Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6801, del 21-06-2012 (2012/6003)

RESOLUCIÓ de 4 de maig de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de la Vila Joiosa, Bétera, Montesa, Almassora, l'Alcora. Expedients: 221/2006 AIA i altres.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6801

Data del DOGV
:   21-06-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/6003

CVE


Data del document
:   04-05-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Vila Joiosa, la](javascript:void(0))
    * [Bétera](javascript:void(0))
    * [Alcora, l'](javascript:void(0))
    * [Almassora](javascript:void(0))
    * [Montesa](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 4 de maig de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de la Vila Joiosa, Bétera, Montesa, Almassora, l'Alcora. Expedients: 221/2006 AIA i altres. [2012/6003]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hi hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc,  
  
Article únic  
Publicar, en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 221/2006 AIA, 81/2007 AIA, 2/2008 AIA, 13/2008 AIA, 31/2008 AIA i 35/2008 AIA.  
  
València, 4 de maig de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 221/2006 AIA.  
Títol: Homologació i Pla Parcial del sector l'Almisserà.  
Promotor: Ajuntament de la Vila Joiosa.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de la Vila Joiosa i CTU.  
Localització: municipi de la Vila Joiosa.  
Descripció del projecte.  
Objecte de projecte.   
L'objecte del projecte és la creació d'un sector de sòl urbanitzable, sector l'Almisserà, que comprén una superfície de 1.165.476 m², no previst en el pla general vigent, el detall del qual es durà a terme mitjançant un pla parcial,  
En el planejament vigent a Vila Joiosa, un pla general aprovat a l'abril de 1999, el sòl objecte de l'actuació es troba classificat com a sòl no urbanitzable comú.   
Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
Localització.  
La Vila Joiosa, ubicada a la província d'Alacant, de la capital de la qual dista 32 km, se situa a la comarca de la Marina Baixa, a 27 metres sobre el nivell del mar. El terme de la Vila Joiosa confronta amb Finestrat i Benidorm, al nord; a l'est, amb Orxeta, i al sud, amb el Campello.  
Els límits del sector són:  
Nord: terme municipal de Finestrat.  
Sud: autopista A7 i sòl no urbanitzable.  
Oest: sòl no urbanitzable.  
Est: sòl no urbanitzable.  
Planejament vigent i proposat.  
El municipi de la Vila Joiosa disposa d'un pla general aprovat definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant en sessió de 7 d'abril de 1999. El PGOU de la Vila Joiosa classifica el sòl del sector com a sòl no urbanitzable.  
Ordenació prevista i usos.  
El pla constituïx una única àrea d'ordenació i es realitzarà en una única unitat d'execució. L'ús global proposat és residencial. Atés que el PGOU vigent no preveu cap zona ni cap sector que poguera albergar un sector amb el potencial recreatiu esportiu com el que es definix en la memòria justificativa de la proposta de modificació puntual del PGOU, es proposa la definició d'una nova zona d'ordenança: TRD (desenrotllament turístic recreatiu esportiu).  
La relació de superfícies és la següent:  
Superfície del sector: 1.165.476 m².  
Superfície computable del sector: 976.285 m².  
Superfície d'ús residencial: 423.138 m².  
Superfície dotacional: 167.437 m².  
Zona verda: 65.636 m².  
Xarxa viària: 185.515 m².  
Equipaments: 16.286 m².  
El pla parcial porta, adjuntes, unes normes urbanístiques que tenen com a objecte regular les determinacions de l'ordenació detallada del seu àmbit. Entre les regulacions hi ha la regulació dels usos permesos.  
  
S'hi han previst dos zones d'ordenació urbanística, una amb tipologia edificatòria unifamiliar aïllada o apariada, i una altra plurifamiliar, de bloc exempt o adossat. A més, s'hi han previst tres parcel·les d'ús terciari exclusiu i se'ls ha assignat els usos següents:  
Ús UN: residencial unifamiliar.  
Ús PL: residencial plurifamiliar.  
Ús TER (COM): terciari comercial.  
Ús TER (HOT): terciari hoteler.  
Ús TER (GOLF): terciari instal·lacions golf.  
S'inclou en l'ús residencial:  
Ús dominant: residencial.  
Usos compatibles: terciari, turístic, recreatiu, esportiu i dotacional.  
  
Usos incompatibles: industrial.  
Alternatives.  
En l'estudi d'impacte ambiental no s'estudien alternatives de cap tipus.  
Tramitació administrativa.  
Admissió a tràmit.   
L'expedient va ser remés per la Direcció territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge el dia 14 de juny de 2006, i porta la documentació següent :  
- Documentació tècnica de l'homologació i pla parcial del sector l'Almisserà.   
- Estudi d'impacte ambiental del camp de golf Els Ametlers d'Alacant (La Vila Joiosa - Finestrat), redactat per José Manuel Recio Espejo. Còpies sense firma ni data.  
- Estudi d'impacte ambiental corresponent al pla parcial i al camp de golf de l'Almisserà. Terme municipal de la Vila Joiosa. Equip redactor: Ambartec. Data: juliol 2003.  
- Estudi d'impacte ambiental del pla parcial del sector l'Almisserà, en el terme municipal de la Vila Joiosa (Alacant). Equip redactor: Evren. Data: abril 2006.  
- Documentació administrativa.  
Informació pública.  
La modificació puntual del pla general relativa al sector l'Almisserà i l'alternativa tècnica per a la seua gestió van ser sotmeses a informació pública en el DOCV núm. 4726, de 5 d'abril de 2004.  
S'hi van presentar al·legacions de caràcter ambiental per part del grup ecologista Xoriguer. No consta, en l'expedient, contestació a les dites al·legacions.  
L'instrument tramitat era una modificació puntual i, segons la documentació aportada, es tracta d'una homologació modificativa i d'un pla parcial datat el novembre de 2005. L'estudi d'impacte ambiental aportat està datat a l'abril de 2006.   
Peticions d'informació o documentació complementària.  
No se n'ha sol·licitat.  
Informes sectorials.  
Servici Territorial de Medi Ambient.  
El Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental sol·licita un informe en matèria forestal sobre l'expedient de referència. Juntament amb la sol·licitud s'aporta el pla. En relació amb la sol·licitud d'informe en matèria forestal sobre este expedient, informe del següent:  
- Terrenys forestals: segons l'inventari de sòl forestal de la Generalitat Valenciana, dins de l'àmbit d'actuació hi ha una superfície identificada com a terreny forestal (...).  
No obstant això, dins dels límits que s'assenyalen per a esta actuació es pot apreciar que, d'acord amb la definició de terreny forestal vigent que figura en la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana, la superfície ocupada pel terreny forestal seria major. Esta seria pràcticament la totalitat de la superfície, que se situa dins de l'àmbit d'actuació, excepte els terrenys dedicats a cultius (nispros i les construccions. (...)  
Es tracta d'un terreny que presenta diverses llomes, i que té un desnivell entre la part més alta i la més baixa d'uns 70 m. Per a este desnivell ix un pendent d'un 8.5%.  
El terreny forestal té una cobertura vegetal escassa, basat sobretot en matoll (hàbitats: Stipo tenacissimae - Sideretum leucanthae, Teucrium pseudochamaepitys - Brachypodietum ramosi, Aristido coerulescentis - Hyparrhenietum pubescentis i Chamaeropo humilis - Rhamnetum lycioidis), i l'espècie arbòria més present és el Pinus halepensis, sobretot en la zona nord-oest, encara que, en general, de forma escassa.  
La transformació d'este terreny en urbà suposa una pèrdua de terreny forestal i és, per tant, i en principi, desfavorable per al medi ambient. (...)  
Servici de gestió forestal.  
(...) Vist l'informe del Servici Territorial, este Servici de Gestió Forestal es ratifica en l'informe desfavorable emés.  
Direcció Territorial de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge  
El 10 d'abril de 2008 es rep en este Servici un informe referit a la tramitació de l'expedient en estudi en què, entre altres coses, s'indica:  
  
(...) En la tramitació del referit expedient, i el 12 de juny de 2006 (entrat en l'òrgan ambiental el 14 de juny de 2006), s'envia la documentació referida per a l'emissió de la corresponent declaració d'impacte ambiental, sense que fins a la data conste cap actuació respecte d'això.  
  
El 7 de juny de 2007 l'Ajuntament de la Vila Joiosa tramet a la Conselleria de Territori i Habitatge documentació relativa a la revisió del pla general als efectes de formalitzar el concert amb la conselleria competent en urbanisme. Posteriorment, el 16 d'agost de 2007, l'Ajuntament tramet l'acord plenari, adoptat per la majoria absoluta dels membres de la Corporació, de 19 de juliol de 2007, en què manifesta la seua voluntat de desistir de la tramitació de l'expedient.  
  
Per resolució de la directora general d'Ordenació del Territori de 14 de setembre de 2007 s'accepta el referit desistiment i es declara conclús el tràmit referit.  
A este efecte se'ls comunica que la finalització del referit expedient no afecta de cap manera la tramitació del pla parcial modificatiu del sector l'Almisserà de la Vila Joiosa, el qual es troba en tramitació.  
  
Servici de Biodiversitat.  
El 3 de juliol de 2008 el Servici de Biodiversitat informa:  
En relació amb esta actuació li informe que el desenrotllament d'este pla afectarà diferents hàbitats d'interés comunitari, en concret:  
En les àrees dels barrancs: jonqueres mediterrànies (cod UE 6420), comunitats de megaforbis heliòfils o esciòfils (cod UE 6430), torberes de canyissos b (cod UE 7210), arbustedes tarayares i espinars de rius, rierols, rambles i llacunes (cod UE 92D0).  
En la resta de la zona d'actuació, ací i allà, sobretot al nord del pla: fruticedes, ginesteres i matolls mediterranis termòfils (cod UE5330), pastius mediterranis xerofítics, anuals i vivaços (cod UE 6220).  
  
Estem en una zona litoral on, lentament, la intervenció humana va transformant el paisatge. Esta proposta comporta la desaparició de tot vestigi de vegetació natural i, per tant, del conjunt de les biocenosis.  
  
Encara que estos hàbitats estiguen ben representats a escala provincial, com diu el consultor, sí que se n'han de mantindre les comunitats més importants, tant pel seu interés intrínsec com pel seu interés per a la fauna.  
Per això es proposa que es minimitzen les afeccions en els sectors PL5, PL1 i PL2, i que es mantinguen les comunitats més conspícues de matoll termomediterrani, Chamaeropo humilis - Rhamnetum lycioidis; on apareixen, a més, com a cobrecel arbori, Pinus halepensis. També s'han de conservar totes les comunitats associades a barrancs. (...)  
  
És molt important el desenrotllament de vegetació arbòria en esta zona i tots els peus adults de Pinus halepensis han de conservar-se.  
Quant a espècies, no tenim constància de la presència de fauna o de flora catalogades, ni tampoc d'àrees d'espai vital o de reproducció d'alguna d'estes espècies, per la qual cosa no veiem cap afecció a la conservació de la biodiversitat diferent de l'esmentada respecte de la vegetació.   
L'estudi presentat pel consultor patix de falta de concreció quant a la vegetació existent, i es limita a la consideració com a bosc baix de quasi tota la vegetació natural, amb la qual cosa no es caracteritza la vegetació. En este cas hauria de detallar les comunitats vegetals i les àrees de cobrecel arbori de Pinus halepensis amb els criteris de la directiva d'hàbitats.  
Afeccions legals.  
Espais naturals protegits. L'àmbit territorial del pla parcial no es veu afectat per l'existència de cap espai natural protegit.  
  
Vies pecuàries. L'actuació afecta la sendera de l'Ermita i la colada de l'Archinet.  
Rius i llits fluvials: l'actuació proposada està travessada pel barranc de l'Anchero i el de la Tapiada, la confluència del qual origina el riu Torres, que desemboca en el municipi de la Vila Joiosa, al nord del riu Amadòrio. Estos llits presenten un règim molt irregular i l'aigua hi circula després de pluges intenses. S'haurà d'entendre subjecte al que disposa el Reial Decret Legislatiu 1/01, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Aigües, i el Reial Decret 849/1986, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del Domini Públic Hidràulic, que desenrotlla els títols Preliminar, I, IV, V, VI i VII de la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'Aigües.  
Infraestructures de transport. La infraestructura més pròxima localitzada és la carretera CV-759, que es troba dins del sector, i també l'autopista A7, que limita al sud amb el sector Almisserà. S'hauran de respectar les zones de protecció i de domini públic per afecció de vials que exposa la Llei 6/1991, de 27 de març, de Carreteres de la Comunitat Valenciana, com també la Llei 14/2005, de 23 de desembre, de Mesures Fiscals, de Gestió Financera i Administrativa, i d'Organització de la Generalitat Valenciana.  
Patrimoni cultural. En la zona afectada per l'actuació hi ha, catalogats, els jaciments arqueològics següents: Tossal del Molinet. Alfarella III, casa de l'Almisserà d'Aragonés, i casa de la Campaneta i ermita de sant Isidre. S'aporta l'autorització emesa pel director territorial de Cultura i Educació el 14 de juliol de 2003 per al projecte urbanístic de la partida de l'Almisserà.  
Sòl forestal. El sector presenta una zona que, segons l'inventari de sòl forestal, està classificat com a sòl forestal. Haurà d'atendre's a la normativa de desplegament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana, i en especial al Decret 106/2004, de 25 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Pla General d'Ordenació Forestal de la Comunitat Valenciana, i a allò que establisca el servici corresponent.  
PATRICOVA. L'àmbit en estudi no es veu afectat per risc d'inundació.  
Pel que fa a la classificació i la qualificació del sòl, el sòl objecte de modificació urbanística està classificat actualment com a sòl no urbanitzable comú.  
Consideracions ambientals.   
L'àmbit d'estudi presenta una morfologia ondulada per la qual discorren diversos llits fluvials i rambles, i també canals de desguàs ocupats en part per una estructura de bancals. A causa d'esta morfologia i a les condicions edafològiques i geològiques, existixen determinats punts que serien susceptibles de veure's afectats per problemes d'estabilitat, per la qual cosa s'hi haurien d'eliminar edificacions i construccions.   
  
El sector presenta un risc d'erosió elevat en gran part de la seua superfície, que passa a ser molt alt potencialment; la zona oest del sector està afectada per un risc mitjà de lliscament, i el grau de sismicitat és elevat, amb un valor de 0,11 d'acceleració sísmica bàsica, per la qual cosa la consideració de les accions sísmiques en els projectes serà necessària.  
El risc de vulnerabilitat a la contaminació de l'aqüífer és alt en les zones coincidents amb els barrancs, i baix, en la resta del sector. El terç oest de l'àmbit en estudi té amb una accessibilitat alta als aqüífers.   
  
La capacitat d'ús del sòl és baixa, excepte en la part que coincidix amb l'ús agrícola de fruiters de regadiu, en concret tarongers, on és moderada. Gran part del sector té assignat l'ús de matoll, i algunes zones, el de fruiters de secà, tot i que, segons l'informe del Servici de Gestió Forestal, s'ha de considerar sòl forestal la pràctica totalitat del sector. Les àrees forestals que hi ha en l'àmbit no han patit incendis.  
  
La vegetació de la zona té diferents hàbitats d'interés comunitari, tant en les àrees de barrancs com en la resta del sector. Segons l'informe del Servici de Biodiversitat, s'han de conservar estos hàbitats pel seu interés intrínsec i per l'interés que tenen per a la fauna, ja que la seua desaparició suposaria la desaparició del conjunt de les biocenosis. En l'EsIA presentat no es dóna la importància que té a la vegetació de la zona.  
La descripció de la fauna que es fa en l'EsIA és massa concisa, es limita a anomenar espècies la presència de les quals és probable i indica que el seu caràcter és trivial i que, per tant, l'impacte que s'hi produiria seria lleu, al presentar la zona un grau elevat d'antropització. No descriu la situació legal de les espècies existents.  
En l'àmbit del sector hi ha quatre jaciments catalogats: la casa de l'Almisserà d'Aragonés, un poblat ibèric romà i el Tossal del Molinet, un poblat medieval, Alfarella III, i la casa de la Campaneta i l'ermita de sant Isidre. Segons l'autorització del director territorial de Cultura i Educació, el projecte preveu la conservació, la restauració, la posada en valor i la integració del jaciment de l'Almisserà i la mesquita rural adjunta, i el cobriment i la conservació de la resta de jaciments de la zona.  
Quant a les necessitats hídriques, en l'EsIA s'estima que l'augment de població d'uns 3.735 habitants suposarà un consum d'aigua potable de 1.355m³/dia, que es repartirà entre les zones residencials, el sector terciari i els servicis dotacionals. Estes dades no coincidixen amb les aportades en l'EsIA, on s'indica que la demanda anual serà de 170.000 m³/any, enfront dels 494.575 m³/any que resulten del càlcul del pla parcial.  
El cabal d'aigua no potable necessari per al reg de zones verdes i jardins no s'estima, i, segons s'indica, este cabal procedirà de l'efluent de la depuradora de què disposarà el sector. Hi ha discrepàncies entre els documents aportats respecte d'això.  
Com a justificació de la disponibilitat de recursos hídrics, en el document del pla parcial s'indica que l'increment de tan sols el 4,37%, que suposa el desenrotllament del sector, enfront del desenrotllament complet del PGOU en revisió (el procediment del qual s'ha desestimat), i l'alliberament d'aigua de dotació de regadiu fa que es consideren prou cobertes les necessitats d'aigua, tant per al seu consum com per a regadiu.  
No es presenta informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer pronunciant-s'hi.  
Un dels aspectes ambientals més destacables és l'existència en l'àmbit d'actuació de 2 llits fluvials de barrancs, el barranc d'Anchero i el de la Tapiada. Segons consta en la descripció de la hidrologia superficial, només hi circula aigua després de pluges intenses i el risc d'inundació se circumscriu als llits i a les proximitats.  
No s'aporta l'informe de Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre afecció al domini públic hidràulic o a les zones d'afecció de servitud i policia dels barrancs existents.  
Tal com establixen els articles 2 i 6 del text refós de la Llei d'Aigües, pertanyen al domini públic hidràulic els llits de corrents naturals, ja siguen continus o discontinus. Estos llits estan protegits per una franja lateral de 5 metres d'amplària, que constituïx la zona de servitud, i per una faixa lateral de 100 metres d'amplària, que conforma la zona de policia.  
Per això, la mencionada zona de servitud s'ha de mantindre expedita, i l'execució de qualsevol actuació prevista en la zona de policia ha de quedar supeditada a l'obtenció d'autorització administrativa per part de l'organisme de conca, tal com establix l'article 9 del Reglament de Domini Públic Hidràulic (RD 849/1986).  
Així mateix, en virtut del que establixen l'article 132 de la Constitució Espanyola i els articles 2 i 4 del text refós de la Llei d'Aigües, tot sòl pertanyent a domini públic hidràulic és inalienable, imprescriptible i inembargable, i, com a tal, ha de quedar al marge de tot procés d'urbanització i classificar-se com a sòl no urbanitzable d'especial protecció (art. 4 de la Llei 10/2004, de la Generalitat Valenciana, del Sòl no Urbanitzable).  
Respecte al sistema d'evacuació d'aigües pluvials que, segons s'indica en l'avantprojecte d'urbanització, abocarà als llits fluvials existents, no s'aporta autorització per al dit abocament per part de l'organisme de conca (art. 9 del Reglament del Domini Públic Hidràulic, RD 849/1986).  
Respecte a les aigües residuals generades pel sector, en l'EsIA s'estima que el cabal serà el corresponent al 80% del considerat per a abastiment. S'indica que el sistema de sanejament serà separatiu i que la xarxa s'executarà amb connexions a la xarxa existent. Es preveu la reutilització de l'aigua residual per a reg mitjançant d'EDAR pròpia amb tractament terciari.   
L'abocament d'aigües residuals necessita autorització administrativa prèvia de l'organisme de conca competent (article100 del text refós de la Llei d'Aigües). D'altra banda, per a la reutilització de l'efluent cal autorització o concessió atorgada per esta Confederació. S'hi comenta que en l'actualitat es disposa d'autorització per a la reutilització d'aigües depurades.   
Respecte a la producció de residus sòlids urbans, si bé en l'EsIA s'identifica com a acció generadora de possibles impactes durant la fase de funcionament, no s'hi fa cap quantificació ni previsió, i l'única mesura respecte d'això és la proposta en el pla parcial: «Totes les urbanitzacions hauran de disposar de contenidors metàl·lics homologats per l'Ajuntament, en un nombre mínim d'una unitat cada 75 vivendes, situades en zones protegides de les vistes, pròxims a la xarxa complementària i accessibles per camions de fins a 30 T de pes».  
  
No s'hi preveu la quantitat de residus que es generaran ni se'n justifica la capacitat de gestió i tractament. L'ordenació proposada afecta les vies pecuàries denominades Sendera de l'Ermita i Colada de l'Archinet, d'una amplària legal de 20 i de 6 metres, respectivament, la classificació de les quals va ser publicada en el DOGV de 2 de novembre de 1993.  
  
S'hi haurà d'adequar, d'acord amb el que disposa la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries, i als condicionants que establisca el Servici de Gestió forestal.  
Consideracions jurídiques.  
El projecte examinat és un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a la seua aprovació definitiva, d'acord amb el que es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 8.g, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
En l'expedient s'han observat els tràmits que preveuen el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i la resta de disposicions que s'hi apliquen.   
L'article quint de la Llei 2/1989, de 3 de març, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la dita llei. L'article16, apartat 2, lletra m) del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge i atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent.  
  
Primer  
S'estima desfavorable, a tots els efectes, el projecte Homologació i Pla Parcial del sector l'Almisserà a la Vila Joiosa (Alacant), atesa l'afecció que es produiria en el medi ambient derivada de l'eliminació de sòl forestal, tal com s'indica en l'informe que aporta el Servici Territorial de Medi Ambient, òrgan competent en la matèria.  
  
Segon  
Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que, en defensa del seu dret i dels seus interessos, consideren pertinents.  
  
  
Tercer  
La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 29 d'agost de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 81/2007 AIA.  
Títol: Projecte 52-V-2007, variant nord de Bétera.  
Promotor: Conselleria d'Infraestructures i Transports.  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transports.  
  
Localització: Bétera (València).  
Descripció del projecte.  
Objecte del projecte.  
L'actuació projectada consistix a realitzar una variant nord a Bétera, població en el casc urbà de la qual confluïxen les carreteres d'elevada intensitat de trànsit: CV 310 (VP-6044), CV 336 (VV-6042) i CV 333(V-604).  
Els vehicles que accedixen per les dites vies interurbanes, amb intenció de continuar trajecte, han de travessar Bétera sense que disposen d'alternativa possible, a excepció de la connexió de la zona nord de la CV 310 amb la CV 333.  
La variant projectada evitarà el pas per Bétera, distribuirà el trànsit entre les vies abans mencionades i actuarà com a ronda urbana per als vehicles que hi vulguen desplaçar-se entre punts extrems de la població.  
Descripció de les característiques més rellevants  
El projecte de variant nord de Bétera es pot dividir en dos trams:  
  
El tram 1 té una longitud de 4.690,1 m i hi ha quatre glorietes, una al començament, dos intermèdies per a accedir a polígons industrials i una altra al final. Hi ha quatre ponts.  
El tram 2 té una longitud de 946,25 m i hi ha dos glorietes, una al començament i una altra al final: la glorieta inicial és la intersecció 4, on acaba el tram 1; la glorieta final és la intersecció 5.   
Localització geogràfica.  
La variant projectada comença en la CV-310, abans del centre psiquiàtric, en una glorieta de nova planta a ubicar a sobre. A continuació creua la línia 1 de ferrocarril València-Bétera, pertanyent a la xarxa de Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana.   
S'allunya cap al nord del nucli urbà i voreja la futura zona del polígon de l'Horta Vella. El traçat seguix el límit del polígon fins a arribar a la zona d'unió dels tres barrancs (el barranc de Carraixet, el barranc del Cirer o de Portaceli, i el barranc de Náquera).  
  
Una vegada creuat este accident geogràfic, la traça s'allunya del polígon industrial El Pla, fins a connectar amb la CV 310, al nord de Bétera, on s'ubica una nova glorieta. Abans d'esta connexió, la traça creua la via pecuària denominada Canal Reial aragonesa.  
A partir d'esta nova glorieta sobre la CV 310, la traça projectada es prolonga fins a la carretera d'Olocau, CV 333, on connecta amb la glorieta existent, que serà necessari ampliar per a permetre la connexió del nou ramal d'accés.  
Alternatives.  
Durant la fase d'estudi s'han valorat tres alternatives per al traçat.   
  
Els traçats de l'alternativa 1 i 2 discorren pel mateix lloc i presenten diferències quant a accessos, reposicions de servicis, superfícies d'afecció i moviments de terres. L'alternativa 3 es desvia lleugerament cap al sud en el tram inicial.  
Un dels principals aspectes a ressenyar, és que es tracta d'alternatives molt semblants, a causa de l'escàs espai lliure que presenta el municipi de Bétera per a albergar la ronda nord. Esta complexitat deriva de l'ordenació existent i de la presència d'infraestructures (ferrocarril de FGV, zona industrial de l'Horta Vella i connexió cap a la A 7 (By Pass) que fan que només hi haja una xicoteta franja de territori que permeta el traçat de la carretera.  
L'alternativa triada és la 2 a causa:  
D'una menor afecció al recurs sòl que l'alternativa 1, i semblant a la 3.  
Genera un volum de moviment de terres inferior a l'alternativa 1.  
  
En el tram 2 s'evita l'afecció a un pou.  
No s'afecta el perímetre de protecció de la torre Bofilla, declarada bé d'interés cultural.  
No reduïx l'amplària de la Canal Reial aragonesa en el punt on la intercepta i facilita el pas del bestiar al desviar el seu traçat per la glorieta 3.  
Tramitació administrativa.  
El 5 de novembre de 2007 la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge rep la documentació tramesa per la Conselleria d'Infraestructures i Transports en què sol·licita que s'emeta la preceptiva declaració d'impacte ambiental, per la qual cosa s'incoa el corresponent expedient.   
Informació pública.  
El projecte bàsic i l'estudi d'impacte ambiental es van exposar al públic en el DOCV núm. 5582, de 22 d'agost de 2007, i per mitjà d'un anunci publicat en el BOE del dia 21 d'agost de 2007.  
Resum d'al·legacions.  
Segons l'informe del cap de Servici de l'Oficina del Pla de Carreteres, dins del termini legal s'han rebut set al·legacions de particulars i no cap institucional, i cap de les set no té caràcter mediambiental.  
  
Consultes.  
Es fa consulta sobre l'estudi d'integració paisatgística el 13 de març de 2008, i sobre l'estudi acústic, el 2 de abril de 2008.  
  
Sol·licitud de documentació complementària.  
Amb data de registre d'eixida de 10 d'abril de 2008, es fa el requeriment de documentació següent:  
1. Informe d'acord amb el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.  
2. En l'EIA no es reflectix com es resol la reposició de les vies pecuàries. S'ha d'ampliar este aspecte.  
3. Informe favorable relatiu al tractament de les vies pecuàries afectades, dels servicis territorials de Medi Ambient de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
4. Informe favorable sobre l'estudi d'integració paisatgística emés per la Direcció General de Paisatge d'esta Conselleria.  
5. Informe sobre l'estudi acústic emés per l'Àrea de Qualitat Ambiental d'esta Conselleria.   
6. Estimació del volum d'àrids necessari durant la construcció i comprovació que és assumible per les explotacions assignades per al subministrament. Així mateix, s'ha d'aportar documentació referent a la legalitat i la situació d'estes explotacions.  
7. Localització de les instal·lacions auxiliars, que han d'evitar: sòl forestal, zones de domini públic hidràulic...  
8. Programa de revegetació de tots els terraplens.   
Documentació complementària.  
El 6 de juny de 2008 es rep la documentació següent:  
- Informe emés per la Conselleria de Cultura sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural.  
- Ampliació d'informació respecte a la resolució de reposició de vies pecuàries.  
- Document on s'exposen les necessitats de volum d'àrids.  
  
Informes sectorials.  
Informe patrimonial de la Direcció de General de Patrimoni Cultural Valencià del 12 de maig de 2008, que conclou que:  
«... la documentació aportada correspon a un estudi d'impacte en què es recull la incidència que el projecte de referència pot causar sobre el patrimoni cultural.  
Per a la redacció de l'estudi aportat es va fer una prospecció sobre el patrimoni cultural. Els resultats de la prospecció van ser informats pels servicis tècnics d'esta Direcció General i es va arribar a les conclusions següents:  
Que no s'ha detectat afecció sobre el patrimoni arqueològic en l'àrea definida per l'informe presentat i, per tant, no és necessària l'aplicació de mesures correctores. No obstant això, donat el tipus de registrat detectat en la zona i la impossibilitat d'accedir a diferents parcel·les en fase de prospecció, caldrà que l'estudi d'impacte reculla en el seu programa de vigilància un seguiment arqueològic de les obres de construcció.  
Que, amb la documentació aportada, no es pot valorar la incidència de la carretera sobre el patrimoni arquitectònic, especialment sobre l'entorn de protecció de l'alqueria islàmica fortificada de Bofilla i la seua torre. L'estudi d'impacte ambiental haurà de contindre un estudi detallat sobre l'afecció de la carretera en l'entorn de protecció de l'alqueria islàmica fortificada de Bofilla i la seua torre, i també un estudi d'impactes visuals que s'hi produiran.  
Que resulta impossible valorar l'afecció del projecte sobre els elements de l'arquitectura rural, al no indicar-ne ni tan sols les localitzacions.   
L'última documentació presentada ja incorpora la totalitat de les mesures correctores indicades en l'escrit de comunicació de resultats de la prospecció, d'esta Direcció General, del 5 d'octubre de 2006.  
  
Des de la consideració del patrimoni etnològic s'ha documentat una masia que quedava fora de l'afecció, tot i que pròxima a la traça, i se n'ha presentat la corresponent fitxa normalitzada. Durant la construcció de l'obra s'hauran de prendre les mesures necessàries d'abalisament per a evitar qualsevol afecció al dit element etnològic.  
Per la qual cosa, i vist el precepte indicat i de conformitat amb l'informe dels servicis tècnics, s'emet un informe favorable, als efectes patrimonials previstos en l'art. 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, a l'estudi d'impacte ambiental de març de 2008 del projecte de construcció clau 52-V-2007, variant nord de Bétera, València.»  
Informe de l'Àrea de Qualitat sobre l'estudi acústic de l'11 d'abril de 2008, que informa que:  
«En relació a l'estudi acústic relatiu al Projecte de la variant Nord de Bétera, se li comunica que, després d'avaluar i valorar l'informe que s'adjunta, este Servici, d'acord amb allò que s'hi ha exposat, considera que la documentació és suficient, sempre que -una vegada duta a terme la variant nord projectada i amb les mesures correctores proposades- es complisquen els objectius de qualitat que establix l'annex II de la Llei 7/2002, per a l'ús residencial en les vivendes pròximes a l'actuació.»  
  
Informe de la Direcció General del Paisatge sobre l'estudi d'integració paisatgística del 15 de juliol de 2008, que informa que:  
«.... Analitzada la documentació que es troba en este Servici i l'obtinguda del Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental consistent en el projecte de construcció de la variant, en l'estudi d'integració paisatgística s'hauran d'esmenar els aspectes que a continuació es detallen per al compliment del que preveu el títol II de la LOTPP i desenrotlla el Reglament de Paisatge de la Comunitat Valenciana:  
  
1. Pla de participació pública. L'EIP incorpora un pla de participació pública de conformitat amb el capítol II del títol I del RPJECV. S'haurà d'aportar la documentació que justifique el procediment participatiu seguit en el pla de participació, com ara el material informatiu de l'àmbit d'estudi presentat en el procés (enquestes, fotografies o altres elements utilitzats). Així mateix, s'haurà d'aportar la documentació que mostre que el pla de participació pública s'ha realitzat, i també els resultats i les conclusions obtinguts.  
  
2. Descripció i abast de l'actuació   
L'estudi ha de contindre aquells elements que permeten conéixer l'actuació prevista i el seu abast, de conformitat amb l'article 53 del RPJECV.  
3. Delimitació de l'àmbit d'estudi i caracterització de les unitats de paisatge i recursos paisatgístics.  
-L'àmbit d'estudi haurà de ser la conca visual de l'actuació, marcant-hi els llindars de nitidesa a 500, 1.500 i 3.500 metres des de la dita actuació, d'acord amb el que exposa l'article 57.2 del RPJECV. No obstant això, atés que, en este cas, la conca visual és oberta i que l'actuació és una infraestructura viària elevada sobre la rasant del terreny, s'haurà de considerar almenys el llindar de 3.500 metres des de l'actuació.  
  
-La caracterització del paisatge efectuada en l'estudi d'integració paisatgística presentat es considera acceptable per a la delimitació i la caracterització de les 15 unitats de paisatge descrites. Quant als recursos paisatgístics, no se'n descriu cap. Es descriuen les restes arqueològiques de l'alqueria islàmica de Bofilla i la seua torre, elements catalogats com a BIC (bé d'interés cultural), per la qual cosa que constituïxen un clar recurs paisatgístic. Hauran d'incorporar-s'hi també, com a recursos paisatgístics, les vies pecuàries identificades en el plànol EIP-2-110, com ara la Canal Reial aragonesa, la colada del barranc de Carraixet i el Cordell de Llíria, i també els barrancs identificats en el plànol EIP-2-107, com ara el barranc del Carraixet, el barranc de Náquera i el barranc del Cirer. Així mateix, es ressenya la presència d'elements relacionats amb la cultura agrícola del medi i s'hi ha de concretar si cap es considera recurs paisatgístic. Per a cada recurs paisatgístic, se n'haurà de fixar el valor i els objectius de qualitat.  
4. Plans i projectes en tràmit o execució en el mateix àmbit.  
En l'estudi presentat es menciona el PGOU de Bétera, aprovat al març de 2000.  
5. Valoració de la integració paisatgística i visual.  
-L'estudi conté una valoració de la integració paisatgística de l'actuació i conclou amb una integració paisatgística mitjana en les unitats de paisatge en què es desenrotlla l'actuació.  
-Haurà de justificar-se l'elecció dels punts d'observació que fixa l'estudi. S'haurà de considerar un punt d'observació que incloga el recurs paisatgístic Torre Bofilla, atesa la proximitat al BIC de la infraestructura projectada. Serà convenient fer un fotomuntatge des d'eixe punt, que mostre la situació existent i la previsible amb l'actuació proposada (tal com cita l'article 57.11 del RPJECV), atés que serà un punt de major fragilitat, amb un possible impacte negatiu, i que possiblement requerirà unes mesures d'integració correctes.  
  
-Haurà de corregir-se el mapa de visibilitat presentat, plànol EIP-5-100, atés que no reflectix la visibilitat real, i tindre en compte que, com s'indica en la pàgina 7 de l'estudi presentat, «les conques visuals s'han elaborat sense la vegetació de la zona d'estudi». Les fotos presentades mostren graus majors de visibilitat i, atés que l'actuació proposada transcorre en una cota superior a la de l'entorn, es considera que hauria d'eixir un mapa amb més visibilitat.   
  
6. Identificació dels impactes paisatgístics i visuals.  
De la valoració de la integració visual es conclou que els principals impactes que l'actuació pot provocar en la zona són els relacionats amb la visibilitat.  
7. Mesures d'integració i mitigació d'impactes, i programa d'implementació.  
-Es consideren acceptables les mesures d'integració de caràcter general, com ara la hidrosembra de talussos i el condicionament i la plantació de glorietes.  
-Haurà de considerar-se la possibilitat de plantar arbratge que acompanye al carril bici en alguns trams, sempre respectant les principals visuals des de la carretera, en especial de la torre Bofilla. I també la introducció de mobiliari urbà, com ara bancs i lluminàries.  
  
-Haurà de considerar-se la introducció de mesures puntuals en els punts susceptibles de generar un impacte paisatgístic o visual negatiu, com ara el tram viari que transcorre pròxim a la torre Bofilla o els trams que discorren en les zones d'afecció dels barrancs o de les vies pecuàries susdites.  
-Dins de la mesura proposada -valorar l'entorn en què s'inscriu l'obra i facilitar-ne el gaudi per part de l'usuari-, serà convenient la creació d'un mirador zona de descans per a ciclistes i vianants en la zona de la torre Bofilla, en relació amb el que s'ha expressat en el punt anterior.  
-Haurà de completar-se el programa d'implementació presentat amb les noves mesures proposades.  
Per tot això, s'emet el present informe en què s'establix la necessitat d'esmenar la documentació aportada, en suport real i digital, d'acord amb els apartats 1, 3, 5 i 7 d'este informe, en compliment del que establix la LOTPP i el RPJECV.»  
Afeccions legals.  
1. Xarxa Natura 2000 i espais naturals protegits en la Comunitat Valenciana  
Els terrenys on s'ubicarà la ronda de Bétera no es troben inclosos dins de la xarxa d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
2. Domini públic hidràulic  
Els terrenys afectats per la carretera queden dins de la conca del Carraixet. La conca del barranc de Carraixet creua el terme municipal de Bétera de nord-oest a sud-oest. Este terme municipal rep les aigües dels barrancs d'Olocau, del Cirer i de Noguera, tots pel marge esquerre.  
  
La traça del disseny de la ronda de Bétera afecta els barrancs del Carraixet i del Cirer, este últim en dos ocasions.  
En la primera de les dos zones d'afecció, la traça discorre molt pròxima a la confluència dels barrancs del Carraixet i del Cirer, i afecta, per tant, els dos barrancs de forma perpendicular en una distància de separació d'escassos metres entre ambdós punts d'afecció.  
Posteriorment la traça de la ronda continua trajecte i descriu una curvatura cap a l'esquerra fins a tornar a trobar-se amb el barranc del Cirer i creuar-lo de nou, perpendicularment.  
3. Vies pecuàries  
El traçat de la carretera es veu travessat per tres vies pecuàries:   
la Canal Reial Aragonesa, amb una amplària legal de 75 metres, en el punt quilomètric 3+120;   
la colada del barranc de Carraixet, en el punt quilomètric 1+220, i   
el Cordell de Llíria, en el punt quilomètric 1+180.   
  
Les vies pecuàries estan regulades per la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries.  
La solució proposada per a la intercepció de la Canal Reial aragonesa, per la variant, es materialitza amb una desviació de la via pecuària per on s'efectua l'encreuament amb la carretera, i un retorn al traçat. Això suposa la reducció obligatòria de la velocitat dels vehicles a l'arribar a la rotonda i afavorix, així, el possible pas de bestiar.  
  
El Cordell de Llíria creua la variant per baix, concretament per davall del pont que hi ha sobre el barranc del Carraixet, a través del camí pel qual discorre en l'actualitat, que quedarà ubicat, una vegada construïda l'estructura, entre l'estrep i el llit del barranc.  
  
La colada del barranc del Carraixet no és objecte de reposició, atés que l'encreuament de la variant per dalt se salva amb el pont sobre el barranc del Carraixet previst en el projecte de construcció.  
  
4. patrimoni cultural  
Es presenta un informe de la prospecció arqueològica i etnològica que analitza les possibles afeccions patrimonials del projecte i també l'informe favorable definitiu, d'acord amb l'article 11 de la Llei de Protecció del Patrimoni Cultural Valencià, de 12 de maig de 2008.  
  
5. Sòl forestal  
Pràcticament la traça de la carretera no travessa sòl forestal, només al creuar el barranc del Cirer.  
6. Línia de ferrocarril  
La traça de la carretera creua la línia de ferrocarril València-Bétera.  
El Real Decreto 2387/2004, de 30 de desembre, pel qual s'aprova el Reglament del Sector Ferroviari establix la zona de domini públic i de protecció del ferrocarril.  
Són de domini públic els terrenys ocupats per l'explanació de la línia fèrria, els seus elements funcionals i les instal·lacions que tinguen com a objecte la seua correcta explotació, a més d'una franja de terreny de 8 metres d'amplària a cada banda.  
La zona de protecció de les línies ferroviàries consistix en una franja de terreny a cada costat, delimitada interiorment per la zona de domini públic i, exteriorment, per dos línies paral·leles situades a setanta metres de les arestes exteriors de l'explanació.  
Segons l'art. 28 de Real Decreto 2387/2004, de 30 de desembre, per a executar, en les zones de domini públic i de protecció de la infraestructura ferroviària, qualsevol tipus d'obres o instal·lacions fixes provisionals, canviar la seua destinació o el tipus d'activitat que s'hi pot realitzar, i plantar o talar arbres, es requerirà l'autorització prèvia de l'administrador d'infraestructures ferroviàries.  
S'hauran de respectar les zones de domini públic i protecció de la línia ferroviària, i sol·licitar-ne la corresponent autorització.  
Consideracions ambientals.  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació.  
La zona d'estudi està ocupada per sediments quaternaris que es corresponen amb depòsits continentals. Concretament afloren els materials litològics següents:  
a) Quaternari: al·luvial (arenoses i cantells)  
b) Quaternari: mantells d'escolament antics (argiles roges)  
c) Quaternari: cubetes de descalcificació (terra rossa)  
d) Quaternari: mantells d'escolament (argiles roges amb lutites)  
e) Terciari: calcàries amb gasteròpodes i margues: es troba un tram calcari.  
f) Terciari: arenoses, margues i argiles: el tram inferior del Terciari en l'àrea d'estudi és predominantment arenoargilós i, litològicament, està constituït per arenoses i argiles, amb alguns bancs calcaris de poca grossària i ràpida extinció lateral.  
El conjunt de materials descrits es disposen formant una orla al voltant del barranc del Carraixet, el material al·luvial de la qual és, fonamentalment, arenes i cantells.  
Les comunitats representatives del lloc són el resultat de l'alt grau de transformació que ha tingut lloc en l'entorn com a conseqüència de la dedicació agrícola.  
Camps de cultiu de cítrics: vegetació arvense associada a este tipus de cultiu. En esta formació aconseguix un gran desenrotllament l'agret o dormilec, que forma un dens tapís durant l'època de floració. Acompanyant esta espècie apareixen altres espècies nitròfiles: la ravenissa blanca, l'espigadella, la verdolaga, la fumària, el malastruc i el sarró de pastor.  
Marges dels tarongerars: hi ha una sèrie de comunitats ruderals, entre les quals cal destacar el margalló, la rúbia i el llentiscle.  
Barranc del Carraixet: no s'hi troba la vegetació típica de salzedes i baladrars, sinó una comunitat formada fonamentalment per canyes, el desenrotllament de la qual està estretament lligat amb l'ús agrícola.  
Respecte a la fauna de la zona, segons el que establix l'EIA, les sis espècies dominants en els hàbitats de cultiu són: el teuladí comú, l'estornell negre, el gafarró, la cuereta blanca, la merla i el tallarol de casquet.  
En els cultius estudiats s'ha constatat la presència de quatre espècies de micromamífers: tres rosegadors, que són el ratolí de camp, la rata negra i la rata comuna, i un insectívor, la musaranya comuna.  
En el llit del barranc del Carraixet s'ha detectat la presència de la granota comuna i del renoc comú.  
Els terrenys on es projecten les obres són relativament plans a excepció dels tres llits fluvials interceptats. Els pendents naturals dels terrenys són cap als barrancs del Cirer i del Carraixet; d'altra banda, no hi ha conques definides, sinó una gran plana amb pendent escàs.  
  
En la pràctica totalitat del recorregut el traçat discorre en terraplé, per la qual cosa no calen cunetes en desmunt.  
Es preveuen un total de quatre obres de fàbrica:  
a) Pont sobre el ferrocarril de FGV: té 97,55 m de longitud i està situat entre el PK 0+222,74 i el PK 0+320,29.  
b) Pont sobre el barranc del Carraixet: té 163,97 m de longitud i està situat entre el PK 1+159,21 i el PK 1+323,18.  
c) Pont sobre el barranc del Cirer: té 62,16 m de longitud i està situat entre el PK 1+413,73 i el PK 1+475,89.  
d) Pont sobre el barranc del Cirer: té 66 m de longitud i està situat entre el PK 4+221,66 i el PK 4+287,66.  
S'inclouen canelles i arquetes per a permetre la continuïtat de les aigües i salvar els llits fluvials i les cunetes interceptats per l'obra. Pràcticament en la seua totalitat discorre en terraplé i en els casos en què siga superior a 3 m es contempla fer les corresponents baixants des de la coronació fins al peu del talús. En les glorietes el drenatge es connectarà a les cunetes trapezials ja existents en la carretera i hi seran semblants, de formigó, amb una grossària de 12 cm, una amplària en coronació de 0,8 m i, en el fons de 0,4 m, l'altura és de 0,5 m.  
En l'eix 1 es considera una cuneta trapezial al peu del terraplé, este compte es contempla perquè el traçat no supose una barrera física al pas de l'aigua cap als llits naturals, els barrancs del Carraixet i del Cirer. S'han previst tubs de formigó de diàmetre 800 i 1000 mm per a l'evacuació d'aigües.  
Per a mantindre la continuïtat de les vies pecuàries, el Cordell de Llíria i el barranc de Carraixet, es reposaran mantenint un traçat igual que l'actual, ja que queden sota l'estructura projectada sobre el barranc del Carraixet.  
La Canal Reial Aragonesa es reposa mitjançant un camí de servici, que discorre a banda i banda del tronc que connecta amb la glorieta situada en el PK 2+670.  
Quant al paisatge, s'ha presentat un estudi d'integració paisatgística. Tal com establix el Reglament de Paisatge de la Comunitat Valenciana, aprovat per Decret 120/2006, d'11 d'agost, del Consell, els projectes d'infraestructures o obres públiques han d'anar acompanyats d'un estudi d'integració paisatgística.  
En l'estudi d'integració paisatgística es proposen mesures d'integració, com ara la revegetació de talussos i el condicionament de glorietes, zonificant les actuacions en les 5 glorietes previstes i en el talús dels terraplens.  
La Direcció General del Paisatge emet un informe desfavorable sobre este estudi d'integració paisatgística, i establix la necessitat d'esmenar la documentació aportada, en suport real i digital, d'acord amb els apartats 1, 3, 5 i 7 d'este informe, en compliment d'allò que establixen la LOTPP i el RPJECV.  
Els nivells sonors màxims que seran permesos hauran d'adequar-se, tant en valor com en les franges horàries de limitació, a allò que establixen la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la contaminació acústica, i el títol III, Regulació del soroll produït per infraestructures de transport, del Decret 104/2006, de 14 de juliol, de planificació i gestió en matèria de contaminació acústica.  
En presenten l'estudi acústic com un annex IV del projecte de construcció, i obté l'informe favorable de l'Àrea de Qualitat d'esta Conselleria. En l'EA proposen la instal·lació de pantalles acústiques en aquells punts on siga necessari, que reduiran els nivells acústics en les vivendes pròximes.  
Per a l'execució de la variant nord de Bétera caldrà l'aportació de materials procedent de pedreres i graveres; ja que la carretera discorre, en la pràctica totalitat del traçat, elevada respecte a la cota del terreny. En el projecte de construcció s'identifiquen les pedreres i les graveres pròximes a la zona d'estudi, susceptibles de ser utilitzades com a llocs de préstecs, i també una descripció de les afeccions al medi que originarà l'extracció de materials.  
D'altra banda, el projecte no contempla que haja d'haver-hi un excedent de terres, per la qual cosa no serà necessària l'habilitació d'abocadors.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants.  
S'hi exposen els efectes generats per l'actuació que, d'entre els estudiats en l'EIA, presenten una major rellevància.  
Els principals impactes significatius generats, durant la fase de construcció, són els següents:  
-Qualitat de l'aire: es veurà alterada per la circulació i la utilització de maquinària.  
-Hidrologia superficial i qualitat de l'aigua: per abocaments directes de substàncies sòlides o líquides sobre llits fluvials.  
-Mig hidrogeològic: l'àrea de les obres presenta una vulnerabilitat, a les aigües subterrànies, qualificada com a alta.  
-Sòls: la major part dels sòls que es veuran afectats són sòls dedicats a cultius, de capacitat agronòmica elevada.  
-Risc d'inundació: a causa d'ocupacions de llits fluvials afectats podrien produir-s'hi desbordaments.  
-Sorolls: cal assenyalar la presència de diversos xalets disseminats al llarg de l'eix 2 i entre el pk 4 i 4,5 de l'eix 1.  
-Benestar social: sorolls, vibracions i emissions de pols que poden generar molèsties a la població.   
Quant als impactes que es generaran durant la fase d'explotació, els més destacables són els que s'enumeren a continuació:  
-Condicions climàtiques i qualitat de l'aire: deguts a l'emissió de gasos de combustió que circulen per la via.  
-Hidrologia superficial i qualitat de l'aigua: s'ha previst que les aigües de la capa de trànsit es recullen en les cunetes laterals i es conduïsquen fins als llits fluvials pròxims (Carraixet).  
-Fauna: el principal impacte és l'efecte barrera, per la qual cosa el projecte planteja passos inferiors a la carretera.  
-Paisatge: a causa de la presència d'importants terraplens en alguns trams de la traça. En el tram pk 0+280, la rasant es troba 12 metres per damunt de la cota del terreny, per l'encreuament amb la via del ferrocarril.   
-Sorolls: es produirà un impacte negatiu per contaminació acústica, que tindrà afeccions sobre la població resident i sobre la fauna en l'entorn.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental.   
L'estudi d'impacte ambiental inclou les mesures preventives següents:   
-Protecció de la qualitat de l'aire: regs diaris dels diferents vials, camions coberts per tendals, limitació de la velocitat dels vehicles, adequat manteniment de vehicles i maquinària, prohibició de crema de restes vegetals, compliment d'emissions sonores de maquinària.   
  
-Protecció del sistema hidrològic i sòls: construcció de ponts per a salvar els llits fluvials, punts de recollida d'olis i possibles contaminants, sistema de tractament d'aigües sanitàries i sistema de recollida d'aigües.  
-Recollida, transport i eliminació de residus: servici de recollida amb caràcter periòdic, zones excloses per a la localització de depòsits temporals, mecànica preventiva a fi d'evitar vessaments de combustibles i olis.  
-Protecció de la fauna i vegetació: jalonament temporal de la traça i mesures de prevenció d'incendis.  
-Patrimoni cultural: si durant l'execució de les obres es trobaren restes arqueològiques, les obres es paralitzaran i es comunicarà a la Direcció General de Patrimoni.  
-Selecció de subministradors i contractistes: empreses certificades al medi ambient.  
-Sistema de gestió mediambiental: recomanació que siga implantat.  
Com a mesures correctores destaquen les següents:  
-Recuperació de terra vegetal: retirada selectiva de la terra vegetal, recollida i manteniment i estesa de la terra vegetal.  
-Revegetació: zonificació d'actuacions, hidrosembres, plantacions i condicionament de sòl.  
-Pantalles antisoroll.  
-Neteja de la zona d'obres.  
Cal indicar que sí que incorpora un pressupost de les mesures correctores.  
Quant al programa de vigilància ambiental, té com a objectius controlar la correcta execució de les mesures preventives i correctores previstes, verificar els estàndards de qualitat dels materials, comprovar l'eficàcia de les mesures protectores i correctores, i detectar impactes no previstos en l'EIA i informar-ne els servicis tècnics de l'Àrea de Carreteres de la Diputació Provincial de València. A manera de síntesi, cal destacar els següents aspectes i indicadors del seguiment:  
  
-Jalonament de la traça i d'àrees auxiliars: minimitzar l'ocupació del sòl per les obres i els seus elements auxiliars, marcar les zones excloses en la part limítrof amb l'obra per a extremar la prevenció d'efectes i verificar la localització d'instal·lacions auxiliars fora de les zones excloses.  
-Protecció de la qualitat de l'aire: reduir al mínim els nivells de pols atmosfèrica i minimitzar la maquinària.  
-Conservació de sòls: evitar la contaminació de sòls durant les obres, retirada de sòls vegetals per a la conservació i seguiment de l'estabilitat superficial dels talussos.  
-Protecció dels sistemes fluvials i de la qualitat de les aigües: evitar abocaments procedents de les obres a llits fluvials de les proximitats i tractament i gestió de residus.  
-Protecció i restauració de la vegetació: preparació de la superfície del terreny per a plantacions i sembres, control d'execució de plantacions, seguiment de plantacions, control d'execució de sembres i hidrosembres, i seguiment d'hidrosembres.  
-Protecció de la fauna: garantir una incidència mínima sobre la fauna terrestre i l'avifauna.  
-Protecció de les condicions d'assossec públic: execució de les pantalles acústiques i control de soroll en fase d'explotació en les vivendes afectades per la variant.  
El programa de vigilància ambiental establix l'objectiu, l'indicador de realització, el valor llindar, la fase aplicació/freqüència de control i les mesures correctores a prendre.   
Consideracions jurídiques.  
1. El projecte examinat és un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva del projecte, d'acord amb l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 8.g, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits que preveuen el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i la resta de disposicions que s'hi apliquen.  
3. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
S'estima acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que s'hi apliquen, el projecte 52-V-2007, variant nord de Bétera, a Bétera (València), el promotor del qual és la Conselleria d'Infraestructures i Transports, sempre que es porte a terme d'acord amb el que establix la documentació presentada, i amb els condicionants establits a continuació.  
  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. Si durant l'execució de les obres, es trobara presència de restes arqueològiques, el fet s'informarà de la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, de forma immediata, i s'adoptarien les mesures pertinents amb vista a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.  
2. S'han de complir totes les condicions que establix l'informe vinculant favorable de Patrimoni Cultural Valencià, del 12 de maig de 2008.  
3. S'ha d'entregar un estudi d'integració paisatgística que complisca les condicions descrites en l'informe del Servici de Suport Tècnic d'11 de juliol de 2008, en què s'establix la necessitat d'esmenar l'estudi d'integració paisatgística aportat, en compliment amb la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, i del Reglament de Paisatge de la Comunitat Valenciana.   
  
S'haurà d'obtindre l'informe favorable de l'estudi d'integració paisatgística, de la Direcció General del Paisatge. Aquelles consideracions que se'n desprenguen seran considerades pròpies de la present declaració.  
4. A fi de complir la Llei 3/1995, en els encreuaments de les vies pecuàries amb carreteres s'hauran d'habilitar suficients passos que garantisquen el trànsit en condicions de rapidesa i comoditat per als ramats. També haurà de quedar garantit el manteniment de la integritat superficial, la idoneïtat dels itineraris i dels traçats, juntament amb la continuïtat del trànsit ramader i dels altres usos compatibles i complementaris.   
S'ha d'obtindre l'autorització de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge, d'acord amb la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries, de modificació o reposició de pas de vies pecuàries.   
5. El sistema d'enllumenat de la carretera consistirà en llums de vapor de sodi d'alta pressió o de vapor de sodi de baixa pressió.  
  
6. El disseny dels ponts i dels viaductes estarà fora del llit fluvial i amb els estreps allunyats de la vegetació de ribera, i hauran d'adequar-se a les consideracions que respecte d'això emeta la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, prèviament a l'aprovació definitiva del projecte de construcció.  
7. Durant l'execució de l'obra:  
-S'instal·laran barreres de sediments i basses de decantació temporals, a fi d'evitar l'arrossegament de terres i aigües contaminades al llit dels barrancs, i se'n garantirà la posterior retirada una vegada finalitzada la seua funció.  
-Les aigües residuals procedents de les zones d'instal·lacions, dels parcs de maquinària i de l'excavació dels estreps i les piles de viaductes es derivaran i es sotmetran a un sistema de desbast, de decantació de sòlids i de desgreixat. Es farà un seguiment analític de les aigües procedents de les basses per a evitar l'impacte derivat de possibles abocaments contaminants sobre els cursos d'aigua o el terreny. Estes aigües només podran ser abocades als cursos d'aigua o al terreny si no sobrepassen els valors que establix la legislació vigent relativa a abocaments i requeriran la corresponent autorització de la CHJ.  
-Es respectaran les zones d'exclusió, per a la localització de depòsits temporals, que establix l'EIA, que són les zones més pròximes als barrancs i a les àrees de vulnerabilitat mitjana dels aqüífers.  
-Les instal·lacions auxiliars no es podran ubicar en àrees arborades, sòls forestals, franges ocupades per les vies pecuàries, àrees de protecció de jaciments arqueològics, sòls no urbanitzables protegits, zones de domini públic hidràulic ni espais d'interés.  
8. Segons el projecte, s'ha previst que les aigües de la capa de trànsit que recullen les cunetes laterals es conduïsquen fins als llits fluvials pròxims.   
S'haurà d'instal·lar un tractament i una anàlisi d'aigües brutes, abans del seu abocament.   
A més, s'haurà de sol·licitar autorització a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, a fi que este organisme jutge la conveniència o no d'abocar les dites aigües.  
9. A fi de protegir la fauna de l'entorn de la traça i disminuir-ne l'efecte barrera, s'hauran d'adequar el disseny de les obres de drenatge transversal per a permetre-hi el pas d'amfibis, rèptils i xicotets mamífers, sense que per això en perden la funcionalitat original.   
  
En el cas que no existisquen obres de drenatge adequades, s'estudiarà la conveniència de construir passos de fauna específics, de manera que s'aconseguisca un nombre suficient de passos que assegure la permeabilitat transversal a banda i banda d'esta variant.  
El programa de vigilància ambiental, per a la fase d'explotació, incorporarà les campanyes de mostreig necessàries per a verificar l'eficàcia de les mesures aplicades.  
10. Tal com establixen les mesures correctores i l'estudi acústic, s'instal·laran pantalles acústiques en aquelles zones on els nivells sonors provocats pel trànsit de la variant superen els límits i hi haja vivendes.   
  
11. Es respectaran les zones de domini públic i de protecció de la línia ferroviària, i se sol·licitarà la corresponent autorització de l'administrador d'infraestructures ferroviàries.  
12. Es resoldrà la continuïtat de les séquies de reg en l'encreuament amb la variant.  
13. Els materials de farcit de tot-u que siguen necessàries per a l'execució del projecte s'obtindran de préstecs i de pedreres existents i legalment autoritzades. En el cas de noves obertures, se sotmetran, amb caràcter previ a la seua utilització, al procediment de declaració d'impacte ambiental.   
14. Es recuperarà la capa superior del sòl vegetal que puga estar afectada per l'obra per a una posterior reutilització en els processos de restauració. Els sòls fèrtils així obtinguts s'arreplegaran al llarg de la traça en muntons, de forma que se'n garantisca el manteniment de les propietats naturals. En cap cas estes recollides temporals es faran tallant la xarxa de drenatge superficial o els sistemes de reg existents. De la mateixa manera, al finalitzar els treballs, es procedirà a la descompactació per subpaviment de tots els terrenys que s'hagueren vist afectats per les obres i per la maquinària emprada.  
15. Els canvis d'oli, filtres i de qualsevol altre residu procedent del manteniment de la maquinària i dels vehicles hauran de ser degudament gestionats per un taller o gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos. El manteniment de la maquinària es farà en emplaçaments adequats amb mitjans per a evitar abocaments accidentals; és necessari definir-los i pressupostar-los. Per això, en el cas que el parc de maquinària es localitze en una àrea no preparada a este efecte, haurà d'anar proveïda d'una solera impermeable acabada amb pendents que dirigisquen possibles abocaments a canalitzacions que els conduïsquen a arquetes cegues prou dimensionades; tot això haurà d'estar descrit i pressupostat en el projecte de construcció.  
16. La direcció d'obra exigirà el compliment de les mesures protectores i correctores que conté l'estudi d'impacte ambiental, i també dels condicionants de la present declaració d'impacte ambiental.  
  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que, en defensa del seu dret, consideren pertinents.  
  
Quart  
La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
Cosa que li notifique per al seu coneixement i als efectes oportuns.  
  
València, 7 d'agost de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 2/2008 AIA.  
Títol: Planta solar fotovoltaica.  
Promotor: Genrenova, SLU.  
Autoritat substantiva: Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
Objecte del projecte: obtindre la declaració d'interés comunitari per a una atribució d'ús i aprofitament en sòl no urbanitzable, relatiu a la instal·lació fotovoltaica.  
Localització: Partida del Canari, polígon 2, parcel·les 7, 8, 9, 10 13, 15, 25, 26 i 27, del terme municipal de Montesa (València).  
Descripció del projecte.  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
Es pretén obtindre la declaració d'interés comunitari per al projecte de planta solar fotovoltaica, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:  
L'objecte del projecte és la implantació d'una planta solar fotovoltaica connectada a la xarxa de transport d'energia de l'empresa distribuïdora.  
La superfície total de les finques afectades és 221.721 m², 49.435,07 m² dels quals seran ocupats per les plaques solars.   
La planta solar fotovoltaica té una potència unitària de 6,77 MW i estarà constituïda per 33.850 panells solars distribuïts en 5 plataformes independents interconnectades i que abocaran l'energia produïda a través de 6 subsistemes de generació d'1 MW i un subsistema de 0,77 MW, els quals convertixen l'energia elèctrica de corrent continu en energia elèctrica alterna trifàsica a 400 V. Els panells solars se sustenten per mitjà d'estructures metàl·liques, orientades al sud i inclinades 30é. L'energia és evacuada per línia subterrània fins al centre d'entrega d'energia. L'evacuació final a la xarxa de transport d'energia de l'empresa distribuïdora es farà per mitjà d'una línia subterrània de baixa tensió que discorre entre el centre d'entrega i la subestació de Montesa. En la subestació, la línia es canalitzarà fins a l'enfangat de 20 kV de la subestació de l'Alcúdia de Crespins, on s'instal·larà una cel·la de línia de 20 kV.  
Les actuacions previstes per a l'execució del projecte consistixen en l'eliminació de la vegetació existent i la realització de moviments de terra, prèviament a la instal·lació de la infraestructura necessària per a la instal·lació fotovoltaica, que suposaran un volum d'excavació de 23.130 m³, 18.285 m³ dels quals s'utilitzaran per a farcit. El volum de materials sobrants és de 4.845 m³.  
Per a l'elecció de la ubicació s'ha tingut en compte que el lloc està als voltants de la subestació on es pot connectar i que les característiques d'orientació i grandària de les parcel·les són les més apropiades.  
  
No s'ha fet al·lusió a la necessitat de la utilització d'aigua per a neteja de panells.  
La distància al nucli urbà més pròxim, l'Alcúdia de Crespins, és de 2.800 m, i la distància al polígon industrial de l'Alcúdia de Crespins, de 800 m.  
Tramitació administrativa.  
1. Informació pública. Tramesa de l'expedient.  
El 21 de gener de 2008 la Direcció Territorial d'esta Conselleria tramet un estudi d'impacte ambiental i un document de síntesis corresponents a la declaració d'interés comunitari per a la instal·lació de la planta solar fotovoltaica.  
La informació pública de la declaració d'interés comunitari relativa a la instal·lació s'ha efectuat en el DOCV núm. 5708, de 21 de febrer de 2008. A més, s'ha exposat en el tauler d'anuncis municipal de l'1 d'abril al 10 de juliol de 2008, i s'hi han emés dos al·legacions.  
  
2. Resum de les al·legacions.  
Es presenten dos al·legacions dins del termini legalment establit, que són informades per l'enginyer tècnic municipal el 21 de maig de 2008, en el mateix sentit: considerar no procedir estimar sengles al·legacions.  
3. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària.  
El 14 de febrer de 2008 se sol·licita, al promotor, l'ampliació de la documentació relativa als apartats següents:  
-Justificació d'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer a la realització d'actuacions en la zona de policia dels barrancs del Toll i del Senarós.  
-Justificació dels moviments de terra previstos per a l'adequació del terreny.  
-Justificació de disposar de l'informe de patrimoni de la Conselleria de Cultura i Esport, en compliment de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.  
-Actuacions previstes una vegada finalitzada la vida útil de la instal·lació.  
El 5 de maig de 2008 el promotor tramet documentació complementària, en la qual justifica:  
-Sol·licitud d'autorització a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, amb data de registre d'entrada de 27 de desembre de 2007, per a l'actuació en la zona d'afecció de servitud i policia dels barrancs del Toll i del Senarós.  
-Compromís de reculada de la instal·lació, evitant l'afecció a sòl forestal.  
-Presentació de plans de perfils transversals i longitudinals de la zona d'actuació i de volums globals del moviment de terra.  
  
-Sol·licitud de prospecció arqueològica a la Conselleria de Cultura i Esport, amb data de registre d'entrada de 14 d'abril de 2008.  
-Presentació de mesures preventives i correctores després del cessament de l'activitat.  
Amb data de registre d'eixida de 14 de febrer de 2008, se sol·licita a la Secció de Gestió i Disciplina Urbanística l'informe de paisatge relatiu a l'estudi d'integració paisatgística.  
El 14 de juliol de 2008, es rep informe de l'Àrea de Planificació del Territori i el Litoral, en què s'indica que, respecte a la possible afecció del PATRICOVA, l'àmbit de l'actuació no està afectat per risc d'inundació; respecte a la possible afecció del PAT del corredor d'infraestructures de la Comunitat Valenciana, l'àmbit de l'actuació no hi està afectat.  
  
Amb data de registre d'entrada de 17 de juliol de 2008, es rep informe de la Direcció General del Paisatge relatiu a l'estudi d'integració paisatgística de declaració d'interés comunitari per a la instal·lació, en què se sol·licita l'esmena de la documentació i que s'ha d'aportar la documentació següent:  
-S'haurà de completar la descripció de l'actuació i aportar les dades de la superfície envolupant, l'altura i el tipus de suport dels panells.  
  
-S'hauran de completar les mesures d'integració en el paisatge amb aquelles que poden incidir en el disseny formal de l'actuació i la seua implantació en el paisatge, com ara el disseny dels elements del projecte, el disseny de l'assentament (topografia) i el disseny de l'entorn (plantacions, etc.), a fi d'evitar els impactes visuals. Les mesures per a esta instal·lació han de ser concretes (no genèriques) i detallades (dimensions, quantitats, materials, colors, en el cas de pantalles vegetals: espècies, calibres, altura i marcs de plantació, i també el reflex en, almenys, un pla de planta de l'actuació, etc.), que es deriven de l'anàlisi paisatgística i visual realitzada, i que tinguen una relació clara amb l'impacte a corregir.  
-S'haurà d'aportar el programa d'implementació, el qual definirà cada una de les mesures d'integració a realitzar, els horitzons temporals i econòmics, i inclourà una valoració econòmica detallada de la implantació i el manteniment posterior en l'horitzó temporal, el cronograma d'execució i manteniment, i les parts responsables de posar-la en pràctica, de conformitat amb el que preveuen els apartats 5, 6, 7 i 8 de l'article 56 del RPJECV.  
Afeccions legals.  
La instal·lació se situa en sòl classificat com a no urbanitzable comú, d'acord amb la normativa urbanística municipal. L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/1994, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
  
Consideracions ambientals.  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat i identificació d'impactes.  
Segons la cartografia temàtica de la Comunitat Valenciana disponible en esta Conselleria, hi ha risc baix a la vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies. L'erosió potencial de les zones nord i oest de l'àrea d'estudi presenten una erosió potencial alta, i la resta presenten una erosió potencial moderada. L'erosió actual en la zona d'actuació és moderada al nord i a l'oest, i en la resta de la superfície és baixa.  
  
Els barrancs del Toll i del Senarós creuen la zona d'actuació en direcció nord-sud. S'ha definit una zona de servitud de cinc metres d'amplària des dels marges del barrant per a ús públic, segons el Reglament de domini públic hidràulic, on no s'implantaran panells ni cap altre ús vinculat a l'explotació.  
Segons el PATRIVOVA, no hi ha risc d'inundació en la zona.  
La instal·lació confronta amb la via pecuària Cordell de la Casa del Guarda, l'amplària legal de la qual, definida en l'orde de 29 de març de 1972: per al primer tram, és de 37,61 m, i per al segon tram, la mitat de la dita altura, i la instal·lació se situa a l'altura del segon tram, sense que existisca afecció a la via pecuària.  
Les parcel·les on es pretén situar la planta solar fotovoltaica estan ocupades per cultius de taronger i, minoritàriament, per caquis, oliveres i cultius hortícoles. Al nord de les parcel·les, hi ha una zona forestal on s'ubica un pou de reg, amb la consegüent línia elèctrica, superfície que no serà afectada pel projecte; a més d'una explotació ramadera dedicada al vaquí d'engreixament. A l'est de les parcel·les es localitza el polígon industrial de l'Alcúdia de Crespins, on s'ubica la subestació elèctrica en què connectar l'hort solar.  
  
La zona on s'ubicarà l'activitat no presenta valors ambientals rellevants. En l'estudi d'impacte ambiental s'ha distingit entre els impactes produïts en la fase de construcció i en la de funcionament, i es valora a partir d'una matriu causa efecte. Els factors ambientals més rellevants, susceptibles de ser afectats per l'actuació, són:  
  
-Sòl: associat al moviment de terra previst, encara que serà escàs ja que es pretén respectar l'estructura dels bancals, i es limitarà a l'anivellació del terreny després de l'arrancada de l'arbratge i de la unió de les parcel·les més xicotetes. Durant la fase d'instal·lació de les plaques solars, es produirà un impacte sobre el sòl, sobretot en aquells llocs on es localitzen les edificacions i instal·lacions, i les rases on s'ancoraran les estructures metàl·liques que sustenten els panells i on se soterraran les línies elèctriques.  
-Vegetació: la vegetació agrícola s'eliminarà i es respectarà la vegetació natural dels barrancs que creuen la zona del projecte.  
-Població: l'àrea on s'ubicarà l'hort solar està creuada per canonades d'aigua per al reg.  
Els impactes produïts per l'actuació són en general compatibles i moderats, i serà necessari aplicar mesures correctores.  
2. Consideracions sobre les propostes de mesures correctores.  
Entre les mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, s'inclou:  
-Els residus inerts generats es transportaran a abocador controlat, o bé els residus inerts adequats seran reutilitzats en obres de restauració, condicionament i farcit, o amb fins de construcció, segons el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i farcit, o amb fins de construcció.  
  
-Per a la correcció de l'impacte paisatgístic, es procedirà a la plantació d'espècies en les zones perimetrals, aconseguint la integració paisatgística de l'actuació i evitar l'erosió en la zona d'actuació.  
-Es mantindran en l'estat natural els llits dels dos barrancs que creuen la zona de l'hort solar, ja que, juntament amb la xarxa de camins, actuaran de corredors per a la fauna de la zona.  
-Una vegada finalitzades les obres i en cas d'haver sigut afectada, haurà de reposar-se la canonada d'aigua de reg.  
Respecte al programa de vigilància ambiental, el seu objectiu serà detectar les possibles desviacions sobre les previsions establides en l'estudi d'impacte ambiental, per a això s'haurà d'aplicar un autocontrol de la zona d'afecció mitjançant un seguiment de la zona enjardinada i de l'aparició o no de processos erosius en els talussos.  
Consideracions jurídiques.  
L'activitat s'ha sotmés al procediment d'avaluació d'impacte ambiental en aplicació de l'article 24 de la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del Sòl no Urbanitzable, modificat per l'article 112 de la Llei 14/2005, de 23 de desembre, de la Generalitat, de Mesures Fiscals, de Gestió Financera i Administrativa i d'Organització de la Generalitat.   
L'expedient ha observat els tràmits que preveuen el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i la resta de disposicions que s'hi apliquen.   
L'article quint de la Llei 2/1989, de 3 de març, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la dita llei.   
L'article16 del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, modificat pel Decret 217/2007, de 26 d'octubre, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
  
Per tot això, i fent ús de les facultats legalment establides, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Declarar favorable, als efectes ambientals i sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que s'hi apliquen, el projecte de planta solar fotovoltaica localitzada en el terme municipal de Montesa (València), promoguda per Genrenova SL, sempre que es porte a terme d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
  
1. La zona d'actuació es troba pròxima a una explotació ramadera de vaquí de carn; durant la fase d'execució s'hauran d'aplicar les mesures preventives oportunes per a evitar les molèsties i els danys possibles. Una vegada finalitzades les obres, s'haurà de deixar la zona i els camins d'accés en el seu estat inicial.  
2. Es respectarà l'estructura dels bancals en les zones de major pendent, de manera que s'evite la formació de processos erosius.  
3. Haurà de disposar d'informe favorable de la Conselleria de Cultura i Esport, de conformitat amb la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià.  
4. Haurà de disposar de l'informe favorable de paisatge relatiu a l'estudi d'integració paisatgística de la Direcció General de Paisatge d'esta Conselleria, segons el Decret 120/2006 del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de paisatge.  
5. Haurà de disposar de l'autorització de l'organisme de conca relativa a l'actuació en la zona de servitud i policia dels barrancs del Toll i del Senarós. Així mateix, haurà d'obtindre el permís corresponent, prèviament a la realització de les obres, d'acord amb l'article 9 del Reial Decret 849/1986.  
6. Haurà d'assegurar-se la no afecció a la via pecuària cordell de la Casa del Guarda, que discorre de nord a sud per la vora est de la zona a ocupar amb l'activitat.   
7. Haurà de quedar inalterada la zona forestal que limita al nord amb l'actuació.  
8. Finalitzada la vida útil de la instal·lació, es procedirà a la reposició del sòl al seu estat original.  
9. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, i també si s'hi detectaren danys a tercers o algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a esta Direcció General, la qual establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Segon  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que, en defensa del seu dret i dels seus interessos, consideren pertinents.  
  
Tercer  
Publicar, en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 31 de juliol de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Angeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 13/2008-AIA.  
Títol: fàbrica de paviment i revestiment ceràmic.  
Promotor: Terracota Pavimentos de Gres, SA.  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic.  
  
Objecte: obtenció de l'autorització ambiental integrada.  
Localització: Almassora (Castelló).  
Descripció del projecte:  
L'empresa Terracota Pavimentos de Gres, SA, es dedica a la fabricació de productes de paviment de gres en una parcel·la del polígon industrial Ramonet del terme municipal d'Almassora, i ocupa una superfície total de 28.490 m², 13.823 m² dels quals són edificacions. L'empresa està ubicada en sòl urbà industrial i tota la superfície del solar es troba pavimentada i vallada.  
La matèria primera principal del procés és la terra atomitzada. El transport de l'argila es fa per mitjà de cintes transportadores i elevadors de catúfols. Totes estes instal·lacions es realitzen en nau tancada.   
  
El subministrament d'aigua procedix de la xarxa de subministrament de l'Ajuntament d'Almassora i és utilitzada per als usos següents: sanitari, refrigeració, procés i neteja d'equips i instal·lacions.   
Com a complement al procés productiu principal, la planta posseïx dos zones de preparació d'esmalts. Les dos zones estan dotades de filtres que recullen la pols i després és reintroduïda en l'engalba. Una d'estes zones està dotada de molins i de basses amb agitadors; l'altra, a més dels molins i de les basses, servix de magatzem de matèries primeres, les quals es troben en sacs o en contenidors flexibles (big bag).   
Dins dels locals industrials estan instal·lades les sitges d'argila, les zones de preparació d'esmalts, les dos línies de producció (premses, esmaltadores, assecadors, forns i classificadors), el magatzem de matèries primeres, el taller de manteniment, els vestuaris, el magatzem de reposats, les cambres dels transformadors, el local per a compressors i el local per al grup electrogen.  
La parcel·la disposa d'un pati descobert al voltant de les naus on hi ha zones d'emmagatzematge, entre les quals destaquen les següents:  
-Zona d'emmagatzematge d'esmalts mòlts: els esmalts s'emmagatzemen a la intempèrie, en cossis tapats.  
-Zona d'emmagatzematge de residus no perillosos: ocupa una superfície aproximada de 60 m², on té lloc l'emmagatzematge de fustes i ferralla.  
-Zona d'emmagatzematge de residus perillosos: el magatzem de residus perillosos té unes dimensions de 3,7 m x 7 m, disposa de teulada i està proveït de safates de recollida de vessaments en la part d'emmagatzematge de residus líquids.  
-Zona d'emmagatzematge de producte acabat.   
El combustible utilitzat en els dos forns, els dos assecadors i la caldera d'aigües sanitàries és gas natural. El gasoil és utilitzat per al grup electrogen i els carretons elevadors, per a la qual cosa l'empresa disposa d'un depòsit aeri de gasoil ubicat en una caseta tancada proveïda de sòl formigonat, cubeto de retenció i extintor. Dins de la nau de càrrega i descàrrega hi ha un magatzem de bombones de propà, que s'utilitza per al retractilat.  
Els assecadors utilitzats són horitzontals, en els que les peces s'introduïxen en diversos plans a l'interior i es mouen horitzontalment per mitjà de corrons. La cocció es realitza per mitjà de forns monoestrat de corrons. Part dels fums procedents de la cocció s'emeten a l'exterior i part recirculen cap a un assecador túnel de vagonetes que asseca les peces abans de ser introduïdes en el forn.  
Les aigües residuals industrials es generen en els processos de neteja de la instal·lació, fonamentalment en les seccions de preparació i aplicació d'esmalts, i també en les proves realitzades en el laboratori. Estes aigües es recullen mitjançant canaletes i es destinen a unes basses, per a ser posteriorment tractades en la depuradora per mitjà d'un tractament fisicoquímic i sotmeses a un procés d'eliminació de bor mitjançant intercanvi iònic en una resina selectiva de bor. Finalment, les aigües depurades són abocades a la xarxa de clavegueram municipal.   
  
Les porgues de la resina d'intercanvi i els llots i les solucions aquoses generats en la depuradora s'emmagatzemen en basses, des d'on són retirades per un gestor autoritzat.   
L'aigua procedent de la refrigeració de les premses s'emmagatzema en una bassa per a ser reutilitzada posteriorment a través d'un circuit tancat. Una vegada a l'any el circuit de refrigeració es buida i l'aigua s'aboca a la xarxa de clavegueram municipal.  
Les aigües pluvials que cauen sobre les cobertes de les naus i les recollides en la part oest de la parcel·la són conduïdes fins a la canalització de les aigües residuals industrials depurades. Les aigües pluvials recollides en la zona sud de la parcel·la són conduïdes a una segona arqueta d'abocament de la xarxa municipal de clavegueram.  
Pel que fa al test cru, la pols arreplegada en els filtres de mànegues i els residus generats pel manteniment dels corrons s'emmagatzemen en una tremuja aèria tancada, ubicada a l'exterior de les naus.  
  
Consideracions ambientals.  
La indústria està ubicada en sòl urbà industrial juntament amb altres empreses del sector ceràmic en un medi totalment antropitzat pròxim a la carretera general N-340 i al riu Millars. La distància a la població d'Almassora és d'uns 1.155 metres. L'exercici de l'activitat a l'interior de locals industrials ubicats dins del polígon industrial implica que l'impacte ambiental es reduirà considerablement.   
  
Respecte al sòl i a les aigües subterrànies, cal assenyalar que la ubicació de la indústria està en una zona amb accessibilitat d'aqüífers alta i amb una vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies mitjana, tot això d'acord amb la cartografia temàtica del territori de la Generalitat Valenciana.   
Tot i que, com a conseqüència de l'activitat, hi ha un risc per abocament accidental, la totalitat de la superfície de la parcel·la està pavimentada i el magatzem de residus líquids disposa de cubells de recollida de vessaments i de solera impermeable. També disposa de cubell de retenció en el depòsit de gasoil i es preveu la instal·lació de cubells de retenció en els depòsits d'emmagatzematge d'hidròxid sòdic i àcid clorhídric. Els impactes associats a l'emmagatzematge dels productes químics són la contaminació del sòl i de les aigües subterrànies, com a conseqüència de fugues i vessaments accidentals en les mateixes zones d'emmagatzematge. La zona d'emmagatzematge de residus perillosos i de productes químics disposa de teulada i s'han col·locat safates de recollida de possibles vessaments en la zona d'emmagatzematge de residus perillosos líquids.   
Les aigües residuals industrials generades són tractades prèviament al seu abocament a la xarxa de clavegueram municipal per mitjà de decantació, tractament fisicoquímic i tractament d'eliminació del bor. Les tres basses de decantació de la depuradora estan construïdes amb formigó armat i disposen del corresponent certificat d'estanquitat. Els sòlids sedimentats s'extrauen automàticament per mitjà de vàlvules d'actuació pneumàtica i s'emmagatzemen en una bassa per a ser retirats per un gestor autoritzat.   
Les operacions de l'activitat susceptibles de generar emissions difuses són el transport en camions, la descàrrega en tremuges, l'emmagatzematge, el transport intern per mitjà d'elevadors de catúfols i cintes transportadores, i el premsat de la terra atomitzada. També són susceptibles de generar emissions difuses les operacions de preparació d'esmalts i les d'esmaltat. En este sentit, cal considerar que les operacions de descàrrega, emmagatzematge i transport intern de terra atomitzada es fan a l'interior de les naus industrials i que la totalitat de la parcel·la industrial està pavimentada. D'altra banda, l'empresa canalitza les emissions atmosfèriques procedents del premsat, de les línies d'esmaltat i de l'assecador 1, proveïdes de sistemes d'aspiració de pols. Estos sistemes d'aspiració són conduïts a uns filtres de mànegues de tipus modular que permeten la depuració dels gasos. Es disposa d'un total de cinc filtres de mànegues. En les zones de preparació d'esmalts es porta a terme un reciclatge de la pols generat en els molins mitjançant la seua reincorporació de nou als molins juntament amb l'engalba.  
  
Les emissions més significatives que es produïxen durant el funcionament són partícules sòlides i gasos de combustió. També es produïxen emissions de fluor i clor en els forns de cocció. L'empresa disposa d'un total de deu focus canalitzats d'emissió de contaminants a l'atmosfera, que corresponen als dos assecadors, els dos forns, la caldera i els cinc focus dels sistemes d'aspiració d'esmaltadores i premses proveïts de filtres de mànegues.   
Les possibles molèsties que, per sorolls i vibracions en l'entorn de la fàbrica com a conseqüència de l'activitat, estan associades al funcionament de les premses, els molins, el trànsit de vehicles, etc., i també al soroll de fons de l'entorn industrial i de la carretera.  
Programa de vigilància ambiental:  
El pla de vigilància ambiental en relació amb les emissions emeses a l'atmosfera consistix en autocontrols i controls reglamentaris, d'acord amb el que estipula la normativa d'aplicació.  
Es fa un manteniment de la depuradora dos vegades a la setmana i es faran analítiques periòdiques de l'efluent residual d'eixida.  
Manteniment preventiu d'equips i maquinària que permeten la disminució de possibles avaries i fugues.  
Manteniment periòdic i processos de neteja i desinfecció de les instal·lacions susceptibles de transmetre la legionel·la.   
Tramitació administrativa.   
L'expedient d'avaluació d'impacte ambiental s'inicia el 8 de gener de 2008, al trametre, l'Àrea de Qualitat Ambiental d'esta Conselleria, el certificat d'informació pública del projecte, en el qual s'indica que no s'hi han rebut al·legacions.   
Atés suficient la documentació remesa, es procedix a incoar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental.   
Consideracions jurídiques.  
El projecte examinat és un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, després de la prèvia resolució administrativa que s'adopte per a la seua aprovació definitiva, segons es desprén de l'art. 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament. Tal com establix l'epígraf l) del grup 4 de l'annex 1 del RDL 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de Projectes, les instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornat amb una capacitat superior a 75 tones per dia, i/o una capacitat d'enfornat de més de 4 m³ i de més de 300 kg/m³ de densitat de càrrega per forn, es troben sotmeses al tràmit d'avaluació d'impacte ambiental.   
  
L'expedient ha observat els tràmits que preveuen el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat, i la resta de disposicions que s'hi apliquen.   
  
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.   
L'article 16, apartat 2, lletra m) del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals, el projecte de fàbrica de paviment i revestiment ceràmic, promogut per l'empresa Terracota Pavimentos de Gres, SA, situada en la Partida Ramonet, s/n, del terme municipal d'Almassora (Castelló), sempre que es porte a terme d'acord amb el que establix la documentació presentada, amb les mesures correctores propostes en l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants del punt segon de la present resolució.   
  
  
Segon  
Com a condicions addicionals a complir, s'hi establixen les següents:  
1. L'emmagatzematge de cossis d'esmalts mòlts es farà en un lloc ensostrat i tancat per a evitar que les aigües de pluja puguen arrossegar possibles restes d'esmalt i també possibles vessaments accidentals.  
  
2. S'impermeabilitzarà el sòl de la caseta on es dispose el depòsit aeri de gasoil i el sòl de la zona on es facen els canvis d'oli als carretons carregadors elevadors.  
3. Tots els residus perillosos s'emmagatzemaran en zones ensostrades proveïdes de paviment impermeabilitzat amb sistemes de recollida de possibles vessaments i abocaments accidentals. En cap cas no s'apilaran residus perillosos a la intempèrie.   
4. Tots els filtres de mànegues disposaran de contenidors adequats per a evitar la deposició directa al sòl de les partícules capturades en el filtre de mànegues.  
5. A fi de reduir l'emissió de pols i partícules, es faran agranades periòdiques i la càrrega dels camions que transporten materials pulverulents es taparà amb lones.  
6. La presa de mostres per a la realització de les analítiques periòdiques de l'efluent residual de la depuradora es farà en el punt d'eixida de la depuradora, abans de que l'aigua depurada es mescle amb l'aigua procedent de la bassa de recollida d'aigües pluvials. Les aigües depurades sense diluir hauran de complir amb els límits d'abocament que establix l'autorització d'abocament a la xarxa de clavegueram municipal.  
7. Es garantirà l'estanquitat en el transcurs del temps de les basses d'emmagatzematge d'aigües residuals i de les canalitzacions subterrànies. Així mateix, es faran controls periòdics de les canaletes i de les canonades de bombament que transporten les aigües residuals industrials des dels focus de generació fins a la depuradora.  
8. Les accions incloses en el programa de vigilància ambiental hauran de documentar-se, als efectes d'acreditar l'adopció i l'execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia, tal com s'hi indica.  
9. Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que siguen aplicables.  
10. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, i també si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicada a l'òrgan competent en avaluació d'impacte ambiental, el qual establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que, en defensa del seu dret i dels seus interessos, consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar, en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 31 de juliol de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 31/2008 - AIA.  
Promotor: Codicer 95, SL.  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
Objecte del projecte: autorització ambiental integrada per a la fabricació de paviments ceràmics.  
Localització: en el km 10,5 de la carretera CV-16 de Castelló a l'Alcora, municipi de Castelló.  
Ref. òrgan substantiu: 026/07 IPPC SClCo/PTO.  
Descripció del projecte.  
1. Descripció de les característiques del projecte.   
La societat Codicer 95, SL es dedica a la fabricació de paviments ceràmics, una activitat sotmesa a avaluació d'impacte ambiental, cosa que figura en l'annex I, grup 4, lletra l, de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de Modificació del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'Avaluació d'Impacte Ambiental.  
La societat ocupa una superfície construïda de 8.557 m² sobre una parcel·la de 54.650 m², en sòl qualificat com a sòl urbà industrial. Se situa en el quilòmetre 10,5 de la carretera CV-16 de Castelló a l'Alcora, dins del municipi de Castelló. La seua capacitat productiva diària és d'unes 180 tones.  
Les matèries primeres que s'empren en la fabricació són: argiles atomitzades, esmalts, engalbes, pigments, opacificants, colors, vehicles serigràfics, adherents i fluïdificants. L'aigua procedix d'un pou privat propietat de Pasicos SA i de la xarxa general de subministrament de FACSA. L'aigua s'empra en la preparació d'esmalts, en la refrigeració de les premses i per a la neteja de les instal·lacions. Segons les dades facturats per Pasicos SA, el consum l'any 2006 va ser de 17.457 m³, dels quals 14.946 m³ dels quals procedixen de la xarxa general de subministrament.  
El procés de fabricació s'inicia amb la recepció dels camions d'argila atomitzada que es descarreguen en una tremuja; des d'allí, l'argila es transporta per mitjà de cintes i elevadors de catúfols a les tremuges de les premses, es tamisa i s'envia cap a les dos línies de premsat, on es col·loca en motles i es comprimix per a formar els suports.  
Els suports passen per cinta fins a dos assecadors verticals, on perden humitat fins a arribar al 0,5%, i en acabant es dirigixen cap a les dos línies d'esmaltat, on se'ls afig l'esmalt líquid. Les peces passen a la màquina de càrrega i s'agrupen en vagonetes, on romanent un cert temps, per a eliminar l'aigua retinguda per l'esmalt.  
Una vegada completat el pas anterior, les peces avancen fins a uns assecadors, prèviament a l'enfornat, on s'elimina la humitat residual; després entren en dos forns monoestrat.   
Les peces cuites sense els estàndards de qualitat són rebutjades i les que passen el control de qualitat s'envasen en caixes.   
Un robot apila les caixes s'apilen en palets, que s'agrupen per expedicions, segons les comandes dels clients, i se'ls distribuïxen en camions.  
Codicer 95, SL, compra les frites i les mol en una nau dedicada exclusivament a la preparació d'esmalts.  
La maquinària utilitzada en la fabricació de paviments ceràmics consumix energia elèctrica de la xarxa general de distribució. Els forns i els assecadors funcionen amb gas natural. El gasoil tipus B s'empra en les màquines elevadores i en els dos grups electrògens.  
Les emissions atmosfèriques gasoses procedixen principalment de la combustió del gas natural; a més, es produïxen emissions difuses de partícules a l'interior de les instal·lacions i en la zona de descàrrega de les argiles atomitzades.   
Les aigües residuals sanitàries s'emmagatzemen en una bassa estanca i s'envien mitjançant camions cisterna a l'EDAR de Castelló. El titular disposa d'autorització d'abocament.  
Les aigües residuals industrials es recullen, es decanten i l'efluent aclarit es reutilitza en la mòlta dels esmalts. Els llots s'entreguen a un gestor autoritzat.  
Les aigües pluvials discorren per diferència de cotes cap a una trinxera d'uns 140 m³ de capacitat, situada en el límit sud-oest amb un terreny de cultiu, on s'emmagatzemen. Les aigües s'evaporen i es difonen lentament a través del terreny.  
Els residus no perillosos estan constituïts per: consumibles informàtics, plàstics, paper i cartó, palets de fusta, suspensions de materials ceràmics en aigua (LER 080203), residus de preparació de mescles abans del procés de cocció i ferralla.  
Els residus perillosos els componen les substàncies següents: dissolvents orgànics no halogenats, olis usats, tubs fluorescents, absorbents inorgànics contaminats, envasos metàl·lics contaminats, sòlids contaminats, envasos de paper buits i contaminats, envasos de plàstic buits i contaminats, contenidors flexibles buits i contaminats, i filtres de mànegues usats.  
Codicer 95, SL està inscrita com a xicotet productor de residus perillosos des del 17 de gener de 2006 i produïx menys de 10.000 kg anuals d'este tipus de residus; la societat està adherida a Ecoembes.  
2. Alternatives mediambientals.  
Com que es tracta d'una fàbrica establida i en funcionament des de fa anys, no és procedent analitzar les alternatives mediambientals de l'emplaçament actual.  
Tramitació administrativa.  
1. Tramitació.   
L'Àrea de Qualitat Ambiental tramet la documentació el 9 de març de 2007 i sol·licita ser informada sobre la idoneïtat de la documentació per a sotmetre-la a avaluació d'impacte ambiental.  
El 2 de maig de 2007 es tramet l'informe a l'Àrea de Qualitat Ambiental.   
L'11 de febrer de 2008 l'Àrea de Qualitat Ambiental envia el resultat del tràmit d'informació pública.  
2. Informació pública.  
La Direcció General per al Canvi Climàtic va sotmetre l'expedient a informació pública i va publicar, a este efecte, un anunci en el DOCV núm. 5649, del 28 de novembre de 2007; una vegada transcorregut el termini de 30 dies hàbils, no s'hi presentarem al·legacions.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària.   
No s'ha sol·licitat informació o documentació complementària.  
  
Informes sectorials.   
No se n'han sol·licitat.  
Afeccions legals mediambientals. D'acord amb la informació continguda en els sistemes d'informació geogràfica de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, el projecte no presenta afeccions legals sobre espais protegits per la legislació mediambiental vigent.  
Consideracions ambientals.  
1. Elements que poden veure's afectats de forma important pel projecte de l'activitat.  
La fabricació de paviments ceràmics és una activitat que consumix quantitats importants d'energia i que genera emissions de partícules sòlides i gasos a l'atmosfera. També s'hi produïxen residus, vibracions i contaminació acústica.  
2. Identificació i valoració dels impactes.  
Els impactes que causa l'activitat sobre el medi ambient han sigut identificats i valorats en l'estudi d'impacte ambiental.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.   
La bassa que recull les aigües residuals sanitàries està impermeabilitzada, d'esta manera es preveu la possibilitat de contaminar l'aigua subterrània.  
Les aigües residuals industrials contenen els elements químics Pb, Zn i B; estes aigües se segreguen de la resta i s'emmagatzemen en una bassa, on s'homogeneïtzen i sedimenten; l'aigua decantada es reutilitza per a llavar les instal·lacions. Els llots s'envien a l'EDAR de Castelló. El programa de vigilància ambiental contempla el control d'estanquitat de les basses i conduccions.  
Els testos crus es recuperen i reciclen.   
La solera del magatzem de matèries primeres presenta zones clevillades, algunes manquen inclús de formigó; també hi ha clavills en el formigó que connecten amb les juntes de dilatació. Les juntes de dilatació no tenen farcit impermeable. En resum, la solera no és impermeable i hi poden percolar les aigües residuals industrials.   
  
Els residus tòxics i perillosos els recull un gestor autoritzat abans que transcórreguen sis mesos.   
Els residus no perillosos s'emmagatzemen, sense classificar, en contenidors.  
Un organisme de control autoritzat mesura les emissions atmosfèriques de gasos (diòxid de sofre, monòxid de carboni, òxids de nitrogen totals), l'índex d'opacitat i la concentració de partícules en els forns, els assecadors i els filtres depuradors, i verifica que els nivells són inferiors als llindars legals que establix el punt 27 de l'annex IV, del Decret 833/1975, de 6 de febrer, que desplega la Llei 38/1972, de 22 de desembre, de Protecció de l'Ambient Atmosfèric. Els últims mesuraments facilitats daten de l'any 2006, excepte per al forn núm. 1 (marca Barbieri & Tarozzi), que es van fer l'any 2003.  
  
Codicer 95, SL ha subscrit el conveni de col·laboració entre ASCER i l'Administració, per a reduir la contaminació atmosfèrica.  
  
Les emissions atmosfèriques de gasos i partícules canalitzades per ximenera es produïxen en règim de tir forçat i asseguren una bona dispersió del plomall de fums.  
Com a mesures preventives de les emissions de partícules a l'atmosfera, s'empren filtres de mànegues i filtres per via humida.   
El titular complix amb l'article 33 de l'Orde, de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, perquè porta al dia el llibre de registre d'emissions amb la seua mesura en cada un dels focus emissors de contaminants, d'acord amb el model de l'annex lV. Els mesuraments els efectua un organisme de control autoritzat.   
Un organisme de control autoritzat efectua els mesuraments acústics, cada tres anys, dels límits de recepció externs, d'acord amb el procediment que estipula la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica. Les emissions acústiques efectuades el 26 de maig de 2006 van sobrepassar, en dos dels punts mostrejats, els nivells de recepció externs de l'annex II, taula 1, de la dita Llei, tant en període diürn com en nocturn. En l'estudi d'impacte ambiental no s'ha proposat cap mesura per a reduir-ne els nivells.  
El promotor disposa d'informes d'assajos i de certificats de neteja i desinfecció de Legionella pneumophila en la xarxa d'aigua sanitària i en el filtre per via humida; a més, proposa un pla de vigilància semestral per a la neteja i la desinfecció de les torres de refrigeració, efectuat per una entitat col·laboradora en matèria de qualitat ambiental (ECMCA).  
  
Consideracions jurídiques.   
1. El projecte examinat constituïx, d'acord amb el que preveu l'annex I, grup 4, lletra l, de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'Avaluació d'Impacte Ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva del projecte, segons es desprén de l'article 1, punt 1, de la Llei 6/2001, de 8 de maig.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
4. L'article 16, apartat 2, lletra m, del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer   
Estimar acceptable, només als efectes ambientals, el projecte bàsic de la societat Codicer 95, SL, per a la fabricació de paviments ceràmics, a fi d'obtindre la corresponent autorització ambiental integrada; sense perjuí de les autoritzacions administratives que li siguen preceptives, sempre que el projecte es porte a terme segons la documentació presentada i les prescripcions que s'assenyalen a continuació:   
  
1. Es repararà la solera del magatzem de matèries primeres en el termini que determine l'autoritat administrativa substantiva.   
Les zones danyades es picaran, es buidaran i es restauraran d'acord amb les especificacions tècniques que figuren en els plans tramesos, de manera que la solera recupere les propietats de resistència i impermeabilitat.  
Es revisarà la canaleta i se'n repararan les zones danyades de la mateixa manera.   
Les juntes de dilatació de la solera es netejaran i s'ompliran amb un producte impermeable, insoluble en aigua i estable químicament davant dels compostos que posseïxen les aigües residuals industrials.   
Una vegada conclosos els treballs anteriors, Codicer 95, SL, trametrà a l'òrgan substantiu un certificat, emés per un tècnic competent, que acredite les reparacions efectuades i la impermeabilització de la solera.  
  
2. Els exteriors de la zona de descàrrega d'argiles es mantindran permanentment nets de pols.   
3. El promotor trametrà a l'autoritat administrativa substantiva, en el termini que determine, una auditoria de les emissions del forn núm. 1.  
  
4. Perquè les emissions acústiques complisquen els nivells de recepció externs que establix la taula 1 de l'annex 2, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de Protecció contra la Contaminació Acústica, el titular trametrà, a la Direcció General per al Canvi Climàtic d'esta Conselleria, un pla d'actuació per a reduir els nivells acústics per davall dels llindars legalment establits. El pla inclourà els mesuraments dels nivells de recepció externs efectuats per una ECMCA autoritzada, per a verificar-ne la validesa.  
5. Els residus no perillosos se segregaran per tipus i s'emmagatzemaran en recipients separats i identificats amb cartells.  
  
Segon   
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produïx indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjuí d'utilitzar els mitjans que, en defensa del seu dret, consideren pertinents.  
  
Tercer  
Publicar, en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 26 d'agost de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 35/2008 AIA.  
Títol: fàbrica de productes ceràmics per mitjançant enfornat.  
Promotor: Ferraes Cerámica, SA.  
Autoritat substantiva: Àrea de Qualitat Ambiental.  
Localització: carretera Castelló-L'Alcora, km 23, terme municipal de l'Alcora (Castelló).  
Descripció del projecte.  
1. Objecte del projecte.  
Ferraes Cerámica, SA, és una empresa del sector ceràmic ubicada al municipi de l'Alcora (Castelló), que es dedica al tractament de productes ceràmics, mitjançant el tall, el rectificat, el bisellament i el polit, i que disposa d'una planta per a això. L'empresa pretén ampliar les seues instal·lacions, per a la qual cosa sol·licita la pertinent autorització ambiental integrada, d'acord amb la normativa legal vigent.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
L'empresa Ferraes Cerámica, SA (d'ara endavant Ferraes), es localitza a la carretera Castelló-L'Alcora, km 23, del terme municipal de l'Alcora (Castelló). Ferraes s'ubica en zona qualificada com a sòl urbà, zona àrea industrial, on es permet l'ús a què està destinada, d'acord amb l'informe de l'Ajuntament de 8 de març de 2007, i confronta al sud-oest, amb la canal Reial núm. 1 i la Colada de la Torreta. D'altra banda, Ferraes està inscrita en el Registre Industrial de la província de Castelló amb el núm. 12/21036, des del 3 de juny de 2007, per a l'activitat de «tall, rectificat, bisellament i polit de taulells ceràmics». L'ampliació que es pretén consistix en una nova línia de polit, quatre línies de premsat i esmaltat, i tres forns.   
Amb esta ampliació el procés productiu s'inicia amb la recepció d'argiles atomitzades en dos tremuges ensostrades i en depressió que alimenten 27 sitges d'estoc. Després del tamisat i del premsat (4 uds), passen a l'assecador ràpid (4 uds), on s'elimina la humitat elevant la temperatura de les peces fins als 100º C. Després de l'assecat, les peces crues passen a través de línies d'esmaltat (4 línies). L'esmalt es prepara en planta, en molins cilíndrics discontinus (4 uds) on es mesclen les matèries primeres amb aigua i additius. L'esmalt és bombat a uns depòsits agitadors (32 uds), on s'emmagatzema, i posteriorment s'usa en les línies d'esmaltat amb bidons. De semblant manera es produïx la serigrafia. L'esmaltat es realitza per pantalles planes o per corrons de silicona. Una vegada esmaltades, les peces crues passen a una zona d'espera, o pulmó, fins que els arriba el torn de cocció en forn monoestrat de corrons (3 línies) i s'obté el producte final.  
Després de la cocció el producte es classifica i se'n determina la qualitat visualment i automàticament. S'agrupen per qualitats, s'apilen i, després, s'emmagatzemen. Les peces que així ho requerisquen, passen posteriorment a la secció de polit, tall i/o bisellament (4 línies), on s'aconseguixen peces de superfície llisa que són posteriorment encerades i servides als clients.  
Les matèries primeres utilitzades anualment per l'activitat seran les següents: 97.300 Tn d'argiles atomitzades, 132,68 Tn de serigrafies, 2.831,4 Tn d'esmalts i 900 Tn d'abrasius.  
Ferraes pretén produir anualment: 95.832 Tn de taulells ceràmics, 36.432 de les quals passaran a les línies de tall, rectificat, bisellament i polit.  
Per a embalar els productes finals, Ferraes consumirà anualment: 594,75 Tn de cartó, 1.125 Tn de palets i 65,62 Tn de plàstics.  
Quant a recursos energètics i hídrics, es consumiran anualment: 11.141,3 Mwh d'electricitat (maquinària i il·luminació), 30 m³ de gasoil (equips de transport), 93.958,9 Mwh de gas natural (assecat i cocció) i 15.301'6 m³ d'aigua (ús industrial i sanitari).  
Ferraes disposa de permís de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a l'explotació del pou d'on provenen les aigües, amb autorització núm. 1999CP0244.  
Alternatives.  
La competitivitat i el dinamisme del mercat fan que les instal·lacions i els processos incorporen les últimes tecnologies disponibles. Per tant, els mitjans de producció, els equips i les mesures correctores de la contaminació estan adaptats a les últimes tècniques disponibles en el sector.  
Ferraes declara que, a part de la depuradora d'aigües de rectificat de què ja disposen i que utilitzen per a reutilitzar l'aigua provinent de la secció de tall, rectificat, bisellament i polit, l'empresa pretén instal·lar -amb l'ampliació sol·licitada- una depuradora d'aigües sanitàries i una instal·lació de rebuig que reaprofitarà el rebuig de material que genere l'activitat.  
Tramitació administrativa.  
El 6 de febrer de 2008, va tindre entrada en els servicis centrals d'esta Conselleria, tramés per l'Àrea de Qualitat Ambiental, l'expedient per a avaluació d'impacte ambiental del projecte «fàbrica de productes ceràmics mitjançant enfornat», al terme municipal de l'Alcora, promogut per Ferraes Cerámica, SA. La documentació tramesa va ser:  
  
-Projecte bàsic i annexos.  
-Estudi d'impacte ambiental i document de síntesi.  
El mateix escrit d'enviament certifica que ha finalitzat el termini d'informació pública sense haver rebut al·legacions respecte d'això.  
Afeccions legals.  
El projecte està sotmés a la Llei 2/2006, de 5 de maig, de Prevenció de la Contaminació i Qualitat Ambiental, d'acord amb el subapartat 3.5 de l'annex I.  
Altres afeccions considerades són:  
-Decret 833/75, de 6 de febrer, pel qual este tipus d'indústria s'ha d'incloure en el grup B de les potencialment contaminants de l'atmosfera.  
-Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la contaminació acústica.  
-Llei 10/1998, de Residus.  
-Llei 11/1997, de 24 d'abril, d'Envasos i Residus d'Envasos.  
-Reial Decret 833/1988, relatiu a la gestió de residus tòxics i perillosos.  
-Reial Decret 9/2005, pel qual s'establix la relació d'activitats contaminants del sòl i els criteris i els estàndards per a la declaració de sòls contaminats.  
Tot això, sense perjuí de les autoritzacions que procedisca obtindre d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que siga aplicable.  
Consideracions ambientals.  
1. Identificació, descripció i valoració dels impactes.  
Les accions susceptibles de crear alteracions en el medi ambient en les diferents fases de l'actuació:  
Fase de funcionament.  
-Sorolls i vibracions. Deguts a la circulació de vehicles i maquinària instal·lada. Sobre este punt indicar que l'augment de l'activitat que es preveu, amb els dades aportades en el projecte, pot ocasionar l'incompliment dels límits establits per la legislació. S'espera als valors reals de la nova instal·lació.   
-Emissions contaminants a l'atmosfera. Focus puntuals i difusos.  
  
-Contaminació del sòl. Deguda als possibles vessaments de residus perillosos.  
-Aigües residuals: industrials, degudes a les activitats de polit (ja existent) i a la futura activitat de fabricació de taulells; sanitàries, degudes al consum en servicis i vestuaris, i pluvials.  
-Residus assimilables a urbans, no perillosos i perillosos.  
Fase de cessament d'activitat i desmantellament.  
-Sorolls.  
-Emissió de partícules a l'atmosfera.  
-Variació de l'edificació de naus.  
-Generació de residus de construcció i derrocaments.  
-Generació de residus procedents del desmantellament dels equips.  
Quant als impactes produïts i les mesures correctores que es proposen:   
-Emissions atmosfèriques de dos tipus: difuses per operacions de transport, emmagatzematge i manipulació de càrregues i matèries primeres; puntuals per sistemes d'aspiració i filtrat interior, i per processos de combustió. Les mesures establides són:  
-La recepció de matèries primeres (argiles atomitzades) s'efectua en sitges ensostrades i amb filtres d'aspiració.  
-En el procés on es manegen materials pulverulents s'han instal·lat sistemes de depuració que permeten mantindre l'atmosfera interior neta i retindre la pols (filtres de via seca).  
-Efluents líquids. Ferraes declara entregar tots els efluents que generarà l'activitat de fabricació de taulells a un gestor autoritzat (empresa atomitzadora externa). Els abocaments d'aigua sanitària s'arrepleguen i s'envien a una depuradora pròpia on, després de la depuració, són utilitzades per a reg.   
L'abocament degut a l'escolament de les aigües pluvials s'aboca directament a la cuneta de la carretera Castelló-L'Alcora.  
-En la generació de residus s'apliquen les mesures correctores següents:  
-S'emmagatzemen els residus en contenidors específics i estancs.  
  
-Separar els residus per categories i possibilitat de reciclatge.  
-S'establixen àrees diferenciades per a cada residu, cobertes i estanques per al cas de residus perillosos.  
-Entregar els residus, degudament envasats i classificats, a gestors autoritzats.  
-Emissions acústiques i vibracions. Ferraes entrega un informe acústic de l'activitat actual en què complix els límits, a més d'un informe acústic justificatiu de la nova activitat.  
-En el cessament d'activitat i desmantellament es produirà una reducció important d'emissions, abocaments, generació de residus, soroll i consum de recursos, atés el cessament de l'activitat industrial. Es tindran en compte les mesures següents:  
-Respecte a la circulació de vehicles, es mantindran periòdicament.  
-Quant a la emissió de partícules a l'atmosfera, es vetlarà pel funcionament correcte de la maquinària d'obra, i els transports de materials es faran coberts amb tendal.  
-Respecte a la gestió de residus, es revisaran les tasques de buidatge i de descontaminació per a minimitzar la generació de residus, i es recuperaran les matèries primeres per a la seua utilització en altres empreses del sector.  
-Es farà un projecte de detall i de control de derrocament de la instal·lació.  
-Es vetlarà perquè l'estat final del solar quede d'acord amb l'entorn.  
Consideracions sobre l'aplicació de les mesures correctores propostes.  
A fi de controlar i assegurar les mesures correctores propostes, Ferraes presenta el programa de vigilància ambiental següent:  
-Respecte als residus generats, comprovar i assegurar la correcta gestió dels residus, d'acord amb el que estipula la legislació vigent.  
  
-Respecte als sorolls, es complirà amb la legislació vigent.  
  
-Respecte a les emissions atmosfèriques, es farà un manteniment correcte de la maquinària. S'efectuaran mesuraments periòdics dels focus d'emissió d'acord amb la normativa vigent i se'n disposarà el llibre de registre corresponent.  
-Amb caràcter general, es presentarà un informe preliminar de situació del sòl; es verificaran els impactes previstos, permetent controlar els imprevistos, i es vetlarà per identificar els impactes diferents dels previstos i imposar mesures correctores oportunes.  
Consideracions jurídiques.   
L'activitat s'ha sotmés al procediment d'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb l'apartat I) del grup 4 de l'annex I del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, que deroga la Llei 6/2001, de 8 de maig, de Modificació del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'Avaluació d'Impacte Ambiental (fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornat).  
  
L'expedient ha observat els tràmits que preveuen el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i la resta de disposicions que s'hi apliquen.   
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribuïx a l'òrgan mediambiental la competència en formulació de la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.   
L'article 16, apartat 2, lletra m) del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que s'hi apliquen, el projecte fàbrica de productes ceràmics mitjançant enfornat, promogut per Cerámica Ferraes, SA, que s'ubicarà en la carretera Castelló- L'Alcora, km 23, del terme municipal de l'Alcora, província de Castelló, sempre que es porte a terme d'acord amb el que establixen l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i la resta de documentació que constituïx l'expedient avaluat, i també l'apartat segon de la present resolució.  
  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte esmentat al compliment dels condicionants següents:  
1. Haurà de regular la situació dels focus emissors de contaminants a l'atmosfera, en especial la d'aquells focus l'emissió dels quals està estimada, atés que són de nova implantació. En el cas que els valors registrats superen el límit permés, s'hauran d'instal·lar els sistemes de depuració pertinents.  
2. El programa de vigilància ambiental s'implementarà d'acord amb les condicions establides en la present declaració d'impacte ambiental. A més, s'hi hauran d'incloure els punts següents:  
- Mantindre els vials nets perquè les aigües pluvials no arrosseguen brutícia al discórrer pels terrenys de la parcel·la, i instal·lar reixes de desbast per a retindre sòlids abans d'abocar-los a l'exterior de la parcel·la.  
- Es netejaran diàriament els llocs d'emmagatzematge.  
- Els molins trituradors estaran convenientment carenats o instal·lats a l'interior d'edifici, amb el corresponent sistema d'aspiració i filtrat de pols.  
- Els camions cobriran la càrrega amb tendals i, periòdicament, faran el manteniment dels vehicles.  
- En els processos de combustió, es faran mesuraments de les emissions, complint el que estipula la legislació vigent i portant el llibre de registre corresponent.   
3. Les accions incloses en el programa de vigilància ambiental hauran de documentar-se, als efectes d'acreditar l'adopció i l'execució de les mesures correctores proposades i comprovar-ne l'aplicació i l'eficàcia.  
4. Els productes químics que Ferraes utilitza en la seua activitat hauran d'estar emmagatzemats a cobert i amb sistemes i mitjans suficients per a evitar possibles vessaments susceptibles de contaminar aigües i/o sòl.   
5. En el cas que l'auditoria acústica efectuada després de l'execució de les noves instal·lacions evidencie la superació dels límits que establix la llei, s'hauran d'esmenar els punts en què informe d'una superació dels dits límits.   
6. Les zones d'emmagatzematge estratègic de residus de la instal·lació hauran d'estar convenientment senyalitzades i, en cas d'emmagatzemar residus perillosos, tancades i impermeabilitzades amb sistemes de recollida de vessaments. El temps màxim de permanència dels residus perillosos en el magatzem és de sis mesos, i de dos anys la de residus no perillosos, d'acord amb el que preveuen la Llei 10/2000, de Residus, i el Reial Decret 833/1988, relatiu a la gestió de residus tòxics i perillosos.  
  
7. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, i també la detecció d'algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicada a l'òrgan ambiental competent que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que, en defensa del seu dret i dels seus interessos, consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 20 d'agost de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6801, del 21-06-2012 (2012/6003)

RESOLUCIÓN de 4 de mayo del 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los terminos municipales de La Vila Joiosa, Bétera, Montesa, Almassora, Alcora. Expedientes número 221/2006 AIA y otros.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6801

Fecha DOGV
:   21-06-2012

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2012/6003

CVE


Fecha del documento
:   04-05-2012

Organismo emisor
:   Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Villajoyosa](javascript:void(0))
    * [Bétera](javascript:void(0))
    * [Alcora, l'](javascript:void(0))
    * [Almassora](javascript:void(0))
    * [Montesa](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 4 de mayo del 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los terminos municipales de La Vila Joiosa, Bétera, Montesa, Almassora, Alcora. Expedientes número 221/2006 AIA y otros. [2012/6003]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el termino señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, y sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo,  
  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes 221/2006 AIA, 81/2007 AIA, 2/2008 AIA, 13/2008 AIA, 31/2008 AIA, 35/2008 AIA.  
  
Valencia, 4 de mayo de 2012.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 221/2006 AIA.  
Título: Homologación y Plan Parcial del Sector L'Almisserà.  
Promotor: Ayuntamiento de La Vila Joiosa.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de La Vila Joiosa y CTU.  
Localización: Municipio La Vila Joiosa.  
Descripción del proyecto.  
Objeto de proyecto.  
El objeto del proyecto es la creación de un sector de suelo urbanizable, sector L'Almisserà, que abarca una superficie de 1.165.476 m² no previsto en el plan general vigente cuya pormenorización se llevará a cabo mediante un plan parcial,  
En el planeamiento vigente en Vila Joiosa, un plan general aprobado en abril de 1999, el suelo objeto de la actuación se encuentra clasificado como suelo no urbanizable común.   
Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Localización.  
La Vila Joiosa, ubicada en la provincia de Alicante, de cuya capital dista 32 km, se sitúa en la comarca de La Marina Baixa a 27 metros sobre el nivel del mar. El término de La Vila Joiosa linda con Finestrat y Benidorm al norte, al este con Orxeta y al sur con El Campello.  
Los límites del sector son:  
Norte: Termino municipal de Finestrat.  
Sur: Autopista A7 y suelo no urbanizable.  
Oeste: suelo no urbanizable.  
Este: suelo no urbanizable.  
Planeamiento vigente y propuesto.  
El municipio de La Vila Joiosa dispone de un plan general aprobado definitivamente por la Comisión Territorial de Urbanismo de Alicante en sesión de 7 de abril de 1999. El PGOU de La Vila Joiosa clasifica el suelo del sector como suelo no urbanizable.  
Ordenación prevista y usos.  
El plan constituye una única área de ordenación y se realizará toda ella en una única unidad de ejecución.  
El uso global propuesto es residencial. Dado que el PGOU vigente no prevé ninguna zona ni ningún sector que pudiera albergar un sector con el potencial recreativo deportivo como el que se define, en la memoria justificativa de la propuesta de modificación puntual del PGOU se propone la definición de una nueva zona de ordenanza: TRD: Desarrollo Turístico Recreativo Deportivo.  
La relación de superficies es la siguiente:  
Superficie del sector: 1.165.476 m².  
Superficie computable del sector: 976.285 m².  
Superficie de uso residencial: 423.138 m².  
Superficie dotacional: 167.437 m².  
Zona verde: 65.636 m².  
Red viaria: 185.515 m².  
Equipamientos: 16.286 m².  
El plan parcial lleva adjunto unas normas urbanísticas que tienen por objeto regular las determinaciones de la ordenación pormenorizada de su ámbito. Entre sus regulaciones se encuentra la regulación de los usos permitidos.  
Se ha previsto dos zonas de ordenación urbanística, una con tipología edificatoria unifamiliar aislada o pareada y otro plurifamiliar bloque exento o adosado. Además se han previsto tres parcelas de uso terciario exclusivo asignándose los siguientes usos:  
Uso UN: residencial unifamiliar.  
Uso PL: residencial plurifamiliar.  
Uso TER (COM): terciario comercial.  
Uso TER (HOT): terciario hotelero.  
Uso TER (GOLF): terciario instalaciones golf.  
Se incluye en el uso residencial:  
Uso dominante: residencial.  
Usos compatibles: terciario, turístico, recreativo, deportivo y dotacional.  
Usos incompatibles: industrial.  
Alternativas.  
En el estudio de impacto ambiental no se estudian alternativas de ningún tipo.  
Tramitación administrativa.  
Admisión a trámite.  
El expediente fue remitido por la Dirección territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda el día 14 de junio de 2006, estando compuesto por la siguiente documentación:  
- Documentación técnica de la Homologación y Plan Parcial del Sector l'Almisserà.   
- Estudio de Impacto Ambiental del campo de golf Los Almendros de Alicante (Villajoyosa Finestrat). Redactada por José Manuel Recio Espejo. Copias sin firma ni fecha.  
- Estudio de impacto ambiental correspondiente al Plan Parcial y Campo de Golf de l'Almisserà. Término municipal de Villajoyosa. Equipo redactor: Ambartec. Fecha: julio 2003.  
- Estudio de Impacto Ambiental del Plan Parcial del Sector la Almiserá en el término municipal de Villajoyosa (Alicante). Equipo redactor: Evren. Fecha: abril 2006.  
- Documentación administrativa.  
Información pública.  
La modificación puntual del plan general relativa al sector l'Almiserá y la alternativa técnica para su gestión fueron sometidas a información pública en el DOCV n.º 4726, de 5 de abril de 2004.  
Se presentaron alegaciones de carácter ambiental por parte del grupo ecologista Xoriguer. No consta en el expediente contestación a dichas alegaciones.  
El instrumento tramitado era una modificación puntual y en la documentación aportada se trata de una homologación modificativa y un plan parcial fechado en noviembre de 2005. El estudio de impacto ambiental aportado está fechado en abril de 2006.   
Peticiones de información o documentación complementaria.  
No se ha solicitado información complementaria.  
Informes sectoriales.  
Servicio Territorial de Medio Ambiente.  
Por parte del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental se solicita informe en materia forestal sobre el expediente de referencia. Junto a su solicitud se aporta plano. En relación con la solicitud de informe en materia forestal sobre este expediente, informo de lo siguiente:  
- Terrenos forestales: según el inventario de suelo forestal de la Generalitat Valenciana dentro del ámbito de actuación existe una superficie identificada como terreno forestal (...).  
Sin embargo dentro de los límites que se señalan para esta actuación se puede apreciar que, de acuerdo con la definición de terreno forestal vigente que figura en la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, Forestal de la Comunidad Valenciana, la superficie ocupada por el terreno forestal sería mayor. Ésta sería prácticamente la totalidad de la superficie que se sitúa dentro del ámbito de actuación, salvo los terrenos dedicados a cultivos (nísperos y las construcciones. (...)  
Se trata de un terreno que presenta diversas lomas, y que tiene un desnivel entre la parte más alta y la más baja de unos 70 m. Para este desnivel sale una pendiente de un 8,5%.  
El terreno forestal tiene una cobertura vegetal escasa, basado sobre todo en matorral (Hábitats: Stipo tenacissimae - Sideretum leucanthae, Teucrio preudochamaeptyos - Brachypodietum ramosi, Ariscoerulescensis - Hyparrhenietum pubescentis y Chamaeropo humilis - Rhamnetum lycuoidis), siendo la especie arbórea más presente el Pinus halepensis, sobre todo en la zona noroeste, aunque en general, de forma escasa.  
La transformación de este terreno en urbano supone una pérdida de terreno forestal y por tanto, por lo que ello supone en principio, desfavorable para el medio ambiente. (...)  
Servicio de gestión forestal.  
(...) Visto el informe del Servicio Territorial, este Servicio de Gestión Forestal se ratifica en el informe desfavorable emitido  
Dirección Territorial de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda  
El 10 de abril de 2008 se recibe en este Servicio informe referido a la tramitación del expediente en estudio en el que, entre otras cosas, se indica:  
(...) En la tramitación del referido expediente y en fecha 12 de junio de 2006 (entrado en el órgano ambiental en fecha 14 de junio de 2006), se remitió la documentación arriba referida para la emisión de la correspondiente declaración de impacto ambiental, sin que hasta la fecha conste actuación alguna al respecto.  
Con fecha 7 de junio de 2007 el Ayuntamiento de La Vila Joiosa remitió a la Conselleria de Territorio y Vivienda documentación relativa a la revisión del plan general a efectos de formalizar el concierto con la Conselleria competente en urbanismo. Posteriormente, con fecha 16 de agosto de 2007 el Ayuntamiento remite acuerdo plenario, adoptado por la mayoría absoluta de los miembros de la Corporación de fecha 19 de julio de 2007, manifestando su voluntad de desistir de la tramitación del expediente.  
Por resolución de la directora general de Ordenación del Territorio de fecha 14 de septiembre de 2007 se acepto el referido desistimiento y se declaro concluso el referido trámite.  
A tal efecto se les comunica que la finalización del referido expediente no afecta en modo alguno la tramitación del Plan Parcial Modificativo del Sector «L'Almissera» de La Vila Joyosa, el cual se encuentra en tramitación.  
Servicio de Biodiversidad.  
En fecha 3 de julio de 2008 el Servicio de Biodiversidad informa:  
En relación con esta actuación le informo que el desarrollo de este plan afectará a diferentes hábitats de interés comunitario, en concreto:  
En las áreas de los barrancos: juncales mediterráneos (cód. UE 6420), comunidades de megaforbios heliófilos o esciófilos (cód. UE 6430), turberas de carrizos b (cód. UE 7210), arbustedas tarayares y espinares de ríos, arroyos, ramblas y lagunas (cód. UE 92D0).  
En el resto de la zona de actuación, aquí y allá, principalmente al norte del plan: fruticedas, retamares y matorrales mediterráneos termófilos (cód. UE5330), pastizales mediterráneos xerofíticos, anuales y vivaces (cód. UE 6220).  
Estamos en una zona litoral, donde poco a poco la intervención humana va transformando el paisaje. Esta propuesta lleva aparejada la desaparición de todo vestigio de vegetación natural, y con ello del conjunto de las biocenosis.  
Aunque estos hábitats estén bien representados a nivel provincial, como dice el consultor, si deben mantenerse las comunidades más importantes, tanto por su interés intrínseco como por su interés para la fauna.  
Por ello se propone que se minimicen las afecciones en los sectores PL5, PL1 y PL2, manteniendo las comunidades más conspicuas de matorral termomediterráneo, Chamaeropo humilis- Rhamnetum lycioides donde aparecen además como dosel arbolado Pinus halepensis. También han de conservarse todas las comunidades asociadas a barrancos. (...)  
Es muy importante el desarrollo de vegetación arbórea en esta zona; todos los pies adultos de Pinus halepensis deben conservarse.  
En cuanto a especies no tenemos constancia de la presencia de especies de fauna o flora catalogadas, tampoco como área de campeo o reproducción de alguna de estas especies, por lo que no vemos afección a la conservación de la biodiversidad distinta de la citada por la vegetación.  
El estudio presentado por el consultor adolece de falta de concreción en cuanto a la vegetación existente, limitándose a la consideración como monte bajo de casi toda la vegetación natural, con lo que no se caracteriza la vegetación. En esta caso debería detallar las comunidades vegetales y las áreas de dosel arbolado de Pinus halepensis con los criterios de la directiva de hábitats.  
Afecciones legales.  
Espacios naturales protegidos. El ámbito territorial del plan parcial no se ve afectado por la existencia de ningún espacio natural protegido.  
Vías pecuarias. La actuación afecta a la vereda de la Ermita y la Colada del Archinet.  
Ríos y cauces: la actuación propuesta es atravesada por el barranco del Anchero y el de la Tapiada, cuya confluencia origina el río torres que desemboca en el municipio de La Vila Joiosa al norte del río Amadorio. Estos cauces presentan un régimen muy irregular, circulando agua por ellos después de lluvias intensas. Deberá entenderse sujeto a lo dispuesto en el Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el Texto Refundido de la Ley de Aguas y el Real Decreto 849/1986, de 11 de abril, por el que se aprueba el Reglamento del Dominio Público Hidráulico que desarrolla los títulos preliminar, I, IV, V, VI y VII de la Ley 29/1985, de 2 de agosto, de Aguas.  
Infraestructuras de transporte. La infraestructura más próxima localizada es la carretera CV-759 que se encuentra dentro del sector, así como la autopista A7 que limita al sur con el Sector. Deberán respetarse las zonas de protección y de dominio público por afección de viales expuestas en la Ley 6/1991, de 27 de marzo, de Carreteras de la Comunidad Valenciana, así como la Ley 14/2005, de 23 de diciembre, de Medidas Fiscales, de Gestión Financiera y Administrativa, y de Organización de la Generalitat Valenciana.  
Patrimonio cultural. En la zona afectada por la actuación se encuentran catalogados lo siguientes yacimientos arqueológicos: Tossal del Molinet. Alfarella III, casa de l'Almissera d'Aragones y casa de la Campaneta y ermita de San Isidro. Se aporta autorización emitida por el director territorial de Cultura y Educación en fecha 14 de julio de 2003 para el proyecto urbanístico de la partida de l'Almiserà.  
Suelo forestal. El Sector presenta una zona, que según el inventario de suelo forestal está clasificado como suelo forestal. Deberá atenderse a la normativa de desarrollo de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, Forestal de la Comunidad Valenciana, y en especial el Decreto 106/2004, de 25 de junio, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Plan General de Ordenación Forestal de la Comunitat Valenciana y a lo establecido en el servicio correspondiente.  
PATRICOVA. El ámbito en estudio no se ve afectado por riesgo de inundación.  
En lo que se refiere a la clasificación y calificación del suelo, el suelo objeto de modificación urbanística está clasificado actualmente como suelo no urbanizable común.  
Consideraciones ambientales.  
El ámbito de estudio presenta una morfología ondulada por la que discurren diversos cauces y ramblas, así como canales de desagüe ocupados en parte por una estructura de bancales. Debido a esta morfología y a las condiciones edafológicas y geológicas existen determinados puntos que serían susceptibles de verse afectado por problemas de estabilidad, por lo que deberían de eliminarse en ellos edificaciones y construcciones.   
El sector presenta un riesgo de erosión elevado en gran parte de su superficie que pasa a ser muy alto potencialmente, la zona oeste del sector se encuentra afectada por un riesgo medio de deslizamiento y el grado de sismicidad es elevado con un valor de 0.11 de aceleración sísmica básica, por lo que será necesaria la consideración de las acciones sísmicas en los proyectos.  
El riesgo de vulnerabilidad del acuífero a la contaminación es alto en las zonas coincidentes con los barrancos y bajo en el resto del sector. El tercio oeste del ámbito en estudio cuenta con una accesibilidad alta a los acuíferos.   
La capacidad de uso del suelo es baja, salvo en la parte que coincide con el uso agrícola de frutales de regadío, en concreto naranjos, donde es moderada. Gran parte del sector tiene asignado el uso de matorral y algunas zonas el de frutales de secano, si bien según informe del Servicio de Gestión Forestal se debe considerar suelo forestal la práctica totalidad de éste. Las áreas forestales que se encuentran en el ámbito no han sufrido incendios.  
La vegetación de la zona cuenta con diferentes hábitats de interés comunitario tanto en las áreas de barrancos como en el resto del sector. Según informe del Servicio de Biodiversidad se deben conservar estos hábitats por su interés intrínseco y por el interés que tiene para la fauna, ya que su desaparición supondría la desaparición del conjunto de las biocenosis. En el EsIA presentado no se le da la importancia que tiene a la vegetación de la zona.  
La descripción de la fauna que se hace en el EsIA es demasiado escueta, limitándose a nombrar especies cuya presencia es probable e indicando que su carácter es trivial y por lo tanto el impacto que sobre ella se produciría leve, al presentar la zona un grado elevado de antropización. No describe la situación legal de las especies existentes.  
En el ámbito del Sector se encuentran cuatro yacimientos catalogados, la casa de l'Almiserá d'Aragonés, un poblado ibérico romano y el Tossal del molinet, un poblado medieval, Alfarella III y casa «La Campaneta» y ermita de San Isidro. Según la autorización del director territorial de Cultura y Educación el proyecto prevé la conservación, restauración, puesta en valor e integración del yacimiento de l'Almisserá y su mezquita rural adjunta, y la cubrición y conservación del resto de yacimientos de la zona.  
Referente a las necesidades hídricas en el EsIA se estima que el aumento de población de unos 3.735 habitantes supondrá un consumo de agua potable de 1.355m³/dia, que se repartirá entre las zonas residenciales, el sector terciario y los servicios dotacionales. Estos datos no coinciden con los aportados en el EsIA, en el que se indica que la demanda anual será de 170.000 m³/año frente a los 494.575 m³/año que resultan del cálculo del plan parcial.  
El caudal de agua no potable necesario para el riego de zonas verdes y jardines no se estima, según se indica este caudal procederá del efluente de la depuradora con que contará el sector. Existen discrepancias entre los documentos aportados al respecto.  
Como justificación de la disponibilidad de recursos hídricos se indica en el documento del plan parcial que el incremento de tan solo el 4,37%que supone el desarrollo del Sector, frente al desarrollo completo del PGOU en revisión (del que se ha desestimado su procedimiento), y la liberación de agua de dotación de regadío hace que se consideren suficientemente cubiertas las necesidades de agua, tanto para su consumo como para regadío  
No se presenta informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar pronunciándose al respecto.  
Uno de los aspectos ambientales más destacables es la existencia en el ámbito de actuación de 2 cauces de barrancos, el barranco de Anchero y el de la Tapiada. Según consta en la descripción de la hidrología superficial, por ellos solo circula agua tras lluvias intensas y el riesgo de inundación se circunscribe a los cauces y sus proximidades.  
No se aporta el informe de Confederación Hidrográfica del Júcar sobre afección al dominio público hidráulico o a las zonas de afección de servidumbre y policía de los barrancos existentes.  
Tal y como se establece en los artículos 2 y 6 del Texto Refundido de la Ley de Aguas, pertenecen al dominio público hidráulico los cauces de corrientes naturales, ya sean continuas o discontinuas. Estos cauces se encuentran protegidos por una franja lateral de 5 metros de anchura, que constituye la zona de servidumbre, y por una faja lateral de 100 metros de anchura, que conforma la zona de policía.  
Por ello, la mencionada zona de servidumbre se debe mantener expedita, quedando supeditada la ejecución de cualquier actuación prevista en la zona de policía a la obtención de autorización administrativa por parte del organismo de cuenca, tal y como se establece en el artículo 9 del Reglamento de Dominio Público Hidráulico (RD 849/1986).  
Asimismo, en virtud de lo establecido en el artículo 132 de la Constitución Española y los artículos 2 y 4 del Texto Refundido de la Ley de Aguas, todo suelo perteneciente a dominio público hidráulico es inalienable, imprescriptible e inembargable y como tal, debe quedar al margen de todo proceso de urbanización, clasificándose como suelo no urbanizable de especial protección (art. 4 de la Ley 10/2004, de la Generalitat Valenciana, del Suelo No Urbanizable).  
Respecto al sistema de evacuación de aguas pluviales que, según se indica en el anteproyecto de urbanización, verterá a los cauces existentes. No se aporta autorización para dicho vertido por parte del organismo de cuenca (art 9 del Reglamento del Dominio Público Hidráulico RD 849/1986).  
Respecto a las aguas residuales generadas por el sector, en el EsIA se estima que el caudal será el correspondiente al 80% del considerado para abastecimiento. Se indica que el sistema de saneamiento será separativo, Se ejecutará la red con conexiones a la red existente. Se prevé la reutilización del agua residual para riego mediante EDAR propia con tratamiento terciario.   
El vertido de aguas residuales precisa autorización administrativa previa del organismo de cuenca competente (artículo 100 del Texto Refundido de la Ley de Aguas). Por otro lado, para la reutilización del efluente se requiere autorización o concesión otorgada por esta Confederación. Se comenta que en la actualidad se dispone de autorización para la reutilización de aguas depuradas   
Respecto a la producción de residuos sólidos urbanos si bien en el EsIA se identifica como acción generadora de posibles impactos durante la fase de funcionamiento, no se realiza ninguna cuantificación ni previsión. Siendo la única medida al respecto la propuesta en el plan parcial: «Todas las urbanizaciones deberán disponer de contenedores metálicos homologados por el Ayuntamiento, en número mínimo d una unidad cada 75 viviendas situadas en zonas protegidas de las vistas, próximos a la red complementaria y accesible por camiones de hasta 30 T de peso».  
No se prevé la cantidad de residuos que se generarán ni se justifica la capacidad de gestión y tratamiento.  
La ordenación propuesta afecta a las vías pecuarias denominadas «Vereda de la Ermita» y «Colada del Archinet», de una anchura legal de 20 y de 6 metros respectivamente, cuya clasificación fue publicada en DOGV del 2 de noviembre de 1993.  
Deberá adecuarse conforme a lo dispuesto en la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias y a los condicionantes que establezca el Servicio de Gestión forestal.  
Consideraciones jurídicas.  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo quinto de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique dicha ley.   
El artículo 16, apartado 2, letra m), del Decreto 217/2007, de 26 de octubre, por el que se modifica el Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental  
  
Primero  
Se estima desfavorable, a los efectos el proyecto Homologación y Plan Parcial del Sector L'Almisserà en La Vila Joiosa (Alicante), dada la afección que se produciría en el medio ambiente derivada de la eliminación de suelo forestal, tal y como se indica en el informe aportado por el Servicio territorial de Medio Ambiente, órgano competente en la materia.  
  
Segundo  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
  
Tercero  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 29 de agosto de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Datos del expediente en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 81/2007 AIA.  
Título: Proyecto 52-V-2007 variante norte de Bétera.  
Promotor: Conselleria de Infraestructuras y Transportes.  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Infraestructuras y Transportes.  
Localización: Bétera (Valencia).  
Descripción del proyecto.  
Objeto del proyecto.  
La actuación proyectada consiste en realizar una variante norte a Bétera, población en cuyo casco urbano, confluyen las carreteras de elevada intensidad de tráfico, CV-310 (VP-6044), CV-336 (VV-6042) y CV-333 (V-604).  
Los vehículos que acceden por dichas vías interurbanas con intención de continuar su trayecto, deben atravesar Bétera sin que dispongan de alternativa posible, con excepción de la conexión de la zona norte de la CV-310 con la CV-333.  
La variante proyectada evitará el paso por Bétera, distribuyendo el tráfico entre las vías antes mencionadas y actuará como ronda urbana para los vehículos que, desde la propia población, deseen desplazarse entre puntos extremos de la misma.  
Descripción de las características más relevantes  
El proyecto de variante norte de Bétera se puede dividir en dos tramos:  
El tramo-1 tiene una longitud de 4.690,1 m y en él existen cuatro glorietas, una al inicio, dos intermedios para acceder a polígonos industriales y otra al final. Existen cuatro puentes.  
El tramo-2 tiene una longitud de 946,25 m y en él existen dos glorietas, una al inicio y otra al final, la glorieta inicial es la intersección-4, donde termina el tramo-1. La glorieta final es la intersección-5.   
Localización geográfica  
La variante proyectada comienza en la CV-310, antes del centro psiquiátrico, en una glorieta de nueva planta a ubicar sobre la misma. A continuación cruza la línea 1 de ferrocarril Valencia-Bétera, perteneciente a la red de Ferrocarriles de la Generalitat Valenciana.  
Se aleja hacia el norte del núcleo urbano, bordeando la futura zona del polígono de la «Horta Vella». El trazado sigue el límite del polígono hasta llegar a la zona de unión de los tres barrancos, el barranco de Carraixet, el barranco del Cirer o de Portaceli y el barranco de Náquera.  
Una vez cruzado este accidente geográfico, la traza se aleja del polígono industrial «El Plà» hasta conectar con la CV-310 al norte de Bétera, donde se ubica una nueva glorieta. Antes de esta conexión, la traza cruza la vía pecuaria denominada cañada Real Aragonesa.  
A partir de esta nueva glorieta sobre la CV-310, la traza proyectada se prolonga hasta la carretera de Olocau, CV-333, donde conecta con la glorieta existente, que será necesario ampliar para permitir la conexión del nuevo ramal de acceso.  
Alternativas.  
Durante la fase de estudio han sido valoradas tres alternativas para el trazado.   
Los trazados de la alternativa 1 y 2 discurren por el mismo lugar, presentando diferencias en cuanto a accesos, reposiciones de servicios, superficies de afección y movimientos de tierras. La alternativa 3 se desvía ligeramente hacia el sur en su tramo inicial.  
Uno de los principales aspectos a reseñar, es que se trata de alternativas muy similares, debido al escaso espacio libre que presenta el municipio de Bétera para albergar la ronda norte. Esta complejidad viene derivada de la ordenación existente y de la presencia de infraestructuras (ferrocarril de FGV, zona industrial de L'Horta Vella y conexión hacia la A-7 (By-pass)) que hacen que tan sólo haya una pequeña franja de territorio que permita el trazado de la carretera.  
La alternativa escogida es la 2 debido a:  
Menor afección al recurso suelo que la alternativa 1 y similar a la 3.  
Genera un volumen de movimiento de tierras inferior a la alternativa 1.  
En el tramo 2 se evita la afección a un pozo.  
No se afecta al perímetro de protección de la torre Bofilla, declarada Bien de Interés Cultural.  
No reduce la anchura de la cañada Real Aragonesa en el punto donde la intercepta y facilita el paso del ganado al desviar su trazado por la glorieta 3.  
Tramitación administrativa.  
En fecha 5 de noviembre de 2007 se recibe en la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda la documentación remitida por la Conselleria d'Infraestructures i Transports, solicitando que se emita la preceptiva declaración de impacto ambiental, por lo que se incoa el correspondiente expediente.   
Información pública  
El proyecto básico y el estudio de impacto ambiental se expusieron al público en el DOCV n.º 5582, de 22 de agosto de 2007, y mediante anuncio publicado en el BOE del día 21 de agosto de 2007.  
Resumen de alegaciones.  
Según informe del jefe de Servicio de la Oficina del Plan de Carreteras, dentro del plazo legal se han recibido siete alegaciones de particulares y ninguna institucional, sin tener ninguna de ellas carácter medioambiental.  
Consultas  
Se realiza consulta sobre el estudio de integración paisajística en fecha 13 de marzo de 2008, y sobre el estudio acústico en fecha 2/04/2008.  
Solicitud de documentación complementaria  
En fecha de salida 10 de abril de 2008, se realiza el siguiente requerimiento de documentación:  
1. Informe de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
2. En el EIA no se refleja como resuelve la reposición de las vías pecuarias. Se debe ampliar este aspecto.  
3. Informe favorable relativo al tratamiento de las vías pecuarias afectadas, de los servicios territoriales de Medio Ambiente de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
4. Informe favorable sobre el estudio de integración paisajística emitido por la Dirección General de Paisaje de esta Conselleria.  
5. Informe sobre el estudio acústico emitido por el Área de Calidad Ambiental de esta Conselleria.   
6. Estimación del volumen de áridos necesario durante la construcción y comprobar que este volumen es asumible por las explotaciones asignadas para el suministro. Asimismo se debe aportar documentación referente a la legalidad y situación de estas explotaciones.  
7. Localización de las instalaciones auxiliares, debiéndose evitar: suelo forestal, zonas de dominio público hidráulico...  
8. Programa de revegetación de todos los terraplenes.   
Documentación complementaria.  
En fecha 6 de junio de 2008 se recibe la siguiente documentación:  
- Informe emitido por la Conselleria de Cultura sobre la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural.  
- Ampliación de información respecto a la resolución de reposición de vías pecuarias.  
- Documento donde se exponen las necesidades de volumen de áridos.  
Informes sectoriales.  
Informe patrimonial de la Dirección de General de Patrimonio Cultural Valenciano de fecha 12 de mayo de 2008, concluye que:  
«...la documentación aportada corresponde a un estudio de impacto en el que se recoge la incidencia que el proyecto de referencia puede causar sobre el patrimonio cultural.  
Para la redacción del estudio aportado se realizó una prospección sobre el patrimonio cultural. Los resultados de la prospección fueron informados por los servicios técnicos de esta Dirección General llegándose a las siguientes conclusiones:  
Que no se ha detectado afección sobre el patrimonio arqueológico en el área definida por el informe presentado y por lo tanto no es necesaria la aplicación de medidas correctoras. No obstante, dado el tipo de registrado detectado en la zona y la imposibilidad de acceder a diferentes parcelas en fase de prospección, será necesario que el estudio de impacto recoja en su programa de vigilancia un seguimiento arqueológico de las obras de construcción.  
Que con la documentación aportada no se puede valorar la incidencia de la carretera sobre el patrimonio arquitectónico especialmente sobre el entorno de protección de la alquería islámica fortificada de Bofilla y su torre. El estudio de impacto ambiental deberá contener un estudio detallado sobre la afección de la carretera en el entorno de protección de la alquería islámica fortificada de Bofilla y su torre así como un estudio de impactos visuales que se producirán.  
Que resulta imposible valorar la afección del proyecto sobre los elementos de la arquitectura rural al no indicar ni siquiera sus localizaciones.  
La última documentación presentada ya incorpora la totalidad de las medidas correctoras indicadas en el escrito de comunicación de resultados de la prospección de esta Dirección General de fecha 5 de octubre de 2006.  
Desde la consideración del patrimonio etnológico se ha documentado presentando la correspondiente ficha normalizada una masía que quedaba fuera de la afección aunque cercana a la traza. Durante la construcción de la obra se deberán tomar las medidas necesarias de balizamiento para evitar cualquier afección a dicho elemento etnológico.  
Por lo que visto el precepto indicado y de conformidad con el informe de los servicios técnicos se informa favorablemente a los efectos patrimoniales contemplados en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano al estudio de impacto ambiental de fecha marzo de 2008 del proyecto de construcción clave 52-V-2007 variante norte de Bétera, Valencia.»  
Informe del Área de Calidad sobre el estudio acústico de fecha 11 de abril de 2008, informa que:  
«En relación al estudio acústico relativo al Proyecto de la Variante Norte de Bétera, se le comunica que, tras evaluar y valorar el informe que se adjunta, este Servicio, de acuerdo con lo expuesto en el mismo, considera que la documentación es suficiente, siempre y cuando, una vez llevada a cabo la variante norte proyectada y, con las medidas correctoras propuestas, se cumplan con los objetivos de calidad establecidos en el anexo II de la Ley 7/2002 para el uso residencial en las viviendas próximas a la actuación.»  
Informe de la Dirección General del Paisaje sobre el estudio de integración paisajística  
De fecha 15 de julio de 2008, informa que:  
«....Analizada la documentación obrante en este Servicio y la obtenida del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental consistente en el proyecto de construcción de la variante, en el estudio de integración paisajística se deberán subsanar los aspectos que seguidamente se detallan para el cumplimiento de lo previsto por el título II de la LOTPP y desarrollado en el Reglamento de Paisaje de la Comunidad Valenciana:  
1. Plan de participación pública.  
El EIP incorpora un plan de participación pública de conformidad con el capítulo II del título I del RPJECV. Se deberá aportar la documentación que justifique el procedimiento participativo seguido en el plan de participación, como es el material informativo del ámbito de estudio presentado en el proceso (encuestas, fotografías u otros elementos utilizados). Asimismo, deberá aportarse la documentación que muestre que el plan de participación pública se ha realizado, así como los resultados y conclusiones obtenidos.  
2. Descripción y alcance de la actuación   
El estudio debe contener aquellos elementos que permitan conocer la actuación prevista y su alcance, de conformidad con el artículo 53 del RPJECV.  
3. Delimitación del ámbito de estudio y caracterización de las unidades de paisaje y recursos paisajísticos.  
- El ámbito de estudio deberá ser el constituido por la cuenca visual de la actuación, marcando sobre él los umbrales de nitidez a 500, 1.500 y 3.500 metros desde dicha actuación, según lo expuesto en el artículo en el artículo 57.2 del RPJECV. No obstante, dado que en este caso la cuenca visual es abierta y que la actuación es una infraestructura viaria elevada sobre la rasante del terreno se deberá considerar al menos el umbral de 3.500 metros desde la actuación.  
- La caracterización del paisaje realizada en el estudio de integración paisajística presentado se considera aceptable para la delimitación y caracterización de las 15 unidades de paisaje descritas. En cuanto a los recursos paisajísticos no se describe ninguno. Se describen los restos arqueológicos de la alquería islámica de Bofilla y su torre elementos catalogados como BIC (bien de interés cultural), por lo que constituyen un claro recurso paisajístico. Deberán incorporarse también como recursos paisajísticos las vías pecuarias identificadas en el plano EIP-2-110 como la cañada Real Aragonesa, la colada del barranco de Carraixet y el Cordel de Llíria; así como los barrancos identificados en el plano EIP-2-107 como el barranco del Carraixet, el barranco de Náquera y el barranco del Cirer. Asimismo, se reseña la presencia de elementos relacionados con la cultura agrícola del medio, debiendo concretarse si alguno se considera como recurso paisajístico. Deberá fijarse para cada recurso paisajístico su valor y sus objetivos de calidad.  
4. Planes y proyectos en trámite o ejecución en el mismo ámbito.  
En el estudio presentado se menciona el PGOU de Bétera, aprobado en marzo de 2000.  
5. Valoración de la integración paisajística y visual.  
- El estudio contiene una valoración de la integración paisajística de la actuación, concluyendo con una integración paisajística media en las unidades de paisaje en las que se desarrolla la actuación.  
- Deberá justificarse la elección de los puntos de observación fijados en el estudio. Deberá ser considerado un punto de observación que incluya el recurso paisajístico Torre Bofilla, dado la proximidad de la infraestructura de proyecto al BIC. Será conveniente realizar un fotomontaje desde este punto que muestre la situación existente y la previsible con la actuación propuesta (tal y como cita el artículo 57.11 del RPJECV), dado que será un punto de mayor fragilidad, con posible impacto negativo y que posiblemente requerirá de unas medidas de integración correctas.  
- Deberá corregirse el mapa de visibilidad presentado, planos EIP-5-100. Máxima visibilidad con carretera, dado que éstos no reflejan la visibilidad real, teniendo en cuenta que como se indica en la página 7 del estudio presentado, «se han elaborado las cuencas visuales sin la vegetación de la zona de estudio». Las fotos presentadas muestran grados mayores de visibilidad y dado que la actuación propuesta transcurre a una cota superior a la del entorno se considera que debería salir un mapa con mayor visibilidad.   
6. Identificación de los impactos paisajísticos y visuales.  
De la valoración de la integración visual se concluye que los principales impactos que la actuación puede provocar en la zona son los relacionados con la visibilidad.  
7. Medidas de integración y mitigación de impactos y programa de implementación.  
- Se consideran aceptables las medidas de integración de carácter general como son la hidrosiembra de taludes y acondicionamiento y plantación de glorietas.  
- Deberá considerarse la posibilidad de plantar arbolado que acompañe al carril bici en algunos tramos, siempre respetando las principales visuales desde la carretera, en especial de la torre Bofilla. Así como la introducción de mobiliario urbano, como pueden ser bancos y luminarias.  
- Deberá considerarse la introducción de medidas puntuales en los puntos susceptibles de generar un impacto paisajístico o visual negativo, como el tramo viario que transcurre cercano a la torre Bofilla o los tramos que discurren en las zonas de afección de los barrancos o de las vías pecuarias antes mencionadas.  
- Dentro de la medida propuesta: valorizar en entorno en que se inscribe la obra y facilitar su disfrute por parte del usuario, será conveniente la creación de un mirador-zona de descanso para ciclistas y peatones en la zona de la torre Bofilla, en relación con lo expresado en el punto anterior.  
- Deberá completarse el programa de implementación presentado con las nuevas medidas propuestas  
Por todo ello, se emite el presente informe en el que se establece la necesidad de subsanar la documentación aportada, en soporte real y digital, de acuerdo con los apartados 1, 3, 5 y 7 de este informe, en cumplimiento de lo establecido en la LOTPP y el RPJECV.»  
Afecciones legales.  
1. Red Natura 2000 y espacios naturales protegidos en la Comunitat Valenciana  
Los terrenos donde va a ubicarse la ronda de Bétera no se encuentran incluidos dentro de la red de espacios naturales protegidos de la Comunidad Valenciana.  
2. Dominio público hidráulico  
Los terrenos afectados por la carretera quedan dentro de la cuenca del Carraixet. La cuenca del barranco de Carraixet cruza el término municipal de Bétera de noroeste a suroeste. En este término municipal recibe las aguas de los barrancos de Olocau, del Cirer, y de Noguera, todos ellos por su margen izquierda.  
El diseño de la ronda de Bétera en su traza afecta a los barrancos del Carraixet i Cirer, éste último en dos ocasiones.  
En la primera de las dos zonas de afección la traza discurre muy próxima a la confluencia de los barrancos del Carraixet y Cirer afectando pues a ambos barrancos de forma perpendicular en una distancia de separación entre ambos puntos de afección de escasos metros.  
Posteriormente la traza de la ronda continúa su trayecto describiendo una curvatura hacia la izquierda hasta volver a encontrarse con el barranco del Cirer, cruzándolo de nuevo perpendicularmente.  
3. Vías pecuarias.  
El trazado de la carretera se ve atravesado por tres vías pecuarias:  
Cañada Real Aragonesa: con anchura legal de 75 metros. En el punto kilométrico 3+120.  
Colada del Barranco de Carraixet: en el punto kilométrico 1+220.  
Cordel de Llíria: es afectado por la ronda de Bétera en el punto kilométrico 1+180 de la misma.   
Las vías pecuarias vienen reguladas mediante Ley 3/1995 de 23 de marzo, de Vías Pecuarias.  
La solución propuesta para la intercepción de la cañada Real Aragonesa por la variante, se materializa con un desvío de la vía pecuaria, por donde se efectúa el cruce con la carretera, y un retorno al trazado de la misma. Ello supone la obligatoria reducción de velocidad de los vehículos a su llegada a la rotonda, favoreciendo así, el posible paso de ganado.  
El cordel de Llíria cruza por debajo de la variante, concretamente por debajo del puente sobre el barranco del Carraixet, a través del citado camino existente por el que discurre en la actualidad, que quedará ubicado, una vez construida la estructura, entre el estribo de la misma y el cauce del barranco.  
La colada del barranco del Carraixet no es objeto de reposición, dado que el cruce de la variante por encima de la misma se salva con el puente sobre el barranco del Carraixet previsto en el proyecto de construcción.  
4. patrimonio cultural  
Se presenta un informe de la prospección arqueológica y etnológica, en el que analiza las posibles afecciones patrimoniales del proyecto y también el informe favorable definitivo según artículo 11 de la Ley de Protección del Patrimonio Cultural Valenciano, de fecha 12 de mayo de 2008.  
5. Suelo forestal  
Prácticamente la traza de la carretera no atraviesa suelo forestal, tan sólo al cruzar el barranco del Cirer.  
6. Línea de ferrocarril  
La traza de la carretera cruza la línea de ferrocarril Valencia-Bétera.  
El Real Decreto 2387/2004, de 30 de diciembre, por el que se aprueba el reglamento del sector ferroviario establece la zona de dominio público y de protección del ferrocarril.  
Son de dominio público los terrenos ocupados por la explanación de la línea férrea, sus elementos funcionales e instalaciones que tengan por objeto su correcta explotación, además de una franja de terreno de 8 metros de anchura a cada lado de la misma.  
La zona de protección de las líneas ferroviarias consiste en una franja de terreno a cada lado de ellas, delimitada interiormente por la zona de dominio público y, exteriormente, por dos líneas paralelas situadas a setenta metros de las aristas exteriores de la explanación.  
Según el artículo 28 de Real Decreto 2387/2004, de 30 de diciembre, para ejecutar, en las zonas de dominio público y de protección de la infraestructura ferroviaria, cualquier tipo de obras o instalaciones fijas provisionales, cambiar el destino de las mismas o el tipo de actividad que se puede realizar en ellas y plantar o talar árboles se requerirá la previa autorización del administrador de infraestructuras ferroviarias.  
Se deberá respetar las zonas de dominio público y protección de la línea ferroviaria y solicitar la correspondiente autorización.  
Consideraciones ambientales.  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.  
La zona de estudio está ocupada por sedimentos cuaternarios que se corresponden con depósitos continentales. Concretamente afloran los siguientes materiales litológicos:  
a) Cuaternario: aluvial (areniscas y cantos)  
b) Cuaternario: mantos de arroyadas antiguos (arcillas rojas)  
c) Cuaternario: cubetas de descalcificación (terra rossa)  
d) Cuaternario: mantos de arroyada (arcillas rojas con lutitas)  
e) Terciario: calizas con gasterópodos y margas: se encuentra un tramo calcáreo.  
f) Terciario: areniscas, margas y arcillas: el tramo inferior del Terciario en el área de estudio es predominantemente areno-arcilloso; litológicamente está constituido por areniscas y arcillas, con algunos bancos calizos de poco espesor y rápida extinción lateral.  
El conjunto de materiales descritos se disponen formando una orla alrededor del barranco del Carraixet cuyo material aluvial es, fundamentalmente, arenas y cantos.  
Las comunidades representativas del lugar son el resultado del alto grado de transformación que ha tenido lugar en el entorno como consecuencia de su dedicación agrícola.  
Campos de cultivo de cítricos: vegetación arvense asociada a este tipo de cultivo. En esta formación alcanza gran desarrollo el «agret» o dormilón que forma un denso tapiz durante la época de floración. Acompañando a esta especie aparecen otras especies nitrófilas: la rabaniza blanca, la espigadilla, la verdolaga, la fumaria, el cenizo y el zurrón de pastor.  
Márgenes de los naranjales: existe una serie de comunidades ruderales, de las que cabe destacar el palmito, rubia y lentisco.  
Barranco del Carraixet: no se encuentra la vegetación típica de saucedas y adelfares, sino una comunidad formada fundamentalmente por cañas, y cuyo desarrollo está estrechamente ligado con el uso agrícola.  
Con respecto a la fauna de la zona, según establece el EIA, las seis especies dominantes en los hábitats de cultivo son: el gorrión común, el estornino negro, el verdecillo, lavandera blanca, mirlo y curruca capirotada.  
En los cultivos estudiados se ha constatado la presencia de cuatro especies de micromamíferos: tres roedores, que son el ratón de campo, la rata negra y la rata común; y un insectívoro, la musaraña común.  
En el cauce del barranco del Carraixet, han detectado la presencia de rana común y sapo común.  
Los terrenos donde se proyectan las obras son relativamente llanos a excepción de los tres cauces interceptados. Las pendientes naturales de los terrenos son hacia los barrancos del Cirer y del Carraixet, por lo demás no existen cuencas definidas, sino que existe una gran llanura con escasa pendiente.  
En la práctica totalidad del recorrido el trazado discurre en terraplén por lo que no son necesarias cunetas en desmonte.  
Se prevén un total de cuatro obras de fábrica:  
a) Puente sobre el ferrocarril de FGV: tiene 97,55 m de longitud y está situado entre el PK 0+222,74 y el PK 0+320,29.  
b) Puente sobre el barranco del Carraixet: tiene 163,97 m de longitud y está situado entre el PK 1+159,21 y el PK 1+323,18.  
c) Puente sobre el barranco del Cirer: tiene 62,16 m de longitud y está situado entre el PK 1+413,73 y el PK 1+475,89.  
d) Puente sobre el barranco del Cirer: tiene 66 m de longitud y está situado entre el PK 4+221,66 y el PK 4+287,66.  
Se contemplan caños y arquetas para permitir la continuidad de las aguas y salvar los cauces y cunetas interceptados por la obra. Prácticamente en su totalidad discurre en terraplén, en los casos en que éste sea superior a 3 m se contempla las correspondientes bajantes desde la coronación hasta el pie del talud. En las glorietas el drenaje se conectará a las cunetas trapeciales ya existentes en la carretera, y serán semejantes a éstas, de hormigón con un espesor de 12 cm con una anchura en coronación de 0,8 m y en el fondo de 0,4 m la altura es de 0,5 m.  
En el eje-1 se considera una cuneta trapecial al pie del terraplén, esta cuenta se contempla para que el trazado no suponga una barrera física al paso del agua hacia los cauces naturales, barrancos del Carraixet y del Cirer. Se han previsto tubos de hormigón de diámetro 800 y 1000 mm para la evacuación de aguas.  
Para mantener la continuidad de las vías pecuarias, el cordel de Llíria y barranco de Carraixet, se reponen manteniendo su trazado igual que el actual, ya que quedan bajo la estructura proyectada sobre el barranco del Carraixet.  
La cañada Real Aragonesa se repone por medio de un camino de servicio que discurre a ambos lados del tronco que se conecta con la glorieta situada en el PK 2+670.  
Referente al paisaje, se ha presentado un estudio de integración paisajística, tal y como establece el Reglamento de Paisaje de la Comunitat Valenciana, aprobado por Decreto 120/2006, de 11 de agosto, del Consell, los proyectos de infraestructuras u obras públicas deben ir acompañados de un estudio de integración paisajística.  
En el estudio de integración paisajística proponen medidas de integración, tales como revegetación de taludes y acondicionamiento de glorietas, zonificando las actuaciones en las 5 glorietas previstas y en el talud de los terraplenes.  
La Dirección General del Paisaje emite informe desfavorable sobre este estudio de integración paisajística, que establece la necesidad de subsanar la documentación aportada, en soporte real y digital, de acuerdo con los apartados 1, 3, 5 y 7 de este informe, en cumplimiento de lo establecido en la LOTPP y el RPJECV.  
Los niveles sonoros máximos que serán permitidos deberán adecuarse tanto en valor como en las franjas horarias de limitación a lo reflejado en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de protección contra la contaminación acústica y a lo establecido en el título III, Regulación del ruido producido por infraestructuras de transporte, del Decreto 104/2006, de 14 de julio, de Planificación y Gestión en materia de contaminación acústica.  
Presentan estudio acústico como un anejo IV del proyecto de construcción, y obtiene informe favorable del Área de Calidad de esta Conselleria. En el EA proponen la instalación de pantallas acústicas en aquellos puntos donde sea necesario, reduciendo los niveles acústicos en las viviendas próximas.  
Para la ejecución de la variante norte de Bétera va a ser necesario el aporte de materiales procedente de canteras y graveras, ya que la carretera discurre en la práctica totalidad de su trazado elevada respecto a la cota del terreno. En el proyecto de construcción identifica las canteras y graveras próximas a la zona de estudio, susceptibles de ser utilizadas como lugares de préstamos, así como una descripción de las afecciones al medio que originará la extracción de materiales.  
Por otra parte el proyecto no contempla que vaya a haber un excedente de tierras, por lo que no será necesaria la habilitación de vertederos.  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes.  
Se exponen los efectos generados por la actuación que, de entre los estudiados en el EIA, presentan mayor relevancia.  
Los principales impactos significativos generados, durante la fase de construcción, son los siguientes:  
- Calidad del aire: se verá alterada por la circulación y utilización de maquinaria.  
- Hidrología superficial y calidad del agua: por vertidos directos de sustancias sólidas o líquidas sobre cauces.  
- Medio hidrogeológico: el área de las obras presenta vulnerabilidad a las aguas subterráneas calificada como alta.  
- Suelos: la mayor parte de los suelos que se verán afectados son suelo dedicados a cultivos, de capacidad agronómica elevada.  
- Riesgo de inundación: debido a ocupaciones de cauces afectados podrían producirse desbordamientos.  
- Ruidos: cabe señalar la presencia de diversos chales diseminados a lo largo del eje 2 y entre el pk 4 y 4,5 del eje 1.  
- Bienestar social: ruidos, vibraciones y emisiones de polvo que pueden generar molestias a la población.   
En cuanto a los impactos que se generarán durante la fase de explotación, los más destacables, son los que se enumeran seguidamente:  
- Condiciones climáticas y calidad del aire: debidos a la emisión de gases de combustión que circulen por la vía.  
- Hidrología superficial y calidad del agua: se ha previsto que las aguas de la capa de rodadura se recojan en las cunetas laterales y se conduzcan hasta los cauces próximos (Carraixet).  
- Fauna: el principal impacto es el efecto barrera, por lo que el proyecto plantea pasos inferiores a la carretera.  
- Paisaje: debido a la presencia de importantes terraplenes en algunos tramos de la traza. En el pk 0+280 la rasante se encuentra 12 metros por encima de la cota del terreno, por el cruce con el ferrocarril.   
  
- Ruidos: se producirá un impacto negativo por contaminación acústica, que tendrá afecciones sobre la población residente y la fauna en el entorno.  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el programa de vigilancia ambiental.  
El estudio de impacto ambiental contempla las siguientes medidas preventivas:   
- Protección de la calidad del aire: riegos diarios de los diferentes viales, camiones cubiertos por toldos, limitación de la velocidad vehículos, adecuado mantenimiento de vehículos y maquinaria, prohibición de quema de restos vegetales, cumplimiento emisiones sonoras maquinaria.   
- Protección del sistema hidrológico y suelos: construcción de puentes para salvar los cauces, puntos de recogida de aceites y posibles contaminantes, sistema de tratamiento de aguas sanitarias y sistema de recogida de aguas.  
- Recogida, transporte y eliminación de residuos: servicio de recogida con carácter periódico, zonas excluidas para la localización de depósitos temporales, mecánica preventiva con objeto de evitar derrames de combustibles y aceites.  
- Protección de la fauna y vegetación: jalonamiento temporal de la traza y medidas de prevención de incendios.  
- Patrimonio cultural: si durante la ejecución de las obras se encontraran restos arqueológicos se paralizarán éstas y se comunicará a la Dirección General de Patrimonio.  
- Selección de suministradores y contratistas: empresas certificadas en medio ambiente.  
- Sistema de gestión medioambiental: recomendación de que sea implantado.  
Como medidas correctoras destacan las siguientes:  
- Recuperación de tierra vegetal: retirada selectiva de la tierra vegetal, acopio y mantenimiento y extendido de la tierra vegetal.  
- Revegetación: zonificación de actuaciones, hidrosiembras, plantaciones y acondicionamiento de suelo.  
- Pantallas antiruido.  
- Limpieza de la zona de obras.  
Cabe indicar que sí incorpora un presupuesto de las medidas correctoras.  
En cuanto al programa de vigilancia ambiental tiene como objetivos controlar la correcta ejecución de las medidas preventivas y correctoras previstas, verificar los estándares de calidad de los materiales, comprobar la eficacia de las medidas protectoras y correctoras, y detectar impactos no previstos en el EIA e informar a los Servicios Técnicos del Área de Carreteras de la Diputación Provincial de Valencia. A modo de síntesis, cabe destacar los siguientes aspectos e indicadores del seguimiento:  
- Jalonamiento de la traza y de áreas auxiliares: minimizar la ocupación del suelo por las obras y sus elementos auxiliares, marcar las zonas excluidas en la parte colindante con la obra para extremar la prevención de efectos sobre ellas y verificar la localización de instalaciones auxiliares fuera de las zonas excluidas.  
- Protección de la calidad del aire: reducir al mínimo los niveles de polvo atmosférico y minimización de la maquinaria.  
- Conservación de suelos: evitar la contaminación de suelos durante las obras, retirada de suelos vegetales para su conservación y seguimiento de la estabilidad superficial de los taludes.  
- Protección de los sistemas fluviales y de la calidad de las aguas: evitar vertidos a cauces procedentes de las obras a realizar en sus proximidades y tratamiento y gestión de residuos.  
- Protección y restauración de la vegetación: preparación de la superficie del terreno para plantaciones y siembras, control de ejecución de plantaciones, seguimiento de plantaciones, control de ejecución de siembras e hidrosiembras y seguimiento de hidrosiembras.  
- Protección de la fauna: garantizar una incidencia mínima sobre la fauna terrestre y avifauna.  
- Protección de las condiciones de sosiego público: ejecución de las pantallas acústicas y control de ruido en fase de explotación en las viviendas afectadas por la variante.  
El programa de vigilancia ambiental establece el objetivo, el indicador de realización, el valor umbral, la fase aplicación/frecuencia de control y las medidas correctoras a tomar.   
Consideraciones jurídicas.  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 16.2 m) del Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, proyecto 52-V-2007 variante norte de Bétera, en Bétera (Valencia), cuyo promotor es la Conselleria d'Infraestructures i Transports, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada, y con los condicionantes establecidos a continuación.  
  
Segundo  
Se supedita la ejecución del proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Si durante la ejecución de las obras, se hallase presencia de restos arqueológicos, el hecho se pondrá en conocimiento de la Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, de forma inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
2. Se deben cumplir todas las condiciones establecidas en el informe vinculante favorable de Patrimonio Cultural Valenciano, de fecha 12 de mayo de 2008.  
3. Se debe entregar estudio de integración paisajística que cumpla con las condiciones descritas en el informe del Servicio de Apoyo Técnico de fecha 11 de julio de 2008, en el que establece la necesidad de subsanar el estudio de integración paisajística aportado, en cumplimiento con la Ley 4/2004, de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, y del Reglamento de Paisaje de la Comunitat Valenciana.   
Se deberá obtener el informe favorable del estudio de integración paisajística, realizado por la Dirección General del Paisaje. Aquellas consideraciones que se desprendan de este informe serán consideradas como propias de la presente declaración.  
4. A fin de dar cumplimiento a la Ley 3/1995, en los cruces de las vías pecuarias con carreteras se deberán habilitar suficientes pasos que garanticen el tránsito en condiciones de rapidez y comodidad para los ganados. También deberá quedar garantizado el mantenimiento de la integridad superficial, la idoneidad de los itinerarios y de los trazados, junto con la continuidad del tránsito ganadero y de los demás usos compatibles y complementarios con aquel.   
Se debe obtener la autorización de la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda conforme a la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias, de modificación o reposición de paso de vías pecuarias.   
5. El sistema de alumbrado de la carretera estará compuesto por lámparas de vapor de sodio de alta presión o vapor de sodio de baja presión.  
6. El diseño de los puentes y viaductos estará fueran del cauce y con los estribos alejados de la vegetación de ribera, y deberán adecuarse a las consideraciones que al respecto emita la Confederación Hidrográfica del Júcar, previamente a la aprobación definitiva del proyecto de construcción.  
7. Durante la ejecución de la obra:  
- Se instalarán barreras de sedimentos y balsas de decantación temporales, con objeto de evitar el arrastre de tierras y aguas contaminadas al cauce de los barrancos, garantizando su posterior retirada una vez finalizada su función.  
- Las aguas residuales procedentes de las zonas de instalaciones, parques de maquinaria y de la excavación de los estribos y pilas de viaductos, se derivarán y someterán a un sistema de desbaste, decantación de sólidos y desengrasado. Se realizará un seguimiento analítico de las aguas procedentes de las balsas para evitar el impacto derivado de posibles vertidos contaminantes sobre los cursos de agua o el terreno. Esta agua sólo podrán ser vertidas a los cursos de agua o al terreno si no sobrepasan los valores establecidos por la legislación vigente relativa a vertidos y requerirán la correspondiente autorización de la CHJ.  
- Se respetarán las zonas de exclusión, para la localización de depósitos temporales, establecidas en el EIA, que son las zonas más próximas a los barrancos y las áreas de vulnerabilidad media de los acuíferos.   
- Las instalaciones auxiliares no se podrán ubicar en áreas arboladas, suelo forestal, franja ocupada por las vías pecuarias, área de protección de yacimientos arqueológicos, suelo no urbanizable protegido, zona de dominio público hidráulico y espacios de interés.  
8. Según el proyecto, se ha previsto que las aguas de la capa de rodadura que recojan las cunetas laterales se conduzcan hasta los cauces próximos.   
Se deberá instalar un tratamiento y análisis de aguas sucias, previo a su vertido.   
Además, se deberá solicitar autorización a la Confederación Hidrográfica del Júcar, a fin de que este organismo juzgue la conveniencia o no de verter dichas aguas.  
9. Con el fin de proteger la fauna del entorno de la traza y disminuir su efecto barrera, se deberán adecuar el diseño de las obras de drenaje transversal para permitir el paso de anfibios, reptiles y pequeños mamíferos a través de ellos, sin que por ello pierdan su funcionalidad original.   
En el caso de que no existan obras de drenaje adecuadas, se estudiará la conveniencia de construir pasos de fauna específicos, de manera que se consiga un número suficiente de pasos que asegure la permeabilidad transversal a un lado y a otro de esta variante.  
El Programa de vigilancia ambiental, para la fase de explotación, incorporará las campañas de muestreo necesarias para verificar la eficacia de las medidas aplicadas.  
10. Tal y como establecen las medidas correctoras y el estudio acústico, se instalarán pantallas acústicas en aquellas zonas donde los niveles sonoros provocados por el tráfico de la variante superen los límites y haya presentes viviendas.   
11. Se respetarán las zonas de dominio público y protección de la línea ferroviaria y se solicitará la correspondiente autorización del administrador de infraestructuras ferroviarias  
12. Se resolverá la continuidad de las acequias de riego en su cruce con la variante.  
13. Los materiales de relleno y las zahorras que fuesen necesarias para la ejecución del proyecto, se obtendrán de préstamos y canteras existentes y legalmente autorizadas. En el caso de nuevas aperturas se someterán éstas, con carácter previo a su utilización, al procedimiento de declaración de impacto ambiental.  
14. Se recuperará la capa superior del suelo vegetal que pueda estar afectada por la obra para su posterior reutilización en los procesos de restauración. Los suelos fértiles así obtenidos se acopiarán a lo largo de la traza en montones de forma tal que se garantice el mantenimiento de sus propiedades naturales. En ningún caso estos acopios temporales se realizarán cortando la red de drenaje superficial o los sistemas de riego existentes. De igual forma, al finalizar los trabajos, se procederá a la descompactación por subsolado de cuantos terrenos se hubiesen visto afectados por las obras y la maquinaria empleada en las mismas.  
15. Los cambios de aceite, filtros o cualquier otro residuo procedente del mantenimiento de la maquinaria y vehículos, deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor autorizado de residuos tóxicos y peligrosos. El mantenimiento de la maquinaria se realizará en emplazamientos adecuados con medios para evitar vertidos accidentales, es necesario definir y presupuestar los mismos. Por ello, en caso de que el parque de maquinaria se localice en un área no acondicionada al efecto, ésta deberá ir provista de una solera impermeable terminada con pendientes que dirijan posibles vertidos a canalizaciones que los conduzcan a arquetas ciegas suficientemente dimensionadas, todo lo cual deberá ser descrito y presupuestado por el proyecto de construcción.  
16. La dirección de obra exigirá el cumplimiento de las medidas protectoras y correctoras contenidas en el estudio de impacto ambiental, así como de los condicionantes de la presente declaración de impacto ambiental.  
  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
  
Valencia, 7 de agosto de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 2/2008 AIA.  
Título: Planta solar fotovoltáica.  
Promotor: Genrenova SLU.  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda.  
Objeto del proyecto: obtener la declaración de interés comunitario para una atribución de uso y aprovechamiento en suelo no urbanizable, relativo a la instalación fotovoltaica.  
Localización: partida «El Canari», polígono 2, parcelas 7, 8, 9, 10 13, 15, 25, 26 y 27, del término municipal de Montesa (Valencia).  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se pretende obtener la declaración de interés comunitario para el proyecto de planta solar fotovoltaica, cuyas características, según la documentación aportada, son:  
El objeto del proyecto es la implantación de una planta solar fotovoltaica conectada a la red de transporte de energía de la empresa distribuidora.  
La superficie total de las fincas afectadas es 221.721 m² de los cuales 49.435,07 m² serán ocupados por las placas solares.   
La planta solar fotovoltaica tiene una potencia unitaria de 6,77 MW y estará constituida por 33.850 paneles solares distribuidos en 5 plataformas independientes interconectadas entre sí y que verterán la energía producida a través de 6 subsistemas de generación de 1 MW y un subsistema de 0,77 MW, que convierten dicha energía eléctrica de corriente continua en energía eléctrica alterna trifásica a 400 V. Los paneles solares se sustentan mediante estructuras metálicas, orientadas al sur e inclinadas 30º. La energía es evacuada por línea subterránea hasta el centro de entrega de energía. La evacuación final a la red de transporte de energía de la empresa distribuidora se realizará mediante una línea subterránea de baja tensión que discurre entre el centro de entrega y la subestación Montesa. En la subestación, la línea se canalizará hasta el embarrado de 20 kV de la subestación de Alcudia de Crespins, donde se instalará una celda de línea de 20 kV.  
Las actuaciones previstas para la ejecución del proyecto consisten en la eliminación de la vegetación existente y la realización de movimientos de tierra previa a la instalación de la infraestructura necesaria para la instalación fotovoltaica, supondrán un volumen de excavación de 23.130 m³, de los que se utilizará 18.285 m³ para relleno. El volumen de materiales sobrantes es de 4.845 m³.  
Para la elección de la ubicación se ha tenido en cuenta que el sitio está en las inmediaciones de la subestación donde se puede conectar y las características de orientación y tamaño de las parcelas son las más apropiadas.  
No se ha hecho alusión a la necesidad de la utilización de agua para limpieza de paneles.  
La distancia al núcleo urbano más próximo es al de L'Alcúdia de Crespins, con 2.800 m y la distancia al polígono industrial de L'Alcúdia de Crespins, de 800 m.  
Tramitación administrativa.  
1. Información pública. Remisión del expediente  
En fecha 21 de enero de 2008 la Dirección Territorial de esta Conselleria remite estudio de impacto ambiental y documento de síntesis correspondientes a la declaración de interés comunitario para la instalación de la planta solar fotovoltaica.  
La información pública de la declaración de interés comunitario relativa a la instalación se ha realizado en e DOCV n.º 5708, de 21 de febrero de 2008. Además se ha expuesto en el tablón de anuncios municipal desde el 1 de abril de 2008 hasta el 10 de julio de 2008, emitiéndose dos alegaciones.  
2. Resumen de las alegaciones  
Se presenta dos alegaciones dentro del plazo legalmente establecido, siendo informadas por el ingeniero técnico municipal en fecha 21 de mayo de 2008, en el mismo sentido, el de considerar no proceder estimar sendas alegaciones.  
3. Solicitud de informes sectoriales y documentación complementaria.  
En fecha 14 de febrero de 2008, se solicita al promotor ampliación a la documentación relativa a los siguientes apartados:  
- Justificación de autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar a la realización de actuaciones en la zona de policía de los barrancos del Toll y del Senarós.  
- Justificación de los movimientos de tierra previstos para la adecuación del terreno.  
- Justificación de disponer del informe de patrimonio de la Conselleria de Cultura y Deporte, en cumplimiento de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
- Actuaciones previstas una vez finalizada la vida útil de la instalación.  
En fecha 5 de mayo de 2008 el promotor remite documentación complementaria, en la que justifica:  
- Solicitud autorización a la Confederación Hidrográfica del Júcar en fecha de registro de entrada de 27 de diciembre de 2007, para la actuación en la zona de afección de servidumbre y policía de los barrancos del Toll y del Senarós.  
- Compromiso de retranqueo de la instalación, evitando la afección a suelo forestal.  
- Presentación de planos de perfiles transversales y longitudinales de la zona de actuación y volúmenes globales del movimiento de tierra.  
- Solicitud a la Conselleria de Cultura y Deporte, en fecha de registro de entrada 14 de abril de 2008, a la prospección arqueológica.  
- Presentación de medidas preventivas y correctoras tras el cese de la actividad.  
En fecha de registro de salida 14 de febrero de 2008, se solicita a la Sección de Gestión y Disciplina Urbanística el informe de paisaje relativo al estudio de integración paisajística.  
En fecha 14 de julio de 2008, se recibe informe del Área de Planificación del Territorio y El Litoral, en el que se indica que respecto a la posible afección del PATRICOVA, el ámbito de la actuación no se encuentra afectado por riesgo de inundación; respecto a la posible afección del PAT de Corredor de infraestructuras de la Comunitat Valenciana, el ámbito de la actuación no se encuentra afectado por el mismo.  
En fecha de registro de entrada 17 de julio de 2008 se recibe informe de la Dirección General del Paisaje relativo al estudio de integración paisajística de declaración de interés comunitario para la instalación solicitando la subsanación de la documentación, debiendo aportar la siguiente documentación:  
- Se deberá completar la descripción de la actuación aportando los datos de superficie envolvente de paneles, altura de los mismos y tipo de soporte.  
- Se deberá completar las medidas de integración en el paisaje con aquellas que pueden incidir en el diseño formal de la actuación y su implantación en el paisaje como el diseño de los elementos del proyecto, diseño del asentamiento del mismo (topografía) y diseño de su entorno (plantaciones, etc.) con el fin de evitar los impactos visuales; deben ser medidas concretas (no genéricas) y pormenorizadas (dimensiones, cantidades, materiales, colores, en el caso de pantallas vegetales: especies, calibres, altura y marcos de plantación, así como su reflejo en al menos un plano de planta de la actuación, etc.) para esta instalación, que se deriven del análisis paisajístico y visual realizando y tengan una relación clara con el impacto a corregir.  
- Deberá aportarse programa de implementación que definirá cada una de las medidas de integración da realizar, los horizontes temporales y económicos, incluirá una valoración económica detallada de la implantación y el mantenimiento posterior en el horizonte temporal, cronograma de ejecución y mantenimiento y partes responsables de ponerla en práctica, de conformidad con lo previsto en los apartados 5, 6, 7 y 8 del artículo 56 del RPJECV.  
Afecciones legales.  
La instalación se sitúa en suelo clasificado como no urbanizable común, según normativa urbanística municipal.  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de planes de ordenación de los recursos naturales o planes rectores de uso y gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/1994, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.  
Consideraciones ambientales.  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad e identificación de impactos.  
Según la cartografía temática de la Comunitat Valenciana disponible en esta Conselleria, existe riesgo bajo a la vulnerabilidad a la contaminación de las aguas subterráneas. La erosión potencial de las zonas norte y oeste del área de estudio presentan una erosión potencial alta y el resto presenta una erosión potencial moderada. La erosión actual en la zona de actuación es moderada al norte y al oeste, y en el resto de la superficie es baja.  
Los barrancos del Toll y del Senarós cruzan la zona de actuación en dirección norte-sur. Se ha definido una zona de servidumbre de cinco metros de anchura desde los márgenes del barrando para uso público, según el Reglamento de dominio público hidráulico, donde no se implantará paneles ni cualquier otro uso vinculado a la explotación.  
Según el PATRIVOVA, no existe riesgo de inundación en la zona.  
La instalación linda con la vía pecuaria «cordel de la Casa del Guarda», cuya anchura legal definida en la orden de 29 de marzo de 1972, es para el primer tramo de 37,61 m y para el segundo tramo la mitad de dicha altura, situándose la instalación a la altura del segundo tramo, sin que exista afección a la vía pecuaria.  
Las parcelas donde se pretende ubicar la planta solar fotovoltaica, se encuentra ocupada por cultivos de naranjo y minoritariamente por kakis, olivos y cultivos hortícolas. Al norte de las parcelas, se encuentra una zona forestal donde se ubica un pozo de riego, con su consiguiente línea eléctrica, superficie que no será afectada por el proyecto, además de una explotación ganadera dedicada al vacuno de engorde. Al este de las parcelas se localiza el polígono industrial de L'Alcudia de Crespins, donde se encuentra ubicada la subestación eléctrica donde conectar el huerto solar.  
La zona donde se ubicará la actividad no presenta valores ambientales relevantes. En el estudio de impacto ambiental se ha distinguido entre los impactos producidos en la fase de construcción y en la de funcionamiento, valorándose a partir de una matriz causa efecto. Los factores ambientales más relevantes, susceptibles de ser afectados por la actuación son:  
- Suelo: asociado al movimiento de tierra previsto, aunque será escaso ya que se pretende respetar la estructura de los bancales, limitándose simplemente a la nivelación del terreno tras el arranque del arbolado y unión de las parcelas más pequeñas. Durante la fase de instalación de las placas solares se producirá un impacto sobre el suelo, sobre todo en aquellos lugares donde se localicen las edificaciones e instalaciones y las zanjas donde se anclarán las estructuras metálicas que sustentan los paneles y donde se soterrará las líneas eléctricas.  
- Vegetación: la vegetación agrícola se eliminará, respetando la vegetación natural de los barrancos que cruzan la zona del proyecto.  
- Población: el área donde estará ubicada el huerto solar está cruzada por tuberías de agua para el riego.  
Los impactos producidos por la actuación son en general compatibles y moderados, siendo necesario aplicar medidas correctoras.  
2. Consideraciones sobre las propuestas de medidas correctoras  
Entre las medidas protectoras y correctoras incluidas en el estudio de impacto ambiental, se incluye:  
- Los residuos inertes generados se transportarán a vertedero controlado, o bien los residuos inertes adecuados serán reutilizados en obras de restauración acondicionamiento y relleno o con fines de construcción, según el Decreto 200/2004, de 1 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se regula la utilización de residuos inertes adecuados en obras de restauración, acondicionamiento y relleno, o con fines de construcción.  
- Para la corrección del impacto paisajístico, se procederá a la plantación de especies en las zonas perimetrales, consiguiendo la integración paisajística de la actuación y evitar la erosión en la zona de actuación.  
- Se mantendrá en su estado natural los cauces de los dos barrancos que cruzan la zona del huerto solar, ya que junto a la red de caminos, actuarán de corredores para la fauna de la zona.  
- Una vez finalizadas las obras y en caso de haber sido afectada, deberá reponerse la tubería de agua de riego.  
Respecto al programa de vigilancia ambiental su objetivo será detectar las posibles desviaciones sobre las previsiones establecidas en el estudio de impacto ambiental, para ello se deberá aplicar un autocontrol de la zona de afección mediante un seguimiento de la zona ajardinada y de la aparición o no de procesos erosivos en los taludes.  
Consideraciones jurídicas.  
La actividad se ha sometido al procedimiento de evaluación de impacto ambiental en aplicación del artículo 24 de la Ley 10/2004, de 9 de diciembre, de la Generalitat, del suelo no urbanizable, modificado por el artículo 112 de la Ley 14/2005, de 23 de diciembre, de la Generalitat, de Medidas Fiscales, de Gestión Financiera y Administrativa y de Organización de la Generalitat.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo quinto de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las Declaraciones de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique dicha ley.  
El artículo 16 del Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, modificado por el Decreto 217/2007, de 26 de octubre, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello, y en uso de las facultades legalmente establecidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Declarar favorable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de planta solar fotovoltaica localizada en el término municipal de Montesa (Valencia), promovida por Genrenova SL., siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
1. La zona de actuación se encuentra próxima a una explotación ganadera de vacuno de carne, durante la fase de ejecución se deberán aplicar las medidas preventivas oportunas para evitar las molestias y daños posibles. Una vez finalizadas las obras, se deberá dejar la zona y caminos de acceso a la misma según su estado inicial.  
2. Se respetará la estructura de los bancales en las zonas de mayor pendiente de manera que se evite la formación de procesos erosivos.  
3. Deberá disponer de informe favorable de la Conselleria de Cultura y Deporte, de conformidad con la Ley 4/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano.  
4. Deberá disponer del informe favorable de paisaje relativo al estudio de integración paisajística de la Dirección General de Paisaje de esta Conselleria, según el Decreto 120/2006, del Consell, por el que se aprueba el reglamento de paisaje.  
5. Deberá disponer de la autorización del Organismo de Cuenca relativa a la actuación en la zona de servidumbre y policía de los barrancos del Toll y del Senarós. Asimismo, se deberá obtener el permiso correspondiente, previo a la realización de las obras, según el artículo 9 del Real Decreto 849/1986.  
6. Deberá asegurarse la no afección a la vía pecuaria cordel de la Casa del Guarda, que discurre de norte a sur por el borde Este de la zona a ocupar con la actividad.   
7. Deberá quedar inalterada la zona forestal que limita al norte con la actuación.  
8. Finalizada la vida útil de la instalación, se procederá a la reposición del suelo a su estado original.  
9. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase daños a terceros o algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberán ser comunicados a esta Dirección General que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
  
Segundo  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.  
  
Valencia, 31 de julio de 2008. La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Angeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 13/2008-AIA.  
Título: Fábrica de pavimento y revestimiento cerámico.  
Promotor: Terracota Pavimentos de Gres, SA.  
Autoridad Sustantiva: Dirección General para el Cambio Climático.  
Objeto: obtención de la autorización ambiental integrada.  
Localización: Almassora (Castellón).  
Descripción del proyecto  
La empresa Terracota Pavimentos de Gres, SA, se dedica a la fabricación de productos de pavimento de gres en una parcela del polígono industrial Ramonet del término municipal de Almazora, ocupando una superficie total de 28.490 m², de los cuales 13.823 m² son edificaciones. La empresa está ubicada en suelo urbano industrial y toda la superficie del solar se encuentra pavimentada y vallada.  
La materia prima principal del proceso es la tierra atomizada. El transporte de la arcilla se realiza mediante cintas transportadoras y elevadores de cangilones. Todas estas instalaciones se realizan en nave cerrada.   
El suministro de agua procede de la red de suministro del Ayuntamiento de Almazora y es utilizada para los siguientes usos: sanitario, refrigeración, proceso y limpieza de equipos e instalaciones.   
Como complemento al proceso productivo principal, la planta posee dos zonas de preparación de esmaltes. Las dos zonas están dotadas de filtros que recogen el polvo y éste es reintroducido en el engobe. Una de estas zonas está dotada de molinos y balsas con agitadores, la otra además de los molinos y las balsas sirve de almacén de materias primas, las cuales se encuentran en sacos o en big-bag.   
Dentro de los locales industriales se encuentran instalados los silos de arcilla, zonas de preparación de esmaltes, las dos líneas de producción (prensas, esmaltadoras, secaderos, hornos y clasificación), almacén de materias primas, el taller de mantenimiento, vestuarios, almacén de repuestos, Cuartos de transformadores, local para compresores y el local para el grupo electrógeno.  
La parcela cuenta con un patio descubierto alrededor de las naves donde existen zonas de almacenamiento, destacando las siguientes:  
- Zona de almacenamiento de esmaltes molturados: los esmaltes se almacenan en cocios tapados a la intemperie.  
- Zona de almacenamiento de residuos no peligrosos: ocupa una superficie aproximada de 60 m², en donde tiene lugar el almacenamiento de maderas y chatarra.  
- Zona de almacenamiento de residuos peligrosos: el almacén de residuos peligrosos tiene unas dimensiones de 3,7 m x 7 m., techado y provisto de bandejas de recogida de derrames en la parte de almacenamiento de residuos líquidos.  
- Zona de almacenamiento de producto acabado.   
El combustible utilizado en los dos hornos, los dos secaderos y la caldera de aguas sanitarias es gas natural. El gasoil es utilizado para el grupo electrógeno y las carretillas elevadoras, para lo que la empresa dispone de depósito aéreo de gasoil ubicado en una caseta cerrada provista de suelo hormigonado, cubeto de retención y extintor. Dentro de la nave de carga y descarga existe un almacén de bombonas de propano, que se utiliza para el retractilado.  
Los secaderos utilizados son horizontales, en los que las piezas se introducen en diversos planos en el interior y se mueven horizontalmente mediante rodillos. La cocción se realiza mediante hornos monoestrato de rodillos. Parte de los humos procedentes de la cocción se emiten al exterior y parte se recirculan hacia un secadero túnel de vagonetas para secar las piezas antes de ser introducidas en el horno.  
Las aguas residuales industriales se generan en los procesos de limpieza de la instalación, fundamentalmente en las secciones de preparación y aplicación de esmaltes, así como en las pruebas realizadas en el laboratorio. Estas aguas son recogidas mediante canaletas y destinadas a unas balsas, para ser posteriormente tratadas en la depuradora mediante un tratamiento físico-químico y posteriormente son sometidas a un proceso de eliminación de boro mediante intercambio iónico en una resina selectiva de boro. Finalmente, las aguas depuradas son vertidas a la red de alcantarillado municipal.   
Las purgas de la resina de intercambio y los lodos y las soluciones acuosas generados en la depuradora se almacenan en balsas desde donde son retiradas por gestor autorizado.  
El agua procedente de la refrigeración de las prensas se almacena en una balsa para ser reutilizada posteriormente mediante un circuito cerrado. Una vez al año se vacía el circuito de refrigeración y se vierte a la red de alcantarillado municipal.  
Las aguas pluviales que caen sobre las cubiertas de las naves y las recogidas en la parte oeste de la parcela son conducidas hasta la canalización de las aguas residuales industriales depuradas. Las aguas pluviales recogidas en la zona sur de la parcela son conducidas a una segunda arqueta de vertido de la red municipal de alcantarillado.  
Por lo que respecta al testillo crudo, polvo recogido en los filtros de mangas y los residuos generados del mantenimiento de los rodillos, se almacenan en una tolva aérea cerrada, ubicada en el exterior de las naves.  
Consideraciones ambientales.  
La industria está ubicada en suelo urbano industrial junto con otras empresas del sector cerámico en un medio totalmente antropizado próximo a la carretera general N-340 y al río Mijares. La distancia a la población de Almazora es de unos 1.155 metros.  
El desarrollo de la actividad en el interior de locales industriales ubicadas dentro del polígono industrial implica que el impacto ambiental se reduzca considerablemente.   
Respecto al suelo y las aguas subterráneas, es de señalar que la ubicación de la industria está en una zona con accesibilidad de acuíferos alta y con una vulnerabilidad a la contaminación de las aguas subterráneas media, todo ello de acuerdo a la cartografía temática del territorio de la Generalitat Valenciana.   
Como consecuencia de la actividad existe un riesgo por vertido accidental, sin embargo la totalidad de la superficie de la parcela se encuentra pavimentada y el almacén de residuos líquidos dispone de cubetos de recogida de derrames y de solera impermeable. También se dispone de cubeto de retención en el depósito de gasóleo y se prevé la instalación de cubetos de retención en los depósitos de almacenamiento de hidróxido sódico y ácido clorhídrico. Los impactos asociados al almacenamiento de los productos químicos, son la contaminación del suelo y de las aguas subterráneas, como consecuencia de fugas y derrames accidentales en las propias zonas de almacenamiento. La zona de almacenamiento de residuos peligrosos y de productos químicos dispone de techado y se han colocado bandejas de recogida de posibles derrames en la zona de almacenamiento de residuos peligrosos líquidos.   
Las aguas residuales industriales generadas son tratadas previas a su vertido a la red de alcantarillado municipal mediante decantación, tratamiento físico-químico y tratamiento de eliminación del boro. Las tres balsas de decantación de la depuradora están construidas en hormigón armado y disponen del correspondiente certificado de estanqueidad. Los sólidos sedimentados se extraen automáticamente mediante válvulas de actuación neumática y se almacenan en una balsa para ser retirados por gestor autorizado.   
Las operaciones de la actividad susceptibles de generar emisiones difusas son el transporte en camiones, la descarga en tolvas, el almacenamiento, el transporte interno mediante elevadores de cangilones y cintas transportadoras, y el prensado de la tierra atomizada. También son susceptibles de generar emisiones difusas las operaciones de preparación de esmaltes y las de esmaltado. En este sentido, hay que considerar que las operaciones de descarga, almacenamiento y transporte interno de tierra atomizada se realizan en el interior de las naves industriales y que la totalidad de la parcela industrial se encuentra pavimentada. Por otra parte la empresa canaliza las emisiones atmosféricas procedentes del prensado, de las líneas de esmaltado y del secadero 1, provistas de sistemas de aspiración de polvo. Estos sistemas de aspiración son conducidos a unos filtros de mangas de tipo modular que permiten la depuración de los gases. Se cuenta con un total de 5 filtros de mangas. En las zonas de preparación de esmaltes se lleva a cabo un reciclado del polvo generado en los molinos mediante su reincorporación de nuevo a los molinos junto con el engobe.  
Las emisiones más significativas que se producen durante el funcionamiento son partículas sólidas y gases de combustión. También se producen emisiones de flúor y cloro en los hornos de cocción. La empresa dispone de un total de 10 focos canalizados de emisión de contaminantes a la atmósfera, que corresponden a los dos secaderos, los dos hornos, la caldera y los cinco focos de los sistemas de aspiración de esmaltadoras y prensas provistos de filtros de mangas.   
Las posibles molestias que por ruidos y vibraciones en el entorno de la fábrica como consecuencia de la actividad, están asociadas al funcionamiento de las prensas, los molinos, el tráfico de vehículos, etc. así como el ruido de fondo del entorno industrial y de la carretera.  
Programa de vigilancia ambiental:  
El plan de vigilancia ambiental en relación con las emisiones emitidas a la atmósfera consiste en autocontroles y controles reglamentarios, conforme a lo estipulado en la normativa de aplicación.  
Se realiza un mantenimiento de la depuradora dos veces por semana y se realizarán analíticas periódicas del efluente residual de salida.  
Mantenimiento preventivo de equipos y maquinaria, que permitan la disminución de posibles averías y fugas.  
Mantenimiento periódico y procesos de limpieza y desinfección de las instalaciones susceptibles de transmitir Legionela.   
Tramitación administrativa.  
El expediente de evaluación de impacto ambiental se inicia con fecha 8 de enero de 2008, al remitir el Área de Calidad Ambiental de esta Conselleria el certificado de información pública del proyecto, en el que se indica que no se han recibido alegaciones al mismo.   
Considerando suficiente la documentación remitida, se procede a incoar expediente de evaluación de impacto ambiental.   
Consideraciones jurídicas.  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del artículo 5 de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, y concordantes de su reglamento. Tal y como establece el epígrafe l) del Grupo 4 del Anexo 1 del RDL 1/2008, de 11 de enero, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Evaluación de Impacto Ambiental de Proyectos, las instalaciones para la fabricación de productos cerámicos mediante horneado con una capacidad superior a 75 toneladas por día, y/o una capacidad de horneado de más de 4 m³ y de más de 300 kg/m³ de densidad de carga por horno, se encuentran sometidas al trámite de Evaluación de Impacto Ambiental.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat y en las demás disposiciones que le son de aplicación.   
El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.  
El artículo 16, apartado 2, letra m), del Decreto 217/2007, de 26 de octubre, por el que se modifica el Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el Proyecto de «fábrica de pavimento y revestimiento cerámico», promovido por la empresa Terracota Pavimentos de Gres, SA situada en la Partida Ramonet s/n del término municipal de Almassora (Castellón), siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada, con las medidas correctoras propuestas en el estudio de impacto ambiental y con los condicionantes del punto segundo de la presente resolución.   
  
Segundo  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:  
1. El almacenamiento de cocios de esmaltes molturados se realizará en un lugar techado y cerrado para evitar que las aguas de lluvia puedan arrastrar posibles restos de esmalte y para evitar posibles derrames accidentales.  
2. Se impermeabilizará el suelo de la caseta donde se dispone el depósito aéreo de gasoil y el suelo de la zona donde se realizan cambios de aceite a las carretillas cargadoras elevadoras.  
3. Todos los residuos peligrosos se almacenarán en zonas techadas provistas de pavimento impermeabilizado con sistemas de recogida de posibles derrames y vertidos accidentales. En ningún caso se apilarán residuos peligrosos a la intemperie.   
4. Todos los filtros de mangas dispondrán de contenedores adecuados para evitar la deposición directa al suelo de las partículas capturadas en el filtro de mangas.  
5. Con objeto de reducir la emisión de polvo y partículas, se realizarán barridos periódicos y se tapará con lonas la carga de los camiones que transporten materiales pulverulentos.  
6. La toma de muestras para la realización de las analíticas periódicas del efluente residual de la depuradora se realizará en el punto de salida de la depuradora, antes de que el agua depurada se mezcle con el agua procedente de la balsa de recogida de aguas pluviales. Las aguas depuradas sin diluir deberán cumplir con los límites de vertido establecidos en la autorización de vertido a la red de alcantarillado municipal.  
7. Se garantizará la estanqueidad en el transcurso del tiempo de las balsas de almacenamiento de aguas residuales y de las canalizaciones subterráneas. Asimismo, se realizarán controles periódicos de las canaletas y tuberías de bombeo que transportan las aguas residuales industriales desde los focos de generación hasta la depuradora.  
8. Las acciones incluidas en el programa de vigilancia ambiental deberá documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia, tal y como se indica en el mismo.  
9. Otros condicionantes ambientales que se establezcan a través de las autorizaciones sectoriales que resulten de aplicación.  
10. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberán ser comunicados al órgano competente en evaluación de impacto ambiental que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
  
Cuarto  
Publicar en el Diario Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 31 de julio de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 31/2008 - AIA.  
Promotor: Codicer 95 SL.  
Autoridad sustantiva: Dirección General para el Cambio Climático de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda.  
Objeto del proyecto: autorización ambiental integrada para la fabricación de pavimentos cerámicos.  
Localización: se sitúa en el km 10,5 de la carretera CV-16 de Castellón a Alcora, municipio de Castellón.  
Ref. Órgano sustantivo: 026/07 IPPC SClCo/PTO  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características del proyecto.  
La sociedad Codicer 95, SL, se dedica a la fabricación de pavimentos cerámicos, actividad sometida a evaluación de impacto ambiental, pues figura en el anexo I, grupo 4, letra l, de la Ley 6/2001, de 8 de mayo, de modificación del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental.  
La sociedad ocupa una superficie construida de 8.557 m² sobre una parcela de 54.650 m², en suelo calificado como suelo urbano industrial. Se sitúa en el kilómetro 10,5 de la carretera CV-16 de Castellón a Alcora, dentro del municipio de Castellón. Su capacidad productiva diaria es de unas 180 toneladas.  
Las materias primas que se emplean en la fabricación son: arcillas atomizadas, esmaltes, engobes, pigmentos, opacificantes, colores, vehículos serigráficos, adherentes y fluidificantes.  
El agua procede de un pozo privado propiedad de Pasicos, SA, y de la red general de suministro de FACSA. El agua se emplea en la preparación de esmaltes, en la refrigeración de las prensas y para la limpieza de las instalaciones. Según los datos facturados por Pasicos SA, el consumo en el año 2006 fue de 17.457 m³, de los cuales 14.946 m³ proceden de la red general de suministro.  
El proceso de fabricación se inicia con la recepción de los camiones de arcilla atomizada que se descargan en una tolva, desde ahí la arcilla se transporta mediante cintas y elevadores de cangilones a las tolvas de las prensas, se tamiza y se envía hacia las dos líneas de prensado, donde se coloca en moldes y se comprime para formar los soportes.  
Los soportes pasan por cinta hasta dos secaderos verticales, donde pierden humedad hasta alcanzar el 0,5%, tras lo cual se dirigen hacia las dos líneas de esmaltado, donde se les añade el esmalte líquido. Las piezas pasan a la máquina de carga y se agrupan en vagonetas permaneciendo allí un tiempo, para eliminar el agua retenida por el esmalte.  
Una vez completado el paso anterior, las piezas avanzan hasta unos secaderos previos al horneado, donde se elimina la humedad residual; luego entran en dos hornos monoestrato.   
Las piezas cocidas sin los estándares de calidad son rechazadas y las que pasan el control de calidad se envasan en cajas.   
Las cajas se apilan en palés mediante un robot. Los palés se agrupan por expediciones según los pedidos de los clientes y se distribuyen a éstos en camiones.  
Codicer 95 SL, compra las fritas y las moltura en una nave dedicada exclusivamente a la preparación de esmaltes.  
La maquinaria empleada en la fabricación de pavimentos cerámicos consume energía eléctrica de la red general de distribución. Los hornos y secaderos funcionan con gas natural. El gasóleo tipo B se emplea en las máquinas elevadoras y en los dos grupos electrógenos.  
Las emisiones atmosféricas gaseosas proceden principalmente de la combustión del gas natural, además se producen emisiones difusas de partículas en el interior de las instalaciones y en la zona de descarga de las arcillas atomizadas.   
Las aguas residuales sanitarias se almacenan en una balsa estanca y se envían mediante camiones cuba a la EDAR de Castellón. El titular dispone de autorización de vertido.  
Las aguas residuales industriales se recogen, se decantan y el efluente clarificado se reutiliza en la molienda de los esmaltes. Los lodos se entregan a un gestor autorizado.  
Las aguas pluviales discurren por diferencia de cotas hacia una trinchera de unos 140 m³ de capacidad, situada en el límite suroeste con un terreno de cultivo, donde se almacenan. Las aguas se evaporan y difunden lentamente a través del terreno.  
Los residuos no peligrosos están constituidos por: consumibles informáticos, plásticos, papel y cartón, palés de madera, suspensiones de materiales cerámicos en agua (LER 080203), residuos de preparación de mezclas antes del proceso de cocción y chatarra.  
Los residuos peligrosos los componen las sustancias siguientes: disolventes orgánicos no halogenados, aceites usados, tubos fluorescentes, absorbentes inorgánicos contaminados, envases metálicos contaminados, sólidos contaminados, envases de papel vacíos y contaminados, envases de plástico vacíos y contaminados, big-bags vacíos y contaminados y filtros de mangas usados.  
Codicer 95, SL, está inscrita como pequeño productor de residuos peligrosos desde el 17 de enero de 2006 y produce menos de 10.000 kg anuales de este tipo de residuos; la sociedad está adherida a Ecoembes.  
2. Alternativas medioambientales.  
Por tratarse de una fábrica establecida y en funcionamiento desde hace años, no procede analizar las alternativas medioambientales del emplazamiento actual.  
Tramitación administrativa.  
1. Tramitación.   
El Área de Calidad Ambiental remite la documentación el 9 de marzo de 2007 y solicita sea informado acerca de la idoneidad de la documentación para someterla a evaluación de impacto ambiental.  
El 2 de mayo de 2007 se remite el informe al Área de Calidad Ambiental.  
El Área de Calidad Ambiental remite el 11 de febrero de 2008 el resultado del trámite de información pública.  
2. Información pública.  
La Dirección General para el Cambio Climático sometió el expediente a información pública y publicó, a tal efecto, un anuncio en el DOCV n.º 5649, de 28 de noviembre de 2007; una vez transcurrido el plazo de 30 días hábiles, no se presentaron alegaciones.  
3. Peticiones de información o documentación complementaria.   
No se ha solicitado información o documentación complementaria.  
Informes sectoriales.   
No se han solicitado.  
Afecciones legales medioambientales.  
De acuerdo con la información contenida en los sistemas de información geográfica de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, el proyecto no presenta afecciones legales sobre espacios protegidos por la legislación medioambiental vigente.  
Consideraciones ambientales.  
1. Elementos que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de la actividad   
La fabricación de pavimentos cerámicos es una actividad que consume cantidades importantes de energía y genera emisiones de partículas sólidas y gases a la atmósfera. También se producen residuos, vibraciones y contaminación acústica.  
2. Identificación y valoración de los impactos  
Los impactos que causa la actividad sobre el medio ambiente han sido identificados y valorados en el estudio de impacto ambiental.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.   
La balsa que recoge las aguas residuales sanitarias está impermeabilizada, de este modo se previene la posibilidad de contaminar el agua subterránea.  
Las aguas residuales industriales contienen los elementos químicos Pb, Zn y B; estas aguas se segregan del resto y se almacenan en una balsa, donde se homogeneizan y sedimentan, el agua decantada se reutiliza para lavar las instalaciones. Los lodos se envían a la EDAR de Castellón. El programa de vigilancia ambiental contempla el control de estanqueidad de las balsas y conducciones.  
Los testillos crudos se recuperan y reciclan.   
La solera del almacén de materias primas presenta zonas agrietadas, algunas carecen incluso de hormigón; también existen grietas en el hormigón que conectan con las juntas de dilatación. Las juntas de dilatación no poseen relleno impermeable. En resumen, la solera no es impermeable y a su través pueden percolar las aguas residuales industriales.   
Los residuos tóxicos y peligrosos son recogidos por gestor autorizado antes de que transcurran seis meses.   
Los residuos no peligrosos se almacenan sin clasificar en contenedores.  
Un organismo de control autorizado mide las emisiones atmosféricas de gases (dióxido de azufre, monóxido de carbono, óxidos de nitrógeno totales) el índice de opacidad y la concentración de partículas en los hornos, secaderos y filtros depuradores, verificando que los niveles son inferiores a los umbrales legales establecidos en el punto 27 del Anexo IV, del Decreto 833/1975, de 6 de febrero, por el que se desarrolla la Ley 38/1972, de 22 de diciembre, de Protección del Ambiente Atmosférico. Las últimas mediciones facilitadas datan del año 2006, excepto para el horno n.º 1 (marca Barbieri & Tarozzi), que fueron realizadas en el año 2003.  
Codicer 95, SL, ha suscrito el convenio de colaboración entre ASCER y la Administración, para reducir la contaminación atmosférica.  
Las emisiones atmosféricas de gases y partículas canalizadas por chimenea se producen en régimen de tiro forzado, asegurando una buena dispersión del penacho de humos.  
Como medidas preventivas de las emisiones de partículas a la atmósfera se emplean filtros de mangas y filtros por vía húmeda.   
El titular cumple con el artículo 33 de la Orden de 18 de octubre de 1976 sobre prevención y corrección de la contaminación industrial de la atmósfera, pues lleva al día el libro de registro de emisiones con la medida de las mismas en cada uno de los focos emisores de contaminantes según el modelo del Anexo lV. Las mediciones las realiza un organismo de control autorizado.   
Un organismo de control autorizado realiza las mediciones acústicas, cada tres años, de los límites de recepción externos, según el procedimiento estipulado en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica. Las emisiones acústicas efectuadas en fecha 26 de mayo de 2006 sobrepasaron en dos de los puntos muestreados los niveles de recepción externos del anexo II, tabla 1, de dicha Ley, tanto en período diurno como nocturno. En el estudio de impacto ambiental no se ha propuesto alguna medida para reducir los niveles.  
El promotor dispone de informes de ensayos y certificados de limpieza y desinfección de Legionella pneumophila en la red de agua sanitaria y el filtro por vía húmeda; además propone un plan de vigilancia semestral para la limpieza y desinfección de las torres de refrigeración, realizado por una entidad colaboradora en materia de calidad ambiental (ECMCA).  
Consideraciones jurídicas.  
1. El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el Anexo I, grupo 4, letra l, de la Ley 6/2001, de 8 de mayo, de Modificación del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél; según se desprende del Artículo 1, punto 1, de la Ley 6/2001, de 8 de mayo.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.  
3. El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.  
4. El artículo 16, apartado 2, letra m, del Decreto 217/2007, de 26 de octubre, por el que se modifica el Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por tanto, en vista de todo lo anterior y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el Proyecto Básico de la Sociedad Codicer 95, SL, para la fabricación de pavimentos cerámicos, al objeto de obtener la correspondiente autorización ambiental integrada; sin perjuicio de las autorizaciones administrativas que le sean preceptivas, siempre que el proyecto se desarrolle según la documentación presentada y las prescripciones que se señalan a continuación:   
1. Se reparará la solera del almacén de materias primas en el plazo que determine la autoridad administrativa sustantiva.   
Las zonas dañadas se picarán, vaciarán y restaurarán de acuerdo con las especificaciones técnicas que figuran en los planos remitidos, de modo que la solera recupere las propiedades de resistencia e impermeabilidad.  
Se revisará la canaleta y se repararán las zonas dañadas del mismo modo.   
Las juntas de dilatación de la solera se limpiarán y rellenarán con un producto impermeable, insoluble en agua y estable químicamente frente a los compuestos que poseen las aguas residuales industriales.   
Una vez concluidos los trabajos anteriores, Codicer 95, SL, remitirá al órgano sustantivo un certificado, emitido por un técnico competente, que acredite las reparaciones efectuadas y la impermeabilización de la solera.  
2. Los exteriores de la zona de descarga de arcillas se mantendrán permanentemente limpios de polvo.   
3. El promotor remitirá a la autoridad administrativa sustantiva, en el plazo que esta determine, una auditoría de las emisiones del horno nº 1.  
4. Para que las emisiones acústicas cumplan con los niveles de recepción externos que establece la tabla 1 del anexo 2 de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de Protección contra la Contaminación Acústica, el titular remitirá a la Dirección General para el Cambio Climático de esta Conselleria, un plan de actuación para reducir los niveles acústicos por debajo de los umbrales legalmente establecidos. El plan incluirá las mediciones de los niveles de recepción externos realizadas por una ECMCA autorizada, para verificar su validez.  
5. Los residuos no peligrosos se segregarán por tipos y se almacenarán en recipientes separados e identificados con carteles.  
  
Segundo   
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.  
  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 26 de agosto de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de Impacto Ambiental  
  
Expediente: 35/2008 AIA.  
Título: Fábrica de productos cerámicos mediante horneado.  
Promotor: Ferraes Cerámica, SA.  
Autoridad sustantiva: Área de Calidad Ambiental.  
Localización: ctra. Castellón-Alcora, km.23, término municipal de Alcora (Castellón).  
Descripción del proyecto.  
1. Objeto del proyecto.  
Ferraes Cerámica SA es una empresa del sector cerámico, ubicada en el municipio de Alcora (Castellón), que se dedica al tratamiento de productos cerámicos, mediante el corte, rectificado, biselado y pulido de los mismos, disponiendo de una planta para ello. La empresa pretende ampliar sus instalaciones para lo cual solicita la pertinente autorización ambiental integrada, de acuerdo con la normativa legal vigente.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
La empresa Ferraes Cerámica, SA, en adelante Ferraes se localiza en la Ctra. Castellón-Alcora km 23 en el término municipal de L'Alcora (Castellón), Ferraes se ubicada en zona calificada como suelo urbano, zona área industrial, en donde se permite el uso a la que está destinada, según informe del ayuntamiento de 8 de marzo de 2007, lindando en su lado sur-oeste con la cañada Real n.º 1 y la Colada de la Torreta. Por otro lado, Ferraes está inscrito en el registro industrial de la provincia de Castellón con número 12/21036 desde el 3 de junio de 2007, para la actividad de «corte, rectificado, biselado y pulido de baldosas cerámicas». La ampliación que se pretende consiste en una nueva línea de pulido y cuatro líneas de prensado, esmaltado y tres hornos.   
Con esta ampliación el proceso productivo se inicia con la recepción de arcillas atomizadas en dos tolvas techadas y en depresión que alimentan a 27 silos de estocaje. Tras su tamizado y prensado (4 uds.), pasan al secadero rápido (4 uds.) donde se elimina la humedad elevando la temperatura de las piezas hasta los 100º C. Tras el secado, las piezas crudas pasan a través de líneas de esmaltado (4 líneas). El esmalte se prepara en planta, en molinos cilíndricos discontinuos (4 uds.) donde se mezclan las materias primas con agua y aditivos. El esmalte es bombeado a unos depósitos agitadores (32 uds.) donde se almacenan, y posteriormente se usan en las líneas de esmaltado con bidones. De similar forma se produce la serigrafía. El esmaltado se realiza por pantallas planas o por rodillos de silicona. Una vez esmaltadas, las piezas crudas pasan a una zona de espera o pulmón hasta que les llega el turno de cocción en horno monoestrato de rodillos (3 líneas), obteniendo el producto final.  
Tras la cocción se clasifican, determinando la calidad del producto visual y automáticamente. Se agrupan por calidades, se apilan y luego almacenan. Las piezas que así lo requieran, pasan posteriormente a la sección de pulido, corte y/o biselado (4 líneas), consiguiendo piezas de superficie lisa que son posteriormente enceradas y servidas a clientes.  
  
Las materias primas utilizadas anualmente por la actividad serán las siguientes: 97.300 Tn de arcillas atomizadas, 132,68 Tn de serigrafías, 2.831,4 Tn de esmaltes y 900 Tn de abrasivos.  
Ferraes, pretende producir anualmente: 95.832 Tn de baldosas cerámicas. De estas, 36.432 Tn pasarán a las líneas de corte, rectificado, biselado y pulido.  
Para embalar los productos finales, Ferraes, consumirá anualmente: 594,75 Tn de cartón, 1.125 Tn de palets y 65,62 Tn de plásticos.  
En cuanto a recursos energéticos e hídricos, se consumirán anualmente: 11.141,3 Mwh de electricidad (maquinaria e iluminación), 30 m³ de gasóleo (equipos de transporte), 93.958,9 Mwh de gas natural (secado y cocción) y 15.301,6 m³ de agua (uso industrial y sanitario).  
Ferraes dispone de permiso de la Confederación Hidrográfica del Júcar para la explotación del pozo de donde provienen las aguas, con autorización n.º 1999CP0244.  
Alternativas.  
La competitividad y dinamismo del mercado hacen que las instalaciones y procesos incorporen las últimas tecnologías disponibles. Por tanto, los medios de producción, los equipos y las medidas correctoras de la contaminación están adaptados a las últimas técnicas disponibles en el sector.  
Ferraes declara que, aparte de la depuradora de aguas de rectificado de la que ya disponen y que utilizan para reutilizar le agua proveniente de la sección de corte, rectificado, biselado y pulido; la empresa pretende instalar con la ampliación solicitada: una depuradora de aguas sanitarias y una instalación de rechazo que reaprovechará el rechazo de material que genera la actividad.  
Tramitación administrativa.  
Con fecha 6 de febrero de 2008, tuvo entrada en los Servicios Centrales de esta Conselleria, remitido por el Área de Calidad Ambiental, el expediente para evaluación de impacto ambiental del proyecto «fábrica de productos cerámicos mediante horneado» en el término municipal de Alcora, promovido por Ferraes Cerámica, SA. La documentación remitida fue:  
- Proyecto básico y anexos  
- Estudio de impacto ambiental y documento de síntesis  
El propio escrito de remisión certifica que ha finalizado el plazo de información pública sin haber recibido alegaciones al respecto.  
Afecciones legales  
El proyecto está sometido a la Ley 2/2006, de 5 de mayo, de Prevención de la Contaminación y Calidad Ambiental según el subapartado 3.5 del anejo I.  
Otras afecciones consideradas son:  
- Decreto 833/75, de 6 de febrero, por el cual este tipo de industria se debe incluir en el Grupo B de las potencialmente contaminantes de la atmósfera.  
- Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de protección contra la contaminación acústica.  
- Ley 10/1998, de Residuos.  
- Ley 11/1997, de 24 de abril, de Envases y Residuos de Envases.  
- Real Decreto 833/1988, relativo a la Gestión de Residuos Tóxicos y Peligrosos.  
- Real Decreto 9/2005, por el que se establece la relación de actividades contaminantes del suelo y los criterios y estándares para la declaración de suelos contaminados.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales  
1. Identificación, descripción y valoración de los impactos.  
Las acciones susceptibles de crear alteraciones en el medio ambiente en las diferentes fases de la actuación:  
Fase de funcionamiento.  
- Ruidos y vibraciones. Debidas a la circulación de vehículos y maquinaria instalada. Sobre este punto indicar que el aumento de la actividad que se prevé, con los datos aportados en el proyecto, puede ocasionar el incumplimiento de los límites establecidos por la legislación. Se espera a los valores reales de la nueva instalación.   
- Emisiones contaminantes a la atmósfera. Focos puntuales y difusos.  
- Contaminación del suelo. Debida a los posibles derrames de residuos peligrosos.  
- Aguas residuales. Industriales debidos a las actividades de pulido (ya existente) y futura actividad de fabricación de baldosas. Sanitarias por el consumo en servicios y vestuarios. Pluviales.  
- Residuos asimilables a urbanos, no peligrosos y peligrosos.  
Fase de cese de actividad y desmantelamiento  
- Ruidos.  
- Emisión de partículas a la atmósfera.  
- Variación de la edificación de naves.  
- Generación de residuos de construcción y derribos.  
- Generación de residuos procedentes del desmantelamiento de los equipos.  
En cuanto a los impactos producidos y las medidas correctoras que se proponen:   
- Emisiones atmosféricas. De dos tipos: difusas por operaciones de transporte, almacenamiento y manipulación de cargas y materias primas; puntuales por sistemas de aspiración y filtrado interior y por procesos de combustión. Las medidas establecidas son:  
- La recepción de materias primas (arcillas atomizadas) se efectúa en silos techados y con filtros de aspiración.  
- En el proceso donde se manejan materiales pulverulentos se han instalado sistemas de depuración que permiten mantener la atmósfera interior limpia, y retener el polvo (filtros de vía seca).  
- Efluentes líquidos. Ferraes declara entregar todos los efluentes que generará la actividad de fabricación de baldosas a gestor autorizado (empresa atomizadora externa). Los vertidos de agua sanitaria son recogidos y enviados a depuradora propia donde tras su depuración son utilizadas para riego.  
El vertido debido a la escorrentía de las aguas pluviales se vierte directamente a la cuneta de la carretera Castellón-L'Alcora.  
- En la generación de residuos se aplican las siguientes medidas correctoras:  
- Se almacenan los residuos en contenedores específicos y estancos.  
- Separar los residuos por categorías y posibilidad de reciclado.  
- Se establecen áreas diferenciadas para cada residuo, cubiertas y estancas para el caso de residuos peligrosos.  
- Entregar los residuos debidamente envasados y clasificados a gestores autorizados.  
- Emisiones acústicas y vibraciones. Ferraes entrega informe acústico de la actividad actual en la que cumple los límites, además de un informe acústico justificativo de la nueva actividad.  
- En el cese de actividad y desmantelamiento se producirá una reducción importante de emisiones, vertidos, generación de residuos, ruido y consumo de recursos, dado el cese de la actividad industrial. Se tendrán en cuenta las siguientes medidas:  
- Con respecto a la circulación de vehículos: se mantendrán periódicamente.  
- En cuanto a la emisión de partículas a la atmósfera, se velará por el correcto funcionamiento de la maquinaria de obra y los transportes de materiales se realizarán cubiertos con toldo.  
- Con respecto a la gestión de residuos, se revisarán las tareas de vaciado y descontaminación para minimizar la generación de residuos; se recuperarán las materias primas para su utilización en otras empresas del sector  
- Se realizará un proyecto de detalle y control de derribo de la instalación.  
- Se velará por que el estado final del solar quede acorde con el entorno.  
- Consideraciones sobre la aplicación de las medidas correctoras propuestas.  
Con objeto de controlar y asegurar las medidas correctoras propuestas, Ferraes presenta el siguiente programa de vigilancia ambiental:  
- Con respecto a los residuos generados: Comprobar y asegurar la correcta gestión de los residuos, conforme a lo estipulado en la legislación vigente.  
- Con respecto a los ruidos: Se cumplirá con la legislación vigente.  
- Con respecto a las emisiones atmosféricas: se realizará un correcto mantenimiento de la maquinaria. Se efectuarán mediciones periódicas de los focos de emisión según normativa vigente, disponiendo el correspondiente libro de registro.  
- Con carácter general: se presentará informe preliminar de situación del suelo; se verificarán los impactos previstos, permitiendo controlar los imprevistos; se velará por identificar los impactos diferentes a los previstos e imponer medidas correctoras oportunas.  
Consideraciones jurídicas.   
La actividad se ha sometido al procedimiento de evaluación de impacto ambiental de acuerdo con el apartado I) del grupo 4 del anexo I del Real Decreto Legislativo 1/2008, de 11 de enero, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Evaluación de Impacto Ambiental, que deroga la Ley 6/2001, de 8 de mayo, de modificación del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental (fabricación de productos cerámicos mediante horneado).  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano medioambiental la competencia en formulación de la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se le aplique la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.   
El artículo 16, apartado 2, letra m), del Decreto 217/2007, de 26 de octubre, por el que se modifica el Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto fábrica de productos cerámicos mediante horneado, promovido por Cerámica Ferraes, SA, a ubicar en la Ctra Castellón-Alcora, km. 23, del término municipal de Alcora, provincia de Castellón, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en el estudio de impacto ambiental, el proyecto técnico, y demás documentación que constituye el expediente evaluado, así como del apartado Segundo de la presente resolución.  
  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Deberá regular la situación de los focos emisores de contaminantes a la atmósfera, en especial de aquellos focos cuya emisión está estimada dado que son de nueva implantación. En el caso de que los valores registrados superen el límite permitido se deberán instalar los pertinentes sistemas de depuración.  
2. El programa de vigilancia ambiental se implementará de acuerdo a los condicionantes establecidos en la presente declaración de impacto ambiental. Además, deberá incluir en el mismo los siguientes puntos:  
- Mantener los viales limpios para que las aguas pluviales no arrastren suciedad en su discurrir por los terrenos de la parcela, instalar rejas de desbaste para retener sólidos antes de su vertido al exterior de la parcela.  
- Se limpiarán diariamente los lugares de almacenamiento.  
- Los molinos trituradores estarán convenientemente carenados o instalados en el interior de edificio, con su correspondiente sistema de aspiración y filtrado de polvo.  
- Los camiones cubrirán su carga con toldos, realizando periódicamente el mantenimiento de los vehículos.  
- En los procesos de combustión, se realizarán mediciones de las emisiones, cumpliendo con lo estipulado en la legislación vigente y llevando el correspondiente libro de registro.   
3. Las acciones incluidas en el programa de vigilancia ambiental deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas correctoras en él propuestas y comprobar su aplicación y eficacia.  
4. Los productos químicos que Ferraes utiliza en su actividad deberán estar almacenados a cubierto y con sistemas y medios suficientes para evitar posibles derrames susceptibles de contaminar aguas y/o suelo.  
5. En el caso que la auditoría acústica realizada tras la ejecución de las nuevas instalaciones evidencie la superación de los límites establecidos por la ley, se deberán subsanar los puntos en los que ésta informe de una superación de dichos límites.   
6. Las zonas de «almacenamiento estratégico de residuos» de la instalación deberán estar convenientemente señalizadas y, en caso de almacenar residuos peligrosos, valladas e impermeabilizadas con sistemas de recogida de derrames. El tiempo máximo de permanencia de los residuos peligrosos en el almacén es de seis meses, dos años para residuos no peligrosos, de acuerdo con lo previsto en la Ley 10/2000, de Residuos, y en el Real Decreto 833/1988, relativo a la Gestión de Residuos Tóxicos y Peligrosos.  
7. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberá ser comunicado al órgano ambiental competente que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 20 de agosto de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML