca comercial la cifra en el 18%, pero no está acreditada.  
La ubicación de la explotación propuesta no cumple, por tanto, los artículos 5.1 y 5.2.b del Decreto 82/2005 de Ordenación Ambiental de Explotaciones Mineras en Espacios Forestales de la Comunidad Valenciana, en lo relativo al conocimiento del recurso a explotar, la cantidad y la calidad del mismo.  
Tramitación Administrativa  
1. Tramitación   
La presente declaración de impacto ambiental corresponde al cuarto expediente que la demasía a la concesión de explotación Pascualillo nº 1904 tramita en esta conselleria.  
Expediente 271/02-AIA  
Se inició el 3 de Julio de 2002. La zona de extracción se situaba sobre las parcelas 9ª, 4ª, 4b, 3ª y 3b del polígono 9; la escombrera se emplazaba sobre las parcelas 1ª, 1b, 2ª y 2b del polígono 14. La explotación precisaba ocupar 8.400 m² de la parcela 9 del polígono 9 del monte de utilidad pública denominado Los Rodenos, el resto de la superficie se situaba entonces sobre suelo no urbanizable común.  
El Ayuntamiento de Calles informó que las normas subsidiarias del municipio se encontraban suspendidas, precisamente por un problema relacionado con la reclasificación del suelo donde se encuentra la concesión minera. El informe añade: «Actualmente se está elaborando un estudio de impacto ambiental de todo el municipio donde se recoja la reclasificación del suelo (de suelo protegido a suelo minero) donde se permita este tipo de actividad».  
El expediente se resolvió mediante una declaración de impacto ambiental desfavorable el 26 de febrero de 2003, por «[...] incompatibilidad ambiental, al ubicarse parte de la explotación en suelo protegido por ser monte de utilidad pública. La zona de explotación presenta valores forestales, paisajísticos y medioambientales suficientes para su conservación».  
En la declaración de impacto ambiental y dentro del apartado Consideraciones Ambientales, se afirmaba con respecto a la reclasificación de los usos del suelo lo siguiente:   
«[...] por lo que en caso de tramitar la reclasificación de dicha zona, como se ha informado desde el Ayuntamiento, no se cree justificado ni parece viable la desprotección de este monte público, y mucho menos coherente la desprotección de parte del mismo».  
El Ayuntamiento de Calles recibió copia de la declaración de impacto ambiental el día 11 de marzo de 2003.  
Expediente 30/04 - AIA  
Se inició el 5 de febrero de 2004. La zona de extracción se sitúa sobre las parcelas 5d, 4ª, 4b, 3ª, 3b, 2ª del polígono 9 exclusivamente. Las parcelas que son comunes al expediente 271/02-AIA son las 4ª, 4b, 3ª y 3b.  
Con fecha 12 de abril de 2005 la Dirección General de Gestión del Medio Natural emitió resolución de cierre y devolución de la documentación técnica del expediente 30/04-AIA, porque la propuesta de explotación minera tramitada resulta incompatible con los usos legalmente establecidos para los terrenos situados en montes de utilidad pública. La resolución se fundamenta en el artículo 48c de la Ley 3/1993, Forestal de la Comunidad Valenciana.  
El Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial (órgano administrativo sustantivo) le comunica la resolución al titular con posterioridad a la entrada en vigor del Decreto 82/2005, de 22 de abril, de Ordenación Ambiental de Explotaciones Mineras en Espacios Forestales de la Comunidad Valenciana.  
Expediente 165/05-CON  
Se inicia el 8 de Julio de 2005. El promotor se acoge al del Decreto 82/2005 antedicho, pues ha entrado en vigor antes de que el órgano administrativo sustantivo le notificara la resolución del 12 de abril de 2005, por entender que «[...] los valores que motivaron la inclusión del monte en el catálogo de utilidad pública, se pueden ver afectados temporalmente durante la vida de la explotación, como es lógico en cualquier explotación minera, pero en ningún caso de forma definitiva ya que a través del plan de restauración integral la recuperación de estos valores será total al final de la vida de la misma, y en la medida de lo proyectado, durante la duración de la explotación».  
El Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial remite el escrito de alegaciones del promotor junto con la misma documentación técnica que había sido devuelta al cerrar el expediente anterior.   
El 26 de septiembre de 2005 se le remite al Servicio de Gestión Forestal la documentación técnica, para consultarle sobre la garantía que ofrece el plan de restauración en la ulterior gestión forestal de los terrenos afectados por la explotación minera.  
Expediente 224/05 - AIA  
El 30 de noviembre de 2005 se cierra el expediente 165/05-CON al recibir devuelta la documentación técnica del Area de Recursos Forestales sin el informe correspondiente solicitado, en su lugar abre el expediente 224/05-AIA, para iniciar la tramitación del procedimiento de evaluación de impacto ambiental.  
El 2-12-05 se realiza una consulta al Servicio de Gestión Forestal.  
El 21-12-05 se realiza una consulta al Ayuntamiento de Calles.  
El 19-1-06 se realiza una consulta al Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Valencia.  
El 16-2-06 se realiza una consulta al Servicio de Conservación de la Biodiversidad.  
El 27-2-06 se solicita información a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda.  
El 21-3-06 se solicita una copia del certificado de haber sometido la documentación a información pública al Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial.  
El 22-3-06 se consulta al Servicio de Gestión Forestal.  
El 4-4-06 se efectúa una petición de información a la Sección Forestal de la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda.  
2. Información pública  
El Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial sometió el expediente a información pública y publicó, a tal efecto, un anuncio en el BOP número 174, de 24 de Julio de 2002, no habiéndose presentado alegación alguna en el plazo concedido para ello.  
3. Peticiones de informes sectoriales y documentación suplementaria  
Se han solicitado informes al Ayuntamiento de Calles, al Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial, al Servicio de Gestión Forestal, a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda y al Servicio de Conservación de la Biodiversidad.  
Informes sectoriales  
Informe del Servicio de Conservación de la Biodiversidad  
El informe del Servicio de Conservación de la Biodiversidad expresa lo siguiente:  
«[...] la explotación pretende ubicarse en la zona conocida como la Hoya de Antaño. Esta Hoya constituye un enclave agrícola parcialmente abandonado y utilizado principalmente como zona de pastos para el ganado, en medio de un entorno completamente forestal, por lo que tiene un gran valor como zona de alimentación de la fauna que vive en el medio forestal que la circunda. Igualmente tiene un gran valor paisajístico, por su efecto de cambio de vegetación; los bancales abandonados ostentan ejemplares de carrascas, algunos de gran porte y algún quejigo, alternando con sembrados y pastizales; igualmente, existen dos casas en ruinas en la zona. Existen dos territorios de águila perdicera y uno de águila real en el entorno de estas zonas, por lo que estos ejemplares utilizan el área como zona de campeo y alimentación.  
Los bancales que pretenden explotarse están cubiertos totalmente de vegetación forestal, sobre todo de pinos carrascos, pero también de encinas, sabinas negras, enebros y algún roble valenciano, mientras que la zona que se pretende utilizar como escombrera provisional está ocupada por un pastizal húmedo en cuya zona más deprimida existe un juncal que evidencia la cercanía del nivel freático. A pocos metros de donde se pretende ubicar esta explotación, en la ladera oriental del mismo cerro, existe una explotación minera que está teniendo graves problemas de deslizamiento de laderas y está causando un grave impacto en toda la zona.  
En conclusión, la explotación que se pretende causaría un grave daño ambiental y paisajístico y afectaría a especies protegidas, tanto de flora como de fauna, por lo que debería informarse negativamente».  
Servicio de Gestión Forestal de la conselleria de Territorio y Vivienda  
- Informe de fecha 9 de enero de 2006  
El Servicio de Gestión Forestal indica que existen dudas sobre la afección o no de la cantera al monte de utilidad pública nº 45. Según la ubicación de la misma y la información cartográfica de montes de utilidad pública de la Comunidad Valenciana, obtenido de la conselleria de Territorio y Vivienda, todo indica que sí existe tal afección, sin embargo, tras la consulta al agente medioambiental de la comarca Los Serranos se informó sobre una permuta en los terrenos donde se pretende ubicar dicha explotación. Por tanto se solicita, previo a la redacción del informe forestal solicitado, se haga una consulta que confirme la ocupación o no del MUP.  
- Informe de fecha 9 de Mayo de 2006  
El Servicio de Gestión Forestal informa que «De aplicación al Decreto 82/2005, le recordamos que el procedimiento a seguir, finalizado el plazo de información pública, se inicia con la evaluación de un plan de restauración integral presentado por el Servicio Territorial de industria y Seguridad Industrial (Unidad de Minas) al Área de recursos Forestales y Conservación Ambiental de la conselleria de Territorio y Vivienda. Emitido informe se remitirá al Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial y al Área de Evaluación Ambiental para realizar la correspondiente declaración de impacto ambiental.  
No obstante, revisada la documentación presentada se informa que el estudio de impacto ambiental y programa de restauración no se ajusta al contenido establecido en los artículos 7 y 8 del Decreto 82/2005 y por tanto se considera que la explotación minera denominada Pascualillo nº 1904 no es compatible con los valores que motivaron la inclusión de los montes V1064 y V45 en el catálogo de montes de utilidad pública.  
Por tanto, en caso de iniciar el procedimiento regulado del D82/2005, el Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial deberá enviar un plan de restauración integral al área correspondiente».  
Ayuntamiento de Calles  
- Informe del 10 de enero de 2003  
El Ayuntamiento informó que estaba elaborando en ese momento un estudio de impacto ambiental de todo el municipio, para reclasificar el suelo y permitir la actividad minera en él.   
- Informe del 20 de marzo de 2006  
El Ayuntamiento informa que el proyecto de explotación minera denominado Demasías de la Concesión Minera Pascualillo Nº 1904 es compatible con los usos del suelo donde se ubicaría la cantera.  
Dirección Territorial de Territorio y Vivienda  
- Informe de fecha 28 de marzo de 2006  
Explica que no existe expediente alguno de permuta iniciado en estos servicios territoriales que afecte a la zona prevista de explotación o escombrera.  
- Informe de la sección forestal del día 2 de Mayo de 2006  
La sección forestal informa que la concesión afecta tanto al monte de utilidad pública Nº 45 denominado Los Rodenos, propiedad del Ayuntamiento de Calles, como al monte de utilidad pública Nº 172 Caseta Umbría, El Rebollo y La Torrecilla propiedad de la Generalitat Valenciana, y a fincas particulares enclavados del monte de utilidad pública UP 45.  
Considera que no son compatibles los valores medioambientales que motivaron la inclusión del monte de utilidad pública nº 172 con la apertura de la cantera proyectada. En este caso los valores que se mencionaron en la declaración de utilidad pública se ven acrecentados y resultan incompatibles con dicha utilidad pública, al encontrarse situados dentro de una masa forestal continua de miles de hectáreas y no en los límites de la misma, donde podría en algún caso plantearse la compatibilidad.  
Los valores que justificaron la inclusión en el catálogo de monte de utilidad pública están recogidos en el punto 3 del expediente de declaración que se transcribe literalmente a continuación:  
4. Motivos para la catalogación  
Conforme a lo establecido en la siguiente legislación.  
Ley 43/2003, de 21 de noviembre, de Montes; artículos 13 y 16.  
Ley 3/1993, de 9 de diciembre, Forestal de la Comunidad Valenciana; artículo 13.  
Decreto 18/1995, de 16 de Mayo, del Gobierno Valenciano por el que se aprueba el reglamento de la Ley 3/1193; artículos 11,12, y 13.  
Se debe declarar como una sola unidad de monte de utilidad pública para una mejor gestión de los mismos por razones de defensa de suelo contra la erosión, degradación y desertización, recarga de acuíferos, regulación dinámica de la biosfera, preservación de la diversidad biológica, mantenimiento de los procesos ecológicos, fomento del uso social de los montes, mejora de la economía rural, contribución a la salubridad pública.  
Estos valores no se han modificado en ninguno de sus términos.  
Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial  
Este organismo informa que no tiene constancia de que exista una permuta de terrenos en la Concesión Minera Pascualillo nº 1904.  
Afecciones Legales  
En fecha 14.10.2004 la Dirección General de Patrimonio Artístico de la conselleria de Cultura, Educación y Deportes informó favorablemente el proyecto siempre que no se supere el límite de explotación presentado y recogido en el informe arqueológico.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos que pueden verse afectados por el proyecto de la actividad  
- Valores medioambientales  
Una parte de la superficie explotable y su entorno se pueden catalogar como totalmente forestales con arbolado natural. El área es de gran valor medioambiental por las razones siguientes:  
- Se trata de una superficie forestal continua de gran extensión que protege al suelo de la erosión, degradación y desertización.  
- Es una zona de recarga de los acuíferos.  
- Actúa como regulación dinámica de la biosfera.  
- Preserva la diversidad biológica.  
- Mantiene los procesos ecológicos.  
- Fomenta el uso social.  
- Mejora la economía rural.  
- Contribuye a la salubridad pública.  
- Es una zona de alimentación para la fauna típica del medio forestal.  
- Posee gran valor paisajístico por su efecto de cambio de vegetación y contribuye notablemente a la riqueza del paisaje  
- Existen dos territorios de águila perdicera y un territorio de águila real, que utilizan la zona para campeo y alimentación.  
- Representa un gran valor para conservar la biodiversidad.  
La apertura de la cantera supone una pérdida de los valores que motivaron la inclusión de los dos montes de utilidad pública en el catálogo de montes de utilidad pública. La explotación minera no cumple el artículo 14.2 ni la Disposición Adicional segunda del Decreto 82/2005, de Ordenación Ambiental de Explotaciones Mineras en Espacios Forestales de la Comunidad Valenciana.  
- Restauración geomorfológica  
No ha sido acreditado el volumen de estériles que genera la explotación, por lo que no existen garantías de poder rellenar el hueco minero hasta las cotas proyectadas, además no se ha tenido en cuenta la compactación de los mismos una vez depositados.   
Si los estériles fueran insuficientes, se formaría una depresión sin drenaje e impermeabilizada por las arcillas estériles y se alteraría la red hidrográfica local, lo que repercutiría en el ecosistema existente y en los acuíferos.  
En lo referente al volumen de estériles, la ubicación de la explotación no ha sido elegida conforme con el artículo 5.2.b del Decreto 82/2005, de Ordenación Ambiental de Explotaciones Mineras en Espacios Forestales de la Comunidad Valenciana.  
- Duración temporal de los impactos  
Mientras se excava el hueco minero del norte se mantienen los 4 bancos agotados más próximos al mismo sin restaurar. La escombrera desaparece para rellenar la mayor parte del hueco una vez terminada la extracción.   
El promotor presenta su segunda propuesta de explotación reincidiendo en retrasar los trabajos de restauración, de modo que en el último año de actividad se restaura más del 50% de la superficie explotada, es decir, se prolongan los impactos ambientales que origina dicha cantera. Este planteamiento ya había sido rechazado en la Declaración de Impacto Ambiental del expediente 271/02-AIA.   
El hueco de la corta es de unas dimensiones que permiten efectuar el laboreo y la restauración simultáneamente y sin interferencias, siempre y cuando se guarde la distancia mínima entre el frente de explotación y el de restauración, para que la maquinaria trabaje con seguridad y espacio para maniobrar. En el párrafo 6º de la página 52 del estudio de impacto ambiental, también se entiende de este modo y se manifiesta al respecto:   
«[...] Como ya se ha comentado, al comienzo de la segunda fase de restauración, el estéril de arcillas y arenas será depositado en el hueco generado y la escombrera exterior comenzará a verterse en el hueco, siempre respetando una distancia de 30 m de seguridad entre los estériles y el frente de explotación».  
La duración excesiva de los impactos es contraria al espíritu minimizador que pregona el artículo 5.1 del Decreto 82/2005, de Ordenación Ambiental de Explotaciones Mineras en Espacios Forestales de la Comunidad Valenciana.  
- Escorrentía y red de drenaje  
No se ha calculado el caudal de escorrentía y el proyecto carece de un sistema de eliminación de la carga en suspensión. Las bajantes están trazadas por la línea de máxima pendiente y la plaza de cantera dispone de tan solo el 1% de pendiente, con lo que se encharcaría; además se desconoce el lugar de descarga a la red local. Las bermas tienen tan solo el 1% de contrapendiente hacia las cunetas, que resulta insuficiente para asegurar su drenaje.  
La escombrera carece de red de drenaje.  
- Calidad del suelo edáfico restaurado  
El espesor que se le atribuye al suelo edáfico en el estudio de impacto ambiental es de 1,50 metros, valor que resulta distante de la realidad. Esto obligaría a emplear tierra vegetal foránea; el titular propone emplear tierra procedente de explotaciones mineras abandonadas y próximas, pero esta solución no ofrece garantías de calidad, por lo que no cumple el artículo 8.1.a del Decreto 82/2005 de Ordenación Ambiental de Explotaciones Mineras en Espacios Forestales de la Comunidad Valenciana.  
- Revegetación de los taludes individuales de restauración  
Los taludes individuales de restauración poseen una pendiente de 40º, valor excesivo para asegurar el arraigo de la vegetación y reducir, en la medida de lo posible, la erosión de los mismos.  
- Contaminación de las aguas superficiales y subterráneas  
En la documentación no existe mención al mantenimiento de la maquinaria. Se pueden producir escapes de fluidos que contaminen el agua superficial y subterránea, si no se dispone de un lugar techado y con el piso impermeabilizado destinado especialmente a estos trabajos.   
La omisión de este aspecto no cumple los contenidos mínimo establecidos en el artículo 8.1.c del Decreto 82/2005 de Ordenación Ambiental de Explotaciones Mineras en Espacios Forestales de la Comunidad Valenciana.  
- Estabilidad de la ladera restaurada  
El estudio geotécnico que figura en el proyecto de explotación se refiere al talud general y a los bancos individuales de explotación y simplifica las litologías existentes a arcillas con intercalaciones decimétricas de areniscas.   
Estudia la estabilidad de la parte sur del talud por ser la más desfavorable y afirma que el factor de seguridad frente al deslizamiento con valor 1 es suficiente para garantizar la estabilidad de la ladera a largo plazo y en condiciones críticas. Supone un comportamiento geotécnico de los materiales del lugar similar a la de un suelo y emplea los ábacos de Hoek y Bray (1977). La altura del talud estudiado es de 75 metros con una pendiente de 25º.  
Con respecto a la presencia de agua se comenta en la pág. 70 del proyecto de explotación: «En cuanto a la filtración referida al flujo de agua y humedad libre visible en las discontinuidades o en la totalidad de la roca, durante las observaciones de campo no se detectaron dichas filtraciones, algo previsible teniendo en cuenta el carácter impermeable de las arcillas que rodean a las areniscas».  
En la página 72 del mismo proyecto se afirma: «[...] no hay presencia de manantiales en la zona de explotación, por lo que no será un factor a considerar en la estabilidad de los taludes».  
En el reconocimiento efectuado por el técnico de impacto ambiental al sitio, se ha podido constatar que en la ladera afloran principalmente arcillitas, margas, arenas y calcarenitas, con frecuentes cambios laterales y verticales de facies que se pueden apreciar incluso a pequeña escala (en los desmontes de los caminos) y también a gran escala (en el límite norte de la explotación minera contigua). Existen arenas de cuarzo sin consolidar, muy permeables y porosas.  
La ladera está formada por intercalaciones de rocas de propiedades geotécnicas muy diferentes, distribuidas espacialmente con formas y patrones complejos, algunas de las cuales son al mismo tiempo acuíferos (la Fuente Madrid se encuentra en la ladera SO del mismo cerro Hoya de Antaño, además el informe del Servicio de Conservación de la Biodiversidad cita la existencia de un juncal a pocos metros de la explotación); es obvio que no existe una litología con propiedades mecánicas isótropas, por lo que no resulta adecuado emplear el método de Hoek y Bray para calcular el factor de seguridad.   
Resulta muy difícil calcular la estabilidad al deslizamiento por la complejidad de la constitución de la ladera, pero se puede anticipar que se trata de una ladera inestable, que después de explotarse adquiere dos condiciones adversas: posee mayor pendiente que la original y permanece sin restaurar un tiempo adicional. El valor del factor de seguridad para períodos de tiempo como la vida de la cantera ha de ser superior a 1,2 según la legislación española; no obstante, el valor de 1,5 es más aceptado por la comunidad geotécnica cuando se valora la estabilidad de una ladera a largo plazo, o lo que es lo equivalente, para la ladera restaurada.  
Si se realizaran voladuras donde no fuera ripable la roca, como se afirma en la documentación, entonces la inestabilidad se vería incrementada notablemente, pudiendo darse un deslizamiento temprano y de magnitud tal que imposibilitaría la restauración geomorfológica proyectada.   
En resumen, los valores aportados del factor de seguridad de la ladera frente al posible deslizamiento no ofrecen garantías suficientes, pues existe un riesgo de un impacto crítico por deslizamiento y no se han previsto las acciones necesarias para que los terrenos explotados retornen a los valores medioambientales iniciales. En definitiva, no se cumple el artículo 8.1.a del Decreto 82/2005 de Ordenación Ambiental de Explotaciones Mineras en Espacios Forestales de la Comunidad Valenciana.  
2. Identificación y valoración de los impactos  
Los impactos han sido identificados y valorados, algunos de ellos no han sido adecuadamente sopesados, como es el riesgo de deslizamientos que está caracterizado como recuperable, con una probabilidad de ocurrencia media y una valoración de severo, lo cual no se corresponde con la realidad por las razones explicadas en el apartado anterior.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.   
El programa de vigilancia ambiental no figura en la documentación remitida, en este sentido no se ha cumplido el contenido mínimo establecido en el artículo 8.1.b del Decreto 82/2005 de Ordenación Ambiental de Explotaciones Mineras en Espacios Forestales de la Comunidad Valenciana, ni el artículo 12 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento para la Ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Las medidas correctoras de las emisiones de polvo no contemplan el asfaltado o, al menos, el recubrimiento de los caminos con una capa de zahorras compactadas. Tampoco se cita que es preciso regar el frente durante las operaciones de carga para evitar las emisiones.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto se encuentra sometido a declaración de impacto ambiental al encontrarse incluido dentro de los supuestos previstos en el Anexo I, apartado 3c.1 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. Por Orden de 9 de septiembre de 2003, de la conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se desarrolla el Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat Valenciana por el cual se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda y según el Artículo 17, se atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la Evaluación Ambiental.  
Por tanto, en vista de todo lo anterior y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar desfavorable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de explotación de la concesión de explotación de la cantera Pascualillo nº 1904 y su plan de restauración, por suponer una pérdida definitiva de los valores medioambientales que motivaron la inclusión de los montes denominados V1064 Caseta Umbría y V45 Los Rodenos en el catálogo de montes de utilidad pública.   
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 12 de mayo de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 20/2006-AIA  
Título: Centro de recepción y descontaminación de vehículos.  
Promotor: Grúas Primitivo SL.  
Autoridad sustantiva: conselleria de Territorio y Vivienda  
Localización: Parcela nº A-24ª, manzana M-2, Polígono Industrial I-8 Partida Amorós nº 12, Crevillent (Alicante)  
Descripción del Proyecto  
El objeto del proyecto es la instalación de un centro de recepción y descontaminación de vehículos al final de su vida útil en el término municipal de Crevillent, promovido por Grúas Primitivo SL.  
La actividad se instalará en el polígono industrial I-8 de Crevillent, en una parcela de 1.600,5 m² de superficie. Según certificado emitido por el Ayuntamiento, la actividad dispone de alumbrado, agua potable (red municipal) y conexión a la red general de alcantarillado. Asimismo se indica que el emplazamiento y funcionamiento de la actividad son conformes con las Ordenanzas Municipales.  
En la parcela se construirá una nave de superficie útil 595,52 m², en el interior de la cual se ubicarán:  
- Zona de recepción: 204,75 m²  
- Zona de descontaminación: 177,84 m²  
- Zona de almacenamiento temporal de sustancias contaminantes: 53,34 m²  
- Almacén de piezas usadas: 92,72 m²  
- Oficinas, aseos y comedor.  
La actividad consiste en la recepción de vehículos, su descontaminación y el aprovechamiento de piezas. Se generan diversos residuos (peligrosos y no peligrosos) que son convenientemente almacenados (temporalmente) y gestionados. Todo el proceso se lleva a cabo en el interior de la nave (cubierta y con pavimento impermeable). Se estima un número de vehículos a descontaminar al día de seis.   
Una vez descontaminados, se almacenarán los vehículos en el exterior, para lo que se dispone de una superficie de 788,96 m². Se prevé el hormigonado e impermeabilizado de esta zona. Además, se dispondrá de bandejas antiderrames y sustancias absorbentes en previsión de vertidos accidentales. La zona dispone también de sistema de recogida de aguas pluviales que se conectará con la red del polígono. En esta zona está a su vez previsto el almacenamiento de los neumáticos usados, en contenedores homologados proporcionados por la empresa gestora.  
No se prevé la instalación fija de maquinaria de prensado, aunque sí se prevé contratar prensas móviles a empresas que presten este servicio.  
No se plantean alternativas al proyecto, puesto que se justifica la ubicación como adecuada.  
Afecciones legales  
La actividad de tratamiento de vehículos al final de su vida útil constituye una operación de gestión de residuos peligrosos (160104\* vehículos al final de su vida útil). Como tal, está sometido al régimen de autorización administrativa por el órgano competente en materia medioambiental, de acuerdo con la Ley 10/1998, de 21 de abril, de residuos y por la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de Residuos de la Comunidad Valenciana. En particular, este tipo de actividad está regulado por el Real Decreto 1383/2002, de 20 de diciembre, sobre gestión de vehículos al final de su vida útil. Asimismo, debe someterse al RD 1619/2005, de 30 de diciembre, sobre gestión de neumáticos fuera de uso.   
El RD 9/2005, de 14 de enero, en su anexo I, enumera las actividades potencialmente contaminante del suelo. El titular de la actividad debe comprobar su inclusión en dicho anexo y en su caso, estará obligado a remitir un informe preliminar de situación al órgano autonómico competente, según se recoge en el artículo 3.1. de dicha norma.  
Según se regula en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica y en el Decreto 266/2004, de 3 de diciembre, por el que se desarrolla ésta, la industria contará con un libro de control en el que figurarán los informes correspondientes a las auditorías acústicas periódicas.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales  
La actividad se ubicará en un polígono industrial, por lo que el medio está significativamente antropizado. Según la cartografía temática de la Comunidad Valenciana, es una zona de vulnerabilidad baja de acuíferos y sin riesgo de inundación. Discurre una vereda próxima, pero no se ve afectada por la ubicación de la industria. No se prevé que se vean afectados por la misma la vegetación y la fauna.   
El paisaje es de carácter industrial. Discurren varias carreteras por las proximidades y no existe suelo urbano residencial cercano (la zona más próxima se encuentra a unos 700 m). El acceso se realiza por la CV-904.  
La actividad a desarrollar es la gestión de residuos peligrosos, pues los vehículos al final de su vida útil (VFUs) se consideran residuos de estas características (código LER 16 01 04\*). Las acciones a llevar a cabo para la descontaminación de los VFUs, así como el almacenamiento de estos a su recepción en las instalaciones y de los residuos peligrosos generados con la descontaminación pueden afectar gravemente al suelo y los acuíferos.   
Los principales impactos esperados de la actividad son la generación y almacenamiento de residuos peligrosos y en menor medida, se prevé la generación de ruido.  
Respecto al ruido, se estiman unos niveles sonoros de entre 50 y 70 dB(A), influidos por el ruido generado por las carreteras cercanas. Se indica que el ruido de la propia actividad se verá disminuido por el aislamiento aportado por los tabiques y que para evitar las vibraciones se dispondrán elementos amortiguadores. En cualquier caso, se considera compatible con el entorno.  
Las labores de recepción, descontaminación y almacenamiento de residuos y piezas se realizan a cubierto en el interior de la nave. Para evitar derrames en la zona de recepción, se dispondrá de bandejas móviles de recogida. El suelo de la nave es de cemento fratasado para evitar filtraciones. A lo largo de la nave (zona de descontaminación y de recepción), se instalará una canaleta de recogida de derrames y aguas contaminadas. Mediante la canaleta y a través de una arqueta-sumidero y varias arquetas sifónicas, se conducen estas al sistema de separación de grasas e hidrocarburos, a continuación pasan por una balsa de decantación y finalmente son vertidas a la red de alcantarillado.  
La zona de almacenamiento de vehículos descontaminados estará también hormigonada e impermeabilizada y también se dispondrá de bandejas de recogida de derrames y sustancias absorbentes. Esta zona dispone de una canaleta para la recogida de las aguas pluviales. Los vehículos descontaminados serán entregados a gestor autorizado, según se acredita mediante documento de aceptación. Los neumáticos se almacenan al aire libre, en contenedores homologados proporcionados por el gestor.  
En cuanto a los residuos peligrosos generados en la descontaminación, como medidas preventivas, se indica que serán almacenados en recipientes estancos (depósitos y bidones) que se ubicarán dentro de cubetas metálicas de doble capa, las baterías se almacenarán en contenedores específicos y las piezas que puedan estar contaminadas se almacenarán en contenedores fijados en el hormigón.  
El programa de vigilancia ambiental propuesto consiste en:  
- Una vez cada tres meses, el técnico de medio ambiente revisará el proceso  
- Una vez cada mes, se revisarán las cubetas, contenedores y bidones. Se dispondrá de bidones, contenedores y cubetas de repuesto para cambios.  
- Se revisará la maquinaria al objeto de detectar escapes  
- Se dispondrá de un contenedor con sustancia absorbente para recoger derrames líquidos.  
Tramitación administrativa  
En fecha 25 de enero de 2006, tuvo entrada en los en el área de Evaluación Ambiental, nota interna de la Comisión de Actividades Calificadas de Alicante, por la que se remitía:  
- Proyecto de actividad  
- Copia del expediente administrativo  
- Copia del Estudio de Impacto Ambiental  
El expediente de tramitación de licencia de actividad incluye, entre otros documentos, el certificado de exposición pública del mismo, sin que se hayan presentado alegaciones al mismo.   
Con fecha 17 de marzo de 2006 se remitió requerimiento al titular, el cual fue contestado con fecha 12 de abril de 2006 y completado con fecha 3 de mayo de 2006.   
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado queda tipificado en el epígrafe 6-c.1. del Anejo I del Decreto 32/2006, de 10 de marzo, por el que se modifica el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental.   
El artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales el proyecto de actividad de centro de recepción y descontaminación de vehículos, promovido por Grúas Primitivo SL. en el término municipal de Crevillent, siempre que la misma se desarrolle con las previsiones del estudio de impacto ambiental.  
Segundo  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:  
1. Los cubetos de seguridad para evitar los derrames en la zona de almacenamiento de residuos peligrosos deberán ser capaces de contener, como mínimo, el volumen del envase de mayor tamaño o el 10% del total (el mayor de estos dos volúmenes). Los cubetos y sistemas de recogida de derrames deberán ser individuales para cada tipo de residuo cuya mezcla, en caso de derrame, suponga un aumento de su peligrosidad o dificulten su gestión.  
2. Se deberá disponer de la preceptiva autorización de vertido de aguas residuales a la autoridad municipal o, en su caso, a la entidad de saneamiento. Las aguas residuales vertidas, deberán cumplir los parámetros establecidos. A fin de comprobar el cumplimiento de tales parámetros de deberá realizar, al menos, una analítica anual de las aguas vertidas.  
3. La instalación de decantación, separación de grasas y fosa de recogida de derrames, no permitirá el vertido accidental de dichos derrames a la red de alcantarillado.  
4. En el caso en que se realicen actividades de compactación de vehículos al final de su vida útil que no contengan líquidos ni otros componentes peligrosos (código LER 16 01 06), deberán realizarse en zonas dotadas de superficies impermeables con equipos de recogida de aguas sucias y pluviales, que serán tratadas de conformidad con la normativa ambiental y sanitaria.  
5. El programa de vigilancia ambiental, incluirá el control mensual por parte del propio titular del correcto estado de los sistemas de recogida de derrames, de la ausencia de vertidos al suelo y de la ausencia de fugas de líquidos en los cubetos de recogida, así como el seguimiento de las condiciones de almacenamiento de los residuos (separación por tipo, envasado y etiquetado). También se procederá al control de los niveles sonoros de la actividad a su puesta en marcha y posteriormente, con la periodicidad establecida en la reglamentación vigente.  
6. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberán ser comunicados a la Dirección General de Gestión del Medio Natural de la conselleria de Territorio y Vivienda que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.  
Valencia, 15 de mayo de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 403/02 - AIA  
Título: Proyecto de factibilidad y aprovechamiento de la concesión minera Gabacho.  
Promotor: BPB Iberplaco SA.  
Autoridad sustantiva: Trámite iniciado por el Ayuntamiento de Segorbe.  
Objeto del proyecto: Explotación de yesos.  
Localización: Polígonos 51 y 54 del Municipio de Segorbe  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características del proyecto  
Del total de la demarcación de 109,75 hectáreas, BPB Iberplaco SA. proyecta explotar yesos de edad Triásico Keuper. El proyecto de factibilidad y aprovechamiento de la concesión minera Gabacho, en su epígrafe 3.3 Superficies, cita que la zona de explotación abarca 37,76 hectáreas; en el epígrafe 4.1 denominado superficie autorizada y superficie extractiva establece el valor del área de explotación en 39,19 hectáreas, con un porcentaje de ocupación del 35,91%. En el epígrafe 2.1.2 del estudio de impacto ambiental se establece la superficie de extracción en 39,41 hectáreas.  
La zona se ubica en la Unidad Hidrogeológica nº 20 denominada Medio Palancia, cuyo acuífero subyacente es el de Segorbe-Soneja.  
Las poblaciones más cercanas son Soneja y Gátova que distan unos 5,2 km y 4,3 km respectivamente.  
El recorrido total desde la fábrica es de unos 7 km, que transcurre sobre una vía de 4 metros de ancho; utiliza 1 km del camino asfaltado denominado Camino de Cabrera del Portillo y circula seguidamente unos 900 metros por el cauce del Barranco de Satarra. La intensidad de circulación media es de unos 45 camiones al día y la carga total máxima de 30 toneladas por camión. El camino de tierra se acondiciona con una capa de zahorras de 20 cm de espesor, se compacta y se extiende una capa de rodadura de mezcla bituminosa densa tipo D de 5 cm de espesor.  
El volumen de todouno es de unos 12.048.767 m³, los estériles ascienden a 3.976.093 m³. La producción mensual estimada es de 55.328 m³, la anual de 663.936 m³ y la vida prevista de la explotación es de unos 17 años.  
El arranque es mediante perforación y voladura.   
La maquinaria empleada está formada por un bulldozer Caterpillar D-9 de 300 CV, dos cargadoras frontales: de 18 m³ y 9 m³, una retroexcavadora de 9 m³ y 7 camiones de 25 m³.  
En la concesión se establecen 4 zonas de extracción:   
1. Una zona situada en el extremo norte de la demarcación, que en los planos viene con el nombre de Zona A.  
2. Una zona ubicada en el extremo SE de la demarcación, denominada también como Zona A en los planos.  
3. Dos zonas situadas en las laderas del Cerro La Buitrera, que se continúan hacia la concesión La Hoya. La ubicada sobre la ladera norte recibe el nombre de Zona B, la correspondiente a la ladera sur se denomina también Zona A.  
Se explotan los yesos conjuntamente con los existentes en la Concesión La Hoya mediante bancos de 10 metros de altura, bermas de 6 metros y un talud individual que se inclina 70º respecto a la horizontal. Se extraen primeramente de las zonas denominadas "A" y luego de las "B", a lo cual se le denomina explotación por fases.  
El promotor propone restaurar primero las zonas A y luego las zonas B, empleando bancos de 5 metros de altura, bermas de 3 m y taludes individuales de 45º, para lo cual es preciso aportar estériles (de la propia cantera y foráneos) y verterlos sobre los bancos de explotación agotados, a este tipo de restauración lo denomina minería de transferencia. No existen escombreras permanentemente en la zona.  
La cantera funciona 220 días hábiles al año a un turno único de 8 horas.  
4. Alternativas  
El promotor ha considerado la buena ubicación y accesos, la calidad del yeso y que "[...] en cualquier caso el proceso de extracción y transporte se realizará de tal manera que el impacto producido sea el menor posible, introduciendo las medidas correctoras necesarias para ello".  
Tramitación Administrativa  
1. Tramitación   
7-11-02 El Ayuntamiento de Segorbe remite el estudio de impacto ambiental y copia del expediente municipal.  
29-11-02 Se informa al promotor del estado del expediente, se le requiere documentación adicional y se le comunica que debe iniciar la tramitación en la conselleria de Cultura, Educación y Deportes para obtener el informe favorable sobre el Patrimonio Cultural Valenciano.  
23-01-03 El titular remite un ejemplar del proyecto de explotación y dos copias del estudio de impacto ambiental.  
4-02-03 Se solicita un informe al Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Castellón y otro a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda en Castellón.  
1-04-03 Se solicita un informe a la conselleria de Cultura, Educación y Deportes, Dirección General de Patrimonio Artístico.  
15-03-05 Se le requiere al promotor, vía Servicio Territorial de Industria, para que aporte documentación adicional.  
07-04-05 El Servicio Territorial de Industria comunica que no es el órgano administrativo sustantivo y devuelve el requerimiento.  
15-04-05 Se envía un nuevo requerimiento al promotor, a través del Ayuntamiento de Segorbe, para que aporte documentación adicional.  
10-06-05 Se solicita una ampliación de documentación al promotor.  
24-06-05 El titular remite por el Registro de la conselleria de Territorio y Vivienda de Valencia una copia del informe de Patrimonio.  
14-12-05 Se realiza una consulta al Servicio de Ordenación Sostenible del Medio y otra al Servicio de Conservación de la Biodiversidad, ambos de la conselleria de Territorio y Vivienda.  
16-01-06 Se reitera la consulta al Servicio de Ordenación Sostenible del Medio sobre aspectos ambientales de su competencia.  
07-02-06 Se solicita al promotor una serie de modificaciones a la documentación técnica existente.  
03-03-06 Se reitera la solicitud de información al Área de Planificación del Territorio.  
31-03-06 Se realiza una consulta al Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial.  
2. Información pública  
El Ayuntamiento de Segorbe sometió el expediente a información pública en el tablón de anuncios del Ayuntamiento y publicó, a tal efecto, un anuncio en el Boletín Oficial de la Provincia de Castellón número 104, de 29 de agosto de 2002, y lo notificó a los propietarios de fincas colindantes de la totalidad de los terrenos, no habiéndose presentado alegación alguna en el plazo concedido para ello.  
3. Peticiones de informes sectoriales y documentación suplementaria  
Se han realizado consultas a los siguientes organismos:  
- Sección Forestal de la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda  
- Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Castellón  
- Conselleria de Cultura, Educación y Deportes, Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano  
- Servicio de Conservación de la Biodiversidad de la conselleria de Territorio y Vivienda.  
- Servicio de Ordenación Sostenible del Medio de la conselleria de Territorio y Vivienda.  
Informes sectoriales  
- Sección Forestal de la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda  
La Sección Forestal informa que no se localiza ninguna vía pecuaria en el límite de la explotación. En el plano nº 2 Emplazamiento y Accesos, se observa que para llegar a la concesión se atraviesa la vía pecuaria nº 1 Cañada Real del Collado de Arguinas, por lo que cualquier actuación que afecte a la vía precisa de la oportuna autorización de ocupación.  
La vegetación que se encuentra en la concesión está constituida fundamentalmente por un monte de Pinus halepensis de unos 50 a 60 años de edad, con una altura media próxima a los 6 metros y mayormente se sitúa en terrenos con una pendiente media del 45%. La orla de maquia mediterránea que acompaña al arbolado forestal posee pies de espino negro, lentisco, aliaga, romero, coronilla de fraile, coscoja, etc. Esta zona es una de las escasas manchas forestales que no han sido afectadas por incendios.  
- Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Castellón  
Responde a la consulta explicando que la concesión minera Gabacho nº 2166 fue otorgada por éste organismo el 25-4-83.  
- conselleria de Cultura, Educación y Deportes, Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano  
Informe de fecha 11-06-03   
Se recibe el informe de Patrimonio Cultural Valenciano, donde consta que la documentación aportada no refleja los resultados de la prospección arqueológica realizada recientemente por el titular, lo que de hecho encubre la existencia de un importante yacimiento que desaparecería por completo si esta explotación se aprobase en los términos en que está planteada en ese momento. El estudio de impacto ambiental deberá incorporar la información que se desprende de la prospección, evaluar los posibles impactos y proponer medidas correctoras.  
Se pretende actuar sobre un camino vecinal de tierra sin asfaltar, que no ha sido estudiado desde una perspectiva etnológica o histórica, por lo que difícilmente se puede conocer su valor patrimonial. Tampoco se apunta el valor patrimonial del paisaje construido, denominándolo paisaje abandonado, degradado, antropizado.  
Asimismo se habla del impacto sobre el Patrimonio Artístico Español, ignorando no solo la aplicación sino la misma referencia a la Ley del Patrimonio Cultural Valenciano, de obligada aplicación en este caso, y que va más allá de los meros aspectos artísticos.  
En la zona no figuran identificados lugares arqueológicos, zonas protegidas por alguna razón o monumentos. Resulta ineludible completar el estudio de impacto ambiental realizando el correspondiente estudio por técnicos competentes sobre la afección al patrimonio de carácter etnológico, industrial o inmaterial.  
Las propuestas de restauración del paisaje deberán tener en cuenta los componentes culturales, especialmente la construcción de terrazas de piedra en seco y otras soluciones tradicionales. De manera especial debe estudiarse la red de caminos de tierra antes de actuar sobre ellos, contemplando también en general la incidencia de la actuación sobre el patrimonio etnológico.  
Por todo lo anterior, informa desfavorablemente a los efectos patrimoniales el referido proyecto.  
Informe de fecha 21 de abril de 2005  
El documento aportado incorpora los resultados de la prospección arqueológica realizada, indicando el hallazgo de 3 nuevos yacimientos arqueológicos: Satarra, La Buitrera y La Cista de la Buitrera. El Servicio de Patriomonio Arquitectónico y Medioambiental informa favorablemente a los efectos patrimoniales, con las condiciones siguientes:  
1. Antes de iniciar la fase 1 el promotor deberá delimitar, balizar y señalizar el perímetro de protección de La Buitrera; donde no podrá acopiarse, verterse, colocar casetas, almacenar maquinaria, abrir caminos o cualquier otra actividad.  
2. Al yacimiento de Satarra se le aplican las mismas restricciones que a La Buitrera, aunque será necesario señalizar, balizar y delimitar el área del yacimiento y presentar la planimetría en la Dirección Territorial de Cultura, Educación y Deporte de Castellón.  
3. La cota máxima de explotación será de 460 msnm.  
- Servicio de Conservación de la Biodiversidad  
En relación con las competencias de este Servicio, no se conoce la existencia de especie alguna de flora o fauna de interés que se pudiera ver afectada por la explotación minera. El único problema previsible es el derivado del tamaño de las explotaciones, que puede causar un grave impacto al medio circundante, tanto paisajístico como derivado de la explotación y el transporte del material, por lo que deberían ponerse condiciones muy cuidadosas para que ésta explotación no afecte a la flora y fauna de su entorno.   
Por otra parte, las canteras se situarían sobre terrenos afectados por el PORN de la Sierra Calderona, por lo que será necesario tener en cuenta las disposiciones del PORN al respecto.  
- Servicio de Ordenación Sostenible del Medio de la conselleria de Territorio y Vivienda.  
El Servicio de Ordenación Sostenible del Medio informa que el proyecto se encuentra en el ámbito territorial del Plan de Ordenación de Recursos Naturales (PORN) de la Sierra Calderona, aprobado mediante el Decreto 77/2001, de 2 de abril, del Gobierno Valenciano.  
Según la zonificación del PORN, regulada por el artículo 64, el proyecto se ubica dentro de la zona de influencia y afectaría a tres categorías de este espacio natural, afectando a áreas de predominio agrícola y áreas de regeneración, distribuidas de manera irregular.  
Aunque buena pare de las zonas se clasifican como áreas de regeneración, sobre el terreno parte de dichas parcelas están cubiertas por vegetación arbórea, apreciándose una discrepancia entre la delimitación cartográfica efectuada por el PORN y la realidad física que se presenta.  
Así, la realidad física de la mayor parte de la zona se corresponde con la descripción dada por el PORN de áreas de predominio forestal, definidas en el apartado 1 de artículo 66. Dicha discrepancia se pone en evidencia asimismo en el Plan General de Ordenación Forestal de la Comunidad Valenciana (PGOF), aprobado mediante el Decreto 106/2004, de 25 de junio, del Consell de la Generalitat que, si bien no es de aplicación, incluye buena parte de la superficie ocupada por las parcelas cartografiadas en el PORN como agrícolas o de regeneración, sobre las que se pretende realizar la explotación minera, como terreno forestal arbolado natural, que el mismo Decreto define, en su artículo 10, como: agrupación de árboles en espesura con una fracción de cabida cubierta superior al 5% y uso netamente forestal. El origen del mismo es natural o de repoblación netamente integrada.  
El capítulo II del PORN, artículo 28.2, establece lo siguiente: «Queda prohibido el otorgamiento de nuevas autorizaciones en el ámbito para el que se propone la declaración del parque natural (Zona de Protección), en las áreas de predominio forestal de la zona de influencia y en los montes que, de acuerdo con los términos previstos en la legislación forestal, sean declarados montes de dominio público, de utilidad pública o montes protectores».  
La zona -en un ámbito que básicamente coincide con el ámbito del PORN- fue recientemente incluida por Acuerdo del Consell de 10 de Julio de 2001, entre los Lugares de Interés Comunitario (LIC) de la Comunidad Valenciana, en virtud de la Directiva 92/43/CEE del Consejo, de 21 de Mayo de 1992, relativa a la Conservación de los Hábitats Naturales y de la Fauna y Flora. Éste LIC destaca por albergar una serie de hábitats naturales, en virtud de la Directiva de Hábitats (Directiva 92/43/CEE, de 14 de abril relativa a la Conservación de los Hábitats Naturales y de la Flora y la Fauna Silvestres, adaptada y amparada por el Real Decreto 1997/1995, modificado posteriormente por el Real Decreto 1193/1998) que se encuentran incluidos en el Anexo I (Tipos de Hábitats Naturales de Interés Comunitario para cuya conservación es necesario designar Zonas Especiales de conservación) y que son los siguientes:  
- Teucrio pseudochamaepityos-Brachypodietum ramosi O. Bolòs 1957,   
- Helianthemo mollis-Ulicetum parviflori Stübing, Peris & Costa 1989   
- Querco cocciferae-Lentiscetum Br.Bl., Font Quer, G. Br.Bl., Frey, Jansen, & Moor 1936   
El primero de estos tres hábitats tiene la consideración de prioritario.  
El artículo 7 del PORN establece que «en caso de conflicto entre las normas de protección y los documentos gráficos del Plan, prevalecerán las primeras, salvo cuando la interpretación derivada de los planos venga apoyada también por la memoria, de tal modo que se haga patente la existencia de algún error material en las normas». En su punto 3 establece que «en la aplicación del PORN prevalecerá aquella interpretación que lleve aparejado un mayor grado de protección de los valores naturales del PORN».  
El Servicio de Ordenación Sostenible del Medio incluye la siguiente conclusión final:  
La zona de ubicación del proyecto es, en su mayoría, de naturaleza forestal y atendiendo a la cartografía del PORN, se corresponde con áreas de regeneración, si bien están presentes en menor medida áreas de predominio agrícola y predominio forestal. Buena parte de las zonas que el PORN clasifica como agrícolas o de regeneración en la cartografía se corresponden con lo que el PORN describe en su artículo 66 como Áreas de Predominio Forestal, clasificación que a su vez viene corroborada -si bien no le es de aplicación- por el PGOF, al clasificarlos como forestal arbolado natural. Concurren en la zona asimismo notables valores derivados de la presencia de hábitats de interés comunitario, para cuya conservación es necesario designar Zonas Especiales de Conservación, en virtud de la Directiva de Hábitats (Directiva 92/43/CEE), de 14 de abril, relativa a la Conservación de los Hábitats Naturales y de la Flora y la Fauna Silvestres, adaptada y amparada por el Real Decreto 1997/1995, modificado posteriormente por el Real Decreto 1193/1998). La normativa del PORN establece en su artículo 28.2, la prohibición de las actividades extractivas y mineras en aquellas superficies que tengan la consideración de Predominio Forestal de la Zona de Influencia. Por todo ello, se informa desfavorablemente del proyecto de explotación minera.  
Afecciones Legales  
Para acceder desde la fábrica de Soneja hasta la cantera se ha de cruzar la vía pecuaria nº 1 Vereda Real del Collado - Arguinas.  
En la colina denominada La Buitrera se ha descubierto un yacimiento arqueológico de la edad del bronce, denominado con el mismo nombre y declarado bien de interés cultural. En esta zona no pueden acopiarse o verterse materiales, colocar casetas, almacenar maquinaria, abrir caminos o realizar cualquier otra actividad que suponga una afección al patrimonio arqueológico. A tal efecto la conselleria de Cultura, Educación y Deportes declara un perímetro de protección por encima de la cota de 460 metros, la explotación de los yesos se diseña consecuentemente a cotas inferiores a los 460 metros.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos que pueden verse afectados por el proyecto de la actividad  
Los bancos de restauración situados en la zona A situada en el extremo norte de la concesión no se integran geomorfológicamente con las formas del relieve existente, sino que las truncan en ángulo recto. La escorrentía acumulada en esa zona no drena al cauce natural existente, sino al sur de éste.  
Se planifica la explotación en sentido ascendente, lo que influye adversamente en la revegetación y rapidez de la restauración, pues se alargan las duraciones de los impactos visuales, se dificultan las labores de restauración y ponen en peligro las áreas restauradas por las proyecciones de las voladuras, el paso de la maquinaria y la erosión de la escorrentía drenada desde los bancos superiores.   
Los bancos de restauración se diseñan con taludes de 45º, este valor favorece la erosión hídrica y resulta excesivo para garantizar el arraigo de la revegetación.  
2. Identificación y valoración de los impactos   
Los impactos han sido identificados y valorados, pero el estudio de impacto ambiental no hace referencia al impacto que puede causar la circulación de camiones cargados con hasta 30 toneladas por la vía asfaltada denominada Camino de Cabrera del Portillo; se desconoce si puede soportar el paso.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
El promotor proyecta construir una pendiente del 1% en las plazas de las zonas explotadas, para drenar la escorrentía hacia el barranco próximo, lo que puede dar lugar a encharcamientos. No se propone la eliminación de los sólidos transportados y el empleo de bajantes. En el punto de descarga de la escorrentía a la rambla no se contemplan medidas para frenar el poder erosivo del agua.  
Se desconoce el calendario de restauración, en consecuencia no existe un orden relativo de restauración de los bancos agotados respecto de los bancos en producción.  
La revegetación propuesta consiste en tres únicas especies: Pinus halepensis, Quercus coccifera y Pistacia lentiscus; la primera en bermas y plazas, las restantes en los taludes de los bancos. En el medio existen otras especies arbustivas y herbáceas abundantes que no han sido seleccionadas, la selección de especies no contempla la diversidad ni explica las razones de tal decisión.  
La documentación no prevé eliminar los sólidos transportados por la escorrentía, tanto durante la explotación como durante los trabajos de restauración o una vez concluida la restauración de los dos huecos mineros. Las partículas que arrastra la escorrentía se pueden acumular en el cauce de los Barrancos del Águila y Rodana causando represamientos y aumentando el poder erosivo de la corriente.  
El estudio de los vientos dominantes toma los datos de la estación meteorológica de Almassora, que se encuentra distante y situada en las proximidades de la costa, por lo que la información no es representativa del lugar que nos ocupa. La superficie que ocupan las concesiones mineras de BPB Iberplaco SA se acerca a las 4.000 hectáreas, tal extensión justificaría un estudio de las direcciones e intensidades de los vientos dentro de la demarcación.   
En la prevención de las emisiones de polvo y su control, se propone el empleo de muestreos en el perímetro de las canteras y también en puntos alejados de éstas, siguiendo principalmente la dirección de los vientos dominantes, que se desconocen. No se concreta la frecuencia de muestreo, el tipo de tomamuestras y la forma de contrarrestar los efectos de las emisiones de polvo superiores al umbral y que afecten zonas exteriores a la explotación y áreas adyacentes a los caminos de acceso.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto se encuentra sometido a declaración de impacto ambiental al encontrarse incluido dentro de los supuestos previstos en el Anexo I, apartado 3c.1 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. Por Orden de 9 de septiembre de 2003, de la conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se desarrolla el Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat Valenciana por el cual se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda y según el Artículo 17, se atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la Evaluación Ambiental.  
Por tanto, en vista de todo lo anterior y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar desfavorable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de ampliación para la obtención de la licencia de actividad en la concesión minera Gabacho y su plan de restauración, por ser la zona de ubicación del proyecto, en su mayoría, de naturaleza forestal que se corresponden con lo que el PORN describe en su artículo 66 como áreas de predominio forestal, clasificación que a su vez viene corroborada -si bien no le es de aplicación- por el PGOF, al clasificarlos como forestal arbolado natural. La normativa del PORN establece en su artículo 28.2, la prohibición de las actividades extractivas y mineras en aquellas superficies que tengan la consideración de predominio forestal de la zona de influencia. Concurren en la zona asimismo notables valores derivados de la presencia de tres hábitats de interés comunitario que se encuentran incluidos en el Anexo I (tipos de hábitats naturales de interés comunitario para cuya conservación es necesario designar zonas especiales de conservación), entre ellos destaca el hábitat formado por la comunidad Teucrio pseudochamaepityos-Brachypodietum ramosi, O. Bolòs 1957 que tiene la consideración de prioritario.  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 18 de Mayo de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML