Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 2609, del 20-10-1995 (1995/836484)

RESOLUCIÓ de 20 de setembre de 1995 de la directora general de Qualitat Ambiental de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, per la qual ordena la publicació de la part dispositiva de diverses declaracions d'impacte ambiental.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   2609

Data del DOGV
:   20-10-1995

Secció del DOGV
:   ALTRES DISPOSICIONS

Número del document
:   1995/836484

CVE


Data del document
:   20-09-1995

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

RESOLUCIó de 20 de setembre de 1995 de la directora general de Qualitat Ambiental de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, per la qual ordena la publicació de la part dispositiva de diverses declaracions d'impacte ambiental.   
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'Avaluació d'Impacte Ambiental, i el Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, estableixen l'obligatorietat de publicar la Declaració d'Impacte Ambiental.  
Seguint la mateixa línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental, i el reglament que té, aprovat pel Decret 162/1990, respectivament, estableixen l'obligatorietat de publicar la Declaració d'Impacte Ambiental i, en particular, al Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
Per tot això, resolc:  
Article únic  
Publicar al Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, les declaracions d'impacte ambiental relacionades a l'annex, dictades als expedients que igualment es relacionen.  
València, 20 de setembre de 1995.- La directora general de Calidad Ambiental: Gloria Arnandis Boix.  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 214/94-AIA sobre el projecte bàsic "Variant d'Olocau, sobre les carreteres V-604 i V-603, clau 41-V-1127(3)", promogut per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports.  
Vist que, en data 26 de juliol de 1994, la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports va remetre el projecte bàsic i el seu estudi d'impacte ambiental,  
Vist que el 2 d'agost de 1994 es va consultar el Servei Territorial de Medi Ambient de València, pertanyent a aquesta Conselleria. Així mateix, també es va consultar la Direcció General de Protecció Ciutadana de la Conselleria d'Administració Pública i la Direcció General de Patrimoni Artístic, de la Conselleria de Cultura,   
Vist que, el 24 d'agost de 1994, tècnics d'aquesta direcció general van visitar la zona d'actuació, per tal de contrastar la informació rebuda,  
Vist que el 20 d'octubre de 1994 es va rebre un informe de la Direcció General de Patrimoni Artístic, com a resposta a la consulta efectuada, que indicava que, vist l'annex sobre patrimoni arqueològic que es presenta en l'estudi d'impacte ambiental, i després d'un reconeixement del terreny, és improbable la presència d'un jaciment arqueològic d'època ibèrica, si bé la presència de fragments ceràmics, encara que possiblement procedisquen dels aportaments de terres per a efectuar abancalaments, aconsella que s'efectue un seguiment de les obres. Així mateix, es comprova que en els encontorns es troba l'antic Calvari del poble, per la qual cosa es proposa que la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports prenga les mesures oportunes perquè durant les obres no es veja afectat aquest conjunt. A més, es recorda que l'estudi d'impacte ambiental ha de fer referència al patrimoni etnològic segons allò disposat en l'article 2.4) de la Llei 2/1989, de 3 de març i l'article 6 del seu reglament,  
Vist que, en data 20 d'octubre de 1994, es va remetre una còpia del mencionat informe a la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, perquè en prenguera coneixement.  
Vist que, en data 24 de novembre de 1994, es va rebre un informe del Servei de Protecció Civil i Coordinació de Comunicacions, com a resposta a la consulta efectuada, en el qual es conclou que la variant d'Olocau està sotmesa al risc d'inundacions en travessar els llits del barranc d'Olocau i el seu afluent el barranc del Frare. El disseny per a tots dos passos es considera suficient, ja que s'ha calculat per a períodes de retorn de 500 anys, encara que es recomana que s'analitze si en el barranc del Frare hi ha prou amb la prolongació de la canalització o, per contra, si cal dotar-lo d'un sistema de captació de les aigües probables de desbordament aigües amunt,  
Vist que, en data 25 de novembre de 1994, es va remetre una còpia del mencionat informe a la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, perquè en prenguera coneixement,  
Vist que el projecte i l'estudi d'impacte ambiental han sigut exposats al públic mitjançant anuncis en el Boletín Oficial del Estado de 5 de setembre de 1994 i en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de 5 de setembre de 1994 i s'han presentat els següents informes i al.legacions, segons un certificat de la COPUT de data 12 d'abril de 1995:  
- Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, en el qual s'indica que la documentació enviada consta de memòria i annexos, plànols i pressupost, figurant entre els annexos el corresponent a l'estudi d'impacte ambiental.  
Que el projecte creua el barranc del Carraixet mitjançant un pont de nova construcció, havent-hi a més a la zona el barranc del Frare, el llit del qual aflueix al Carraixet junt al futur pont.  
Que en la documentació figura l'estudi hidràulic d'avingudes sobre el barranc de Carraixet, però s'haurien de fer els càlculs hidràulics per a un cabal de 400 m3/s. corresponent a l'avinguda amb un període de retorn de 500 anys, que és l'estimat en la part del barranc d'Olocau, que és la zona de situació del pont, en els estudis realitzats per aquesta confederació per a la canalització del barranc del Carraixet.  
La secció de canalització proposada per al barranc del Frare s'ha determinat seguint la metodologia de la instrucció 5.2.-I.C. "drenatge superficial", segons la documentació. S'hauran d'aportar els càlculs hidràulics corresponents atés l'efecte que la falta de capacitat de desguàs pot ocasionar en l'entorn.  
Per a l'execució de l'obra, s'haurà de sol.licitar la corresponent autorització, segons allò disposat en la Llei d'Aigües i Reglament del Domini Públic Hidràulic (Llei 29/1985, i RDPH Reial Decret 849/1986 d'11 d'abril).  
- Informe de la Conselleria de Cultura: és el mateix informe que el remés a aquest servei per la Direcció General de Patrimoni Artístic, i que ja s'ha esmentat en un anterior vist.  
- Tres al.legacions sobre qüestions expropiatòries.  
De tot el qual es dedueix que no es posen de manifest afeccions ambientals rellevants.   
Vist que, en data de 28 d'abril de 1995, no s'ha rebut resposta a la consulta efectuada al Servei Territorial de Medi Ambient de València.   
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i d'altres disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.  
Primer   
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, la realització de les obres del projecte "Variant d'Olocau, sobre les carreteres V-604 i V-603, clau 41-V-1127(3)", d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i les condicions i precisions següents:  
1) Si durant els treballs es troben restes arqueològiques, arquitectòniques, etnològiques i, en general, qualsevol vestigi de valor cultural, es comunicaran les troballes a la Direcció General de Patrimoni Artístic, de la Conselleria de Cultura, d'acord amb la Llei 16/1985 de Patrimoni Històric Espanyol.   
2) Els materials de préstec necessaris per a la construcció de les obres procedents d'extraccions, provindran de pedreres o llocs d'extracció ambientalment correctes i convenientment legalitzats. El director de les obres haurà de vigilar aquesta legalitat, com també no permetre cap extracció indiscriminada.   
3) L'adjudicatari de l'obra, abans del seu inici, presentarà a la direcció facultativa per a la seua remissió a aquesta direcció general, el pla d'obres en el qual es detallarà, suficientment, la localització d'instal.lacions, camins d'obra, runams, zones de préstec de materials i d'extracció d'aquests.   
4) Si calguera utilitzar un abocador per a les terres sobrants de l'obra, la seua elecció i utilització s'haurà de sotmetre al procediment d'avaluació d'impacte ambiental.   
5) Si durant l'explotació de la carretera, els nivells màxims d'immissió sonora amidats a 2 metres de las façanes de les cases i edificacions existents, sobrepassen els 55 dB(A) durant la nit (de 23 a 7 h.), i els 65 dB(A) durant el dia (de 7 a 23 h.), es determinaran i s'executaran les mesures necessàries addicionals per a reduir-los, de manera que no se superen els límits anteriors.  
6) La direcció facultativa vetlarà perquè, una vegada executades i acabades les obres, es retiren tots els enderrocs, materials sobrants i altres elements o restes d'obra que hagen sigut depositats, abocats o abandonats a la zona de les obres i als seus voltants, com també per l'adequació i neteja de qualsevol àrea de terreny afectada per aquestes.  
7) No s'emmagatzemarà ni se situarà cap tipus d'element, material o instal.lació als llits dels barrancs del Carraixet i del Frare, i en general qualsevol barranc, rambla o tàlveg proper, susceptible de veure's afectat per avingudes. Així mateix, queda prohibit qualsevol tipus d'abocament, sòlid o líquid, a aquests. Si accidentalment, això es produïra, es procedirà a una immediata neteja i adequació, les despeses de les quals aniran a càrrec del contractista, sota la supervisió i el control d'aquesta Conselleria.  
8) El pla de revegetació proposat es mantindrà tal com figura en l'estudi d'impacte ambiental, amb les següents modificacions:  
- Els xops que s'han d'utilitzar al seu bosquet estaran entre els següents: Populus alba (alber blanc), Populus nigra (xop negre) i Populus nigra italica piramidal (xop negre piramidal).  
- A més de l'hidrosembra efectuada als talussos, es col.locaran alguns dels següents arbusts en forma de plançó d'1-2 sabes, amb una densitat aproximada d'1 ud/m2, tant als desmunts com als terraplens, per a la qual cosa s'afegiran les corresponents partides pressupostàries:  
Pistacia lentiscus (llentiscle)  
Chamaerops humilis (margalló)  
Rhamnus alaternus (aladern)  
Phyllirea angustifolia (aladern de fulla estreta)  
Pistacia terebinthus (cornicabra)  
Ceratonia siliqua (garrofer)  
- Les tres rotondes projectades s'entapissaran en tota la seua superfície no ocupada pel baladre, amb espècies aromàtiques com ara Thymus sp., Lavandula sp., Helichrysum stoechas, etc, amb una densitat entre quatre i sis uds/m2, segons les espècies seleccionades. Així mateix, les espècies arbòries projectades a les rotondes (alzines, xiprers i oliveres) se situaran dins de les rotondes però sense encobrir-se a les àrees destinades a les plantacions de baladre.  
9) Respecte a possibles afeccions sobre vies pecuàries, el projecte haurà de garantir el compliment de la Llei 3/1995 de 23 de març de Vies Pecuàries.  
10) Es compliran totes les exigències reflectides en l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
11) La introducció de modificacions de la traça o d'algunes de les seues característiques respecte al projecte bàsic, sia en el projecte de construcció, sia mitjançant modificacions d'aquest, hauran de comunicar-se a aquesta direcció general, a fi d'analitzar l'efecte ambiental previsible que en poguera derivar.  
12) Durant el període de garantia de l'obra, el contractista adjudicatari d'aquesta, mantindrà i conservarà en perfecte estat totes les espècies vegetals que disposa el projecte, tal com es reflecteix en el programa de vigilància de l'estudi d'impacte ambiental.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 2 de maig de 1995  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 065/95-AIA sobre revisió de les Normes Subsidiàries tipus B de L'Eliana (El Camp de Túria), promoguda pel seu Ajuntament.  
Vist que, en data 24 de febrer de 1995, la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial (Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports) ens va remetre l'estudi d'impacte ambiental,  
Vist que, en data 2 de març de 1995, es va enviar un escrit a l'Ajuntament de L'Eliana, comunicant-li que faltava la documentació urbanística de la revisió de les Normes com també el certificat d'informació pública amb les al.legacions que s'hi hagueren pogut presentar, i que, per tant, la documentació estava incompleta,  
Vist que, en data 3 de març de 1995, tècnics d'aquest servei van visitar la zona per contrastar la informació rebuda,  
Vist que, en data 15 de març de 1995, l'Ajuntament va remetre un escrit amb el certificat d'informació pública i amb el resultat d'aquesta, com també una còpia de l'estudi d'impacte ambiental,   
Vist que, en data 27 de març de 1995, es van fer consultes a la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura; a la Direcció General de Protecció Ciutadana de la Conselleria d'Administració Pública; al Servei Territorial de Medi Ambient de València, i al Servei d'Espais Naturals pertanyent a la Conselleria de Medi Ambient,   
Vist que, en data 27 de març de 1995, a la vista de tota la documentació aportada i estudiada, es va sol.licitar una ampliació de l'estudi d'impacte ambiental, consistent en els següents punts:  
- Que es remetera una còpia de l'estat definitiu en els plànols de classificació i qualificació del sòl, ja que s'havien detectat menudes variacions respecte als plànols corresponents del projecte de revisió de les Normes Subsidiàries.  
- Que es remetera una còpia dels plànols de classificació actualment vigents.  
- Que es determinaren en els plànols les zones referides per una sèrie de codis en la memòria de l'estudi d'impacte ambiental.   
- Que es remetera un nou certificat en el qual es reflectira clarament si l'estudi d'impacte ambiental havia sigut sotmés a exposició pública, i el seu resultat.   
Vist que, en data 28 de març de 1995, l'Ajuntament va remetre un nou certificat en què s'indica que el projecte d'impacte ambiental ha sigut sotmés al públic i es reflecteixen els noms dels al.legants durant el termini legalment establert,  
Vist que, revisades les al.legacions en l'expedient que es troba en la Comissió Territorial d'Urbanisme, referides en l'esmentat escrit de l'Ajuntament, no se'n desprenen afeccions de caràcter ambiental,  
Vist que, en data 19 d'abril, es va rebre documentació addicional de l'Ajuntament, que complia els punts sol.licitats en el 6é vist.  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i d'altres disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.  
Primer   
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, la revisió de les Normes Subsidiàries tipus B de L'Eliana (El Camp de Túria), promogudes pel seu Ajuntament, d'acord amb les condicions i precisions següents:  
1) Les emissions gasoses de les indústries potencialment contaminants, actuals o futures permeses pel planejament proposat, compliran allò establert en el Decret 833/75, de 6 de febrer, pel qual es desenvolupa la Llei 38/72 de Protecció de l'Ambient Atmosfèric.   
2) S'incorporaran les normes necessàries per a la protecció contra sorolls i vibracions, basant-se en el model d'ordenança municipal sobre prevenció de la contaminació acústica elaborat coordinadament per la Conselleria de Medi Ambient i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.   
3) La destinació final dels residus generats (inerts, assimilables a urbans, tòxics i perillosos) serà l'adequada a cadascun d'ells, d'acord amb les seues característiques fisicoquímiques.  
4) Les condicions que s'han d'establir per a les aigües residuals abans del seu abocament a la xarxa de sanejament general seran les següents:  
\* Concentració màxima permissible per als paràmetres fisicoquímics característics que han de ser considerats en l'abocament. Els mètodes utilitzats en les determinacions analítiques seran els oficials)  
Paràmetre /unitat Concentració  
Ph 5,50 - 9,00  
Sòlids en suspensió (mg/l) 500,00  
Materials sedimentables (ml/l) 15,00  
Sòlids grossos Absents  
DBO5 (mg/l) 500,00  
DQO (mg/l) 1.000,00  
Temperatura (øC) 40,00  
Color inapreciable a una dilució de 1/40  
Alumini (mg/l) 10,00  
Arsènic (mg/l) 1,00  
Bari (mg/l) 20,00  
Bor (mg/l) 3,00  
Cadmi (mg/l) 0,50  
Crom III (mg/l) 3,00  
Crom VI (mg/l) 0,50  
Ferro (mg/l) 5,00  
Manganés (mg/l) 5,00  
Níquel (mg/l) 5,00  
Mercuri (mg/l) 0,10  
Plom (mg/l) 1,00  
Seleni (mg/l) 0,50  
Estany (mg/l) 10,00  
Coure (mg/l) 1,00  
Zinc (mg/l) 5,00  
Cianurs (mg/l) 0,50  
Clorurs (mg/l) 2.000,00  
Sulfurs (mg/l) 2,00  
Sulfats (mg/l) 1.000,00  
Fluorurs (mg/l) 12,00  
Fòsfor total (mg/l) 15,00  
Amoníac (mg/l) 25,00  
Nitrogen nítric (mg/l) 20,00  
Olis i greixos (mg/l) 100,00  
Fenols (mg/l) 2,00  
Aldehids (mg/l) 2,00  
Detergents (mg/l) 6,00  
Pesticides (mg/l) 0,05  
La suma de les fraccions de: concentració real/concentració límit relativa als elements tòxics (arsènic, cadmi, crom, níquel, mercuri, plom, seleni, coure i zinc) no superarà el valor de 5.  
\* Concentracions microbiològiques màximes admissibles en l'abocament:  
Paràmetre / unitat Concentració  
Coliformes totals/100 ml 10.000,00  
Coliformes fecals/100 ml 2.000,00  
Estreptococs fecals/100 ml 500,00  
Vibrio Cholerae/100 ml Absents  
Així mateix, queda prohibit d'abocar directament o indirectament a les instal.lacions de sanejament, qualsevol dels següents productes:  
 - Gasolina, nafta, petroli i productes intermedis de destil.lació; benzé, tolué, xilé i qualsevol altre dissolvent o líquid orgànic immiscible en aigua, combustible o inflamable.  
 - Carbur càlcic i altres substàncies sòlides potencialment perilloses, com ara hidrurs, peròxids, clorats, perclorats, bromats, etc.  
- Components susceptibles de donar lloc a mescles inflamables o explosives amb l'aire o mescles altament comburents.  
- Deixalles radioactives.  
- Deixalles de coloracions indesitjables i no eliminables pel sistema de depuració.  
- Pintures i dissolvents orgànics.  
- Substàncies corrosives.  
- Líquids que continguen productes susceptibles de precipitar, depositar-se o reaccionar amb les aigües residuals i produir alguna de les substàncies enumerades.  
- Residus sòlids capaços de causar obstruccions, com ara cendres, carbonisses, arenes, encenalls, draps, ossos, plàstics, escombraries domèstiques, etc.  
- Llots procedents d'instal.lacions de depuració, neteja d'escomeses domiciliàries, embornals, xarxa de clavegueram, pous cecs, etc.  
- Substàncies farmacèutiques que puguen pertorbar el normal funcionament de les instal.lacions de depuració.  
- Olis i greixos flotants.  
5) Aquestes condicions hauran de ser inexcusablement tingudes en compte per l'Ajuntament abans de la concessió de les corresponents llicències d'obres o d'activitat.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 2 de maig de 1995  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 280/94-AIA sobre el projecte de construcció "Variant de Vilafamés de la CS-814, clau 51-C-1174", promogut per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports.  
Vist que, en data 31 d'octubre de 1994, la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, va remetre el projecte de construcció i el seu estudi d'impacte ambiental,  
Vist que l'11 de novembre de 1994 es van consultar el Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló i el Servei d'Espais Naturals, tots dos pertanyents a aquesta Conselleria; la Direcció General de Protecció Ciutadana de la Conselleria d'Administració Pública; la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, i l'Ajuntament de Vilafamés,   
Vist que el 5 de desembre de 1994 es va rebre un informe del Servei d'Espais Naturals, com a resposta a la consulta efectuada, que indicava que els impactes previsibles sobre la vegetació natural són mínims, i sobre la fauna, molt ocasionals; que hi ha nombrosos exemplars d'oliveres que s'haurien de recuperar; quant a les mesures correctores, s'aconsella que el projecte destine una partida pressupostària ara el desarrelament, poda, adequació, transport i ubicació de les oliveres seleccionades de gran port, i una reutilització de les menors a fi de situar-les en les rotondes que es prevegen. Així mateix, la realització d'una adequada restauració paisatgística als talussos,  
Vist que, en data 5 de desembre de 1994, es va remetre una còpia del mencionat informe a la COPUT, perquè en prenguera coneixement,  
Vist que, el 9 de desembre de 1994, tècnics d'aquesta direcció general van visitar la zona d'actuació, per tal de contrastar la informació rebuda,  
Vist que, en data 20 de desembre de 1994, es rep un informe de la Direcció General de Patrimoni Artístic pertanyent a la Conselleria de Cultura, com a resposta a la consulta efectuada al mencionat organisme, en què es posa de manifest la presència d'un jaciment medieval denominat El Tossalet, que es troba proper al traçat proposat. D'aquesta manera, proposa que hauria de fer-se una prospecció tecnicoarqueològica del traçat de la variant que detectara possibles restes d'interés arqueològic o etnològic a fi de garantir el seu estudi, protecció, etc, complint la Llei d'Impacte Ambiental 2/1989 de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i el reglament que la desenvolupa, com també la Llei de Patrimoni Històric Espanyol 16/85 de 25 de juny,   
Vist que, en data 6 de febrer de 1995, es rep un informe de la Unitat d'Inspecció de Patrimoni Artístic de la Direcció Territorial de Castelló (Conselleria de Cultura), en el qual es comunica el següent:  
- Que en l'estudi d'impacte ambiental no es menciona en cap moment la incidència sobre elements o conjunts d'interés historicoartístic.  
- Que, consultats els arxius referents al municipi de Vilafamés, es troba que el nou traçat de la carretera CS-814 corre a escassos metres de la delimitació del conjunt historicoartístic incoat amb data 6 de febrer de 1981.  
- Per tot això, es considera que, si bé les dites obres són necessàries i convenients per al desenvolupament de la zona, caldria fer un estudi sobre l'afecció i l'impacte del nou traçat sobre la zona de delimitació del dit conjunt historicoartístic.   
Vist que, en data 22 de febrer de 1995, es rep un informe del Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló com a resposta a la consulta efectuada, en què s'indica el següent:  
- L'àrea afectada pel projecte està constituïda principalment per materials quaternaris de permeabilitat mitjana/alta per porositat, i una ripabilitat alta. Cal considerar que la vulnerabilitat dels aqüífers davant la contaminació és elevada. Es recomana l'adequació d'un àrea impermeabilitzada com a parc de maquinària on es faran els canvis d'oli i lubricants.  
- El projecte afecta principalment cultius de secà i la traça corre per carreteres locals i camins en la major part, per la qual cosa els impactes previsibles sobre la vegetació són d'escassa entitat.  
- La xarxa de drenatge que afecta el projecte està constituïda per menuts rierols i barrancs (punts quilomètrics 300, 1+200 i 2+165). No s'esperen afeccions destacables sobre les aigües superficials amb les obres de fàbrica projectades.   
- Els materials de desmunt se situaran en llocs adequats, de forma que no s'afecte el drenatge de les aigües superficials. En cap cas no es depositaran als llits dels barrancs i rierols existents. Aquestes zones, junt amb les àrees excavades i d'ubicació de les possibles plantes de tractament de materials, seran restaurades una vegada acabada l'obra.  
- La totalitat de la via projectada transcorre en terraplé, entre 1 i 2 metres d'alçària, cosa que produirà un impacte paisatgístic i visual baix.  
No obstant això, es recomana revegetar els talussos dels terraplens, que, d'altra part, constituiran una mesura per al control de l'erosió superficial.  
- El pla de vigilància ambiental haurà de considerar durant el període d'execució de l'obra, la neteja dels possibles materials d'arrossegament, acumulats sota les obres de fàbrica als llits dels barrancs existents, especialment després de fortes pluges.  
- El projecte haurà de considerar, si s'escau, la ubicació final dels residus d'obra que se'n puguen generar, per a la qual cosa s'haurà de comptar amb un abocador controlat d'inerts.  
- Les pedreres que subministren els àrids per a la construcció de la variant hauran de complir la legislació vigent sobre activitats extractives i d'impacte ambiental. En cas de pedreres de nova creació, el promotor haurà de legalitzar l'activitat mitjançant la presentació del projecte d'explotació i l'estudi d'avaluació d'impacte ambiental.   
En aquest sentit, la construcció de terraplens de menor alçària que els projectats, contribuirà a disminuir les necessitats de materials de préstec, amb la qual cosa l'impacte ambiental que produirien les activitats extractives seria menor.  
- Es considera recomanable com a mesura correctora, el reg periòdic de les vies de servei d'obra, durant l'etapa de construcció, per a evitar l'excessiva formació de pols.  
- Es proposa també com a mesura correctora el tractament diferencial del sòl edàfic eliminat durant les labors de desmunt, i l'aprofitament posterior per al condicionament dels talussos que s'ha de revegetar i les àrees enjardinades de les rotondes.  
- El projecte no afecta vies pecuàries classificades al terme municipal de Vilafamés.  
- El projecte no afecta espais naturals d'alt interés per a la seua conservació ni forests d'utilitat pública o consorciats.  
Vist que, en data 28 de febrer de 1995, es va remetre a la COPUT, perquè en prenguera coneixement, una còpia dels informes rebuts de la Direcció General de Patrimoni Artístic, com també del Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló,  
Vist que el projecte i l'estudi d'impacte ambiental han sigut exposats al públic mitjançant anuncis en el Boletín Oficial del Estado de 24 de gener de 1995 i en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de 20 de gener de 1995, sense que s'hi haja presentat cap al.legació que faça referència a aspectes ambientals en el termini legalment establert, segons consta en el certificat de la COPUT de data d'entrada en aquesta Conselleria 20 d'abril de 1995.  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i d'altres disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.  
Primer   
Estimar acceptable, a l'únic efecte ambiental, la realització de les obres del projecte de construcció "Variant de Vilafamés de la carretera CS-814, clau 51-C-1174", d'acord amb les previsions del seu estudi d'impacte ambiental i les condicions i precisions següents:  
1) Per raó de la presència del jaciment "El Tossalet" (alqueria medieval), posat de manifest en l'informe de la Direcció General de Patrimoni Artístic, s'extremaran les cures a fi de no afectar-lo gens. Així mateix, si durant els treballs es trobara alguna resta arqueològica, arquitectònica, etnològica i en general qualsevol vestigi de valor cultural, es comunicarà la troballa a la Direcció General de Patrimoni Artístic, d'acord amb la Llei 16/1985 de Patrimoni Històric Espanyol.  
2) Els materials de préstec necessaris per a la construcció de les obres procedents d'extraccions, provindran de pedreres o llocs d'extracció ambientalment correctes i convenientment legalitzats. El director de les obres haurà de vigilar aquesta legalitat, com també no permetre cap extracció indiscriminada.   
3) L'adjudicatari de l'obra, abans del seu inici, presentarà a la direcció facultativa per a la seua remissió a aquesta direcció general, el pla d'obres en el qual es detallarà, suficientment, la localització d'instal.lacions, camins d'obra, runams, zones de préstec de materials i d'extracció d'aquests.   
4) Si calguera utilitzar un abocador per a les terres sobrants de l'obra, la seua elecció i utilització s'haurà de sotmetre al procediment d'avaluació d'impacte ambiental.   
5) Es determinaran i s'executaran les mesures necessàries per aconseguir que, durant l'explotació de la carretera, els nivells màxims d'immissió sonora amidats a 2 metres de les façanes de les cases i edificacions existents, no sobrepassen els 55 dB(A) durant la nit (de 23 a 7 h.), i els 65 dB(A) durant el dia (de 7 a 23 h.).  
6) La direcció facultativa vetlarà perquè, una vegada executades i acabades les obres, es retiren tots els enderrocs, materials sobrants i altres elements o restes d'obra que hagen sigut depositats, abocats o abandonats a la zona de les obres i als seus voltants, com també per l'adequació i neteja de qualsevol àrea de terreny afectada per aquestes.  
7) No s'emmagatzemarà ni se situarà cap tipus d'element, material o instal.lació als barrancs, rambles o tàlvegs propers, que puguen veure's afectats per avingudes. Així mateix, queda prohibit qualsevol tipus d'abocament, sòlid o líquid, a aquests. Si accidentalment, això es produïra, es procedirà a una immediata neteja i adequació, les despeses de les quals aniran a càrrec del contractista, sota la supervisió i el control d'aquesta Conselleria.  
8) La introducció de modificacions de la traça o de les seues característiques respecte al projecte, mitjançant successius modificacions d'aquest, hauran de comunicar-se a aquesta direcció general, a fi d'analitzar l'efecte ambiental previsible que en poguera derivar.  
9) La terra vegetal prevista en una de les partides del pressupost, s'estendrà sobre tots els talussos de la carretera, tant de desmunt com de terraplé, com també en les rotondes projectades. Així mateix, la distribució de totes les espècies vegetals proposades, seguirà les pautes indicades en l'apartat 8, mesures correctores i de millora ambiental, pertanyent a l'estudi d'impacte ambiental.   
10) Les espècies d'oliveres que es troben a la zona de les obres, i que siguen afectades per elles, es trasplantaran en les degudes condicions i s'utilitzaran en la mateixa obra o es traslladaran a un nou punt d'utilització, i s'afegirà en el pressupost del projecte, si calguera, la corresponent partida per a això.  
11) En cas que hi haja vies pecuàries afectades per la nova traça, aquestes es consideraran i resoldran en el projecte definitiu, complint en tot moment la Llei 3/1995, de 23 de març sobre Vies Pecuàries.  
12) Durant el període de garantia de l'obra, el seu contractista mantindrà i conservarà, a la seua costa i en perfecte estat, totes les espècies vegetals del projecte.   
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 2 de maig de 1995  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 324/94-AIA referent a l'avantprojecte d'abocador controlat de seguretat de "El Puntalico de Elorza", al terme municipal d'Higueruelas promogut per CESPA GR.  
Vist que l'estudi d'impacte ambiental va ser aportat pel promotor en data 21 de desembre de 1994, en què comunicava l'inici de la tramitació de llicència d'activitat en l'Ajuntament d'Higueruelas,  
Vist que l'estudi d'impacte ambiental va ser sotmés al tràmit d'informació pública per l'esmentat ajuntament mitjançant un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província de València número 34, de data 9 de febrer de 1995, sense que s'hi presentara cap al.legació en el termini previst de 30 dies, segons consta en el corresponent certificat de la Secretaria Municipal, rebut en data 14 de març de 1995,  
Vist que, com a conseqüència de les consultes efectuades en data 4 de gener de 1995, es van rebre les següents respostes:  
- informes arqueològic i etnològic remesos en data 20 de febrer de 1995 per la Direcció General de Patrimoni Artístic, en els quals es dóna compte de la inexistència de restes arqueològiques en l'interior de l'àrea afectada, si bé al seu voltant es localitzen els jaciments denominats Salto de las Rochas i S-92, com també restes fòssils pròpies de les calcàries que coronen el pujol.  
- informe del Servei de Residus i Contaminació, rebut en data 20 de febrer de 1995, en el qual considera adequat que la làmina de polietilé d'alta densitat prevista haurà de garantir, mitjançant el certificat corresponent, no sols les característiques d'impermeabilitat i resistència mecànica, sinó també d'estabilitat química davant els productes que es disposaran en el depòsit de seguretat i les possibles reaccions entre ells. També recomana un estudi d'estabilitat de talussos i una especial atenció a la llista de residus no admissibles en aquest.  
- informe del Servei Territorial d'Indústria i Energia, rebut en data 2 de març de 1995, en el qual manifesta que no té inconvenient en la projectada instal.lació, si bé haurà de comptar amb la seua aprovació prèvia prenent en compte que afecta concessions mineres en vigor. S'hi haurà d'especificar, així mateix, la procedència dels materials de recobriment.  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i d'altres disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.  
Primer   
Estimar acceptable, a l'únic efecte ambiental, la instal.lació del depòsit controlat de residus industrials del Puntalico de Elorza i el seu camí d'accés, al terme municipal d'Higueruelas, d'acord amb les previsions i mesures correctores desenvolupades en l'avantprojecte i l'estudi d'impacte ambiental tramitats, a més de les condicions següents:  
1. El projecte haurà de recollir totes les condicions esmentades en aquesta declaració d'impacte ambiental i haurà de comptar amb l'informe favorable d'aquesta direcció general abans de la seua aprovació definitiva.  
2. Les llistes definitives dels tipus de residus que podran ser acceptats i dels que queden prohibits seran especificades a través del títol de gestor que el promotor haurà d'obtenir d'acord amb la Llei 20/86, Bàsica de Residus Tòxics i Perillosos. En aquest sentit, caldria especificar abans quins són els tipus de residus i substàncies que puguen afectar les capes impermeabilitzants segons els punts 22 i 23 de la llista de residus no admissibles aportada en l'avantprojecte (pàg. 33). En les dites llistes es prendrà en compte les possibilitats de valoració de cada tipus de residu i se n'exclouran aquells per als quals hi ha procediments de tractament previ o recuperació en instal.lacions existents. El projecte haurà de recollir, a més, un certificat de garantia de les característiques d'impermeabilitat i resistència de la làmina de polietilé d'alta densitat, com també de l'estabilitat química davant els distints tipus de productes.  
3. El talús exterior de runam que recau a l'est i que s'ha previst restaurar en la fase inicial de construcció de les instal.lacions, haurà de ser remodelat fins que assolisca un pendent mitjà inferior a 30ø, sense que en cap dels seus trams parcials arribe a sobrepassar els 35ø (en lloc dels més de 45ø que ara presenta en alguns punts). L'alçària dels talussos no haurà de ser major de 5 metres en lloc dels 10 metres previstos en l'avantprojecte. A fi de millorar les seues condicions d'estabilitat, s'haurà de dissenyar una xarxa de drenatge adequada, a més de les millores edàfiques, fixacions de palissades per a abancalament, mantes de fibra vegetal amb llavors i fertilitzants, plantacions amb espècies autòctones i altres mesures previstes i necessàries. Convindria excloure el garrofer de la llista d'espècies arbòries previstes, prenent en compte el caràcter continental del pis bioclimàtic existent a la zona.  
4. El projecte haurà de contenir els perfils topogràfics dels talussos superiors (occidentals) i inferiors (orientals) annexos a l'àrea de les instal.lacions i reflectir el seu pendent definitiu i els riscos geotècnics derivats, com també el detall de les actuacions i mesures correctores previstes per a reduir els dits riscos (erosió, lliscaments, caigudes de blocs, etc.).  
5. A fi de disminuir el risc de desbordament de les basses de lixiviats, esmentat en l'estudi d'impacte ambiental, s'augmentarà la seua capacitat al menys al doble d'allò previst en cas de pluges extraordinàries. En tot cas, es desenvoluparan a escala de projecte els càlculs hidrològics pertinents, assumint l'obligació d'extraure els lixiviats de cadascun dels depòsits quan s'assolisca la meitat de la seua capacitat. Per a això, s'haurà de disposar d'un sistema automàtic o un control visual directe i diari.  
6. S'haurà de regar periòdicament els vials i plataformes susceptibles de produir pols, a fi d'evitar la seua proliferació a la zona. La freqüència d'aquests podrà variar segons les condicions atmosfèriques i l'època de l'any.  
7. El projecte haurà de definir l'àrea d'apilament de materials argilosos destinats a la separació de zones d'abocament, cobriments, etc, com també les mesures per a evitar la seua erosió i els seus arrossegaments.  
8. Hauran de ser igualment definits en el projecte els punts i estacions de control topogràfic que puguen servir de referència per a conéixer la posició espacial de qualsevol partida de residus dins de l'abocador.  
9. Durant l'explotació de les instal.lacions s'haurà de mantenir actualitzat un llibre de control en què haurà de reflectir-se la relació dels tipus i quantitats de residus admesos i la seua destinació dins de l'abocador. De la mateixa manera, es reflectirà el control de l'estació meteorològica proposada i l'evolució de les quantitats i anàlisis de lixiviats i se n'especificarà la destinació i qualsevol altra incidència de caràcter ambiental que resulte rellevant.  
10. La part promotora designarà, i ho farà saber a l'Administració, un tècnic superior especialista en química i medi ambient que serà el responsable a peu d'instal.lació de dirigir i certificar les actuacions relacionades amb l'explotació, com també de dur al dia els controls i seguiments previstos en el programa de vigilància ambiental i en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
11. El projecte haurà d'anar acompanyat per un pla d'emergència interior adequat a les exigències i recomanacions emeses pels serveis de Protecció Civil i normes concordants.  
12. Tots els anys, i abans del 31 de desembre, el titular haurà de presentar en la Conselleria de Medi Ambient un informe-resum en el qual es reculla el balanç de l'activitat, el tipus i volum de residus admesos, la seua disposició en una base topogràfica (com a part del seguiment previst en l'estudi d'impacte ambiental), el grau d'aplicació i efectivitat de les mesures protectores, les possibles actuacions en matèria de restauració, com també qualsevol possible incidència en la marxa de l'activitat. Aquest informe anirà signat pel tècnic ambiental responsable del seguiment de l'activitat.  
13. Abans de l'inici de l'activitat, el promotor aportarà un informe, subscrit per un tècnic competent, en què se certifique el compliment de totes les condicions del projecte i d'aquesta declaració d'impacte ambiental, el qual haurà de ser aprovat per aquesta direcció general.  
14. Com a annex al projecte, s'haurà d'aportar un programa de restauració final del depòsit, amb els criteris manifestats en l'estudi d'impacte ambiental i degudament valorat, del qual es podrà exigir garanties per a la seua realització.  
15. El depòsit de seguretat haurà de complir la normativa existent en matèria de residus tòxics i perillosos. Així mateix, és convenient que es prenguen en compte els requisits que figuren en documents de pròxima aprovació, com ara la proposta de directriu comunitària relativa a l'abocament de residus (7745/94) i les propostes d'instruccions tècniques complementàries per a la construcció, explotació i clausura de depòsits de seguretat.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 3 de maig de 1995  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 096/95-AIA sobre modificació puntual número 13 del Pla General d'Ordenació Urbana de Gandia, promoguda pel seu Ajuntament.  
Vist que la modificació està motivada per la recerca d'un emplaçament idoni a l'Escola Universitària de Gandia (dependent de la Universitat Politècnica de València), i que permeta la seua ampliació en un futur. La zona elegida per a això és la que confronta amb la platja i el Grau. La modificació núm. 13 suposa els següents canvis:  
- Reclassificació d'una zona de sòl urbanitzable no programat "Equipaments" a sistema general "Universitat".  
- Reclassificació d'uns terrenys classificats com a sòl no urbanitzable comú a sòl urbanitzable programat.  
- Menuts reajustaments d'alineacions, per tal de crear una zona amb una ordenació més racional.   
Vist que, en data 3 d'abril de 1995, es va rebre una còpia del projecte i de l'estudi d'impacte ambiental.  
Vist que, en data 10 d'abril de 1995, es va enviar un escrit a l'Ajuntament de Gandia, sol.licitant-li el certificat d'informació pública amb les al.legacions que s'hagueren pogut presentar en el termini legalment establert.  
Vist que, en data 10 d'abril de 1995, es van fer consultes a la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura; a la Direcció General de Protecció Ciutadana de la Conselleria d'Administració Pública i al Servei Territorial de Medi Ambient de València,  
Vist que, en data 2 de maig de 1995, l'Ajuntament va remetre per fax el certificat d'informació pública, indicant-hi que havia sigut publicat mitjançant un anunci en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de 28 de juny de 1994, sense que s'hi presentaren al.legacions en el termini legalment habilitat.  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i d'altres disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.  
Primer   
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, la modificació puntual número 13 del Pla General d'Ordenació Urbana de Gandia.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 3 de maig de 1995  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 054/95-AIA sobre el projecte de sanejament de Cullera: col.lectors generals i plec de bases per a l'estació depuradora d'aigües residuals de Cullera (València), promogut per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports.  
Vist que, en data 13 de febrer de 1995, l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals de la Comunitat Valenciana va remetre a la Conselleria de Medi Ambient un exemplar del projecte de sanejament de Cullera: col.lectors generals i plec de bases per a l'estació depuradora d'aigües residuals (en avant EDAR), com també una còpia de l'estudi d'impacte ambiental corresponent,  
Vist que l'estudi d'impacte ambiental ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci de l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals de la Comunitat Valenciana publicat en el Boletín Oficial del Estado número 298 de 14 de desembre de 1994, com també en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 2.406 de 14 de desembre de 1994 i només s'hi va formular una al.legació per part de l'Ajuntament de Cullera, segons els certificats del seu Ajuntament i de l'Entitat de Sanejament, remesos per aquesta última el 13 de febrer de 1995,  
Vist que l'al.legació presentada per l'Ajuntament de Cullera fa referència a una sèrie de qüestions no ambientals (irregularitats administratives, falta de documentació, qüestions expropiatòries i d'ocupació i reposició de serveis, qüestions tècniques de projecte, qüestions relatives a la gerència i explotació de les instal.lacions...) i a altres consideracions de caràcter ambiental, el contingut de les quals pot resumir-se en el següent:  
- Necessitat d'estudiar el calendari d'execució de les obres de forma que es minimitzen, en la mesura del possible, les molèsties a la població en el període estival.  
- Conveniència que s'actualitzen les dades de població i ocupació d'habitatges en què es basa la justificació de cabals. La població estacional durant els caps de setmana d'estiu pot assolir xifres molt superiors als 95.000 habitants estimats i, fins i tot, també durant tot el mes d'agost.  
- Segons dades pròpies de l'Ajuntament, tots els cabals mitjans actuals reals són superiors als 8.000 m3 de disseny de cadascuna de les línies projectades. Així doncs, s'indica que la solució proposada (una línia a l'hivern, dues línies en la resta de l'any i una tercera línia amb un tractament primari durant el mes d'agost), pot funcionar en l'actualitat, però en un futur pròxim es preveu la necessitat d'utilitzar aquesta tercera línia durant tres mesos i, durant la resta de l'any, caldran les altres dues línies o, almenys, una solució de conjunt d'una d'elles amb la possibilitat d'utilitzar la tercera línia per als excedents que se'n produïsquen.  
- Necessitat d'aclarir en el projecte la solució proposada per a resoldre l'alt grau de salinitat detectat en algunes zones, davant la possibilitat que per aquesta raó l'aigua depurada no servira per a regar.  
Vist que, en data 22 de febrer de 1995, es van consultar els següents organismes:  
- Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura  
- Serveis Territorials de Medi Ambient de València  
- Servei de Planificació dels Recursos Hidrològics pertanyent a aquesta direcció general  
- Ajuntament de Cullera  
Vist que, com a resposta a la consulta efectuada, s'ha rebut en data 6 d'abril de 1995, un informe de l'Ajuntament de Cullera en el qual reitera part del contingut de les seues al.legacions presentades al projecte i estudi d'impacte ambiental durant el període d'exposició pública,  
Vist que l'estudi d'impacte ambiental realitza una anàlisi del projecte i les accions d'aquest susceptibles de produir impactes, sumària, limitada i superficial, el contingut de la qual podria referir-se al projecte de sanejament o a qualsevol altre, atés que s'hi esmenten, fins i tot, "els treballs de construcció de la canalització..." (apartats 9.2 i 9.4 de l'estudi d'impacte),  
Vist que, encara que l'estudi d'impacte ambiental reconeix que "la zona d'estudi s'enclava dins de les planes d'inundació del riu Xúquer" (apartat 7.1.1.) i hi ha, per tant, un risc d'inundació per possibles avingudes. Malgrat això, no s'hi proposa cap mesura correctora específica sobre això,  
Vist que l'anàlisi de les afeccions del projecte sobre la fauna existent, que es realitza en l'estudi d'impacte ambiental, es limita a allistar una sèrie d'espècies que poden trobar-se a la zona, a la qual es qualifica com de gran interés des del punt de vista faunístic, especialment quant a ornitofauna i ictiofauna. No obstant això, l'anàlisi es limita a un mer inventari general sense que s'identifiquen o se'n faça el cens, sobretot pel que fa a l'ictiofauna, les espècies i els exemplars que pogueren veure's afectats realment per l'actuació projectada,  
Vist que el programa de vigilància ambiental inclós en l'estudi d'impacte es limita a establir de forma genèrica la necessitat de vigilar l'adequació d'algunes mesures correctores com també el grau de compliment de les previsions del projectr, sense que s'hi establisca cap mesura concreta específica per a la consecució de tals objectius. No s'hi estableix, per tant, el sistema concret que s'ha d'utilitzar per a la recollida de dades i per a l'anàlisi de la informació obtinguda de la interpretació d'aquestes.  
Atés que les obres objecte del projecte es recullen en el Pla General d'Ordenació Urbana (PGOU) de Cullera, en el qual es consideren tant el sistema de sanejament previst com la parcel.la reservada com a sistema general per a la ubicació de l'estació depuradora,  
Atés que, malgrat totes les deficiències posades de manifest respecte a l'estudi d'impacte ambiental, es disposa d'informació suficient per a l'avaluació dels impactes produïts pel projecte sobre el mitjà en el qual es localitzen les actuacions. Tot això, atés que ja es va fer una anàlisi de la situació actual i les previsions respecte al sistema de sanejament de Cullera, en l'avaluació d'impacte ambiental del projecte de PGOU de Cullera, la declaració d'impacte ambiental del qual va ser formulada recentment per aquesta direcció general.  
Atés que, com es va posar de manifest en la declaració d'impacte ambiental esmentada:  
- La xarxa de sanejament de Cullera presenta notables deficiències, sent la xarxa de col.lectors secundaris de la ciutat molt deficitària, a més que alguns edificis aboquen les seues aigües residuals en séquies subterrànies sense identificar.  
- En la zona de la badia de Cullera s'han posat de manifest, a través d'un estudi de la Universitat Politècnica de València, l'existència de nombroses deficiències entre les quals es poden esmentar les anomalies en la xarxa i la insuficiència de la depuradora del far.  
- La resta del municipi, els poblats antics i urbanitzacions, no tracten les seues aigües residuals.  
Tot això fa necessària la ràpida execució de la infraestructura de sanejament que s'hi projecta.  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i d'altres disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.  
Primer   
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte de sanejament de Cullera: col.lectors generals i plec de bases per a l'estació depuradora d'aigües residuals de Cullera (València), promogut per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, sempre que es complesquen les següents condicions, a més de las mesures correctores i de vigilància ambiental de l'estudi d'impacte que no entren en contradicció amb aquelles:  
1) En el projecte de construcció es consideraran les partides pressupostàries necessàries per a recollir les mesures correctores d'impacte ambiental previstes en el projecte i en l'estudi d'impacte ambiental com també les que es deriven del compliment de les següents condicions.  
2) El projecte de construcció de l'estació depuradora d'aigües residuals haurà d'incorporar un estudi del risc d'inundació en el qual s'inclouran les mesures i directrius explícites de protecció per a reduir els possibles efectes negatius que se'n pogueren derivar.  
3) L'efluent abocat complirà en tot moment la Directriu 91/271/CEE, sobre el tractament de les aigües residuals urbanes. Es realitzaran, així mateix, anàlisis de control de les aigües residuals industrials que entren en la xarxa de col.lectors, tal com estipula l'annex I.C de l'esmentada directriu.  
Tot complint les prescripcions de la Llei 2/1992 de 26 de març de Sanejament de les Aigües Residuals de la Comunitat Valenciana i altra normativa complementària, s'exigirà a l'Ajuntament de Cullera la vigilància en el compliment de les ordenances d'abocament incloses en l'annex VI del plec de bases tècniques particulars de l'estació depuradora, dictades per al correcte funcionament de l'estació depuradora i per a la protecció de les instal.lacions de depuració i la xarxa de col.lectors.  
4) S'iniciarà la tramitació, a través de la Direcció General de Qualitat Ambiental, de la preceptiva autorització d'abocament a la mar.  
5) En el programa de vigilància ambiental s'inclourà un control del rendiment de depuració obtingut, per a la qual cosa s'efectuarà l'anàlisi corresponent en l'afluent i l'efluent, tant per a la línia d'aigua com per a la línia de fangs (en el cas que es destine l'aigua per a regs, s'inclourà una anàlisi de la salinitat). La periodicitat de les preses de mostres serà setmanal i s'haurà de fer, i remetre a aquesta direcció general, un informe trimestral amb les conclusions que s'obtinguen sobre això.  
El dit informe trimestral haurà de recollir, com a mínim, a més dels rendiments de depuració, controls setmanals sobre l'estat general de les instal.lacions, estat i evolució del procés depuratiu, estat del manteniment, compliment de les normes de seguretat i higiene, destinació de l'efluent i dels fangs i residus generats, impacte ambiental de la planta: sorolls, olors, augment dels vectors d'infecció, grau d'integració paisatgística de les obres, cabals tractats i desviació respecte a les previsions de projecte quant a dimensions de les instal.lacions, etc.  
Segons els resultats obtinguts, s'adoptaran durant el primer any de funcionament de les instal.lacions, les mesures correctores que calguera.  
6) Es garantirà, durant l'explotació, l'adequat abocament o utilització dels fangs i resta de residus sòlids i pastosos generats en les instal.lacions i es registraran en planta les quantitats eliminades i la seua destinació. Si s'emprarem els fangs en la producció de compost es prendrà en compte el Reial Decret 1310/1990, de 29 d'octubre i l'Ordre de 26 d'octubre de 1993, sobre la utilització de llots de depuració en el sector agrari.  
7) Atés que es tracta d'una zona que presenta una alta vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers per porositat, es prendrà especial cura i precaució en efectuar qualsevol operació de la que poguera derivar-se algun abocament contaminant, tant en les fases de construcció com d'explotació posterior de les instal.lacions. Si accidentalment es produïra algun abocament, sòlid o líquid, de qualsevol substància contaminant, es procedirà a la immediata neteja i adequació de l'àrea afectada.  
8) La direcció facultativa vetlarà perquè, una vegada executades i acabades les obres, es retiren tots els enderrocs, materials sobrants i altres elements o restes d'obra que hagen sigut depositats, abocats o abandonats en les zones d'obra i en el seu voltant, i es procedisca a l'adequació i neteja de qualsevol àrea de terreny afectada per aquelles.  
9) L'adjudicatari de les obres, abans d'encetar-les, presentarà a la direcció facultativa, per a la seua remissió a aquesta direcció general, el pla d'obres en el qual es detallaran suficientment i amb la informació gràfica a escala adequada els llocs previstos per a la localització d'instal.lacions i per a la ubicació de runams, abocadors, zones de préstec de materials i pedreres o llocs d'extracció.  
10) Si s'estimara necessària l'obertura de nous abocadors o runams distints dels actualment controlats, degudament legalitzats i autoritzats, serà preceptiu sotmetre l'elecció del seu emplaçament i la seua obertura i utilització al procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
De la mateixa forma, s'actuarà en el cas de l'obertura de noves pedreres o llocs per a l'extracció de materials no utilitzant aquells llocs convenientment legalitzats.  
El director facultatiu haurà de vigilar aquesta legalitat i no permetrà cap extracció o abocament indiscriminat.  
11) Durant l'execució de les obres, no es realitzaran treballs que puguen perjudicar el descans nocturn de la població, tant per impactes sonors o vibracions molestes, com per elevada lluminositat.  
S'extremarà la vigilància durant l'execució del tram de col.lectors en les proximitats del nucli urbà, per les possibles repercussions que sobre el trànsit rodat pogueren produir-se amb les consegüents afeccions sobre la població, sobretot en època estival.  
12) En cas que durant la construcció de les obres es produïra alguna troballa de restes arqueològiques, es paralitzaran immediatament les obres i es comunicarà el fet a la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura d'acord amb la Llei 16/1985, del Patrimoni Històric Espanyol.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 3 de maig de 1995  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 187/94-AIA sobre projecte d'ampliació de la piscifactoria d'anguiles propietat de Valenciana de Acuicultura, SA, situada al terme municipal de Puçol (València).   
Vist que l'estudi d'impacte ambiental va ser presentat en aquesta Conselleria al mateix temps que en l'organisme amb competència substantiva a fi de donar a conéixer el projecte. Es va consultar l'Ajuntament de Puçol i la Direcció Territorial de Medi Ambient, sense que, fins avui, s'hi haja remés cap informe,  
Vist que ha sigut remés l'expedient complet a través de la Comissió Provincial de Qualificació d'Activitats de València. En l'expedient municipal, la Secretaria General de l'Ajuntament de Puçol emet un informe favorable sobre la concessió de llicència que s'hi sol.licita i considera complerts els tràmits adients i y aportats els informes tècnics competents i d'acord amb les ordenances municipals,  
Vist que el projecte mencionat ha sigut declarat d'interés comunitari amb data 9 de desembre de 1994 pel conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports. Per a la dita declaració s'han seguit els tràmits previstos en la Llei 4/92 sobre Sòl No Urbanitzable. En l'expedient tramitat s'incloïa el corresponent estudi d'impacte ambiental. La informació pública prevista en l'article 18 de la Llei 4/92 sobre Sòl No Urbanitzable, s'ha dut a terme mitjançant un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província de València de data 2 de setembre de 1994. Durant el dit període no s'hi ha presentat cap al.legació segons la diligència efectuada per la cap del negociat de Registre dels Serveis Territorials d'Urbanisme,  
Vist que la instal.lació actual comprén quatre línies independents d'engreix i tres d'alevinat i pre-engreix, distribuïdes en dues naus adossades que ocupen 3.500 m2. El projecte d'ampliació consisteix en dues nous naus adossades a les ja existents. Una de les naus (nau d'engreix) tindrà una superfície de 930 m2 on s'instal.larà una nova línia d'engreix constituïda per 20 tancs de 4 metres de diàmetre i altres elements. En aquesta nau es produiran anguiles de 300 grams de pes, que partiran d'animals de 150 grams engreixats en una altra de les línies existents a la piscifactoria,  
La nau d'alevinatge, de 740 m2, es dedicarà a la recepció i el condicionament d'anguiles per a la seua exportació, i també per a producció pròpia. Per a això, comprendrà tres unitats de quarantena independents i idèntiques, integrades cadascuna per 10 tancs de 2 metres.  
Amb l'ampliació prevista es pretén, d'una part, incrementar la producció fins a 224 tones anuals (24 tones més de les produïdes actualment) i, d'altra part, condicionar i exportar anguiles a països de l'Extrem Orient, la qual cosa encara que suposa un volum molt baix de producció, l'alt valor de mercat d'aquest producte el fa molt rendible,  
Vist que, segons indica l'estudi d'impacte ambiental, quant a aigües residuals, per raó de l'alta digestibilitat dels pinsos utilitzats, de prop del 85%, i de la nul.la pèrdua de pinso en l'aigua pel fet de ser altament estable i pel sistema d'alimentació d'autodemanda, la quantitat de residus sòlids orgànics produïda é baixa i s'estima en 95 kg/dia, que suposen un total de 35 tones anuals. Després de l'ampliació de la piscifactoría s'incrementarà la biomassa instantània en 18 tones, cosa que representarà un consum total de pinso de 900 kg i uns residus secs de 121 kg/dia. Els dits residus, constituïts majoritàriament per excrements, són eliminats del sistema en els separadors de sòlids, i acumulats en la bassa de decantació, d'on són periòdicament eliminats per una empresa autoritzada (Net, SA),  
L'amoni produït per l'excreció dels peixos, que pot avaluar-se en 12,8 kg diaris, atesa una taxa d'excreció de 200 mg/kg anguila i dia, no apareix en l'aigua perquè és degradat pels bacteris dels biofiltres, de forma que no arriba a assolir nivells tòxics per als peixos (0,02 mg/l). Així mateix, el biofiltre també elimina una part considerable de la matèria orgànica del sistema,  
El volum de l'aigua residual és mínim per raó del sistema de circuit tancat que permet la reutilització de l'aigua del sistema i elimina únicament la continguda en els llots procedents del separador de sòlids. El consum diari d'aigua és de 12 metres cúbics, cosa que equival a una taxa de renovació de prop de l'1% diari,  
Vist que la mínima renovació d'aigua és possible gràcies a la depuració biològica que té lloc en els biofiltres, que transformen en nitrat l'amoni dels excrements dels mateixos peixos, i també a l'alta oxigenació de l'aigua que proporciona l'oxigen per a la respiració dels peixos i perquè els bacteris dels biofiltres duguen a terme les reaccions d'oxidació biològica del NH3.  
Vist que els peixos morts s'eliminen per mitjà de soterrament al sòl i l'addició de cal,  
Vist que les mesures correctores proposades en l'estudi, per a minimitzar els impactes negatius del projecte se centren en les aigües residuals i en els residus sòlids. L'ampliació suposa un increment de 350 m2 de superfície de tancs de producció, per la qual cosa caldrà l'ampliació de la bassa de decantació en un 10% de la dita superfície, és a dir 35 m2. La bassa actual està construïda en dues seccions de 50 m2 cadascuna, per la qual cosa sembla raonable afegir-hi una nova secció d'igual superfície i dimensions, i d'aquesta forma assegurar-se de l'eficàcia en el seu funcionament,  
Quant a l'eliminació dels sòlids depositats en la bassa de decantació, s'haurà de realitzar de forma correcta per a evitar que es tornen a suspendre i puguen passar a l'aigua d'abocament. Així mateix, s'hauria d'assegurar que la seua utilització final siga l'adequada al seu contingut en sals i que no s'usen directament com a adob orgànic sinó mesclats amb altres materials.  
Atés que, vistes les mesures correctores, el sistema de depuració d'aigües i les anàlisis presentades en l'estudi realitzades a la Universitat Politècnica de València, es considera que l'activitat és respectuosa amb els elements que componen el medi,  
Cap afegir-hi que en el sistema previst per a eliminar els peixos morts, i atés que en l'estudi no s'hi fa referència, s'haurà de garantir l'estanqueïtat de la fossa.  
Atés que el programa de vigilància ambiental proposat en l'estudi i consistent en el seguiment de la composició de l'aigua d'abocament, per a assegurar que els continguts en sòlids en suspensió, DBO5, DQO i NH3, estan dins dels límits permesos per la legislació. Per a això, s'ha previst realitzar una anàlisi mensual dels dits paràmetres durant el primer trimestre, i després, una trimestral fins a un any,  
També cal i és convenient, segons indica l'estudi, fer una anàlisi dels llots obtinguts de la bassa de decantació, a fi d'establir les seues característiques i limitacions d'ús.  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i d'altres disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.  
Primer   
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte d'ampliació de piscifactoria d'anguiles, promoguda per Valenciana de Acuicultura, i situada al terme municipal de Puçol (València) atenent allò disposat en l'estudi d'impacte ambiental i les següents condicions:  
1. Compliment de les mesures correctores indicades en l'estudi d'impacte ambiental. Així mateix, s'haurà de preveure com a mesura correctora la impermeabilització de la fossa d'eliminació d'animals morts.  
2. El programa de vigilància ambiental inclourà també les anàlisis de llots procedents de la bassa de decantació realitzats en els mateixos períodes previstos per a l'aigua d'abocament. Tant les anàlisis d'aigües com de llots es presentaran en aquesta direcció general.  
3. Qualsevol modificació que es produïsca en l'eliminació de residus serà comunicada i justificada en aquesta direcció general.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 3 de maig de 1995  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 288/94-AIA, referent a la construcció d'una pista forestal a la finca Mas de l'Alar del terme municipal de Culla (Castelló) promogut per la Sra. Vicenta Vallés Folguerá i la Sra. M. Elvira Aparicio Sans.  
Vist que, l'11 de novembre de 1994, la Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló va remetre l'estudi d'impacte ambiental corresponent a la pista forestal en el qual indicava que l'informe es remetria posteriorment,  
Vist que, el 29 de novembre de 1994, es van consultar l'Ajuntament de Culla i la Direcció General de Patrimoni Artístic,  
Vist que, el 2 de desembre de 1994, es va rebre l'informe de la Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló que fa les següents consideracions:  
1) L'àrea compresa entre els punts 4 i 17 (sector nord) del plànol de traçat a escala 1:5.000 està ocupada per vegetació ben desenvolupada de densitat mitjana/alta. Per això, es recomana que s'aprofiten els bancals existents en la construcció, a fi d'evitar afeccions a la massa vegetal.  
2) El volum de material excedent de l'excavació haurà de ser depositat en un abocador d'inerts legalitzat o en un lloc adequat i s'indicarà, prèviament, on es depositaran els materials sobrants.  
3) No es considera necessària la revegetació de talussos si s'executa l'obra en el període hivernal quan hi ha un major grau d'humitat del sòl.  
4) En la construcció de la pista es prendran en compte els encreuaments amb la via pecuària denominada "assagador del pou de la Pica" en els punts 2 i 20, aproximadament, dels plànols de traça 1:5.000 i l'amplària legal dels quals, de 18-25 metres, haurà de ser respectada.  
Vist que la informació pública va ser duta a terme per l'Ajuntament de Culla, en el període de la qual no s'hi van produir al.legacions, segons acredita el certificat del secretari de l'Ajuntament remés el dia 23 de març de 1995.  
Atés que es tracta d'una via de servei particular, l'objecte de la qual és facilitar l'accés per a la realització de treballs de repoblació i que n'hi ha altres possibilitats de disseny quant a l'amplària final de la pista amb menor impacte ambiental,   
Atés que, d'acord amb la informació que posseeix aquesta Conselleria, no hi ha a l'àrea objecte del projecte jaciments arqueològics inventariats,  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i d'altres disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.  
Primer   
Estimar acceptable, a l'únic efecte ambiental, sense perjudici de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, la construcció d'una pista forestal a la finca Mas de L'Alar, promoguda per la Sra. Vicenta Vallés Folguerá i la Sra. M. Elvira Aparicio Sans, d'acord amb les previsions contingudes en l'estudi d'impacte ambiental i les següents condicions:  
1) L'amplària projectada i proposada en l'estudi d'impacte ambiental es modificarà d'acord amb els següents criteris:  
1.a) Entre els punts 1 i 22 de la traça -d'acord amb el plànol 1:5.000 inclós en l'estudi d'impacte ambiental- l'amplària total del camí tindrà un màxim de 3 metres.  
1.b) Entre els punts 21 i 29 es podrà condicionar el terreny en forma de senda amb una amplària final màxima d'1,5 m.   
2) Es respectarà, tant en la fase de construcció com en la de funcionament la via pecuària denominada "assagador del Pou de la Pica ", l'amplària legal de la qual és de 18-25 metres i que creua la pista projectada aproximadament en els punts 2 i 20 (d'acord amb el plànol de traça 1:5.000 inclós en l'estudi d'impacte ambiental).  
3) Si durant la fase de construcció es detectara qualsevol vestigi de resta arqueològica, el titular té l'obligació de fer saber-ho immediatament a la Conselleria de Cultura i adoptar les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació.  
4) L'accés al camí serà restringit per mitjà d'un sistema de tancament d'aquest i el propietari col.laborarà en la lluita contra incendis lliurant una còpia de la clau de l'accés al camí als serveis forestals dependents de la Conselleria de Medi Ambient.  
5) Als trams on la vegetació existent presenta una major densitat, s'adaptarà el traçat als bancals existents o zones menys cobertes i, en tot cas, es prendrà en compte l'Ordre del 20 de desembre de 1985 de la Conselleria d'Agricultura i Pesca sobre protecció d'espècies endèmiques i amenaçades.  
6) L'emmagatzemament o eliminació mitjançant crema de les restes vegetals generades en la fase prèvia de la construcció es faran d'acord amb allò disposat en l'Ordre de 30 de març de 1994 de la Conselleria de Medi Ambient per la qual es regulen les mesures generals de prevenció contra incendis.  
7) Si calguera l'obtenció de préstecs per a la subbase, aquests provindran de pedreres legalitzades i no es permetrà en cap cas l'excavació en una superfície distinta a la que ocupe la caixa del camí.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 3 de maig de 1995  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 052/94-AIA sobre granja porcina d'enceball a la partida Palanques del terme municipal de Coves de Vinromà (Castelló), el promotor del qual és el Sr. Francisco Barberá Sales.  
Vist que la documentació, formada per l'expedient municipal, el projecte i l'estudi d'impacte ambiental va ser remés a través de la Comissió Provincial de Qualificació d'Activitats de Castelló,  
En l'expedient municipal s'inclouen els informes dels tècnics municipals i del coordinador veterinari de l'àrea 02 del Servei Valencià de Salut. L'informe del tècnic i de l'arquitecte municipals indica que "l'emplaçament de l'activitat està d'acord amb les ordenances municipals i plans d'Ordenació Urbana; en la mateixa zona o en les seues proximitats no hi ha altres activitats anàlogues que puguen produir efectes additius".  
L'informe del coordinador veterinari indica que "el projecte es considera ajustat quant a les seues condicions sanitàries generals i mesures correctores aplicades. No obstant això, la distància aproximada de mig quilòmetre (amidada sobre el plànol presentat) al nucli poblacional més pròxim no s'adapta al Reglament d'Activitats Molestes, Insalubres, Nocives i Perilloses de 30 de novembre de 1961".  
Vist que s'ha procedit al tràmit d'informació pública mitjançant inserció d'anuncis en el tauler d'anuncis i en el Butlletí Oficial de la Província, i la comunicació als veïns propers al lloc. El secretari de l'Ajuntament indica que, transcorregut el període d'informació pública, no s'hi han presentat al.legacions,  
Vist que l'objecte del projecte és reconvertir una nau existent dedicada a l'engreix de pollastres en nau d'enceball de ramat porcí. Actualment, el promotor té dues naus dedicades, una a l'engreix de ramat porcí, i l'altra a la cria de pollastres, i desitja dedicar totes dues naus a l'enceball de ramat porcí.  
La capacitat de l'explotació serà de 1.000 porcells per cicles i es preveu realitzar tres cicles a l'any.  
La producció de fem fluid integral (mescla de dejeccions sòlides i orins) per a cada cicle serà, atenent un 8% del pes viu de la producció diària i un augment mitjà de pes de 5 kg/setmana durant 16 setmanes, partint d'un pes inicial de 10 kg, d'uns 660.000 kg, amb un total de 1.980.000 kg/any. Atés que la densitat del purí és de 1,20, es produiran 560 metres cúbics per cicle amb un total de 1.680 m3 a l'any. Segons indica l'estudi d'impacte ambiental, el fem es manejarà de forma líquida i s'eliminarà distribuint-lo sobre el sòl agrícola a mesura que es produïsca, utilitzant-hi cisternes remolcades capaces d'omplir-se amb el contingut del depòsit impermeable on aboquen les fosses de la nau. Es preveu aportar 40 m3 de purins per hectàrea en una superfície mínima de 45 hectàrees.  
Vist que els animals morts són depositats en contenidors hermètics d'on seran retirats per una empresa especialitzada,  
Vist que se li va sol.licitar que ampliara l'estudi d'impacte ambiental en els següents punts:  
- Ha de buscar-se un tractament que garantisca que l'ús dels residus ramaders (fems i purins) en camps agrícoles és adequat, tant des del punt de vista de contingut en elements nutritius com des del punt de vista sanitari.  
- Justificació de la seua demanda com adob orgànic. S'ha d'indicar les característiques de sòls, cultius, superfície, dosis i època d'aplicació, i localització dels camps receptors d'aquests residus.  
- Elaboració d'un programa de vigilància ambiental que permeta controlar les característiques dels fems i purins tractats, l'evolució dels sòls adobats amb aquests per tal d'establir-hi les relacions més adequades.  
Vist que, en resposta a aquest requisit, s'ha rebut una ampliació de l'estudi d'impacte ambiental en el qual el tractament proposat és un pretractament del fem mitjançant procediments microbiològics. El producte que s'ha d'utilitzar és un consorci de bacteris especialitzats i adaptats que fan una fermentació aeròbica i es transformarà la descomposició amoniacal en nitrits i respiració nítrica alliberant, al seu torn, enzimes que descomponguen part de la matèria orgànica en suspensió, convertint-la en aminoàcids, àcids húmics i oligoelements apreuats, com també transformen la descomposició del carboni en diòxid de carboni i rebaixen la salinitat, ja que, en produir els esmentats àcids húmics, aquests trenquen les molècules de sal.  
El procés de tractament de purins en la granja tindria diverses fases:  
1a fase. Tractament en els canals de dejecció on es reduirà la volatilització de l'amoníac entre els 20 i 30" evitant pèrdues en el valor agronòmic del fem, pudors, contaminació atmosfèrica i es milloraran les condicions sanitàries tant del graner com dels animals.  
2a fase.Separació sòlids-líquids. El purí, una vegada tractat, passaria per un tamís protegit per dos enreixats situats a la fossa de purins i servirà al mateix temps d'eixida d'aires de la fossa.  
La separació del sòlid resultant es presenta carregat de líquid, per la qual cosa s'ha de retirar-lo i dur-lo a una era que estarà situada a uns metres de la fossa on es depositarà. L'era serà de 4 m2 formada per una solera de formigó d'una inclinació de 20ø rodejada d'un rastell de rajola de 20 cm. En el punt més baix es recolliran en una canaleta els líquids que traspuen per a tornar-los a la fossa de purins.  
3a fase.Tractament en la fossa de purins. Característiques de la fossa:  
La fossa serà d'obra per a assegurar la seua estanqueïtat i soterrada amb un revestiment interior de pintura o quitrà en tota la seua superfície. Estarà coberta per a evitar així els pudors, la multiplicació de paràsits i insectes i reduir la dessecació de la capa superior, com també evitar que reculla les aigües pluvials. El volum d'aquesta fossa és de 104 m3.  
Vist que, segons els càlculs realitzats, l'estudi indica que s'obté una producció anual de 8.026 kg de nitrogen total que, repartit en 45,0196 hectàrees, fa una mitjana de 178,3 kg. de nitrogen per hectàrea. Quant als fosfats, es produiran aproximadament 6.879 kg, equivalents a 152,8 kg. per hectàrea. D'acord amb l'ofici de l'Ajuntament de Coves de Vinromà (Castelló) el promotor disposa per a utilitzar els purins com adob orgànic de 45,0196 hectàrees pertanyents a ell i a la seua dona, de les quals 14,96 hectàrees es dediquen al cultiu d'ametlers, 27,8 hectàrees al d'olivers i la resta, 2,25 hectàrees al d'horta.  
Atés que, per a poder avaluar l'eficàcia del tractament de residus aplicat, es faran anàlisis del producte resultant en finalitzar el tractament, almenys una vegada durant el primer any. Segons el resultat obtingut, es podrà modificar el tractament o demanar-ne noves anàlisis,  
Atés que els residus sòlids procedents de la fase de separació sòlid-líquid hauran de sotmetre's a un procés de compostatge previ a la seua utilització com adob orgànic. En aquest procés ha de controlar-se la temperatura, la humitat, i la no producció de pudors i agents vectors.  
Aquesta separació ha de ser més efectiva, almenys entre un 30-50%, per a millorar el rendiment del sistema proposat, com també el posterior tractament de sòlids, i un residu líquid amb menys material fermentable.  
Els líquids resultants han de sotmetre's a un aireig forçat que garantisca l'obtenció d'un producte útil i beneficiós per al seu ús en agricultura.  
Atés que les instal.lacions han d'estar dins del tancat perimetral i disposar d'un gual sanitari. Al voltant del tancat perimetral es crearà un apantallament arbori per a facilitar la integració de les instal.lacions,  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i d'altres disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.  
Primer   
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte de granja porcina d'encebament a la partida de Palanques del terme municipal de Coves de Vinromà (Castelló) el promotor del qual és el Sr. Francisco Barberá Sales, atenent allò disposat en l'estudi d'impacte ambiental presentat i la seua ampliació, i sempre que es complesquen, a més, les següents condicions:  
A) Mesures correctores:  
1. Millorar el sistema de separació de sòlids-líquids perquè es garantisca l'obtenció, almenys, d'un 30-50% de sòlids. Els sòlids se sotmetran a un procés de compostatge controlat que garantisca una correcta fermentació i l'absència de pudors i agents vectors. Els líquids resultants se sotmetran a un aireig forçat.  
2. Creació de tancat perimetral i gual sanitari. Junt al tancat perimetral es crearà un apantallament arbori o arbustiu per a facilitar la integració paisatgística de les instal.lacions.  
B) Programa de vigilància ambiental:  
1.Una vegada posat en marxa el tractament es duran a terme les anàlisis corresponents que en permeten conéixer l'eficàcia. Aquestes anàlisis es presentaran una vegada a l'any i, segons el resultat, es podrà aplicar, si cal, les correccions oportunes del tractament.  
2. Qualsevol variació que es produïsca tant en el tractament como en la posterior destinació dels residus es comunicarà a aquesta direcció general.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 3 de maig de 1995  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 052/93-AIA sobre projecte d'explotació d'engreix de ramat porcí a la partida Enrieres del terme municipal de Coves de Vinromà (Castelló), el promotor del qual és el Sr. Vicente Sancho Adell.  
Vist que la documentació, formada per l'expedient municipal i el projecte d'activitat, i l'estudi d'impacte ambiental, ha sigut remesa a través de la Comissió Provincial de Qualificació d'Activitats de Castelló,  
Segons consta en l'expedient municipal, s'ha procedit a la informació pública mitjançant un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província número 3 de data 7 de gener de 1993. Una vegada finalitzat el període d'informació pública, no s'han presentat al.legacions segons la diligència efectuada pel secretari de l'Ajuntament,  
L'informe de Sanitat realitzat pel veterinari de la Conselleria de Sanitat indica que les mesures correctores proposades en la memòria es consideren suficients; a la mateixa zona o en les seues proximitats no hi ha activitats semblants.  
L'informe de l'arquitecte municipal indica, entre d'altres punts, que l'emplaçament està d'acord amb les ordenances i els plans d'Ordenació Urbana.  
Vist que l'objecte del projecte és la construcció de dues naus de 63x7 i 50x7 metres que albergaran 520 porcells la primera i 416 porcells la segona per al seu engreix i el posterior transport a l'escorxador. El promotor disposa en la mateixa parcel.la de dues naus d'engreix de porcs de 290 places i 400 places. L'activitat, per tant, consistirà en l'engreix de 1.626 porcells per cicle.  
Els animals morts són eliminats mitjançant el seu soterrament en fossa i seran coberts amb cal viva.  
Vist que se li va sol.licitar que ampliara l'estudi d'impacte ambiental en els punts següents:  
- Tractament previ dels residus ramaders i justificació del sistema elegit des del punt de vista sanitari i de valor com adob orgànic.  
- Justificació de la seua demanda com adob orgànic, a més, de la indicació de les característiques dels sòls i cultius sobre els quals s'aplicarà, com també les dosis que s'hi recomanen.  
- Localització de l'activitat sobre plànol cartogràfic a escala 1:25.000  
Com a resultat d'aquest requeriment es va presentar l'annex d'avaluació d'impacte ambiental, que no reunia els requisits exigits en la sol.licitud anterior per la qual cosa se li va tornar a demanar la mencionada ampliació.  
Vist que, atés que no es complia el requisit sol.licitat d'ampliació de documentació, es va comunicar al promotor que, d'acord amb l'article 92.1 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, si no es presentava la documentació en un període de tres mesos, es produiria la caducitat de l'expedient,  
Vist que, en resposta a aquest requisit, el promotor va presentar la documentació sol.licitada. En aquesta ampliació s'indica que s'ha adoptat un tractament del fem per un procediment microbiològic. El producte que s'ha d'utilitzar és un consorci de bacteris especialitzats i adaptats que realitzen una fermentació aeròbica, transformen la descomposició amoniacal en nitrits i respiració nítrica, la matèria orgànica en suspensió i la converteixen en aminoàcids, àcids húmics i oligoelements.  
El procés es divideix en tres fases:  
1a fase. Tractament en els canals de dejecció on es reduirà la volatilització de l'amoníac entre els 20 i 30" evitant pèrdues en el valor agronòmic del fem, pudors, contaminació atmosfèrica i es milloraran les condicions sanitàries tant del graner com dels animals.  
2a fase.Separació sòlids-líquids. El purí, una vegada tractat, passaria per un tamís protegit per dos enreixats situats a la fossa de purins i servirà al mateix temps d'eixida d'aires de la fossa.  
La separació del sòlid resultant es presenta carregat de líquid, per la qual cosa s'ha de retirar-lo i dur-lo a una era que estarà situada a uns metres de la fossa on es depositarà. L'era serà de 4 m2 formada per una solera de formigó d'una inclinació de 20ø rodejada d'un rastell de rajola de 20 cm. En el punt més baix es recolliran en una canaleta els líquids que traspuen per a tornar-los a la fossa de purins.  
3a fase.Tractament en la fossa de purins. Característiques de la fossa:  
La fossa serà d'obra per a assegurar la seua estanqueïtat i soterrada amb un revestiment interior de pintura o quitrà en tota la seua superfície. Estarà coberta per a evitar així els pudors, la multiplicació de paràsits i insectes i reduir la dessecació de la capa superior, com també evitar que reculla les aigües pluvials. El volum d'aquesta fossa és de 104 m3.  
Vist que, segons els càlculs realitzats, l'estudi indica que s'obté una producció anual de 12.842 kg de nitrogen total que, repartits en 39,0679 hectàrees fa una mitjana de 328,70 kg per hectàrea. Quant al P2O5 es produiran uns 11.006 kg, equivalents a 281,70 kg per hectàrea.Segons un ofici de l'Ajuntament de Coves de Vinromà, el promotor disposa de 39,0679 hectàrees dedicades al cultiu d'ametlers (23,8 ha), al cultiu d'olivers (13,76 ha) i la resta a horta (1,5 ha).  
Atés que, per a poder avaluar l'eficàcia del tractament de residus aplicat, es faran anàlisis del producte resultant en finalitzar el tractament, almenys una vegada durant el primer any. Segons el resultat obtingut, es podrà modificar el tractament o demanar-ne noves anàlisis,  
Atés que els residus sòlids procedents de la fase de separació sòlid-líquid hauran de sotmetre's a un procés de compostatge previ a la seua utilització com adob orgànic. En aquest procés ha de controlar-se la temperatura, la humitat, i la no producció de pudors i agents vectors.  
Aquesta separació ha de ser més efectiva, almenys entre un 30-50%, per a millorar el rendiment del sistema proposat, com també el posterior tractament de sòlids, i un residu líquid amb menys material fermentable.  
Els líquids resultants han de sotmetre's a un aireig forçat que garantisca l'obtenció d'un producte útil i beneficiós per al seu ús en agricultura.  
Atés que les instal.lacions han d'estar dins del tancat perimetral i disposar d'un gual sanitari. Al voltant del tancat perimetral es crearà un apantallament arbori per a facilitar la integració de les instal.lacions,  
Atés que la quantitat prevista de nitrogen per hectàrea sembla elevada i no s'han de superar els 200 kg per hectàrea,  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i d'altres disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.  
Primer   
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte d'explotació d'engreix de ramat porcí a la partida Enrieres del terme municipal de Coves de Vinromà (Castelló) el promotor del qual és el Sr. Vicente Sancho Adell atenent allò disposat en l'estudi d'impacte ambiental presentat i les seues ampliacions, i sempre que es complesquen, a més, les següents condicions:  
A) Mesures correctores:  
1. Millorar el sistema de separació de sòlids-líquids perquè es garantisca l'obtenció, almenys, d'un 30-50% de sòlids. Els sòlids se sotmetran a un procés de compostatge controlat que garantisca una correcta fermentació i l'absència de pudors i agents vectors. Els líquids resultants se sotmetran a un aireig forçat.  
2. La dosi d'adobat per hectàrea no ha de superar els 200 kg de nitrogen, per la qual cosa s'haurà d'ampliar la superfície necessària de cultius.  
3. Creació de tancat perimetral i gual sanitari. Junt al tancat perimetral es crearà un apantallament arbori o arbustiu per a facilitar la integració paisatgística de les instal.lacions.  
B) Programa de vigilància ambiental:  
1.Una vegada posat en marxa el tractament es duran a terme les anàlisis corresponents que en permeten conéixer l'eficàcia. Aquestes anàlisis es presentaran una vegada a l'any i, segons el resultat, es podrà aplicar, si cal, les correccions oportunes del tractament.  
2. Qualsevol variació que es produïsca tant en el tractament como en la posterior destinació dels residus es comunicarà a aquesta direcció general.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 5 de maig de 1995  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 125/95-AIA sobre un projecte d'instal.lació de planta de cogeneració de cicle combinat, per a generació de vapor i electricitat, consumint gas natural, de l'empresa Colortex, SA, amb domicili social i industrial a Avda. Ramón y Cajal, s/n, 46780 Ontinyent (València).  
Vist que, en data 5 de maig de 1995, el Servei Territorial d'Indústria i Energia de València ens va remetre el projecte i el seu estudi d'impacte ambiental,  
Vist que ha sigut exposat al públic mitjançant un anunci en el Butlletí Oficial de la Província número 50, de 28 de febrer de 1995, sense que s'hi hagen presentat al.legacions, segons un certificat del Servei Territorial d'Indústria i Energia de València, amb data d'entrada en aquesta Conselleria 5 de maig de 1995.   
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i d'altres disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.  
Primer   
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte d'instal.lació de planta de cogeneració de cicle combinat, per a generació de vapor i electricitat, consumint gas natural, promogut per l'empresa Colortex, SA, d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i les condicions i precisions següents:  
1) L'oli del sistema de lubricació, possibles vessaments del motor, bateries, filtres procedents dels circuits de trasbals de l'oli, i en general qualsevol altra substància que puga ser catalogada com a residu tòxic i perillós, serà adequadament emmagatzemada i etiquetada, i lliurada a un gestor autoritzat, segons allò disposat en el Reial Decret de 20 de juliol de 1988, número 833/1988, de Residus Tòxics i Perillosos. Pel fet de ser productor de residus tòxics i perillosos, l'empresa estarà subjecta a tot allò disposat en l'anterior Reial Decret, com també a la Llei 20/86 de 14 de maig.  
2) Les emissions de gasos a l'atmosfera estaran en tot moment dins dels límits marcats pel quadre 27 ("Activitats industrials diverses no especificades en aquest annex"), de l'annex IV ("Nivells d'emissió de contaminants a l'atmosfera per a les principals activitats industrials potencialment contaminants de l'atmosfera"), corresponent al Decret 833/1975, de 6 de febrer, pel qual es desenvolupa la Llei 38/1972, de 22 de desembre de Protecció de l'Ambient Atmosfèric.  
3) Tots els gasos d'escapament procedents de la combustió en els motors, eixiran a l'exterior a través de fumerals que compliran en tot moment l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera.  
4) Es dotarà a la instal.lació de la infraestructura permanent que permeta, en qualsevol moment, la presa de mostres per al control, inspecció i vigilància del nivell d'emissions.  
5) S'incorporaran els silenciadors i equips necessaris per a la reducció dels nivells sonors, de forma que no es transmeta a possibles habitatges, cases de camp i en general qualsevol edificació pròxima, més de 40 dB(A) diürns (de 8 h. a 22 h.) ni més de 30 dB(A) nocturns (de 22 h. a 8 h.)  
6) Es realitzarà un control anual dels nivells i de la composició de gasos emesos a l'atmosfera per una empresa col.laboradora de l'Administració. El dit control complirà els requisits exigits en el Decret 833/1975, de 6 de febrer, pel qual es desenvolupa la Llei 38/1972, de 22 de desembre, de Protecció de l'Ambient Atmosfèric i els resultats seran remesos a aquesta direcció general.  
7) A fi de reduir les emissions de NOx, s'aconsella la instal.lació d'un sistema catalític de reducció selectiva, o un altre procediment anàleg, que elimine gran part del contingut de NOx dels gasos d'escapament.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 9 de maig de 1995  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 040/95-AIA, sobre el projecte de revisió de les Normes Subsidiàries de Planejament del municipi de Formentera de Segura (el Baix Segura), promogut pel seu Ajuntament.  
Vist que, amb data 2 de febrer de 1995, l'Ajuntament de Formentera de Segura va presentar, en la Conselleria de Medi Ambient, la documentació urbanística de la revisió de les Normes Subsidiàries de Planejament del municipi, junt amb el corresponent estudi d'impacte ambiental i els certificats de l'exposició pública i l'aprovació provisional,  
Vist que l'estudi d'impacte ambiental ha sigut sotmés a informació pública, pel termini d'un mes, mitjançant un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant, número 94, de 24 d'abril de 1994, sense que s'hi presentara cap al.legació durant el període d'exposició, segons el certificat que consta en l'expedient,  
Vist que, d'acord amb allò previst en l'article 18 del Decret 162/90, de 15 d'octubre, Reglament de la Llei 2/89 de 3 de març, d'Impacte Ambiental, es va consultar la Direcció Territorial d'Alacant, de la Conselleria de Medi Ambient. La dita direcció informa que no es coneixen valors ambientals dignes de protecció que puguen veure's afectats pel projecte de revisió de Normes Subsidiàries. Unicament hi ha una via pecuària que travessa el municipi (Colada de los Palacios) que hauria de qualificar-se amb alguna figura de protecció i quedar reflectida en els plànols d'ordenació i en les ordenances amb la seua normativa de protecció.  
Atés que la documentació examinada conté, entre d'altres, les següents determinacions:  
\* El municipi de Formentera de Segura es troba sotmés a risc alt d'inundació per desbordament del riu Segura. El mateix estudi d'impacte ambiental (pàg. 51) indica que la delimitació proposada per al sòl urbà i urbanitzable no és la idònia, ja que correspon a la zona més exposada a les inundacions en cas d'avingudes. La recent canalització del riu Segura, al seu pas pel terme, reduiria notablement el risc d'inundació.  
\* Les aigües residuals son tractades en una estació depuradora, que segons la memòria es troba en acceptables condicions de funcionament. No obstant això, no s'ha determinat la ubicació d'aquesta depuradora ni s'indiquen les seues característiques; d'altra part, la documentació examinada no justifica suficientment la connexió de les aigües residuals produïdes en el nucli de Los Palacios a l'esmentada estació.  
\* Els residus sòlids urbans són recollits i transportats a una planta de tractament situada fora del terme municipal. Com en el cas anterior, no s'indica quina és aquesta planta ni la seua situació legal.  
\* En l'Inventari de Jaciments Arqueològics de la Comunitat Valenciana no consta cap jaciment conegut al terme. L'únic edifici d'interés, segons l'estudi d'impacte ambiental, és el molí àrab situat junt al riu Segura.  
Atés que, segons el Pla Director de Sanejament i Depuració de la Comunitat Valenciana, Formentera de Segura compta amb una depuradora de fangs activats en funcionament, l'estat actual de la qual es qualifica com a bo. Igualment, segons el Catàleg d'Estacions Depuradores d'Aigües Residuals de la Comunitat Valenciana (Entitat de Sanejament, 1993), l'esmentada depuradora dóna servei a una població equivalent de 1.940 habitants i ocupa una superfície de 875 m2,  
Atés que, segons la informació disponible en el Servei de Residus i Contaminació d'aquesta Conselleria, la recollida dels residus sòlids urbans del municipi s'efectua actualment a través d'una empresa privada, que els trasllada a una planta de compostatge situada al terme municipal de Pilar de la Horadada. Malgrat això, està prevista una solució mancomunada al tractament dels residus de la comarca, mitjançant la instal.lació d'un abocador controlat a Torremendo,  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i d'altres disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.  
Primer   
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte de revisió de les Normes Subsidiàries de Planejament del municipi de Formentera de Segura (el Baix Segura), amb les mesures correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, i sempre que es complisquen les condicions següents:  
\* La ubicació de l'estació depuradora d'aigües residuals del municipi haurà de determinar-se en els plànols d'ordenació de les Normes Subsidiàries i la dita estació es classificarà com a sistema general. L'àrea determinada inclourà, a més, una superfície suficient per a permetre, si s'escau, l'ampliació de la depuradora per a donar servei al sostre poblacional previst en les Normes. Igualment, es justificarà documentadament la connexió de les aigües residuals produïdes al nucli de Los Palacios a l'esmentada estació depuradora.  
\* Les Normes hauran d'incloure una reserva de sòl per a la ubicació d'un abocador de residus sòlids inerts en sòls aptes per a tal fi, preferentment buits del terreny amb escassa qualitat ambiental i amb una superfície no inferior a 0,5 hectàrees. Paral.lelament, l'Ajuntament establirà una normativa que prohibisca l'abocament incontrolat d'enderrocs al terme municipal.  
\* Les vies pecuàries existents al terme municipal hauran d'incloure's en la documentació gràfica i escrita de les Normes Subsidiàries, en els termes recollits en l'informe emés sobre això per la Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria de Medi Ambient. En qualsevol cas, el desenvolupament de la Unitat d'Execució U.E.R. número 3 haurà de prendre en compte la servitud de la via pecuària Colada de los Palacios.  
\* Les Normes Subsidiàries hauran d'establir explícitament les mesures de protecció del molí àrab situat al marge esquerre del riu Segura, considerat com a edifici d'interés en la normativa urbanística. Qualsevol actuació que es realitze en l'entorn d'aquest molí -incloent l'habilitació de la zona verda circumdant- haurà de comptar amb l'informe favorable de la Conselleria de Cultura.  
\* Atenent al risc d'inundació existent al terme municipal, en el desenvolupament de les unitats d'execució U.E.R. 1 i 4, com també en el pla parcial que desenvolupe el S.A.U.R. número 1, s'hauran d'incloure les mesures correctores necessàries per a minimitzar aquest risc; els dits instruments de desenvolupament hauran de comptar amb l'informe favorable previ emés pel Servei de Protecció Civil de la Conselleria d'Administració Pública.  
\* Igualment, s'haurà de prendre en compte el risc d'inundació en el disseny dels espais lliures adjacents al llit del Segura, de manera que es preveja el possible pas de vessaments i la seua reconducció al llit del riu.  
\* Les consideracions anteriors hauran d'incorporar-se a la documentació tècnica de les Normes Subsidiàries.  
\* Durant el període de vigència de les Normes Subsidiàries l'Ajuntament presentarà, amb una periodicitat anual i davant la Conselleria de Medi Ambient, un informe ambiental en què es donarà compte del compliment del programa de vigilància ambiental descrit en l'apartat VI de l'estudi d'impacte ambiental del projecte.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 10 de maig de 1995  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 016/94-AIA sobre projecte d'ampliació de granja porcina d'engreix a la partida Cova Xurra del terme municipal de Torreblanca (Castelló) el promotor del qual és la Sra. Rosa Monferrer Fabregat.  
Vist que la documentació, formada per l'expedient municipal i el projecte d'activitat en el qual s'incloïa en l'annex 2 l'avaluació d'impacte ambiental, va ser remesa per la Comissió Provincial de Qualificació d'Activitats de Castelló,  
En l'expedient municipal es recullen els informes del cap local de Sanitat i l'informe del tècnic municipal en els quals figuren de forma succinta els següents punts:  
- "...L'emplaçament està d'acord amb les ordenances municipals i plans d'Ordenació Urbana. La qualificació urbanística de l'àrea de localització de l'activitat és la de sòl no urbanitzable ordinari en el qual es permet l'activitat esmentada.  
- En la mateixa zona o en les seues proximitats no hi ha altres activitats anàlogues que puguen produir efectes additius.  
- Les mesures correctores que es descriuen en la memòria es consideren suficients."  
Així mateix, segons fa constar l'alcalde de l'Ajuntament de Torreblanca, mitjançant l'enviament de fotocòpies autenticades, l'expedient va ser sotmés a informació pública mitjançant la inserció d'un anunci en el tauler d'anuncis de l'Ajuntament i en el Butlletí Oficial de la Província número 133 de data 4 de novembre de 1993. Durant el període d'informació pública no s'hi han presentat al.legacions.  
Vist que l'objecte del projecte és la construcció d'una nau, de 32'50 x 6 metres, per a l'ampliació d'una explotació destinada a la producció porcina en règim d'integració.  
La nau constarà de 14 cubiculums, en 13 dels quals s'introduiran 10 porcells en cadascun i en el restant 7 porcells. El procés de producció previst és engreixar tres ventrades a l'any amb un total de 4.878 porcs. En cada cicle s'engrossiran 936 porcells.  
Les dejeccions, tant sòlides com líquides, seran recollides i emmagatzemades en una fossa de purins, d'on s'extrauran periòdicament per a traslladar-los mitjançant una cisterna adequada a diferents explotacions agrícoles, on s'utilitzaran com adob agrícola.  
Els animals que muiren en l'explotació seran retirats per una empresa especialitzada en el tractament de cadàvers.  
Vist que es va sol.licitar al promotor que ampliara l'estudi d'impacte ambiental en els següents punts:  
1. Descripció del conjunt de l'activitat.  
2. Ha de buscar-se un tractament que s'ha d'efectuar sobre els purins de forma que quede garantit que resulta un adob adequat des del punt de vista sanitari i amb valor en elements nutritius.  
3. Justificar la seua demanda com adob orgànic, com també indicar a quins cultius s'aplica, necessitats d'aquests i època d'aplicació.  
4. Recordar-li que l'estudi d'impacte ambiental és un document tècnic distint i independent dels documents tècnics del projecte.  
Vist que, en resposta a aquesta sol.licitud, el promotor remet un exemplar d'"Avaluació d'impacte ambiental del projecte d'explotació de ramat porcí". En aquesta ampliació s'indica que s'ha adoptat un tractament del fem per un procediment microbiològic. El producte que s'ha d'utilitzar és un consorci de bacteris especialitzats i adaptats que fan una fermentació aeròbica i es transformarà la descomposició amoniacal en nitrits i respiració nítrica i la matèria orgànica en suspensió, convertint-la en aminoàcids, àcids húmics i oligoelements.  
El procés es divideix en tres fases:  
1a fase.Tractament en els canals de dejecció on es reduirà la volatilització de l'amoníac entre els 20 i 30" i s'evitarà pèrdues en el valor agronòmic del fem, mals olors, contaminació atmosfèrica i es milloraran les condicions sanitàries tant del graner com dels animals.  
2a fase.Separació sòlids-líquids. El purí, una vegada tractat, passaria per un tamís protegit per dos enreixats situats a la fossa de purins i servirà al mateix temps d'eixida d'aires de la fossa.  
La separació del sòlid resultant es presenta carregat de líquid, per la qual cosa s'ha de retirar-lo i dur-lo a una era que estarà situada a uns metres de la fossa on es depositarà. L'era serà de 4 m2 formada per una solera de formigó d'una inclinació de 20ø rodejada d'un rastell de rajola de 20 cm. En el punt més baix es recolliran en una canaleta els líquids que traspuen per a tornar-los a la fossa de purins.  
3a fase.Tractament en la fossa de purins. Característiques de la fossa:  
La fossa serà d'obra per a assegurar la seua estanqueïtat i soterrada amb un revestiment interior de pintura o quitrà en tota la seua superfície. Estarà coberta per a evitar així els mals olors, la multiplicació de paràsits i insectes i reduir la dessecació de la capa superior, com també evitar que reculla les aigües pluvials.  
Vist que, segons els càlculs realitzats, l'estudi indica que s'obté una producció anual de 7.025 kg de nitrogen total que, repartits en 112'9945 hectàrees fa una mitjana de 62'20 kg. Quant al P2O5 es produiran aproximadament 6.020 kg que, per a la superfície prevista, suposa 33'30 kg per hectàrea. Segons l'informe de l'Alcaldia, la Sra. Rosa Monferrer Fabregat disposa de 112'9945 hectàrees per a utilitzar els purins com adob orgànic. D'aquesta superfície, 32'21 Ha es dediquen al cultiu de cítrics, 60'32 al cultiu de garrofa i 20'46 ha al d'horta.  
Atés que, per a poder avaluar l'eficàcia del tractament de residus aplicat, es faran anàlisis del producte resultant en finalitzar el tractament, almenys una vegada durant el primer any. Segons el resultat obtingut, es podrà modificar el tractament o demanar-ne noves anàlisis,  
Atés que els residus sòlids procedents de la fase de separació sòlid-líquid hauran de sotmetre's a un procés de compostatge previ a la seua utilització com adob orgànic. En aquest procés ha de controlar-se la temperatura, la humitat, i la no producció de mals olors i agents vectors.  
Aquesta separació ha de ser més efectiva, almenys entre un 30-50%, per a millorar el rendiment del sistema proposat, com també el posterior tractament de sòlids, i un residu líquid amb menys material fermentable.  
Els líquids resultants han de sotmetre's a un aireig forçat que garantisca l'obtenció d'un producte útil i beneficiós per al seu ús en agricultura.  
Atés que les instal.lacions han d'estar dins del tancat perimetral i disposar d'un gual sanitari. Al voltant del tancat perimetral es crearà un apantallament arbori per a facilitar la integració de les instal.lacions,  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i d'altres disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.  
Primer   
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte d'ampliació de granja porcina d'engreix a la partida Cova Xurra del terme municipal de Torreblanca (Castelló) la promotora del qual és la Sra. Rosa Monferrer Fabregat atenent allò disposat en l'estudi d'impacte ambiental presentat i les seues ampliacions i sempre que es complesquen, a més, les següents condicions:  
A) Mesures correctores:  
1.Millorar el sistema de separació de sòlids-líquids perquè es garantisca l'obtenció, almenys, d'un 30-50% de sòlids. Els sòlids se sotmetran a un procés de compostatge controlat que garantisca una correcta fermentació i l'absència de mals olors i agents vectors. Els líquids resultants se sotmetran a un aireig forçat.  
2.Creació de tancat perimetral i gual sanitari. Junt al tancat perimetral es crearà un apantallament arbori o arbustiu per a facilitar la integració paisatgística de les instal.lacions.  
B) Programa de vigilància ambiental:  
1.Una vegada posat en marxa el tractament es duran a terme les anàlisis corresponents que en permeten conéixer l'eficàcia. Aquestes anàlisis es presentaran una vegada a l'any i, segons el resultat, es podrà aplicar, si cal, les correccions oportunes del tractament.  
2. Qualsevol variació que es produïsca tant en el tractament como en la posterior destinació dels residus es comunicarà a aquesta direcció general.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 11 de maig de 1995  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 309/94-AIA sobre el projecte bàsic d'expropiacions de "Variant d'Almenara. Eix Almenara-La Jana; tram: Almenara, clau 41-C-1193 (2)", promogut per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports.  
Vist que, en data 29 de novembre de 1994, la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports va remetre el projecte bàsic d'expropiacions, com també el seu estudi d'impacte ambiental,  
Vist que el 2 de desembre de 1994 es va consultar el Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló i el Servei d'Espais Naturals, tots dos pertanyents a aquesta Conselleria; la Direcció General de Protecció Ciutadana de la Conselleria d'Administració Pública; la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura i els ajuntaments d'Almenara, Quartell, Benavites, La Llosa i la Vall d'Uixó,   
Vist que el 20 de desembre de 1994 tècnics d'aquesta direcció general van visitar la zona d'actuació, per tal de contrastar la informació rebuda,   
Vist que el 16 de gener de 1995 l'Ajuntament de la Vall d'Uixó va remetre un informe favorable,  
Vist que, en data 6 de febrer de 1995, es va rebre documentació del Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló, consistent en un informe seu com a resposta a la consulta efectuada, i un escrit remés per Josep Herrero Cabanyes en nom de la Societat d'Amics de la Serra d'Espadà, en els quals es reflecteixen les següents consideracions:  
\*Informe del Servei Territorial de Medi Ambient:   
- L'àrea afectada pel projecte està constituïda per materials quaternaris de permeabilitat mitjana/alta, i per materials dolomítics del Muschelkalk de permeabilitat alta per karstificació. S'haurà de prendre en compte la vulnerabilitat a la contaminació dels aqüífers.  
Per això, es recomana l'adequació d'un àrea impermeabilitzada, com a parc de maquinària, on es realitzen els canvis d'olis i combustibles.  
- Els materials procedents dels desmunts s'hauran de situar en llocs adequats, de manera que no afecten el drenatge de les aigües superficials. En cap cas, no es depositaran en barrancs i rius. Totes aquelles zones seran restaurades una vegada acabada l'obra.  
- Per raó dels terraplens existents (de 2 a 7 metres), es produirà un impacte paisatgístic elevat, a més d'afectar de forma negativa el vessament natural de les aigües superficials i la permeabilitat transversal.  
Es recomana, sempre que siga tècnicament viable, rebaixar l'alçària dels terraplens. Caldrà revegetar els talussos dels terraplens i assegurar la circulació de les aigües mitjançant les obres de fàbrica apropiades (especialment en el punt quilòmetric 4+615 (O.D.- 4).   
- El pla de vigilància ambiental haurà de considerar, durant el període d'execució de l'obra, la neteja dels possibles materials d'arrossegament acumulats sobre les obres de fàbrica, especialment després de les fortes pluges.  
- El projecte haurà de considerar la ubicació final dels residus d'obra que se'n puguen general, per a la qual cosa s'haurà de comptar amb un abocador controlat d'inerts per a la seua deposició.  
- Les pedreres que subministren els àrids per a la construcció de la variant hauran de complir la legislació vigent sobre activitats extractives i impacte ambiental. En cas de pedreres de nova creació, caldrà la seua legalització mitjançant la presentació del projecte d'explotació i l'estudi d'impacte ambiental.  
En aquest sentit, la construcció de terraplens de menor alçària que els projectats, contribuirà a disminuir les necessitats de materials de préstec, amb la qual cosa l'impacte ambiental que produiran les activitats extractives serà menor.  
- Es considera recomanable el reg periòdic durant l'etapa de construcció a fi d'evitar la producció de pols.  
- Els talussos que s'ha d'excavar en els materials dolomítics a l'oest d'Almenara i entre els punts 4+200 i 4+900, poden presentar processos d'inestabilitat, per la qual cosa es recomana que es revise l'estat de les diàclasis dels talussos després de les voladures, i que s'adopten les mesures correctores apropiades.   
- El projecte afecta la via pecuària número 2, "Carrerada del Camí de la Sendera", amb una amplària legal de 8 metres. La servitud de pas queda assegurada per la construcció de l'obra de fàbrica núm. 5. No obstant això, i vist que es modifica en aquest tram el traçat, el promotor presentarà una proposta de modificació de la via pecuària amb els plànols i croquis apropiats.  
En aquest sentit, el promotor haurà d'adquirir els terrenys annexos necessaris, tal como estableix l'article 52 del Reial Decret 2876/78 de 3 de novembre, sobre vies pecuàries i el corresponent reglament. Així, junt a la via de servei projectada, es disposarà una via de 8 m. d'ampla d'ús ramader. En cap cas, no s'utilitzarà la via de servei com a via pecuària.   
Aquesta modificació haurà de ser aprovada pel conseller de Medi Ambient, i publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb la seua tramitació reglamentària.  
- El projecte no afecta cap espai natural d'alt interés ni forests d'utilitat pública o consorciades.  
\* Escrit de Josep Herrero Cabanyes, en nom de la Societat d'Amics de la Serra d'Espadà:   
Hi demanen que s'evite en la futura via els terraplens alts, impactants i negatius per al paisatge i els habitants d'algunes poblacions de La Plana, per tal de reduir, a més en la mesura del possible, un préstec tan important de materials com el previst actualment.  
Igualment que, en cas de necessitar àrids per a la realització de l'obra, s'evite obrir una nova pedrera i que s'estudie la possibilitat d'explotar una de les ja existents, al lloc menys impactant i amb totes les garanties de restauració. Així mateix, que es prohibisca estrictament l'atorgament de més llicències d'obertura a la Serra d'Espadà.   
Vist que, en data 17 de febrer de 1995, es va remetre una còpia dels mencionats informes a la COPUT perquè en prenguera coneixement,  
Vist que, en data 27 d'abril de 1995, la Direcció General de Patrimoni Artístic va remetre un informe, com a resposta a la consulta efectuada, en què s'indica que s'hauria de fer una prospecció sistemàtica sobre la traça del terreny on es realitzen les obres. Així mateix, es considera que en cas que calga l'aportament de terres per al terraplenat, procedents de zones distintes de la traça hauran de procedir de pedreres legalment autoritzades, i en cas contrari, aquestes hauran de comptar amb el vist-i-plau de la Direcció de Patrimoni Artístic,  
Vist que el projecte i l'estudi d'impacte ambiental han sigut exposats al públic mitjançant anuncis en el Boletín Oficial del Estado de 13 de desembre de 1994 i en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de 15 de desembre de 1994 i s'hi han presentat els següents informes o al.legacions, segons consta textualment en el certificat de la COPUT de data d'entrada en aquesta Conselleria 20 d'abril de 1995:  
"- Dotze al.legacions referents a qüestions expropiatòries.  
- Al.legacions dels ajuntaments d'Almenara, Benavites i la Llosa, que sol.liciten la millora de les prestacions dels passos i accessos a la nova infraestructura.  
- Al.legació de la Societat d'Amics de la Serra d'Espadà (és la mateixa que la indicada en un vist anterior).  
De les quals cap deduir que els problemes ambientals són mínims."  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i d'altres disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.  
Primer   
Estimar acceptable, a l'únic efecte ambiental, la realització de les obres del projecte bàsic d'expropiacions "Variant d'Almenara. Eix: Almenara-La Jana. Tram: Almenara, clau 41-C-1193(2)", d'acord amb les previsions del seu estudi d'impacte ambiental i les condicions i precisions següents:  
1) Per raó que la zona es troba en una regió d'alta densitat de restes arqueològiques i que fàcilment poden veure's afectats per les obres, si durant els treballs es trobara alguna resta arqueològica, arquitectònica, etnològica i en general qualsevol vestigi de valor cultural, es comunicarà la troballa a la Direcció General de Patrimoni Artístic, de la Conselleria de Cultura, d'acord amb la Llei 16/1985 de Patrimoni Històric Espanyol.  
2) Els materials de préstec necessaris per a la construcció de les obres procedents d'extraccions, provindran de pedreres o llocs d'extracció ambientalment correctes i convenientment legalitzats. El director de les obres haurà de vigilar aquesta legalitat, com també no permetre cap extracció indiscriminada.   
3) L'adjudicatari de l'obra, abans del seu inici, presentarà a la direcció facultativa per a la seua remissió a aquesta direcció general, el pla d'obres en el qual es detallarà, suficientment, la localització d'instal.lacions, camins d'obra, runams, zones de préstec de materials i d'extracció d'aquests.   
4) Si calguera utilitzar un abocador per a les terres sobrants de l'obra, la seua elecció i utilització s'haurà de sotmetre al procediment d'avaluació d'impacte ambiental.   
5) Es determinaran i s'executaran les mesures necessàries per aconseguir que, durant l'explotació de la carretera, els nivells màxims d'immissió sonora amidats a 2 metres de les façanes de les cases i edificacions existents, no sobrepassen els 55 dB(A) durant la nit (de 23 a 7 h.), i els 65 dB(A) durant el dia (de 7 a 23 h.).  
6) La direcció facultativa vetlarà perquè, una vegada executades i acabades les obres, es retiren tots els enderrocs, materials sobrants i altres elements o restes d'obra que hagen sigut depositats, abocats o abandonats a la zona de les obres i als seus voltants, com també per l'adequació i neteja de qualsevol àrea de terreny afectada per aquestes.  
7) No s'emmagatzemarà ni se situarà cap element, material o instal.lació als barrancs i rambles que puguen veure's afectats per avingudes. Així mateix, queda prohibit qualsevol tipus d'abocament, sòlid o líquid, a aquests. Si accidentalment, això es produïra, es procedirà a una immediata neteja i adequació, les despeses de les quals aniran a càrrec del contractista, sota la supervisió i el control d'aquesta Conselleria.  
8) El projecte definitiu considerarà i resoldrà l'afecció amb la via pecuària núm. 2 "Carrerada del Camí de la Sendera". Per a la qual cosa, el promotor presentarà una proposta de modificació d'aquesta, amb els plànols i croquis necessaris, davant el Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló. La proposta complirà la Llei 3/1995 de 23 de març de Vies Pecuàries.  
9) En el projecte definitiu es consideraran, i si s'escau, es pressupostaran els següents conceptes:  
- Execució d'una berma o abancalament al llarg dels talussos que superen els 8 metres d'alçària i es plantaran sobre ella les espècies arbustives i arbòries autòctones addicionals necessàries en densitat i nombre perquè s'aconseguisca una adequada integració paisatgística.   
- Tots els talussos s'assuaviran el necessari, de manera que quede assegurada la seua estabilitat geotècnica, com també la viabilitat per a la seua correcta revegetació. A més, es revegetaran tots els talussos, tant de terraplé como de desmunt i les superfícies de les rotondes i illots.  
- Les espècies arbòries que es troben a la zona de les obres, que hi siguen afectades i que siguen susceptibles d'un adequat trasplantament s'aprofitaran en la mateixa obra o bé se tornaran a situar en un nou punt d'utilització (viver o una altra obra en curs).  
10) Dins del pla de revegetació previst en l'estudi d'impacte ambiental, es faran les següents modificacions:  
- En la mitjana. El pitòspor es canviarà per alguna de les següents: murta, llentiscle, aladern o aladern de fulla estreta.  
- En els enllaços. La pinassa se substituirà per pi blanc o ver.  
- Als talussos d'enllaç. L'argelaga se substituirà per algú dels següents: Coronilla juncea, Coronilla minima, Lavandula dentata, Lavandula stoechas. L'estepa de muntanya se substituirà per estepa blanca, estepa negra o estepa crespa.   
11) La introducció de modificacions de la traça o de les seues característiques respecte al projecte bàsic d'expropiacions, sia en el de construcció o mitjançant successius modificacions d'aquest, hauran de comunicar-se a aquesta direcció general, a fi d'analitzar l'efecte ambiental previsible que en poguera derivar.  
12) Durant el període de garantia de l'obra, el seu contractista mantindrà i conservarà, a la seua costa i en perfecte estat, totes les espècies vegetals del projecte.   
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 11 de maig de 1995  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 319/94-AIA sobre una cogeneració, consistent en dos grups electrògens de gasoli, marca Caterpillar, model 3508, de potència elèctrica unitària de 650 KW, promogut per l'empresa Tejas y Ladrillos del Mediterráneo, SA,amb domicili social a Ctra. Llíria-Pedralba, km 3,2 (València).  
Vist que, en data 12 de desembre de 1994, el Sr. Juan Terrádez Marco, enginyer superior industrial, en qualitat de director del projecte de l'activitat mencionada, va remetre una còpia de l'estudi tècnic de la instal.lació i del seu estudi d'impacte ambiental,  
Vist que, en data 9 de maig de 1995, el Servei Territorial d'Indústria i Energia de València ens va remetre una còpia dels projectes d'execució, de l'estudi per a l'obtenció de la condició d'autogenerador i de l'estudi d'impacte ambiental,  
Vist que han sigut exposats al públic mitjançant un anunci en el Butlletí Oficial de la Província número 47 del 24 de febrer de 1995, sense que s'hi hagen presentat al.legacions, segons un certificat del Servei Territorial d'Indústria i Energia de València, amb data d'entrada en aquesta Conselleria 9 de maig de 1995.   
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i d'altres disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.  
Primer   
Estimar acceptable, a l'únic efecte ambiental, el projecte de cogeneració consistent en dos grups de gasoli de 650 KW cadascun, de l'empresa Tejas y Ladrillos del Mediterráneo, SA, amb domicili social a Ctra. Llíria-Pedralba, km 3,2 (València), d'acord amb les previsions de l'estudi tècnic de la instal.lació i del seu estudi d'impacte ambiental, i les condicions i precisions següents:  
1) L'oli del sistema de lubricació, possibles vessaments del motor, bateries, filtres procedents dels circuits de trasbals de l'oli, i en general qualsevol altra substància que puga ser catalogada com a residu tòxic i perillós, serà adequadament emmagatzemada i etiquetada, i lliurada a un gestor autoritzat, segons allò disposat en el Reial Decret de 20 de juliol de 1988, número 833/1988, de Residus Tòxics i Perillosos. Pel fet de ser productor de residus tòxics i perillosos, l'empresa estarà subjecta a tot allò disposat en l'anterior Reial Decret, com també a la Llei 20/86 de 14 de maig.  
2) Les emissions de gasos a l'atmosfera estaran en tot moment dins dels límits més restrictius entre els quadres 2.2 ("Instal.lacions que utilitzen fuel-oil") i el 27 ("Activitats industrials diverses no especificades en aquest annex"), de l'annex IV ("Nivells d'emissió de contaminants a l'atmosfera per a les principals activitats industrials potencialment contaminants de l'atmosfera"), corresponent al Decret 833/1975, de 6 de febrer, pel qual es desenvolupa la Llei 38/1972, de 22 de desembre de Protecció de l'Ambient Atmosfèric.  
3) Tots els gasos d'escapament procedents de la combustió en els grups, eixiran a l'exterior a través de fumerals que compliran en tot moment l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera.  
4) Es dotarà a la instal.lació de la infraestructura permanent que permeta, en qualsevol moment, la presa de mostres per al control, inspecció i vigilància del nivell d'emissions.  
5) S'incorporaran els silenciadors i equips necessaris per a la reducció dels nivells sonors, de forma que no es transmeta a possibles habitatges, cases de camp i en general qualsevol edificació pròxima, més de 40 dB(A) diürns (de 8 h. a 22 h.) ni més de 30 dB(A) nocturns (de 22 h. a 8 h.)  
6) Es realitzarà un control semestral dels nivells i de la composició de gasos emesos a l'atmosfera per una empresa col.laboradora de l'Administració. El dit control complirà els requisits exigits en el Decret 833/1975, de 6 de febrer, pel qual es desenvolupa la Llei 38/1972, de 22 de desembre, de Protecció de l'Ambient Atmosfèric i els resultats seran remesos a aquesta direcció general.  
7) A fi de reduir les emissions de NOx, s'aconsella la instal.lació d'un sistema catalític de reducció selectiva, o un altre procediment anàleg, que elimine gran part del contingut de NOx dels gasos d'escapament.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es podrà interposar cap recurs, sense perjudici que utilitzen els mitjans que estimen pertinents per defensar el seu dret.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 12 de maig de 1995  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 055/94-AIA sobre les Normes Subsidiàries de Planejament Municipal de Figueroles (l'Alcalatén), promogut pel seu Ajuntament.  
Vist que, el 22 de febrer de 1994, es rep de l'Ajuntament de Figueroles l'estudi d'impacte ambiental del projecte de Normes Subsidiàries de Planejament Municipal i els resultats de l'exposició pública,  
Vist que, amb data 22 de març de 1994, se sol.licita a l'Ajuntament de Figueroles un exemplar del projecte de Normes Subsidiàries de Planejament aprovat provisionalment i diligenciat per a completar la documentació del referit expedient,  
Vist que es van fer consultes a la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, a la Direcció General d'Interior de la Conselleria d'Administració Pública, al Departament de Física Aplicada de la Universitat de València i a la Direcció Territorial de Castelló, al Servei de Planificació de Recursos Hidrològics i al Servei de Residus i Contaminació d'aquesta Conselleria,  
Vist que, el 14 d'abril de 1994, l'Ajuntament de Figueroles presenta el projecte de Normes Subsidiàries de Planejament sol.licitat,  
Vist que, segons un certificat de l'Ajuntament, l'estudi d'impacte ambiental ha sigut exposat al públic, durant vint dies hàbils, mitjançant un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província número 153 del 21 de desembre de 1993, i que transcorregut el termini d'exposició no s'hi va presentar cap al.legació.  
Vist que el contingut dels informes rebuts de les consultes efectuades es concreta a continuació:  
A) El Departament de Física Aplicada informa que:  
"En la documentació només es parla de sorolls quan es mencionen les obres de condicionament dels terrenys per a l'edificació i no dels que poden generar les activitats que es puguen situar en el sòl apte per a urbanitzar industrial, que és el que sembla més problemàtic. Segons això, considera que no és possible emetre un dictamen positiu sobre l'esmentat estudi d'impacte ambiental."  
B) La Direcció Territorial de Castelló fa les següents consideracions:  
1."Respecte als sistemes de tractament de residus sòlids.  
En el planejament municipal no es considera la reserva de sòl per al sistema de tractament de residus sòlids urbans (RSU) i residus sòlids inerts. Per a reparar aquesta falta d'infraestructures, en l'instrument d'ordenació territorial, s'haurà de delimitar un àrea en sòl apte per a l'abocament, d'acord amb el sostre poblacional proposat, que es classificarà com a sistema general.  
Per tal de facilitar l'elecció d'aquesta àrea s'adjunta un plànol on es determinen:  
- Terrenys per a l'abocament, de caràcter impermeable, en els quals es farà la reserva de sòl per al sistema de tractament de RSU.  
- Terrenys detrítics, aptes a falta d'estudis de detall per a l'abocament de residus inerts tant d'origen urbà com industrial procedents de les fàbriques de rajoles, ja que no necessiten condicions d'impermeabilitat tan estrictes com els depòsits de RSU. Dins d'aquesta àrea, l'elecció dels terrenys per a l'abocament de residus sòlids inerts es farà preferentment en zones degradades o antigues explotacions mineres, a fi de minimitzar l'impacte ambiental.  
2. Respecte a la xarxa de proveïment d'aigües potables.  
Es recomanable delimitar un perímetre de protecció en les fonts de proveïment de la xarxa d'aigües potables (fonts de la Miloca, la Torre i la Carrerassa), a fi de limitar l'aprofitament del sòl en aquesta àrea.  
3. Respecte a les vies pecuàries.  
Es comprova que en el plànol núm. I "Classificació del sòl i sistemes generals" s'han determinat com a vies de comunicació, entre doble línia de punts, les 3 vies pecuàries classificades, d'acord amb l'Ordre Ministerial de 30 de maig de 1959, publicada en el Boletín Oficial del Estado de data 4 de juliol de 1959 i en el Boletín Oficial del Estado de data 16 de juny de 1959.  
Malgrat això, seria convenient que s'hi incloguera l'amplària legal de les vies pecuàries classificades, en la memòria informativa de les Normes Subsidiàries, adjuntant fotocòpia del croquis de les vies pecuàries, com també la denominació i amplària de cadascuna.  
4. Respecte a la classificació del sòl.  
Es prendrà en compte en la classificació del sòl, a l'efecte urbanístic, la zona incendiada el passat mes de setembre, que es determina en el plànol adjunt a escala 1:10.000."  
C) El Servei de Residus i Contaminació informa que:  
"Com a previsions urbanístiques és convenient que en una ordenança municipal es consideren les prescripcions següents:  
Els edificis destinats en més d'un 10% de la seua superfície edificable a ús d'oficina, comercial, industrial, tallers i emmagatzematge, comptaran amb serveis que permeten una recollida dels distints tipus de residus que se'n generen. Aquests serveis consistiran en contenidors o depòsits, dotats de les mesures de seguretat necessàries per a evitar contaminacions, emanacions, accidents i molèsties.  
Per a l'atorgament de la llicència d'obres d'un edifici el promotor haurà de presentar el compromís d'admissió dels residus en una instal.lació de tractament de residus sòlids inerts autoritzada, sempre que hi haja una instal.lació autoritzada en un ràdio de 20 km de l'obra projectada, i indicarà la quantitat de residus inerts que pensa produir. L'Ajuntament, després de comprovar el projecte, hi donarà el vist-i-plau.  
La cèdula d'habitabilitat o llicència d'activitat per al cas de l'edifici no es concedirà fins que el promotor de la construcció no presente un certificat d'una instal.lació de residus sòlids inerts autoritzada, relativa al volum de residus lliurat, i es responsabilitze de la seua correcta gestió, sempre que hi haja una d'aquestes instal.lacions en un ràdio de 20 km de l'obra projectada.  
Respecte a les reserves de sòl que s'ha de considerar en les Normes Subsidiàries serà convenient la reserva de 0,5 ha per a un abocador d'inerts i 0,5 ha per a abocador de residus sòlids urbans.  
Quant a l'elecció de la zona per a les reserves de sòl, aquestes podrien efectuar-se en sòl no urbanitzable d'escassa qualitat ambiental i prevaldrà fonamentalment:  
a) Per a l'abocador de residus sòlids urbans, les condicions geològiques de la zona, les característiques d'impermeabilitat dels substrats i la no contaminació d'aigües superficials o subterrànies.  
b) I per a l'abocador d'inerts, la regeneració de relleus deteriorats (pedreres, extraccions, etc.)."  
D) La Direcció General de Patrimoni Artístic informa que:  
"Tal com es va informar al promotor el 21 de maig de 1993, les Normes Subsidiàries recullen les àrees que ocupen els jaciments: Abric de la Penya Roja, Avenc de la Torreta, El Castellar-La Torreta, El Tossalet i El Tossal del Calvari, en qualitat de sòl no urbanitzable especialment protegit d'interés arqueològic. Estan convenientment protegits els jaciments del terme de Figueroles en l'esmentat projecte."  
Vist que, amb data 15 de juny de 1994, es comunica a l'Ajuntament els següents aspectes que han de ser reparats en la documentació:  
- S'han de determinar els efectes directe i indirecte que incidisquen negativament en el medi procedents dels diferents usos i activitats que s'han de desenvolupar en cada tipus de sòl classificat i especificat en el projecte.  
- Es determinarà el tipus d'indústries permeses en el sòl apte per a urbanitzar industrial i en el sòl urbà industrial d'acord amb les categories que estableix el nomenclàtor d'activitats molestes, insalubres, nocives i perilloses (Decret 54/90 establert en la Llei 3/89, del Consell de la Generalitat Valenciana, sobre Activitats Qualificades).  
- S'ha de determinar la reserva de sòl en lloc apte, i com a sistema general, per a tenir zones amb capacitat suficient on es puga realitzar el tractament controlat dels residus sòlids urbans i dels residus sòlids inerts generats al municipi, en l'horitzó poblacional previst en les Normes Subsidiàries.  
- Respecte a les "condicions màximes tolerables que han de reunir les aigües residuals per al seu abocament al clavegueram general" que menciona en la Normativa el projecte, es recomana que s'utilitze com a tal la relació de paràmetres i nivells màxims d'aquests que s'adjunta i que correspon al model d'ordenança municipal d'abocaments confeccionat per la Federació Valenciana de Municipis i Províncies i la Conselleria de Medi Ambient.  
- S'ha de delimitar, igual que al riu Llucena, la zona de protecció a la resta dels llits del terme municipal, d'acord amb el que hi estableix la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'Aigües i el Reial Decret 849/1986, Reglament del Domini Públic Hidràulic, i rebrà la classificació de sòl no urbanitzable d'especial protecció.  
- En les fonts de proveïment d'aigua que hi ha al municipi, s'hauria de delimitar un perímetre de protecció i establir les mesures de protecció aplicables en la dita àrea per tal d'evitar la contaminació de les aigües.  
- Els terrenys situats al marge dret del riu Llucena, per la seua vocació forestal, haurien de rebre la classificació de sòl no urbanitzable protegit forestal, indicats a més per la Direcció Territorial de Castelló en el seu informe.  
- En el sòl no urbanitzable forestal i en altres zones que han patit incendis, seria convenient establir uns usos més restrictius com a mesura de protecció de les dites àrees incendiades, en les quals s'evite durant algun període de temps actuacions que modifiquen o alteren l'estat actual del sòl.  
- I s'han d'establir les mesures protectores i correctores que minimitzen l'efecte negatiu detectat (contaminació: de les aigües, del sòl, acústica, atmosfèrica; alteracions de barrancs i dels cursos de les aigües de vessament, etc.) com també un programa de vigilància ambiental sobre el seguiment i control de les dites mesures que permeta confirmar la seua eficàcia i els objectius que s'ha d'aconseguir.  
- Així mateix, per al seu efecte i consideració, s'adjunten els informes rebuts de la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, del Departament de Física Aplicada de la Universitat de València i de la Direcció Territorial de Castelló i del Servei de Residus i Contaminació d'aquesta Conselleria.  
Vist que, amb data 12 de setembre de 1994, es fa saber a l'Ajuntament de Figueroles el contingut de l'informe rebut el mateix dia de la Direcció General d'Interior de la Conselleria d'Administració Pública. En el dit informe es posa de manifest:  
"Els possibles riscos a què estan sotmeses les Normes Subsidiàries de Planejament Urbanístic del municipi de Figueroles, i encara que cap d'ells no és significatiu, es fan una sèrie de recomanacions per a pal.liar el possible efecte negatiu dels distints usos del sòl.  
I) Risc de lliscaments. Les àrees del municipi sotmeses a aquest risc són:  
- En el límit més septentrional del terme municipal hi ha un àrea amb risc de despreniments, es considera oportuna la classificació de sòl protegit forestal (SNUPF).  
- En el sector occidental del terme, en un àrea compresa al nord de la carretera CS-232, a l'oest del nucli urbà i el Corral Nou, el risc de despreniments és baix, encara que podria afectar la carretera en algun punt. Part d'aquest sector està classificat com SNUPF.  
- Al sud d'aquest últim sector, comprenent el Tosalet i el Bovalar, el risc és també baix. Aquesta zona ha sigut afectada recentment per un incendi forestal i es recomana que es classifique com SNUPF per a evitar un canvi en els usos del sòl.  
- El límit sud-occidental (al sud i sud-oest del Bovalar) està afectat per risc mitjà. A aquesta zona s'hauria d'estendre la recomanació anterior.  
II) Vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers.  
La vulnerabilitat és mitjana o variable tant en el nucli urbà com en el sòl apte per a urbanitzar industrial. Amb les mesures previstes, depuració de les aigües residuals urbanes i industrials i el seu control pertinent, són suficients per a evitar problemes de contaminació de les aigües superficials i dels aqüífers.  
III) Risc d'inundacions.  
No hi ha risc de desbordament dels llits que corren pel municipi.  
Es recomana la classificació de sòl no urbanitzable de protecció de llit públic per als assenyalats amb traç continu en el mapa adjunt; els assenyalats amb traç discontinu són llits de poca entitat o línies preferents del vessament quan hi ha precipitacions intenses, que en tot cas han de respectar-se per a evitar problemes d'erosió i inundabilitat.  
Per al sector urbanitzable industrial es recomana que al tàlveg que el travessa de nord a sud es dissenyen els carrers del polígon a favor del pendent per tal d'evitar problemes de retenció del vessament."  
Vist que, amb data 5 de maig de 1995, l'Ajuntament de Figueroles, en resposta a allò sol.licitat, presenta un projecte de Normes Subsidiàries i estudi d'impacte ambiental modificats,  
Vist que, amb data 11 de maig de 1995, es rep l'informe del Servei de Planificació de Recursos Hidrològics d'aquesta Conselleria, sobre l'última documentació presentada per l'Ajuntament, que se li dóna a conéixer, i el contingut del qual es resumeix a continuació:  
"El proveïment d'aigua de consum públic es fa a partir de tres brolladors: Miloca, Carrerasa i Torremundo, situats al terme municipal de Lucena del Cid, el primer i el tercer i al terme de Figueroles, el de Carrerasa. Aquest últim aspecte s'ha de prendre en compte a l'hora d'establir els perímetres dels brolladors.  
La depuració d'aigües residuals urbanes es realitza actualment mitjançant una depuradora de fangs activats que va ser posada en marxa al setembre de 1994.  
L'article 40.1 de les Normes Subsidiàries estableix les concentracions màximes permissibles per a les aigües residuals abocades a la xarxa de sanejament general. Entre els valors ressenyats cap destacar l'alta concentració de crom hexavalent (6,5 mg/l) permesa en els abocaments. Aquestes concentracions poden inhibir l'activitat dels microorganismes existents en els processos de fangs activats. Les concentracions màximes tolerades en els abocaments per a aquest element hauran d'estar al voltant de 0,5 mg/l i no superaran, en cap cas, els 3 mg/l. Igualment, els màxims tolerats per als pesticides haurien d'estar al voltant dels 0,05 mg/l, en lloc dels 0,5 recollits.  
D'acord amb la informació aportada, no s'especifica el tractament i destinació de les aigües residuals procedents de les granges. que no estan connectades a cap sistema de clavegueram. En aquests casos, a l'igual dels d'altres activitats no connectades a la xarxa de clavegueram, que realitzen els seus abocaments directament a llits o al terreny, s'haurà de disposar de la corresponent autorització d'abocament concedida per l'organisme de conca, tal com estableix la Llei d'Aigües i els reglaments que la desenvolupen.  
L'article 11 de les Normes Subsidiàries estableix la dotació de serveis que han de disposar les parcel.les per a tenir la condició de solar. Com s'ha assenyalat en l'apartat anterior, en el cas que no siga possible la connexió amb el clavegueram, s'haurà de garantir l'adequada eliminació de les aigües residuals degudament tractades, per a la qual cosa s'haurà de sol.licitar la corresponent autorització d'abocament a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
En l'article 78 es recullen els usos prohibits en sòl no urbanitzable especialment protegit, de protecció de llit públic. Tot el que recull aquest article haurà d'adaptar-se a allò establert en la Llei d'Aigües i els seus reglaments.  
Respecte a les aigües residuals procedents de la zona industrial i atés que es considera la construcció d'una planta depuradora que tracte aquestes aigües, s'haurà d'establir unes normes d'abocaments en la zona industrial que limiten les característiques d'aquests abocaments al clavegueram. Les dites limitacions hauran d'establir-se segons les característiques de la planta."  
Atés que, en el modificat projecte de Normes Subsidiàries queden recollits els següents aspectes:  
- Les reserves de sòl com a sistema general per al tractament dels residus sòlids urbans (2.5 ha), en terrenys de naturalesa impermeable, i per als residus sòlids inerts (2 ha).  
- La classificació com a sòl no urbanitzable especialment protegit forestal (SNUPF) de terrenys forestals situats al marge dret del riu Llucena, la majoria d'ells afectats recentment per un incendi.  
- La delimitació del sòl no urbanitzable especialment protegit, de protecció de llit públic (SNUPCP) en tots els llits, riu Llucena i barrancs importants, que travessen el terme municipal.  
- La delimitació de l'àrea de protecció font en el brollador Carrerasa, única font situada al municipi de les tres fonts de proveïment d'aigua potable que s'utilitzen per a la població de Figueroles.  
- La determinació en l'"ús industrial grau 1r" de les indústries permeses, i que siguen compatibles amb habitatges, d'acord amb la legislació sobre activitats qualificades de la Generalitat Valenciana (Llei 3/89 i Decret 54/90).  
Atés que, en la relació de les concentracions màximes permissibles per a les aigües residuals abocades a la xarxa de sanejament general, establerta en l'article 40.1 de la normativa del projecte, es troben alts valors per al crom hexavalent i els pesticides, els quals poden afectar el bon funcionament de la depuradora d'aigües residuals urbanes,  
Atés que l'ús industrial establert en el sòl urbà industrial-2 i en el sòl apte per a urbanitzar industrial, que connectarà l'anterior amb SU industrial-1 situat junt a la població, és el de grau 2n, que permet tot tipus d'indústries,  
Atés que, per al sòl apte per a urbanitzar industrial, no es recull en l'estudi d'impacte ambiental cap mesura davant els problemes de retenció de les aigües de vessament, atesa l'existència d'un tàlveg que travessa de nord a sud aquest sector,  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i d'altres disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.  
Primer   
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte de les Normes Subsidiàries de Planejament Municipal de Figueroles (l'Alcalatén) en els termes que estableix l'estudi d'impacte ambiental i amb les següents condicions:  
1) En la Normativa de les Normes Subsidiàries s'inclourà l'amplària legal de les vies pecuàries classificades i reflectides en el plànol de classificació del sòl i sistemes generals.  
2) Com a mesura de protecció atmosfèrica de la zona industrial, integrada pel sòl urbà industrial-2 i sòl apte per a urbanitzar, s'aplicarà allò establert en el Decret 833/75, de 6 de febrer, pel qual es desenvolupa la Llei 38/72 de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, per a cada activitat potencialment contaminant de l'atmosfera, que es recull en l'annex IV i, en cas que no s'hi reflectisca, allò indicat en el punt 27 del mateix annex.  
3) Les concentracions màximes permissibles per al crom hexavalent i pesticides, establertes per a les aigües residuals que s'aboquen a la xarxa de sanejament general, seran inferiors a 3 mg/l i 0,05 mg/l, respectivament.  
4) En el pla parcial que desenvolupe el sòl apte per a urbanitzar industrial es determinarà:  
- El traçat dels carrers del dit polígon a favor del pendent que posseeix el terreny, com a mesura preventiva per a evitar els problemes que causen la retenció de les aigües de vessament.  
- Les normes d'abocament que han de complir les aigües residuals industrials abans del seu abocament al col.lector i que dependran de les característiques de la planta depuradora on les tracten.  
5) Aquells habitatges o activitats que no aboquen les seues aigües residuals a la xarxa de clavegueram, hauran de disposar de la corresponent autorització d'abocament a llits o al terreny concedida per l'organisme de conca corresponent, tal com es recull en la Llei d'Aigües i en els reglaments que la desenvolupen.  
6) La destinació final dels residus generats (inerts, assimilables a urbans, tòxics i perillosos) serà l'adequada a cadascun d'ells, d'acord amb les seues característiques fisicoquímiques.  
7) Aquestes condicions hauran de ser inexcusablement tingudes en compte per l'Ajuntament abans de la concessió de les corresponents llicències d'obres o d'activitat.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 12 de maig de 1995  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 011/95-AIA, sobre el projecte de revisió de les Normes Subsidiàries de Planejament del terme municipal de la Pobla del Duc (la Vall d'Albaida).  
Vist que, amb data 12 de gener de 1995, la Comissió Territorial d'Urbanisme de València va remetre a la Conselleria de Medi Ambient l'estudi d'impacte ambiental del projecte de revisió de les Normes Subsidiàries de Planejament del municipi,  
Vist que, d'acord amb l'article 21 del Decret 162/1990, Reglament de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, amb data 20 de febrer de 1995, va sol.licitar-se a l'Ajuntament de la Pobla del Duc que remetera els documents tècnics del projecte, com també els certificats d'exposició pública i aprovació provisional del projecte i l'estudi d'impacte ambiental, a fi de completar l'expedient i continuar la seua tramitació,  
Vist que, amb data 27 de març de 1995, l'Ajuntament de la Pobla del Duc va remetre a la Conselleria de Medi Ambient la documentació sol.licitada,  
Vist que l'estudi d'impacte ambiental, inclós en l'expedient de revisió de les Normes Subsidiàries, ha estat exposat al públic, pel termini d'un mes, mitjançant anuncis de l'Ajuntament de la Pobla del Duc publicats en el Butlletí Oficial de la Província de València, número 217, de 13 de setembre de 1994 i en el diari "Levante" d'11 d'agost de 1994,  
Vist que durant el període d'informació pública s'han presentat dues al.legacions a l'expedient, per part del Sr. José Jorge Montaner i del Sr. Vicente Casanova Carratalà, cap de les quals no fa referència a aspectes de caràcter ambiental, segons el certificat que consta en l'expedient.  
Atés que el terme municipal de la Pobla del Duc, situat en la zona central de la Vall d'Albaida, es troba ocupat de manera pràcticament total per terres de cultiu (1.831 ha sobre 1.890 ha de superfície municipal). El projecte de revisió de les Normes Subsidiàries classifica com a sòl no urbanitzable d'especial protecció diverses àrees del terme municipal d'acord amb els seus valors agrícoles o forestals; igualment, es classifiquen com a sòl no urbanitzable de protecció especial la totalitat dels barrancs existents en el terme. En general, cal concloure que la classificació del sòl proposada s'adapta a les característiques ambientals actuals del municipi,  
Atés que la documentació examinada inclou, entre d'altres, les següents determinacions:  
\* Les Normes Subsidiàries incorporen un catàleg del patrimoni historicoartístic, en què figuren els següents elements protegits: casa dels Ferrer, casa (carrer Nou, núm. 8), casa (carrer Nou, núm. 6), església de l'Assumpció, Casa Abadia, Casa Bataller, casa (carrer de Ladislao Soriano, núm. 9), casa (carrer de Ladislao Soriano, núm. 22), casa (carrer de Sant Francesc, núm. 9), casa (carrer de Lluís Guarner, núm. 1), Casa Tarraner, cementeri municipal, Casa Alta i conjunt dels carrers de Convent i de Sant Josep.  
Segons l'inventari de jaciments arqueològics de la Comunitat Valenciana, no hi ha cap jaciment inventariat en el terme municipal. D'altra banda, les Normes Urbanístiques estableixen en el seu article 3.1.1.11 la conservació del nucli antic del poble.   
\* L'única al.lusió als residus sòlids produïts al municipi, continguda en l'estudi d'impacte ambiental, fa referència que el Pla Director de Residus Sòlids Urbans i Industrials de la Diputació de València ha permés que el municipi, inclós en la unitat de producció de La Vall d'Albaida, haja eliminat del seu terme els actuals abocadors incontrolats.  
\* El tractament de les aigües residuals es realitza en l'estació depuradora del municipi, la situació de la qual es determina en el plànol d'informació I.2. Segons el Pla Director de Sanejament i Depuració de la Comunitat Valenciana, aquesta depuradora té un funcionament correcte, tot i que el catàleg d'EDAR (Entitat de Sanejament, 1993) assenyala per a aquesta estació una població equivalent de 1.800 habitants.  
\* Les vies pecuàries existents en el municipi (Carrerada del Camí Vell de Gandia i Carrerada del Camí de Castelló) figuren en l'estudi d'impacte ambiental, a més de determinar-se en els plànols I.3 i P.3. Tot i això, no figura en cap apartat de la documentació de les Normes les característiques legals d'aquelles ni s'hi estableixen normes de protecció explícites.  
D'altra banda, la Carrerada del Camí Vell de Gandia es troba afectada per la proposta de sòl industrial; l'estudi d'impacte ambiental estableix diverses mesures correctores sobre això.  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i d'altres disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.  
Primer   
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte de revisió de les Normes Subsidiàries de Planejament del terme municipal de la Pobla del Duc (la Vall d'Albaida), amb les mesures correctores incloses en aquesta declaració d'impacte ambiental, a més del que indica l'estudi d'impacte ambiental, mentre no entren en contradicció amb aquelles:  
\* Les vies pecuàries existents en el municipi hauran d'incorporar-se de manera explícita a l'apartat 6.2 de les normes de protecció de les Normes Subsidiàries, amb indicació expressa de la seua amplària legal, que és la següent:  
- Carrerada del Camí Vell de Gandia (37,61 m)  
- Carrerada del Camí de Castelló (5 m)  
Aquestes vies hauran de determinar-se en els plànols d'ordenació corresponents amb una doble línia de punts, amb indicació del nom i amplària i tindran la consideració de sistema general.  
\* Quant al tram de la Carrerada del Camí Vell de Gandia afectada per la delimitació proposada per al sòl no urbanitzable de tolerància industrial, haurà de ser exclós en tota la seua longitud i amplària legal de l'esmentada classificació del sòl i tindrà la consideració de sistema general o, si no n'hi ha, caldrà iniciar la tramitació d'una modificació del seu traçat, d'acord amb allò previst en la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries.  
\* Amb independència de la reserva efectuada en la documentació de les Normes Subsidiàries per a la realització de la variant projectada de la carretera local 1.022, el projecte que es redacte haurà de ser sotmés al tràmit de declaració d'impacte ambiental de manera prèvia a la seua aprovació definitiva.  
\* S'haurà d'especificar la destinació prevista per a les aigües residuals d'origen industrial que es produïsquen en el sòl no urbanitzable d'aquest ús situat a l'oest del nucli urbà. La connexió d'aquestes àrees a la xarxa general de clavegueram per al tractament en l'estació depuradora quedarà condicionada a les característiques fisicoquímiques de les aigües que s'hi produïsquen.  
En el cas que les característiques fisicoquímiques de les aigües residuals produïdes requeriren la depuració prèvia al tractament conjunt, l'Ajuntament exigirà a les indústries que s'hi situen la depuració prèvia de les aigües produïdes fins a nivells admissibles per al seu tractament conjunt. Pel que fa a les característiques exigibles a les aigües residuals produïdes en el municipi, l'Ajuntament hi incorporarà els paràmetres recollits en el model d'Ordenança Municipal d'Abocaments, confeccionat per la Conselleria de Medi Ambient i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.  
\* Si durant l'execució de les previsions de les Normes Subsidiàries es descobrira cap jaciment arqueològic, s'haurà de comunicar la troballa a l'òrgan competent de la Generalitat, d'acord amb allò que especifica la Llei 16/1985, de 25 de juny, de Patrimoni Artístic Espanyol. Igualment, s'hi afegirà al catàleg d'elements protegits el rentador, per raó del seu interés etnològic.  
\* Sense menyscapte del tractament mancomunat dels residus sòlids urbans produïts al municipi, les Normes Subsidiàries hauran d'efectuar una reserva de sòl per a l'eventual ubicació d'un sistema de tractament de residus sòlids urbans per al municipi. Aquesta reserva tindrà una superfície aproximada de 0,5 ha, i se situarà en terrenys de baixa permeabilitat aptes per a tal fi. Igualment, les Normes inclouran una reserva de sòl per a la instal.lació d'un abocador controlat de residus inerts, amb una superfície mínima de 0,5 ha, i que se situarà preferentment en buits del terreny o en relleus deteriorats per activitats extractives.  
\* Durant el període de vigència de les Normes Subsidiàries, l'Ajuntament de la Pobla del Duc presentarà, amb una periodicitat anual i davant la Conselleria de Medi Ambient, un informe ambiental en el qual es donarà compte del compliment del programa de vigilància descrit a l'estudi d'impacte ambiental, de l'efecte derivat de l'aplicació del Pla i del grau de correspondència d'aquest efecte amb els que preveu l'estudi d'impacte ambiental. A més dels controls especificats en l'esmentat programa de vigilància ambiental, s'analitzaran els següents:  
- Aparició d'edificacions disperses fora d'ordenació.  
- Grau de compliment en la gestió dels residus sòlids urbans, inerts i industrials.  
- Grau d'execució de les obres d'infraestructura previstes per a garantir el correcte tractament de les aigües residuals.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 12 de maig de 1995  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 322/94-AIA, sobre el projecte de Pla General d'Ordenació Urbana del municipi d'Aspe (Vinalopó Mitjà), promogut pel seu Ajuntament.  
Vist que, amb data 27 de maig de 1994, l'Ajuntament d'Aspe va presentar en la Conselleria de Medi Ambient l'avanç de l'estudi d'impacte ambiental del projecte de pla general, junt al corresponent avanç de planejament, a fi de sotmetre'l a consulta prèvia al tràmit d'avaluació d'impacte ambiental,   
Vist que el dit avanç va ser sotmés a consulta davant els següents organismes: Direcció General d'Interior, de la Conselleria d'Administració Pública; Direcció General de Patrimoni Artístic, de la Conselleria de Cultura; Servei de Residus i Contaminació, Servei de Planificació de Recursos Hidrològics, Servei d'Espais Naturals i Direcció Territorial d'Alacant, de la Conselleria de Medi Ambient,  
Vist que els informes rebuts en aquesta fase de consulta de l'avanç de l'estudi d'impacte ambiental poden resumir-se en els següents apartats:   
a) Servei de Residus i Contaminació  
Segons l'esborrany del Pla d'Acció Territorial d'Infrastructures de Tractament de Residus Sòlids Urbans i Inerts, Aspe està inclós en la unitat de producció de l'Alt i Mitjà Vinalopó i s'ha previst l'execució d'una planta de tractament i un abocador de rebujos que s'ha de realitzar a Elda. En l'actualitat, els residus sòlids urbans es tracten en la planta de compostatge de Monforte del Cid i es fan abocaments incontrolats industrials i d'enderrocs al paratge de la Serra Negra. Aquest paratge ha sigut elegit per a la ubicació d'un projecte de centre de tractament integral de residus del municipi (urbans, industrials, inerts i animals morts), pendent actualment de declaració d'impacte ambiental. Per tant, no hi ha problemes respecte a la necessitat de reserves de sòl per a infrastructures de tractament.  
b) Servei d'Espais Naturals  
De les diverses àrees proposades com a sòl urbanitzable, s'haurien de descartar la d i la e, ja que afecten zones cobertes de vegetació natural. En la part més elevada de l'àrea ja ha començat el procés urbanitzador, per la qual cosa cal evitar la seua extensió i prendre les mesures necessàries per a minimitzar l'impacte paisatgístic, evitar la contaminació per aigües residuals i garantir l'adequat tractament dels residus sòlids. Pel que fa a les nombroses pedreres existents, cal preservar d'aquesta activitat les serres més elevades a fi d'evitar l'impacte paisatgístic. Es important, per tant, que el PGOU establisca una normativa reguladora de les explotacions mineres que garantisca la seua integració paisatgística durant l'explotació i després. Al fons d'algunes pedreres d'argiles i margues es formen basses d'aigua per impermeabilitat, les quals podrien tener algun interés ecològic en un entorn semiàrid.  
c) Direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant  
No es coneixen valors ambientals dignes de protecció que puguen veure's afectats negativament en el desenvolupament del Pla General. No obstant això, en l'apartat de sistemes generals s'haurien d'incloure les vies pecuàries i establir alguna figura de protecció que assegurara la seua preservació.  
d) Direcció General de Patrimoni Artístic  
L'estudi d'impacte ambiental manca de la definició d'elements arquitectònics destacats al terme. En cap destacar el Castillo del Río, declarat bé d'interés cultural. A més, s'establirà l'oportú catàleg d'edificis i àmbits urbans d'especial rellevància, que inclourà, almenys, la casa consistorial i l'església parroquial. Quant als béns etnològics, no se n'ha fet l'inventari al terme, per la qual cosa es desconeix la seua possible existència. Respecte al patrimoni arqueològic, el Pla considera la protecció dels jaciments a l'àmbit rural, però no especifica res de la normativa necessària per a documentar i protegir l'àrea del nucli antic. Es proposa que el PGOU declare sòl de protecció arqueològica els jaciments de La Horna, El Tabayá i el Castillo del Río i que s'establisquen mesures prèvies de documentació a Vistalegre i les terrasses del Vinalopó i una normativa específica del nucli històric de la ciutat.  
e) Direcció General d'Interior  
No es distingeixen riscos significatius que puguen afectar el projecte de pla general i que puguen derivar en danys rellevants en béns o persones.  
Vist que, amb data 14 de setembre de 1994, es va comunicar a l'Ajuntament d'Aspe les següents consideracions respecte al contingut de l'avanç d'impacte ambiental:  
- Conveniència d'introduir variables distintes de la vegetació actual (com a vocació dels sòls i riscos) en la delimitació de les unitats ambientals.  
- Necessitat de justificar la no inclusió de sòls naturals, seminaturals i incultes en la categoria d'especial protecció, d'acord amb la Llei 4/1992, de Sòl No Urbanitzable.  
- Necessitat d'incorporar justificació documentada de la disponibilitat de recursos hídrics per als usos previstos.  
- Ubicació de les instal.lacions per al tractament de residus sòlids i aigües residuals urbanes i previsió del tractament per a les aigües residuals d'origen industrial.   
Així mateix, es van remetre els informes obtinguts en la fase de consultes, a fi que foren considerats en la redacció de l'estudi d'impacte ambiental.  
Vist que, en data 16 de desembre de 1994, l'Ajuntament d'Aspe va remetre a aquesta Conselleria l'estudi d'impacte ambiental del Pla General, aprovat inicialment, indicant-hi que, una vegada finalitzat el termini d'informació pública, es remetria una còpia diligenciada de tot l'expedient,  
Vist que, amb data 8 de març de 1995, l'Ajuntament d'Aspe va remetre un nou exemplar de l'estudi d'impacte ambiental del Pla General, indicant-hi que aquest exemplar contenia lleugeres correccions respecte a l'anteriorment remés, introduïdes a fi d'adequar-lo al Pla General en la seua última redacció. S'hi adjunta, així mateix, un certificat relatiu al tràmit d'exposició pública,  
Vist que l'estudi d'impacte ambiental ha sigut sotmés a informació pública, pel termini d'un mes, mitjançant anuncis publicats en el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant de 22 de desembre de 1994; Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de 29 de desembre de 1994 i diari La Verdad de 23 de desembre de 1994, sense que s'hi presentara cap al.legació durant el període d'exposició, segons un certificat que consta en l'expedient,  
Vist que l'Ajuntament ple, en la sessió de 13 de gener de 1995, a proposta de l'equip redactor, va acordar la introducció d'algunes modificacions substancials en el document del Pla General, per la qual cosa es va reiterar el tràmit d'informació pública de l'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant de la documentació del Pla. Aquest nou tràmit d'informació publica va ser complert mitjançant anuncis publicats en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de 27 de gener de 1995 i diari La Verdad de 18 de gener de 1995 i s'hi han presentant un total de 12 al.legacions, cap d'elles de contingut pròpiament ambiental (per tal com cap d'elles no es formula contra l'estudi d'impacte ambiental), segons el certificat que consta en l'expedient,  
Vist que, amb data 18 d'abril de 1995, l'Ajuntament d'Aspe va remetre a aquesta Conselleria el certificat de l'aprovació provisional del Pla General i l'estudi d'impacte ambiental en la sessió de l'Ajuntament ple d'11 d'abril de 1995.  
Atés que la classificació del sòl proposada en el projecte del Pla General resulta, a grans trets, coherent amb la situació ambiental actual del terme municipal. En aquest sentit, es classifiquen com a sòl no urbanitzable d'especial protecció la major part de les zones del terme ocupades en l'actualitat per vegetació natural, els sòls susceptibles de ser classificats com a d'especial protecció per les seues característiques ambientals que no presenten aquesta classificació (casos de diverses àrees al Collado de Ors, PeÑón de la Ofra, Sierra Negra, Montesol, etc.) i la memòria del Pla inclou una justificació detallada, d'acord amb allò previst en l'article 1.2 de la Llei 4/1992, de Sòl No Urbanitzable,  
Atés que, d'acord amb l'informe emés en el seu moment per la Direcció General de Patrimoni, es classifiquen com a sòl no urbanitzable d'especial protecció arqueològica els següents jaciments: Terrazas del Vinalopó, Tabayá, Murón de la Horna i Castillo del Río. El paratge de Vistalegre, en el qual és probable la presència de restes romanes, es classifica com a sòl no urbanitzable comú, encara que l'article 9.3.3 de la normativa estableix la necessitat de l'informe d'un tècnic competent en la matèria, abans de la concessió de llicències per a qualsevol moviment de terres. El nucli antic d'Aspe es considera zona arqueològica protegible, encara que no aparega determinada com a tal en els plànols corresponents (article 7.2.1 de la normativa urbanística),   
Atés que, malgrat el risc històric d'inundació a què estan sotmeses algunes zones del nucli urbà, l'execució de diverses infrastructures de protecció -a les quals es refereix de manera detallada la documentació del Pla- ha tingut com a conseqüència la minimització del dit risc. A pesar d'això, el Pla General preveu diverses mesures correctores sobre això, entre les quals cap destacar la delimitació d'una zona de protecció d'inundacions, determinada en el plànol 1.2, en la qual es prohibeixen tot tipus d'edificacions (llevat de magatzems vinculats a activitat agrícola o forestal que no superen una superfície de 20 m2) i els moviments de terres.  
Atés que, amb data 3 juliol de 1992, es va emetre la declaració d'impacte ambiental del projecte de modificació puntual de les Normes Subsidiàries d'Aspe, referida a l'ampliació dels sectors 11 (industrial) i 5 (residencial) de sòl urbanitzable i a l'ampliació del sòl urbà dotacional i no urbanitzable de protecció especial. Respecte a l'ampliació del sector 11 industrial (corresponent al polígon industrial de Tres Hermanas), s'establien diverses condicions, entre d'altres les referides a prevenció del risc sísmic, condicions de l'abocament d'aigües residuals i recollida de residus,  
Atés que els sectors de sòl urbanitzable denominats en l'avanç de Pla General d) i e), als quals es referia l'informe emés en el seu moment pel Servei d'Espais Naturals de la Conselleria de Medi Ambient com a descartables pel seu efecte ambiental, han sigut eliminats del document d'aprovació provisional del Pla i els sòls que s'hi corresponen es classifiquen com a sòl no urbanitzable comú i d'especial protecció,  
Atés que l'estudi d'impacte ambiental analitza, de manera correcta i intensiva, l'efecte previsible del desenvolupament del Pla General sobre les característiques ambientals del municipi d'Aspe. En aquest sentit, resulta destacable la proposta de mesures correctores específiques, la major part de les quals han sigut incorporades a la normativa urbanística del Pla General,  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i d'altres disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.  
Primer   
Estimar acceptable, a l'únic efecte ambiental, el projecte de Pla General d'Ordenació Urbana del terme municipal d'Aspe (Vinalopó Mitjà), en els termes que indica l'estudi d'impacte ambiental i sempre que es complesquen les condicions següents:  
\* Les vies pecuàries existents al municipi s'hauran d'incloure en la normativa urbanística del Pla General amb indicació expressa de la seua denominació i amplària legal. Igualment, s'hauran de substituir les al.lusions a la Llei 22/1974, de 27 de juny, de Vies Pecuàries, i al seu reglament, per la recentment aprovada Llei 3/1995, de 23 de març.  
\* Durant el període de vigència del Pla General, l'Ajuntament d'Aspe presentarà, amb una periodicitat anual i davant la Conselleria de Medi Ambient, un informe ambiental en què es donarà compte del compliment del programa de vigilància descrit en l'apartat VII de l'estudi d'impacte ambiental, de l'efecte derivat de l'aplicació del Pla i del grau de correspondència d'aquest efecte amb els que preveu l'estudi d'impacte ambiental. A més dels controls especificats en el mencionat programa de vigilància ambiental, s'analitzaran els següents:  
- Aparició d'edificacions disperses fora d'ordenació.  
- Grau de compliment en la gestió dels residus sòlids urbans i inerts.  
- Compliment de la normativa urbanística respecte al sòl no urbanitzable comú i d'especial protecció.  
- Grau d'execució de les obres d'infraestructura i actuacions previstes per a garantir el correcte tractament de les aigües residuals i el proveïment d'aigua per a consum humà.   
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es podrà interposar cap recurs, sense perjudici que utilitzen els mitjans que estimen pertinents per defensar el seu dret.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 16 de maig de 1995  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 188/94-AIA, sobre el projecte de revisió de les Normes Subsidiàries de Planejament del terme municipal de Beniarbeig (la Marina Alta).  
Vist que, amb data 13 de juliol de 1994, l'Ajuntament de Beniarbeig va remetre a la Conselleria de Medi Ambient l'estudi d'impacte ambiental del projecte de revisió de les Normes Subsidiàries de Planejament del municipi, junt amb la documentació tècnica del projecte i el certificat d'exposició pública,  
Vist que l'estudi d'impacte ambiental, inclós en l'expedient de revisió de les Normes Subsidiàries, ha sigut exposat al públic, pel termini d'un mes, mitjançant un anunci de l'Ajuntament de Beniarbeig publicat en el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant, número 98, de 3 de maig de 1994, sense que s'hi haja presentat cap al.legació, segons el certificat que consta en l'expedient,  
Vist que, tal com preveu l'article 18 del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/89 de 3 de març, d'Impacte Ambiental, s'han efectuat consultes als següents organismes: Direcció General de Patrimoni Artístic, de la Conselleria de Cultura; Direcció General d'Interior, de la Conselleria d'Administració Pública; i Serveis Territorials d'Alacant, de la Conselleria de Medi Ambient, a fi que comunicaren les seues observacions sobre el projecte,  
Vist que, amb data 5 de setembre de 1994, va sol.licitar-se a l'Ajuntament de Beniarbeig que ampliara l'estudi d'impacte ambiental en relació amb els següents punts:  
- Ambit i determinacions del sòl no urbanitzable d'especial protecció.  
- Vies pecuàries.  
- Ubicació de la reserva de sòl per a abocador de residus sòlids urbans i inerts.  
- Domini públic hidràulic.  
Vist que els informes rebuts de les consultes realitzades es resumeixen en els següents apartats:  
a) Direcció General de Patrimoni Artístic   
L'únic jaciment inventariat en el terme, la Cova de Bolumini, es troba classificat com a sòl no urbanitzable de protecció especial. D'altra banda, el municipi manca de béns immobles d'interés patrimonial, malgrat el qual les Normes incorporen un catàleg d'elements historicoartístics que s'han de protegir, per la qual cosa s'hi informa favorablement. Quant al patrimoni etnològic, es comprova que no s'ha realitzat l'inventari de béns etnològics en aquest terme municipal, per la qual cosa es demana que es complete l'estudi d'impacte ambiental amb la inclusió dels béns etnològics existents al municipi.  
b) Serveis Territorials de Medi Ambient   
En el sòl apte per a urbanitzar residencial sector 3 hi ha una rodal de coscolls, espècie protegida, per la qual cosa fóra convenient la desclassificació del rodal o que, almenys, comptara amb alguna figura de protecció en el pla parcial que desenvolupe el sector. Quant al sòl no urbanitzable de protecció especial, aquest no integra tot el sòl de vocació forestal del municipi, especialment les àrees de pinar i matoll de la Serra Segària. No sembla adequada la inclusió de l'abocador de residus sòlids urbans dins d'un sòl no urbanitzable de protecció especial. Finalment, les vies pecuàries existents al municipi haurien de comptar amb alguna figura de protecció; la Sendera de Segària i Rafalet travessa el sòl apte per a urbanitzar sector 3, per la qual cosa el pla parcial que desenvolupe el sector haurà de garantir la continuïtat de la via amb la seua amplària legal.  
Vist que, amb dates 26 de setembre i 16 de novembre de 1994, van remetre's a l'Ajuntament de Beniarbeig els informes obtinguts en la fase de consultes, a fi que foren tinguts en compte en la reparació de les deficiències que es relataven en la sol.licitud d'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental,  
Vist que, amb data 12 de maig de 1995, l'Ajuntament de Beniarbeig va presentar en aquesta Conselleria de Medi Ambient l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental sol.licitada. Aquesta ampliació incorpora els següents punts:  
- Es classifiquen com a sòl no urbanitzable de protecció ecologicopaisatgística totes les àrees amb valor ecològic i ús o aprofitament forestal, com també els sòls seminaturals o no cultivats del terme.  
- Es recullen i protegeixen les dues vies pecuàries del terme.  
- Es proposa una nova ubicació per a l'abocador de residus sòlids urbans.  
- Es classifiquen com a sòl no urbanitzable protegit els llits de rius i barrancs.  
- En el sector 3 de sòl urbanitzable es delimita la zona ocupada per un rodal de coscolls com a zona verda, a fi de permetre la seua preservació. En el mateix sector, es dóna continuïtat a la Sendera de Segària i Rafalet en fer-la coincidir amb un vial de l'amplària requerida per a l'esmentada via pecuària.  
Atés que la classificació del sòl proposada per les Normes Subsidiàries resulta en general coherent amb les característiques ambientals del terme municipal, en protegir la major part de les àrees ocupades en l'actualitat per vegetació natural o no cultivades,  
Atés que el tractament de les aigües residuals es realitza en l'estació depuradora del municipi, la situació de la qual es determina en els plànols 1.3. (informació-xarxa de sanejament) i 2.1 (ordenació-classificació del sòl), amb la qualificació de sistema general. Segons el Pla Director de Sanejament i Depuració de la Comunitat Valenciana, aquesta depuradora té un funcionament correcte, tot i que el catàleg d'EDAR (Entitat de Sanejament, 1993) assenyala per a aquesta estació una població equivalent de 1.205 habitants enfront del sostre poblacional de 5.093 hab. previstos en les Normes,  
Atés que les Normes Subsidiàries incorporen un catàleg del patrimoni historicoartístic, en el qual figuren els següents elements protegits: carrer de Sant Roc, núms. 1, 2, 8 (església de Sant Joan), 9, 13 i 14; carrer de les escoles, núms. 4, 6, 10 i 12; Plaça de l'Ajuntament, núms. 1, 2, 8, 9 i 10; Avinguda de la Pau, núms. 1 i 7; carrer de Luis Santonja, núms. 4 i 6; carrer Major (diversos números) i Casa Santonja, a la partida de Benicàdims. Igualment, es protegeix el jaciment ibèric de Segària. Tot i això, aquest servei ha tingut coneixement de l'existència al terme de Beniarbeig de diverses àrees d'interés arqueològic, entre les quals cal destacar les restes morisques de Benihòmer, Benicàdims i Partida de Tossals, com també la probable presència al terme de les restes romanes de la partida de Vinyals. Igualment, el nucli urbà de Beniarbeig representa un àrea d'interés arqueològic, en la qual s'han realitzat diverses troballes,  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i d'altres disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.  
Primer   
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte de revisió de les Normes Subsidiàries de Planejament del terme municipal de Beniarbeig (la Marina Alta), amb les mesures correctores incloses en aquesta declaració d'impacte ambiental, a més del que indica l'estudi d'impacte ambiental, mentre no entren en contradicció amb aquelles:  
\* Quant al tram de la Sendera de Segària i Rafalet afectat per la delimitació proposada per al sòl urbanitzable sector 3, la solució proposada a les Normes Subsidiàries haurà de comptar amb l'informe favorable emés pels Serveis Territorials d'Alacant de la Conselleria de Medi Ambient o, si no n'hi ha, caldrà iniciar la tramitació d'una modificació del seu traçat, d'acord amb allò previst en la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries.  
\* S'haurà d'especificar la destinació prevista per a les aigües residuals d'origen industrial que es produïsquen en el sòl urbanitzable d'aquest ús (sector 4). La connexió d'aquestes àrees a la xarxa general de clavegueram per al tractament en l'estació depuradora quedarà condicionada a les característiques fisicoquímiques de les aigües que s'hi produïsquen.  
En el cas que les característiques fisicoquímiques de les aigües residuals produïdes requeriren la depuració prèvia al tractament conjunt, l'Ajuntament exigirà a les indústries que s'hi situen la depuració prèvia de les aigües produïdes fins a nivells admissibles per al seu tractament conjunt. Pel que fa a les característiques exigibles de les aigües residuals produïdes al municipi, l'Ajuntament incorporarà els paràmetres recollits en el model d'Ordenança Municipal d'Abocaments, confeccionat per la Conselleria de Medi Ambient i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.  
\* Els plans parcials que desenvolupen els sectors 1.2, 2 i 3 de sòl urbanitzable hauran d'incloure la justificació explícita de la destinació prevista per a les aigües residuals que s'hi produïsquen. En el cas que no es considere la connexió a la xarxa general de clavegueram per al seu tractament en l'estació depuradora del municipi, el pla o plans parcials de què es tracte hauran d'incloure una reserva de sòl, qualificada com a sistema general, per a la ubicació d'una estació depuradora per al sector.  
\* En el cas que la classificació del sòl proposada en les Normes afectara qualsevol jaciment arqueològic no inventariat, i en especial els jaciments de Benicàdims i Vinyals, l'Ajuntament de Beniarbeig haurà de prendre les mesures escaients per a garantir la preservació efectiva d'aquells. Si durant l'execució de les previsions de les Normes Subsidiàries en sòl urbà, urbanitzable o no urbanitzable, resultara afectat o es descobrira cap jaciment arqueològic, es procedirà a la paralització immediata de les obres, a més de comunicar-se la troballa a l'òrgan competent de la Generalitat, d'acord amb allò que especifica la Llei 16/1985, de 25 de juny, de Patrimoni Artístic Espanyol, i s'afegirà al catàleg d'elements protegits de la normativa urbanística.  
\* Quant als sistemes generals d'espais lliures situats al sector 3 de sòl urbanitzable i a les partides de Tossalet Blanc i Corralissos, l'eventual adequació d'aquestes àrees per a l'ús previst tindrà en compte el caràcter de zona natural de l'entorn on se situen, per la qual cosa s'hi incorporaran directrius explícites respecte a la prohibició d'efectuar moviments de terra i alterar el perfil del terreny, la utilització en la revegetació d'espècies autòctones, la reconstrucció d'ecosistemes naturals i el manteniment i conservació d'aquelles àrees ocupades per vegetació natural que presenten un estat acceptable de conservació o recuperació.  
\* Durant el període de vigència de les Normes Subsidiàries l'Ajuntament de Beniarbeig presentarà, amb una periodicitat anual i davant la Conselleria de Medi Ambient, un informe ambiental en el qual es donarà compte del compliment del programa de vigilància descrit en l'estudi d'impacte ambiental, de l'efecte derivat de l'aplicació del pla i del grau de correspondència d'aquest efecte amb el que preveu l'estudi d'impacte ambiental. A més dels controls especificats en l'esmentat programa de vigilància ambiental, s'analitzaran els següents:  
- Aparició d'edificacions disperses fora d'ordenació.  
- Grau de compliment en la gestió dels residus sòlids urbans, inerts i industrials  
- Grau d'execució de les obres d'infraestructura previstes per a garantir el correcte tractament de les aigües residuals.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici que utilitzen els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 17 de maig de 1995  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 337/94-AIA, referent a l'explotació minera de tres pedreres de préstecs destinats a la construcció de les variants de la carretera C-320, que afecten els termes municipals de Castelló de Rugat, Otos i Rugat, anomenades respectivament zones 1, 2 i 3 i promogudes per COMYLSA.  
Vist que l'estudi d'impacte ambiental va ser traslladat pel Servei Territorial d'Indústria i Energia de València en data 23 de desembre de 1994, significant que el tràmit d'informació pública el faria el dit Servei,  
Vist que la informació pública es va realitzar mitjançant un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província de València núm. 14, de data 17 de gener de 1995, sense que s'hi presentara cap al.legació dins el termini previst de 30 dies hàbils, segons consta en el certificat del director territorial de la Conselleria d'Indústria, Comerç i Turisme rebut en data 3 de març,  
Vist que, com a conseqüència de les consultes realitzades en data 15 de febrer de 1995, es van rebre les següents respostes:  
- En data 21 de març de 1995 informe de l'Ajuntament de Castelló de Rugat en què manifesta: 1r) que les Normes Subsidiàries Municipals qualifiquen el territori on es pretén situar l'explotació com a sòl no urbanitzable on no es permet l'explotació de pedreres, i 2n) que l'explotació esmentada està executant-se ja, sense cap llicència ni autorització.  
- En data 4 d'abril de 1995, escrit de la Direcció General de Patrimoni Artístic acompanyat de tres informes: arqueològic, etnològic i arquitectònic, dels quals no es desprén l'existència de cap element conegut del patrimoni historicoartístic que poguera resultar afectat per les tres activitats, encara que els dos primers noten l'absència d'un informe sobre la possible afecció al patrimoni dins de l'estudi d'impacte ambiental.  
- En data 18 d'abril de 1995, informe de l'Ajuntament de Rugat, en què manifesta que el projecte no incideix sobre el planejament urbanístic vigent i no afecta jaciments arqueològics o monumentals dels quals tinga constància la corporació.  
- En data 18 d'abril de 1995, informe de l'Ajuntament d'Otos que es manifesta en el mateix sentit que el de Rugat.  
No es va rebre resposta dels Serveis Territorials de Medi Ambient.  
Vist que l'estudi d'impacte ambiental inclou un epígraf (4.10) sobre l'impacte sobre el patrimoni artístic espanyol, en què es manifesta que l'activitat extractiva no afectarà cap element, pel fet de trobar-se els monuments més propers lluny del radi d'influència de les explotacions.  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i d'altres disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.  
Primer   
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental, i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, i en particular de les pertinents llicències d'activitat municipals, l'explotació dels préstecs anomenats zona 2 i zona 3, que afecten, respectivament, els termes municipals d'Otos i de Rugat; no així la zona 1, que afecta el terme municipal de Castelló de Rugat i no s'adequa al seu planejament municipal. A més, l'explotació de les zones 2 i 3 es realitzarà d'acord amb les previsions i propostes de l'estudi d'impacte ambiental i amb les condicions següents:  
1. El titular estarà obligat a restituir la cota original del terreny en cadascun dels buits mitjançant materials inerts procedents de les obres de la carretera, tal com proposa l'estudi d'impacte ambiental. En tot cas, això es farà de manera que no resten sectors deprimits ni entollables, per a la qual cosa haurà de donar a cada zona la topografia i el drenatge extern adequat a l'entorn.  
2. Per tal de garantir el compliment del punt anterior, el promotor haurà de justificar fefaentment davant el Servei Territorial d'Indústria i Energia la disponibilitat del volum de terres necessari per al rebliment, o bé, fer una valoració realista del cost d'aquesta actuació, que haurà de ser considerat en el pressupost de restauració, a l'efecte de constitució de la fiança.  
3. La plantació de fruiters prevista haurà d'estar precedida d'una sembra i el posterior manteniment d'espècies lleguminoses i gramínies, per tal de millorar l'estructura del nou sòl i reduir-ne el risc d'erosió.  
4. Si durant l'explotació de la pedrera, es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular té l'obligació de fer-ho saber a la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència immediatament i d'adoptar les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació.  
Segon  
Donar compte al Servei d'Inspecció de la iniciació de l'activitat en la zona 1 que afecta el terme municipal de Castelló de Rugat.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 17 de maig de 1995  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 115/95-AIA referent al projecte de remodelació de parcel.la a la finca "Lo Pina" del terme municipal d'Orihuela, promogut per la UTE Oriola.   
Vist que, el 25 d'abril de 1995, va ser remés pel Servei d'Activitats Qualificades de la Conselleria de Medi Ambient a Alacant l'expedient compost pel projecte, estudi d'impacte ambiental i expedient administratiu municipal que inclou el certificat d'exposició al públic mitjançant un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant número 61 de data 14 de març de 1995 per un termini de 20 dies i en el tauler d'edictes de l'Ajuntament, període durant el qual no s'hi van produir al.legacions. S'aporten, a més, els informes dels tècnics municipals en què es manifesta la compatibilitat de l'activitat amb la qualificació urbanística,   
Vist que el projecte consisteix en l'extracció de 215.000 m3 de materials en una superfície de 3,29 hectàrees de la finca "Lo Pina" per a la seua utilització en la construcció de la variant d'Orihuela i, simultàniament, el rebliment del buit d'excavació amb un volum de 150.000 m3 dels materials excedents de la dita obra,  
Vist que els materials excedentaris són terres procedents de la Vega de Orihuela, que presenten característiques favorables al seu ús agrícola, per la qual cosa es preveu la posada en regadiu, una vegada conclosa l'activitat de la parcel.la.  
Atés que, d'acord amb el Reial Decret 134/1994, de 4 de febrer, sobre mesures administratives especials per a la gestió dels recursos hidràulics, la situació actual de les reserves d'aigua no permet cobrir de forma adequada les demandes del recurs,   
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i d'altres disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.  
Primer   
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, sense perjudici de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, la remodelació de parcel.la a la finca Lo Pina, consistent en l'extracció de 215.000 m3 d'àrids i rebliment simultani de la parcel.la amb 150.000 m3 de terres procedents de la Vega de Orihuela, en una superfície de 3,29 ha de la finca Lo Pina, promogut per l'empresa UTE Orihuela, sempre que s'adapte a allò previst en el projecte i estudi d'impacte ambiental i adopte la següent mesura correctors:  
A fi d'evitar processos erosius als talussos i independentment de l'ús posterior de la parcel.la, es procedirà, en finalitzar la fase de rebliment, a la revegetació d'aquests amb espècies herbàcies i arbustives pròpies de l'àrea.   
Segon  
No estimar acceptable l'ús agrícola de regadiu previst per a la parcel.la afectada mentre romanga vigent el Reial Decret 134/1994, de 4 de febrer, sobre mesures administratives especials per a la gestió dels recursos hidràulics, i posteriorment condicionat a l'obtenció de les pertinents concessions de recursos hídrics per part de l'organisme de conca corresponent.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es podrà interposar cap recurs, sense perjudici que utilitzen els mitjans que estimen pertinents per defensar el seu dret.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 22 de maig de 1995  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 020/94-AIA, sobre el projecte de Normes Subsidiàries de Planejament Municipal de Bugarra (València) promogut pel seu Ajuntament.  
Vist que, en data 26 de gener de 1994, l'Ajuntament de Bugarra va remetre a la Conselleria de Medi Ambient un exemplar de l'estudi d'impacte ambiental aprovat provisionalment per l'Ajuntament ple, com també un certificat de l'acord corresponent al dit ple municipal que inclou el resultat de la informació pública,   
Vist que les Normes Subsidiàries i l'estudi d'impacte ambiental van ser sotmeses a informació pública mitjançant un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província de València núm. 248 de 19 d'octubre de 1993 i en el periòdic Levante de 2 d'octubre de 1993, pel termini d'un mes, en el qual es van produir al.legacions de demarcació de València del Col.legi d'Arquitectes de la Comunitat Valenciana entre les quals cap destacar des del punt de vista d'impacte ambiental l'afecció a un jaciment catalogat en el planejament anterior i l'absència de valoracions d'índole urbana imatge adequació del disseny urbà proposat,  
Vist que, el 6 d'abril de 1994, es va remetre un escrit a l'Ajuntament de Bugarra en què s'indicaven les deficiències tant en la tramitació de l'expedient administratiu com en el contingut de l'estudi d'impacte ambiental, els punts del qual es resumeixen a continuació:  
1) Remissió d'un exemplar del document tècnic de les Normes Subsidiàries de Planejament municipal   
2) En relació amb el contingut d'estudi d'impacte ambiental.  
2.1) Cal reparar les discordances observades en els plànols de classificació de sòl.  
2.2) En la descripció del medi s'han observat incorreccions en relació amb la cartografia geològica, edafològica, de risc de contaminació d'aqüífers i en l'inventari d'espècies arbòries  
2.3) No s'ha fet reserva com a sistema general per al tractament de residus sòlids urbans  
2.4) Cal indicar les mesures correctores previstes per al tractament de les aigües residuals   
2.5) Cal revisar l'apartat de patrimoni cultural ja que sembla ser incomplet d'acord amb un expedient tramitat al terme municipal de Bugarra corresponent a una pedrera.  
Vist que el 20 de febrer de 1995 va ser remés l'estudi d'impacte ambiental com a resposta a la sol.licitud d'ampliació en què únicament s'havien reparat els punts 2.1 i 2.3, sent la resta del document idèntica al que es va presentar inicialment,  
Vist que l'1 de març es va sol.licitar novament que fóra completat l'expedient mitjançant la remissió del document tècnic de les Normes Subsidiàries de Planejament,  
Vist que, dins del tràmit a tal efecte previst en la legislació ambiental (Decret 162/90 de 15 d'octubre) es van efectuar, amb la documentació continguda en l'estudi d'impacte ambiental, les següents consultes:  
1º Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura (7 de març de 1995).  
2º Serveis Territorials de Medi Ambient de València  
(7 de març de 1995)  
Vist que els serveis tècnics d'aquesta direcció general van fer una visita de camp a la zona objecte d'anàlisi, de la qual es desprenen les següents observacions:  
1) L'àrea al marge esquerre del riu Túria, compresa entre el sòl no urbanitzable de pedreres i el sòl no urbanitzable de protecció de llits, qualificat com a sòl no urbanitzable comú hauria de preservar-se de la possible ocupació d'activitats auxiliars pròpies de les pedreres com ara runams, zones d'apilament de material, plantes de trituració o de la possible ampliació d'aquestes activitats ja que recau directament al llit del riu Túria.  
2) L'àrea reservada per al tractament de residus sòlids envairia el Barranco de la Fuente per la qual cosa hauria de reservar-se sòl als terrenys pròxims al marge dret del llit, que presenten en principi característiques geològiques adequades.   
3) Els terrenys corresponents al marge dret del riu Túria qualificats com a sòl no urbanitzable comú corresponen a terrenys naturals, amb pendents elevats, coberts per espècies arbòries que recauen directament sobre el llit del riu Túria per la qual cosa han de ser conservats com a terrenys forestals.  
4) La boca d'entrada de la Sima o Cueva de la Colomera es troba qualificada com a sòl no urbanitzable comú.  
5) El càmping municipal es troba en funcionament.  
6) L'ús predominant dels terrenys qualificats com a sòl no urbanitzable concentració parcel.lària és agrícola de secà encara que hi ha algunes parcel.les transformades a agrícola de regadiu.  
Vist que el 20 de març de 1995 es va rebre en aquesta Conselleria el document de Normes Subsidiàries de Planejament Municipal, de la revisió del qual es fan les següents observacions:  
1) En el sòl no urbanitzable de protecció s'estableixen normes únicament per a la protecció forestal i per a la protecció a llits.  
2) Els plànols de classificació de sòl (1.1. a 1.5 ) reflecteixen la localització d'alguns elements patrimonials, assenyalats en la llegenda com a "restes arqueològiques", sense especificar-ne la naturalesa i sense que hi haja en la normativa cap article que permeta garantir-ne la protecció, tant en sòl urbà com en la resta del terme municipal.   
3) Entre els sistemes generals no es reflecteixen les reserves de sòl per a la ubicació de sistemes de tractament de residus sòlids urbans i de les aigües residuals.   
3) No s'estableix cap norma per a la prevenció de la contaminació acústica, aspecte que pot ser important per la ubicació d'activitats generadores d'impactes sonors (pedreres, plantes de trituració, indústries, etc.) en distàncies relativament pròximes al nucli urbà.  
4) El sòl no urbanitzable de pedreres es classifica segons les pedreres existents actualment o en previsió de les expectatives existents per a la instal.lació d'aquestes activitats extractives. No obstant això, i d'acord amb els projectes que es troben en aquesta Consellería i que posseeixen declaració d'impacte ambiental sembla que la delimitació d'aquests terrenys no s'adapta exactament a les àrees que es preveu explotar, cosa que podria produir desajusts entre les distintes legislacions sectorials.  
5) Es preveu connectar la xarxa de sanejament del sòl no urbanitzable d'ús industrial a la xarxa municipal, sense que s'establisca cap tipus de normativa quant a les condicions de l'abocament.  
Vist que, com a resposta a les consultes efectuades, es van rebre els següents informes:  
1r) La Direcció General de Patrimoni, en data 27 d'abril de 1995, remet informes emesos per la Unitat d'Arqueologia i d'Etnologia, el contingut del qual es resumeix a continuació:  
\* La Unitat d'Etnologia apunta que no hi ha un inventari de la totalitat del terme municipal, encara que es té coneixement de l'existència de béns etnològics per un informe emés en l'any 1991 per a l'expedient d'una extracció i en el qual s'indicava l'existència de diversos corrals que haurien d'estar reflectits en les normes: Corral de Cavanzas, Corral Blanco i Corral de Torralba.  
\* La Unitat d'Arqueologia assenyala l'origen romà i musulmà de la població i la necessitat d'establir les ordenances necessàries per a garantir la protecció del nucli històric a l'efecte d'excavacions arqueològiques.  
Així mateix, el terme municipal presenta una gran riquesa de jaciments arqueològics i paleontològics que s'enumeren a continuació i que, d'acord amb el tècnic, han de ser inclosos com a elements que s'ha de protegir:  
\* Arqueològics  
- Loma de la Tía Soldá  
- Torre de los Villaricos   
- El Castillejo  
- La Hortezuela o la Tortezuela  
- Puntal de las Aliagas  
- Los Villaricos  
- Pico del Aguila  
- Yesar del Masero  
- El Quemado  
- La Mezquita  
- Cueva Merinel  
- Torralba I, II y III  
- Corral de la Hoya  
- Marjuela II  
\* Paleontològics  
- Bugarra 1  
- Bugarra 2  
- La Marjuela.  
   
S'adjunten a l'informe les fitxes descriptives de cadascun dels jaciments inventariats.  
2n) La Direcció Territorial de Medi Ambient de València informa que la via pecuària anomenada "Colada de Cheste a Chulilla" classificada amb una amplària legal de 14 metres, està mal determinada en els plànols i la seua descripció no figura en la llegenda.  
Vist que es va efectuar una consulta verbal a la Comissió Provincial d'Activitats Qualificades de València sobre les condicions per al desenvolupament de l'activitat de càmping, en la qual s'indicava que el dit expedient no ha sigut tramitat davant la Comissió, per la qual cosa se suposa que aquella manca de llicència d'activitat,  
Vist que el 16 de maig de 1995 es va remetre a l'Ajuntament una còpia dels informes rebuts com a resposta a les consultes efectuades.  
Atés que l'inexistent tractament actual de les aigües residuals serà reparat per l'aplicació del programa complementari per als anys 97/98 del Pla Director de Sanejament i Depuració de la Comunitat Valenciana que inclou en les actuacions previstes per al sanejament dels municipis de més de 500 habitants el municipi de Bugarra,   
Atés que els terrenys on se situa actualment el càmping municipal i on es preveu la construcció de la futura depuradora d'aigües residuals presenten un risc mitjà d'inundació i que, junt als terrenys on s'assenta el nucli urbà, la reserva de sòl industrial i el sòl apte per a urbanitzar presenten risc de col.lapse i subsidència,  
Atés que les coves, l'avenc i altres cavitats subterrànies s'han de'incloure com a elements protegits, en virtut de l'article 16 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre de la Generalitat Valenciana d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana,  
Atés que la concentració parcel.lària anomenada El Garroferal és objecte d'un expedient específic d'impacte ambiental, que es troba en suspens en virtut de les normes d'explotació dels recursos existents durant aquest any, establertes per la Comissió Permanent de la Sequera de la Junta de Govern de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, complint el Reial Decret 134/1994, de 4 de febrer pel qual s'adopten mesures administratives especials per a la gestió dels recursos hidràulics, a l'empara de l'article 56 de la Llei d'Aigües,  
Atés que la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries substitueix la Llei de 22 de juny de 1974 de Vies Pecuàries,  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i d'altres disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.  
Primer   
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, les Normes Subsidiàries de Planejament Municipal de Bugarra, promogudes pel seu Ajuntament, sempre que es reparen o modifiquen els següents aspectes:  
1) Que es considere com a sòl no urbanitzable de protecció:  
1.1) Els terrenys forestals que s'estenen, al marge dret del riu Túria entre el sòl no urbanitzable de protecció de llits i el sòl no urbanitzable protegit.  
1.2.) Al marge esquerre del riu Túria. els terrenys compresos entre el sòl no urbanitzable de protecció de llits i el sòl no urbanitzable de pedreres.  
1.3.) Els terrenys naturals circumdants a la boca d'entrada de la Sima o Cueva Colomera.   
2) Que s'incorpore a les ordenances la informació dels elements patrimonials inventariats actualment -d'acord amb els informes emesos pels tècnics de la Direcció General de Patrimoni- i s'establisquen les normes necessàries per a garantir la protecció tant dels elements patrimonials coneguts com dels que pogueren descobrir-se en el futur, tant en sòl urbà com en la resta del terme municipal.   
3) En relació amb les vies pecuàries es prendran en compte els següents aspectes:  
3.1) Al terme municipal de Bugarra es classifiquen dues vies pecuàries: Cordel de Castilla i Colada de Cheste a Chulilla de 37,5 m. i 14 m. d'amplària legal, respectivament, i seran considerades com a sistema general.  
3.2) El Cordel de Cheste a Chulilla està reflectit en el plànol 1 com a Cordel de Castilla, sent-ne, a més, la traça incorrecta, d'acord amb l'informe emés pel tècnic de vies pecuàries de la Direcció Territorial de Medi Ambient de València, per la qual cosa es modificarà d'acord amb la documentació existent en aquest organisme.  
3.2.) Per a l'adequada protecció de les vies pecuàries s'atendrà a allò disposat en la Llei 3/1995, de 23 de març de Vies Pecuàries.  
4) El projecte de concentració parcel.lària està subjecte al procediment d'impacte ambiental, d'acord amb l'article 1.a.1. de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març d'Impacte Ambiental.  
5) Es reservarà una superfície mínima d'1 ha com a sistema general per al tractament de residus sòlids urbans, al marge dret del Barranco de la Fuente, evitant, en tot cas, l'ocupació del llit.   
6) Atés el risc mitjà d'inundació que afecta el sòl no urbanitzable d'ús turístic i recreatiu (càmping) es considera preceptiu l'informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, amb caràcter previ a la concessió, per part de l'Ajuntament de la llicència d'activitat.  
7) Es reservaran com a sistema general els terrenys on es preveu la instal.lació d'un sistema de tractament d'aigües residuals. No obstant això, la validesa de la reserva quedarà condicionada a la viabilitat des del punt de vista geotècnic de la dita ubicació.  
8) S'incorporaran les normes necessàries per a regular les condicions d'abocament d'aigües residuals a la xarxa de clavegueram, d'acord amb el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram elaborada conjuntament per l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals de la Comunitat Valenciana i Federació Valenciana de Municipis i Províncies.   
9) Igualment, s'inclouran les normes necessàries en prevenció de la contaminació acústica basant-se en el model d'ordenança municipal sobre prevenció de la contaminació acústica elaborat conjuntament per la Conselleria de Medi Ambient i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.   
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es podrà interposar cap recurs, sense perjudici que utilitzen els mitjans que estimen pertinents per defensar el seu dret.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 23 de maig de 1995  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 339/94-AIA referent a l'extracció de material de préstec anomenada "El Tollo", per a la construcció de l'autovia de Llevant, tram d'Almansa-l'Alcúdia de Crespins, que afecta el terme municipal de Montesa, promoguda per Ferrovial, SA.  
Vist que l'estudi d'impacte ambiental ha estat sotmés al tràmit d'informació pública pel Servei Territorial d'Indústria i Energia, mitjançant un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província de València núm. 19, de data 23 de gener de 1995, sense que s'hi presentara cap al.legació dins del termini previst de 30 dies hàbils, segons consta en el corresponent certificat del director territorial de l'esmentat Servei, rebut en data 31 de març de 1995,  
Vist que, com a conseqüència de les consultes realitzades es van rebre els següents informes:  
- Informe de l'Ajuntament de Montesa, rebut en data 7 de març de 1995, en què fa constar que l'actuació afectarà sòl no urbanitzable comú, on no es té constància de jaciments arqueològics ni altres monuments, si bé assenyala que caldrà protegir el camí rural que dóna accés a la zona.  
- Escrit de la Direcció General de Patrimoni Artístic, rebut en data 6 d'abril de 1995, acompanyat de tres informes: arqueològic, etnològic i arquitectònic, dels quals no es desprén l'existència de cap element conegut del patrimoni historicoartístic, encara que esmente que no ha sigut estudiada aquesta variable en l'estudi d'impacte ambiental.  
No es rep resposta del Servei Territorial de Medi Ambient.  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i d'altres disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.  
Primer   
Estimar acceptable a l'efecte ambiental, i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, com ara la llicència d'activitat municipal, l'explotació de la pedrera "El Tollo", del terme municipal de Montesa, d'acord amb les previsions i propostes de l'estudi d'impacte ambiental a més de les condicions següents:  
1. Si durant l'explotació de la pedrera, es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular té l'obligació de fer-ho saber a la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència immediatament i d'adoptar les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació.  
2. L'explotador prendrà cura de no afectar els béns i serveis existents a les rodalies i, especialment de no afectar negativament els camins rurals que confronten la parcel.la afectada per l'extracció. En tot cas, estarà obligat a reposar o indemnitzar pels possibles danys causats, sense perjudici d'altres responsabilitats legals que hi pogueren concórrer.  
3. El drenatge superficial de l'àrea tindrà lloc cap al nord, connectant amb el barranc existent. No hi romandran àrees deprimides ni entollables, ni s'excavarà sota la cota natural de l'esmentat barranc. Així mateix, s'adoptaran les mesures escaients per tal d'evitar arrossegaments de terres cap al barranc.  
4. Els talussos resultants hauran de ser restaurats seguint el model del plànol número 4.10 (Detall de revegetació), per a la qual cosa s'hi mantindrà un pendent inferior als 45ø respecte a l'horitzontal i es procedirà al seu tractament amb sembra d'espècies herbàcies (gramínies i lleguminoses) i plantació amb espècies arbustives dels tipus coscoll, llentiscle, romaní, timó o altres de caràcter autòcton.  
5. Caldrà adequar el pressupost de restauració al compliment de les condicions anteriors.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici que utilitzen els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València 24 de maig de 1995  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 340/94-AIA referent a l'extracció de material de préstec anomenada "Los Naranjos", per a la construcció de l'autovia de Llevant, tram d'Almansa-l'Alcúdia de Crespins, que afecta el terme municipal de Vallada, promoguda per Ferrovial, SA.  
Vist que l'estudi d'impacte ambiental ha estat sotmés al tràmit d'informació pública pel Servei Territorial d'Indústria i Energia, mitjançant un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província de València núm. 19, de data 23 de gener de 1995, sense que s'hi presentara cap al.legació dins del termini previst de 30 dies hàbils, segons consta en el corresponent certificat del director territorial de l'esmentat Servei, rebut en data 31 de març de 1995,  
Vist que, com a conseqüència de les consultes realitzades es va rebre el següent informe:  
- Escrit de la Direcció General de Patrimoni Artístic, rebut en data 6 d'abril de 1995, acompanyat de tres informes: arqueològic, etnològic i arquitectònic, dels quals no es desprén l'existència de cap element conegut del patrimoni historicoartístic, encara que esmente que no ha sigut estudiada aquesta variable en l'estudi d'impacte ambiental.  
No es rep resposta del Servei Territorial de Medi Ambient ni de l'Ajuntament de Vallada.  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i d'altres disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.  
Primer   
Estimar acceptable a l'efecte ambiental, i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, com ara la llicència d'activitat municipal, l'explotació de la pedrera "Los Naranjos", del terme municipal de Vallada, d'acord amb les previsions i propostes de l'estudi d'impacte ambiental a més de les condicions següents:  
1. Si durant l'explotació de la pedrera, es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular té l'obligació de fer-ho saber a la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència immediatament i d'adoptar les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació.  
2. Tal com està prevista la topografia final del buit d'extracció, seria desitjable fer desaparéixer el turonet on es troba la casa d'atifells existent però, en cas de mantenir-la, caldrà preveure un accés suau en rampa per poder-hi accedir.  
3. El drenatge superficial de l'àrea tindrà lloc cap al Sud, connectant amb el riu Cànyoles. No hi romandran àrees deprimides ni entollables, i així mateix s'adoptaran les mesures escaients per tal d'evitar arrossegaments de terres cap al barranc.  
4. Els talussos resultants en tota l'explotació hauran de ser restaurats seguint el model del plànol número 4.10 (Detall de revegetació), per a la qual cosa es mantindrà en ells un pendent inferior als 45ø respecte a l'horitzontal i es procedirà al seu tractament amb sembra d'espècies herbàcies (gramínies i lleguminoses) i plantació amb espècies arbustives dels tipus coscoll, llentiscle, romaní, timó o altres de caràcter autòcton.  
5. Caldrà adequar el pressupost de restauració al compliment de les condicions anteriors.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici que utilitzen els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València 24 de maig de 1995  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 294/94-AIA, referent a un projecte d'extracció de terres de préstec anomenat pedrera "Enlace de Vallada", destinat a les obres de la carretera N-340, autovia Almansa-l'Alcúdia de Crespins, que afecta el terme municipal de Vallada i de la qual és promotor Ferpi Transportes y Obras, SA.  
Vist que l'estudi d'impacte ambiental ha estat sotmés al tràmit d'informació pública pel Servei Territorial d'Indústria i Energia, mitjançant un anunci publicat en el BOP de València núm. 19, de data 23 de gener de 1995, sense que s'hi presentara cap al.legació dins el termini previst de 30 dies hàbils, segons consta en el corresponent certificat del director territorial, rebut en data 31 de març de 1995,  
Vist que, com a conseqüència de les consultes efectuades en data 23 de novembre de 1994, es va rebre la següent resposta:  
- informes arqueològic, etnològic i arquitectònic tramesos per la Direcció General de Patrimoni Artístic en data 13 de març de 1995, en els quals es manifesta que encara no s'han fet l'inventari de jaciments arqueològics ni el de béns etnològics de la Comunitat Valenciana corresponents a aquesta zona. Els dos primers proposen la realització d'un estudi d'impacte ambiental sobre el patrimoni artístic i arqueològic en interpretar que així ho exigeix la Llei d'Impacte Ambiental.  
No hi van respondre ni l'Ajuntament de Vallada ni la Direcció Territorial de Medi Ambient.  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i d'altres disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.  
Primer   
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, i en particular de la preceptiva llicència d'activitat, la realització del projecte extractiu anomenat "Enlace de Vallada", del terme municipal de Vallada, d'acord amb l'estudi d'impacte ambiental tramitat i les següents condicions:  
1. Si durant l'explotació de la pedrera, es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular té l'obligació de fer-ho saber a la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència immediatament i d'adoptar les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació.  
2. Els talussos hauran de ser revegetats mitjançant la plantació d'espècies arbustives concordants amb la potencialitat de la zona (com ara el coscoll, romaní, timó, etc.) i la sembra d'herbàcies, igualment concordants, i tal com es preveu al talús tipus recollit al plànol 4.10.   
La densitat d'arbustives serà almenys de quatre plançons per metre quadrat.  
3. Caldrà adequar el pressupost de la restauració per a complir la condició anterior.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 24 de maig de 1995  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 004/95-AIA sobre la revisió de les Normes Subsidiàries de Planejament Municipal de Rotglà-Corbera (la Costera), promogut pel seu Ajuntament.  
Vist que, el 4 de gener de 1995, es rep de la Comissió Territorial d'Urbanisme l'estudi d'impacte ambiental del projecte de revisió de les Normes Subsidiàries de Planejament Municipal de Rotglà-Corbera presentat per l'Ajuntament,  
Vist que, amb data 17 de gener de 1995, se sol.licita a l'Ajuntament de Rotglà-Corbera els resultats de la informació pública de l'estudi d'impacte ambiental i un exemplar del projecte de revisió de Normes Subsidiàries de Planejament aprovat provisionalment i diligenciat per a completar la documentació del referit expedient,  
Vist que, el 28 de febrer de 1995, es rep de l'Ajuntament la documentació sol.licitada,  
Vist que, segons un certificat de l'Ajuntament, l'estudi d'impacte ambiental ha sigut exposat al públic, conjuntament amb el projecte, durant el termini d'un mes, mitjançant un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província núm. 146 del 22 de juny de 1994 i en el diari Levante del 30 de juny de 1994, i que transcorregut el termini d'exposició no s'hi va presentar cap al.legació,   
Vist que es van fer consultes a la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, a la Direcció General d'Interior de la Conselleria d'Administració Pública i a la Direcció Territorial de València, al Servei de Planificació de Recursos Hidrològics i al Servei de Residus i Contaminació d'aquesta Conselleria,  
Vist que el contingut dels informes rebuts de les consultes efectuades es resumeix a continuació:  
A) El Servei de Residus i Contaminació (rebut en data 8 de març de 1995) informa que:  
"Com a previsions urbanístiques és convenient que en una ordenança municipal es consideren les prescripcions següents:  
Els edificis destinats en més d'un 10% de la seua superfície edificable a ús d'oficina, comercial, industrial, tallers i emmagatzematge, comptaran amb serveis que permeten una recollida dels distints tipus de residus que se'n generen. Aquests serveis consistiran en contenidors o depòsits, dotats de les mesures de seguretat necessàries per a evitar contaminacions, emanacions, accidents i molèsties.  
En els vials de nova constitució es reservarà sòl per a la instal.lació de contenidors que permeten la recollida selectiva almenys de tres tipus de residus.  
Per a l'atorgament de la llicència d'obres d'un edifici el promotor haurà de presentar un compromís d'admissió dels residus en una instal.lació de tractament de residus sòlids inerts autoritzada, sempre que hi haja una instal.lació autoritzada en un ràdio de 20 km de l'obra projectada, indicant la quantitat de residus inerts que pensa produir. L'Ajuntament, després de comprovat el projecte, hi donarà el vist-i-plau.  
La cèdula d'habitabilitat o llicència d'activitat per al cas de l'edifici no es concedirà fins que el promotor de la construcció no presente un certificat d'una instal.lació de residus sòlids inerts autoritzada, relativa al volum de residus lliurat i es responsabilitze de la seua correcta gestió, sempre que hi haja una d'aquestes instal.lacions en un ràdio de 20 km de l'obra projectada.  
Respecte a la reserva de sòl que s'ha de considerar en les Normes Subsidiàries, serà convenient la reserva de 0,5 ha per a un abocador de residus sòlids inerts.  
En l'elecció de la zona per a la reserva de sòl, aquesta podria efectuar-se en sòl no urbanitzable d'escassa qualitat ambiental i prevaldrà fonamentalment la rehabilitació d'espais degradats com ara antigues pedreres i clots d'extracció."  
B) La Direcció General de Patrimoni Artístic (en data 27 d'abril de 1995) informa que:  
"Consultat l'Inventari de Béns Etnològics de la Comunitat Valenciana es comprova que no s'ha fet l'inventari corresponent d'aquest terme, per la qual cosa no podem ratificar la incidència sobre el patrimoni considerada en l'estudi d'impacte ambiental.  
I sobre la possible afecció que sobre el patrimoni històric pogueren tenir les dites normes, una vegada consultat l'Inventari de Jaciments Arqueològics, s'ha pogut comprovar que en l'esmentat municipi es localitzen els jaciments arqueològics de La Coroneta i Alt de La Caparrosa. Aquests jaciments s'han d'incloure en les Normes Subsidiàries com a zones arqueològiques que cal protegir, i realitzar una prospecció general a fi de detectar possibles jaciments arqueològics i incloure'ls a l'efecte previst en la Llei 16/1985 de 25 de juny del Patrimoni Espanyol."  
C) La Direcció Territorial de València (en data 28 d'abril de 1995) informa que:  
"Les competències en vies pecuàries actualment són de la Conselleria de Medi Ambient, no de la Conselleria d'Agricultura i Pesca.  
Està aprovada una llei de vies pecuàries (Llei 3/1995 de 23 març), publicada en el BOE núm. 71 de data 24 de març de 1995, i atesa aquesta circumstància és aconsellable eliminar la menció de Llei 22/74 de Vies Pecuàries, i que, on diu que en les vies pecuàries no poden alçar-se edificacions ni rases ni alterar l'ús del sòl en tota l'amplària assenyalada en els plànols, haurà de dir: que en aquests terrenys de vies pecuàries s'atendrà allò disposat en la Llei 3/1995 de 23 de març de Vies Pecuàries."  
D) El Servei de Planificació de Recursos Hidrològics (en data 4 de maig de 1995) comunica en el seu informe el següent:  
El proveïment d'aigua de consum públic es realitza a partir d'un pou situat a la partida Canadeta propietat de la Comunitat de Regants de Rotglà. Tant els cabals disponibles com els seus depòsits d'emmagatzemament resulten suficients per a aquesta població.  
Respecte a la depuració de les aigües residuals d'aquesta població, en l'actualitat no es fa cap tractament d'aquestes aigües. El Pla Director de Sanejament i Depuració de la Comunitat Valenciana considera, dins de les actuacions complementàries per a 1997 i 1998 una inversió de 175 milions per a la depuració de les aigües residuals per als 5.382 habitants a la comarca de La Costera. La dita depuració afectarà les següents poblacions: Rotglà-Corbera, Llanera de Ranes, Cerdà, la Granja de la Costera, Torrella, Vallés, Montesa, Novetlé i Lugar Nuevo de Fenollet.  
A la legislació que es recull en l'article 43 de les Normes Subsidiàries, sobre les condicions higièniques generals per al sòl urbà industrial, caldria afegir la Llei d'Aigües (Llei 29/1985) i els reglaments que la desenvolupen (Reial Decret 849/1986 i Reial Decret 927/1988).  
En l'article 50, referent a les determinacions generals del sòl apte per a urbanitzar industrial, s'hauria de concretar el concepte d'abocaments "nocius" als quals s'exigirà "sistemes propis" de depuració prèvia abans d'abocar a la xarxa general de clavegueram.  
En l'article 61, que es refereix al sòl no urbanitzable, es recull els aspectes ambientals que han de complir les urbanitzacions i altres tipus d'instal.lacions. Si bé no sembla lògic parlar d'urbanitzacions en aquest tipus de sòl, caldrà tenir en compte que els possibles abocaments d'aigües residuals d'habitatges aïllats, o d'altre tipus de construccions admissibles en sòl no urbanitzable, hauran de disposar de la corresponent autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
I en l'article 75, que considera les normes d'urbanització en matèria de sanejament, es recull:  
 a) La necessitat de "disposar de l'oportuna concessió de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, en aquells casos en què no s'aboque directament al col.lector municipal".  
Per aquests casos, d'abocaments a llit públic o al terreny, l'autorització corresponent haurà de ser atorgada per l'organisme de conca corresponent, tal com estableix la Llei d'Aigües i els reglaments que la desenvolupen.  
 b) Els requisits que han de complir les aigües residuals procedents de zones industrials, sense especificar si es refereix a abocaments al clavegueram o a llit públic.  
Si es tracta d'abocaments al clavegueram, no semblen adequades les condicions exigides. Quan, presumiblement, es tractaran les aigües residuals en una depuradora, s'hauria d'exigir a les aigües residuals industrials unes concentracions màximes de determinats paràmetres que les facen assimilables a les aigües residuals urbanes i, per tant, "depurables" en les mateixes estacions de tractament".  
E) La Direcció General d'Interior (en data 19 de maig de 1995) dóna a conéixer que:  
"No s'aprecien riscos significatius que puguen afectar el projecte i que pogueren traduir-se en danys rellevants per als béns i les persones".  
Atés que allò establert en el projecte sobre les vies pecuàries no es correspon amb la legislació actual aplicable, Llei 3/1995 de 23 de març de Vies Pecuàries,  
Atés que en les Normes Subsidiàries no estan reflectits els jaciments arqueològics de "La Coroneta" i "Alt de la Caparrosa", tots dos existents al terme municipal i catalogats per l'Inventari de Jaciments Arqueològics de la Comunitat Valenciana,  
Atés que a la zona de l'Alt de Caparrosa, que està classificada com a sòl no urbanitzable protegit paisatgístic, i on es troba el jaciment arqueològic Alt de la Caparrosa, es proposa la ubicació d'un sistema general dedicat a parc d'ús públic,  
Atés que en el projecte de Normes Subsidiàries queda establert que les aigües residuals industrials procedents del sòl urbà industrial i del sòl apte per a urbanitzar industrial s'abocaran a la xarxa de clavegueram general,  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i d'altres disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.  
Primer   
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte de les Normes Subsidiàries de Planejament Municipal de Rotglà-Corbera (la Costera) en els termes que estableix l'estudi d'impacte ambiental i amb les següents condicions:  
1) Les vies pecuàries existents al terme municipal seran considerades com a sistema general-vies pecuàries en les Normes Subsidiàries i així es reflectiran en els plànols i la normativa. En aquesta última, a més, inclourà la descripció de cadascuna de les vies pecuàries amb la seua amplària legal i als terrenys de les quals s'atendrà allò disposat en la Llei 3/1995 de 23 de març de Vies Pecuàries".  
2) Al sòl delimitat pels llits i les seues zones de protecció correspon la classificació de sòl no urbanitzable de protecció llits, establert així per la Llei 4/1992 sobre Sòl No Urbanitzable.  
3) Els jaciments arqueològics La Coroneta i Alt de la Caparrosa, localitzats al terme municipal i inclosos en l'Inventari General de Jaciments Arqueològics de la Comunitat Valenciana, es classificaran com a sòl no urbanitzable de protecció especial arqueològic i se'ls aplicarà la Llei 16/1985 de 25 de juny del Patrimoni Històric Espanyol.  
4) Respecte a la ubicació del parc a la muntanya Caparrosa es prendrà en compte:  
- La delimitació del sòl no urbanitzable protegit del jaciment arqueològic que s'hi troba, i que qualsevol actuació que l'afecte serà feta saber a la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura.  
- La classificació de sòl no urbanitzable de protecció paisatgística que posseeix la zona i que condicionarà l'adequació dels terrenys per a l'ús de parc. En aquest sentit, la normativa del projecte haurà d'incorporar directrius explícites sobre aquesta adequació com ara:  
- Prohibir moviments de terra i l'alteració del perfil del terreny.  
- Utilitzar en la revegetació espècies autòctones corresponents a la vegetació potencial de la zona.  
- Mantenir i conservar aquelles zones ocupades per vegetació natural que presenten un estat acceptable de conservació o de recuperació, com també el respecte absolut a les singularitats botàniques que es presenten.  
5) Es corregirà i adaptarà l'articulat que correspon de les ordenances municipals al que segueix:  
- Aigües Residuals. Les aigües residuals industrials, tant del sòl urbà industrial com del sòl apte per a urbanitzar industrial i abans del seu abocament a la xarxa de sanejament general, reuniran les condicions que recull el Model d'Ordenança Municipal d'Abocaments, elaborat per la Federació Valenciana de Municipis i Províncies i la Conselleria de Medi Ambient.   
 Aquells habitatges o activitats que no aboquen les seues aigües residuals a la xarxa de clavegueram, hauran de disposar de la corresponent autorització d'abocament a llits o al terreny concedida per l'organisme de conca corresponent, tal com es recull en la Llei 29/1985 d'Aigües i en els reglaments que la desenvolupen, Reial Decret 849/1986 i Reial Decret 927/1988.  
- Contaminació acústica. S'incorporaran les normes necessàries per a la protecció contra sorolls i vibracions en tot l'àmbit municipal, prenent com a base el model d'ordenança municipal sobre prevenció de la contaminació acústica elaborat coordinadament per la Federació Valenciana de Municipis i Províncies i la Conselleria de Medi Ambient.  
- Residus sòlids. Als residus sòlids generats s'aplicarà la Llei 42/1975 sobre deixalles i residus sòlids, Llei 20/1986 de Residus Tòxics i Perillosos i el reglament que la desenvolupa, el Reial Decret 833/1988, com també a les determinacions contingudes en els plans autonòmics de gestió de residus sòlids urbans, inerts i tòxics i perillosos.  
6) Es realitzarà la reserva de 0,5 ha de sòl, i com sistema general, per a abocador de residus sòlids inerts. Aquesta reserva es durà a terme en terrenys de sòl no urbanitzable comú que presenten característiques d'espais degradats com ara pedreres abandonades i clots d'extracció.  
7) Les Normes Subsidiàries recolliran en ordenances les previsions urbanístiques que indica en el seu informe el Servei de Residus i Contaminació.  
8) La destinació final dels residus generats (inerts, assimilables a urbans, tòxics i perillosos) serà l'adequada a cadascun d'ells, d'acord amb les seues característiques fisicoquímiques.   
9) Aquestes condicions hauran de ser inexcusablement tingudes en compte per l'Ajuntament abans de la concessió de les corresponents llicències d'obres o d'activitat.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es podrà interposar cap recurs, sense perjudici que utilitzen els mitjans que estimen pertinents per defensar el seu dret.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 24 de maig de 1995  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 103/95-AIA sobre modificació número 17 del Pla General d'Ordenació Urbana, sòl urbà "El Collaico", al terme municipal de Llíria (València), promogut pel seu Ajuntament.  
Vist que aquesta modificació del PGOU té com a objecte la reordenació urbanística de l'antic sector de Montecollado, zona residencial i industrial. D'aquesta manera, es pretén resoldre la problemàtica dels habitatges il.legals de 2a residència, mitjançant una reclassificació a sòl urbà d'unes àrees actualment classificades com a urbanitzables programades d'usos industrial i residencial extensiu, encara que afecten en casos molt concrets sòl no urbanitzable,  
Vist que, en data 3 d'abril de 1995, l'Ajuntament de Llíria ens va remetre la documentació urbanística corresponent a la mencionada modificació,  
Vist que, en data 10 d'abril de 1995, es va sol.licitar per telèfon a l'Ajuntament l'estudi d'impacte ambiental,  
Vist que, en data 10 de maig, l'Ajuntament de Llíria ens va remetre l'estudi d'impacte ambiental,  
Vist que, en data 23 de maig de 1995, tècnics d'aquesta direcció general van efectuar-hi una visita de camp, a fi de contrastar la informació rebuda,  
Vist que, tant el projecte de modificació com el seu estudi d'impacte ambiental han sigut sotmesos a exposició pública mitjançant un edicte en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 2.329 de 10 d'agost de 1994 i en el diari Levante de 5 d'agost de 1994, sense que s'haja presentat cap al.legació a l'estudi d'impacte ambiental en el termini legalment establert, segons un escrit de l'Ajuntament de Llíria, de data 3 de març de 1995.  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i d'altres disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.  
Primer   
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, la modificació núm. 17 del PGOU sòl urbà "El Collaico", del terme municipal de Llíria, promoguda pel seu Ajuntament, amb les mesures correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental i sempre que es complesquen les condicions i precisions següents:  
\* Les emissions gasoses de les indústries potencialment contaminants, actuals o futures permeses pel planejament proposat, compliran allò establert en el Decret 833/75, de 6 de febrer, pel qual es desenvolupa la Llei 38/72 de Protecció de l'Ambient Atmosfèric.   
\* S'incorporaran les normes necessàries per a la protecció contra sorolls i vibracions, basant-se en el model d'ordenança municipal sobre prevenció de la contaminació acústica elaborat coordinadament per la Conselleria de Medi Ambient i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.   
\* La destinació final dels residus generats (inerts, assimilables a urbans, tòxics i perillosos) serà l'adequada a cadascun d'ells, d'acord amb les seues característiques fisicoquímiques.  
\* Respecte a possibles afeccions a senderes i vies pecuàries, es garantirà el compliment de la Llei 3/1995 de 23 de març de Vies Pecuàries.   
\* Les condicions que s'han d'establir per a les aigües residuals abans del seu abocament a la xarxa de sanejament general seran les següents:  
- Concentració màxima permissible per als paràmetres fisicoquímics característics que han de ser considerats en l'abocament. Els mètodes utilitzats en les determinacions analítiques seran els oficials)  
Paràmetre /unitat Concentració  
Ph 5,50 - 9,00  
Sòlids en suspensió (mg/l) 500,00  
Materials sedimentables (ml/l) 15,00  
Sòlids grossos Absents  
DBO5 (mg/l) 500,00  
DQO (mg/l) 1.000,00  
Temperatura (øC) 40,00  
Color inapreciable a una dilució de 1/40  
Alumini (mg/l) 10,00  
Arsènic (mg/l) 1,00  
Bari (mg/l) 20,00  
Bor (mg/l) 3,00  
Cadmi (mg/l) 0,50  
Crom III (mg/l) 3,00  
Crom VI (mg/l) 0,50  
Ferro (mg/l) 5,00  
Manganés (mg/l) 5,00  
Níquel (mg/l) 5,00  
Mercuri (mg/l) 0,10  
Plom (mg/l) 1,00  
Seleni (mg/l) 0,50  
Estany (mg/l) 10,00  
Coure (mg/l) 1,00  
Zinc (mg/l) 5,00  
Cianurs (mg/l) 0,50  
Clorurs (mg/l) 2.000,00  
Sulfurs (mg/l) 2,00  
Sulfats (mg/l) 1.000,00  
Fluorurs (mg/l) 12,00  
Fòsfor total (mg/l) 15,00  
Amoníac (mg/l) 25,00  
Nitrogen nítric (mg/l) 20,00  
Olis i greixos (mg/l) 100,00  
Fenols (mg/l) 2,00  
Aldehids (mg/l) 2,00  
Detergents (mg/l) 6,00  
Pesticides (mg/l) 0,05  
La suma de les fraccions de: concentració real/concentració límit relativa als elements tòxics (arsènic, cadmi, crom, níquel, mercuri, plom, seleni, coure i zinc) no superarà el valor de 5.  
\* Concentracions microbiològiques màximes admissibles en l'abocament:  
Paràmetre / unitat Concentració  
Coliformes totals/100 ml 10.000,00  
Coliformes fecals/100 ml 2.000,00  
Estreptococs fecals/100 ml 500,00  
Vibrio Cholerae/100 ml Absents  
Així mateix, queda prohibit d'abocar directament o indirectament a les instal.lacions de sanejament, qualsevol dels següents productes:  
- Gasolina, nafta, petroli i productes intermedis de destil.lació; benzé, tolué, xilé i qualsevol altre dissolvent o líquid orgànic immiscible en aigua, combustible o inflamable.  
- Carbur càlcic i altres substàncies sòlides potencialment perilloses, com ara hidrurs, peròxids, clorats, perclorats, bromats, etc.  
- Components susceptibles de donar lloc a mescles inflamables o explosives amb l'aire o mescles altament comburents.  
- Deixalles radioactives.  
- Deixalles de coloracions indesitjables i no eliminables pel sistema de depuració.  
- Pintures i dissolvents orgànics.  
- Substàncies corrosives.  
- Líquids que continguen productes susceptibles de precipitar, depositar-se o reaccionar amb les aigües residuals i produir alguna de les substàncies enumerades.  
- Residus sòlids capaços de causar obstruccions, com ara cendres, carbonisses, arenes, encenalls, draps, ossos, plàstics, escombraries domèstiques, etc.  
- Llots procedents d'instal.lacions de depuració, neteja d'escomeses domiciliàries, embornals, xarxa de clavegueram, pous cecs, etc.  
- Substàncies farmacèutiques que puguen pertorbar el normal funcionament de les instal.lacions de depuració.  
- Olis i greixos flotants.  
\* Aquestes condicions hauran de ser inexcusablement tingudes en compte per l'Ajuntament abans de la concessió de les corresponents llicències d'obres o d'activitat.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es podrà interposar cap recurs, sense perjudici que utilitzen els mitjans que estimen pertinents per defensar el seu dret.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 25 de maig de 1995  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 025/95-AIA referent a l'ampliació de la pedrera de calcària "La Joquera", del terme municipal de Borriol, promoguda per la mercantil "Cantera La Torreta, SA".  
Vist que el projecte i l'estudi d'impacte ambiental van ser remesos en data 23.01.95 pel Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló,  
Vist que l'estudi d'impacte ambiental va ser sotmés al tràmit d'informació pública per l'esmentat servei territorial, mitjançant un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló número 15, de data 4.02.95, sense que s'hi presentaren al.legacions en el termini previst de 30 dies hàbils, segons consta en el corresponent certificat del director territorial, rebut en data 21.03.95  
Vist que, com a conseqüència de les consultes realitzades, es van rebre els següents informes:  
- Informes arqueològic i etnològic remesos per la Direcció General de Patrimoni Artístic en data 3.05.95, dels quals no es desprén l'existència d'elements historicoartístics coneguts, si bé en el primer d'ells es destaca que en l'estudi presentat no s'aporta una descripció dels elements ambientals al.lusius al patrimoni arquitectònic i arqueològic susceptible de ser impactat, per la qual cosa considera necessari exigir al promotor un estudi en aquest sentit.  
- Informe de la Direcció Territorial de Medi Ambient rebut en data 22 de maig de 1995, en què assenyala la proximitat de tres enclavaments d'interés arqueològic al perímetre de l'explotació, els quals queden contemplats en les Normes Subsidiàries de Borriol actualment en tràmit. La conca visual extrínseca de l'emplaçament és menuda ja que l'explotació es troba situada entre una sèrie d'elevacions. El principal impacte visual es produiria en les parts altes de l'explotació, que esdevindrien visibles des de la carretera N-340 sobre el barranc de la Torreta Alonso. En lloc dels 70ø previstos, proposa un pendent final de 35ø, a fi d'aconseguir una major integració de l'àrea restaurada. El nivell de base de l'explotació hauria de ser la cota de 210 m. d'alçària de l'actual barranc que drena cap al nord, i s'hauria de configurar la plataforma d'explotació amb un pendent suau cap aquest punt. Considera convenient, així mateix, realitzar una explotació descendent a fi de poder restaurar com més aviat els bancs superiors, i que aquests no sobrepassen els 5 m. d'alçària en el talús de rebliment (fins a la cota 235) i els 7 m. en els de roca. Com a mesures contra l'erosió proposa conferir contrapendent a les bermes i no acumular estèrils o terres en llocs on puguen ser arrossegades pel vessament superficial.  
No es va rebre resposta de l'Ajuntament de Borriol.  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i d'altres disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.  
Primer   
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, i en particular de la llicència d'activitat municipal, del terme municipal de Borriol sempre que es desenvolupe de conformitat amb l'estudi d'impacte ambiental (ampliació del projecte de restauració, etc.) modificat per les següents condicions:  
1. S'ha comprovat que en l'extrem occidental del perímetre de l'explotació projectada es localitza un enclavament d'interés cultural que conté pintures rupestres (ref. 2594), segons es recull en el projecte de modificació de Normes Subsidiàries de Borriol, l'estudi d'impacte ambiental del qual es tramita actualment en la Conselleria de Medi Ambient (expt. 248/93-AIA). Així mateix, a escassa distància del dit perímetre es localitzen el poblat Molinas (ref. 494, de l'edat de bronze) i el jaciment Molinas II (ref. 1894, de l'epipaleolític-eneolític). A fi de poder determinar la possible afecció a aquestes o a altres restes arqueològiques i, si s'escau, poder adoptar les mesures correctores pertinents, el promotor haurà de presentar davant la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura un estudi d'afecció al patrimoni historicocultural. Aquesta el remetrà, degudament informat, a la Direcció General de Qualitat Ambiental, que podrà introduir possibles modificacions en aquesta declaració d'impacte ambiental segons les recomanacions o resolucions aportades.  
2. El compliment de la condició anterior serà un requisit indispensable previ a l'autorització substantiva del projecte per part del Servei Territorial d'Indústria i Energia i de l'Ajuntament de Borriol.  
3. L'explotació es realitzarà de forma descendent, amb tendència -d'acord, únicament, amb les possibles variacions de qualitat de la roca com a àrid- a exhaurir com més aviat els bancs superiors i procedir a la seua restauració abans d'iniciar l'obertura de nous bancs a cotes inferiors.  
4. Per damunt de la cota 235 -segons el projecte- cada banc d'explotació exhaurit haurà de ser desdoblegat en altres menors l'alçària dels quals no sobrepasse els 7 metres ni el seu pendent els 45ø respecte a l'horitzontal, estant separats per amples bermes lleugerament inclinades en contrapendent, de manera que el pendent mitjà del conjunt siga inferior a 35ø. La restauració d'aquests bancs superiors haurà de ser realitzada com més aviat, segons el criteri expressat en la condició anterior.  
5. Els talussos finals de l'explotació sota la referida cota 235 podran mantenir-se amb els perfils topogràfics proposats en l'estudi d'impacte ambiental sempre que es procedisca al seu posterior cobriment amb rebliments minerals inerts, segons allò projectat, fins aconseguir un pendent final inferior a 35ø, si bé aquesta haurà d'incloure escalonaments o bermes, almenys, cada 5 m. d'alçària, i un sistema de control i evacuació de pluvials a fi d'evitar processos erosius i d'arrossegaments. En tot cas, l'explotació de pedrera sota la cota 210 queda supeditada que el rebliment posterior previst quede garantit com a tal en el cost del pressupost de restauració. A més, el posterior rebliment controlat amb residus sòlids inerts haurà de ser objecte, en el seu moment, de la corresponent llicència d'activitat municipal, després de l'estimació d'impacte ambiental pertinent.  
6. Sense perjudici de l'anterior, el rebliment final del buit fins a la cota de 195 m. prevista podria ser insuficient per a permetre un drenatge adequat de la zona de plantació de cítrics, ja que, dels plànols aportats es dedueix que la cota d'eixida del barranc (extrem nord-oest) estaria al voltant dels 205 m. En conseqüència, haurà de ser revisat aquest aspecte del projecte de restauració i, si s'escau, modificar les dites cotes a fi que puga mantenir-se el drenatge natural de l'àrea cap a l'esmentat barranc, sense que es creen zones deprimides o entollables en l'interior. En tot cas, caldrà dotar a tota la superfície afectada per l'explotació d'un sistema de desguassos adequat que minimitze el desenvolupament de formes erosives i d'aportaments terrígens als llits naturals. La restauració prevista amb cultiu de regadiu (cítrics) quedarà condicionada a la disponibilitat de recursos hídrics segons les normes vigents de l'organisme de conca i aquesta qüestió haurà de ser considerada dins del corresponent estudi d'impacte ambiental de l'esmentat abocador de residus inerts, com a regeneració paisatgística final d'aquest.  
7. Tots els talussos rocosos i bermes existents per damunt de la cota 235 hauran de ser revegetats segons allò previst en l'estudi d'impacte ambiental per a les bermes i talús de rebliment, és a dir, amb voladures en cràter, addició de sòls, sembres d'herbàcies i plantació d'espècies arbustives. Les espècies arbòries (garrofers i oliveres) es limitaran a bermes i talús de rebliment. De la relació d'espècies arbustives proposades s'haurà d'eliminar l'argelaga, si bé podrien introduir-se altres espècies pròpies del matollar mediterrani com ara el llentiscle, bruc, lavanda, ginebre i aladern, entre d'altres.  
8. El marge dret del camí o pista minera que enllaça les pedreres de La Torreta i La Joquera, on es preveu extraure algun volum de margues, haurà de condicionar-se i ser restaurat amb les limitacions d'angle i alçària de talús expressats en la condició 4 anterior.  
9. En lloc del tancat final proposat en l'epígraf 2 (Altres mesures complementàries) del capítol VI de l'estudi d'impacte ambiental, es limitarà simplement l'accés rodat a la zona mitjançant portes o barreres, a més de les senyalitzacions ben visibles en els possibles punts d'accés que advertisquen del perill en ser zona minera.  
10. El projecte de restauració i el seu pressupost (capítol VII de l'estudi d'impacte ambiental) hauran de ser modificats a fi d'adaptar-lo a les condicions derivades d'aquesta declaració d'impacte ambiental, com també qualsevol altre apartat que hi resultara contradictori, que quedarà sense efecte.  
11. El promotor queda obligat a presentar davant el Servei Territorial d'Indústria i Energia, abans del 31 de desembre de cada any, un informe anual on es recullen el balanç i l'estat actual de l'explotació, respecte als volums extrets i aprofitats i a l'aplicació de les mesures protectores i correctores previstes en el pla de restauració-estudi d'impacte ambiental, com també qualsevol possible incidència en el desenvolupament d'aquestes. El Servei Territorial d'Indústria i Energia remetrà a aquesta Conselleria una còpia de l'esmentat informe.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es podrà interposar cap recurs, sense perjudici que utilitzen els mitjans que estimen pertinents per defensar el seu dret.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 29 de maig de 1995  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 257/94-AIA sobre construcció de camí a les parcel.les 334b, 333 i 457 del polígon 9 del terme municipal de Xeraco (València) la promotora del qual és la Sta. Eulalia Donet Juan.  
Vist que l'estudi d'impacte ambiental ha sigut presentat per la part promotora a través del tècnic encarregat. L'estudi ha sigut sotmés a informació pública durant 30 dies hàbils comptadors a partir de la seua publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 2.416 de 29 de desembre de 1994. S'ha procedit a la informació pública a l'Ajuntament de Xeraco i a la Conselleria de Medi Ambient. Segons certifiquen el secretari de l'Ajuntament de Xeraco i el cap del Servei d'Organització i Gestió de Personal de la Conselleria de Medi Ambient no s'hi han presentat al.legacions,  
Vist que, amb data 24 de març de 1994, va ser presentat memòria-resum sobre la construcció d'un camí rural atenent allò disposat en els articles 17 i 18 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, Reglament pel qual es desenvolupa la Llei 2/1989 d'Impacte Ambiental, a fi de demanar informes als organismes afectats sobre la possible incidència del projecte sobre els elements del medi, com també qualsevol suggeriment, al.legació o proposta que estimaren oportuns,  
Es van consultar l'Ajuntament de Xeraco, la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura i la Direcció Territorial de Medi Ambient de València.  
En relació amb aquestes consultes es van remetre els següents informes:  
- Ajuntament de Xeraco. L'aparellador municipal indica de forma succinta que sobre el patrimoni arqueològic i sobre la població no es causaran efectes directes o indirectes; "...sobre la vegetació, com a conseqüència de l'excessiu pendent que s'ha de salvar, el traçat serà sinuós. Conseqüentment, s'hauria de determinar la longitud real amb la qual cosa es determina la superfície de la muntanya o el vessant que quedarà romput, cosa que implicarà un efecte negatiu, temporal sobre la vegetació i s'ha de resoldre l'erosió que pot causar aquest traçat".  
Quant a la qualificació urbanística, s'adjunta el plànol núm. 22 fotogramètric de la Diputació i les prohibicions segons els fulls núm. 12, 22, 23, 25, 27, 58 i 59 de les Normes Subsidiàries de Xeraco. En aquesta documentació es reflecteix que l'àrea on se situa Caseta Gabarda i el camí d'accés a aquesta és sòl no urbanitzable, zona forestal. En aquesta zona es prohibeix tot tipus d'edificació, llevat d'edificacions d'interés públic que no trenquen l'harmonia del paratge ni atempte contra les seues característiques naturals.  
- Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura. Es remet un informe de la Unitat d'Inspecció del Patrimoni Artístic Immoble "...consultada la documentació disponible en aquesta unitat, es comprova que en la proposta de traçat del camí d'accés a la finca de referència no hi ha cap bé immoble afectat per una declaració d'interés cultural. No obstant això, si durant l'execució de l'obra aparegueren elements arquitectònics de possible interés a la zona afectada, es podrà comptar amb l'assessorament d'aquesta unitat per a la seua valoració".  
Vist que, una vegada rebudes les consultes efectuades, es va remetre un informe al promotor indicant-li els aspectes més rellevants que s'han de prendre en compte en l'elaboració de l'estudi d'impacte ambiental, el resultat de les consultes efectuades, com també les especials característiques de l'àrea catalogada en el mapa geocientífic de la província de València com d'alt valor per a la seua conservació, sent el seu ús més recomanable el de la conservació de la natura, amb un risc molt alt d'erosió potencial,  
Vist que l'objecte del projecte és la construcció d'un camí de 1.044,6 metres de longitud i tres metres d'amplària per a l'accés a la casa Gabarda propietat de la Sra. Eulalia Donet Juan. En el disseny del camí, segons indica l'estudi, s'ha pres en compte l'impacte visual que el camí puga produir. Això queda compensat per la vegetació i per la disposició del vessant que queda ocult des de la carretera N-332. S'ha tingut en compte en l'elecció de la traça tractar d'aconseguir el pendent menor tècnicament viable a un cost d'inversió acceptable. Les etapes de què es compon el projecte són: el replanteig de la traça del camí, tala d'arbres, neteja del camí, condicionament d'allò ferm, construcció d'obres auxiliars (desguassos, etc),  
Vist que, com a alternativa al traçat definitiu, s'ha estudiat el camí ja existent que passa a 250 metres de la casa. Aquesta alternativa que, segons indica l'estudi d'impacte ambiental, és tècnicament viable, no és acceptable per raó del cost de reparació del camí, que en l'actualitat es troba en molt males condicions.  
Atés que, si bé el camí existent es troba bastant deteriorat per la presència de xaragalls i despreniments que dificulten i, fins i tot, impossibiliten l'accés en algun tram, les obres de millora causarien molt menor impacte sobre el medi que l'obertura del nou accés,  
Atés que el pendent de l'àrea, que segons indica l'estudi és del 29%, una vegada fet el camí es rebaixaria fins al 14%. El camí s'ha projectat en ziga-zaga seguint les corbes de nivell. El radi de curvatura previst en les corbes serà de 2,25 metres. Totes aquestes característiques fan que l'ús del camí siga dificultós, tant més quan s'indica que podria utilitzar-s'hi l'accés ràpid a les brigades forestals,  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i d'altres disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.  
Primer   
No estimar acceptable, a l'únic efecte ambiental, el projecte de construcció de camí a les parcel.les 334b, 333 i 457 del polígon 9 del terme municipal de Xeraco (València), la promotora del qual és la Sra. Eulalia Donet Juan pel fet de considerar que les obres necessàries causarien un fort impacte sobre el medi que han d'evitar-se tant més quan hi ha una alternativa tècnicament viable como ho és el camí que passa a 250 metres de la Casa Gabarda.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es podrà interposar cap recurs, sense perjudici que utilitzen els mitjans que estimen pertinents per defensar el seu dret.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 29 de maig de 1995  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 116/94-AIA, referent a l'obertura de la pedrera de calcària "Prigó del Rey", al terme municipal d'Alcalà de Xivert, promoguda per Cales de la Plana, SA.  
Vist que, en data 20 d'abril de 1994, el Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló va trametre un exemplar del projecte i de l'estudi d'impacte ambiental,  
Vist que l'estudi d'impacte ambiental va ser sotmés al tràmit d'informació pública per l'esmentat servei territorial mitjançant anunci publicat en el BOP de Castelló núm. 58, de 12 de maig de 1994, sense que s'hi presentara cap al.legació dins del termini previst de 30 dies hàbils, segons consta al corresponent certificat del director territorial, rebut en data 29 de juny de 1994,  
Vist que, com a conseqüència de les consultes realitzades en data 18 de maig, es van rebre les següents respostes:  
- Informe de la Direcció Territorial de Medi Ambient, rebut en data 23 de juny de 1994, en què manifesta que l'àrea del projecte afecta un matollar termòfil amb absència d'arbres i conreus de secà a la part baixa i no hi ha comunitats florístiques o faunístiques endèmiques, singulars o d'especial interés; des del punt de vista geològic afecta calcàries oolítiques i dipòsits col.luvials; no afecta vies pecuàries. La pedrera suposa un important impacte visual i paisatgístic, en resultar visible en un tram de 5 km des de l'autopista A-7, la carretera N-340 i la línia del ferrocarril, entre Santa Magdalena i Alcalà de Xivert, com també d'aquest primer municipi situat a uns 6 km. Comunica, així mateix, la realització d'una pista d'accés, de l'explanació de l'àrea de la plaça de pedrera i les instal.lacions i de 4 bancals de 4 m. paral.lels a les corbes de nivell que determinen els futurs fronts d'explotació.  
- Informe arqueològic, tramés per la Direcció General de Patrimoni Artístic en data 29 de juny de 1994, en què proposa la realització d'una prospecció tècnica arqueològica per tal de detectar possibles restes arqueològiques, si bé no se'n desprén l'existència de cap element conegut en relació amb el patrimoni historicoartístic.  
- Informe de l'arquitecte inspector de la Direcció Territorial de Cultura de Castelló, també tramés per la Direcció General de Patrimoni Artístic, en data 1 de juliol de 1994, del que tampoc no es dedueix l'existència de restes conegudes, si bé assenyala la incidència negativa de l'actuació sobre el paisatge.  
No hi va respondre l'Ajuntament d'Alcalà de Xivert, malgrat que en l'escrit de consulta se li donava també contestació, respecte a la tramitació de l'estudi d'impacte ambiental, a un escrit que la corporació va trametre en data 9 de maig de 1994.  
Vist que, en data 25 de juliol de 1994, el promotor va sol.licitar la paralització momentània de l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental pel fet d'estar en tràmit una modificació puntual del planejament urbanístic municipal, per tal de requalificar els terrenys afectats,  
Vist que l'esmentada modificació puntual va ser objecte d'una declaració d'impacte ambiental, favorable parcialment, en data 14 de març de 1995 (referència expt. 36/95-AIA), per la qual es reduïa la superfície objecte de la modificació,  
Vist que, en data 4 de maig de 1995 el promotor va trametre nou escrit en què comunicava que en data 20 d'abril de 1995 havia estat aprovada la nova qualificació de l'àrea afectada pel projecte miner com a sòl no urbanitzable comú, per la qual cosa demanava la continuació de la tramitació de l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental,  
Vist que, en data 16 de maig de 1995, el Servei Territorial de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports va trametre un informe en què es dóna compte de l'aprovació definitiva de la modificació de les Normes Subsidiàries de planejament del municipi d'Alcalà de Xivert,  
Vist que, en data 18 de maig de 1995, el promotor aporta un certificat de l'Ajuntament d'Alcalà de Xivert en què es dóna compte, així mateix, de l'aprovació esmentada i de l'admissió a tràmit de la sol.licitud de llicència d'activitat.  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i d'altres disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.  
Primer   
Estimar acceptable a l'efecte ambiental, sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, l'obertura de la pedrera "Prigó del Rey", al terme municipal d'Alcalà de Xivert, amb les modificacions a l'estudi d'impacte ambiental introduïdes per les següents condicions:  
1. Per tal de minimitzar l'impacte paisatgístic i encara que la durada prevista del projecte és de 5 anys, l'explotació haurà de ser realitzada en dues fases: la primera començarà pel banc superior d'uns 20 m d'alçària fins esgotar-lo, la segona comprendrà l'obertura del banc inferior, alhora que es procedeix a la restauració immediata del superior ja esgotat, seguint els criteris de restauració previstos en l'estudi d'impacte ambiental però modificats per aquesta declaració d'impacte ambiental.  
2. Cada banc de 20 m haurà de ser desdoblegat finalment en tres, sense que cap d'ells sobrepasse els 7 m d'alçària ni els 45ø d'inclinació respecte a l'horitzontal. Entre aquests bancs es deixaran bermes àmplies, de manera que el pendent mitjà del vessant baixe fins als 35ø com a màxim.  
3. De la selecció d'espècies arbustives autòctones previstes per a la restauració dels talussos, caldrà excloure l'argelaga i mantenir les altres espècies proposades però en especial el coscoll (Quercus coccifera) i el margalló (Chamaerops humilis), amb una densitat de plantació almenys de 2.500 exemplars per hectàrea. La sembra prevista en tota l'àrea d'afecció es farà amb espècies autòctones de gramínies i lleguminoses.  
4. Com que l'explotació projectada es preveu amb una durada de pocs anys i, en el mateix projecte, es preveu la possibilitat d'una futura ampliació, en cas que es decidira tramitar-la, aquesta estarà condicionada que s'haja conclós la restauració de la primera pedrera o, almenys, de la seua primera fase imposada per la condició primera d'aquesta declaració d'impacte ambiental. A més, per tal de minimitzar els impactes caldria començar aquesta per les cotes més altes i per l'extrem NW i procurar un avanç d'explotació cap a l'est.  
5. Per tal d'evitar la proliferació de pols, caldrà estendre els regs previstos en camins a les plataformes de l'explotació i de la planta de tractament annexa, amb la periodicitat i freqüència que calga, d'acord amb les condicions atmosfèriques.  
6. Queda totalment prohibit qualsevol tipus d'abocament en la zona. Els canvis d'oli de vehicles i maquinària es durà a terme en condicions adequades i el sobrant serà lliurat a un gestor de residus o taller autoritzat.  
7. Si durant l'explotació de la pedrera, es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular té l'obligació de fer-ho saber a la Conselleria de Cultura immediatament i d'adoptar les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació.  
8. El promotor haurà de presentar al Servei Territorial d'Indústria i Energia, abans del 31 de desembre de cada any, un informe anual on es reculla el balanç i l'estat actual de l'explotació, respecte al volum d'extraccions i aprofitament i a l'aplicació de les mesures protectores i correctores previstes en el pla de restauració-estudi d'impacte ambiental, com també qualsevol possible incidència en el desenvolupament del pla. El Servei Territorial trametrà a aquesta Conselleria una còpia de l'esmentat informe.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs sense perjudici que utilitzen els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València 30 de maig de 1995  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 321/94-AIA sobre un projecte d'ampliació de l'estació transformadora al terme municipal de Vinalesa (València), el promotor del qual és Iberdrola II.  
Vist que l'estudi d'impacte ambiental ha sigut remés pel Servei Territorial d'Indústria i Energia de la Conselleria d'Indústria i Energia, com a òrgan amb competència substantiva. En la documentació presentada, s'indicava que l'estudi no havia sigut sotmés a informació pública,  
Vist que s'ha procedit al tràmit d'informació pública mitjançant un anunci publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 2.460 d'1 de març de 1995, durant 30 dies hàbils. El lloc d'informació pública ha sigut l'Ajuntament de Vinalesa i la Conselleria de Medi Ambient. Durant el dit període d'informació pública no s'hi han presentat al.legacions segons un certificat emés per la Secretaria de l'Ajuntament i el cap del Servei d'Ordenació i Gestió de Personal de la Conselleria de Medi Ambient,  
Vist que l'objecte del projecte és l'ampliació de l'estació transformadora de 132/66/20 Kv de Vinalesa. Les instal.lacions corresponents a la dita ampliació són: parc de 132 Kv, s'instal.laran dos transformadors trifàsics en bany d'oli, instal.lació a la intempèrie de relació 132/21'5 Kv, potència 40 MVA; parc de 66Kv i altres instal.lacions.  
Es justifica la necessitat del projecte en resultar insuficient la potència instal.lada en la transformació 132/66Kv per a atendre a les instal.lacions transformadores més pròximes.  
Per a fer les ampliacions cal ampliar el terreny cap a un dels costats de l'embarrat principal de 132 Kv. Aquesta ampliació s'ha de basar en els embarrats de 132 Kv actuals; la ubicació dels transformadors podria fer-se en qualsevol dels dos costats, havent-se elegit el més llunyà de l'edifici perquè ho és també respecte a la zona urbana. Amb la disposició projectada cal únicament una franja de terreny de 40 metres, al costat més allunyat del nucli urbà, per a fer l'ampliació de l'estació transformadora.  
Vist que la zona afectada és una zona agrícola dedicada al cultiu d'horta i cítrics. La fauna present a l'àrea es troba freqüentment condicionada per l'activitat humana. La majoria de les espècies són oportunistes i els seus actes de vida depenen de les fases estacionals de les labors agrícoles,  
Vist que en l'estudi d'impacte ambiental s'han proposat una sèrie de mesures correctores com ara la instal.lació subterrània estanca de recollida de possibles escapaments de refrigerant dels transformadors; proteccions per a evitar possibles descàrregues; adopció de mesures que asseguren la prevenció i protecció de la instal.lació contra incendis, etc. L'estat actual del paisatge, fortament antropitzat, és capaç d'assimilar la introducció d'aquest element artificial, sense obres. S'efectuarà la neteja de material acumulat, préstecs o deixalles i la remodelació o recuperació d'infraestructures danyades o modificades, entre d'altres,  
Vist que s'ha consultat l'Ajuntament de Vinalesa, la Direcció Territorial de Medi Ambient a València sense que fins avui s'hi haja presentat cap informe.  
Atés que, si bé en l'estudi d'impacte ambiental no s'apunta la necessitat de la implantació de mesures correctores per a minimitzar l'impacte sobre el paisatge per l'actuació proposada, sembla adequada la creació d'un apantallament arbori i arbustiu que facilite la integració de l'estació per les característiques pròpies del tipus d'instal.lació, pel nombre d'observadors i perquè servirà com a minimitzador de l'efecte sonor,  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i d'altres disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.  
Primer   
Estimar acceptable, a l'únic efecte ambiental, el projecte d'ampliació de l'estació transformadora al terme municipal de Vinalesa (València), el promotor del qual és Iberdrola II, atenent allò disposat en l'estudi d'impacte ambiental i les següents consideracions:  
1. S'haurà de crear un apantallament amb espècies arbòries i arbustives que facilite la integració de la instal.lació en el medi, minimitze l'impacte paisatgístic originat i servisca d'efecte esmorteïdor de l'impacte sonor derivat del funcionament de l'estació.  
2. Els enderrocs, restes d'obra, com també terres que no s'aprofiten en les obres d'apantallament es traslladaran a un abocador controlat.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es podrà interposar cap recurs, sense perjudici que utilitzen els mitjans que estimen pertinents per defensar el seu dret.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 31 de maig de 1995  
Vista la discrepància presentada per la Direcció General d'Estructures Agràries i Desenvolupament Rural sobre la condició 1 de la declaració d'impacte ambiental referent al projecte "Substitució dels equips electromecànics de la setena elevació d'Elx i embassament regulador de 130.000 m3 de capacitat" (exp. 251/94-AIA),  
Vist l'informe emés per tècnics del Servei de Programació i avaluació d'impacte ambiental, que consta en l'expedient resolc.  
Primer  
Eximir la Direcció General d'Estructures Agràries i Desenvolupament Rural del compliment de la condició 1 de la declaració d'impacte ambiental, entenent que aquest organisme assumeix la responsabilitat de les condicions de seguretat del projecte.  
Segon  
La Direcció General d'Estructures Agràries i Desenvolupament Rural haurà de confirmar que en la fase de construcció dels talussos s'han utilitzat els materials procedents d'excavació del vas i, en cas contrari, indicar la localització i el condicionament del lloc d'abocament dels excedents i la/les pedrera/-es, legalment autoritzades de les quals s'obtindran els materials de préstec.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta resolució.  
València, 4 de maig de 1995



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 2609, del 20-10-1995 (1995/836484)

RESOLUCIÓN de 20 de septiembre de 1995 de la directora general de Calidad Ambiental de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, por la que se ordena la publicación de la parte dispositiva de varias declaraciones de impacto ambiental.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   2609

Fecha DOGV
:   20-10-1995

Sección del DOGV
:   OTRAS DISPOSICIONES

Número del documento
:   1995/836484

CVE


Fecha del documento
:   20-09-1995

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

RESOLUCIóN de 20 de septiembre de 1995 de la directora general de Calidad Ambiental de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, por la que se ordena la publicación de la parte dispositiva de varias declaraciones de impacto ambiental.   
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental, y del Real Decreto 1131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer pública la Declaracio de Impacto Ambiental.  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer pública la declaración de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
En su virtud, he resuelto:  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental relacionadas en el anexo, dictadas en los expedientes que igualmente se relacionan.  
Valencia, 20 de septiembre de 1995.- La directora general de Calidad Ambiental: Gloria Arnandis Boix.  
DECLARACIóN DE IMPACTO AMBIENTAL  
Visto el expediente 214/94-AIA sobre el proyecto básico "Variante de Olocau, sobre las carreteras V-604 y V-603, clave 41-V-1127(3)", promovido por la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes.  
Resultando que en fecha 26 de julio de 1994, la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes, remitió el proyecto básico y su estudio de impacto ambiental,  
Resultando que el 2 de agosto de 1994 se efectuaron consultas al Servicio Territorial de Medio Ambiente de Valencia, perteneciente a esta Conselleria. Asimismo, también se consultó a la Dirección General de Protección Ciudadana de la Conselleria de Administración Pública, y a la Dirección General de Patrimonio Artístico, de la Conselleria de Cultura,   
Resultando que el 24 de agosto de 1994, técnicos de esta Dirección General efectuaron visita a la zona de actuación, con objeto de contrastar la información recibida.  
Resultando que el 20 de octubre de 1994 se recibió informe de la Dirección General de Patrimonio Artístico, como respuesta a la consulta efectuada, indicando que, visto el anexo sobre patrimonio arqueológico que se presenta en el estudio de impacto ambiental, y tras un reconocimiento del terreno, es improbable la presencia de un yacimiento arqueológico de época ibérica, si bien la presencia de fragmentos cerámicos, aunque posiblemente procedan de los aportes de tierras para efectuar abancalamientos, aconseja que se efectúe un seguimiento de las obras. Asimismo, se comprueba que en las inmediaciones se encuentra el antiguo Calvario del pueblo, por lo que se propone que por parte de la COPUT se tomen las medidas oportunas para que durante las obras no se vea afectado este conjunto. Además se recuerda que el estudio de impacto ambiental debe hacer referencia al patrimonio etnológico según lo dispuesto en el artículo 2.4) de la Ley 2/1989, de 3 de marzo y el artículo 6 de su Reglamento,  
Resultando que en fecha 20 de octubre de 1994 se remitió copia del mencionado informe a la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes, para su conocimiento,  
Resultando que en fecha 24 de noviembre de 1994 se recibió informe del Servicio de Protección Civil y Coordinación de Comunicaciones, como respuesta a la consulta efectuada, en el que se concluye que la variante de Olocau está sometida al riesgo de inundaciones al atravesar los cauces del barranco de Olocau y su afluente el barranco del Frare. El diseÑo para ambos pasos se considera suficiente, ya que se ha calculado para períodos de retorno de 500 aÑos, aunque se recomienda que se analice si en el barranco del Frare es suficiente con la prolongación del encauzamiento o, por el contrario, si es necesario dotar al mismo de un sistema de captación de las aguas probables de desbordamiento aguas arriba,  
Resultando que en fecha 25 de noviembre de 1994 se remitió copia del mencionado informe a la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes, para su conocimiento,  
Resultando que el proyecto y el estudio de impacto ambiental han estado expuestos al público mediante anuncios en el Boletín Oficial del Estado de 5 de septiembre de 1994 y en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de 5 de septiembre de 1994, habiéndose presentado los siguientes informes y/o alegaciones, según certificado de la COPUT de fecha 12 de abril de 1995:  
- Informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar, en el que se indica que la documentación enviada consta de memoria y anejos, planos y presupuesto, figurando entre los anejos el correspondiente al estudio de impacto ambiental.  
Que el proyecto cruza sobre el barranco del Carraixet mediante un puente de nueva construcción, existiendo además en la zona el "Barranc del Frare", cuyo cauce afluye al Carraixet junto al futuro puente.  
Que en la documentación figura el estudio hidráulico de avenidas sobre el barranco de Carraixet, pero deberían realizarse los cálculos hidráulicos para un caudal de 400 m3/s. correspondiente a la avenida con un período de retorno de 500 aÑos, que es el estimado en la parte del barranco de Olocau, que es la zona de situación del puente, en los estudios realizados por esta Confederación para el encauzamiento del Barranco del Carraixet.  
La sección de encauzamiento propuesta para el "barranc del Frare", se ha determinado siguiendo la metodología de la instrucción 5.2.-I.C. "Drenaje Superficial", según la documentación. Deberán aportarse los cálculos hidráulicos correspondientes dados los efectos que la falta de capacidad de desagüe puede ocasionar en el entorno.  
Para la ejecución de la obra, deberá solicitarse la correspondiente autorización, según lo dispuesto en la Ley de Aguas y Reglamento del Dominio Público Hidráulico (Ley 29/1985, y RDPH Real Decreto 849/1986 de 11 de abril).  
- Informe de la Conselleria de Cultura: Es el mismo informe que el remitido a este Servicio por la Dirección General de Patrimonio Artístico, y del que ya se ha hecho mención en un anterior resultando.  
- Tres alegaciones sobre cuestiones expropiatorias.  
De todo lo cual se deduce que no se ponen en evidencia afecciones ambientales relevantes.   
Resultando que a fecha de 28 de abril de 1995 no se ha recibido respuesta a la consulta efectuada al Servicio Territorial de Medio Ambiente de Valencia.   
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento,  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación,  
Considerando que el artículo quinto de la Ley 2/1989 atribuye la competencia al órgano ambiental para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley,  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, texto refundido aprobado por la Orden de 23 de junio de 1994, del Conseller de Medio Ambiente, atribuye a la Dirección General de Calidad Ambiental la competencia para la tramitación y formulación de la declaración de impacto ambiental.  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente Declaración de Impacto Ambiental.  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, la realización de las obras del proyecto "Variante de Olocau, sobre las carreteras V-604 y V-603, clave 41-V-1127(3)", de acuerdo a las previsiones del estudio de impacto ambiental y de las condiciones y precisiones siguientes:  
1) Si durante los trabajos se encontraran restos arqueológicos, arquitectónicos, etnológicos y, en general cualquier vestigio de valor cultural, se comunicarán los hallazgos a la Dirección General de Patrimonio Artístico, de la Conselleria de Cultura, de acuerdo con la Ley 16/1985 de Patrimonio Histórico EspaÑol.   
2) Los materiales de préstamo necesarios para la construcción de las obras procedentes de extracciones, provendrán de canteras o lugares de extracción ambientalmente correctos y convenientemente legalizados, debiendo el director de las obras vigilar esta legalidad, así como no permitir ninguna extracción indiscriminada.   
3) El adjudicatario de la obra, antes de iniciar la misma presentará a la Dirección Facultativa para su remisión a esta Dirección General, el Plan de Obras en el que se detallará, a nivel suficiente, la localización de instalaciones, caminos de obra, escombreras, zonas de préstamo de materiales y de extracción de los mismos.   
4) Si fuera necesario utilizar un vertedero para las tierras sobrantes de la obra, la elección y utilización de éste se deberá someter al procedimiento de evaluación de impacto ambiental.   
5) Si durante la explotación de la carretera, los niveles máximos de inmisión sonora medidos a 2 metros de las fachadas de las casas y edificaciones existentes, sobrepasan los 55 dB(A) durante la noche (de 23 a 7 h.), y los 65 dB(A) durante el día (de 7 a 23 h.) se diseÑarán y ejecutarán las medidas necesarias adicionales para reducirlos, de manera que no se superen los límites anteriores.  
6) Por la Dirección Facultativa, se velará para que, una vez ejecutadas y terminadas las obras, se proceda a la retirada de todos aquellos escombros, materiales sobrantes y demás elementos o restos de obra que hayan sido depositados, vertidos o abandonados en la zona de las obras y en sus alrededores, así como la adecuación y limpieza de cualquier área de terreno afectada por las mismas.  
7) No se almacenará ni ubicará ningún tipo de elemento, material o instalación en los cauces del barranco del Carraixet y del Frare, y en general cualquier barranco, rambla o vaguada cercana susceptible de verse afectado por avenidas. Asimismo queda prohibido cualquier tipo de vertido, sólido o líquido a los mismos. Si accidentalmente éste se produjera, se procederá a una inmediata limpieza y adecuación, corriendo el contratista con los gastos que ello suponga, y bajo la supervisión y control de esta Conselleria.  
8) El Plan de Revegetación propuesto se mantendrá tal y como viene en el Estudio de Impacto Ambiental, con las siguientes modificaciones:  
- Los chopos a utilizar en el bosquete de chopos, serán de entre los siguientes: Populus alba (Alamo blanco), Populus nigra (Chopo negro) y Populus nigra italica piramidal (Chopo negro piramidal).  
- Además de la hidrosiembra efectuada en los taludes, se colocarán algunos de los siguientes arbustos en forma de plantón de 1-2 savias, con una densidad aproximada de 1 ud/m2, tanto en los desmontes como en los terraplenes, para lo cual se aÑadirán las correspondientes partidas presupuestarias:  
Pistacia lentiscus (Lentisco)  
Chamaerops humilis (Palmito)  
Rhamnus alaternus (Aladierno)  
Phyllirea angustifolia (Labiérnago)  
Pistacia terebinthus (Cornicabra)  
Ceratonia siliqua (Algarrobo)  
- Las tres rotondas proyectadas se tapizarán en toda su superficie no ocupada por la adelfa, con especies aromáticas tales como Thymus sp., Lavandula sp., Helichrysum stoechas, etc, con una densidad de entre cuatro y seis uds/m2, según las especies seleccionadas. Asimismo las especies arbóreas proyectadas en las rotondas (encinas, cipreses y olivos) se ubicarán dentro de las rotondas pero sin solaparse en las áreas destinadas a las plantaciones de adelfa.   
9) Respecto a posibles afecciones sobre vías pecuarias, el proyecto deberá garantizar el cumplimiento de la Ley 3/1995 de 23 de marzo de Vías Pecuarias.  
10) Se dará cumplimiento a todas las exigencias reflejadas en el informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
11) La introducción de modificaciones de la traza o de características de la misma respecto del proyecto básico, ya sea en el proyecto de construcción o mediante modificaciones al mismo, deberán comunicarse a esta Dirección General, a fin de proceder al análisis de los efectos ambientales previsibles que pudieran derivarse.  
12) Durante el período de garantía de la obra, el contratista adjudicatario de la misma, mantendrá y conservará en perfecto estado todas las especies vegetales que dispone el proyecto, tal y como viene reflejado en el programa de vigilancia del estudio de impacto ambiental.  
 Segundo  
Notificar a las personas interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental.  
Valencia, 2 de mayo de 1995  
DECLARACIóN DE IMPACTO AMBIENTAL  
Visto el expediente 065/95-AIA sobre "Revisión de las Normas Subsidiarias tipo B de L'Eliana (El Camp de Túria)", promovida por su Ayuntamiento.  
Resultando que, en fecha 24 de febrero de 1995 la Dirección General de Urbanismo y Ordenación Territorial (Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes) nos remitió el estudio de impacto ambiental,  
Resultando que en fecha 2 de marzo de 1995 se envió escrito al Ayuntamiento de L'Eliana, comunicándole que faltaba la documentación urbanística de la revisión de las Normas así como el certificado de información pública con las alegaciones que se hubieran podido presentar, y que, por lo tanto, la documentación estaba incompleta,  
Resultando que en fecha 3 de marzo de 1995 técnicos de este servicio efectuaron visita a la zona, con objeto de contrastar la información recibida,  
Resultando que en fecha 15 de marzo de 1995 el Ayuntamiento remitió escrito con el certificado de información pública, y con el resultado de la misma, adjuntando copia del estudio de impacto ambiental,   
Resultando que en fecha 27 de marzo de 1995 se efectuaron consultas a la Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura; a la Dirección General de Protección Ciudadana de la Conselleria de Administración Pública; al Servicio Territorial de Medio Ambiente de Valencia, y al Servicio de Espacios Naturales perteneciente a la Conselleria de Medio Ambiente,   
Resultando que en fecha 27 de marzo de 1995, a la vista de toda la documentación aportada y estudiada, se solicitó una ampliación al estudio de impacto ambiental, consistente en los siguientes puntos:  
- Que se remitiera copia del estado definitivo en los planos de clasificación y calificación del suelo (pues se habían detectado pequeÑas variaciones con respecto a los planos correspondientes del proyecto de revisión de las Normas Subsidiarias).  
- Que se remitiera copia de los planos de clasificación actualmente vigentes.  
- Que se grafiaran en los planos las zonas referidas por una serie de códigos en la memoria del estudio de impacto ambiental.   
- Que se remitiera un nuevo certificado en el que se reflejara claramente si el estudio de impacto ambiental había sido sometido a exposición pública, y su resultado.   
Resultando que en fecha 28 de marzo de 1995 el Ayuntamiento remitió un nuevo certificado en el que se indica que el proyecto de impacto ambiental ha estado sometido al público, reflejando los nombres de los alegantes durante el plazo legalmente establecido,  
Resultando que revisadas las alegaciones en el expediente que obra en la Comisión Territorial de Urbanismo, referidas en el escrito citado del Ayuntamiento, no se desprenden de las mismas afecciones de carácter ambiental,  
Resultando que en fecha 19 de abril se recibió documentación adicional del Ayuntamiento, dando cumplimiento a los puntos solicitados en el 6º resultando.  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento,  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación,  
Considerando que el artículo quinto de la Ley 2/1989 atribuye la competencia al órgano ambiental para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley,  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, texto refundido aprobado por la Orden de 23 de junio de 1994, del Conseller de Medio Ambiente, atribuye a la Dirección General de Calidad Ambiental la competencia para la tramitación y formulación de la declaración de impacto ambiental,  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente Declaración de Impacto Ambiental.  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, la revisión de las Normas Subsidiarias tipo B de L'Eliana (El Camp de Túria), promovidas por su Ayuntamiento, de acuerdo a las condiciones y precisiones siguientes:  
1) Las emisiones gaseosas de las industrias potencialmente contaminadoras, actuales o futuras permitidas por el planeamiento propuesto, cumplirán lo establecido en el Decreto 833/75, de 6 de febrero, por el que se desarrolla la Ley 38/72 de Protección del Ambiente Atmosférico.  
2) Se incorporarán las normas necesarias para la protección contra ruidos y vibraciones, tomando como base el modelo de Ordenanza Municipal sobre prevención de la contaminación acústica elaborado coordinadamente por la Conselleria de Medio Ambiente y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias.   
3) El destino final de los residuos generados (inertes, asimilables a urbanos, tóxicos y peligrosos) será el adecuado a cada a cada uno de ellos, de acuerdo con sus características físico-químicas.  
4) Las condiciones que se han de establecer para las aguas residuales previo a su vertido a la red de saneamiento general serán las siguientes:  
\* Concentración máxima permisible para los parámetros fisicoquímicos característicos que deben ser considerados en el vertido. Los métodos utilizados en las determinaciones analíticas serán los oficiales.  
Parámetro /Unidad Concentración  
Ph 5,50 - 9,00  
Sólidos en suspensión (mg/l) 500,00  
Materiales sedimentables (ml/l) 15,00  
Sólidos gruesos Ausentes  
DBO5 (mg/l) 500,00  
DQO (mg/l) 1.000,00  
Temperatura (øC) 40,00  
Color inapreciable a una dilución de 1/40  
Aluminio (mg/l) 10,00  
Arsénico (mg/l) 1,00  
Bario (mg/l) 20,00  
Boro (mg/l) 3,00  
Cadmio (mg/l) 0,50  
Cromo III (mg/l) 3,00  
Cromo VI (mg/l) 0,50  
Hierro (mg/l) 5,00  
Manganeso (mg/l) 5,00  
Níquel (mg/l) 5,00  
Mercurio (mg/l) 0,10  
Plomo (mg/l) 1,00  
Selenio (mg/l) 0,50  
EstaÑo (mg/l) 10,00  
Cobre (mg/l) 1,00  
Cinc (mg/l) 5,00  
Cianuros (mg/l) 0,50  
Cloruros (mg/l) 2.000,00  
Sulfuros (mg/l) 2,00  
Sulfatos (mg/l) 1.000,00  
Fluoruros (mg/l) 12,00  
Fósforo total (mg/l 15,00  
Amoniaco (mg/l) 25,00  
Nitrógeno nítrico (mg/l) 20,00  
Aceites y grasas (mg/l) 100,00  
Fenoles (mg/l) 2,00  
Aldehídos (mg/l) 2,00  
Detergentes (mg/l) 6,00  
Pesticidas (mg/l) 0,05  
La suma de las fracciones de: concentración real/concentración límite relativa a los elementos tóxicos (arsénico, cadmio, cromo, níquel, mercurio, plomo, selenio, cobre y cinc) no superará el valor de 5.  
\* Concentraciones microbiológicas máximas admisibles en el vertido:  
Parámetro / Unidad Concentración  
Coliformes totales/100 ml 10.000,00  
Coliformes fecales/100 ml 2.000,00  
Estreptococos fecales/100 ml 500,00  
Vibrio Cholerae/100 ml Ausentes  
Asimismo, queda prohibido el verter directa o indirectamente a las instalaciones de saneamiento, cualquiera de los siguientes productos:  
 - Gasolina, nafta, petróleo y productos intermedios de destilación; benceno, tolueno, xileno, y cualquier otro disolvente o líquido orgánico inmiscible en agua, combustible o inflamable.  
 - Carburo cálcico y otras substancias sólidas potencialmente peligrosas, como hidruros, peróxidos, cloratos, percloratos, bromatos, etc.  
- Componentes susceptibles de dar lugar a mezclas inflamables o explosivas con el aire, o mezclas altamente comburentes.  
- Desechos radiactivos.  
- Desechos de coloraciones indeseables y no eliminables por el sistema de depuración.  
- Pinturas y disolventes orgánicos.  
- Sustancias corrosivas.  
- Líquidos que contengan productos susceptibles de precipitar, depositarse o reaccionar con las aguas residuales produciendo alguna de las sustancias enumeradas.  
- Residuos sólidos capaces de causar obstrucciones como: cenizas, carbonillas, arenas, virutas, trapos, huesos, plásticos, basuras domésticas, etc.  
- Lodos procedentes de instalaciones de depuración, limpieza de acometidas domiciliarias, imbornales, red de alcantarillado, pozos ciegos, etc.  
- Sustancias farmacéuticas que puedan perturbar el normal funcionamiento de las instalaciones de depuración.  
- Aceites y grasas flotantes.  
5) Estas condiciones habrán de ser inexcusablemente tenidas en cuenta por el Ayuntamiento antes de la concesión de las correspondientes licencias de obras y/o de actividad.  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental.  
Valencia, 2 de mayo de 1995  
DECLARACIóN DE IMPACTO AMBIENTAL  
Visto el expediente 280/94-AIA sobre el proyecto de construcción "Variante de Vilafamés de la CS-814, clave 51-C-1174", promovido por la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes.  
Resultando que en fecha 31 de octubre de 1994, la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes, remitió el proyecto de construcción así como su estudio de impacto ambiental,  
Resultando que el 11 de noviembre de 1994 se efectuaron consultas al Servicio Territorial de Medio Ambiente de Castellón y al Servicio de Espacios Naturales, pertenecientes ambos a esta Conselleria; a la Dirección General de Protección Ciudadana de la Conselleria de Administración Pública; a la Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura, y al Ayuntamiento de Vilafamés,   
Resultando que el 5 de diciembre de 1994 se recibió informe del Servicio de Espacios Naturales, como respuesta a la consulta efectuada, indicando que los impactos previsibles sobre la vegetación natural son mínimos, y sobre la fauna muy ocasionales; que existen numerosos ejemplares de olivos que se deberían recuperar; en cuanto a las medidas correctoras, se aconseja que el proyecto destine una partida presupuestaria para el desenraizamiento, poda, adecuación, transporte y ubicación de los olivos seleccionados de gran porte, y una reutilización de los menores con el fin de ubicarlos en las rotondas que se prevean. Asimismo, la realización de una adecuada restauración paisajística en los taludes,  
Resultando que, en fecha 5 de diciembre de 1994, se remitió copia del mencionado informe a la COPUT, para su conocimiento,   
Resultando que el 9 de diciembre de 1994 técnicos de esta Dirección General efectuaron visita a la zona de actuación, con objeto de contrastar la información recibida,  
Resultando que, en fecha 20 de diciembre de 1994 se recibió informe de la Dirección General de Patrimonio Artístico perteneciente a la Conselleria de Cultura, como respuesta a la consulta efectuada al mencionado organismo, en la que se pone de manifiesto la presencia de un yacimiento medieval denominado El Tossalet, que se encuentra cercano al trazado propuesto. De esta manera propone que debería realizarse una prospección técnica-arqueológica del trazado de la variante, que detectara posibles restos de interés arqueológico o etnológico con el fin de garantizar su protección, estudio, etc, en cumplimiento con la Ley de Impacto Ambiental 2/1989 de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y el Reglamento que la desarrolla, así como la Ley de Patrimonio Histórico EspaÑol 16/85 de 25 de junio,   
Resultando que, en fecha 6 de febrero de 1995 se recibió informe de la Unidad de Inspección de Patrimonio Artístico de la Dirección Territorial de Castellón (Conselleria de Cultura), en el que se comunica lo siguiente:  
- Que en el estudio de impacto ambiental no se menciona en ningún momento la incidencia sobre ningún elemento o conjunto de interés histórico-artístico.  
- Que consultados los archivos referentes al municipio de Vilafamés, se encuentra que el nuevo trazado de la carretera CS-814 discurre a escasos metros de la delimitación del conjunto histórico-artístico incoado con fecha 6 de febrero de 1981.  
- Por todo lo cual se considera que, si bien dichas obras son necesarias y convenientes para el desarrollo de la zona, sería necesario realizar un estudio sobre la afección e impacto del nuevo trazado sobre la zona de delimitación de dicho conjunto histórico-artístico.   
Resultando que en fecha 22 de febrero de 1995 se recibió informe del Servicio Territorial de Medio Ambiente de Castellón como respuesta a la consulta efectuada, en el que se indica lo siguiente:  
- El área afectada por el proyecto está constituida principalmente por materiales cuaternarios de permeabilidad media/alta por porosidad, y una ripabilidad alta. Es necesario considerar que la vulnerabilidad de los acuíferos frente a la contaminación es elevada. Se recomienda la adecuación de una área impermeabilizada como parque de maquinaria donde se realizarán los cambios de aceite y lubricantes.  
- El proyecto afecta principalmente cultivos de secano, discurriendo la traza por carreteras locales y caminos en la mayor parte, por lo que los impactos previsibles sobre la vegetación son de escasa entidad.  
- La red de drenaje que afecta el proyecto está constituida por pequeÑos arroyos y barrancos (puntos kilométricos 300, 1+200 y 2+165). No son de esperar afecciones destacables sobre las aguas superficiales con las obras de fábrica proyectadas.   
- Los materiales de desmonte se ubicarán en sitios adecuados, de forma que no se afecte el drenaje de las aguas superficiales. En ningún caso se depositarán en los lechos de los barrancos y arroyos existentes. Esta zonas junto con las áreas excavadas y de ubicación de las posibles plantas de tratamiento de materiales, serán restauradas una vez acabada la obra.  
- La totalidad de la vía proyectada transcurre en terraplén, entre 1 y 2 m. de altura, lo cual producirá un impacto paisajístico y visual bajo.  
No obstante, se recomienda revegetar los taludes de los terraplenes, que por otra parte constituirán una medida para el control de la erosión superficial.  
- El plan de vigilancia ambiental deberá contemplar durante el período de ejecución de la obra, la limpieza de los posibles materiales de arrastre, acumulados bajo las obras de fábrica en los lechos de los barrancos existentes, especialmente después de fuertes lluvias.  
- El proyecto tendrá que contemplar, en su caso, la ubicación de final de los residuos de obra que se puedan generar, ara lo cual se deberá contar con un vertedero controlado de inertes.  
- Las canteras que suministren los áridos para la construcción de la variantes deberán cumplir con la legislación vigente sobre actividades extractivas y de impacto ambiental. En caso de canteras de nueva creación, el promotor deberá legalizar la actividad mediante la presentación del proyecto de explotación y el estudio de evaluación de impacto ambiental.   
En este sentido, la construcción de terraplenes de menor altura que los proyectados, contribuirá a disminuir la necesidades de materiales de préstamo, con lo que el impacto ambiental que producirían las actividades extractivas sería menor.  
- Se considera recomendable como medida correctora, el riego periódico de las vías de servicio de obra, durante la etapa de construcción, para evitar la excesiva formación de polvo.  
- Se propone también como medida correctora el tratamiento diferencial del suelo edáfico eliminado durante las labores de desmonte, y el aprovechamiento posterior para el acondicionamiento de los taludes a revegetar y áreas ajardinadas de las rotondas.  
- El proyecto no afecta vías pecuarias clasificadas en el término municipal de Vilafamés.  
- El proyecto no afecta espacios naturales de alto interés para su conservación, ni montes de utilidad pública o consorciados.   
Resultando que en fecha 28 de febrero de 1995 se remitió a la COPUT, para su conocimiento, copia de los informes recibidos de la Dirección General de Patrimonio Artístico, así como del Servicio Territorial de Medio Ambiente de Castellón,  
Resultando que el proyecto y el estudio de impacto ambiental han estado expuestos al público mediante anuncios en el Boletín Oficial del Estado de 24 de enero de 1995 y en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de 20 de enero de 1995, no habiéndose presentado ninguna alegación que haga referencia a aspectos medioambientales en el plazo legalmente establecido, según consta en el certificado de la COPUT de fecha de entrada en esta Conselleria de 20 de abril de 1995.  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una estimación de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento,  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación,  
Considerando que el artículo quinto de la Ley 2/1989 atribuye la competencia al órgano ambiental para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley,  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, texto refundido aprobado por la Orden de 23 de junio de 1994, del Conseller de Medio Ambiente, atribuye a la Dirección General de Calidad Ambiental la competencia para la tramitación y formulación de la declaración de impacto ambiental,  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente Declaración de Impacto Ambiental.  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, la realización de las obras del proyecto de construcción "Variante de Vilafamés de la Carretera CS-814, clave 51-C-1174", de acuerdo a las previsiones de su estudio de impacto ambiental y de las condiciones y precisiones siguientes:  
1) Debido a la presencia del yacimiento "El Tossalet", (alquería medieval), puesto de manifiesto en el informe de la Dirección General de Patrimonio Artístico, se extremarán los cuidados a fin de no afectarlo en lo más mínimo. Asimismo, si durante los trabajos se encontrara algún resto arqueológico, arquitectónico, etnológico y en general cualquier vestigio de valor cultural, se comunicará el hallazgo a la Dirección General de Patrimonio Artístico, de acuerdo con la Ley 16/1985 de Patrimonio Histórico EspaÑol.   
2) Los materiales de préstamo necesarios para la construcción de las obras procedentes de extracciones, provendrán de canteras o lugares de extracción ambientalmente correctos y convenientemente legalizados, debiendo el director de las obras vigilar esta legalidad, así como no permitir ninguna extracción indiscriminada.  
3) El adjudicatario de la obra, antes de iniciar las obras presentará a la Dirección Facultativa para su remisión a esta Dirección General, el Plan de Obras en el que detallará a nivel suficiente la localización de instalaciones, caminos de obra, escombreras, zonas de préstamo de materiales y de extracción de los mismos.   
4) Si fuera necesario utilizar un vertedero para tierras sobrantes de la obra, la elección y utilización de éste se deberá someter al procedimiento de evaluación de impacto ambiental.  
5) Se diseÑarán y ejecutarán las medidas necesarias para conseguir que, durante la explotación de la carretera, los niveles máximos de inmisión sonora medidos a 2 metros de las fachadas de las casas y edificaciones existentes, no sobrepasen los 55 dB(A) durante la noche (de 23 a 7 h.), y los 65 dB(A) durante el día (de 7 a 23 h.).  
6) Por la Dirección Facultativa, se velará para que, una vez ejecutadas y terminadas las obras, se proceda a la retirada de todos aquellos escombros, materiales sobrantes y demás elementos o restos de obra que hayan sido depositados, vertidos o abandonados en la zona de las obras y en sus alrededores, así como la adecuación y limpieza de cualquier área de terreno afectada por las mismas.  
7) No se almacenará ni ubicará ningún elemento, material o instalación en los barrancos y ramblas y vaguadas cercanos, que puedan verse afectados por avenidas. Asimismo queda prohibido cualquier tipo de vertido, sólido o líquido a las mismas. Si accidentalmente éste se produjera, se procederá a una inmediata limpieza y adecuación, corriendo el contratista con los gastos que ello suponga, y bajo la supervisión y control de esta Conselleria.  
8) La introducción de modificaciones de la traza o de las características de la misma respecto del proyecto, mediante sucesivas modificaciones al mismo, deberán comunicarse a esta Dirección General, a fin de proceder al análisis de los efectos ambientales previsibles que pudieran derivarse.  
9) La tierra vegetal prevista en una de las partidas del presupuesto, se extenderá sobre todos los taludes de la carretera, tanto de desmonte como de terraplén, así como en las rotondas proyectadas. Asimismo, la distribución de todas las especies vegetales propuestas, seguirá las pautas indicadas en el apartado 8, Medidas Correctoras y de Mejora Ambiental, perteneciente al estudio de impacto ambiental.   
10) Las especies de olivos que se encuentran en la zona de las obras, y que vayan a ser afectadas por ellas, se transplantarán en las debidas condiciones, utilizándose en la misma obra, o bien trasladándolos a un nuevo punto de utilización, y aÑadiendo en el presupuesto del proyecto si fuera necesario, la correspondiente partida para ello.  
11) En caso de existir vías pecuarias afectadas por la nueva traza, éstas se contemplarán y resolverán en el proyecto definitivo, dando cumplimiento en todo momento a la Ley 3/1995, de 23 de marzo sobre Vías Pecuarias.  
12) Durante el período de garantía de la obra, el contratista de la misma mantendrá y conservará a su costa y en perfecto estado, todas las especies vegetales del proyecto.   
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental.  
Valencia, 2 de mayo de 1995  
DECLARACIóN DE IMPACTO AMBIENTAL  
Visto el expediente 324/94-AIA referente al anteproyecto de vertedero controlado de seguridad de "El Puntalico de Elorza", en el término municipal de Higueruelas promovido por CESPA GR.  
Resultando que el estudio de impacto ambiental fue aportado por el promotor en fecha 21-12-94, comunicando el inicio de la tramitación de licencia de actividad en el Ayuntamiento de Higueruelas,  
Resultando que el estudio de impacto ambiental fue sometido al trámite de información pública por el citado Ayuntamiento mediante anuncio publicado en el Boletín Oficial de la Provincia de Valencia nº 34, de fecha 9-2-95, sin que se presentara ninguna alegación en el plazo de 30 días previsto, según consta en la correspondiente certificación de la Secretaría municipal, recibida en fecha 14-3-95,  
Resultando que como consecuencia de las consultas efectuadas en fecha 4-1-95 se recibieron las siguientes contestaciones:  
- informes arqueológico y etnológico remitidos en fecha 20-2-95 por la Dirección General de Patrimonio Artístico, en los que se da cuenta de la inexistencia de restos arqueológicos en el interior del área afectada, si bien en sus alrededores se localizan los yacimientos denominados Salto de las Rochas y S-92, así como restos fósiles propios de las calizas que coronan el cerro.  
- informe del Servicio de Residuos y Contaminación, recibido en fecha 20 de febrero de 1995 en el que considera adecuado que la lámina de polietileno de alta densidad prevista deberá garantizar mediante certificado correspondiente no solo las características de impermeabilidad y resistencia mecánica, sino también de estabilidad química frente a los productos que se van a disponer en el depósito de seguridad y las posibles reacciones entre ellos. También recomienda un estudio de estabilidad de taludes y una especial atención a la lista de residuos no admisibles en el mismo.  
- informe del Servicio Territorial de Industria y Energía, recibido en fecha 2-3-95 en el que manifiesta no tener inconveniente a la proyectada instalación, si bien deberá contar con su aprobación previa teniendo en cuenta que afecta a concesiones mineras en vigor. Deberá especificarse asimismo la procedencia de los materiales de recubrimiento.  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento,  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación,  
Considerando que el artículo quinto de la Ley 2/1989 atribuye la competencia al órgano ambiental para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley,  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, texto refundido aprobado por la Orden de 23 de junio de 1994, del Conseller de Medio Ambiente atribuye a la Dirección General de Calidad Ambiental la competencia para la tramitación y formulación de la declaración de impacto ambiental,  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente Declaración de Impacto Ambiental.  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales la instalación del depósito controlado de residuos industriales del Puntalico de Elorza y su camino de acceso, en el término municipal de Higueruelas, con arreglo a las previsiones y medidas correctoras desarrolladas en el anteproyecto y estudio de impacto ambiental tramitados, además de las condiciones siguientes:  
1. El proyecto deberá recoger todas las condiciones recogidas en la presente declaración de impacto ambiental y deberá ser informado favorablemente por esta Dirección General antes de su aprobación definitiva.  
2. Las listas definitivas de los tipos de residuos que podrán ser aceptados y de los que quedan prohibidos será especificada a través del título de gestor que el promotor deberá obtener de acuerdo con la Ley 20/86, Básica de Residuos Tóxicos y Peligrosos. En este sentido habría que especificar a priori cuéles son los tipos de residuos y sustancias que pueden afectar a las capas impermeabilizantes según los puntos 22 y 23 de la lista de residuos no admisibles aportada en el anteproyecto (pág. 33). En dichas listas se tendrá en cuenta las posibilidades de valorización de cada tipo de residuo, excluyendo aquellos para los que existan procedimientos de tratamientos previos o recuperación en instalaciones existentes. El proyecto deberá recoger además un certificado de garantía de las características de impermeabilidad y resistencia de la lámina de polietileno de alta densidad, así como de la estabilidad química frente a los distintos tipos de productos.  
3. El talud exterior de escombrera que recae al este y que está previsto restaurar en la fase inicial de construcción de las instalaciones, deberá ser remodelado hasta que alcance una pendiente media inferior a 30ø, sin que en ninguno de sus tramos parciales llegue a sobrepasar los 35ø ( en lugar de los más de 45ø que ahora presenta en algunos puntos). La altura de los taludes no deberá ser mayor de 5 metros en lugar de los 10 metros previstos en el anteproyecto. Con el fin de mejorar sus condiciones de estabilidad deberá diseÑarse una red de drenaje adecuada, además de las mejoras edáficas, incas de empalizadas para aterrazamiento, mantas de fibra vegetal con semillas y fertilizantes, plantaciones con especies autóctonas y otras medidas previstas y necesarias. Convendría excluir al algarrobo de la lista de especies arbóreas previstas teniendo en cuenta el carácter continental del piso bioclimático existente en la zona.  
4. El proyecto deberá contener los perfiles topográficos de los taludes superiores (occidentales) e inferiores (orientales) anexos al área de las instalaciones, reflejando su pendiente definitiva y los riesgos geotécnicos derivados, así como el detalle de las actuaciones y medidas correctoras previstas para reducir dichos riesgos (erosión, deslizamientos, caídas de bloques, etc.).  
5. Con el fin de disminuir el riesgo de desbordamiento de las balsas de lixiviados, aludido en el estudio de impacto ambiental, se aumentará su capacidad al menos al doble de lo previsto en previsión de lluvias extraordinarias. En todo caso se desarrollarán a nivel de proyecto los cálculos hidrológicos pertinentes, asumiendo la obligatoriedad de extraer los lixiviados de cada uno de los depósitos en cuanto se alcance la mitad de su capacidad. Para ello habrá que disponer de un sistema automático o un control visual directo y diario.  
6. Se deberá proceder al riego periódico de viales y plataformas susceptibles de producir polvo, con el fin de evitar su proliferación en la zona. La frecuencia de éstos podrá variar en función de las condiciones atmosféricas y época del aÑo.  
7. El proyecto deberá definir el área de acopio de materiales arcillosos destinados a la separación de zonas de vertido, cubriciones, etc., así como las medidas para evitar su erosión y arrastres.  
8. Deberán ser igualmente definidos en el proyecto los puntos y estaciones de control topográfico que puedan servir de referencia para conocer la posición espacial de cualquier partida de residuos dentro del vertedero.  
9. Durante la explotación de las instalaciones deberá mantenerse actualizado un libro de control en el que deberá quedar reflejada la relación de los tipos y cantidades de residuos admitidos así como su destino dentro del vertedero. De la misma manera se reflejará el control de la estación meteorológica propuesta y la evolución de las cantidades y análisis de lixiviados, especificando su destino y cualquier otra incidencia de carácter medioambiental que resulte relevante.  
10. La parte promotora designará, y lo pondrá en conocimiento de la Administración, a un técnico superior especialista en química y medio ambiente que será el responsable a pie de instalación de dirigir y certificar las actuaciones relacionadas con la explotación, así como llevar al día los controles y seguimientos previstos en el programa de vigilancia ambiental y en la presente declaración de impacto ambiental.  
11. El proyecto deberá ir acompaÑado de un Plan de Emergencia Interior adecuado a las exigencias y recomendaciones emitidas por los Servicios de Protección Civil y normas concordantes.  
12. Todos los aÑos y antes del 31 de diciembre, el titular deberá presentar en esta Conselleria de Medio Ambiente un informe-resumen en el que se recoja el balance de la actividad, el tipo y volumen de residuos admitidos, su disposición en una base topográfica (como parte del seguimiento previsto en el estudio de impacto ambiental), el grado de aplicación y efectividad de las medidas protectoras, las posibles actuaciones en materia de restauración, así como cualquier posible incidencia en la marcha de la actividad. Este informe irá firmado por el técnico ambiental responsable del seguimiento de la actividad.  
13. Previamente al inicio de la actividad, el promotor aportará un informe, suscrito por técnico competente, en el que se certifique el cumplimiento de todas las condiciones del proyecto y de esta declaración de impacto ambiental, el cual deberá ser aprobado por esta Dirección General.  
14. Como anexo al proyecto deberá aportarse un programa de restauración final del depósito, con los criterios manifestados en el estudio de impacto ambiental y debidamente valorado, al que se podrá exigir garantías para su realización.  
15. El depósito de seguridad deberá cumplir la Normativa existente en materia de residuos tóxicos y peligrosos. Así mismo, es conveniente que se tengan en cuenta los requisitos reflejados en documentos de próxima aprobación, como pueden ser la propuesta de directiva comunitaria relativa al vertido de residuos (7745/94) y las propuestas de instrucciones técnicas complementarias para la construcción, explotación y clausura de depósitos de seguridad.  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto de trámite definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental.  
Valencia, 3 de mayo de 1995  
DECLARACIóN DE IMPACTO AMBIENTAL  
Visto el expediente 096/95-AIA sobre "Modificación Puntual nº 13 del Plan General de Ordenación Urbana de Gandia", promovida por su Ayuntamiento.  
Resultando que la modificación viene motivada por la búsqueda de un emplazamiento idóneo a la Escuela Universitaria de Gandia (dependiente de la Universidad Politécnica de València), y que permita su ampliación en un futuro. La zona elegida para ello es la colindante con la Playa y el Grau. La modificación nº 13 supone los siguientes cambios:  
- Reclasificación de una zona de suelo urbanizable no programado "Equipamientos" a sistema general "Universidad".  
- Reclasificación de unos terrenos clasificados como suelo no urbanizable común a suelo urbanizable programado.  
- PequeÑos reajustes de alineaciones, con objeto de crear una zona con una ordenación más racional.   
Resultando que, en fecha 3 de abril de 1995 se recibió copia del proyecto y del estudio de impacto ambiental,  
Resultando que en fecha 10 de abril de 1995 se envió escrito al Ayuntamiento de Gandía, solicitándoles el certificado de información pública con las alegaciones que se hubieran podido presentar en el plazo legalmente establecido,  
Resultando que en fecha 10 de abril de 1995 se efectuaron consultas a la Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura; a la Dirección General de Protección Ciudadana de la Conselleria de Administración Pública y al Servicio Territorial de Medio Ambiente de València,  
Resultando que en fecha 2 de mayo de 1995 el Ayuntamiento remitió por fax el certificado de información pública, indicando que había sido publicado mediante anuncio en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, de fecha 28-6-94, sin que se presentaran alegaciones en el plazo legalmente habilitado para ello.  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento,  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación,  
Considerando que el artículo quinto de la Ley 2/1989 atribuye la competencia al órgano ambiental para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley,  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, texto refundido aprobado por la Orden de 23 de junio de 1994, del Conseller de Medio Ambiente, atribuye a la Dirección General de Calidad Ambiental la competencia para la tramitación y formulación de la declaración de impacto ambiental,  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente Declaración de Impacto Ambiental.  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, la modificación puntual nº 13 del Plan General de Ordenación Urbana de Gandia.  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental.  
Valencia, 3 de mayo de 1995  
DECLARACIóN DE IMPACTO AMBIENTAL  
Visto el expediente 054/95-AIA sobre el proyecto de Saneamiento de Cullera: colectores generales y pliego de bases para la estación depuradora de aguas residuales de Cullera (Valencia), promovido por la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes.  
Resultando que, en fecha 13 de febrero de 1995, la Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals de la Comunitat Valenciana remitió a esta Conselleria de Medio Ambiente un ejemplar del proyecto de Saneamiento de Cullera: colectores generales y pliego de bases para la estación depuradora de aguas residuales (en adelante EDAR), así como copia del estudio de impacto ambiental correspondiente,  
Resultando que el estudio de impacto ambiental ha estado sometido a información pública mediante anuncio de la Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals de la Comunitat Valenciana publicado en el Boletín Oficial del Estado nº. 298 de 14 de diciembre de 1994, así como en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana nº 2.406 de 14 de diciembre de 1994, habiéndose formulado una única alegación por parte del Ayuntamiento de Cullera, según certificados del Ayuntamiento de Cullera y de la Entitat de Sanejament, remitidos por esta última el 13 de febrero de 1995,  
Resultando que la alegación presentada por el Ayuntamiento de Cullera hace referencia a una serie de cuestiones no ambientales (irregularidades administrativas, falta de documentación, cuestiones expropiatorias y de ocupación y reposición de servicios, cuestiones técnicas de proyecto, cuestiones relativas a la gerencia y explotación de las instalaciones...) y a otras consideraciones de carácter ambiental cuyo contenido puede resumirse en lo siguiente:  
- Necesidad de estudiar el calendario de ejecución de las obras de forma que se minimicen en lo posible las molestias a la población en periodo estival.  
- Conveniencia de que se actualicen los datos de población y ocupación de viviendas en los que se basa la justificación de caudales. La población estacional durante los fines de semana de verano puede alcanzar cifras muy superiores a los 95.000 habitantes estimados, e incluso también durante todo el mes de agosto.  
- Según datos propios del Ayuntamiento, todos los caudales medios actuales reales son superiores a los 8.000 m3 de diseÑo de cada una de las lineas proyectadas. Así pues se indica que la solución propuesta (una linea en invierno, dos lineas en el resto del aÑo y una tercera linea con un tratamiento primario durante el mes de agosto), puede funcionar en la actualidad, pero en un futuro cercano se prevé la necesidad de utilizar esta tercera linea durante tres meses, y durante el resto del aÑo, serán necesarias las otras dos lineas o al menos una solución de conjunto de una de ellas con la posibilidad de utilizar la tercera linea para los excedentes que se produzcan.  
- Necesidad de aclarar en el proyecto la solución propuesta para resolver el alto grado de salinidad detectado en algunas zonas, ante la posibilidad de que por esta razón el agua depurada no sirviese para regar.  
Resultando que, en fecha 22 de febrero de 1995 se efectuó consulta a los siguientes:  
- Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura  
- Servicios Territoriales de Medio Ambiente de Valencia  
- Servicio de Planificación de los Recursos Hidrológicos perteneciente a esta Dirección General  
- Ayuntamiento de Cullera  
Resultando que, como contestación a la consulta efectuada se ha recibido en fecha 6 de abril de 1995, informe del Ayuntamiento de Cullera en el que reitera parte del contenido de sus alegaciones presentadas al proyecto y estudio de impacto ambiental durante el periodo de exposición pública,  
Resultando que el estudio de impacto ambiental realiza un análisis del proyecto y las acciones del mismo susceptibles de producir impactos, somero, limitado y superficial, cuyo contenido podría referirse al proyecto de saneamiento o a cualquier otro, basta con ver que en el mismo se mencionan incluso "los trabajos de construcción del encauzamiento..." (apartados 9.2 y 9.4 del estudio de impacto),  
Resultando que, aunque el estudio de impacto ambiental reconoce que "la zona de estudio se enclava dentro de las llanuras de inundación del río Júcar" (apdo. 7.1.1.) y existe por tanto un riesgo de inundación por posibles avenidas, a pesar de todo ello, no se propone en el mismo ninguna medida correctora específica al respecto,  
Resultando que el análisis de las afecciones del proyecto sobre la fauna existente, que se realiza en el estudio de impacto ambiental, se limita a relacionar una serie de especies que pueden encontrarse en la zona, a la que se califica como de gran interés desde el punto de vista faunístico, especialmente en cuanto a ornitofauna e ictiofauna. Sin embargo, el análisis se limita a un mero inventario general sin que se identifiquen o censen, sobre todo en lo que a ictiofauna se refiere, las especies y ejemplares que pudieran verse afectados realmente por la actuación proyectada,  
Resultando que el programa de vigilancia ambiental incluido en el estudio de impacto se limita a establecer de forma genérica la necesidad de vigilar la adecuación de ciertas medidas correctoras así como el grado de cumplimiento de las previsiones del proyecto, sin que en el mismo se establezca ninguna medida concreta específica para la consecución de tales objetivos. No se establece, por tanto, el sistema concreto a utilizar para la recogida de datos y para el análisis de la información obtenida de la interpretación de los mismos,  
Considerando que las obras objeto del proyecto se encuentran recogidas en el Plan General de Ordenación Urbana (PGOU) de Cullera, en el cual se contemplan tanto el sistema de saneamiento previsto como la parcela reservada como sistema general para la ubicación de la estación depuradora,  
Considerando que, a pesar de todas las deficiencias puestas de manifiesto respecto del estudio de impacto ambiental, se dispone de información suficiente para la evaluación de los impactos producidos por el proyecto sobre el medio en el que se localizan las actuaciones. Todo ello puesto que ya se realizó un análisis de la situación actual y previsiones respecto del sistema de saneamiento de Cullera, en la evaluación de impacto ambiental del proyecto de PGOU de Cullera, cuya declaración de impacto ambiental fue formulada recientemente por esta dirección general,  
Considerando que como se puso de manifiesto en la declaración de impacto ambiental citada:  
- La red de saneamiento de Cullera presenta notables deficiencias, siendo la red de colectores secundarios de la ciudad muy deficitaria además de que algunos edificios vierten sus aguas residuales en acequias subterráneas sin identificar.  
- En la zona de la Bahía de Cullera se han puesto de manifiesto, a través de un estudio de la Universidad Politécnica de Valencia, la existencia de numerosas deficiencias entre las que se pueden citar las anomalías en la red y la insuficiencia de la depuradora del faro.  
- El resto del municipio, poblados antiguos y urbanizaciones, no tratan sus aguas residuales.  
Todo lo cual hace necesaria la rápida ejecución de la infraestructura de saneamiento que se proyecta.  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento,  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación,  
Considerando que el artículo quinto de la Ley 2/1989 atribuye la competencia al órgano ambiental para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley,  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, texto refundido aprobado por la Orden de 23 de junio de 1994, del Conseller de Medio Ambiente, atribuye a la Dirección General de Calidad Ambiental la competencia para la tramitación y formulación de la declaración de impacto ambiental,  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente Declaración de Impacto Ambiental.  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de Saneamiento de Cullera: colectores generales y pliego de bases para la estación depuradora de aguas residuales de Cullera (Valencia), promovido por la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes, siempre y cuando se cumplan los siguientes condicionantes, además de las medidas correctoras y de vigilancia ambiental del estudio de impacto que no entren en contradicción con los mismos:  
1) En el proyecto de construcción se contemplarán las partidas presupuestarias necesarias para recoger las medidas correctoras de impacto ambiental previstas en el proyecto y en el estudio de impacto ambiental así como las que se deriven del cumplimiento de los siguientes condicionantes.  
2) El proyecto de construcción de la estación depuradora de aguas residuales deberá incorporar un estudio del riesgo de inundación en el que se incluirán las medidas y directrices explícitas de protección para reducir los posibles efectos negativos que pudieran derivarse.  
3) El efluente vertido cumplirá en todo momento la Directiva 91/271/CEE, sobre el tratamiento de las aguas residuales urbanas. Se realizarán, asimismo, analíticas de control de las aguas residuales industriales que entren a la red de colectores, tal como se estipula en el Anejo I.C. de la citada Directiva.  
En cumplimiento de las prescripciones de la Ley 2/1992 de 26 de marzo de Saneamiento de las Aguas Residuales de la Comunidad Valenciana y demás normativa complementaria se exigirá del Ayuntamiento de Cullera la vigilancia en el cumplimiento de las ordenanzas de vertido incluidas en el Anejo VI del pliego de bases técnicas particulares de la estación depuradora, dictadas para el correcto funcionamiento de la estación depuradora y para la protección de las instalaciones de depuración y la red de colectores.  
4) Se iniciará la tramitación, a través de esta Dirección General de Calidad Ambiental, de la preceptiva autorización de vertido al mar.  
5) En el programa de vigilancia ambiental se incluirá un control del rendimiento de depuración obtenido, para lo cual se efectuará la analítica correspondiente en el afluente y efluente, tanto para la linea de agua como para la linea de fangos (en el caso de que se destine el agua para riegos, se incluirá un análisis de la salinidad). La periodicidad de las tomas de muestras será semanal debiéndose realizar y remitir a esta Dirección General un informe trimestral con las conclusiones que se obtengan al respecto.  
Dicho informe trimestral deberá recoger como mínimo, además de los rendimientos de depuración, controles semanales sobre el estado general de las instalaciones, estado y evolución del proceso depurativo, estado del mantenimiento, cumplimiento de las normas de seguridad e higiene, destino del efluente y de los fangos y residuos generados, impacto ambiental de la planta: ruidos, olores, aumento de los vectores de infección, grado de integración paisajística de las obras, caudales tratados y desviación respecto de las previsiones de proyecto en cuanto a dimensiones de las instalaciones, etc.  
En función de los resultados obtenidos, se adoptarán durante el primer aÑo de funcionamiento de las instalaciones, las medidas correctoras que fueran necesarias.  
6) Se garantizará, durante la explotación, el adecuado vertido o utilización de los fangos y resto de residuos sólidos y pastosos generados en las instalaciones, registrando en planta las cantidades eliminadas y su destino. Si se usasen los fangos en la producción de compost se tendrá en cuenta el Real Decreto 1310/1990, de 29 de octubre y la Orden de 26 de octubre de 1993, sobre la utilización de lodos de depuración en el sector agrario.  
7) Dado que se trata de una zona que presenta una alta vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos por porosidad, se tendrá especial cuidado y precaución al efectuar cualquier operación de la que pudiera derivarse algún vertido contaminante, tanto en las fases de construcción como de explotación posterior de las instalaciones. Si accidentalmente se produjera algún vertido, sólido o líquido, de cualquier sustancia contaminante, se procederá a la inmediata limpieza y adecuación del área afectada.  
8) La Dirección Facultativa velará para que, una vez ejecutadas y terminadas las obras, se proceda a la retirada de todos aquellos escombros, materiales sobrantes y demás elementos o restos de obra que hayan sido depositados, vertidos o abandonados en las zonas de obra y en sus alrededores, procediendo a la adecuación y limpieza de cualquier área de terreno afectada por las mismas.   
9) El adjudicatario de las obras, antes del inicio de las mismas, presentará a la Dirección Facultativa para su remisión a esta Dirección General, el Plan de Obras en el que se detallarán a nivel suficiente y con la información gráfica a escala adecuada los lugares previstos para la localización de instalaciones y para la ubicación de escombreras, vertederos, zonas de préstamo de materiales y canteras o lugares de extracción.  
10) Si se estimase necesaria la apertura de nuevos vertederos y/o escombreras distintos de los actualmente controlados, debidamente legalizados y autorizados, será preceptivo someter la elección del emplazamiento de los mismos y su apertura y utilización al procedimiento de Evaluación de Impacto Ambiental.  
Del mismo modo se actuará en el caso de la apertura de nuevas canteras o lugares para la extracción de materiales, de no utilizar aquellos lugares convenientemente legalizados.  
El director facultativo deberá vigilar esta legalidad no permitiendo ninguna extracción o vertido indiscriminado.  
11) Durante la ejecución de las obras, no se realizarán trabajos que puedan perjudicar el descanso nocturno de la población, tanto por impactos sonoros o vibraciones molestas, como por elevada luminosidad.  
Se extremará la vigilancia durante la ejecución del tramo de colectores en las proximidades del casco urbano, por las posibles repercusiones que sobre el trafico rodado pudieran producirse con las consecuentes afecciones sobre la población, sobre todo en época estival.  
12) En caso de que durante la construcción de las obras se produjese algún hallazgo de restos arqueológicos, se paralizarán inmediatamente las obras y se comunicará el hecho a la Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura de acuerdo con la Ley 16/1985, del Patrimonio Histórico EspaÑol.  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental.  
Valencia, 3 de mayo de 1995  
DECLARACIóN DE IMPACTO AMBIENTAL  
Visto el expediente 187/94-AIA sobre proyecto de "Ampliación de la piscifactoría de anguilas propiedad de Valenciana de Acuicultura, SA" situada en el término municipal de Puçol (Valencia).  
Resultando que el estudio de impacto ambiental fue presentado en esta Conselleria al mismo tiempo que en el organismo con competencia sustantiva con el fin de dar a conocer el proyecto. Se efectuaron consultar al Ayuntamiento de Puçol y a la Dirección Territorial de Medio Ambiente, sin que hasta la fecha se haya remitido informe alguno,  
Resultando que ha sido remitido el expediente completo a través de la Comisión Provincial de Calificación de Actividades de Valencia. En el expediente municipal, la Secretaria General del Ayuntamiento de Puçol emite informe favorable sobre la concesión de licencia que se solicita considerando cumplidos los trámites prevenidos y aportados los informes técnicos competentes y estado de acuerdo con las Ordenanzas Municipales,  
Resultando que el proyecto mencionado ha sido declarado de interés comunitario con fecha de 9 de diciembre de 1994 por el Conseller de Obras Públicas, Urbanismo y Transporte. Para dicha declaración se han seguido los trámites previstos en la Ley 4/92 sobre Suelo No Urbanizable. En el expediente tramitado se incluía el correspondiente estudio de impacto ambiental. La información pública prevista en el artículo 18 de la Ley 4/92 sobre Suelo No Urbanizable, se ha llevado a cabo mediante anuncio publicado en el Boletín Oficial de la Provincia de Valencia de fecha 2 de septiembre de 1994. Durante dicho periodo no ha sido presentada alegación alguna conforme diligencia efectuada por la jefa del negociado de Registro de los Servicios Territoriales de Urbanismo,  
Resultando que la instalación actual comprende cuatro líneas independientes de engorde y tres de alevinado y preengorde, distribuidas en dos naves adosadas que ocupan 3.500 m2. El proyecto de ampliación consiste en dos nuevas naves adosadas a las ya existentes. Una de las naves (nave de engorde) tendrá una superficie de 930 m2 donde se instalará una nueva línea de engorde constituida por 20 tanques de 4 metres de diámetro y demás elementos. En esta nave se producirán anguilas de 300 gramos de peso, que partirán de animales de 150 gramos engordados en otra de las líneas existentes en la piscifactoría,  
La nave de alevinaje, de 740 m2, se dedicará a la recepción y acondicionamiento de anguilas para su exportación, y también para producción propia. Para ello comprenderá tres unidades de cuarentena independientes e idénticas, integradas cada una por 10 tanques de 2 metros.  
Con la ampliación prevista se pretende, por una parte incrementar la producción hasta 224 toneladas anuales (24 toneladas más de las producidas actualmente), y por otra parte acondicionar y exportar anguilas a países del Lejano Oriente lo que aunque supone un muy bajo volumen de producción el alto valor de mercado de este producto lo hace muy rentable.  
Resultando que, conforme sigue indicando el estudio de impacto ambiental, en cuanto a aguas residuales debido a la alta digestibilidad de los piensos utilizados, del orden de 85%, y a la nula pérdida de pienso en el agua por ser altamente estable y por el sistema de alimentación de autodemanda, la cantidad de residuos sólidos orgánicos producida es baja, estimándose en 95 kg/día que suponen un total de 35 toneladas anuales. Después de la ampliación de la piscifactoría se incrementará la biomasa instantánea en 18 toneladas, lo que representará un consumo total de pienso de 900 kg. y unos residuos secos de 121 kg/día. Dichos residuos, constituidos mayoritariamente por heces, son eliminados de sistema en los separadores de sólidos, y acumulados en la balsa de decantación, de donde son periódicamente eliminados por empresa autorizada (Net, SA).  
El amonio producido por la excreción de los peces, que puede evaluarse en 12,8 kg. diarios, considerando una tasa de excreción de 200 mg/kg anguila y día, no aparece en el agua porque es degradado por las bacterias de los biofiltros, de forma que no llega a alcanzar niveles tóxicos para los peces (0,02 mg/l). Asimismo, el biofiltro también elimina una parte considerable de la materia orgánica del sistema.  
El volumen del agua residual es mínimo debido al sistema de circuito cerrado que permite la reutilización del agua del sistema, eliminando únicamente la contenida en los lodos procedentes del separador de sólidos. El consumo diario de agua es de 12 metros cúbicos, lo que equivales a una tasa de renovación del orden del 1% diaria.  
Resultando que la mínima renovación de agua es posible gracias a la depuración biológica que tiene lugar en los biofiltros, que transforman en nitrato el amonio excretado por los propios peces, y también a la alta oxigenación del agua que proporciona el oxigeno para la respiración de los peces y para que las bacterias de los biofiltros llevan a cabo las reacciones de oxidación biológica del NH3,  
Resultando que los peces muertos se eliminan mediante enterramiento en suelo y la adición de cal,  
Resultando que las medidas correctoras propuestas en el estudio, para minimizar los impactos negativos del proyecto se centran en las aguas residuales y en los residuos sólidos. La ampliación supone un incremento de 350 m2 de superficie de tanques de producción, por lo que será necesaria la ampliación de la balsa de decantación en un 10% de dicha superficie, es decir 35 m2. La balsa actual esta construida en dos secciones de 50 m2 cada una, por lo que parece razonable aÑadir una nueva sección de igual superficie y dimensiones, y de esta forma asegurarse de la eficacia en su funcionamiento.  
En cuanto a la eliminación de los sólidos depositados en la balsa de decantación, deberá realizarse de forma correcta para evitar que se resuspendan y puedan pasar al agua de vertido. Asimismo debería asegurarse de que la utilización final de los mismos sea la adecuada a su contenido en sales, no usándose directamente como abono orgánico sino mezclado con otros materiales.  
Considerando que vistas las medidas correctoras, el sistema de depuración de aguas, los análisis presentados en el estudio realizados en la Universidad Politécnica de Valencia, se considera que la actividad es respetuosa con los elementos que componen el medio.  
Cabe aÑadir que en el sistema previsto para eliminar los peces muertos, y dado que en el estudio no se hace referencia a ello, deberá garantizarse la estanquidad de la fosa.  
Considerando que el programa de vigilancia ambiental propuesto en el estudio y consistente en el seguimiento de la composición del agua de vertido, para asegurar que los contenidos en sólidos en suspensión, DBO5, DQO y NH3 están dentro de los límites permitidos por la legislación. Para ello se ha previsto realizar un análisis mensual de dichos parámetros durante el primer trimestre, y después una trimestral hasta un aÑo.  
También es necesario y conveniente, conforme indica el estudio, realizar un análisis de los lodos obtenidos de la balsa de decantación, con el fin de establecer sus características y limitaciones de uso.  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento,  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación,  
Considerando que el artículo quinto de la Ley 2/1989 atribuye la competencia al órgano ambiental para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley,  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, texto refundido aprobado por la Orden de 23 de junio de 1994, del Conseller de Medio Ambiente atribuye a la Dirección General de Calidad Ambiental la competencia para la tramitación y formulación de la declaración de impacto ambiental,  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente Declaración de Impacto Ambiental.  
Primero  
 Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de "Ampliación de piscifactoría de anguilas" promovida por Valenciana de Acuicultura, y situada en el término municipal de Puçol (Valencia) atendiendo a lo dispuesto en el estudio de impacto ambiental y las siguientes condiciones:  
1.Cumplimiento de las medidas correctoras indicadas en el estudio de impacto ambiental. Asimismo deberá preverse como medida correctora la impermeabilización de la fosa de eliminación de animales muertos.  
2.El programa de vigilancia ambiental incluirá también el análisis de lodos procedentes de la balsa de decantación realizados en los mismos periodos previstos para el agua de vertido. Tanto los análisis de aguas como de lodos se presentarán en esta Dirección General.  
3.Cualquier modificación que se produzca en la eliminación de residuos será comunicada y justificada en esta Dirección General.  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto de trámite definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental.  
Valencia, 3 de mayo de 1995  
DECLARACIóN DE IMPACTO AMBIENTAL  
Visto el expediente 288/94-AIA, referente a la construcción de una pista forestal en la finca Mas de l'Alar del término municipal de Culla (Castellón) promovido por DÑa. Vicenta Vallés Folguerá y DÑa. Mª Elvira Aparicio Sans.  
Resultando que, el 11 de noviembre de 1994, la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Castelló remitió el estudio de impacto ambiental correspondiente a la pista forestal, indicando que el informe sería remitido posteriormente,  
Resultando que, el 29 de noviembre de 1994, se efectuaron consultas al Ayuntamiento de Culla y a la Dirección General de Patrimonio Artístico,  
Resultando que, el 2 de diciembre de 1994 se recibió el informe de la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Castelló que realiza las siguientes consideraciones:  
1) El área comprendida entre los puntos 4 y 17 (sector norte) del plano de trazado a escala 1:5.000 está ocupada por vegetación bien desarrollada de densidad media/alta. Por lo que se recomienda que se aprovechen los bancales existentes en la construcción, con el fin de evitar afecciones a la masa vegetal.  
2) El volumen de material excedente de la excavación deberá ser depositado en un vertedero de inertes legalizado o en lugar adecuado , indicando previamente donde depositará los materiales sobrantes.  
3) No se considera necesario la revegetación de taludes si se ejecuta la obra en el período invernal cuando existe un mayor grado de humedad del suelo.  
4) En la construcción e la pista se tendrán en cuenta los cruces con la vía pecuaria denominada "Assagador del pou de la Pica" en los puntos 2 y 20 aproximadamente de los planos de traza 1:5.000 y cuya anchura legal, de 18-25 metros, deberá ser respetada.  
Resultando que la información pública fue llevada a acabo por el Ayuntamiento de Culla, en cuyo período no se produjeron alegaciones, según acredita el certificado del secretario del Ayuntamiento remitido el día 23 de marzo de 1995.  
Considerando que se trata de una vía de servicio particular cuyo objeto es facilitar el acceso para la realización de trabajos de repoblación y que existen alternativas de diseÑo de la misma en cuanto a la anchura final de la pista con menor impacto ambiental,   
Considerando que de acuerdo a la información que obra en poder de esta Conselleria, no existen en el área objeto del proyecto yacimientos arqueológicos inventariados,  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento,  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación,  
Considerando que el artículo quinto de la Ley 2/1989 atribuye la competencia al órgano ambiental para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley,  
Considerando que el Decreto 182/1992, de 10 de noviembre, del Gobierno Valenciano, por el que se modifica el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, atribuye a la Dirección General de Calidad Ambiental la competencia para la tramitación y formulación de la declaración de impacto ambiental.  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente Declaración de Impacto Ambiental.  
Primero  
Estimar aceptable a los solos efectos ambientales, sin perjuicio de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la construcción de una pista forestal en la finca Mas de L'Alar, promovido por DÑa. Vicenta Vallés Folguerá y DÑa. Mª Elvira Aparicio Sans, de acuerdo a las previsiones contenidas en el estudio de impacto ambiental y a los siguientes condicionantes:  
1) La anchura proyectada y propuesta en el estudio de impacto ambiental se modificará de acuerdo a los siguientes criterios:  
1.a) Entre los puntos 1 a 22 de la traza (de acuerdo al plano 1:5.000 incluido en el estudio de impacto ambiental) la anchura total del camino tendrá un máximo de 3 m.  
1.b) Entre los puntos 21 a 29 se podrá acondicionar el terreno en forma de senda con una anchura final máxima de 1,5 m.   
2) Se respetará tanto en la fase de construcción como en la de funcionamiento la vía pecuaria denominada "Assagador del Pou de la Pica ", cuya anchura legal es de 18-25 metros y que cruza con la pista proyectada aproximadamente en los puntos 2 y 20 ( de acuerdo con el plano de traza 1:5.000 incluido en el estudio de impacto ambiental).  
3) Si durante la fase de construcción se detectara cualquier vestigio de resto arqueológico, el titular tiene la obligación de poner el hallazgo en conocimiento de la Conselleria de Cultura inmediatamente, adoptando las medidas pertinentes para su protección y conservación.  
4) El acceso al camino será restringido mediante un sistema de cierre del mismo, y el propietario colaborará en la lucha contra incendios entregando una copia de la llave del acceso al camino a los Servicios Forestales dependientes de la Conselleria de Medio Ambiente.  
5) En los tramos donde la vegetación existente presenta una mayor densidad se ajustará el trazado a los bancales existentes o zonas menos cubierta y en todo caso se tendrá en cuenta la Orden del 20 de diciembre de 1985 de la Conselleria de Agricultura y Pesca sobre protección de especies endémicas y/o amenazadas.  
6) El almacenamiento y/o eliminación mediante quema de los restos vegetales generados en la fase previa de la construcción se realizarán de acuerdo a lo dispuesto en la Orden de 30 de marzo de 1994 de la Conselleria de Medio Ambiente por la que se regulan las medidas generales de prevención contra incendios.  
7) Si fuera necesario la obtención de préstamos para la subbase, éstos provendrán de canteras legalizadas, no permitiéndose en ningún caso la excavación en una superficie distinta a la ocupada por la caja del camino.  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental.  
Valencia, 3 de mayo de 1995  
DECLARACIóN DE IMPACTO AMBIENTAL  
Visto el expediente 052/94-AIA sobre granja porcina de cebo en la partida Palanques del término municipal de les Coves de Vinromà (Castellón), y cuyo promotor es D. Francisco Barberá Sales.  
Resultando que la documentación formada por expediente municipal, proyecto y estudio de impacto ambiental fue remitido a través de la Comisión Provincial de Calificación de Actividades de Castellón,  
En el expediente municipal se incluyen los informes de los técnicos municipales, del coordinador veterinario del área 02 del Servei Valencià de Salut. El informe del técnico municipal y arquitecto municipal indica que "el emplazamiento de la actividad está de acuerdo con las ordenanzas municipales y planes de Ordenación Urbana; en la misma zona o en sus proximidades no existen otras actividades análogas que puedan producir efectos aditivos".  
El informe del coordinador veterinario indica que "el proyecto se considera ajustado en cuanto a sus condiciones sanitarias generales y medidas correctoras aplicadas; sin embargo la distancia aproximada de medio kilómetro (medida sobre el plano presentado) al núcleo poblacional más próximo no se ajusta al Reglamento de actividades molestas, insalubres, nocivas y peligrosas de 30 de noviembre de 1961".  
Resultando que se ha procedido al trámite de información pública mediante inserción de anuncios en el tablón de anuncios y Boletín Oficial de la Provincia, y comunicación a los vecinos inmediatos del lugar. El secretario del Ayuntamiento indica que transcurrido el periodo de información pública no se han presentado alegaciones,  
Resultando que el objeto del proyecto es reconvertir una nave existente dedicada al engorde de pollos en nave de cebo de ganado porcino. Actualmente el promotor tiene dos naves dedicadas una al engorde de ganado porcino y otra a la cría de pollos deseando dedicar ambas naves al cebo de ganado porcino,  
La capacidad de la explotación será de 1000 lechones por ciclo estando previsto realizar tres ciclos al aÑo.  
La producción de estiércol fluido integral (mezcla de deyecciones sólidas y orines) para cada ciclo será, atendiendo a un 8% del peso vivo la producción diaria y un aumento medio de peso de 5 kg./semana durante 16 semanas, partiendo de un peso inicial de 10 kg. de unos 660.000 kg, con un total de 1.980.000 kg/aÑo, considerando que la densidad del purín es de 1'20 se producirán 560 metros cúbicos por ciclo con un total de 1.680 metros cúbicos al aÑo. Conforme sigue indicando el estudio de impacto ambiental, el estiércol se manejará de forma líquida y se eliminará distribuyéndolo sobre el suelo agrícola según se vaya produciendo, empleando para ello cisternas remolcadas capaces de llenarse con el contenido del depósito impermeable en donde vierten las fosas de la nave. Se prevé aportar 40 metros cúbicos de purines por hectárea en una superficie mínima de 45 hectáreas.  
Resultando que los animales muertos son depositados en contenedores herméticos de donde serán retirados por una empresa especializada,  
Resultando que le fue solicitado que ampliase el estudio de impacto ambiental en los siguientes puntos:  
- Debe buscarse un tratamiento que garantice que el empleo de los residuos ganaderos (estiércoles y purines) en campos agrícolas es adecuado tanto desde el punto de vista de contenido en elementos nutritivos como desde el punto de vista sanitario.  
- Justificación de su demanda como abono orgánico. Se debe indicar las características de suelos, cultivos, superficie, dosis y época de aplicación, y localización de los campos receptores de estos residuos.  
- Elaboración de un programa de vigilancia ambiental que permita controlar las características de los estiércoles y purines tratados, la evolución de los suelos abonados con los mismos, con la finalidad de establecer las relaciones más adecuadas.  
Resultando que en contestación a este requisito se ha recibido ampliación al estudio de impacto ambiental en el que el tratamiento propuesto es un pretratamiento del estiércol mediante procedimientos microbiológicos. El producto a utilizar es un consorcio de bacterias especializadas y adaptadas que realizan una fermentación aeróbica, transformando la descomposición amoniacal en nitritos y respiración nítrica, liberando a su vez enzimas que descomponen parte de la materia orgánica en suspensión y convirtiéndola en aminoácidos, ácidos húmicos y oligoelementos aquelatados, transforman así mismo la descomposición del carbono en dióxido de carbono y rebajan la salinidad dado que al producir los citados ácidos húmicos, estos rompen las moléculas de sal.  
El proceso de tratamiento de purines en la granja tendría varias fases:  
1ª fase. Tratamiento en los canales de deyección donde se reducirá la volatilización del amoniaco entre el 20 y 30" evitando pérdidas en el valor agronómico del estiércol, malos olores, contaminación atmosférica y mejorando las condiciones sanitarias tanto del granero como de los animales.  
2ª fase. Separación sólidos-líquidos. El purín una vez tratado pasaría por un tamiz protegido por dos enrejados situados en la fosa de purines sirviendo al mismo tiempo de salida de aires de la fosa.  
La separación del sólido resultante se presenta cargado de líquido, por lo que hay que retirarlo y llevarlo a una era que estará situada a unos metros de la fosa donde se depositará. La era será de 4 m2 formada por una solera de hormigón de una inclinación de 20ø rodeada de un bordillo de ladrillo de 20 cm. En el punto más bajo se recogerán en una canaleta los líquidos que rezumen, volverán a la fosa de purines.  
3ª fase. Tratamiento en la fosa de purines. Características de la fosa:  
La fosa será de obra para asegurar su estanquidad y enterrada con un revestimiento interior de pintura o alquitrán en toda su superficie. Estará cubierta evitando así los malos olores, multiplicación de parásitos e insectos y reduciendo la desecación de la capa superior y evitando que recoja las aguas pluviales. El volumen de esta fosa es de 104 metros cúbicos.  
Resultando que conforme a los cálculos realizados, continua indicando el estudio, se obtiene una producción anual de 8.026 kg de nitrógeno total que repartido en 45,0196 hectáreas da una media de 178,3 kg. de nitrógeno por hectárea. En cuanto a los fosfatos se producirán aproximadamente 6.879 kg, equivalente a 152,8 kg. por hectárea. Conforme al oficio del Ayuntamiento de Coves de Vinromà (Castellón) el promotor dispone para utilizar los purines como abono orgánico de 45,0196 hectáreas pertenecientes a él y a su mujer, de las cuales 14,96 hectáreas se dedican al cultivo de almendros, 27,8 hectáreas al de olivos y el resto, 2,25 hectáreas al de huerto.  
Considerando que para poder evaluar la eficacia del tratamiento de residuos aplicado se realizarán análisis del producto resultante al finalizar el tratamiento al menos una vez al aÑo durante el primer aÑo. En función del resultado obtenido se podrá modificar el tratamiento o pedir nuevos análisis,  
Considerando que los residuos sólidos procedentes de la fase de separación sólido-líquido deberán someterse a un proceso de compostaje previo a su utilización como abono orgánico. En este proceso debe controlarse la temperatura, la humedad, la no producción de malos olores y agentes vectores,  
Esta separación debe ser más efectiva, al menos entre un 30-50%, para mejorar el rendimiento del sistema propuesto y mejorar el posterior tratamiento de sólidos, y un residuo líquido con menos material fermentable.  
Los líquidos resultantes deben someterse a una aireación forzada que garantice la obtención de un producto útil y beneficioso para su uso en agricultura.  
Considerando que las instalaciones deben estar dentro del vallado perimetral y debe disponer de vado sanitario. En torno al vallado perimetral se creará un apantallamiento arbóreo para facilitar el integración de las instalaciones,  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento,  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación,  
Considerando que el artículo quinto de la Ley 2/1989 atribuye la competencia al órgano ambiental para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley,  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, texto refundido aprobado por la Orden de 23 de junio de 1994, del Conseller de Medio Ambiente atribuye a la Dirección General de Calidad Ambiental la competencia para la tramitación y formulación de la declaración de impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente Declaración de Impacto Ambiental.  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de "Granja porcina de cebo" en partida Palanques del término municipal de les Coves de Vinromà (Castellón) cuyo promotor es D. Francisco Barberá Sales, atendiendo a lo dispuesto en el estudio de impacto ambiental presentado y su ampliación, y siempre que se cumplan, además las siguientes condiciones:  
A) Medidas correctoras:  
1. Mejorar el sistema de separación de sólidos-líquidos para que se garantice la obtención al menos de un 30-50% de sólidos. Los sólidos se someterán a un proceso de compostaje controlado que garantice una correcta fermentación y la ausencia de malos olores y agentes vectores. Los líquidos resultantes se someterán a una aireación forzada.  
2. Creación de vallado perimetral y vado sanitario. Junto al vallado perimetral se creará un apantallamiento arbóreo y/o arbustivo para facilitar la integración paisajística de las instalaciones.  
B) Programa de vigilancia ambiental:  
1. Una vez puesto en marcha el tratamiento se llevarán a cabo los análisis correspondientes que permitan conocer la eficacia del mismo. Estos análisis se presentarán una vez al aÑo y en función del resultado se podrá aplicar, en caso de necesidad, las correcciones oportunas al tratamiento.  
2. Cualquier variación que se produzca tanto en el tratamiento como en el posterior destino de los residuos se comunicarán a esta dirección general.  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto de trámite definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental.  
Valencia, 3 de mayo de 1995  
DECLARACIóN DE IMPACTO AMBIENTAL  
Visto el expediente 052/93-AIA sobre proyecto de "Explotación de engorde de ganado porcino" en la partida Enrieres del término municipal de les Coves de Vinromà (Castellón), y cuyo promotor es D. Vicente Sancho Adell.  
Resultando que la documentación formada por expediente municipal y proyecto de actividad y estudio de impacto ambiental ha sido remitido a través de la Comisión Provincial de Calificación de Actividades de Castellón,  
Según consta en el expediente municipal se ha procedido a la información pública mediante anuncio publicado en el Boletín Oficial de la Provincia nº 3 de fecha 7 de enero de 1993. Una vez finalizado el periodo de información pública no se han presentado alegaciones conforme diligencia efectuada por el secretario del Ayuntamiento.  
El informe de Sanidad realizado por el veterinario de la Conselleria de Sanidad indica que las medidas correctoras propuestas en la memoria se consideran suficientes; en la misma zona o en sus proximidades no existen actividades similares.  
El informe del arquitecto municipal indica entre otros puntos que el emplazamiento está de acuerdo con las ordenanzas y planes de Ordenación Urbana.  
Resultando que el objeto del proyecto es la construcción de dos naves de 63x7 y 50x7 metros que albergarán 520 lechones la primera y 416 lechones la segunda para su engorde y posterior transporte a matadero. El promotor dispone en la misma parcela de dos naves de engorde de cerdos de 290 plazas y 400 plazas. La actividad por tanto consistirá en el engorde de 1.626 lechones por ciclo.  
Los animales muertos son eliminados mediante su enterramiento en fosa y serán cubiertos con cal viva.  
Resultando que le fue solicitado que se ampliase el estudio de impacto ambiental en los puntos siguientes:  
- Tratamiento previo sobre los residuos ganaderos justificando el sistema elegido desde el punto de vista sanitario y de valor como abono orgánico.  
- Justificar su demanda como abono orgánico, debiéndose indicar además características de suelos y cultivos sobre los que se va a aplicar, así como las dosis recomendables a aplicar.  
- Localización de la actividad sobre plano cartográfico a escala 1:25.000  
Como resultado a este requerimiento se presentó "Anexo de evaluación de impacto ambiental" que no reunía los requisitos exigidos en la solicitud anterior por lo que se le volvió a reiterar la mencionada ampliación.  
Resultando que dado que no se cumplía el requisito solicitado de ampliación de documentación, le fue comunicado al promotor que de acuerdo con el artículo 92.1 de la Ley 30/1992, de 26 de noviembre de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común, si no se presentaba la documentación en un periodo de tres meses se produciría la caducidad del expediente,  
Resultando que en contestación a este requisito, el promotor presentó la documentación solicitada. En esta ampliación se indica que se ha adoptado un tratamiento del estiércol por un procedimiento microbiológico. El producto a utilizar es un consorcio de bacterias especializadas y adaptadas que realizan una fermentación aeróbica, transformando la descomposición amoniacal en nitritos y respiración nítrica, la materia orgánica en suspensión y convirtiéndolo en aminoácidos, ácidos húmicos y oligoelementos.  
El proceso se divide en tres fases:  
1ª fase. Tratamiento en los canales de deyección donde se reducirá la volatilización del amoniaco entre el 20 y 30" evitando pérdidas en el valor agronómico del estiércol, malos olores, contaminación atmosférica y mejorando las condiciones sanitarias tanto del granero como de los animales.  
2ª fase. Separación sólidos-líquidos. El purín una vez tratado pasaría por un tamiz protegido por dos enrejados situados en la fosa de purines sirviendo al mismo tiempo de salida de aires de la fosa.  
La separación del sólido resultante se presenta cargado de líquido, por lo que hay que retirarlo y llevarlo a una era que estará situada a unos metros de la fosa donde se depositará. La era será de 4 m2 formada por una solera de hormigón de una inclinación de 20ø rodeada de un bordillo de ladrillo de 20 cm. En el punto más bajo se recogerán en una canaleta los líquidos que rezumen, volverán a la fosa de purines.  
3ª fase. Tratamiento en la fosa de purines. Características de la fosa:  
La fosa será de obra para asegurar su estanquidad y enterrada con un revestimiento interior de pintura o alquitrán en toda su superficie. Estará cubierta evitando así los malos olores, multiplicación de parásitos e insectos y reduciendo la desecación de la capa superior y evitando que recoja las aguas pluviales. El volumen de esta fosa es de 104 metros cúbicos.  
Resultando que conforme a los cálculos realizados, continua indicando el estudio, se obtiene una producción anual de 12.842 Kg de nitrógeno total que repartido en 39,0679 hectáreas da una media de 328/70 kg por hectárea. En cuanto al P2O5 se producirían unos 11.006 Kg equivalente a 281,70 Kg por hectárea. Según oficio del Ayuntamiento de les Coves de Vinromà el promotor dispone de 39,0679 hectáreas dedicadas al cultivo de almendros (23,8 Ha.), al cultivo de olivos (13,76 Ha) y el resto a huerta (1,5 Ha).  
Considerando que para poder evaluar la eficacia del tratamiento de residuos aplicado se realizarán análisis del producto resultante al finalizar el tratamiento al menos una vez al aÑo durante el primer aÑo. En función del resultado obtenido se podrá modificar el tratamiento o pedir nuevos análisis,  
Considerando que los residuos sólidos procedentes de la fase de separación sólido-líquido deberán someterse a un proceso de compostaje previo a su utilización como abono orgánico. En este proceso debe controlarse la temperatura, la humedad, la no producción de malos olores y agentes vectores,  
Esta separación debe ser más efectiva, al menos entre un 30-50%, para mejorar el rendimiento del sistema propuesto y mejorar el posterior tratamiento de sólidos, y un residuo líquido con menos material fermentable.  
Los líquidos resultantes deben someterse a una aireación forzada que garantice la obtención de un producto útil y beneficioso para su uso en agricultura.  
Considerando que las instalaciones deben estar dentro del vallado perimetral y debe disponer de vado sanitario. En torno al vallado perimetral se creará un apantallamiento arbóreo para facilitar el integración de las instalaciones,  
Considerando que la cantidad prevista de nitrógeno por hectárea parece elevada no debiéndose superar los 200 Kg. por hectárea,  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento,  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación,  
Considerando que el artículo quinto de la Ley 2/1989 atribuye la competencia al órgano ambiental para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley,  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, texto refundido aprobado por la Orden de 23 de junio de 1994, del Conseller de Medio Ambiente atribuye a la Dirección General de Calidad Ambiental la competencia para la tramitación y formulación de la declaración de impacto ambiental,  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente Declaración de Impacto Ambiental.  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de "Explotación de engorde de ganado porcino" en la partida Enrieres del término municipal de les Coves de Vinromà (Castellón) y cuyo promotor es D. Vicente Sancho Adell atendiendo a lo dispuesto en el estudio de impacto ambiental presentado y sus ampliaciones, y siempre que se cumplan además las siguientes condiciones:  
A) Medidas correctoras:  
1. Mejorar el sistema de separación de sólidos-liquidos para que se garantice la obtención al menos de un 30-50% de sólidos. Los sólidos se someterán a un proceso de compostaje controlado que garantice una correcta fermentación y la ausencia de malos olores y agentes vectores. Los líquidos resultantes se someterán a una aireación forzada.  
2. La dosis de abonado por hectárea no debe superar los 200 kg. de nitrógeno, por lo que deberá ampliarse la superficie necesaria de cultivos.  
3. Creación de vallado perimetral y vado sanitario. Junto al vallado perimetral se creará un apantallamiento arbóreo y/o arbustivo para facilitar la integración paisajística de las instalaciones.  
B) Programa de vigilancia ambiental:  
1. Una vez puesto en marcha el tratamiento se llevarán a cabo los análisis correspondientes que permitan conocer la eficacia del mismo. Estos análisis se presentarán una vez al aÑo y en función del resultado se podrá aplicar, en caso de necesidad, las correcciones oportunas al tratamiento.  
2. Cualquier variación que se produzca tanto en el tratamiento como en el posterior destino de los residuos se comunicarán a esta dirección general.  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto de trámite definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental.  
Valencia, 5 de mayo de 1995  
DECLARACIóN DE IMPACTO AMBIENTAL  
Visto el expediente 125/95-AIA sobre un proyecto de instalación de planta de cogeneración de ciclo combinado, para generación de vapor y electricidad, consumiendo gas natural, de la empresa Colortex, SA, con domicilio social e industrial en Avda. Ramón y Cajal, s/nº, 46780 Ontinyent (Valencia).  
Resultando que, en fecha 5 de mayo de 1995, el Servicio Territorial de Industria y Energía de Valencia nos remitió el proyecto y su estudio de impacto ambiental,  
Resultando que ha estado expuesto al público mediante anuncio en el Boletín Oficial de la Provincia nº 50, de 28 de febrero de 1995, sin que se hayan presentado alegaciones, según certificado del Servicio Territorial de Industria y Energía de Valencia, con fecha de entrada en esta Conselleria de 5 de mayo de 1995.   
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento,  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación,  
Considerando que el artículo quinto de la Ley 2/1989 atribuye la competencia al órgano ambiental para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley,  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, texto refundido aprobado por la Orden de 23 de junio de 1994, del Conseller de Medio Ambiente, atribuye a la Dirección General de Calidad Ambiental la competencia para la tramitación y formulación de la declaración de impacto ambiental,  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente Declaración de Impacto Ambiental.  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de instalación de planta de cogeneración de ciclo combinado, para generación de vapor y electricidad, consumiendo gas natural, promovido por la empresa Colortex, SA, de acuerdo a las previsiones del estudio de impacto ambiental y de las condiciones y precisiones siguientes:  
1) El aceite del sistema de lubricación, posibles derrames del motor, baterías, filtros procedentes de los circuitos de trasiego del aceite, y en general cualquier otra sustancia que pueda ser catalogada como residuo tóxico y peligroso, será adecuadamente almacenada y etiquetada, y entregada a un gestor autorizado, según lo dispuesto en el Real Decreto de 20 de Julio de 1988, número 833/1988, de Residuos Tóxicos y Peligrosos. Por ser productor de residuos tóxicos y peligrosos, la empresa estará sujeta a todo lo dispuesto en el anterior Real Decreto, así como a la Ley 20/86 de 14 de mayo.  
2) Las emisiones de gases a la atmósfera estarán en todo momento dentro de los límites marcados por el cuadro 27 ("Actividades industriales diversas no especificadas en este anexo"), del Anexo IV ("Niveles de emisión de contaminantes a la atmósfera para las principales actividades industriales potencialmente contaminadoras de la atmósfera"), correspondiente al Decreto 833/1975, de 6 de febrero, por el que se desarrolla la Ley 38/1972, de 22 de diciembre de Protección del Ambiente Atmosférico.  
3) Todos los gases de escape procedentes de la combustión en el motor, saldrán al exterior a través de chimeneas que cumplirán en todo momento con la Orden de 18 de octubre de 1976, sobre prevención y corrección de la contaminación industrial de la atmósfera.  
4) Se dotará a la instalación de la infraestructura permanente que permita, en cualquier momento, la toma de muestras para el control, inspección y vigilancia del nivel de emisiones.  
5) Se incorporarán los silenciadores y equipos necesarios para la reducción de los niveles sonoros, de forma que no se transmita a posibles viviendas, casas de campo y en general cualquier edificación próxima, más de 40 dB(A) diurnos (de 8 h. a 22 h.) ni más de 30 dB(A) nocturnos (de 22 h. a 8 h.)  
6) Se realizará un control anual de los niveles y de la composición de gases emitidos a la atmósfera por una empresa colaboradora de la Administración. Dicho control cumplirá los requisitos exigidos en el Decreto 833/1975, de 6 de febrero, por el que se desarrolla la Ley 38/1972, de 22 de diciembre, de Protección del Ambiente Atmosférico, siendo los resultados remitidos a esta Dirección General.  
7) Con el fin de reducir las emisiones de NOx, se aconseja la instalación de un sistema catalítico de reducción selectiva, u otro procedimiento análogo, que elimine gran parte del contenido de NOx de los gases de escape.  
   
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental.  
Valencia, 9 de mayo de 1995  
DECLARACIóN DE IMPACTO AMBIENTAL  
Visto el expediente 040/95-AIA, sobre el proyecto de revisión de las Normas Subsidiarias de Planeamiento del municipio de Formentera de Segura (Bajo Segura), promovido por el Ayuntamiento de Formentera de Segura.  
Resultando que con fecha de 2 de febrero de 1995 el Ayuntamiento de Formentera de Segura presentó, en esta Conselleria de Medio Ambiente, la documentación urbanística de la revisión de las Normas Subsidiarias de Planeamiento del municipio, junto con el correspondiente estudio de impacto ambiental y certificados de la exposición pública y aprobación provisional,  
Resultando que el estudio de impacto ambiental ha sido sometido a información pública, por el plazo de un mes, mediante anuncio publicado en el Boletín Oficial de la Provincia de Alicante, nº 94, de 24 de abril de 1994, no presentándose alegación alguna al mismo durante el periodo de exposición, según certificado que consta en el expediente,  
Resultando que, de acuerdo con lo previsto en el artículo 18 del Decreto 162/90, de 15 de octubre, Reglamento de la Ley 2/89 de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, se efectuó consulta a la Dirección Territorial de Alicante, de la Conselleria de Medio Ambiente. Dicha dirección informa que no se conocen valores medioambientales dignos de protección que puedan verse afectados por el proyecto de revisión de Normas Subsidiarias. Unicamente existe una vía pecuaria que atraviesa el municipio (Colada de los Palacios) que debería calificarse con alguna figura de protección y quedar reflejada en los planos de ordenación y en las ordenanzas con su normativa de protección.  
Considerando que la documentación examinada contiene, entre otras, las siguientes determinaciones:  
\* El municipio de Formentera de Segura se encuentra sometido a riesgo alto de inundación por desbordamiento del río Segura. El propio estudio de impacto ambiental (pág. 51) indica que la delimitación propuesta para el suelo urbano y urbanizable no es la idónea, ya que corresponde a la zona más expuesta a las inundaciones en caso de avenidas. El reciente encauzamiento del rio Segura a su paso por el término reduciría notablemente el riesgo de inundación.  
\* Las aguas residuales son tratadas en una estación depuradora, que según la memoria se encuentra en aceptables condiciones de funcionamiento. Sin embargo, no se ha grafiado la ubicación de esta depuradora ni se indican sus características; por otro lado, la documentación examinada no justifica suficientemente la conexión de las aguas residuales producidas en el núcleo de Los Palacios a la citada estación.  
\* Los residuos sólidos urbanos son recogidos y transportados a planta de tratamiento situada fuera del término municipal. Como en el caso anterior, no se indica cual es esta planta ni su situación legal.  
\* En el Inventario de Yacimientos Arqueológicos de la Comunidad Valenciana no consta ningún yacimiento conocido en el término. El único edificio de interés, según el estudio de impacto ambiental, es el molino árabe situado junto al río Segura.  
Considerando que, según el Plan Director de Saneamiento y Depuración de la Comunidad Valenciana, Formentera de Segura cuenta con una depuradora de fangos activados en funcionamiento y cuyo estado actual se califica como bueno. Igualmente, según el Catálogo de Estaciones Depuradoras de Aguas Residuales de la Comunidad Valenciana (Entitat de Sanejament, 1993), la citada depuradora da servicio a una población equivalente de 1.940 habitantes, ocupando una superficie de 875 m2,  
Considerando que, según la información disponible en el Servicio de Residuos y Contaminación de esta Conselleria, la recogida de los residuos sólidos urbanos del municipio se efectúa actualmente a través de una empresa privada, que traslada los mismos a una planta de compostaje situada en el término municipal de Pilar de la Horadada. A pesar de ello, esta prevista una solución mancomunada al tratamiento de los residuos de la comarca, mediante la instalación de un vertedero controlado en Torremendo.  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento,   
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación,  
Considerando que el artículo quinto de la Ley 2/1989 atribuye la competencia al órgano ambiental para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley,  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, texto refundido aprobado por la Orden del 23 de junio de 1994, del Conseller de Medio Ambiente, atribuye a la Dirección General de Calidad Ambiental la competencia para la tramitación y formulación de la declaración de impacto ambiental.  
Por todo ello, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente Declaración de Impacto Ambiental.  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de revisión de las Normas Subsidiarias de Planeamiento del municipio de Formentera de Segura (Bajo Segura), con las medidas correctoras incluidas en el estudio de impacto ambiental, y siempre que se cumplan los condicionantes siguientes:  
\* La ubicación de la estación depuradora de aguas residuales del municipio deberá grafiarse en los planos de ordenación de las Normas Subsidiarias, clasificándose la misma como sistema general. El área grafiada incluirá además una superficie suficiente para permitir en su caso la ampliación de la depuradora para dar servicio al techo poblacional previsto en las Normas. Igualmente, se justificará documentadamente la conexión de las aguas residuales producidas en el núcleo de Los Palacios a la citada estación depuradora.  
\* Las Normas deberán incluir una reserva de suelo para la ubicación de un vertedero de residuos sólidos inertes en suelos aptos para tal fin, preferentemente huecos del terreno con escasa calidad ambiental y con una superficie no inferior a 0,5 hectáreas. Paralelamente, el Ayuntamiento establecerá una normativa que prohiba el vertido incontrolado de escombros en el término municipal.  
\* Las vías pecuarias existentes en el término municipal deberán incluirse en la documentación gráfica y escrita de las Normas Subsidiarias, en los términos recogidos en el informe emitido al respecto por la Dirección Territorial de Alicante de la Conselleria de Medio Ambiente. En cualquier caso, el desarrollo de la Unidad de Ejecución U.E.R. nº 3 deberá tener en cuenta la servidumbre de la vía pecuaria Colada de los Palacios.  
\* Las Normas Subsidiarias deberán establecer explícitamente las medidas de protección del Molino Arabe situado en el margen izquierdo del río Segura, considerado como edificio de interés en la normativa urbanística. Cualquier actuación que se realice en el entorno de este molino -incluyendo la habilitación de la zona verde circundante- deberá contar con el informe favorable de la Conselleria de Cultura.  
\* Atendiendo al riesgo de inundación existente en el término municipal, en el desarrollo de las Unidades de Ejecución U.E.R. 1 y 4, así como en el Plan Parcial que desarrolle el S.A.U.R. nº 1, se deberán incluir las medidas correctoras necesarias para minimizar este riesgo; dichos instrumentos de desarrollo deberán contar con informe favorable previo emitido por el Servicio de Protección Civil de la Conselleria de Administración Pública.  
\* Igualmente, se deberá tener en cuenta el riesgo de inundación en el diseÑo de los espacios libres adyacentes al cauce del Segura, de manera que se prevea el posible paso de escorrentías y la reconducción de las mismas al lecho del río.  
\* Las consideraciones anteriores deberán incorporarse a la documentación técnica de las Normas Subsidiarias.  
\* Durante el periodo de vigencia de las Normas Subsidiarias el Ayuntamiento presentará, con una periodicidad anual y ante la Conselleria de Medio Ambiente, un informe ambiental en el que se dará cuenta del cumplimiento del programa de vigilancia ambiental descrito en el apartado VI del estudio de impacto ambiental del proyecto.  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto de trámite definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental.  
Valencia, 10 de mayo de 1995  
DECLARACIóN DE IMPACTO AMBIENTAL  
Visto el expediente 016/94-AIA sobre proyecto de "Ampliación de granja porcina de engorde" en la partida Cova Churra del término municipal de Torreblanca (Castellón) y cuyo promotor es DÑa. Rosa Monferrer Fabregat.  
Resultando que la documentación, formada por expediente municipal y proyecto de actividad donde se incluía en el Anejo 2 "Evaluación de Impacto Ambiental", fue remitido por la Comisión Provincial de Calificación de Actividades de Castellón,  
En el expediente municipal se recogen los informes del jefe local de Sanidad y el informe del técnico municipal en los que se recogen de forma sucinta los siguientes puntos:  
- "...El emplazamiento está de acuerdo con las ordenanzas municipales y planes de Ordenación Urbana. La calificación urbanística del área de localización de la actividad es la de suelo no urbanizable ordinario en el que se permite la actividad de referencia.  
- En la misma zona o en sus proximidades no existen otras actividades análogas que puedan producir efectos aditivos.  
- Las medidas correctoras que se describen en la memoria se consideran suficientes."  
Asimismo según hace constar el alcalde del Ayuntamiento de Torreblanca, mediante remisión de fotocopias autentificadas el expediente fue sometido a información pública mediante inserción de anuncio en el tablón de anuncios del Ayuntamiento y en el Boletín Oficial de la Provincia número 133 de fecha 4 de noviembre de 1993. Durante el periodo de información pública no se han presentado alegaciones.  
Resultando que el objeto del proyecto es la construcción de una nave, de 32,50 x 6 metros, para la ampliación de una explotación destinada a la producción porcina en régimen de integración,  
La nave constará de 14 cubículos, en 13 de los cuales se introducirán 10 lechones en cada uno y en el restante 7 lechones. El proceso de producción previsto es el engordar tres camadas al aÑo con un total de 4.878 cerdos. En cada ciclo se engordarán 936 lechones.  
Las deyecciones tanto sólidas como líquidas serán recogidas y almacenadas en fosa de purines, de donde se extraerán periódicamente para trasladarlos mediante una cuba adecuada a diferentes explotaciones agrícolas, en donde se emplearán como abono agrícola.  
Los animales que mueran en la explotación se retirarán por empresa especializada en el tratamiento de cadáveres.  
Resultando que le fue solicitado al promotor que ampliase el estudio de impacto ambiental en los siguientes puntos:  
1. Descripción del conjunto de la actividad.  
2. Debe buscarse un tratamiento a efectuar sobre los purines de forma que quede garantizado que resulta un abono adecuado desde el punto de vista sanitario y con valor en elementos nutritivos.  
3. Justificar su demanda como abono orgánico; debiéndose indicar sobre que cultivos se aplica, necesidades de los mismos y época de aplicación.  
4. Le recordamos que el estudio de impacto ambiental es un documento técnico distinto e independiente de los documentos técnicos del proyecto.  
Resultando que en contestación a esta solicitud el promotor remite un ejemplar de "Evaluación de impacto ambiental del proyecto de explotación de ganado porcino". En esta ampliación se indica que se ha adoptado un tratamiento del estiércol por un procedimiento microbiológico. El producto a utilizar es un consorcio de bacterias especializadas y adaptadas que realizan una fermentación aeróbica, transformando la descomposición amoniacal en nitritos y respiración nítrica, la materia orgánica en suspensión y convirtiéndolo en aminoácidos, ácidos húmicos y oligoelementos.  
El proceso se divide en tres fases:  
1ª fase-Tratamiento en los canales de deyección donde se reducirá la volatilización del amoniaco entre el 20 y 30" evitando pérdidas en el valor agronómico del estiércol, malos olores, contaminación atmosférica y mejorando las condiciones sanitarias tanto del granero como de los animales.  
2ª fase-Separación sólidos-líquidos. El purín una vez tratado pasaría por un tamiz protegido por dos enrejados situados en la fosa de purines sirviendo al mismo tiempo de salida de aires de la fosa.  
La separación del sólido resultante se presenta cargado de líquido, por lo que hay que retirarlo y llevarlo a una era que estará situada a unos metros de la fosa donde se depositará. La era será de 4 m2 formada por una solera de hormigón de una inclinación de 20ø rodeada de un bordillo de ladrillo de 20 cm. En el punto más bajo se recogerán en una canaleta los líquidos que rezumen, volverán a la fosa de purines.  
3ª fase-Tratamiento en la fosa de purines. Características de la fosa:  
La fosa será de obra para asegurar su estanquidad y enterrada con un revestimiento interior de pintura o alquitrán en toda su superficie. Estará cubierta evitando así los malos olores, multiplicación de parásitos e insectos y reduciendo la desecación de la capa superior y evitando que recoja las aguas pluviales.   
Resultando que conforme a los cálculos realizados, indica el estudio, se obtiene una producción anual de 7.025 kg de nitrógeno total que repartidos en 112,9945 hectáreas da una media de 62,20 kg. En cuanto al P2O5 se producirá aproximadamente 6.020 kg que para la superficie prevista supone 33'30 kg por hectárea. Según informe de la Alcaldía, DÑa. Rosa Monferrer Fabregat dispone de 112,9945 hectáreas para utilizar los purines como abono orgánico. De esta superficie 32,21 Ha se dedican al cultivo de cítricos, 60,32 al cultivo de algarrobo y 20,46 Ha al de huerta.  
Considerando que para poder evaluar la eficacia del tratamiento de residuos aplicado se realizarán análisis del producto resultante al finalizar el tratamiento al menos una vez al aÑo durante el primer aÑo. En función del resultado obtenido se podrá modificar el tratamiento o pedir nuevos análisis,  
Considerando que los residuos sólidos procedentes de la fase de separación sólido-líquido deberán someterse a un proceso de compostaje previo a su utilización como abono orgánico. En este proceso debe controlarse la temperatura, la humedad, la no producción de malos olores y agentes vectores,  
Esta separación debe ser más efectiva, al menos entre un 30-50%, para mejorar el rendimiento del sistema propuesto y mejorar el posterior tratamiento de sólidos, y un residuo líquido con menos material fermentable.  
Los líquidos resultantes deben someterse a una aireación forzada que garantice la obtención de un producto útil y beneficioso para su uso en agricultura.  
Considerando que las instalaciones deben estar dentro del vallado perimetral y debe disponer de vado sanitario. En torno al vallado perimetral se creará un apantallamiento arbóreo para facilitar el integración de las instalaciones,  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento,  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación,  
Considerando que el artículo quinto de la Ley 2/1989 atribuye la competencia al órgano ambiental para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley,  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, texto refundido aprobado por la Orden de 23 de junio de 1994, del Conseller de Medio Ambiente atribuye a la Dirección General de Calidad Ambiental la competencia para la tramitación y formulación de la declaración de impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente Declaración de Impacto Ambiental.  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de "Ampliación de granja porcina de engorde" en la partida Cova Churra del término municipal de Torreblanca (Castellón) y cuya promotora es DÑa. Rosa Monferrer Fabregat atendiendo a lo dispuesto en el estudio de impacto ambiental presentado y sus ampliaciones, y siempre que se cumplan además las siguientes condiciones:  
A) Medidas correctoras:  
1. Mejorar el sistema de separación de sólidos-líquidos para que se garantice la obtención al menos de un 30-50% de sólidos. Los sólidos se someterán a un proceso de compostaje controlado que garantice una correcta fermentación y la ausencia de malos olores y agentes vectores. Los líquidos resultantes se someterán a una aireación forzada.  
2. Creación de vallado perimetral y vado sanitario. Junto al vallado perimetral se creará un apantallamiento arbóreo y/o arbustivo para facilitar la integración paisajística de las instalaciones.  
B) Programa de vigilancia ambiental:  
1. Una vez puesto en marcha el tratamiento se llevarán a cabo los análisis correspondientes que permitan conocer la eficacia del mismo. Estos análisis se presentarán una vez al aÑo y en función del resultado se podrá aplicar, en caso de necesidad, las correcciones oportunas al tratamiento.  
2. Cualquier variación que se produzca tanto en el tratamiento como en el posterior destino de los residuos se comunicarán a esta dirección general.  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto de trámite definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental.  
Valencia, 11 de mayo de 1995   
DECLARACIóN DE IMPACTO AMBIENTAL  
Visto el expediente 309/94-AIA sobre el proyecto básico de expropiaciones de "Variante de Almenara. Eje Almenara-La Jana; tramo: Almenara, clave 41-C-1193 (2)", promovido por la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes.  
Resultando que en fecha 29 de noviembre de 1994, la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes, remitió el proyecto básico de expropiaciones así como su estudio de impacto ambiental,  
Resultando que el 2 de diciembre de 1994 se efectuaron consultas al Servicio Territorial de Medio Ambiente de Castellón y al Servicio de Espacios Naturales, pertenecientes ambos a esta Conselleria; a la Dirección General de Protección Ciudadana de la Conselleria de Administración Pública; a la Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura; y a los ayuntamientos de Almenara, Quartell, Benavites, La Llosa y Vall d'Uixó,   
Resultando que en 20 de diciembre de 1994, técnicos de esta Dirección General efectuaron visita a la zona de actuación, con objeto de contrastar la información recibida,   
Resultando que el 16 de enero de 1995 el Ayuntamiento de la Vall d'Uixó, remitió informe favorable,  
Resultando que, en fecha 6 de febrero de 1995 se recibió documentación del Servicio Territorial de Medio Ambiente de Castellón, consistente en informe del mismo como respuesta a la consulta efectuada, y escrito remitido por Josep Herrero Cabanyes en nombre de la Societat d'Amics de la Serra d'Espadà, en los que se reflejan las siguientes consideraciones:  
\* Informe del Servicio Territorial de Medio Ambiente:   
- El área afectada por el proyecto está constituida por materiales cuaternario de permeabilidad media/alta, y por materiales dolomíticos del Muschelkalk de permeabilidad alta por karstificación. Habrá de tenerse en cuenta la vulnerabilidad a la contaminación de los acuíferos.  
Por ello se recomienda la adecuación de un área impermeabilizada, como parque de maquinaria, en donde se realicen los cambios de aceites y combustibles.  
- Los materiales procedentes de los desmontes se deberán ubicar en sitios adecuados, de manera que no afecten al drenaje de las aguas superficiales. En ningún caso se depositarán en barrancos y ríos. Todas aquellas zonas serán restauradas una vez acabada la obra.  
- Debido a los terraplenes existentes (de 2 a 7 metros), se producirá un impacto paisajístico elevado, además de afectar de forma negativa la escorrentía natural de las aguas superficiales, y a la permeabilidad transversal.  
Se recomienda, siempre que sea técnicamente viable, rebajar la altura de los terraplenes. Será necesario revegetar los taludes de los terraplenes así como asegurar la circulación de las aguas mediante las obras de fábrica apropiadas (especialmente en el punto kilométrico 4+615 (O.D.- 4).   
- El plan de vigilancia ambiental deberá contemplar, durante el período de ejecución de la obra, la limpieza de los posibles materiales de arrastre acumulados sobre las obras de fábrica, especialmente después de las fuertes lluvias.  
- El proyecto deberá contemplar la ubicación final de los residuos de obra que se puedan generar, para lo cual se deberá contar con un vertedero controlado de inertes para su deposición.  
- Las canteras que suministren los áridos para la construcción de la variante deberán cumplir con la legislación vigente sobre actividades extractivas e impacto ambiental. En caso de canteras de nueva creación, será preciso su legalización mediante la presentación del proyecto de explotación y el estudio de impacto ambiental.  
En este sentido, la construcción de terraplenes de menor altura que los proyectados, contribuirá a disminuir las necesidades de materiales de préstamo, con lo cual el impacto ambiental que producirán las actividades extractivas será menor.  
- Se considera recomendable el riego periódico durante la etapa de construcción con el fin de evitar la producción de polvo.  
- Los taludes a excavar en los materiales dolomíticos al oeste de Almenara y entre los puntos 4+200 y 4+900, pueden presentar procesos de inestabilidad, por lo cual se recomienda que se revise el estado de las diaclasas de los taludes después de las voladuras, y que se adopten las medidas correctoras apropiadas.   
- El proyecto afecta a la vía pecuaria nº 2, "Colada del Camino de la Vereda", con una anchura legal de 8 metros. La servidumbre de paso queda asegurada por la construcción de la obra de fábrica nº 5. No obstante, y visto que se modifica en este tramo el trazado, el promotor presentará propuesta de modificación de la vía pecuaria con los planos y croquis apropiados.  
En este sentido el promotor deberá adquirir los terrenos anexos necesarios, tal y como establece el artículo 52 del Real Decreto 2876/78 de 3 de noviembre, Vías Pecuarias y Reglamento. Así, junto a la vía de servicio proyectada, se dispondrá una vía de 8 m. de ancho de uso ganadero. en ningún caso se empleará la vía de servicio como vía pecuaria.  
Esta modificación deberá ser aprobada por el Conseller de Medio Ambiente, y publicada en el Diario Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con su tramitación reglamentaria.  
- El proyecto no afecta espacio natural de alto interés ni montes de utilidad pública o consorciados.  
\* Escrito de Josep Herrero Cabanyes, en nombre de la Societat d'Amics de la Serra d'Espadà:   
En el que demandan que se evite en la futura vía los terraplenes altos, impactantes y negativos para el paisaje y los habitantes de algunas poblaciones de La Plana, con la intención además de reducir en la manera de lo posible, un préstamo tan importante de materiales como el previsto actualmente.  
Igualmente, en caso de necesitar áridos para la realización de la obra, se evite el abrir una nueva cantera, y que se estudie la posibilidad de explotar una de la ya existentes, en el sitio menos impactante y con todas las garantías de restauración. Asimismo, que se prohiba estrictamente el otorgamiento de más licencias de apertura en la Sierra de Espadán.   
Resultando que en fecha 17 de febrero de 1995 se remitió copia de los mencionados informes a la COPUT para su conocimiento,  
Resultando que en fecha 27 de abril de 1995 la Dirección General de Patrimonio Artístico remitió informe, como respuesta a la consulta efectuada, en el que se indica que se debería realizar una prospección sistemática sobre la traza del terreno donde se realicen las obras. Asimismo se considera que en caso de ser necesario el aporte de tierras, para el terraplenado, procedentes de zonas distintas de la traza deberán proceder de canteras legalmente autorizadas, y en caso contrario, éstas tendrán que contar con el visto bueno de la Dirección de Patrimonio Artístico,  
Resultando que el proyecto y el estudio de impacto ambiental han estado expuestos al público mediante anuncios en el Boletín Oficial del Estado de 13 de diciembre de 1994 y en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de 15 de diciembre de 1994, habiéndose presentado los siguientes informes o alegaciones, según consta textualmente en el certificado de la COPUT de fecha de entrada en esta Conselleria de 20 de abril de 1995:  
"- Doce alegaciones referentes a cuestiones expropiatorias.  
- Alegaciones de los ayuntamientos de Almenara, Benavites y la Llosa, solicitando la mejora de las prestaciones de los pasos y accesos a la nueva infraestructura.  
- Alegación de la Societat d'Amics de la Serra d'Espadà (es la misma ya indicada en un resultando anterior).  
De las cuales cabe deducir que los problemas medio-ambientales son mínimos."  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una estimación de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento,  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación,  
Considerando que el artículo quinto de la Ley 2/1989 atribuye la competencia al órgano ambiental para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley,  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, texto refundido aprobado por la Orden de 23 de junio de 1994, del Conseller de Medio Ambiente, atribuye a la Dirección General de Calidad Ambiental la competencia para la tramitación y formulación de la declaración de impacto ambiental.  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente Declaración de Impacto Ambiental.  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, la realización de las obras del proyecto básico de expropiaciones "Variante de Almenara. Eje: Almenara-La Jana. Tramo: Almenara, clave 41-C-1193(2)", de acuerdo a las previsiones de su estudio de impacto ambiental y de las condiciones y precisiones siguientes:  
1) Debido a que la zona se encuentra en una región de alta densidad de restos arqueológicos y que fácilmente pueden verse afectados por las obras, si durante los trabajos se encontrara algún resto arqueológico, arquitectónico, etnológico y en general cualquier vestigio de valor cultural, se comunicará el hallazgo a la Dirección General de Patrimonio Artístico, de la Conselleria de Cultura, de acuerdo con la Ley 16/1985 de Patrimonio Histórico EspaÑol.   
2) Los materiales de préstamo necesarios para la construcción de las obras procedentes de extracciones, provendrán de canteras o lugares de extracción ambientalmente correctos y convenientemente legalizados, debiendo el director de las obras vigilar esta legalidad, así como no permitir ninguna extracción indiscriminada.  
3) El adjudicatario de la obra, antes de iniciar las obras presentará a la Dirección Facultativa para su remisión a esta Dirección General, el Plan de Obras en el que detallará a nivel suficiente la localización de instalaciones, caminos de obra, escombreras, zonas de préstamo de materiales y de extracción de los mismos.   
4) Si fuera necesario utilizar un vertedero para tierras sobrantes de la obra, la elección y utilización de éste se deberá someter al procedimiento de evaluación de impacto ambiental.  
5) Se diseÑarán y ejecutarán las medidas necesarias para conseguir que, durante la explotación de la carretera, los niveles máximos de inmisión sonora medidos a 2 metros de las fachadas de las casas y edificaciones existentes, no sobrepasen los 55 dB(A) durante la noche (de 23 a 7 h.), y los 65 dB(A) durante el día (de 7 a 23 h.).   
6) Por la Dirección Facultativa, se velará para que, una vez ejecutadas y terminadas las obras, se proceda a la retirada de todos aquellos escombros, materiales sobrantes y demás elementos o restos de obra que hayan sido depositados, vertidos o abandonados en la zona de las obras y en sus alrededores, así como la adecuación y limpieza de cualquier área de terreno afectada por las mismas.  
7) No se almacenará ni ubicará ningún elemento, material o instalación en los barrancos y ramblas que puedan verse afectadas por avenidas. Asimismo queda prohibido cualquier tipo de vertido, sólido o líquido a la misma. Si accidentalmente éste se produjera, se procederá a una inmediata limpieza y adecuación, corriendo el contratista con los gastos que ello suponga, y bajo la supervisión y control de esta Conselleria.  
8) El proyecto definitivo contemplará y resolverá la afección con la vía pecuaria nº 2 "Colada del Camino de la Vereda". Para lo cual, el promotor presentará propuesta de modificación de la misma, con los planos y croquis necesarios, ante el Servicio Territorial de Medio Ambiente de Castellón. La propuesta cumplirá la Ley 3/1995 de 23 de marzo de Vías Pecuarias.  
9) En el proyecto definitivo se contemplará, y en su caso presupuestará los siguientes conceptos:  
- Ejecución de una berma o abancalamiento a todo lo largo de los taludes que superen los 8 metros de altura en vertical, plantándose sobre la misma las especies arbustivas y arbóreas autóctonas adicionales necesarias en densidad y número para que se consiga una adecuada integración paisajística.   
- Todos los taludes se suavizarán lo necesario, de manera que quede asegurada su estabilidad geotécnica, así como la viabilidad para su correcta revegetación. Además se revegetarán todos los taludes, tanto de terraplén como de desmonte, así como las superficie de las rotondas e isletas.  
- Las especies arbóreas que se encuentren en la zona de las obras, que vayan a ser afectadas por ellas y que sean susceptibles de un adecuado transplante se aprovecharán en la misma obra o bien se reubicarán a un nuevo punto de utilización (vivero u otra obra en curso).  
10) Dentro del Plan de Revegetación previsto en el estudio de impacto ambiental, se harán las siguientes modificaciones:  
- En la mediana: El pitosporo se cambiará por alguna de las siguientes: mirto, lentisco, aladierno o labiérnago.  
- En los enlaces: El pino negral se sustituirá por carrasco o piÑonero.  
- En los taludes de enlace: La aliaga se sustituirá por alguno de los siguientes: Coronilla juncea, Coronilla minima, Lavandula dentata, Lavandula stoechas; La Estepa laurifolius se sustituirá por Estepa albidus, Estepa monspeliensis o Estepa crispus.   
11) La introducción de modificaciones de la traza o de las características de la misma respecto del proyecto básico de expropiaciones, ya sea en el de construcción o mediantes sucesivos modificados al mismo, deberán comunicarse a esta Dirección General, a fin de proceder al análisis de los efectos ambientales previsibles que puedan derivarse.  
12) Durante el período de garantía de la obra, el contratista de la misma mantendrá y conservará a su costa y en perfecto estado, todas las especies vegetales del proyecto.   
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental.  
Valencia, 11 de mayo de 1995  
DECLARACIóN DE IMPACTO AMBIENTAL  
Visto el expediente 319/94-AIA sobre una cogeneración, consistente en dos grupos electrógenos a gasóleo, marca Caterpillar, modelo 3508, de potencia eléctrica unitaria de 650 KW, promovido por la empresa Tejas y Ladrillos del Mediterráneo, SA,con domicilio social en Ctra. Llíria-Pedralba, Km. 3,2 (Valencia).  
Resultando que, en fecha 12 de diciembre de 1994, D. Juan Terrádez Marco, ingeniero superior industrial, en calidad de director del proyecto de la actividad mencionada, remitió copia del estudio técnico de la instalación y de su estudio de impacto ambiental,  
Resultando que en fecha 9 de mayo de 1995 el Servicio Territorial de Industria y Energía de Valencia nos remitió copia de los proyectos de ejecución, del estudio para la obtención de la condición de autogenerador y del estudio de impacto ambiental,  
Resultando que han sido expuestos al público mediante anuncio en el Boletín Oficial de la Provincia número 47 del 24 de febrero de 1995, sin que se hayan presentado alegaciones, según certificado del Servicio Territorial de Industria y Energía de Valencia, con fecha de entrada en esta Conselleria de 9 de mayo de 1995.   
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento,  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación,  
Considerando que el artículo quinto de la Ley 2/1989 atribuye la competencia al órgano ambiental para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley,  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, texto refundido aprobado por la Orden de 23 de junio de 1994, del Conseller de Medio Ambiente, atribuye a la Dirección General de Calidad Ambiental la competencia para la tramitación y formulación de la declaración de impacto ambiental.  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente Declaración de Impacto Ambiental.  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de cogeneración consistente en dos grupos de gasóleo de 650 KW cada uno, de la empresa Tejas y Ladrillos del Mediterráneo, SA, con domicilio social en Ctra. Llíria- Pedralba, Km. 3,2 (Valencia), de acuerdo a las previsiones del estudio técnico de la instalación y de su estudio de impacto ambiental, y de las condiciones y precisiones siguientes:  
1) El aceite del sistema de lubricación, posibles derrames del motor, baterías, filtros procedentes de los circuitos de trasiego del aceite, y en general cualquier otra sustancia que pueda ser catalogada como residuo tóxico y peligroso, será adecuadamente almacenada y etiquetada, y entregada a un gestor autorizado, según lo dispuesto en el Real Decreto de 20 de Julio de 1988, número. 833/1988, de Residuos Tóxicos y Peligrosos. Por ser productor de residuos tóxicos y peligrosos, la empresa estará sujeta a todo lo dispuesto en el anterior Real Decreto, así como a la Ley 20/86 de 14 de mayo.  
2) Las emisiones de gases a la atmósfera estarán en todo momento dentro de los límites más restrictivos de entre los cuadros 2.2 ("Instalaciones que utilizan fuel-oil") y el 27 ("Actividades industriales diversas no especificadas en este anexo"), del Anexo IV ("Niveles de emisión de contaminantes a la atmósfera para las principales actividades industriales potencialmente contaminadoras de la atmósfera"), correspondiente al Decreto 833/1975, de 6 de febrero, por el que se desarrolla la Ley 38/1972, de 22 de diciembre de Protección del Ambiente Atmosférico.  
3) Todos los gases de escape procedentes de la combustión en los grupos, saldrán al exterior a través de chimeneas que cumplirán en todo momento con la Orden de 18 de octubre de 1976, sobre prevención y corrección de la contaminación industrial de la atmósfera.  
4) Se dotará a la instalación de la infraestructura permanente que permita, en cualquier momento, la toma de muestras para el control, inspección y vigilancia del nivel de emisiones.  
5) Se incorporarán los silenciadores y equipos necesarios para la reducción de los niveles sonoros, de forma que no se transmita a posibles viviendas, casas de campo y en general cualquier edificación próxima, más de 40 dB(A) diurnos (de 8 h. a 22 h.) ni más de 30 dB(A) nocturnos (de 22 h. a 8 h.)  
6) Se realizará un control semestral de los niveles y de la composición de gases emitidos a la atmósfera por una Empresa Colaboradora de la Administración. Dicho control cumplirá los requisitos exigidos en el Decreto 833/1975, de 6 de febrero, por el que se desarrolla la Ley 38/1972, de 22 de diciembre, de Protección del Ambiente Atmosférico, siendo los resultados remitidos a esta Dirección General.  
7) Con el fin de reducir las emisiones de NOx, se aconseja la instalación de un sistema catalítico de reducción selectiva, u otro procedimiento análogo, que elimine gran parte del contenido de NOx de los gases de escape.  
   
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que, contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental.  
Valencia, 12 de mayo de 1995  
DECLARACIóN DE IMPACTO AMBIENTAL  
Visto el expediente 055/94-AIA sobre las Normas Subsidiarias de Planeamiento Municipal de Figueroles (l'Alcalatén), promovido por el Excmo. Ayuntamiento de Figueroles.  
Resultando que, el 22 de febrero de 1994, se recibe del Ayuntamiento de Figueroles el estudio de impacto ambiental del proyecto de Normas Subsidiarias de Planeamiento Municipal y los resultados de la exposición pública,  
Resultando que, con fecha 22 de marzo de 1994, se solicita al Ayuntamiento de Figueroles un ejemplar del proyecto de Normas Subsidiarias de Planeamiento aprobado provisionalmente y diligenciado para completar la documentación del referido expediente,  
Resultando que se realizaron consultas, a la Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura, a la Dirección General de Interior de la Conselleria de Administración Pública, al Departamento de Física Aplicada de la Universidad de València y a la Dirección Territorial de Castelló, al Servicio de Planificación de Recursos Hidrológicos y al Servicio de Residuos y Contaminación de esta Conselleria,  
Resultando que, el 14 de abril de 1994, el Ayuntamiento de Figueroles presenta el proyecto de Normas Subsidiarias de Planeamiento solicitado,  
Resultando que, según certificado del Ayuntamiento, el estudio de impacto ambiental ha estado expuesto al público, durante veinte días hábiles, mediante anuncio publicado en el Boletín Oficial de la Provincia número 153 del 21 de diciembre de 1993, y que transcurrido el plazo de exposición no se presentó alegación alguna al mismo,  
Resultando que el contenido de los informes recibidos de las consultas efectuadas se concreta a continuación:  
A) Del Departamento de Física Aplicada se informa que:  
"En la documentación sólo se habla de ruidos cuando se mencionan las obras de acondicionamiento de los terrenos para la edificación y no del que puedan generar las posibles actividades que se puedan ubicar en el suelo apto para urbanizar industrial, que es el que se presume más problemático. Y en base a ello, considera que no es posible emitir un dictamen positivo sobre el citado estudio de impacto ambiental."  
B) La Dirección Territorial de Castelló hace las siguientes consideraciones:  
1."Respecto a los sistemas de tratamiento de residuos sólidos.  
En el planeamiento municipal no se contempla la reserva de suelo para el sistema de tratamiento de residuos sólidos urbanos (RSU) y residuos sólidos inertes. Para subsanar esta falta de infraestructuras, en el instrumento de ordenación territorial, se habrá de delimitar un área en suelo apto para el vertido, en función del techo poblacional propuesto, que se clasificará como sistema general.  
Al objeto de facilitar la elección de esta área se adjunta plano donde se grafían:  
- Terrenos para el vertido, de carácter impermeable, en los que se hará la reserva de suelo para el sistema de tratamiento de RSU.  
- Terrenos detríticos, aptos a falta de estudios de detalle, para el vertido de residuos inertes tanto de origen urbano como industrial procedentes de las fábricas de ladrillos, ya que no necesitan condicionantes de impermeabilidad tan estrictos como los depósitos de RSU. Dentro de esta área, la elección de los terrenos para el vertido de residuos sólidos inertes se hará preferentemente en zonas degradadas o antiguas explotaciones mineras, a fin de minimizar el impacto ambiental.  
2. Respecto a la red de abastecimiento de aguas potables.  
Es recomendable delimitar un perímetro de protección en las fuentes de abastecimiento de la red de aguas potables (fuentes de la Miloca, la Torre y la Carrerassa), a fin de limitar el aprovechamiento del suelo en esta área.  
3. Respecto a las vías pecuarias.  
Se comprueba que en el plano nº I "Clasificación del Suelo y Sistemas Generales" se han grafiado como vías de comunicación, entre doble línea de puntos, las 3 vías pecuarias clasificadas, de acuerdo con la Orden Ministerial de 30 de mayo de 1959, publicada en el Boletín Oficial del Estado de fecha 4-7-1959 y en el Boletín Oficial del Estado de fecha 16-6-1959.  
A pesar de eso, sería conveniente que se incluyese la anchura legal de las vías pecuarias clasificadas, en la memoria informativa de las Normas Subsidiarias, adjuntando fotocopia del croquis de las vías pecuarias, así como la denominación y anchura de cada una.  
4. Respecto a la clasificación del suelo.  
Se tendrá en cuenta en la clasificación del suelo, a efectos urbanísticos, la zona incendiada de este pasado mes de septiembre que se grafía en el plano adjunto a escala 1:10.000."  
C) El Servicio de Residuos y Contaminación informa que:  
"Como previsiones urbanísticas es conveniente que en ordenanza municipal se contemplen las prescripciones siguientes:  
Los edificios destinados en más de un 10% de sus superficie edificable a uso de oficina, comerciales, industriales, talleres y almacenaje, contarán con servicios que permitan una recogida de los distintos tipos de residuos que se generen. Estos servicios consistirán en contenedores o depósitos, dotados de las medidas de seguridad necesarias para evitar contaminaciones, emanaciones, accidentes y molestias.  
Para el otorgamiento de la licencia de obras de un edificio deberá presentarse por parte del promotor compromiso de admisión de los residuos en una instalación de tratamiento de residuos sólidos inertes autorizada, siempre que exista instalación autorizada en un radio de 20 Km de la obra proyectada, indicando cantidad de residuos inertes que piensa producir. El Ayuntamiento, comprobado el proyecto, dará el visto bueno.  
La cédula de habitabilidad o licencia de actividad para el caso del edificio no se concederá hasta que el promotor de la construcción no presente un certificado de una instalación de residuos sólidos inertes autorizada, relativa al volumen de residuos entregado y responsabilizándose de su correcta gestión, siempre que exista una de estas instalaciones en un radio de 20 Km de la obra proyectada.  
Respecto a las reservas de suelo a considerar en las Normas Subsidiarias será conveniente la reserva de 0,5 Ha. para un vertedero de inertes y 0,5 Ha. para vertedero de residuos sólidos urbanos.  
En la elección de la zona para las reservas de suelo, éstas podrían efectuarse en suelo no urbanizable de escasa calidad ambiental y se primará fundamentalmente:  
a) Para el vertedero de residuos sólidos urbanos, las condiciones geológicas de la zona, las características de impermeabilidad de los substratos y la no contaminación de aguas superficiales y/o subterráneas.  
b) Y para el vertedero de inertes, la regeneración de relieves deteriorados (canteras, extracciones, etc.)."  
D) La Dirección General de Patrimonio Artístico informa que:  
"Tal y como se informó al promotor el 21-5-93, las Normas Subsidiarias recogen las áreas que ocupan los yacimientos: Abric de la Penya Roja, Avenc de la Torreta, El Castellar-La Torreta, El Tossalet y El Tossal del Calvari, en calidad de suelo no urbanizable especialmente protegido de interés arqueológico estando convenientemente protegidos los yacimientos del término de Figueroles en el citado proyecto."  
Resultando que, con fecha 15 de junio de 1994, se comunican al Ayuntamiento los siguientes aspectos que deben ser subsanados en la documentación:  
- Se han de determinar los efectos directos e indirectos que incidan negativamente en el medio procedentes de los diferentes usos y actividades a desarrollar en cada tipo de suelo clasificado y especificado en el proyecto.  
- Se determinará el tipo de industrias permitidas en el suelo apto para urbanizar industrial y en el suelo urbano industrial de acuerdo a las categorías que establece el nomenclátor de actividades molestas, insalubres, nocivas y peligrosas (Decreto 54/90 establecido en la Ley 3/89, del Consell de la Generalitat Valenciana, sobre Actividades Calificadas).  
- Se ha de grafiar la reserva de suelo en lugar apto, y como sistema general, para tener zonas con capacidad suficiente donde realizar el tratamiento controlado de los residuos sólidos urbanos y de los residuos sólidos inertes generados en el municipio, en el horizonte poblacional previsto en las Normas Subsidiarias.  
- Respecto a las "Condiciones máximas tolerables que deben reunir las aguas residuales para su vertido al alcantarillado general" que cita en la Normativa el proyecto, se recomienda que se utilice como tal la relación de parámetros y niveles máximos de éstos que se adjunta y que corresponde al Modelo de Ordenanza Municipal de Vertidos confeccionado por la Federación Valenciana de Municipios y Provincias y la Conselleria de Medio Ambiente.  
- Se ha de delimitar, igual que en el río Llucena, la zona de protección al resto de los cauces del término municipal, de acuerdo a lo que establece al respecto la Ley 29/1985, de 2 de agosto, de Aguas y el Real Decreto 849/1986, Reglamento del Dominio Público Hidráulico, y recibirá la clasificación de suelo no urbanizable de especial protección.  
- En las fuentes de abastecimiento de agua que hay en el municipio se les debería delimitar un perímetro de protección y establecer las medidas de protección aplicables en dicha área con el fin de evitar la contaminación de las aguas.  
- Los terrenos situados al margen derecho del río Llucena, por su vocación forestal, deberían recibir la clasificación de suelo no urbanizable protegido forestal, indicados además por la Dirección Territorial de Castelló en su informe.  
- En el suelo no urbanizable forestal y en otras zonas que han sufrido incendios, sería conveniente establecer unos usos más restrictivos como medida de protección a dichas áreas incendiadas, en las que se evite durante un cierto periodo de tiempo actuaciones que modifique o altere el estado actual del suelo.  
- Y se han de establecer las medidas protectoras y correctoras que minimicen los efectos negativos detectados (contaminación: de las aguas, del suelo, acústica, atmosférica; alteraciones de barrancos y de los cursos de las aguas de escorrentía, etc.) así como un programa de vigilancia ambiental sobre el seguimiento y control de dichas medidas que permita confirmar su eficacia y objetivos a conseguir.  
- Asimismo, para su consideración y efectos se adjuntan los informes recibidos de la Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura, del Departamento de Física Aplicada de la Universidad de València y de la Dirección Territorial de Castelló y del Servicio de Residuos y Contaminación de esta Conselleria.  
Resultando que, con fecha 12 de septiembre de 1994, se le da a conocer al Ayuntamiento de Figueroles el contenido del informe recibido ese mismo día de la Dirección General de Interior de la Conselleria de Administración Pública. En dicho informe se pone de manifiesto:  
"Los posibles riesgos a que están sometidas las Normas Subsidiarias de Planeamiento Urbanístico del municipio de Figueroles, y aunque ninguno de ellos es significativo se hace una serie de recomendaciones para paliar los posibles efectos negativos de los distintos usos del suelo.  
I) Riesgo de deslizamientos. Las áreas del municipio sometidas a éste riesgo son:  
- En el límite más septentrional del término municipal existe un área con riesgo de desprendimientos, se considera oportuna la clasificación de suelo protegido forestal (SNUPF).  
- En el sector occidental del término, en un área comprendida al norte de la carretera CS-232, al oeste del casco urbano y el Corral Nou, el riesgo de desprendimientos es bajo, aunque podría afectar a la carretera en algún punto. Parte de este sector está clasificado como SNUPF.  
- Al sur de este último sector, comprendiendo el Tossalet y el Bovalar, el riesgo es también bajo. Esta zona ha estado afectada recientemente por un incendio forestal y se recomienda que se clasifique como SNUPF para evitar un cambio en los usos del suelo.  
- El límite suroccidental (al sur y suroeste del Bovalar) está afectado por riesgo medio. A esta zona debería extenderse la recomendación anterior.  
II) Vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos.  
La vulnerabilidad es media o variable tanto en el casco urbano como en el suelo apto para urbanizar industrial. Con las medidas previstas, depuración de las aguas residuales urbanas e industriales y el control pertinente de éstas, son suficientes para evitar problemas de contaminación de las aguas superficiales y de los acuíferos.  
III) Riesgo de inundaciones.  
No existe riesgo de desbordamiento de los cauces que discurren por el municipio.  
Se recomienda la clasificación de suelo no urbanizable de protección de cauce público los seÑalados con trazo continuo en el mapa adjunto; los seÑalados con trazo discontinuo son cauces de poca entidad o líneas preferentes de la escorrentía en casos de precipitaciones intensas, que en todo caso deben respetarse para evitar problemas de erosión e inundabilidad.  
Para el sector urbanizable industrial se recomienda que en la vaguada que lo atraviesa de norte a sur se diseÑen las calles del polígono a favor de la pendiente que evite problemas de retención de la escorrentía."  
Resultando que, con fecha 5 de mayo de 1995, el Ayuntamiento de Figueroles, en contestación a lo solicitado, presenta un proyecto de Normas Subsidiarias y estudio de impacto ambiental modificados,  
Resultando que, con fecha 11 de mayo de 1995, se recibe el informe del Servicio de Planificación de Recursos Hidrológicos de esta Conselleria, sobre la última documentación presentada por el Ayuntamiento que se le da a conocer, y cuyo contenido se resume a continuación:  
"El abastecimiento de agua de consumo público se realiza a partir de tres manantiales: Miloca, Carrerasa y Torremundo. Ubicados, en el término municipal de Llucena el primero y tercer manantial y en el término de Figueroles, el manantial Carrerasa. Este último aspecto se debe tener en cuenta a la hora de establecer los perímetros de los manantiales.  
La depuración de aguas residuales urbanas se realiza actualmente mediante una depuradora de fangos activados que fue puesta en marcha en septiembre de 1994.  
El artículo 40.1 de las NNSS, establece las concentraciones máximas permisibles para las aguas residuales vertidas a la red de saneamiento general. Entre los valores reseÑados cabe destacar la alta concentración de cromo hexavalente (6,5 mg/l) permitida en los vertidos. Estas concentraciones pueden inhibir la actividad de los microorganismos existentes en los procesos de fangos activados. Las concentraciones máximas toleradas en los vertidos para este elemento deberán estar en torno a 0,5 mg/l, no superando en ningún caso los 3 mg/l. Igualmente los máximos tolerados para los pesticidas deberían estar en torno a los 0,05 mg/l, en lugar de los 0,5 recogidos.  
De acuerdo con la información aportada, no se especifica el tratamiento y destino de las aguas residuales procedentes de las granjas, no estando conectadas a ningún sistema de alcantarillado. En estos casos, al igual que en los de otras actividades no conectadas a la red de alcantarillado, que realizan sus vertidos directamente a cauces o al terreno, se deberá disponer de la correspondiente autorización de vertido concedida por el organismo de cuenca, tal y como establece la Ley de Aguas y los reglamentos que la desarrollan.  
El Artículo 11 de las Normas Subsidiarias establece la dotación de servicios que deben disponer las parcelas para tener la condición de solar. Como se ha seÑalado en el apartado anterior, en el caso de que no sea posible la conexión con el alcantarillado, se deberá garantizar la adecuada eliminación de las aguas residuales debidamente tratadas, para lo cual se deberá solicitar la correspondiente autorización de vertido a la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
En el Artículo 78 se recogen los usos prohibidos en suelo no urbanizable especialmente protegido, de protección de cauce público. Todo lo recogido en este artículo deberá ajustarse a lo establecido en la Ley de Aguas y sus reglamentos.  
Respecto a las aguas residuales procedentes de la zona industrial, y dado que se contempla la construcción de una planta depuradora que trate estas aguas, se deberá establecer unas normas de vertido en la zona industrial que limiten las características de los mismos al alcantarillado. Dichas limitaciones deberán establecerse en función de las características de la planta."  
Considerando que en el modificado proyecto de Normas Subsidiarias quedan recogidos los siguientes aspectos:  
- Las reservas de suelo como sistema general para el tratamiento de los residuos sólidos urbanos (2.5 Ha.), en terrenos de naturaleza impermeable, y para los residuos sólidos inertes (2 Ha.).  
- La clasificación como suelo no urbanizable especialmente protegido forestal (SNUPF) de terrenos forestales situados al margen derecho del río Llucena, la mayoría de ellos afectados recientemente por un incendio.  
- La delimitación del suelo no urbanizable especialmente protegido, de protección de cauce público (SNUPCP) en todos los cauces, río Llucena y barrancos importantes, que atraviesan el término municipal.  
- La delimitación del Area de Protección Fuente en el manantial Carrerasa, única fuente ubicada en el municipio de las tres fuentes de abastecimiento de agua potable que se utilizan para la población de Figueroles.  
- La determinación en el "Uso industrial Grado 1º" de las industrias permitidas, y que sean compatibles con viviendas, de acuerdo a la legislación sobre actividades calificadas de la Generalitat Valenciana (Ley 3/89 y Decreto 54/90).  
Considerando que, en la relación de las concentraciones máximas permisibles para las aguas residuales vertidas a la red de saneamiento general, establecida en el artículo 40.1 de la Normativa del proyecto, se encuentran altos valores para el cromo hexavalente y los pesticidas, los cuales pueden afectar al buen funcionamiento de la depuradora de aguas residuales urbanas,  
Considerando que el uso industrial establecido en el suelo urbano industrial-2 y en el suelo apto para urbanizar industrial, que conexionará el anterior con S.U.Industrial-1 ubicado junto a la población, es el de grado 2º que permite todo tipo de industrias,  
Considerando que, para el suelo apto para urbanizar industrial no se recoge en el estudio de impacto ambiental ninguna medida ante los problemas de retención de las aguas de escorrentía, dada la existencia de una vaguada que atraviesa de norte a sur a este sector,  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento,  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en demás disposiciones que le son de aplicación,  
Considerando que el artículo quinto de la Ley 2/1989 atribuye la competencia al órgano ambiental para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley,  
Considerando que el Decreto 182/1992, de 10 de noviembre, del Gobierno Valenciano, por el que se modifica el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, atribuye a la Dirección General de Calidad Ambiental la competencia para la tramitación y formulación de la declaración de impacto ambiental.  
Por todo ello, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente Declaración de Impacto Ambiental.  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de las Normas Subsidiarias de Planeamiento Municipal de Figueroles (l'Alcalatén) en los términos que establece el estudio de impacto ambiental y con las siguientes condiciones:  
1) En la Normativa de las Normas Subsidiarias se incluirá la anchura legal de las vías pecuarias clasificadas y reflejadas en el plano de clasificación del suelo y sistemas generales.  
2) Como medida de protección atmosférica de la zona industrial, integrada por el suelo urbano industrial-2 y suelo apto para urbanizar, será de aplicación lo establecido en el Decreto 833/75, de 6 de febrero, por el que se desarrolla la Ley 38/72 de Protección del Ambiente Atmosférico, para cada actividad potencialmente contaminadora de la atmósfera que se recoge en el anexo IV y, en caso de no aparecer reflejado, lo indicado en el punto 27 del mismo anexo.  
3) Las concentraciones máximas permisibles para el cromo hexavalente y pesticidas, establecidas para las aguas residuales que se viertan a la red de saneamiento general, serán inferiores a 3 mg/l y 0,05 mg/l, respectivamente.  
4) En el Plan Parcial que desarrolle el suelo apto para urbanizar industrial se determinará:  
- El trazado de las calles de dicho polígono a favor de la pendiente que posee el terreno, como medida preventiva a evitar los problemas que causan la retención de las aguas de escorrentía.  
- Las normas de vertido que han de cumplir las aguas residuales industriales previo a su vertido al colector y que estarán en función de las características de la planta depuradora donde las traten.  
5) Para aquellas viviendas o actividades que no viertan sus aguas residuales a la red de alcantarillado, deberán disponer de la correspondiente autorización de vertido a cauces o al terreno concedida por el organismo de cuenca correspondiente, tal y como se recoge en la Ley de Aguas y en los reglamentos que la desarrollan.  
6) El destino final de los residuos generados (inertes, asimilables a urbanos, tóxicos y peligrosos) será el adecuado a cada uno de ellos, de acuerdo con sus características físico-químicas.  
7) Estas condiciones habrán de ser inexcusablemente tenidas en cuenta por el Ayuntamiento antes de la concesión de las correspondientes licencias de obras y/o de actividad.  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno. No obstante, podrán utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental.  
Valencia, 12 de mayo de 1995  
DECLARACIóN DE IMPACTO AMBIENTAL  
Visto el expediente 011/95-AIA, sobre el proyecto de revisión de las Normas Subsidiarias de Planeamiento del término municipal de la Pobla del Duc (la Vall d'Albaida).  
Resultando que, con fecha 12 de enero de 1995, la Comisión Territorial de Urbanismo de València remitió a la Conselleria de Medi Ambient el estudio de impacto ambiental del proyecto de revisión de las Normas Subsidiarias de Planeamiento del municipio,  
Resultando que, de acuerdo con el artículo 21 del Decreto 162/1990, Reglamento de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental, con fecha 20 de febrero de 1995, se solicitó al Ayuntamiento de la Pobla del Duc que remitiera los documentos técnicos del proyecto, así como los certificados de exposición pública y aprobación provisional del proyecto y el estudio de impacto ambiental, a fin de completar el expediente y continuar su tramitación,  
Resultando que, con fecha 27 de marzo de 1995, el Ayuntamiento de la Pobla del Duc remitió a la Conselleria de Medi Ambient la documentación solicitada,  
Resultando que el estudio de impacto ambiental, incluido en el expediente de revisión de las Normas Subsidiarias, ha sido expuesto al público, por el plazo de un mes, mediante anuncios del Ayuntamiento de la Pobla del Duc publicados en el Boletín Oficial de la Provincia de València, número 217, de 13 de septiembre de 1994 y en el diario "Levante" de 11 de agosto de 1994,  
Resultando que durante el período de información pública se han presentado dos alegaciones al expediente, por parte de D. José Jorge Montaner y de D. Vicente Casanova Carratalà, ninguna de las cuales hace referencia a aspectos de carácter ambiental, según el certificado que consta en el expediente.  
Considerando que el término municipal de la Pobla del Duc, situado en la zona central de la Vall d'Albaida, se encuentra ocupado de manera prácticamente total por tierras de cultivo (1.831 ha sobre 1.890 ha de superficie municipal). El proyecto de revisión de las Normas Subsidiarias clasifica como suelo urbanizable de especial protección varias áreas del término municipal en función de sus valores agrícolas o forestales; igualmente, se clasifican como suelo no urbanizable de protección especial la totalidad de los barrancos existentes en el término. En general, hay que concluir que la clasificación del suelo propuesta se adapta a las características ambientales actuales del municipio,  
Considerando que la documentación examinada incluye, entre otras, las siguientes determinaciones:  
\* Las Normas Subsidiarias incorporan un catálogo del patrimonio histórico-artístico, en el que figuran los siguientes elementos protegidos: casa de los Ferrer, casa (carrer Nou, nº 8), casa (carrer Nou, nº 6), iglesia de la Asunción, Casa Abadía, Casa Bataller, casa (calle Ladislao Soriano, nº 9), casa (calle Ladislao Soriano, nº 22), casa (calle Sant Francesc, nº 9), casa (calle Lluís Guarner, nº 1), Casa Tarraner, cementerio municipal, Casa Alta y conjunto de las calles de Convent y de Sant Josep.  
Según el inventario de yacimientos arqueológicos de la Comunidad Valenciana, no existe ningún yacimiento inventariado en el término municipal. Por otra parte, las Normas Urbanísticas establecen en su artículo 3.1.1.11 la conservación del casco antiguo del pueblo.   
\* La única alusión a los residuos sólidos producidos en el municipio, contenida en el estudio de impacto ambiental, hace referencia a que el Plan Director de Residuos Sólidos Urbanos e Industriales de la Diputación de València ha permitido que el municipio, incluido en la unidad de producción de la Vall d'Albaida, haya eliminado de su término los actuales vertederos incontrolados.  
\* El tratamiento de las aguas residuales se realiza en la estación depuradora del municipio, la situación de la cual se grafía en el plano de información I.2. Según el Plan Director de Saneamiento y Depuración de la Comunidad Valenciana, esta depuradora tiene un funcionamiento correcto, aunque el catálogo de EDAR (Entidad de Saneamiento, 1993) seÑala para esta estación una población equivalente de 1.800 habitantes.  
\* Las vías pecuarias existentes en el municipio (CaÑada del Camí Vell de Gandia y Cordel del Camí de Castelló) figuran en el estudio de impacto ambiental, además de grafiarse en los planos I.3 y P.3. Aún así, no figura en ningún apartado de la documentación de las Normas las características legales de aquéllas ni se establecen normas de protección explícitas.  
Por otra parte, la CaÑada del Camí Vell de Gandia se encuentra afectada por la propuesta de suelo industrial; el estudio de impacto ambiental establece varias medidas correctoras al respecto.  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento,  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación,  
Considerando que el artículo quinto de la Ley 2/1989 atribuye la competencia al órgano ambiental para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley,  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, texto refundido aprobado por la Orden de 23 de junio de 1994, del Conseller de Medio Ambiente atribuye a la Dirección General de Calidad Ambiental la competencia para la tramitación y formulación de la declaración de impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente Declaración de Impacto Ambiental.  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de revisión de las Normas Subsidiarias de Planeamiento del término municipal de la Pobla del Duc (la Vall d'Albaida), con las medidas correctoras incluidas en esta declaración de impacto ambiental, además de lo que indica el estudio de impacto ambiental, en tanto que no entren en contradicción con aquéllas:  
\* Las vías pecuarias existentes en el municipio habrán de incorporarse de manera explícita al apartado 6.2 de las normas de protección de las Normas Subsidiarias, con indicación expresa de su anchura legal, que es la siguiente:  
- CaÑada del Camí Vell de Gandia (37,61 m)  
- Cordel del Camí de Castelló (5 m)  
Esta vías tendrán que grafiarse en los planos de ordenación correspondientes con una doble línea de puntos, con indicación del nombre y anchura y tendrán la consideración de sistema general.  
\* En cuanto al tramo de la CaÑada del Camí Vell de Gandia afectada por la delimitación propuesta para el suelo no urbanizable de tolerancia industrial, tendrá que ser excluido en toda su longitud y anchura legal de la citada clasificación del suelo y tendrá la consideración de sistema general o, en su defecto, será preciso iniciar la tramitación de una modificación de su trazado, de acuerdo con lo previsto en la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias.  
\* Con independencia de la reserva efectuada en la documentación de las Normas Subsidiarias para la realización de la variante proyectada de la carretera local 1.022, el proyecto que se redacte tendrá que ser sometido al trámite de declaración de impacto ambiental de modo previo a su aprobación definitiva.  
\* Se tendrá que especificar el destino previsto para las aguas residuales de origen industrial que se produzcan en el suelo no urbanizable de este uso situado al oeste del casco urbano. La conexión de estas áreas a la red general de alcantarillado para el tratamiento en la estación depuradora quedará condicionada a las características físico-químicas de las aguas que se produzcan.  
En el caso de que las características físico-químicas de las aguas residuales producidas requirieran la depuración previa al tratamiento conjunto, el Ayuntamiento exigirá a las industrias que se ubiquen allí la depuración previa de las aguas producidas hasta niveles admisibles para su tratamiento conjunto. Por lo que respecta a las características exigibles a las aguas residuales producidas en el municipio, el Ayuntamiento incorporará los parámetros recogidos en el modelo de Ordenanza Municipal de Vertidos, confeccionado por la Conselleria de Medi Ambient y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias.  
\* Si durante la ejecución de las previsiones de las Normas Subsidiarias se descubriera algún yacimiento arqueológico, se tendrá que comunicar el hallazgo al órgano competente de la Generalitat, de acuerdo con lo que especifica la Ley 16/1985, de 25 de junio, de Patrimonio Artístico EspaÑol. Igualmente, se aÑadirá al catálogo de elementos protegidos el lavador, en razón de su interés etnológico.  
\* Sin menoscabo del tratamiento mancomunado de los residuos sólidos urbanos producidos en el municipio, las Normas Subsidiarias tendrán que efectuar una reserva de suelo para la eventual ubicación de un sistema de tratamiento de residuos sólidos urbanos para el municipio. Esta reserva tendrá una superficie aproximada de 0,5 ha, y se ubicará en terrenos de baja permeabilidad aptos para tal fin. Igualmente, las Normas incluirán una reserva de suelo para la instalación de un vertedero controlado de residuos inertes, con una superficie mínima de 0,5 ha, y que se ubicará preferentemente en huecos del terreno o en relieves deteriorados por actividades extractivas.  
\* Durante el período de vigencia de las Normas Subsidiarias, el Ayuntamiento de la Pobla del Duc presentará, con una periodicidad anual y ante la Conselleria de Medi Ambient, un informe ambiental en el que se dará cuenta del cumplimiento del programa de vigilancia descrito en el estudio de impacto ambiental, del efecto derivado de la aplicación del plan y del grado de correspondencia de este efecto con los que prevé el estudio de impacto ambiental. Además de los controles especificados en el citado programa de vigilancia ambiental, se analizarán los siguientes:  
- Aparición de edificaciones dispersas fuera de ordenación.  
- Grado de cumplimiento en la gestión de los residuos sólidos urbanos, inertes e industriales.  
- Grado de ejecución de las obras de infraestructura previstas para garantizar el correcto tratamiento de las aguas residuales.  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto de trámite definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental.  
Valencia, 12 de mayo de 1995  
DECLARACIóN DE IMPACTO AMBIENTAL  
Visto el expediente 322/94-AIA, sobre el proyecto de Plan General de Ordenación Urbana del municipio de Aspe (Vinalopó Mitjà), promovido por el Ayuntamiento de Aspe.  
Resultando que, con fecha de 27 de mayo de 1994, el Ayuntamiento de Aspe presentó en la Conselleria de Medio Ambient el avance del estudio de impacto ambiental del proyecto de Plan General, junto con el correspondiente avance de Planeamiento, con el fin de someterlo a consulta previa al trámite de evaluación de impacto ambiental,   
Resultando que dicho avance fue sometido a consulta ante los siguientes organismos: Dirección General de Interior, de la Conselleria de Administración Pública; Dirección General de Patrimonio Artístico, de la Conselleria de Cultura; Servicio de Residuos y Contaminación, Servicio de Planificación de Recursos Hidrológicos, Servicio de Espacios Naturales y Dirección Territorial de Alicante, de la Conselleria de Medio Ambiente,  
Resultando que los informes recibidos en esta fase de consulta del avance del estudio de impacto ambiental pueden resumirse en los siguientes apartados:   
a) Servicio de Residuos y Contaminación  
Según el borrador del Plan de Acción Territorial de Infraestructuras de Tratamiento de Residuos Sólidos Urbanos e Inertes, Aspe está incluido en la unidad de producción del Alto y Medio Vinalopó, teniéndose prevista la ejecución de una planta de tratamiento y un vertedero de rechazos a realizar en Elda. En la actualidad, los residuos sólidos urbanos se tratan en la planta de compostaje de Monforte del Cid, realizándose vertidos incontrolados industriales y de escombros en el paraje de la Sierra Negra. Este paraje ha sido elegido para la ubicación de un proyecto de centro de tratamiento integral de residuos del municipio (urbanos, industriales, inertes y animales muertos), pendiente actualmente de declaración de impacto ambiental. Por tanto, no existen problemas respecto a la necesidad de reservas de suelo para infraestructuras de tratamiento.  
b) Servicio de Espacios Naturales  
De las diversas áreas propuestas como suelo urbanizable deberían descartarse la d y la e, puesto que afectan a zonas cubiertas de vegetación natural. En la parte más elevada del área ya se ha iniciado el proceso urbanizador, por lo que es necesario evitar su extensión y tomar las medidas necesarias para minimizar el impacto paisajístico, evitar la contaminación por aguas residuales y garantizar el adecuado tratamiento de los residuos sólidos. Por lo que respecta a las numerosas canteras existentes, es necesario preservar de esta actividad las sierras más elevadas con el fin de evitar el impacto paisajístico. Es importante, por lo tanto, que el PGOU establezca una normativa reguladora de las explotaciones mineras que garantice su integración paisajística durante y después de la explotación. En el fondo de algunas canteras de arcillas y margas se forman balsas de agua por impermeabilidad, las cuales podrían tener algún interés ecológico en un entorno semiárido.  
c) Dirección Territorial de Medio Ambiente de Alicante  
No se conocen valores ambientales dignos de protección que puedan verse afectados negativamente en el desarrollo del Plan General. Sin embargo, en el apartado de sistemas generales deberían incluirse las vías pecuarias, estableciéndose alguna figura de protección que asegurase su preservación.  
d) Dirección General de Patrimonio Artístico  
El estudio de impacto ambiental carece de la definición de elementos arquitectónicos destacados en el término. De ellos cabe destacar el Castillo del Río, declarado bien de interés cultural. Además, se establecerá el oportuno catálogo de edificios y ámbitos urbanos de especial relevancia, que incluirá al menos la casa consistorial y la iglesia parroquial. Por lo que respecta a los bienes etnológicos, no se ha realizado el inventario de los mismos en el término, por lo que se desconoce su posible existencia. En cuanto al patrimonio arqueológico, el Plan contempla la protección de los yacimientos en el ámbito rural, pero no especifica nada de la normativa necesaria para documentar y proteger el área del casco antiguo. Se propone que el PGOU declare suelo de protección arqueológica los yacimientos de La Horna, El Tabayá y el Castillo del Río, se establezcan medidas previas de documentación en Vistalegre y terrazas del Vinalopó y una normativa específica del casco histórico de la ciudad.  
e) Dirección General de Interior  
No se aprecian riesgos significativos que puedan afectar al proyecto de Plan General, y que puedan derivar en daÑos relevantes a bienes o personas.  
Resultando que con fecha de 14 de septiembre de 1994 se comunicaron al Ayuntamiento de Aspe las siguientes consideraciones respecto al contenido del avance de impacto ambiental:  
- Conveniencia de introducir variables distintas de la vegetación actual (como vocación de los suelos y riesgos) en la delimitación de las unidades ambientales.  
- Necesidad de justificar la no inclusión de suelos naturales, seminaturales e incultos en la categoría de especial protección, de acuerdo con la Ley 4/1992, de Suelo No Urbanizable.  
- Necesidad de incorporar justificación documentada de la disponibilidad de recursos hídricos para los usos previstos.  
- Ubicación de las instalaciones para el tratamiento de residuos solidos y aguas residuales urbanas, y previsión del tratamiento para las aguas residuales de origen industrial.   
Así mismo, se remitieron los informes obtenidos en la fase de consultas, con el fin de que fueran considerados en la redacción del estudio de impacto ambiental.  
Resultando que con fecha de 16 de diciembre de 1994 el Ayuntamiento de Aspe remitió a esta Conselleria el estudio de impacto ambiental del Plan General, aprobado inicialmente, indicándose que una vez finalizado el plazo de información pública se remitiría copia diligenciada de todo el expediente,  
Resultando que con fecha de 8 de marzo de 1995 el Ayuntamiento de Aspe remitió un nuevo ejemplar del estudio de impacto ambiental del Plan General, indicándose que este ejemplar contenía ligeras correcciones respecto al anteriormente remitido, introducidas con el fin de adecuarlo al Plan General en su última redacción. Se adjunta así mismo certificado relativo al trámite de exposición pública,  
Resultando que el estudio de impacto ambiental ha sido sometido a información pública, por el plazo de un mes, mediante anuncios publicados en el Boletín Oficial de la Provincia de Alicante de 22 de diciembre de 1994; Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de 29 de diciembre de 1994; y diario La Verdad de 23 de diciembre de 1994, no presentándose alegación alguna al mismo durante el periodo de exposición según certificación que consta en el expediente,  
Resultando que el Ayuntamiento pleno, en sesión de 13 de enero de 1995, a propuesta del equipo redactor, acordó introducir algunas modificaciones sustanciales en el documento del Plan General, por lo que se reiteró el trámite de información pública del estudio de impacto ambiental, como parte integrante de la documentación del Plan. Este nuevo trámite de información pública fue cumplimentado mediante anuncios publicados en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de 27 de enero de 1995 y diario La Verdad de 18 de enero de 1995, presentándose un total de 12 alegaciones, ninguna de ellas de contenido propiamente ambiental (por cuanto ninguna de ellas se formula contra el estudio de impacto ambiental), según certificación que consta en el expediente,  
Resultando que con fecha de 18 de abril de 1995 el Ayuntamiento de Aspe remitió a esta Conselleria certificación de la aprobación provisional del Plan General y el estudio de impacto ambiental en sesión del Ayuntamiento pleno de 11 de abril de 1995.  
Considerando que la clasificación del suelo propuesta en el proyecto de Plan General resulta a grandes rasgos coherente con la situación ambiental actual del término municipal. En este sentido, se clasifican como suelo no urbanizable de especial protección la mayor parte de las zonas del término ocupadas en la actualidad por vegetación natural; en los suelos susceptibles de ser clasificados como de especial protección por sus características ambientales que no presentan esta clasificación (casos de diversas áreas en el Collado de Ors, PeÑón de la Ofra, Sierra Negra, Montesol, etc.), la memoria del Plan incluye una justificación detallada, de acuerdo con lo previsto en el artículo 1.2 de la Ley 4/1992, de Suelo No Urbanizable,  
Considerando que, de acuerdo con el informe emitido en su día por la Dirección General de Patrimonio, se clasifican como suelo no urbanizable de especial protección arqueológica los siguientes yacimientos: Terrazas del Vinalopó, Tabayá, Murón de la Horna y Castillo del Río. El paraje de Vistalegre, en el que es probable la presencia de restos romanos, se clasifica como suelo no urbanizable común, aunque el artículo 9.3.3 de la normativa establece la necesidad de un informe de técnico competente en la materia, previo a la concesión de licencias para cualquier movimiento de tierras. El casco antiguo de Aspe se considera zona arqueológica protegible, aunque no aparezca grafiado como tal en los planos correspondientes (artículo 7.2.1 de la normativa urbanística),   
Considerando que, a pesar del riesgo histórico de inundación a que están sometidas algunas zonas del casco urbano, la ejecución de diversas Infraestructuras de protección -a las que se refiere de manera detallada la documentación del Plan- ha tenido como consecuencia la minimización de dicho riesgo. A pesar de ello, el Plan General prevé diversas medidas correctoras al respecto, entre las que cabe destacar la delimitación de una zona de protección de inundaciones, grafiada en el plano 1.2, en la que se prohiben todo tipo de edificaciones (excepto almacenes vinculados a actividad agrícola o forestal que no superen una superficie de 20 m2) y los movimientos de tierras,   
Considerando que, con fecha de 3 de julio de 1992, se emitió declaración de impacto ambiental del proyecto de modificación puntual de las Normas Subsidiarias de Aspe, referida a la ampliación de los sectores 11 (industrial) y 5 (residencial) de suelo urbanizable, y a la ampliación del suelo urbano dotacional y no urbanizable de protección especial. Respecto a la ampliación del sector 11 industrial (correspondiente al Polígono Industrial de Tres Hermanas), se establecían diversas condiciones, entre otras las referidas a prevención del riesgo sísmico, condiciones del vertido de aguas residuales y recogida de residuos,  
Considerando que los sectores de suelo urbanizable denominados en el avance de Plan General d) y e), a los que se refería el informe emitido en su día por el Servicio de Espacios Naturales de la Conselleria de Medio Ambiente como descartables por sus efectos ambientales, han sido eliminados del documento de aprobación provisional del Plan, clasificándose los suelos correspondientes a los mismos como suelo no urbanizable común y de especial protección,  
Considerando que el estudio de impacto ambiental analiza, de manera correcta y intensiva, los efectos previsibles del desarrollo del Plan General sobre las características ambientales del municipio de Aspe. En este sentido, resulta destacable la propuesta de medidas correctoras específicas, la mayor parte de las cuales han sido incorporadas a la normativa urbanística del Plan General,  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento,   
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación,  
Considerando que el artículo quinto de la Ley 2/1989 atribuye la competencia al órgano ambiental para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley,  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, texto refundido aprobado por la Orden del 23 de junio de 1994, del Conseller de Medio Ambiente, atribuye a la Dirección General de Calidad Ambiental la competencia para la tramitación y formulación de la declaración de impacto ambiental,  
Por todo ello, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente Declaración de Impacto Ambiental.  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de Plan General de Ordenación Urbana del término municipal de Aspe (Vinalopó Mitjà), en los términos que indica el estudio de impacto ambiental, y siempre que se cumplan los condicionantes siguientes:  
\* Las vías pecuarias existentes en el municipio deberán incluirse en la normativa urbanística del Plan General con indicación expresa de su denominación y anchura legal. Igualmente, deberán sustituirse las alusiones a la Ley 22/1974, de 27 de junio, de Vías Pecuarias, y su reglamento, por la recientemente aprobada Ley 3/1995, de 23 de marzo.  
\* Durante el periodo de vigencia del Plan General, el Ayuntamiento de Aspe presentará, con una periodicidad anual y ante la Conselleria de Medio Ambiente, un informe ambiental en el que se dará cuenta del cumplimiento del programa de vigilancia descrito en el apartado VII del estudio de impacto ambiental, de los efectos derivados de la aplicación del Plan y del grado de correspondencia de estos efectos con los que prevé el estudio de impacto ambiental. Además de los controles especificados en el mencionado programa de vigilancia ambiental, se analizarán los siguientes:  
- Aparición de edificaciones dispersas fuera de ordenación.  
- Grado de cumplimiento en la gestión de los residuos sólidos urbanos e inertes.  
- Cumplimiento de la Normativa Urbanística respecto al suelo no urbanizable común y de especial protección.  
- Grado de ejecución de las obras de infraestructura y actuaciones previstas para garantizar el correcto tratamiento de las aguas residuales y el abastecimiento de agua para consumo humano.   
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que, contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental.  
Valencia, 16 de mayo de 1995  
DECLARACIóN DE IMPACTO AMBIENTAL  
Visto el expediente 188/94-AIA, sobre el proyecto de revisión de las Normas Subsidiarias de Planeamiento del término municipal de Beniarbeig (la Marina Alta).  
Resultando que, con fecha 13 de julio de 1994, el Ayuntamiento de Beniarbeig remitió a la Conselleria de Medi Ambient el estudio de impacto ambiental del proyecto de revisión de las Normas Subsidiarias de Planeamiento del municipio, junto a la documentación técnica del proyecto y el certificado de exposición pública,  
Resultando que el estudio de impacto ambiental, incluido en el expediente de revisión de las Normas Subsidiarias, ha sido expuesto al público, por el plazo de un mes, mediante un anuncio del Ayuntamiento de Beniarbeig publicado en el Boletín Oficial de la Provincia de Alacant, número 98, de 3 de mayo de 1994, sin que se haya presentado ninguna alegación, según el certificado que consta en el expediente,  
Resultando que, tal y como prevé el artículo 18 del Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/89 de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, se han efectuado consultas a los siguientes organismos: Dirección General de Patrimonio Artístico, de la Conselleria de Cultura; Dirección General de Interior, de la Conselleria de Administración Pública; y Servicios Territoriales de Alacant, de la Conselleria de Medi Ambient, a fin de que comunicaran sus observaciones sobre el proyecto,  
Resultando que, con fecha 5 de septiembre de 1994, se solicitó al Ayuntamiento de Beniarbeig que ampliara el estudio de impacto ambiental en relación con los siguientes puntos:  
- Ambito y determinaciones del suelo no urbanizable de especial protección.  
- Vías pecuarias.  
- Ubicación de la reserva de suelo para vertedero de residuos sólidos urbanos e inertes.  
- Dominio público hidráulico.  
Resultando que los informes recibidos de las consultas realizadas se resumen en los siguientes apartados:  
a) Dirección General de Patrimonio Artístico   
El único yacimiento inventariado en el término, la Cova de Bolumini, se encuentra clasificado como suelo no urbanizable de protección especial. Por otra parte, el municipio carece de bienes inmuebles de interés patrimonial, a pesar de lo cual las Normas incorporan un catálogo de elementos histórico-artísticos que se han de proteger, por lo que se informa favorablemente sobre ello. En cuanto al patrimonio etnológico, se comprueba que no se ha realizado el inventario de bienes etnológicos en este término municipal, por lo que se pide que se complete el estudio de impacto ambiental con la inclusión de los bienes etnológicos existentes en el municipio.  
b) Servicios Territoriales de Medio Ambiente  
En el suelo apto para urbanizar residencial sector 3 existe un rodal de carrascas, especie protegida, por lo que sería conveniente la desclasificación del rodal o que, al menos, contara con alguna figura de protección en el plan parcial que desarrolle el sector. En cuanto al suelo no urbanizable de protección especial, éste no integra todo el suelo de vocación forestal del municipio, especialmente las áreas de pinar y matojos de la Serra Segària. No parece adecuada la inclusión del vertedero de residuos sólidos urbanos dentro de un suelo no urbanizable de protección especial. Finalmente, las vías pecuarias existentes en el municipio tendrían que contar con alguna figura de protección; la Sendera de Segària y Rafalet atraviesa el suelo apto para urbanizar sector 3, por lo que el plan parcial que desarrolle el sector tendrá que garantizar la continuidad de la vía con su anchura legal.  
Resultando que, con fechas 26 de septiembre y 16 de noviembre de 1994, se remitieron al Ayuntamiento de Beniarbeig los informes obtenidos en la fase de consultas, a fin de que fueran tenidos en cuenta en la subsanación de las deficiencias que se relataban en la solicitud de ampliación del estudio de impacto ambiental,  
Resultando que, con fecha 12 de mayo de 1995, el Ayuntamiento de Beniarbeig presentó en la Conselleria de Medi Ambient la ampliación del estudio de impacto ambiental solicitada. Esta ampliación incorpora los siguientes puntos:  
- Se clasifican como suelo no urbanizable de protección ecológico-paisajística todas las áreas con valor ecológico y uso o aprovechamiento forestal, así como los suelos seminaturales o no cultivados del término.  
- Se recogen y protegen las dos vías pecuarias del término.  
- Se propone una nueva ubicación para el vertedero de residuos sólidos urbanos.  
- Se clasifican como suelo no urbanizable protegido los cauces de ríos y barrancos.  
- En el sector 3 de suelo urbanizable se delimita la zona ocupada por un rodal de carrascas como zona verde, a fin de permitir su preservación. En el mismo sector, se da continuidad a la Sendera de Segària y Rafalet al hacerla coincidir con un vial de la anchura requerida para la citada vía pecuaria.  
Considerando que la clasificación del suelo propuesta por las Normas Subsidiarias resulta en general coherente con las características ambientales del término municipal, al proteger la mayor parte de las áreas ocupadas en la actualidad por vegetación natural o no cultivadas,  
Considerando que el tratamiento de las aguas residuales se realiza en la estación depuradora del municipio, la situación de la cual se grafía en los planos 1.3. (información-red de saneamiento) y 2.1 (ordenación-clasificación del suelo), con la calificación de sistema general. Según el Plan Director de Saneamiento y Depuración de la Comunidad Valenciana, esta depuradora tiene un funcionamiento correcto, aunque el catálogo de EDAR (Entidad de Saneamiento, 1993) seÑala para esta estación una población equivalente de 1.205 habitantes frente al techo poblacional de 5.093 habitantes previstos en las Normas,  
Considerando que las Normas Subsidiarias incorporan un catálogo del patrimonio histórico-artístico, en el que figuran los siguientes elementos protegidos: calle Sant Roc, números 1, 2, 8 (iglesia de Sant Joan), 9, 13 y 14; calle de las escuelas, números 4, 6, 10 y 12; Plaza de l'Ajuntament, números 1, 2, 8, 9 y 10; avenida de la Pau, números 1 y 7; calle Luis Santonja, números 4 y 6; calle Major (varios números) y Casa Santonja, en la partida de Benicàdims. Igualmente, se protege el yacimiento ibérico de Segària. Aún así, este servicio ha tenido conocimiento de la existencia en el término de Beniarbeig de varias áreas de interés arqueológico, entre las que hay que destacar los restos moriscos de Benihòmer, Benicàdims y Partida de Tossals, así como la probable presencia en el término de los restos romanos de la partida de Vinyals. Igualmente, el casco urbano de Beniarbeig representa un área de interés arqueológico, en la que se han realizado diversos hallazgos,  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento,  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación,  
Considerando que el artículo quinto de la Ley 2/1989 atribuye la competencia al órgano ambiental para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley,  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, texto refundido aprobado por la Orden de 23 de junio de 1994, del Conseller de Medio Ambiente atribuye a la Dirección General de Calidad Ambiental la competencia para la tramitación y formulación de la declaración de impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente Declaración de Impacto Ambiental.  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de revisión de las Normas Subsidiarias de Planeamiento del término municipal de Beniarbeig (la Marina Alta), con las medidas correctoras incluidas en esta declaración de impacto ambiental, además de lo que indica el estudio de impacto ambiental, en tanto que no entren en contradicción con aquéllas:  
\* En cuanto al tramo de la Sendera de Segària y Rafalet afectado por la delimitación propuesta para el suelo urbanizable sector 3, la solución propuesta en las Normas Subsidiarias tendrá que contar con el informe favorable emitido por los Servicios Territoriales de Alacant de la Conselleria de Medi Ambient o, en su defecto, será preciso iniciar la tramitación de una modificación de su trazado, de acuerdo con lo previsto en la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias.  
\* Se tendrá que especificar el destino previsto para las aguas residuales de origen industrial que se produzcan en el suelo urbanizable de este uso (sector 4). La conexión de estas áreas a la red general de alcantarillado para el tratamiento en la estación depuradora quedará condicionada a las características físico-químicas de las aguas que se produzcan.  
En el caso de que las características físico-químicas de las aguas residuales producidas requirieran la depuración previa al tratamiento conjunto, el Ayuntamiento exigirá a las industrias que se ubiquen allí la depuración previa de las aguas producidas hasta niveles admisibles para su tratamiento conjunto. Por lo que respecta a las características exigibles a las aguas residuales producidas en el municipio, el Ayuntamiento incorporará los parámetros recogidos en el modelo de Ordenanza Municipal de Vertidos, confeccionado por la Conselleria de Medi Ambient y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias.  
\* Los planes parciales que desarrollen los sectores 1.2, 2 y 3 de suelo urbanizable tendrán que incluir la justificación explícita del destino previsto para las aguas residuales que se produzcan. En el caso de que no se contemple la conexión a la red general de alcantarillado para su tratamiento en la estación depuradora del municipio, el plan o planes parciales de que se trate tendrán que incluir una reserva de suelo, calificada como sistema general, para la ubicación de una estación depuradora para el sector.  
\* En el caso de que la clasificación del suelo propuesta en las Normas afectara a cualquier yacimiento arqueológico no inventariado, y en especial a los yacimientos de Benicàdims y Vinyals, el Ayuntamiento de Beniarbeig tendrá que tomar las medidas adecuadas para garantizar la preservación efectiva de aquéllos. Si durante la ejecución de las previsiones de las Normas Subsidiarias en suelo urbano, urbanizable o no urbanizable, resultara afectado o se descubriera algún yacimiento arqueológico, se procederá a la paralización inmediata de las obras, además de comunicarse el hallazgo al órgano competente de la Generalitat, de acuerdo con lo que especifica la Ley 16/1985, de 25 de junio, de Patrimonio Artístico EspaÑol, y se aÑadirá al catálogo de elementos protegidos de la normativa urbanística.  
\* En cuanto a los sistemas generales de espacios libres situados en el sector 3 de suelo urbanizable y en las partidas de Tossalet Blanc y Corralissos, la eventual adecuación de estas áreas para el uso previsto tendrá en cuenta el carácter de zona natural del entorno donde se sitúan, por lo que se incorporarán directrices explícitas con respecto a la prohibición de efectuar movimientos de tierra y alterar el perfil del terreno, la utilización en la revegetación de especies autóctonas, la reconstrucción de ecosistemas naturales y el mantenimiento y conservación de aquellas áreas ocupadas por vegetación natural que presenten un estado aceptable de conservación o recuperación.  
\* Durante el período de vigencia de las Normas Subsidiarias, el Ayuntamiento de Beniarbeig presentará, con una periodicidad anual y ante la Conselleria de Medi Ambient, un informe ambiental en el que se dará cuenta del cumplimiento del programa de vigilancia descrito en el estudio de impacto ambiental, del efecto derivado de la aplicación del plan y del grado de correspondencia de este efecto con los que prevé el estudio de impacto ambiental. Además de los controles especificados en el citado programa de vigilancia ambiental, se analizarán los siguientes:  
- Aparición de edificaciones dispersas fuera de ordenación.  
- Grado de cumplimiento en la gestión de los residuos sólidos urbanos, inertes e industriales.  
- Grado de ejecución de las obras de infraestructura previstas para garantizar el correcto tratamiento de las aguas residuales.  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que, contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no se puede interponer ningún recurso; sin perjuicio de que utilicen los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental.  
Valencia, 17 de mayo de 1995  
DECLARACIóN DE IMPACTO AMBIENTAL  
Visto el expediente 337/94-AIA, referente a la explotación minera de tres pedreras de préstamos destinados a la construcción de las variantes de la carretera C-320, que afectan a los términos municipales de Castelló de Rugat, Otos y Rugat, denominadas respectivamente zonas 1, 2 y 3 y promovidas por COMYLSA.  
Resultando que el estudio de impacto ambiental fue trasladado por el Servicio Territorial de Industria y Energía de València en fecha 23 de diciembre de 1994, significando que el trámite de información pública lo haría el dicho Servicio,  
Resultando que la información pública se realizó mediante un anuncio publicado en el Boletín Oficial de la Provincia de València número 14, de fecha 17 de enero de 1995, sin que se presentara ninguna alegación dentro del plazo previsto de 30 días hábiles, según consta en el certificado del director territorial de la Conselleria de Industria, Comercio y Turismo recibido en fecha 3 de marzo,  
Resultando que, como consecuencia de las consultas realizadas en fecha 15 de febrero de 1995, se recibieron las siguientes contestaciones:  
- En fecha 21 de marzo de 1995, informe del Ayuntamiento de Castelló de Rugat en el que manifiesta: 1º) que las Normas Subsidiarias Municipales califican el territorio donde se pretende ubicar la explotación como suelo no urbanizable donde no se permite la explotación de pedreras, y 2º) que la explotación citada está ejecutándose ya, sin licencia ni autorización.  
- En fecha 4 de abril de 1995, escrito de la Dirección General de Patrimonio Artístico acompaÑado de tres informes: arqueológico, etnológico y arquitectónico, de los cuales no se desprende la existencia de ningún elemento conocido del patrimonio histórico-artístico que pudiera resultar afectado por las tres actividades, aunque los dos primeros notan la ausencia de un informe sobre la posible afección al patrimonio dentro del estudio de impacto ambiental.  
- En fecha 18 de abril de 1995, informe del Ayuntamiento de Rugat, en el que manifiesta que el proyecto no incide sobre el planeamiento urbanístico vigente y no afecta a yacimientos arqueológicos o monumentales de los que tenga constancia la corporación.  
- En fecha 18 de abril de 1995, informe del Ayuntamiento de Otos que se manifiesta en el mismo sentido que el de Rugat.  
No se recibió contestación de los Servicios Territoriales de Medio Ambiente.  
Resultando que el estudio de impacto ambiental incluye un epígrafe (4.10) sobre el impacto sobre el patrimonio artístico espaÑol, en el que se manifiesta que la actividad extractiva no afectará a ningún elemento, por encontrarse los monumentos más cercanos lejos del radio de influencia de las explotaciones.  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento,  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación,  
Considerando que el artículo quinto de la Ley 2/1989 atribuye la competencia al órgano ambiental para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley,  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, texto refundido aprobado por la Orden de 23 de junio de 1994, del Conseller de Medio Ambiente atribuye a la Dirección General de Calidad Ambiental la competencia para la tramitación y formulación de la declaración de impacto ambiental,  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente Declaración de Impacto Ambiental.  
Primero  
Estimar aceptable, a los efectos ambientales, y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, y en particular de las pertinentes licencias de actividad municipales, la explotación de los préstamos denominados zona 2 y zona 3, que afectan, respectivamente, a los términos municipales de Otos y de Rugat; no así la zona 1, que afecta al término municipal de Castelló de Rugat y no se adecúa a su planeamiento municipal. Además, la explotación de las zonas 2 y 3 se realizará de acuerdo con las previsiones y propuestas del estudio de impacto ambiental y con las condiciones siguientes:  
1. El titular estará obligado a restituir la cota original del terreno en cada uno de los huecos mediante materiales inertes procedentes de las obras de la carretera, tal y como propone el estudio de impacto ambiental. En todo caso, eso se hará de modo que no queden sectores deprimidos ni encharcables, para lo cual tendrá que dar a cada zona la topografía y el drenaje externo adecuado al entorno.  
2. Con objeto de garantizar el cumplimiento del punto anterior, el promotor tendrá que justificar fehacientemente ante el Servicio Territorial de Industria y Energía la disponibilidad del volumen de tierras necesario para el relleno, o bien, hacer una valoración realista del coste de esta actuación, que tendrá que ser contemplado en el presupuesto de restauración, a efectos de constitución de fianza.  
3. La plantación de frutales prevista habrá de estar precedida de una siembra y posterior mantenimiento de especies leguminosas y gramíneas, para mejorar la estructura del nuevo suelo y reducir el riesgo de erosión.  
4. Si durante la explotación de la pedrera, se encontraran restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el titular tiene la obligación de ponerlo en conocimiento de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia inmediatamente y adoptar las medidas pertinentes para su protección y conservación.  
Segundo  
Dar cuenta al Servicio de Inspección de la iniciación de la actividad en la zona 1 que afecta al término municipal de Castelló de Rugat.  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto de trámite definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental.  
Valencia, 17 de mayo de 1995  
DECLARACIóN DE IMPACTO AMBIENTAL  
Visto el expediente 115/95-AIA referente al proyecto de remodelación de parcela en la finca "Lo Pina" del término municipal de Orihuela, promovido por la UTE Orihuela.  
Resultando que el 25 de abril de 1995 fue remitido por el Servicio de Actividades Calificadas de la Conselleria de Medio Ambiente en Alacant el expediente compuesto por el proyecto, estudio de impacto ambiental y expediente administrativo municipal que incluye el certificado de exposición al público mediante anuncio publicado en el Boletín Oficial de la Provincia de Alicante nº 61 de fecha 14 de marzo de 1995 por un plazo de 20 días y en el tablón de edictos del Ayuntamiento, período durante el cual no se produjeron alegaciones. Se aportan además los informes de los técnicos municipales en el que se manifiesta la compatibilidad de la actividad con la calificación urbanística,   
Resultando que el proyecto consiste en la extracción de 215.000 m3 de materiales en un superficie de 3,29 Ha. de la finca "Lo Pina" para su utilización en la construcción de la variante de Orihuela y simultáneamente el relleno del hueco de excavación con un volumen de 150.000 m3 de los materiales excedentes de dicha obra,  
Resultando que los materiales excedentes son tierras procedentes de la Vega de Orihuela, que presentan características favorables a su uso agrícola por lo que se prevé la puesta en regadío una vez concluida la actividad de la parcela.  
Considerando que de acuerdo al Real Decreto 134/1994, de 4 de febrero, sobre medidas administrativas especiales para la gestión de los recursos hidráulico, la situación actual de las reservas de agua no permite cubrir de modo adecuado las demandas del recurso,   
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento,  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación,  
Considerando que el artículo quinto de la Ley 2/1989 atribuye la competencia al órgano ambiental para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley,  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, texto refundido aprobado por la Orden de 23 de junio de 1994, del Conseller de Medio Ambiente atribuye a la Dirección General de Calidad Ambiental la competencia para la tramitación y formulación de la declaración de impacto ambiental,  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente Declaración de Impacto Ambiental.  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, sin perjuicio de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la "Remodelación de parcela en la finca Lo Pina" consistente en la extracción de 215.000 m3 de áridos y relleno simultáneo de la parcela con 150.000 m3 de tierras procedentes de la Vega de Orihuela, en una superficie de 3,29 Ha. de la finca Lo Pina, promovido por la empresa UTE Orihuela, siempre que se ajuste a lo previsto en el proyecto y estudio de impacto ambiental y adoptando las siguientes medidas correctoras:  
Con el fin de evitar procesos erosivos en los taludes e independientemente del uso posterior de la parcela se procederá, al finalizar la fase de relleno, a la revegetación de los mismos con especies herbáceas y arbustivas propias del área.   
Segundo  
No estimar aceptable el uso agrícola de regadío previsto para la parcela afectada en tanto permanezca vigente el Real Decreto 134/1994, de 4 de febrero, sobre medidas administrativas especiales para la gestión de los recursos hidráulico, y posteriormente condicionado a la obtención de las pertinentes concesiones de recursos hídricos por parte del organismo de cuenca correspondiente.  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que, contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento, ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental.  
Valencia, 22 de mayo de 1995  
DECLARACIóN DE IMPACTO AMBIENTAL  
Visto el expediente 020/94-AIA, sobre el proyecto de Normas Subsidiarias de Planeamiento Municipal de Bugarra (Valencia) promovido por el Ayuntamiento de Bugarra.  
Resultando que, en fecha 26 de enero de 1994, el Ayuntamiento de Bugarra remitió a esta Conselleria de Medio Ambiente un ejemplar del estudio de impacto ambiental aprobado provisionalmente por el Ayuntamiento en pleno, remitiendo también certificación del acuerdo correspondiente a dicho pleno municipal que incluye el resultado de la información pública,   
Resultando que las Normas Subsidiarias y estudio de impacto ambiental fueron sometidos a información pública mediante anuncio publicado en el Boletín Oficial de la Provincia de Valencia nº 248 de 19 de octubre de 1993 y en el periódico Levante de 2 de octubre de 1993, por el plazo de un mes, en cuyo período se produjeron alegaciones de la demarcación de Valencia del Colegio de Arquitectos de la Comunidad Valenciana entre las que cabe destacar desde el punto de vista de impacto ambiental la afección a un yacimiento catalogado en el planeamiento anterior y la ausencia de valoraciones de índole urbana imagen adecuación del diseÑo urbano propuesto,  
Resultando que, el 6 de abril de 1994, se remitió escrito al Ayuntamiento de Bugarra en el que se indicaban las deficiencias tanto en la tramitación del expediente administrativo como en el contenido del estudio de impacto ambiental cuyos puntos se resumen a continuación:  
1) Remisión de un ejemplar del documento técnico de las Normas Subsidiarias de Planeamiento municipal   
2) En relación con el contenido de estudio de impacto ambiental.  
2.1) Subsanar las discordancias observadas en los planos de clasificación de suelo.  
2:2) En la descripción del medio se han observado incorrecciones en relación con la cartografía geológica, edafológica, de riesgo de contaminación de acuíferos, y en el inventario de especies arbóreas  
2.3) No se ha realizado reserva como sistema general para el tratamiento de residuos sólidos urbanos  
2.4) Indicar las medidas correctoras previstas para el tratamiento de las aguas residuales   
2.5) Revisar el apartado de patrimonio cultural ya que parece ser incompleto de acuerdo a un expediente tramitado en el término municipal de Bugarra correspondiente a una cantera.  
Resultando que el 20 de febrero de 1995 fue remitido el estudio de impacto ambiental como contestación a la solicitud de ampliación en el que únicamente se habían subsanado los puntos 2.1. y 2.3 siendo el resto del documento idéntico al presentado inicialmente,  
Resultando que el 1 de marzo se solicitó nuevamente fuera completado el expediente mediante la remisión del documento técnico de las Normas Subsidiarias de Planeamiento,  
Resultando que, dentro del trámite a tales efectos previsto en la legislación ambiental (Decreto 162/90 de 15 de octubre) se efectuaron, con la documentación contenida en el estudio de impacto ambiental, las siguientes consultas:  
1º. Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura (7 de marzo de 1995).  
2º. Servicios Territoriales de Medio Ambiente de Valencia  
(7 de marzo de 1995)  
Resultando que los servicios técnicos de esta dirección general efectuaron una visita de campo a la zona objeto de análisis, de la que se realizan las siguientes observaciones :  
1) El área, en la margen izquierda del río Turia, comprendida entre el suelo no urbanizable de canteras y el suelo no urbanizable de protección de cauces, calificado como suelo no urbanizable común debería preservarse de la posible ocupación de actividades auxiliares propias de las canteras como escombreras, zonas de acopio de material, plantas de machaqueo... o de la posible ampliación de estas actividades ya que recae directamente al cauce del río Turia.  
2) El área reservada para el tratamiento de residuos sólidos invadiría el Barranco de la Fuente por lo que debería reservarse suelo en los terrenos próximos en la margen derecha del cauce, que presentan en principio características geológicas adecuadas.   
3) Los terrenos correspondientes a la margen derecha del río Turia calificados como suelo no urbanizable común responden a terrenos naturales, con pendientes elevadas, cubiertos por especies arbóreas que recaen directamente sobre el lecho del río Turia por lo que deben ser conservados como terrenos forestales   
4) La boca de entrada de la Sima o Cueva de la Colomera se encuentra calificada como suelo no urbanizable común.  
5) El camping municipal se encuentra en funcionamiento.  
6) El uso predominante de los terrenos calificados como suelo no urbanizable concentración parcelaria es agrícola de secano aunque existen algunas parcelas trasformadas a agrícola de regadío.  
Resultando que el 20 de marzo de 1995 se recibió en esta Conselleria el documento de Normas Subsidiarias de Planeamiento Municipal, de cuya revisión se realizan las siguientes observaciones:  
1) En el suelo no urbanizable de protección se establecen normas únicamente para la protección forestal y para la protección a cauces.  
2) Los planos de clasificación de suelo (1.1. a 1.5 ) reflejan la localización de algunos elementos patrimoniales, seÑalados en la leyenda como "restos arqueológicos", sin especificar su naturaleza y sin que exista en la normativa artículo alguno que permita garantizar la protección de los mismos, tanto en suelo urbano como en el resto del término municipal.   
3) Entre los sistemas generales no se reflejan las reservas de suelo para la ubicación de sistemas de tratamiento de residuos sólidos urbanos y de las aguas residuales.   
3) No se establece ninguna norma para la prevención de la contaminación acústica, aspecto que puede ser importante por la ubicación de actividades generadoras de impactos sonoros (canteras, plantas de machaqueo, industrias, etc) en distancias relativamente próximas al núcleo urbano.  
4) El suelo no urbanizable de canteras se clasifica atendiendo a las canteras existentes actualmente o en previsión de las expectativas existentes para la instalación de estas actividades extractivas. No obstante y de acuerdo a los proyectos que obran en esta Conselleria y que poseen declaración de impacto ambiental parece que la delimitación de estos terrenos no se ajusta exactamente a las áreas que se prevé explotar lo que podría producir desajustes entre las distintas legislaciones sectoriales.  
5) La red de saneamiento del suelo no urbanizable de uso industrial está previsto conectarla a la red municipal, sin que se establezca ningún tipo de normativa en cuanto a las condiciones del vertido.  
Resultando que, como respuesta a las consultas efectuadas se recibieron los siguientes informes:  
1º) La Dirección General de Patrimonio de fecha 27 de abril de 1995 remite informes emitidos por la Unidad de Arqueología y de etnología cuyo contenido se resume a continuación:  
\* La Unidad de Etnología apunta que no existe un inventario de la totalidad del término municipal, aunque se tiene conocimiento de la existencia de bienes etnológicos por un informe emitido en el aÑo 1991 para el expediente de una extracción y en el que se indicaba la existencia de varios corrales que deberían estar reflejados en las normas: Corral de Cavanzas, Corral Blanco y Corral de Torralba.  
\* La Unidad de Arqueología seÑala el origen romano y musulmán de la población y la necesidad de establecer las ordenanzas necesarias para garantizar la protección del casco histórico a efectos de excavaciones arqueológicas.  
Así mismo el término municipal presenta una gran riqueza de yacimientos arqueológicos y paleontológicos que se enumeran a continuación y que de acuerdo al técnico deben ser incluidos como elementos a proteger:  
\* Arqueológicos  
- Loma de la Tía Soldá  
- Torre de los Villaricos   
- El Castillejo  
- La Hortezuela o la Tortezuela  
- Puntal de las Aliagas  
- Los Villaricos  
- Pico del Aguila  
- Yesar del Masero  
- El Quemado  
- La Mezquita  
- Cueva Merinel  
- Torralba I, II y III  
- Corral de la Hoya  
- Marjuela II  
\* Paleontológicos  
- Bugarra 1  
- Bugarra 2  
- La Marjuela.  
   
Se adjuntan al informe las fichas descriptivas de cada uno de los yacimientos inventariados.  
2º) La Dirección Territorial de Medio Ambiente de Valencia informa que la vía pecuaria denominada "Colada de Cheste a Chulilla clasificada con una anchura legal de 14 metros, está mal grafiada en los planos y no figura su descripción en la leyenda.   
Resultando que se efectuó consulta verbal a la Comisión Provincial de Actividades Calificadas de Valencia acerca de las condiciones para el desarrollo de la actividad de camping, indicando que dicho expediente no ha sido tramitado ante la Comisión por lo que se supone que la misma carece de licencia de actividad,  
Resultando que el 16 de mayo de 1995 se remitió al Ayuntamiento copia de los informes recibidos como contestación a las consultas efectuadas.  
Considerando que el inexistente tratamiento actual de las aguas residuales será subsanado por la aplicación del programa complementario para los aÑos 97/98 del Plan Director de Saneamiento y Depuración de la Comunidad Valenciana que incluye en las actuaciones previstas para el saneamiento de los municipios de más de 500 habitantes al municipio de Bugarra,   
Considerando que los terrenos donde se ubica actualmente el camping municipal y donde se prevé la construcción de la futura depuradora de aguas residuales presentan riesgo medio de inundación y que junto a los terrenos donde se asienta el núcleo urbano, la reserva de suelo industrial y el suelo apto para urbanizar presentan riesgo de colapso y subsidencia,  
Considerando que las cuevas, simas y demás cavidades subterráneas deben incluirse como elementos protegidos, en virtud del artículo 16 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre de la Generalitat Valenciana de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana,  
Considerando que la concentración parcelaria denominada El Garroferal es objeto de un expediente especifico de impacto ambiental y que el mismo se encuentra en suspenso en virtud de las normas de explotación de los recursos existentes durante el presente aÑo, establecidas por la Comisión Permanente de la Sequía de la Junta de Gobierno de la Confederación Hidrográfica del Júcar , en cumplimiento del Real Decreto 134/1994, de 4 de febrero por el que se adoptan medidas administrativas especiales para la gestión de los recursos hidráulicos, al amparo del artículo 56 de la Ley de Aguas,  
Considerando que la Ley 3/1995, de 23 de marzo de Vías Pecuarias sustituye a la Ley de 22 de Junio de 1974 de Vías Pecuarias,  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento,  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación,  
Considerando que el artículo quinto de la Ley 2/1989 atribuye la competencia al órgano ambiental para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley,  
Considerando que el Decreto 182/1992, de 10 de noviembre, del Gobierno Valenciano, por el que se modifica el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, atribuye a la Dirección General de Calidad Ambiental la competencia para la tramitación y formulación de la declaración de impacto ambiental.  
Por todo ello, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente Declaración de Impacto Ambiental.  
Primero  
Estimar aceptable a los solos efectos ambientales, las Normas Subsidiarias de Planeamiento Municipal de Bugarra, promovido por el Ayuntamiento de Bugarra siempre y cuando se subsanen o modifiquen los siguientes aspectos:  
1) Se considere como suelo no urbanizable de protección:  
1.1) Los terrenos forestales que se extienden, en la margen derecha del río Turia entre el suelo no urbanizable de protección de cauces y el suelo no urbanizable protegido.  
1.2.) En la margen izquierda del río Turia los terrenos comprendidos entre el suelo no urbanizable de protección de cauces y el suelo no urbanizable de canteras.  
1.3.) Los terrenos naturales circundantes a la boca de entrada de la Sima o Cueva Colomera.   
2) Se incorpore a las ordenanzas la información de los elementos patrimoniales inventariados actualmente (de acuerdo a los informes emitidos por los técnicos de la Dirección General de Patrimonio) y se establezcan las normas necesarias para garantizar la protección tanto de los elementos patrimoniales conocidos como los que pudieran descubrirse en el futuro, tanto en suelo urbano como en el resto del término municipal.   
3) En relación con las vías pecuarias se tendrán en cuenta los siguientes aspectos:  
3.1) En el término municipal de Bugarra se clasifican dos vías pecuarias : Cordel de Castilla y Colada de Cheste a Chulilla de 37,5 m. y 14 m. de anchura legal respectivamente, y serán consideradas como sistema general.  
3.2) El Cordel de Cheste a Chulilla está reflejada en los planos 1 como Cordel de Castilla, siendo además la traza incorrecta de acuerdo al informe emitido por el técnico de vías pecuarias de la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Valencia, por lo que se modificará de acuerdo a la documentación existente en este organismo.  
3.2.) Para la adecuada protección de las vías pecuarias se referirá a lo dispuesto en la Ley 3/1995, de 23 de marzo de Vías Pecuarias.  
4) El proyecto de concentración parcelaria está sujeto al procedimiento de impacto ambiental, de acuerdo al artículo 1.a.1. del Anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de Marzo de Impacto Ambiental.  
5) Se reservará una superficie mínima de 1 Ha. como sistema general para el tratamiento de residuos sólidos urbanos, en la margen derecha del Barranco de la Fuente, evitando en todo caso la ocupación del cauce.   
6) Dado el riesgo medio de inundación que afecta al suelo no urbanizable de uso turístico y recreativo (camping) se considera preceptivo el informe favorable de la Confederación Hidrográfica del Júcar, con carácter previo a la concesión, por parte del Ayuntamiento de la licencia de actividad.  
7) Se reservarán como sistema general los terrenos donde se prevé la instalación de un sistema de tratamiento de aguas residuales. No obstante la validez de la reserva quedará condicionada a la viabilidad desde el punto de vista geotécnico de dicha ubicación.  
8) Se incorporarán las normas necesarias para regular las condiciones de vertido de aguas residuales a la red de alcantarillado, de acuerdo al modelo de ordenanza de vertidos a la red municipal de alcantarillado elaborada conjuntamente por la Entidad Pública de Saneamiento de Aguas Residuales de la Comunidad Valenciana y Federación Valenciana de Municipios y Provincias.   
9) Igualmente se incluirán las normas necesarias en prevención de la contaminación acústica basándose en el Modelo de Ordenanza municipal sobre prevención de la contaminación acústica elaborado conjuntamente por la Conselleria de Medio Ambiente y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias.   
Segundo  
Notificar a los interesados que, contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental.  
Valencia, 23 de mayo de 1995  
DECLARACIóN DE IMPACTO AMBIENTAL  
Visto el expediente 339/94-AIA referente a la extracción de material de préstamo denominada "El Tollo", para la construcción de la autovía de Levante, tramo de Almansa-l'Alcúdia de Crespins, que afecta al término municipal de Montesa, promovida por Ferrovial, SA.  
Resultando que el estudio de impacto ambiental ha sido sometido al trámite de información pública por el Servicio Territorial de Industria y Energía, mediante un anuncio publicado en el Boletín Oficial de la Provincia de València número 19, de fecha 23 de enero de 1995, sin que se presentara ninguna alegación dentro del plazo previsto de 30 días hábiles, según consta en el correspondiente certificado del director territorial del citado Servicio, recibido en fecha 31 de marzo de 1995,  
Resultando que, como consecuencia de las consultas realizadas se recibieron los siguientes informes:  
- Informe del Ayuntamiento de Montesa, recibido en fecha 7 de marzo de 1995, en el que hace constar que la actuación afectará suelo no urbanizable común, donde no se tiene constancia de yacimientos arqueológicos ni otros monumentos, si bien seÑala que habrá que proteger el camino rural que da acceso a la zona.  
- Escrito de la Dirección General de Patrimonio Artístico, recibido en fecha 6 de abril de 1995, acompaÑado de tres informes: arqueológico, etnológico y arquitectónico, de los que no se desprende la existencia de ningún elemento conocido del patrimonio histórico-artístico, aunque cite que no ha sido estudiada esta variable en el estudio de impacto ambiental.  
No se recibe contestación del Servicio Territorial de Medio Ambiente.  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento,  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación,  
Considerando que el artículo quinto de la Ley 2/1989 atribuye la competencia al órgano ambiental para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley,  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, texto refundido aprobado por la Orden de 23 de junio de 1994, del Conseller de Medio Ambiente atribuye a la Dirección General de Calidad Ambiental la competencia para la tramitación y formulación de la declaración de impacto ambiental,  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente Declaración de Impacto Ambiental.  
Primero  
Estimar aceptable, a los efectos ambientales, y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, como la licencia de actividad municipal, la explotación de la pedrera "El Tollo", del término municipal de Montesa, de acuerdo con las previsiones y propuestas del estudio de impacto ambiental y con las condiciones siguientes:  
1. Si durante la explotación de la pedrera, se encontraran restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el titular tiene la obligación de ponerlo en conocimiento de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia inmediatamente y adoptar las medidas pertinentes para su protección y conservación.  
2. El explotador procurará no afectar a los bienes y servicios existentes en las cercanías y, especialmente, no afectar negativamente a los caminos rurales que colindan con la parcela afectada por la extracción. En todo caso, estará obligado a reponer o indemnizar por los posibles daÑos causados, sin perjuicio de otras responsabilidades legales que pudieran concurrir.  
3. El drenaje superficial del área tendrá lugar hacia el norte, conectando con el barranco existente. No quedarán áreas deprimidas ni encharcables, ni se excavará debajo de la cota natural del citado barranco. Así mismo, se adoptarán las medidas adecuadas para evitar arrastres de tierras hacia el barranco.  
4. Los taludes resultantes tendrán que ser restaurados siguiendo el modelo del plano número 4.10 (Detalle de revegetación), para lo cual se mantendrá una pendiente inferior a los 45ø respecto a la horizontal y se procederá a su tratamiento con siembra de especies herbáceas (gramíneas y leguminosas) y plantación con especies arbustivas del tipo carrasca, lentisco, romero, tomillo u otras de carácter autóctono.  
5. Será preciso adecuar el presupuesto de restauración al cumplimiento de las condiciones anteriores.  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que, contra esta resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no se puede interponer ningún recurso; sin perjuicio que utilicen los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental.  
Valencia, 24 de mayo de 1995  
DECLARACIóN DE IMPACTO AMBIENTAL  
Visto el expediente 340/94-AIA referente a la extracción de material de préstamo denominada "Los Naranjos", para la construcción de la autovía de Levante, tramo de Almansa-l'Alcúdia de Crespins, que afecta al término municipal de Vallada, promovida por Ferrovial, SA.  
Resultando que el estudio de impacto ambiental ha sido sometido al trámite de información pública por el Servicio Territorial de Industria y Energía, mediante un anuncio publicado en el Boletín Oficial de la Provincia de València número 19, de fecha 23 de enero de 1995, sin que se presentara ninguna alegación dentro del plazo previsto de 30 días hábiles, según consta en el correspondiente certificado del director territorial del citado Servicio, recibido en fecha 31 de marzo de 1995,  
Resultando que, como consecuencia de las consultas realizadas se recibieron los siguientes informes:  
- Escrito de la Dirección General de Patrimonio Artístico, recibido en fecha 6 de abril de 1995, acompaÑado de tres informes: arqueológico, etnológico y arquitectónico, de los que no se desprende la existencia de ningún elemento conocido del patrimonio histórico-artístico, aunque cite que no ha sido estudiada esta variable en el estudio de impacto ambiental.  
No se recibe contestación del Servicio Territorial de Medio Ambiente ni del Ayuntamiento de Vallada.  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento,  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación,  
Considerando que el artículo quinto de la Ley 2/1989 atribuye la competencia al órgano ambiental para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley,  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, texto refundido aprobado por la Orden de 23 de junio de 1994, del Conseller de Medio Ambiente atribuye a la Dirección General de Calidad Ambiental la competencia para la tramitación y formulación de la declaración de impacto ambiental,  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente Declaración de Impacto Ambiental.  
Primero  
Estimar aceptable, a los efectos ambientales, y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, como la licencia de actividad municipal, la explotación de la pedrera "Los Naranjos", del término municipal de Vallada, de acuerdo con las previsiones y propuestas del estudio de impacto ambiental y con las condiciones siguientes:  
1. Si durante la explotación de la pedrera, se encontraran restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el titular tiene la obligación de ponerlo en conocimiento de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia inmediatamente y adoptar las medidas pertinentes para su protección y conservación.  
2. Tal como está prevista la topografía final del hueco de extracción, sería deseable hacer desaparecer el pequeÑo cerro donde se encuentra la casa de herramientas existente pero, en caso de mantenerla, habrá que prever un acceso suave en rampa para poder acceder allí.  
3. El drenaje superficial del área tendrá lugar hacia el sur, conectando con el río Cànyoles. No quedarán áreas deprimidas ni encharcables, y así mismo, se adoptarán las medidas adecuadas para evitar arrastres de tierras hacia el barranco.  
4. Los taludes resultantes en toda la explotación tendrán que ser restaurados siguiendo el modelo del plano número 4.10 (Detalle de revegetación), para lo cual se mantendrá una pendiente inferior a los 45ø respecto a la horizontal y se procederá a su tratamiento con siembra de especies herbáceas (gramíneas y leguminosas) y plantación con especies arbustivas del tipo carrasca, lentisco, romero, tomillo u otras de carácter autóctono.  
5.Será preciso adecuar el presupuesto de restauración al cumplimiento de las condiciones anteriores.  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que, contra esta resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no se puede interponer ningún recurso; sin perjuicio que utilicen los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental.  
Valencia, 24 de mayo de 1995  
DECLARACIóN DE IMPACTO AMBIENTAL  
Visto el expediente 294/94-AIA, referente a un proyecto de extracción de tierras de préstamo denominado pedrera "Enlace de Vallada", destinado a las obras de la carretera N-340, autovía Almansa-l'Alcúdia de Crespins, que afecta al término municipal de Vallada y de la cual es promotor Ferpi Transportes y Obras, SA.  
Resultando que el estudio de impacto ambiental ha sido sometido al trámite de información pública por el Servicio Territorial de Industria y Energía, mediante un anuncio publicado en el BOP de València número 19, de fecha 23 de enero de 1995, sin que se presentara ninguna alegación dentro del plazo previsto de 30 días hábiles, según consta en el correspondiente certificado del director territorial, recibido en fecha 31 de marzo de 1995,  
Resultando que, como consecuencia de las consultas efectuadas en fecha 23 de noviembre de 1994, se recibió la siguiente contestación:  
- informes arqueológico, etnológico y arquitectónico remitidos por la Dirección General de Patrimonio Artístico en fecha 13 de marzo de 1995, en los cuales se manifiesta que aún no se han hecho el inventario de yacimientos arqueológicos ni el de bienes etnológicos de la Comunidad Valenciana correspondientes a esta zona. Los dos primeros proponen la realización de un estudio de impacto ambiental sobre el patrimonio artístico y arqueológico al interpretar que así lo exige la Ley de Impacto Ambiental.  
No contestaron ni el Ayuntamiento de Vallada ni la Dirección Territorial de Medio Ambiente.  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento,  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación,  
Considerando que el artículo quinto de la Ley 2/1989 atribuye la competencia al órgano ambiental para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley,  
Considerando que el Decreto 182/1992, de 10 de noviembre, del Gobierno Valenciano, por el que se modifica el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, atribuye a la Dirección General de Calidad Ambiental la competencia para la tramitación y formulación de la declaración de impacto ambiental.  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente Declaración de Impacto Ambiental.  
Primero  
Estimar aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, y en particular de la preceptiva licencia de actividad, la realización del proyecto extractivo denominado "Enlace de Vallada", del término municipal de Vallada, de acuerdo con el estudio de impacto ambiental tramitado y las siguientes condiciones:  
1. Si durante la explotación de la pedrera, se encontraran restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el titular tiene la obligación de ponerlo en conocimiento de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia inmediatamente y adoptar las medidas pertinentes para su protección y conservación.  
2. Los taludes tendrán que ser revegetados mediante la plantación de especies arbustivas concordantes con la potencialidad de la zona (como la carrasca, romero, tomillo, etc.) y la siembra de herbáceas, igualmente concordantes, y tal y como se prevé en el talud tipo recogido en el plano 4.10.   
La densidad de arbustivas será al menos de cuatro plantones por metro cuadrado.  
3. Habrá que adecuar el presupuesto de la restauración para dar cumplimiento a la condición anterior.  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental.  
Valencia, 24 de mayo de 1995  
DECLARACIóN DE IMPACTO AMBIENTAL  
Visto el expediente 004/95-AIA sobre la revisión de las Normas Subsidiarias de Planeamiento Municipal de Rotglà-Corbera (la Costera), promovido por el Excmo. Ayuntamiento de Rotglà-Corbera.  
Resultando que, el 4 de enero de 1995, se recibe de la Comisión Territorial de Urbanismo el estudio de impacto ambiental del proyecto de revisión de las Normas Subsidiarias de Planeamiento Municipal de Rotglà-Corbera presentado por el Ayuntamiento,  
Resultando que, con fecha 17 de enero de 1995, se solicita al Ayuntamiento de Rotglà-Corbera los resultados de la información pública del estudio de impacto ambiental y un ejemplar del proyecto de revisión de Normas Subsidiarias de Planeamiento aprobado provisionalmente y diligenciado para completar la documentación del referido expediente,  
Resultando que, el 28 de febrero de 1995, se recibe del Ayuntamiento la documentación solicitada,  
Resultando que, según certificado del Ayuntamiento, el estudio de impacto ambiental ha estado expuesto al público, conjuntamente con el proyecto, durante el plazo de un mes, mediante anuncio publicado en el Boletín Oficial de la Província número 146 del 22 de junio de 1994 y en el diario Levante del 30 de junio de 1994, y que transcurrido el plazo de exposición no se presentó alegación alguna al mismo,  
Resultando que se realizaron consultas, a la Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura, a la Dirección General de Interior de la Conselleria de Administración Pública y a la Dirección Territorial de València, al Servicio de Planificación de Recursos Hidrológicos y al Servicio de Residuos y Contaminación de esta Conselleria,  
Resultando que el contenido de los informes recibidos de las consultas efectuadas se resume a continuación:  
A) El Servicio de Residuos y Contaminación (recibido en fecha: 8-3-95) informa que:  
"Como previsiones urbanísticas es conveniente que en ordenanza municipal se contemplen las prescripciones siguientes:  
Los edificios destinados en más de un 10% de sus superficie edificable a uso de oficina, comerciales, industriales, talleres y almacenaje, contarán con servicios que permitan una recogida de los distintos tipos de residuos que se generen. Estos servicios consistirán en contenedores o depósitos, dotados de las medidas de seguridad necesarias para evitar contaminaciones, emanaciones, accidentes y molestias.  
En los viales de nueva constitución se reservará suelo para la instalación de contenedores que permitan la recogida selectiva de al menos tres tipos de residuos.  
Para el otorgamiento de la licencia de obras de un edificio deberá presentarse por parte del promotor compromiso de admisión de los residuos en una instalación de tratamiento de residuos sólidos inertes autorizada, siempre que exista instalación autorizada en un radio de 20 Km de la obra proyectada, indicando la cantidad de residuos inertes que piensa producir. El Ayuntamiento, comprobado el proyecto, dará el visto bueno.  
La cédula de habitabilidad o licencia de actividad para el caso del edificio no se concederá hasta que el promotor de la construcción no presente un certificado de una instalación de residuos sólidos inertes autorizada, relativa al volumen de residuos entregado y responsabilizándose de su correcta gestión, siempre que exista una de estas instalaciones en un radio de 20 Km de la obra proyectada.  
Respecto a la reserva de suelo a considerar en las Normas Subsidiarias, será conveniente la reserva de 0,5 Ha. para un vertedero de residuos sólidos inertes.  
En la elección de la zona para la reserva de suelo, ésta podría efectuarse en suelo no urbanizable de escasa calidad ambiental y primará fundamentalmente la rehabilitación de espacios degradados como antiguas canteras y hoyos de extracción."   
B) La Dirección General de Patrimonio Artístico (fecha: 27-4-95) informa que:  
"Consultado el Inventario de Bienes Etnológicos de la Comunidad Valenciana se comprueba que de este término no se ha realizado el inventario correspondiente, por lo que no podemos ratificar la incidencia sobre el patrimonio contemplada en el estudio de impacto ambiental.  
Y sobre la posible afección que para el Patrimonio Histórico pudieran tener dichas normas, una vez consultado el Inventario de Yacimientos Arqueológicos, se ha podido comprobar que en el citado municipio se localizan los yacimientos arqueológicos de: La Coroneta y Alt de La Caparrosa. Estos yacimientos se deben incluir en las Normas Subsidiarias como zonas arqueológicas a proteger, y realizar una prospección general a fin de detectar posibles yacimientos arqueológicos e incluirlos a los efectos previstos en la Ley 16/1985 de 25 de junio del Patrimonio EspaÑol."  
C) La Dirección Territorial de València (fecha: 28-4-95) informa que:  
"Las competencias en vías pecuarias actualmente, son de la Conselleria de Medio Ambiente, no de la Conselleria de Agricultura y Pesca.  
Está aprobada una ley de Vías Pecuarias (Ley 3/1995 de 23 marzo), publicada en el BOE nº 71 de fecha 24 de marzo de 1995, por lo que dada esta circunstancia es aconsejable eliminar la mención de Ley 22/74 de Vías Pecuarias, y que donde dice que en las vías pecuarias no poden levantarse edificaciones ni vallas ni alterar el uso del suelo en toda la anchura seÑalada en los planos, deberá decir: que en estos terrenos de vías pecuarias se estará a lo dispuesto en la Ley 3/1995 de 23 de marzo de Vías Pecuarias."  
D) El Servicio de Planificación de Recursos Hidrológicos (fecha: 4-5-95) comunica en su informe lo siguiente:  
El abastecimiento de agua de consumo público se realiza a partir de un pozo situado en la partida Canadeta propiedad de la Comunidad de Regantes de Rotglà. Tanto los caudales disponibles como sus depósitos de almacenamiento resultan suficientes para esta población.  
Respecto a la depuración de las aguas residuales de esta población, en la actualidad no se realiza tratamiento alguno de estas aguas. El Plan Director de Saneamiento y Depuración de la Comunidad Valenciana contempla dentro las actuaciones complementarias para 1997 y 1998 una inversión de 175 millones para la depuración de las aguas residuales de unos 5.382 habitantes en la comarca de La Costera. Dicha depuración afectará a las siguientes poblaciones: Rotglà-Corbera, Llanera de Ranes, Cerdà, Granja de la Costera, Torrella, Vallés, Montesa, Novetlé y Lugar Nuevo de Fenollet.  
A la legislación que se recoge en el artículo 43 de las Normas Subsidiarias, sobre las condiciones higiénicas generales para el suelo urbano industrial, habría que aÑadir la Ley de aguas (Ley 29/1985) y los reglamentos que la desarrollan (Real Decreto 849/1986 y Real Decreto 927/1988).  
En el artículo 50, referente a las determinaciones generales del suelo apto para urbanizar industrial, se debería concretar el concepto de vertidos "nocivos" a los que se exigirá "sistemas propios" de depuración previa antes de verter a la red general de alcantarillado.  
En el artículo 61, que se refiere al suelo no urbanizable, se recoge los aspectos medioambientales que deben cumplir las urbanizaciones y otro tipo de instalaciones, si bien no parece lógico hablar de urbanizaciones en este tipo de suelo, habrá que tener en cuenta que los posibles vertidos de aguas residuales de viviendas aisladas, o de otro tipo de construcciones admisibles en suelo no urbanizable, deberán disponer de la correspondiente autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
Y en el artículo 75, que contempla las normas de urbanización en materia de saneamiento, se recoge:  
a) La necesidad de "disponer de la oportuna concesión de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes, en aquellos casos en los que no se vierte directamente al colector municipal".  
Para estos casos, de vertidos a cauce público o al terreno, la autorización correspondiente deberá ser otorgada por el organismo de cuenca correspondiente, tal y como establece la Ley de Aguas y los reglamentos que la desarrollan.  
b) Los requisitos que deben cumplir las aguas residuales procedentes de zonas industriales, no especificándose si se refiere a vertidos al alcantarillado o a cauce público.  
De tratarse de vertidos al alcantarillado, no parecen adecuadas las condiciones exigidas cuando presumiblemente se van a tratar las aguas residuales en una depuradora, se debería exigir a las aguas residuales industriales unas concentraciones máximas de determinados parámetros que las hagan asimilables a las aguas residuales urbanas y, por tanto, "depurables" en las mismas estaciones de tratamiento".  
E) La Dirección General de Interior (fecha: 19-5-95) da a conocer que:  
"No se aprecian riesgos significativos que puedan afectar al proyecto y que pudiesen traducirse en daÑos relevantes para los bienes y las personas".  
Considerando que, lo establecido en el proyecto a las vías pecuarias no corresponde con la legislación actual aplicable Ley 3/1995 de 23 de marzo de Vías Pecuarias,  
Considerando que, en las Normas Subsidiarias no están reflejados los yacimientos arqueológicos de "La Coroneta" y "Alt de la Caparrosa", ambos existentes en el término municipal y catalogados por el Inventario de Yacimientos Arqueológicos de la Comunidad Valenciana,  
Considerando que, en la zona del Alto de Caparrosa que está clasificada de suelo no urbanizable protegido paisajístico, y donde se encuentra el yacimiento arqueológico Alt de la Caparrosa, se propone la ubicación de un sistema general dedicado a parque de uso público,  
Considerando que en el proyecto de Normas Subsidiarias queda establecido que las aguas residuales industriales procedentes del suelo urbano industrial y del suelo apto para urbanizar industrial se verterán a la red de alcantarillado general,  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento,  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en demás disposiciones que le son de aplicación,  
Considerando que el artículo quinto de la Ley 2/1989 atribuye la competencia al órgano ambiental para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley,  
Considerando que el Decreto 182/1992, de 10 de noviembre, del Gobierno Valenciano, por el que se modifica el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, atribuye a la Dirección General de Calidad Ambiental la competencia para la tramitación y formulación de la declaración de impacto ambiental.  
Por todo ello, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente Declaración de Impacto Ambiental.  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de las Normas Subsidiarias de Planeamiento Municipal de Rotglà-Corbera (la Costera) en los términos que establece el estudio de impacto ambiental y con las siguientes condiciones:  
1) Las vías pecuarias existentes en el término municipal serán consideradas como sistema general- vías pecuarias en las Normas Subsidiarias, reflejándolas así en planos y normativa. En ésta última además incluirá la descripción de cada una de las vías pecuarias con su anchura legal y en cuyos terrenos se estará a lo dispuesto en la Ley 3/1995 de 23 de marzo de Vías Pecuarias".  
2) Al suelo delimitado para los cauces y sus zonas de protección le corresponde la clasificación de suelo no urbanizable de protección cauces, así establecido por la Ley 4/1992 sobre Suelo No Urbanizable.  
3) Los yacimientos arqueológicos La Coroneta y Alt de la Caparrosa, localizados en el término municipal e incluidos en el Inventario General de Yacimientos Arqueológicos de la Comunidad Valenciana, se clasificarán como suelo no urbanizable de protección especial arqueológico y en el que será de aplicación la Ley 16/1985 de 25 de junio del Patrimonio Histórico EspaÑol.  
4) Respecto a la ubicación del parque en el monte Caparrosa se tendrá en cuenta:  
- La delimitación del suelo no urbanizable protegido del yacimiento arqueológico que allí se encuentra, y que cualquier actuación que le afecte será puesta en conocimiento de la Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura.  
- La clasificación de suelo no urbanizable de protección paisajística que posee la zona y que condicionará la adecuación de los terrenos para el uso de parque. En este sentido la normativa del proyecto deberá incorporar directrices explícitas sobre esta adecuación como:  
- Prohibir el realizar movimientos de tierra y alteración del perfil del terreno.  
- Utilizar en la revegetación especies autóctonas correspondientes a la vegetación potencial de la zona.  
- Mantener y conservar aquellas zonas ocupadas por vegetación natural que presenten un estado aceptable de conservación y/o de recuperación, así como el respeto absoluto a las singularidades botánicas que se presenten.  
5) Se corregirá y adaptará el articulado que corresponde de las Ordenanzas Municipales a lo que sigue:  
- Aguas residuales. Las aguas residuales industriales, tanto del suelo urbano industrial como del suelo apto para urbanizar industrial y previo a su vertido a la red de saneamiento general, reunirán las condiciones que recoge el Modelo de Ordenanza Municipal de Vertidos, elaborado por la Federación Valenciana de Municipios y Provincias y la Conselleria de Medio Ambiente.  
 Para aquellas viviendas o actividades que no viertan sus aguas residuales a la red de alcantarillado, deberán disponer de la correspondiente autorización de vertido a cauces o al terreno concedida por el organismo de cuenca correspondiente, tal y como se recoge en la Ley 29/1985 de Aguas y en los reglamentos que la desarrollan, Real Decreto 849/1986 y Real Decreto 927/1988.  
- Contaminación acústica. Se incorporarán las normas necesarias para la protección contra ruidos y vibraciones en todo el ámbito municipal, tomando como base el modelo de Ordenanza Municipal sobre prevención de la contaminación acústica elaborado coordinadamente por la Federación Valenciana de Municipios y Provincias y la Conselleria de Medio Ambiente.  
- Residuos sólidos. Para los residuos sólidos generados será de aplicación la Ley 42/1975 sobre desechos y residuos sólidos, Ley 20/1986 de Residuos Tóxicos y Peligrosos y el reglamento que la desarrolla, el Real Decreto 833/1988, así como a las determinaciones contenidas en los planes autonómicos de gestión de residuos sólidos urbanos, inertes y tóxicos y peligrosos.  
6) Se realizará la reserva de 0,5 Ha. de suelo, y como sistema general, para vertedero de residuos sólidos inertes. Esta reserva se llevará a cabo en terrenos de suelo no urbanizable común que presenten características de espacios degradados como canteras abandonadas y hoyos de extracción.  
7) Las Normas Subsidiarias recogerán en ordenanzas las previsiones urbanísticas que indica en su informe el Servicio de Residuos y Contaminación.  
8) El destino final de los residuos generados (inertes, asimilables a urbanos, tóxicos y peligrosos) será el adecuado a cada uno de ellos, de acuerdo con sus características físico-químicas.   
9) Estas condiciones habrán de ser inexcusablemente tenidas en cuenta por el Ayuntamiento antes de la concesión de las correspondientes licencias de obras y/o de actividad.  
Segundo  
Notificar a los interesados que, contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental.  
Valencia, 24 de mayo de 1995  
DECLARACIóN DE IMPACTO AMBIENTAL  
Visto el expediente 103/95-AIA sobre "Modificación nº 17 del Plan General de Ordenación Urbana, suelo urbano "El Collaico", en el término municipal de Llíria (Valencia), promovido por su Ayuntamiento.  
Resultando que, la presente modificación del PGOU tiene por objeto la reordenación urbanística del antiguo sector de Montecollado, zona residencial e industrial. De esta manera se pretende resolver la problemática de las viviendas ilegales de 2ª residencia, mediante una reclasificación a suelo urbano de unas áreas actualmente clasificadas como urbanizables programadas de usos industrial y residencial extensivo, aunque afectando en casos muy puntuales a suelo no urbanizable,  
Resultando que, en fecha 3 de abril de 1995 el Ayuntamiento de Llíria nos remitió la documentación urbanística correspondiente a la mencionada modificación,  
Resultando que en fecha 10 de abril de 1995, se solicitó por teléfono al Ayuntamiento el estudio de impacto ambiental,  
Resultando que en fecha 10 de mayo el Ayuntamiento de Llíria nos remitió el estudio de impacto ambiental,  
Resultando que en fecha 23 de mayo de 1995, técnicos de esta Dirección General efectuaron visita de campo, con el fin de contrastar la información recibida,  
Resultando que tanto el proyecto de modificación como su estudio de impacto ambiental han estado sometidos a exposición pública mediante edicto en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana nº 2.329 de 10 de agosto de 1994 y en el diario Levante de 5 de agosto de 1994, no habiéndose presentado alegación alguna al estudio de impacto ambiental en el plazo legalmente establecido, según escrito del Ayuntamiento de Llíria, de fecha 3 de marzo de 1995.  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento,  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación,  
Considerando que el artículo quinto de la Ley 2/1989 atribuye la competencia al órgano ambiental para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley,  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, texto refundido aprobado por la Orden de 23 de junio de 1994, del Conseller de Medio Ambiente, atribuye a la Dirección General de Calidad Ambiental la competencia para la tramitación y formulación de la declaración de impacto ambiental,  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente Declaración de Impacto Ambiental.  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, la modificación nº 17 del PGOU suelo urbano "El Collaico", del término municipal de Llíria, promovida por su Ayuntamiento, con las medidas correctoras incluidas en el estudio de impacto ambiental y siempre que se cumplan las condiciones y precisiones siguientes:  
\* Las emisiones gaseosas de las industrias potencialmente contaminadoras, actuales o futuras permitidas por el planeamiento propuesto, cumplirán lo establecido en el Decreto 833/75, de 6 de febrero, por el que se desarrolla la Ley 38/72 de Protección del Ambiente Atmosférico,  
\* Se incorporarán las normas necesarias para la protección contra ruidos y vibraciones, tomando como base el modelo de Ordenanza Municipal sobre prevención de la contaminación acústica elaborado coordinadamente por la Conselleria de Medio Ambiente y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias.   
\* El destino final de los residuos generados (inertes, asimilables a urbanos, tóxicos y peligrosos) será el adecuado a cada a cada uno de ellos, de acuerdo con sus características físico-químicas.  
\* Respecto a posibles afecciones a veredas y vías pecuarias, se garantizará el cumplimiento de la Ley 3/1995 de 23 de marzo de Vías Pecuarias.   
\* Las condiciones que se han de establecer para las aguas residuales previo a su vertido a la red de saneamiento serán las siguientes:  
- Concentración máxima permisible para los parámetros fisicoquímicos característicos que deben ser considerados en el vertido. Los métodos utilizados en las determinaciones analíticas serán los oficiales.  
Parámetro /Unidad Concentración  
Ph 5,50 - 9,00  
Sólidos en suspensión (mg/l) 500,00  
Materiales sedimentables (ml/l) 15,00  
Sólidos gruesos Ausentes  
DBO5 (mg/l) 500,00  
DQO (mg/l) 1.000,00  
Temperatura (øC) 40,00  
Color inapreciable a una dilución de 1/40  
Aluminio (mg/l) 10,00  
Arsénico (mg/l) 1,00  
Bario (mg/l) 20,00  
Boro (mg/l) 3,00  
Cadmio (mg/l) 0,50  
Cromo III (mg/l) 3,00  
Cromo VI (mg/l) 0,50  
Hierro (mg/l) 5,00  
Manganeso (mg/l) 5,00  
Níquel (mg/l) 5,00  
Mercurio (mg/l) 0,10  
Plomo (mg/l) 1,00  
Selenio (mg/l) 0,50  
EstaÑo (mg/l) 10,00  
Cobre (mg/l) 1,00  
Cinc (mg/l) 5,00  
Cianuros (mg/l) 0,50  
Cloruros (mg/l) 2.000,00  
Sulfuros (mg/l) 2,00  
Sulfatos (mg/l) 1.000,00  
Fluoruros (mg/l) 12,00  
Fósforo total (mg/l) 15,00  
Amoniaco (mg/l) 25,00  
Nitrógeno nítrico (mg/l) 20,00  
Aceites y grasas (mg/l) 100,00  
Fenoles (mg/l) 2,00  
Aldehídos (mg/l) 2,00  
Detergentes (mg/l) 6,00  
Pesticidas (mg/l) 0,05  
La suma de las fracciones de: concentración real/concentración límite relativa a los elementos tóxicos (arsénico, cadmio, cromo, níquel, mercurio, plomo, selenio, cobre y cinc) no superará el valor de 5.  
- Concentraciones microbiológicas máximas admisibles en el vertido:  
Parámetro / Unidad Concentración  
Coliformes totales/100 ml 10.000,00  
Coliformes fecales/100 ml 2.000,00  
Estreptococos fecales/100 ml 500,00  
Vibrio Cholerae/100 ml Ausentes  
Asimismo, queda prohibido el verter directa o indirectamente a las instalaciones de saneamiento, cualquiera de los siguientes productos:  
- Gasolina, nafta, petróleo y productos intermedios de destilación; benceno, tolueno, xileno, y cualquier otro disolvente o líquido orgánico inmiscible en agua, combustible o inflamable.  
- Carburo cálcico y otras substancias sólidas potencialmente peligrosas, como hidruros, peróxidos, cloratos, percloratos, bromatos, etc.  
- Componentes susceptibles de dar lugar a mezclas inflamables o explosivas con el aire, o mezclas altamente comburentes.  
- Desechos radiactivos.  
- Desechos de coloraciones indeseables y no eliminables por el sistema de depuración.  
- Pinturas y disolventes orgánicos.  
- Sustancias corrosivas.  
- Líquidos que contengan productos susceptibles de precipitar, depositarse o reaccionar con las aguas residuales produciendo alguna de las sustancias enumeradas.  
- Residuos sólidos capaces de causar obstrucciones como: cenizas, carbonillas, arenas, virutas, trapos, huesos, plásticos, basuras domésticas, etc.  
- Lodos procedentes de instalaciones de depuración, limpieza de acometidas domiciliarias, imbornales, red de alcantarillado, pozos ciegos, etc.  
- Sustancias famacéuticas que puedan perturbar el normal funcionamiento de las instalaciones de depuración.  
- Aceites y grasas flotantes.  
\* Estas condiciones habrán de ser inexcusablemente tenidas en cuenta por el Ayuntamiento antes de la concesión de las correspondientes licencias de obras y/o de actividad.  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que, contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental.  
Valencia, 25 de mayo de 1995  
DECLARACIóN DE IMPACTO AMBIENTAL  
Visto el expediente 025/95-AIA referente a la ampliación de la cantera de caliza "La Joquera", del término municipal de Borriol, promovida por la mercantil "Cantera La Torreta, SA".  
Resultando que el proyecto y el estudio de impacto ambiental fueron remitidos en fecha 23.01.95 por el Servicio Territorial de Industria y Energía de Castellón,  
Resultando que el estudio de impacto ambiental fue sometido al trámite de información pública por el citado Servicio Territorial, mediante anuncio publicado en el Boletín Oficial de la Provincia de Castellón número 15, de fecha 4.02.95, sin que se presentaran alegaciones en el plazo previsto de 30 días hábiles, según consta en la correspondiente certificación del director territorial, recibida en fecha 21.03.95,  
Resultando que, como consecuencia de las consultas realizadas se recibieron los siguientes informes:  
- Informes arqueológico y etnológico remitidos por la Dirección General de Patrimonio Artístico en fecha 3.05.95, de los cuales no se desprende la existencia de elementos histórico-artísticos conocidos, si bien, en el primero de ellos se destaca que en el estudio presentado no se aporta una descripción de los elementos medioambientales alusivos al patrimonio arquitectónico y arqueológico susceptibles de ser impactados, por lo cual considera necesario exigir al promotor un estudio en este sentido.  
- Informe de la Dirección Territorial de Medio Ambiente recibido en fecha 22-5-95, en el que seÑala la proximidad de tres enclaves de interés arqueológico al perímetro de la explotación, los cuales quedan contemplados en las Normas Subsidiarias de Borriol actualmente en trámite. La cuenca visual extrínseca del emplazamiento es pequeÑa ya que la explotación se encuentra situada entre una serie de elevaciones. El principal impacto visual se produciría en las partes altas de la explotación, que llegarían a ser visibles desde la carretera N-340 sobre el barranco de la Torreta Alonso. En lugar de los 70ø previstos propone una pendiente final de 35ø, con el fin de lograr una mayor integración del área restaurada. El nivel de base de la explotación debería ser la cota de unos 210 metros de altura del actual barranco que drena hacia el Norte, y se debería configurar la plataforma de explotación con una pendiente suave hacia este punto. Considera conveniente, asimismo, realizar una explotación descendente a fin de poder restaurar cuanto antes los bancos superiores, y que estos no sobrepasen los 5 m. de altura en el talud de relleno (hasta la cota 235) y los 7 m. en los de roca. Como medidas contra la erosión propone conferir contrapendiente a las bermas y no acumular estériles o tierras en lugares donde puedan ser arrastradas por la escorrentía superficial.  
No se recibió contestación del Ayuntamiento de Borriol.  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento,  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación,  
Considerando que el artículo quinto de la Ley 2/1989 atribuye la competencia al órgano ambiental para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley,  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, texto refundido aprobado por la Orden de 23 de junio de 1994, del Conseller de Medio Ambiente atribuye a la Dirección General de Calidad Ambiental la competencia para la tramitación y formulación de la declaración de impacto ambiental,  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente Declaración de Impacto Ambiental.  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, y en particular de la licencia de actividad municipal, del término municipal de Borriol siempre que se desarrolle de conformidad con el estudio de impacto ambiental (ampliación del proyecto de restauración...) modificado por las siguientes condiciones:  
1. Se ha comprobado que en el extremo occidental del perímetro de la explotación proyectados se localiza un enclave de interés cultural que contiene pinturas rupestres (ref. 2.594), según queda recogido en el proyecto de modificación de Normas Subsidiarias de Borriol, cuyo estudio de impacto ambiental se tramita actualmente en la Conselleria de Medio Ambiente (expte. 248/93-AIA). Asimismo, a escasa distancia de dicho perímetro se localizan el poblado Molinas (ref. 494, de la Edad de Bronce) y el yacimiento Molinas II (ref. 1894, del Epipaleolítico-Eneolítico). Con el fin de poder determinar la posible afección a éstos u otros restos arqueológicos y, en su caso poder adoptar las medidas correctoras pertinentes, el promotor deberá presentar ante la Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura un estudio de afección al patrimonio histórico-cultural. Esta lo remitirá debidamente informado a esta Dirección General de Calidad Ambiental, que podrá introducir posibles modificaciones a la presente declaración de impacto ambiental en base a las recomendaciones o resoluciones aportadas.  
2. El cumplimiento de la condición anterior será requisito indispensable previo a la autorización sustantiva del proyecto por parte del Servicio Territorial de Industria y Energía y del Ayuntamiento de Borriol.  
3. La explotación se realizará con carácter descendente, con tendencia (en función únicamente de las posibles variaciones de calidad de la roca como árido) a agotar cuanto antes los bancos superiores y proceder a su restauración antes de iniciar la apertura de nuevos bancos a cotas inferiores.  
4. Por encima de la cota 235 (según proyecto) cada banco de explotación agotado deberá ser desdoblado en otros menores cuya altura no sobrepase los 7 metros ni su pendiente los 45ø respecto a la horizontal, estando separados por amplias bermas ligeramente inclinadas en contrapendiente, de manera que la pendiente media del conjunto sea inferior a 35ø. La restauración de estos bancos superiores deberá ser realizada cuanto antes, según el criterio expresado en la condición anterior.  
5. Los taludes finales de la explotación por debajo de la referida cota 235 podrán mantenerse con los perfiles topográficos propuestos en el estudio de impacto ambiental siempre que se proceda a su posterior cubrición con rellenos minerales inertes, según lo proyectado, hasta lograr una pendiente final inferior a 35ø, si bien ésta deberá incluir escalonamientos o bermas al menos cada 5 m. de altura, y un sistema de control y evacuación de pluviales a fin de evitar procesos erosivos y de arrastres. En todo caso la explotación de cantera por debajo de la cota 210 queda supeditada a que el relleno posterior previsto quede garantizado como tal en el coste del presupuesto de restauración. Además, el posterior relleno controlado con residuos sólidos inertes deberá ser objeto, en su momento, de la correspondiente licencia de actividad municipal, previa la estimación de impacto ambiental pertinente.  
6. Sin perjuicio de lo anterior, el relleno final del hueco hasta la cota de 195 m. prevista podría ser insuficiente para permitir un drenaje adecuado de la zona de plantación de cítricos, ya que, de los planos aportados se deduce que la cota de salida del barranco (extremo noroeste) estaría en torno a 205 m. En consecuencia, deberá ser revisado este aspecto del proyecto de restauración y, en su caso, modificar dichas cotas con el fin de que pueda mantenerse el drenaje natural del área hacia el citado barranco, sin que se creen zonas deprimidas o encharcables en el interior. En todo caso habrá que dotar a toda la superficie afectada por la explotación de un sistema de desagües adecuado que minimice el desarrollo de formas erosivas y de aportes terrígenos a los cauces naturales. La restauración prevista con cultivo de regadío (cítricos) quedará condicionada a la disponibilidad de recursos hídricos según las normas vigentes del organismo de cuenca, debiendo formar parte y ser contemplada esta cuestión en el correspondiente estudio de impacto ambiental del citado vertedero de residuos inertes, como regeneración paisajística final del mismo.  
7. Todos los taludes rocosos y bermas existentes por encima de la cota 235 deberán ser revegetados según lo previsto en el estudio de impacto ambiental para las bermas y talud de relleno, es decir, con voladuras en cráter, adición de suelos, siembras de herbáceas y plantación de especies arbustivas. Las especies arbóreas (algarrobos y olivos) se limitarán a bermas y talud de relleno. De la relación de especies arbustivas propuestas deberá eliminarse la aliaga, si bien, podrían introducirse otras especies propias del matorral mediterráneo, como el lentisco, brezos, lavándula, juníperos y aladierno, entre otras.  
8. La margen derecha del camino o pista minera que enlaza las canteras de La Torreta y La Joquera, donde se prevé extraer un cierto volumen de margas, deberá acondicionarse y ser restaurado con las limitaciones de ángulo y altura de talud expresados en la condición 4 anterior.  
9. En lugar del vallado final propuesto en el epígrafe 2 (Otras medidas complementarias) del capítulo VI del estudio de impacto ambiental, se limitará simplemente el acceso rodado a la zona mediante puertas o barreras, además de las seÑalizaciones bien visibles en los posibles puntos de acceso que adviertan del peligro por ser zona minera  
10. El proyecto de restauración y su presupuesto (capítulo VII del estudio de impacto ambiental) deberán ser modificados con el fin de adaptarlo a los condicionantes derivados de la presente declaración de impacto ambiental, así como cualquier otro apartado que resultara contradictorio con la misma, quedando sin efecto cualquier apartado contradictorio con la misma.  
11. El promotor queda obligado a presentar ante el Servicio Territorial de Industria y Energía, antes del 31 de diciembre de cada aÑo, un informe anual donde se recojan el balance y el estado actual de la explotación, respecto a los volúmenes extraídos y aprovechados y a la aplicación de las medidas protectoras y correctoras previstas en el plan de restauración-estudio de impacto ambiental, así como cualquier posible incidencia en el desarrollo de las mismas. El Servicio Territorial de Industria y Energía remitirá a ésta Conselleria una copia del citado informe.  
Segundo  
Notificar a los interesados que, contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental.  
Valencia, 29 de mayo de 1995  
DECLARACIóN DE IMPACTO AMBIENTAL  
Visto el expediente 257/94-AIA sobre "Construcción de camino" en parcelas 334b, 333 y 457 del polígono 9 del término municipal de Xeraco (Valencia) cuya promotora es DÑa. Eulalia Donet Juan.  
Resultando que el estudio de impacto Ambiental ha sido presentado por la parte promotora a través del técnico encargado. El Wstudio ha sido sometido a información pública durante 30 días hábiles contados a partir de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 2.416 de 29 de diciembre de 1994. Se ha procedido a la información pública en el Ayuntamiento de Xeraco y en la Conselleria de Medio Ambiente. Conforme certifican el secretario del Ayuntamiento de Xeraco y el jefe del Servicio de Organización y Gestión de Personal de la Conselleria de Medio Ambiente no se han presentado alegaciones,  
Resultando que con fecha de 24 de marzo de 1994 fue presentada memoria-resumen sobre construcción de camino rural atendiendo a lo dispuesto en los artículos 17 y 18 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, Reglamento por el que se desarrolla la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental, con el fin de recabar informes de los organismos afectados sobre la posible incidencia del proyecto sobre los elementos del medio, así como cualquier sugerencia, alegación o propuesta que estimasen oportuna,  
Se efectuaron consultas al Ayuntamiento de Xeraco, Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura, y a la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Valencia.  
En relación a estas consultas se remitieron los siguientes informes:  
- Ayuntamiento de Xeraco; el aparejador municipal indica de forma sucinta que sobre el patrimonio arqueológico y sobre la población no se van a causar efectos directos o indirectos; "... sobre la vegetación como consecuencia de la excesiva pendiente a salvar, el trazado será sinuoso, consecuentemente se debería determinar la longitud real con lo cual se determina la superficie del monte o ladera que va a quedar roturada lo que llevará unos efectos negativos, temporales sobre la vegetación, se debe resolver la erosión que puede llevar este trazado".  
En cuanto a la calificación urbanística se adjunta plano nº 22 fotogramétrico de Diputación y prohibiciones según hojas nº 12, 22, 23, 25, 27, 58 y 59 de las Normas Subsidiarias de Xeraco. En esta documentación se refleja que el área donde se sitúa Caseta Gabarda y el camino de acceso a la misma es suelo no urbanizable zona forestal. En esta zona se prohibe todo tipo de edificación, excepto edificaciones de interés público que no rompan la armonía del paraje ni atente contra sus características naturales.  
- Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura; se remite informe de la Unidad de Inspección del Patrimonio Artístico Inmueble ".consultada la documentación disponible en esta unidad se comprueba que en la propuesta de trazado del camino de acceso a la finca de referencia no hay ningún bien inmueble afectado por declaración de interés cultural, no obstante, si durante la ejecución de la obra aparecieran elementos arquitectónicos de posible interés en la zona afectada se podrá contar con el asesoramiento de esta unidad para su valoración".  
Resultando que un vez recibidas las consultas efectuadas se remitió informe al promotor indicándole los aspectos más relevantes a tener en cuenta en la elaboración del estudio de impacto ambiental, el resultado de las consultas efectuadas, y así como las especiales características del área catalogada en el mapa geocientífico de la provincia de Valencia como de un alto valor para su conservación siendo su uso más recomendable el de la conservación de la naturaleza y presenta un muy alto riesgo de erosión potencial,  
Resultando que el objeto del proyecto es la construcción de camino de 1.044,6 metros de longitud y tres metros de anchura para el acceso a la casa Gabarda propiedad de DÑa. Eulalia Donet Juan. En el diseÑo del camino, conforme indica el estudio, se ha tenido en cuenta el impacto visual que el camino pueda producir, esto queda compensado por la vegetación y por la disposición de la ladera que queda oculta desde la carretera N-332. Se ha tenido en cuenta en la elección de la traza intentar conseguir la pendiente menor técnicamente viable a un coste de inversión aceptable. Las etapas de las que se compone el proyecto son: el replanteo de la traza del camino, tala de arboles, limpieza del camino, acondicionamiento del firme, construcción de obras auxiliares (desagües, etc.),  
Resultando que como alternativa al trazado definitivo se ha estudiado el camino ya existente que pasa a 250 metros de la casa. Esta alternativa conforme sigue indicando el estudio de impacto ambiental, es técnicamente viable, no es aceptable debido al coste de reparación del camino que en la actualidad se encuentra en muy malas condiciones.  
Considerando que si bien el camino existente se encuentra bastante deteriorado por la presencia de cárcavas y desprendimientos que dificultan e incluso imposibilitan el acceso en algún tramo, las obras de mejora causarían mucho menor impacto sobre el medio que la apertura del nuevo acceso,  
Considerando que la pendiente del área según indica el estudio es del 29% una vez realizado el camino se rebajaría hasta el 14%. El camino se ha proyectado zigzagueante siguiendo las curvas de nivel. El radio de curvatura previsto en las curvas será de 2,25 metros. Todas estas características hacen que el uso del camino sea dificultoso máxime cuando se indica que podría utilizarse el acceso rápido a las brigadas forestales,  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento,  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación,  
Considerando que el artículo quinto de la Ley 2/1989 atribuye la competencia al órgano ambiental para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley,  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, texto refundido aprobado por la Orden de 23 de junio de 1994, del Conseller de Medio Ambiente atribuye a la Dirección General de Calidad Ambiental la competencia para la tramitación y formulación de la declaración de impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente Declaración de Impacto Ambiental.  
Primero  
No estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de "Construcción de camino" en las parcelas 334b, 333 y 457 del polígono 9 del término municipal de Xeraco (Valencia), y cuya promotora es DÑa. Eulalia Donet Juan por considerar que las obras necesarias causarían un fuerte impacto sobre el medio que deben evitarse máxime cuando existe una alternativa técnicamente viable como lo es el camino que pasa a 250 metros de la Casa Gabarda.  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que, contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental.  
Valencia, 29 de mayo de 1995  
DECLARACIóN DE IMPACTO AMBIENTAL  
Visto el expediente 116/94-AIA, referente a la apertura de la pedrera de caliza "Prigó del Rey", en el término municipal de Alcalà de Xivert, promovida por Cales de la Plana, SA.  
Resultando que, en fecha 20 de abril de 1994, el Servicio Territorial de Industria y Energía de Castelló remitió un ejemplar del proyecto y del estudio de impacto ambiental,  
Resultando que el estudio de impacto ambiental fue sometido al trámite de información pública por el citado servicio territorial mediante un anuncio publicado en el BOP de Castelló nº 58, de 12 de mayo de 1994, sin que se presentara ninguna alegación dentro del plazo previsto de 30 días hábiles, según consta en el correspondiente certificado del director territorial, recibido en fecha 29 de junio de 1994,  
Resultando que, como consecuencia de las consultas realizadas en fecha 18 de mayo, se recibieron las siguientes respuestas:  
- Informe de la Dirección Territorial de Medio Ambiente, recibido en fecha 23 de junio de 1994, en el que manifiesta que el área del proyecto afecta a un matorral termófilo con ausencia de árboles y cultivos de secano en la parte baja y no existen comunidades florísticas o faunísticas endémicas, singulares o de especial interés; desde el punto de vista geológico afecta a calizas oolíticas y depósitos coluviales; no afecta a vías pecuarias. La pedrera supone un importante impacto visual y paisajístico, al resultar visible en un tramo de 5 km desde la autopista A-7, la carretera N-340 y la línea del ferrocarril, entre Santa Magdalena y Alcalà de Xivert, así como de este primer municipio situado a unos 6 km. Comunica, asimismo, la realización de una pista de acceso, de la explanación del área de la plaza de pedrera y las instalaciones y de 4 bancales de 4 m. paralelos a las curvas de nivel que determinan los futuros frentes de explotación.  
- Informe arqueológico, remitido por la Dirección General de Patrimonio Artístico en fecha 29 de junio de 1994, en el que propone la realización de una prospección técnica arqueológica para detectar posibles restos arqueológicos, si bien no se desprende la existencia de ningún elemento conocido en relación con el patrimonio histórico-artístico.  
- Informe del arquitecto inspector de la Dirección Territorial de Cultura de Castelló, también remitido por la Dirección General de Patrimonio Artístico, en fecha 1 de julio de 1994, del que tampoco se deduce la existencia de restos conocidos, si bien seÑala la incidencia negativa de la actuación sobre el paisaje.  
No contestó el Ayuntamiento de Alcalà de Xivert, a pesar de que en el escrito de consulta se le daba también respuesta, con respecto a la tramitación del estudio de impacto ambiental, a un escrito que la corporación remitió en fecha 9 de mayo de 1994.  
Resultando que, en fecha 25 de julio de 1994, el promotor solicitó la paralización momentánea del expediente de evaluación de impacto ambiental por estar en trámite una modificación puntual del planeamiento urbanístico municipal, con objeto de recalificar los terrenos afectados,  
Resultando que la citada modificación puntual fue objeto de una declaración de impacto ambiental, favorable parcialmente, en fecha 14 de marzo de 1995 (referencia expte. 36/95-AIA), por la cual se reducía la superficie objeto de la modificación,  
Resultando que, en fecha 4 de mayo de 1995, el promotor remitió un nuevo escrito en el que comunicaba que en fecha 20 de abril de 1995 había sido aprobada la nueva calificación del área afectada por el proyecto minero como suelo no urbanizable común, por lo que pedía la continuación de la tramitación del expediente de evaluación de impacto ambiental,  
Resultando que, en fecha 16 de mayo de 1995, el Servicio Territorial de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes remitió un informe en el que se da cuenta de la aprobación definitiva de la modificación de las Normas Subsidiarias de Planeamiento del municipio de Alcalà de Xivert,  
Resultando que, en fecha 18 de mayo de 1995, el promotor aporta un certificado del Ayuntamiento de Alcalà de Xivert en el que se da cuenta, asimismo, de la aprobación citada y de la admisión a trámite de la solicitud de licencia de actividad.  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento,  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en demás disposiciones que le son de aplicación,  
Considerando que el artículo quinto de la Ley 2/1989 atribuye la competencia al órgano ambiental para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley,  
Considerando que el Decreto 182/1992, de 10 de noviembre, del Gobierno Valenciano, por el que se modifica el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, atribuye a la Dirección General de Calidad Ambiental la competencia para la tramitación y formulación de la declaración de impacto ambiental.  
Por todo ello, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente Declaración de Impacto Ambiental.  
Primero  
Estimar aceptable, a los efectos ambientales, sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la apertura de la pedrera "Prigó del Rey", en el término municipal de Alcalà de Xivert, con las modificaciones al estudio de impacto ambiental introducidas por las siguientes condiciones:  
1. Con objeto de minimizar el impacto paisajístico y aunque la duración prevista del proyecto es de 5 aÑos, la explotación tendrá que ser realizada en dos fases: la primera comenzará por el banco superior de unos 20 m de altura, hasta agotarlo, la segunda comprenderá la apertura del banco inferior, a la vez que se procede a la restauración inmediata del superior ya agotado, siguiendo los criterios de restauración previstos en el estudio de impacto ambiental pero modificados por esta declaración de impacto ambiental.  
2. Cada banco de 20 m tendrá que ser desdoblado finalmente en tres, sin que ninguno de ellos sobrepase los 7 m de altura ni los 45ø de inclinación respecto a la horizontal. Entre estos bancos se dejarán bermas amplias, de modo que la pendiente media de la vertiente baje hasta los 35ø como máximo.  
3. De la selección de especies arbustivas autóctonas previstas para la restauración de los taludes, habrá que excluir la aulaga y mantener las demás especies propuestas pero en especial la carrasca (Quercus coccifera) y el palmito (Chamaerops humilis), con una densidad de plantación de, al menos, 2.500 ejemplares por hectárea. La siembra prevista en toda el área de afección se hará con especies autóctonas de gramíneas y leguminosas.  
4. Como la explotación proyectada se prevé con una duración de pocos aÑos y, en el mismo proyecto, se prevé la posibilidad de una futura ampliación, en caso de que se decidiera tramitarla, ésta estará condicionada a que se haya concluido la restauración de la primera pedrera o, al menos, de su primera fase impuesta por la condición primera de esta declaración de impacto ambiental. Además, con objeto de minimizar los impactos, se tendría que comenzar ésta por las cotas más altas y por el extremo NW y procurar un avance de explotación hacia el este.  
5. Con objeto de evitar la proliferación de polvo, será necesario extender los riegos previstos en caminos a las plataformas de la explotación y de la planta de tratamiento anexa, con la periodicidad y frecuencia que sea preciso, de acuerdo con las condiciones atmosféricas.  
6. Queda totalmente prohibido cualquier tipo de vertido en la zona. Los cambios de aceite de vehículos y maquinaria se llevará a cabo en condiciones adecuadas y el sobrante será entregado a un gestor de residuos o taller autorizado.  
7. Si durante la explotación de la pedrera, se encontraran restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el titular tiene la obligación de ponerlo inmediatamente en conocimiento de la Conselleria de Cultura y adoptar las medidas pertinentes para su protección y conservación.  
8. El promotor tendrá que presentar al Servicio Territorial de Industria y Energía, antes del 31 de diciembre de cada aÑo, un informe anual en que se recoja el balance el estado actual de la explotación, con respecto al volumen de extracciones y aprovechamiento y a la aplicación de las medidas protectoras y correctoras previstas en el plan de restauración-estudio de impacto ambiental, así como cualquier posible incidencia en el desarrollo del plan. El Servicio Territorial remitirá a esta Conselleria una copia del citado informe.  
Segundo  
Notificar a los interesados que, contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental.  
Valencia, 30 de mayo de 1995  
DECLARACIóN DE IMPACTO AMBIENTAL  
Visto el expediente 321/94-AIA sobre proyecto de "Ampliación de la estación transformadora" en el término municipal de Vinalesa (Valencia), y cuyo promotor es Iberdrola II.  
Resultando que el estudio de impacto ambiental ha sido remitido por el Servicio Territorial de Industria y Energía de la Conselleria de Industria y Energía, como órgano con competencia sustantiva. En la documentación presentada se indicaba que el estudio no había sido sometido a información pública,  
Resultando que se ha procedido al trámite de información pública mediante anuncio publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana nº 2.460 de 1 de marzo de 1995, durante 30 días hábiles. El lugar de información pública ha sido el Ayuntamiento de Vinalesa y la Conselleria de Medio Ambiente. Durante dicho periodo de información pública no se han presentado alegaciones conforme certificado emitido por la Secretaría del Ayuntamiento y el jefe del Servicio de Ordenación y Gestión de Personal de la Conselleria de Medio Ambiente,  
Resultando que el objeto del proyecto es la ampliación de la estación transformadora de 132/66/20 Kv de Vinalesa. Las instalaciones correspondientes a dicha ampliación son; parque de 132 Kv, se instalarán dos transformadores trifásicos en baÑo de aceite, instalación a la intemperie de relación 132/21,5 Kv, potencia 40 MVA; parque de 66Kv, otras instalaciones.  
Se justifica la necesidad del proyecto al resultar insuficiente la potencia instalada en la transformación 132/66 Kv para atender a las instalaciones transformadoras más próximas.  
Para realizar las ampliaciones se necesita ampliar el terreno hacia uno de los lados del embarrado principal de 132 Kv. Esta ampliación debe basarse en los embarrados de 132 Kv actuales; la ubicación de los transformadores podría hacerse en cualquiera de los dos lados, habiéndose elegido el más lejano al edificio por ser además el más alejado de la zona urbana. Con la disposición proyectada se necesita únicamente una franja de terreno de 40 metros, en el lado más alejado del casco urbano, para realizar la ampliación de la estación transformadora.  
Resultando que la zona afectada es una zona agrícola dedicada al cultivo de huerta y cítricos. La fauna presente en el área se encuentra frecuentemente condicionada por la actividad humana. La mayoría de las especies son oportunistas y sus actos de vida dependen de las fases estacionales de las labores agrícolas,  
Resultando que en el estudio de impacto ambiental se han propuesto una serie de medidas correctoras como la instalación subterránea estanca de recogida de posibles escapes de refrigerante de los transformadores; protecciones para evitar posibles descargas; adopción de medidas que aseguren la prevención y protección de la instalación contra incendios, etc. El estado actual del paisaje, fuertemente antropizado, es capaz de asimilar la introducción de este elemento artificial, sin obras se efectuará la limpieza de material acumulado, préstamos o desperdicios, remodelar o recuperar aquellas infraestructuras daÑadas o modificadas, entre otras,  
Resultando que se han efectuado consultas al Ayuntamiento de Vinalesa, a la Dirección Territorial de Medio Ambiente en Valencia sin que hasta la fecha de hoy se haya presentado informe alguno.  
Considerando que si bien en el estudio de impacto ambiental no se apunta la necesidad de la implantación de medidas correctoras para minimizar el impacto sobre el paisaje por la actuación propuesta, parece adecuado la creación de un apantallamiento arbóreo y arbustivo que facilite la integración de la estación tanto por las características propias del tipo de instalación, por el número de observadores y porque servirá como minimizador del efecto sonoro,  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento,  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación,  
Considerando que el artículo quinto de la Ley 2/1989 atribuye la competencia al órgano ambiental para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley,  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, texto refundido aprobado por la Orden de 23 de junio de 1994, del Conseller de Medio Ambiente atribuye a la Dirección General de Calidad Ambiental la competencia para la tramitación y formulación de la declaración de impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente Declaración de Impacto Ambiental.  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de "Ampliación de la estación transformadora" en el término municipal de Vinalesa (Valencia), y cuyo promotor es Iberdrola II, atendiendo a lo dispuesto en el estudio de impacto ambiental y las siguientes consideraciones:  
1. Deberá crearse un apantallamiento con especies arbóreas y arbustivas que faciliten la integración de la instalación en el medio y minimicen el impacto paisajístico originado y sirva de efecto amortiguador del impacto sonoro derivado del funcionamiento de la estación.  
2. Los escombros, restos de obra, así como tierras que no se aprovechen en las obras de apantallamiento se trasladaran a vertedero controlado.  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que, contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental.  
Valencia, 31 de mayo de 1995  
Vista la discrepancia presentada por la Dirección General de Estructuras Agrarias y Desarrollo Rural sobre el condicionante 1 de la declaración de impacto ambiental referente al proyecto "Sustitución de los equipos electromecánicos de la séptima elevación de Elche y embalse regulador de 130.000 m3 de capacidad" (Expte. 251/94-AIA)  
Visto el informe emitido por técnicos del Servicio de Programación y Evaluación de Impacto Ambiental, que consta en el expediente, resuelvo:  
Primero  
Eximir a la Dirección General de Estructuras Agrarias y Desarrollo Rural del cumplimiento del condicionante 1 de la declaración de impacto ambiental entendiendo que este organismo asume la responsabilidad sobre las condiciones de seguridad del proyecto.  
Segundo  
La Dirección General de Estructuras Agrarias y Desarrollo Rural deberá confirmar que en la fase de construcción de los taludes se han utilizado los materiales procedentes de excavación del vaso y en caso contrario indicar la localización y acondicionamiento del lugar de vertido de los excedentes y la/s cantera/s, legalmente autorizadas de las que se obtendrán los materiales de préstamo.  
Tercero   
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto de trámite definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que pueda utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Resolución  
Valencia, 4 de mayo de 1995



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML