Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6154, del 27-11-2009 (2009/13064)

Aprovació definitiva del projecte d'expropiació forçosa per taxació conjunta, per a la implantació d'una EDAR a la partida Vilaperdig de Benicarló.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6154

Data del DOGV
:   27-11-2009

Secció del DOGV
:   V. ANUNCIS - A) ORDENAMENT DEL TERRITORI I URBANISME

Número del document
:   2009/13064

CVE


Data del document
:   26-10-2009

Organisme emissor
:   Ajuntament de Benicarló

Tipus de document
:   Informació Pública

Descriptors 

:   * [Benicarló](javascript:void(0))
    * [administració local](javascript:void(0))
    * [pla d'urbanisme](javascript:void(0))

Aprovació definitiva del projecte d'expropiació forçosa per taxació conjunta, per a la implantació d'una EDAR a la partida Vilaperdig de Benicarló. [2009/13064]  
El Ple de l'Ajuntament de Benicarló, en sessió ordinària celebrada el 24 de setembre de 2009, va adoptar, entre d'altres, el següent acord:  
«Punt 16é. Dictamen a la proposta d'aprovació definitiva del projecte d'expropiació, per taxació conjunta, de terrenys afectats pel projecte de construcció d'una EDAR a la partida Vilaperdig. Se sotmet a consideració de la corporació la proposta del tinent d'alcalde delegat de l'Àrea d'Urbanisme de data 17 de setembre de 2009.  
Relació de fets  
I. Mitjançant acord del Ple de l'Ajuntament de Benicarló, que va tindre lloc en data 25 de setembre de 2008, es va aprovar, amb caràcter provisional, el pla especial de reserva de sòl per a implantar equipament infraestructura servei urbà, consistent en la instal·lació d'una estació depuradora d'aigües residuals (EDAR), a la partida Vilaperdig de Benicarló, redactat pels serveis tècnics municipals en abril de 2008 i modificat per aquests serveis tècnics en setembre de 2008, després de la valoració d'al·legacions presentades durant el tràmit d'exposició pública. La Comissió Territorial d'Urbanisme de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge de la Generalitat Valenciana va acordar, en data 15 de desembre de 2008, l'aprovació definitiva d'aquest pla especial (BOP de Castelló de 6 de gener de 2009).  
II. En abril de 2009, l'arquitecte municipal, Luis Pérez Lores, va redactar el projecte d'expropiació del conjunt de parcel·les dotacionals afectades per la implantació d'una EDAR a la partida Vilaperdig de Benicarló, per a la seua tramitació pel procediment de taxació conjunta, a l'efecte de l'adquisició dels terrenys necessaris per a executar aquesta instal·lació.  
III. Mitjançant un acord del Ple de la corporació, de data 28 de maig de 2009, es va aprovar, amb caràcter inicial, la relació de béns i drets afectats per l'expropiació forçosa per taxació conjunta per a la implantació d'una EDAR en la partida de Vilaperdig de Benicarló, d'acord amb el projecte redactat per l'arquitecte municipal; s'obrí un tràmit d'exposició pública de 15 dies perquè qualsevol persona interessada rectificara possibles errors o bé formulara oposició a la necessitat d'ocupació. A aquest efecte, es va publicar el corresponent anunci en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló núm. 86, de 16 de juliol de 2009, en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana núm. 6.063, de 23 de juliol de 2009, en el periòdic Levante de Castelló de data 7 de juliol de 2009, i al tauler d'anuncis de l'Ajuntament de Benicarló, del 30.06.2009 al 30.07.2009.  
En relació amb la descripció de béns i drets afectats per l'expropiació, s'han presentat les següents al·legacions:   
  
IV. L'anterior acord es va notificar individualment als titulars de béns i drets, juntament amb el respectiu full d'apreuament municipal, perquè en el termini d'un mes des d'aquesta notificació, acceptaren o rebutjaren la valoració municipal dels drets afectats, i formularen en l'últim cas la seua pròpia. En el termini concedit a aquest efecte, s'ha rebutjat la valoració municipal, amb aportació de valoració particular, per part de les següents persones interessades:  
  
V. En data 11 de setembre de 2009 i per encàrrec de l'Ajuntament de Benicarló, l'enginyer agrònom Francisco Javier Torres Camós emet un informe sobre les al·legacions presentades, en relació amb els preus unitaris dels terrenys rústics afectats per l'expropiació, en els següents termes:  
«(...) Al·legacions presentades per Miguel Bosch Sorlí, propietari de la finca núm. 6 (parcel·la 181 del polígon 16)   
Vistes les al·legacions presentades pels propietaris de la finca núm. 6 (parcel·la 181), per la qual se sol·licita l'expropiació de la finca restant consistent en una porció de 33 m², així com que es procedisca a la valoració d'una caseta, una cisterna i una bassa situades en la parcel·la a expropiar, aquest tècnic proposa:  
a) Incloure la resta de finca no expropiada de 33 m² en el projecte d'expropiació al preu unitari de la resta de finca expropiada (4,15 €/m²), per no arribar a aquesta la unitat mínima de cultiu (2,5 ha en secà, segons estableix el Decret 217/1999, de 9 de novembre, del Govern Valencià, pel qual es determina l'extensió de les unitats mínimes de cultiu) i ser inviable econòmicament.  
b) Traslladar la petició de la valoració de la caseta, la cisterna i la bassa existents als serveis tècnics municipals perquè procedisquen a la seua valoració atenent la seua antiguitat i l'estat actual de conservació i funcionalitat.  
Al·legació presentada per José Maura Martínez, Ana María Maura Altabella i Yolanda Rosa Maura Altabella, propietaris de la finca núm. 7 (parcel·la 182 del polígon 16).  
De l'al·legació presentada pels propietaris de la finca núm. 7 (parcel·la 182), s'observa que, si bé s'accepta el valor unitari de terreny comunicat per l'Ajuntament (6,41 €/m²), se sol·licita afegir com a elements indemnitzables els arbres de cítrics que actualment es troben plantats sobre els 1.384 m² a expropiar de la parcel·la 182; no obstant això, el que finalment es reclama és el benefici net que deixaran de produir els arbres afectats, segons l'informe de taxació subscrit per l'enginyera agrònoma Pilar Monfort Sales.   
Analitzada l'al·legació presentada, aquest tècnic informa:  
a) L'article 23 Valoració en el sòl rural del Reial Decret Legislatiu 2/2008, de 20 de juny, pel qual s'aprova el Text Refós de la Llei de Sòl estableix el següent, quant al mètode de valoració: "1. Quan el sòl siga rural a l'efecte d'aquesta llei: a) Els terrenys es taxaran mitjançant la capitalització de la renda anual real o potencial, la que siga superior, de l'explotació segons el seu estat en el moment a què haja d'entendre's referida la valoració. La renda potencial es calcularà atenent el rendiment de l'ús, gaudi o explotació de què siguen susceptibles els terrenys conforme a la legislació que els siga aplicable, utilitzant els mitjans tècnics normals per a la seua producció. Inclourà, si escau, com a ingressos les subvencions que, amb caràcter estable, s'atorguen als cultius i aprofitaments considerats per al seu càlcul i es descomptaran els costos necessaris per a l'explotació considerada. (?)"  
b) El mètode de capitalització de la renda o "mètode analític" és el mètode de valoració per "rendiment", en el qual el valor d'un bé (finca) és una funció del rendiment (renda, benefici, guany, etc.) que produeix per al seu propietari; dit d'una altra manera, el valor d'un bé econòmic és igual a la suma de rendes futures que el bé genera per al seu propietari. El fonament científic del mètode es basa a considerar que al propietari del bé li ha de resultar indiferent disposar d'un bé econòmic que genera un corrent de rendes futures R durant n períodes de temps, que una quantitat de diners V capaç de generar un rendiment en els mercats financers similar al corrent anterior; és a dir, fa equivalent una inversió en finques rústiques a una inversió financera.   
c) Les valoracions realitzades en l'informe tècnic redactat en data 27 d'abril de 2009 per a l'obtenció dels preus unitaris per a les diferents tipologies existents en l'àmbit objecte d'expropiació, visat en el Col·legi Oficial d'Enginyers Agrònoms de Llevant amb data 04.05.2009 amb el núm. 0860/09/CS, es van realitzar per capitalització dels fluxos de caixa reals o potencials. Per tant, els preus allí obtinguts recullen el valor de la plantació incloent la terra que la conté, és a dir, valor del vol més sòl, en procedir a la capitalització dels fluxos de caixa reals o potencials de l'explotació agrícola.  
d) Per tot això, no és procedent la indemnització sol·licitada dels beneficis nets que deixaran de produir els arbres afectats per ser aquesta contrària al propi mètode de valoració.   
e) No obstant això l'anterior, l'article 45 de la Llei d'Expropiació Forçosa de 16 de desembre de 1954 estableix que "quan en el moment de l'ocupació existisquen collites pendents o s'hagueren efectuat tasques de guaret, s'indemnitzarà d'aquestes a qui corresponga". Si bé, tal com s'ha indicat, no és procedent la indemnització dels beneficis nets que deixaran de produir els arbres existents en la zona a expropiar, escau la indemnització de la collita pendent en el moment de l'ocupació. Assumint les dades de producció en l'any 8 de 4.620 kg de taronja Lane Late per als 66 arbres afectats al preu de 0,264 €/kg, dades aportades en l'informe tècnic que s'adjunta a l'al·legació presentada, s'estableix una indemnització per collita pendent de 1.219,68 €.  
Per tot l'anteriorment exposat, aquest tècnic proposa:  
a) No acceptar com a concepte indemnitzable els beneficis nets que deixaran de produir els arbres existents en la zona a expropiar, i que s'estimen en la quantitat de 9.315,01 €, per ser contrari al propi mètode de valoració en l'obtenció dels valors unitaris.   
b) Incloure en el full d'apreuament de l'administració la quantitat de 1.219,68 € en concepte de collita pendent en el moment de l'ocupació, tal com recull l'article 45 de la Llei d'Expropiació Forçosa.  
Al·legacions presentades per José Monroig Borrás, propietari de la finca núm. 10 (parcel·la 191 del polígon 16).  
Vistes les al·legacions presentades pel propietari de la finca núm. 10 (parcel·la 191), s'observa que presenta un nou full d'apreuament, segons l'informe tècnic emès per l'enginyer tècnic agrícola Carlos Parrado Abad, que no accepta, per tant, la valoració municipal; d'altra banda, sol·licita l'expropiació de la resta de finca no expropiada (1.150 m²) per considerar-la inviable per al cultiu per la seua reduïda superfície i la seua forma irregular.  
Analitzades les al·legacions presentades, aquest tècnic informa:  
a) L'informe tècnic elaborat per l'enginyer tècnic agrícola Carlos Parrado Abad realitza el càlcul per a l'obtenció del valor unitari de la finca per capitalització de les rendes reals futures del cultiu d'olivera de secà actualment existent en la parcel·la 191.  
b) Per a l'elaboració del quadre de rendibilitat de l'explotació (?/m²), estima uns ingressos per a una producció de 7.500 kg/ha a un preu de l'oliva de 0,57 €/kg, preu unitari màxim establit per a l'oliva d'almàssera de les varietats Arbequina, Cornicabra i Empeltre en l'annex IV de l'Ordre ARM/2772/2008, de 19 de setembre, per la qual es defineixen les produccions i els rendiments assegurables, les condicions tècniques mínimes de cultiu, l'àmbit d'aplicació, els períodes de garantia, les dates de subscripció i els preus unitaris de l'assegurança de rendiments d'olivar (collita 2009/2010), comprès en el Pla Anual d'Assegurances Agràries Combinats (BOE núm. 239 de 3 d'octubre de 2008).  
c) Consultades les dades estadístiques del Ministeri de Medi Ambient i Medi Rural i Marí (MMARM), s'observa que els rendiments de les superfícies en producció per a l'olivar d'oliva d'almàssera són els següents:  
- Quadre 20.12.1.2. Olivar: resum nacional de rendiment i producció, 2007 (Anuari Estadística Agrària 2008): 2.169 kg/ha  
- Quadre 20.12.1.9. Olivar d'oliva d'almàssera: anàlisi provincial de superfície, arbres disseminats, rendiment i producció, 2007 (Anuari Estadística Agrària 2008): 1.215 kg/ha, per a la província de Castelló.  
- Quadre 3.11.12. Olivar. Nombre de parcel·les aforades i rendiment (enquesta sobre superfícies i rendiments de cultius de l'any 2008 ESYRCE del MMARM): 1.261 kg/ha per a la província de Castelló, amb una mitjana per a la Comunitat Valenciana de 1.859 kg/ha, per a olivar d'oliva d'almàssera.  
Per la qual cosa es desprèn que el valor de rendiment de 7.500 kg/ha adoptat per al càlcul dels ingressos en l'informe tècnic presentat no s'ajusta als valors a dalt indicats (màxim de 2.169 kg/ha). A més, considera que l'explotació es troba en edat de plena producció, si bé pot apreciar-se que es tracta d'una explotació en formació (vegeu fotografies aportades en l'informe emès pel tècnic que subscriu en data 27 d'abril de 2009).   
d) Quant al preu unitari adoptat per a l'oliva d'almàssera, s'adopta un preu de 0,57 €/kg, preu unitari màxim establit per a l'oliva d'almàssera de les varietats Arbequina, Cornicabra i Empeltre en l'annex IV de l'Ordre ARM/2772/2008, de 19 de setembre, per la qual es defineixen les produccions i els rendiments assegurables, les condicions tècniques mínimes de cultiu, l'àmbit d'aplicació, els períodes de garantia, les dates de subscripció i els preus unitaris de l'assegurança de rendiments d'olivar (collita 2009/2010), comprès en el Pla Anual d'Assegurances Agràries Combinats (BOE núm. 239 de 3 d'octubre de 2008). No obstant això, consultades les estadístiques de preus percebuts pels agricultors en els anys 2007-2009 del MMARM, s'obté un preu mitjà en l'última campanya (període des d'octubre de 2008 a maig de 2009) de 36,92 €/100 kg (0,3692 €/kg), molt per sota dels 0,57 €/kg adoptats pel perit de part.  
e) Vist tot el que fins ara s'ha exposat, el tècnic que subscriu considera que la valoració aportada pel senyor Monroig parteix, per tant, de valors inicials per al càlcul dels ingressos que no s'ajusten a la realitat del cultiu existent en la pròpia parcel·la 191 (plantació jove d'oliveres en secà) ni a les dades estadístiques de rendiments i preus elaborats pel MMARM dalt indicats. Per tot això, no poden acceptar-se els valors de rendibilitat indicats en el Quadre 3.4 de l'informe aportat, per la qual cosa es rebutja d'inici la valoració realitzada.  
f) L'article 23 Valoració en el sòl rural del Reial Decret Legislatiu 2/2008, de 20 de juny, pel qual s'aprova el Text Refós de la Llei de Sòl, estableix al punt 1.a) que "el valor del sòl rural així obtingut podrà ser corregit a l'alça fins a un màxim del doble en funció de factors objectius de localització, com l'accessibilitat a nuclis de població o a centres d'activitat econòmica o la ubicació en entorns de singular valor ambiental o paisatgístic, l'aplicació i la ponderació dels quals haurà de ser justificada en el corresponent expedient de valoració, tot això en els termes que reglamentàriament s'establisquen. En l'informe aportat es procedeix a l'obtenció del valor del factor corrector de localització a partir d'unes taules i metodologia elaborada pel propi tècnic redactor, si bé fins a la data no consta que s'haja elaborat cap normativa que reglamente la seua obtenció. No obstant l'anterior i tal com es justifica en l'informe tècnic emès en data 27.04.2009 pel tècnic que subscriu, es considera l'adopció d'un factor de correcció igual a 1.  
g) Així mateix, dins dels conceptes indemnitzables, el tècnic inclou el valor de la plantació i que estima en 4,50 €/m². Tal com ja s'ha indicat i justificat en la contestació a l'al·legació presentada per a la finca núm. 7, les valoracions realitzades en l'informe tècnic redactat per aquest tècnic, en data 27 d'abril de 2009, per a l'obtenció dels preus unitaris per a les diferents tipologies existents, en l'àmbit objecte d'expropiació, es van realitzar per capitalització dels fluxos de caixa reals o potencials. Per tant, i atenent el propi fonament del mètode analític de valoració, els preus allí obtinguts recullen el valor de la plantació incloent la terra que la conté, és a dir, valor del vol més sòl, per la qual cosa no és procedent incloure en la valoració com a element indemnitzable la plantació fruitera de forma individual (vol).  
h) En l'al·legació presentada pel propietari de la finca núm. 10 (parcel·la 191) se sol·licita expressament l'expropiació total de la parcel·la per quedar una resta de parcel·la de 1.150 m², que considera inviable per al cultiu per la seua reduïda superfície i la seua forma irregular. Vistes les dimensions de la finca restant i atenent que no arriba a la unitat mínima de cultiu (2,5 ha en secà), es considera l'expropiació total de la finca (2.867 m²).  
i) L'article 45 de la Llei d'Expropiació Forçosa de 16 de desembre de 1954 estableix que "quan en el moment de l'ocupació existisquen collites pendents o s'hagueren efectuat tasques de guaret, s'indemnitzarà d'aquestes a qui corresponga". En relació als béns indemnitzables de la parcel·la 191, sí és procedent la indemnització de la collita pendent en el moment de l'ocupació, atès que la citada parcel·la actualment es troba en producció. Adoptant les dades de rendiment (2.169 kg/ha) i preu unitari (0,3692 €/kg) justificades en els punts c) i d) d'aquest capítol, i acceptant la total expropiació de la finca (2.867 m²), s'estableix una indemnització per collita pendent de 229,59 €.  
Per tot l'anteriorment exposat, aquest tècnic proposa:  
a) Mantenir com preu unitari de la finca núm. 10 (parcel·la 191) el valor de 4,15 €/m², el càlcul de la qual queda justificat en l'informe de valoració emès pel tècnic que subscriu en data 27 d'abril de 2009, i es rebutgen els valors unitaris recollits en l'informe tècnic incorporat a l'al·legació presentada.  
b) Procedir a l'expropiació total de la finca núm. 10 (2.867 m²), ja que la finca restant resultant no arriba a la unitat mínima de cultiu (2,5 ha en secà, segons estableix el Decret 217/1999, de 9 de novembre, del Govern Valencià, pel qual es determina l'extensió de les unitats mínimes de cultiu, i ser inviable econòmicament.  
c) Incloure en el full d'apreuament de l'administració la quantitat de 229,59 € en concepte de collita pendent en el moment de l'ocupació en la totalitat de la finca expropiada, tal com recull l'article 45 de la Llei d'Expropiació Forçosa.  
Al·legació presentada per Lucrecia Esteller Lores, propietària de la finca núm. 9 (parcel·la 190 del polígon 16)   
Vista l'al·legació presentada per la propietària de la finca núm. 9 (parcel·la 190), s'observa que presenta un nou full d'apreuament, segons l'informe tècnic emès per l'enginyer tècnic agrícola José Fernando Campillo Gallego, que no accepta, per tant, la valoració municipal. En aquest informe se sol·licita la inclusió com a bé indemnitzable el mur de tancament perimetral de maçoneria en sec, així com els demèrits sobre la resta de finca no expropiada.  
Analitzada l'al·legació presentada així com l'informe tècnic que l'acompanya, aquest tècnic informa:  
a) L'informe tècnic elaborat per l'enginyer tècnic agrícola José Fernando Campillo Gallego realitza el càlcul per a l'obtenció del valor unitari de la finca per capitalització de les rendes potencials per a un cultiu de taronja Lane Late i no adopta la capitalització de rendes reals per ser aquestes pràcticament inexistents. No obstant això, i vist el procediment de valoració seguit, s'estimen unes rendes plurianuals constants i periòdiques i il·limitades, alhora que es procedeix a la capitalització de fluxos de caixa constants en un període il·limitat o infinit (V=R/r), del valor obtingut dels quals es detrau el valor de plantació calculat.   
b) Cal indicar que el cultiu de cítrics genera rendes plurianuals variables i periòdiques i limitades, ja que el rendiment de l'explotació depèn de l'edat de la plantació, i aquest és nul els primers tres anys, i va creixent fins a l'any 7 a partir del qual es manté constant, per a disminuir a partir de l'any 23 fins a arribar pràcticament a 0 en l'any 25, moment aquest en què el propietari ha de plantejar-se la renovació de la plantació (nova plantació, empelt, doblat), tal com queda justificat en l'informe subscrit per aquest tècnic. Per tant, no poden considerar-se rendes constants i il·limitades per a la seua capitalització, sinó rendes variables per a un horitzó temporal limitat, tal com mostra la fórmula de capitalització utilitzada per a l'obtenció dels valors unitaris:  
On:  
V: valor unitari del terreny   
R: renta unitària de la terra  
r: factor de capitalització o actualització  
n: horitzó temporal  
c) Atés que la metodologia emprada en el càlcul del valor unitari, si bé s'ajusta a l'establit en l'article 23 del Reial Decret Legislatiu 2/2008, de 20 de juny, pel qual s'aprova el Text Refós de la Llei de Sòl, es considera erroni la capitalització dels fluxos potencials en cadascun dels anys de l'explotació considerant rendes constants i il·limitades, per la qual cosa no s'accepta el valor obtingut i proposat en l'informe emès de part i que acompanya l'al·legació presentada.  
d) L'article 23 Valoració en el sòl rural del Reial Decret Legislatiu 2/2008, de 20 de juny, pel qual s'aprova el Text Refós de la Llei de Sòl, estableix al punt 1.a) que "el valor del sòl rural així obtingut podrà ser corregit a l'alça fins a un màxim del doble en funció de factors objectius de localització, com l'accessibilitat a nuclis de població o a centres d'activitat econòmica o la ubicació en entorns de singular valor ambiental o paisatgístic, l'aplicació i ponderació dels quals haurà de ser justificada en el corresponent expedient de valoració, tot això en els termes que reglamentàriament s'establisquen. En l'informe aportat es considera un valor del factor corrector de localització d'1,5, sense que aquest valor siga justificat. No obstant això i tal com arreplega l'informe tècnic emès en data 27.04.2009 pel tècnic que subscriu, es justifica l'adopció d'un factor de correcció igual a 1.  
e) Pel que fa a la inclusió com a bé indemnitzable del mur de tancament perimetral de maçoneria en sec, es considera traslladar aquesta petició als serveis tècnics municipals perquè procedisquen a la seua valoració atenent la seua antiguitat i l'estat actual de conservació i funcionalitat.  
f) L'article 23 de la Llei d'Expropiació Forçosa estableix que "quan l'expropiació implique només la necessitat d'ocupació d'una part de finca rústica o urbana, de tal manera que a conseqüència d'aquella resulte antieconòmica per al propietari la conservació de la part de finca no expropiada, podrà aquest sol·licitar de l'administració que aquesta expropiació comprenga la totalitat". No obstant això, la propietària de la finca núm. 9 no ha procedit a sol·licitar expressament l'expropiació total de la finca, per la qual cosa, segons establix l'article 46 de la Llei d'Expropiació Forçosa, escau la inclusió en el preu just la indemnització pels perjudicis que es produïsquen a conseqüència de l'expropiació parcial de la finca. Adoptant els barems arreplegats en l'informe de part (taula de la pàgina 9) i considerant que els 1.085 m² de finca restant sense expropiar suposen el 6,83% del total de la finca (15.878 m²), el valor unitari del demèrit produït sobre la finca restant s'estableix en 3,53 €/m², 85% del valor unitari de 4,15 €/m² adoptat per a la tipologia de la parcel·la 190 segons l'informe emès pel tècnic que subscriu. Per tant, el demèrit produït de la resta de finca no expropiada s'estima en 3.830,05 € (1.085 m² x 3,53 €/m²).  
Per tot l'anteriorment exposat, aquest tècnic proposa:  
a) Mantenir com a preu unitari de la finca núm. 9 (parcel·la 190) el valor de 4,15 €/m², el càlcul del qual queda justificat en l'informe de valoració emès pel tècnic que subscriu en data 27 d'abril de 2009, i es rebutgen els valors unitaris recollits en l'informe tècnic incorporat a l'al·legació presentada.  
b) Incloure en el preu just la indemnització pels perjudicis que es produïsquen a conseqüència de l'expropiació parcial de la finca (demèrits) i que s'estimen en 3.830,05 €.   
c) Traslladar als serveis tècnics municipals la sol·licitud d'inclusió com a bé indemnitzable del mur de tancament perimetral de maçoneria en sec perquè procedisquen a la seua valoració atenent la seua antiguitat i l'estat actual de conservació i funcionalitat.  
Al·legació presentada per Excavaciones Marzá, SL, propietària de la finca núm. 1 (parcel·la 170 del polígon 16), finca núm. 2 (parcel·la 171 del polígon 16), finca núm. 3 (parcel·la 173 del polígon 16) i finca núm. 4 (parcel·la 178 del polígon 16)   
Vista l'al·legació presentada per la propietat de les finques núm. 1 (parcel·la 170), finca núm. 2 (parcel·la 171), finca núm. 3 (parcel·la 173) i finca núm. 4 (parcel·la 178), s'observa que es presenten nous fulls d'apreuament individualitzats, sobre la base dels respectius informes tècnics emesos per l'enginyer tècnic agrícola Claudio Moliner Riba, i no s'accepta, per tant, la valoració municipal.   
Analitzada l'al·legació presentada així com l'informe tècnic que l'acompanya, aquest tècnic informa:  
a) L'informe tècnic elaborat per l'enginyer tècnic agrícola Claudio Moliner Riba mostra el càlcul per a l'obtenció del valor unitari de la finca per capitalització de les rendes potencials, atès que en les citades parcel·les no existeix cap cultiu en aquests moments, per a un cultiu de tarongers de regadiu, sense especificar varietat. Es considera una producció unitària de 40.500 kg/ha a un preu de 0,23 €/kg, amb uns costos totals de 2.309,10 €/ha.   
Després de detraure els beneficis, es procedeix a capitalitzar la renda obtinguda al 4%, per a posteriorment incrementar el valor obtingut per uns coeficients correctors Mu, Ki (influències addicionals) i K1 (càrregues addicionals). Tot i això, no queda justificat en l'informe aportat l'origen d'aquests coeficients ni els valors adoptats per a cadascun d'aquests.  
b) A la vista del procediment de valoració seguit, s'estimen unes rendes plurianuals constants i periòdiques i il·limitades, alhora que es procedeix a la capitalització de fluxos de caixa constants en un període il·limitat o infinit (V=R/r). No obstant això, el cultiu de cítrics realment genera rendes plurianuals variables i periòdiques i limitades, ja que el rendiment de l'explotació depèn de l'edat de la plantació, és nul els primers tres anys i va creixent fins a l'any 7 a partir del qual es manté constant, per a disminuir a partir de l'any 23 fins a arribar pràcticament a 0 en l'any 25, moment aquest en què el propietari ha de plantejar-se la renovació de la plantació (nova plantació, empelt, doblat), tal com queda justificat en l'informe subscrit per aquest tècnic. Per tant, no poden considerar-se rendes constants i il·limitades per a la seua capitalització, sinó rendes variables per a un horitzó temporal limitat.  
c) Tal com mostren les fotografies preses en el mes de març de 2009 i que acompanyen l'informe realitzat pel tècnic que subscriu en data 27 d'abril de 2009, en aquelles dates totes les parcel·les afectades, propietat d'Excavaciones Marzá, SL, estaven ocupades per zones d'aplec i extracció d'àrids, amb grans desnivells i pendents, amb una cota mitjana de 4,00 metres sobre el nivell del terreny original en el 40% de la seua superfície.  
d) L'article 36 de la Llei d'Expropiació Forçosa estableix que "les taxacions s'efectuaran conformement al valor que tinguen els béns o drets expropiables en el moment d'iniciar-se l'expedient de preu just, sense tenir-se en compte les plusvàlues que siguen conseqüència directa del plànol o projecte d'obres que donen lloc a l'expropiació i les previsibles per al futur". En el seu apartat 2 indica que "les millores realitzades amb posterioritat a la incoació de l'expedient d'expropiació no seran objecte d'indemnització, llevat que es demostre que eren indispensables per a la conservació dels béns" i que "les anteriors són indemnitzables, excepte quan s'hagueren realitzat de mala fe". Atès que aquest tècnic desconeix l'estat real de les parcel·les en el moment d'iniciar-se l'expedient de preu just, entés com a tal el moment de la notificació a l'interessat del full de valoració individualitzat (3 de juliol de 2009), s'adopta com a nou estat de les parcel·les, i per tant, estat per a la seua valoració, l'actualment existent i que arrepleguen les fotografies que acompanyen el present informe.  
e) En l'al·legació realitzada s'indica que recentment s'ha procedit a la transformació de les parcel·les consistent en el canvi de cultiu de secà en regadiu, indicant que aquesta s'ha realitzat en totes les parcel·les de la seua propietat. En el moment de l'elaboració del present informe s'ha pogut observar que, efectivament, s'han realitzat operacions d'anivellació i de rasants, amb eliminació de la pràctica totalitat de les zones d'aplecs, en la totalitat de la superfície de les parcel·les 170, 173 i 178 i en una porció d'uns 2.465 m² de la parcel·la 171, quedant una porció de 4010 m² de la parcel·la 171 amb idèntic estat a l'observat al març de 2009.   
f) Vist l'exposat en l'al·legació presentada i a la vista de l'observat sobre el terreny, en les parcel·les afectades s'ha procedit a l'eliminació de zones d'aplecs d'àrids i igualat de rasants, sense realització de les operacions d'aportació de terra vegetal, cavallonat i anivellació final per a evacuar les aigües pluvials. Per tot això, no pot afirmar-se que sobre aquestes finques s'haja realitzat una transformació de secà en regadiu pròpiament dita, tal com afirma el tècnic Claudio Moliner Riba en els seus respectius informes.  
g) Atès que, tal com s'ha indicat, la superfície expropiada de les parcel·les 170, 173 i 178 i una porció d'uns 2.465 m² de la parcel·la 171 presenten una nova configuració, s'ha procedit a realitzar un nou càlcul modificat de la tipologia núm. 1, descrita en l'informe elaborat per aquest tècnic en data 27 d'abril de 2009, ja que, prèviament a la plantació, han de realitzar-se en aquestes zones operacions prèvies d'anivellació i rasants amb una cota de ± 0,50 m en el 100% de la seua superfície, i que inclou l'aportació de terra vegetal necessària per a la implantació del cultiu. En l'annex núm. 1 que acompanya el present informe, es mostra càlcul dels fluxos de caixa per a la nova tipologia núm. 1 (setembre 2009), atesos els treballs previs indicats, per al cultiu potencial de taronger Navelate, i amb els criteris i dades ja utilitzades en l'informe emès en data 27 d'abril de 2009. A la vista dels resultats obtinguts, per a la nova tipologia del terreny s'obté un valor unitari de 2,47 €/m².  
h) L'article 23 Valoració en el sòl rural del Reial Decret Legislatiu 2/2008, de 20 de juny, pel qual s'aprova el Text Refós de la Llei de Sòl, estableix al punt 1.a) que "el valor del sòl rural així obtingut podrà ser corregit a l'alça fins a un màxim del doble en funció de factors objectius de localització, com l'accessibilitat a nuclis de població o a centres d'activitat econòmica o la ubicació en entorns de singular valor ambiental o paisatgístic, l'aplicació i la ponderació dels quals haurà de ser justificada en el corresponent expedient de valoració, tot això en els termes que reglamentàriament s'establisquen. En l'informe aportat de part es consideren uns coeficients correctors Mu, Ki (influències addicionals) i K1 (càrregues addicionals) l'obtenció i la quantificació dels quals no queden justificades en l'informe aportat. No obstant això i tal com arreplega l'informe tècnic emès en data 27.04.2009 pel tècnic que subscriu, es justifica l'adopció d'un factor de correcció igual a 1.  
Per tot l'anteriorment exposat, aquest tècnic proposa establir com a preus unitaris de les finques núm. 1, 2, 3 i 4 els que a continuació s'indiquen:  
  
Al·legacions presentades per Julia Arnedo Romero, Ismael Arnedo Romero, Francisca Raquel Arnedo Romero, Rocío Arnedo Romero, Adoración Arnedo Romero i Felipe Arnedo Romero, propietaris de la finca núm. 11 (parcel·la 274 del polígon 16)  
Vistes les al·legacions presentades pels propietaris de la finca núm. 11 (parcel·la 274), per la qual se sol·licita que s'incloga en la relació de béns indemnitzables la tanca existent constituïda per blocs de formigó amb una altura de 2,20 m, i una antiguitat superior als 5 anys, aquest tècnic proposa traslladar als serveis tècnics municipals la sol·licitud d'inclusió com a bé indemnitzable de la tanca, constituïda per blocs de formigó amb una altura de 2,20 m i una antiguitat superior als 5 anys, perquè procedisquen a la seua valoració atenent la seua antiguitat i l'estat actual de conservació i funcionalitat.»  
VI. En data 14 de setembre de 2009, l'arquitecte municipal, Luis Pérez Lores, emet el següent informe, en relació amb les al·legacions presentades:  
«Que ha finalitzat el termini d'audiència als interessats del projecte d'expropiació per taxació conjunta de les parcel·les destinades a la construcció d'una EDAR.   
Que durant el termini s'han presentat escrits d'al·legacions, amb valoració contradictòria i qüestions relatives a la relació de béns afectats.  
- Miguel Sorlí Bosch (10505 i 11690)  
- José, Ana María i Yolanda Rosa Maura Altabella (12004)  
- Julia, Ismael, Francisca Raquel, Rocío, Adoración i Felipe Arnedo Romero (12866, 13807 I 13809)  
- José Monroig Borrás (12956 i 12957)  
- Lucrecia Esteller Lores (13145)  
- Excavaciones Marzá (13188)  
A la vista de les al·legacions presentades i atès que s'ha procedit a estudiar-les en relació amb les qüestions alienes al valor del sòl i s'ha sol·licitat l'informe sobre aquest valor del sòl al tècnic Francisco Javier Torres, enginyer agrònom, perit que va realitzar l'informe de valoració incorporat al projecte, s'estableixen les següents conclusions:  
Miguel Sorlí Bosch (10505 i 11690)  
La primera al·legació presentada per l'interessat fa referència, en primer lloc, a la seua titularitat, i manifesta que l'al·legant és l'únic titular.  
En segon lloc, l'al·legant sol·licita l'expropiació completa de la finca sobre la base de l'article 23 de la LEF.  
En relació amb la propietat de la finca, haurà de sol·licitar-se del Registre de la Propietat la certificació que determine amb certesa la titularitat definitiva de la finca.  
En relació amb la sol·licitud d'expropiació dels 33,00 m² que resten per a completar la finca, d'acord amb l'article 33 LEF, aquest estableix el següent:  
"Quan l'expropiació implique només la necessitat d'ocupació per una banda de finca rústica o urbana, de tal manera que a conseqüència d'aquella resulte antieconòmica per al propietari la conservació de la part de la finca no expropiada, podrà sol·licitar de l'administració que aquesta expropiació comprenga la totalitat de la finca..."   
D'acord amb l'exposat i davant de la sol·licitud de l'interessat, es considera oportú procedir a incorporar en la finca expropiable la resta no inclosa, ja que constitueix una finca inferior a la mínima productiva. Aquesta resta es troba, també, qualificada com a dotacional en sòl no urbanitzable. Per tant, el seu valor és equivalent a l'establit per a la finca inicialment expropiable.  
Posteriorment, l'al·legant presenta un nou escrit en el qual s'ha manifestat l'existència de tres elements de vol sobre la finca a expropiar que no es tenen en compte en la valoració rústica del sòl per tractar-se d'elements independents de l'ús agrícola del sòl. Aquests són: una edificació casa, una cisterna i una bassa.  
S'ha procedit a l'anàlisi d'aquests elements i s'ha arribat a la següent conclusió:  
L'edificació casa està constituïda per una construcció de 120 m², amb dos crugies, una de tipologia edificatòria d'habitatge i l'altra de magatzem o porxos. L'antiguitat estimada és de 40 anys i un estat de conservació ruïnós, sense possibilitat actual d'ús.  
La bassa està formada per una superfície de 10 m², amb una antiguitat de 40 anys, i un estat de conservació ruïnós, sense possibilitat actual d'ús.  
Finalment, existeix una cisterna de 12,50 m², amb una antiguitat de 30 anys i el seu estat de conservació és, també, ruïnós, sense possibilitat actual d'ús.  
A la vista de tot això, es considera que el valor d'aquests elements és nul, ja que manquen de possibilitat d'ús efectiu.  
Amb la incorporació de la nova superfície de finca, el seu valor serà:  
S'emet informe favorable sobre la inclusió en la superfície a expropiar de la part de finca restant (33,00 m²) i, per tant, resulta un valor total de 40.039,20 €, inclosos en el full d'apreuament, més el premi d'afecció.  
S'emet informe desfavorable sobre la inclusió de la valoració dels elements sol·licitats, ja que aquests es troben abandonats, en molt deficient estat de conservació.  
José, Ana María i Yolanda Rosa Maura Altabella (12004)  
L'al·legació matisa que, si bé s'està d'acord amb l'estimació del valor de sòl, a aquest ha d'afegir-se el valor dels cultius existents.  
D'acord amb l'informe realitzat pel tècnic agrònom, competent per raó de la matèria, no resulta procedent la inclusió de l'arbrat com a concepte indemnitzable.  
No obstant això, el taxador incorpora com concepte indemmnitzable la collita pendent de recol·lecció, d'acord amb l'article 45 LEF, amb una quantia de 1.219,68 €.   
S'emet informe desfavorable sobre la inclusió de l'arbrat complementàriament al valor estimat per al sòl, d'acord amb l'informe de l'enginyer agrònom senyor Torres.  
S'emet informe favorable sobre la modificació del full d'apreuament amb inclusió del concepte d'indemnització per collites pendents, per valor de 1.219,68 €.   
Julia, Ismael, Francisca Raquel, Rocío, Adoración i Felipe Arnedo Romero (12866, 13807 i 13809)  
L'al·legació fa referència a la necessitat d'incorporació en la valoració d'un mur bloc de formigó amb reforços de biguetes, amb una altura de 2,20 m. Sol·licita, igualment, la indemnització d'una solera de formigó que cobrix el sòl i una figuera situada en l'interior de la finca.  
En relació amb els elements la indemnització dels quals se sol·licita, cal distingir entre el relatiu al cultiu del sòl, concretament l'arbre fruiter existent, que no ha de tenir-se en compte ja que el valor atorgat a la finca és el relatiu a la capitalització de la renda real o potencial, la que siga superior, i això suposa haver tingut en compte els cultius existents, en el cas de la renda real o, en el cas de la renda potencial, el cultiu d'espècies agrícoles de major potencialitat econòmica, el que exclou el cultiu actual.  
Per altra banda, s'hauran de tenir en compte aquells elements que s'afigen sobre el sòl com a elements aliens a l'ús agrícola i que milloren les condicions econòmiques de la parcel·la. En aquest cas es troba la tanca de 2,20 m d'altura que delimita la parcel·la i que ha de ser reposada, encara no que consta en aquest Ajuntament cap llicència d'aquesta i no complix les determinacions pròpies de tanques en sòl rústic. No és el cas de la solera el pagament de la qual s'exigeix ja que, a més d'haver-se realitzat sense llicència, sense possibilitat de ser detectada per l'administració, està oculta i constitueix una construcció que hauria de detraure's del valor del sòl, ja que impedeix l'obtenció de la major renda possible, renda la capitalització de la qual ha estat utilitzada per a l'obtenció del valor d'aquest.  
Vist tot això, es procedeix a valorar el mur de bloc:  
El seu valor unitari, sense afecció d'estat i antiguitat, es porta a terme sobre la base dels preus unitaris de l'IVE.  
  
El valor del mur serà el resultat de multiplicar els ml afectats pel coeficient d'estat (1,00) i pel d'antiguitat, que es pot estimar en 15 anys (0,74)  
40mlx 84,18 €/ml x 1,00 x 0,74 = 2.491,73 €  
S'emet informe favorable sobre la inclusió de la indemnització pel mur en el full d'apreuament corresponent a la parcel·la de l'al·legant, amb un valor de 2.491,73 €, més el premi d'afecció.  
S'emet informe desfavorable sobre la resta de qüestions plantejades.  
José Monroig Borrás (12956 i 12957)  
L'al·legació s'ha presentat en dues parts diferenciades. La primera qüestiona la valoració portada a terme per l'enginyer agrònom encarregat per l'Ajuntament.  
D'acord amb l'informe realitzat pel tècnic agrònom, competent per raó de la matèria, es rebutja la valoració realitzada en l'informe tècnic adjunt a l'al·legació.  
Per últim, en relació amb el demèrit, estableix la legislació expropiatòria, en l'article 23 LEF, la necessitat de sotmetre a expropiació, també, els sòls que hagen esdevingut antieconòmics, si el propietari ho sol·licita. En el cas en el qual ens trobem, el propietari sí ha sol·licitat l'expropiació total, segons la sol·licitud de 3 d'agost de 2009, amb registre d'entrada núm. 12957.  
Finalment, el taxador incorpora com a concepte indemnitzable la collita pendent de recol·lecció, d'acord amb l'article 45 LEF, amb una quantia de 229,59 €.   
S'emet informe desfavorable, prenent com a base l'informe de l'enginyer agrònom Francisco Javier Torres, sobre la taxació aportada pel propietari.   
S'emet informe favorable sobre la inclusió en l'expropiació de la totalitat de la finca. No obstant això, la superfície estimada ha de ser la real, ja que aquesta prima sobre la registral i s'ha fixat una superfície d'un total de 2.867m².   
S'emet informe favorable sobre la modificació del full d'apreuament amb inclusió del concepte d'indemnització per collites pendents, per valor de 229,59 €.   
D'acord amb això, la nova fitxa de valoració a introduir en el full d'apreuament serà:  
Lucrecia Esteller Lores (13145)  
L'al·legació qüestiona el valor establit pel tècnic agrònom Francisco Javier Torres per a la determinació del full d'apreuament municipal. El taxador de l'al·legant introdueix diversos conceptes sobre el valor del sòl: factor de localització; mur de maçoneria; i demèrit per expropiació parcial.  
D'acord amb l'informe realitzat pel tècnic agrònom, competent per raó de la matèria, es rebutja la valoració realitzada en l'informe tècnic adjunt a l'al·legació.  
En relació amb el mur de maçoneria que se sol·licita siga abonat, aquest està constituït per un antic límit de pedra en deficient estat que no pot ser considerat, des del nostre punt de vista, indemnitzable.  
La qüestió del demèrit prové de la situació d'expropiació parcial. La finca restant resulta tenir una superfície de 1.085 m², enfront dels 15.878 m² originals. No es tracta ací d'un demèrit, en la nostra opinió, ja que la finca resulta pràcticament no cultivable.  
Estableix l'article 23 LEF la possibilitat de l'interessat de sol·licitar l'expropiació de la finca per resultar antieconòmica i només davant la negativa de l'administració per a procedir a això hauria d'aplicar-se una indemnització per depreci d'aquesta, d'acord amb l'article 46 LEF. L'al·legant no manifesta la seua intenció d'incorporar la finca restant, no conreada, en l'expropiació. Es rebutja, per tant, el concepte de demèrit com a indemnitzable. En qualsevol cas, segons la valoració realitzada pel tècnic taxador municipal, el seu valor seria de 3.830,05 €  
S'adjunta l'informe de l'enginyer agrònom taxador del projecte.  
S'emet informe desfavorable, prenent com a base l'informe de l'enginyer agrònom Francisco Javier Torres, sobre la taxació aportada pel propietari.   
S'emet informe desfavorable sobre la incorporació del mur de maçoneria existent en la parcel·la, ja que aquest es troba en deficient estat i necessita una total reconstrucció.   
Finalment, no ha de considerar-se la qüestió del demèrit per finca restant, ja que aquesta, si bé resulta d'impossible rendibilitat, no s'ha acollit a la possibilitat que ofereix l'article 23 LEF.   
Excavaciones Marzá (13188)  
L'al·legació qüestiona el valor establit pel tècnic agrònom Francisco Javier Torres per a la determinació del full d'apreuament municipal. El taxador de l'al·legant qüestiona la valoració municipal "...per no haver-se tingut en compte la transformació consistent en el canvi de cultivo de secà a regadiu en totes i cadascuna de les parcel·les."  
Manifesta també l'al·legant que "...la transformació ha suposat una gran inversió a càrrec d'Excavaciones Marzá, SL per a incrementar el rendiment i la qualitat dels terrenys i passar al cultiu cítric..."  
Cal indicar que en la finca no s'aprecia aquesta transformació manifestada per l'interessat, i és, en el moment de l'exposició al públic del projecte d'expropiació per taxació conjunta, un sòl destinat a aplec de terres i enderrocs, sense cap ús agrícola.  
No obstant això, d'acord amb la valoració realitzada per l'enginyer agrònom, Fco. Javier Torres Camós, es modifiquen els valors unitaris de les finques 170, 171 parcialment, 173 i 178, aplicant els valors unitaris derivats del mètode valoratiu establit en la legislació vigent per a l'actual situació, canvi que estava previst en el propi projecte d'expropiació en el cas de procedir a modificar l'estat inicial de la finca.  
L'interessat no ha procedit, tot i haver estat advertit de la necessitat de finalitzar l'aplec de terres i enderrocs, a retirar-los completament.  
D'acord amb això, les noves fitxes de valoració a introduir en els fulls d'apreuament seran:  
Finca 170 (fitxa núm. 1)  
Finca 171 (fitxa núm. 2)  
Finca 173 (fitxa núm. 3)  
Finca 178 (fitxa núm. 4)  
S'informa favorablement sobre la modificació dels valors de la tipologia de cultiu potencial aplicable a les finques objecte d'expropiació, d'acord amb l'informe redactat per l'enginyer agrònom Francisco Javier Torres Camós.»  
VII. Vist l'informe del viceinterventor municipal, Fernando Ferrer Galindo, emés en data 16 de setembre de 2009, en què indica que no existeix un crèdit adequat i suficient en el pressupost general, per a fer front al cost total de les indemnitzacions previstes.  
VIII. En data 17 de setembre de 2009, el TAG d'Urbanisme, Jesús Hernández Lahera, emet el següent informe:  
«Vist l'informe de l'arquitecte municipal, el senyor Pérez Lores de data 14.09.2009, en relació a les al·legacions presentades al projecte d'expropiació per taxació conjunta de parcel·les per a la construcció de l'EDAR, el TAG d'Urbanisme informa sobre el següent:  
Exposició de fets  
I. En data 5 d'agost de 2009 (registre d'entrada núm. 13145) presenta al·legacions a l'expedient Lucrecia Esteller Lores, NIF 73358041-R, i domicili a l'efecte de notificacions a la partida de Sanadorlí núm. 25 de Benicarló.  
II. En data 14 de setembre de 2009, s'emet per part de l'arquitecte municipal, el senyor Pérez Lores, informe sobre les al·legacions presentades per diversos interessats i per la senyora Esteller Lores, en concret, a l'expedient relatiu al projecte d'expropiació per taxació conjunta de parcel·les per a la construcció de l'EDAR i que literalment indica:  
Lucrecia Esteller Lores (13145)  
D'acord amb l'informe realitzat pel tècnic agrònom, competent per raó de la matèria, es rebutja la valoració realitzada en l'informe tècnic adjunt a l'al·legació.  
En relació amb el mur de maçoneria que se sol·licita siga abonat, aquest està constituït per un antic límit de pedra en deficient estat que no pot ser considerat, des del nostre punt de vista, indemnitzable.  
La qüestió del demèrit prové de la situació d'expropiació parcial. La finca restant resulta tenir una superfície de 1.085 m², enfront dels 15.878 m² originals. No es tracta ací d'un demèrit, en la nostra opinió, ja que la finca resulta pràcticament no cultivable.  
Estableix l'article 23 de la LEF la possibilitat de l'interessat de sol·licitar l'expropiació de la finca per resultar antieconòmica i només davant de la negativa de l'administració per a procedir a això hauria d'aplicar-se una indemnització per depreci d'aquesta, d'acord amb l'article 46 LEF. L'al·legant no manifesta la seua intenció d'incorporar la finca restant, no conreada, en l'expropiació. Es rebutja, per tant, el concepte de demèrit com a indemnitzable. En qualsevol cas, segons la valoració realitzada pel tècnic taxador municipal, el seu valor seria de 3.830,05 €  
S'adjunta l'informe de l'enginyer agrònom taxador del projecte.  
S'emet informe desfavorable, prenent com a base l'informe de l'enginyer agrònom Francisco Javier Torres, sobre la taxació aportada pel propietari.   
S'emet informe desfavorable sobre la incorporació del mur de maçoneria existent en la parcel·la, ja que aquest es troba en deficient estat i necessita una total reconstrucció.   
Finalment, no ha de considerar-se la qüestió del demèrit per finca restant, ja que aquesta, si bé té impossible rendibilitat, no s'ha acollit a la possibilitat que ofereix l'article 23 de la LEF."  
Fonaments de dret  
Primer. Des del punt de vista jurídic, és procedent manifestar que concorren en les presents al·legacions, els requisits generals de caràcter formal exigits per la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, personalitat suficient i legitimació en la causa de les parts al·legants i interposició de les al·legacions dins del termini i en la forma escaient.  
Segon. Estem d'acord amb les argumentacions emeses en el seu informe per l'arquitecte municipal, el senyor Pérez Lores, de data 14.09.2009, en relació amb totes les al·legacions presentades, únicament hem de matisar, en relació amb l'al·legació presentada per la senyora Esteller Lores, que el rebuig del concepte de demèrit com a indemnitzable que indica l'arquitecte municipal,   
"Estableix l'article 23 LEF la possibilitat de l'interessat de sol·licitar l'expropiació de la finca per resultar antieconòmica i només davant de la negativa de l'administració per a procedir a això hauria d'aplicar-se una indemnització per depreci d'aquesta, d'acord amb l'article 46 de la LEF. L'al·legant no manifesta la seua intenció d'incorporar la finca restant, no conreada, en l'expropiació. Es rebutja, per tant, el concepte de demèrit com a indemnitzable. En qualsevol cas, segons la valoració realitzada pel tècnic taxador municipal, el seu valor seria de 3.830,05 €."  
i que fonamenta que l'al·legant no manifesta la seua intenció d'incorporar la finca restant, no conreada, en l'expropiació total, de conformitat amb l'establit per l'article 46 de la LEF, que aquest article, que literalment indica: "En el supòsit de l'article 23, quan l'administració rebutge l'expropiació total, s'inclourà en el preu just la indemnització pels perjudicis que es produïsquen a conseqüència de l'expropiació parcial de la finca".  
Solament és aplicable quan l'Ajuntament rebutge l'expropiació total (cosa que no ha estat demanada per la interessada) i que tal com s'indica pel Tribunal Suprem en la Sentència de 03.12.1999, la indemnització per demèrit com a conseqüència de la divisió o expropiació parcial d'una finca és diferent, per tenir causa distinta, de la indemnització prevista per l'article 46 de la Llei d'Expropiació Forçosa de 16.12.1954, quan l'Ajuntament rebutge l'expropiació de la porció de finca, la conservació de la qual resulte antieconòmica al propietari, petició aquesta que el propietari no està obligat a formular per a reclamar el demèrit causat a la finca com a conseqüència de la divisió, raons per les quals, encara que la propietària de la finca no sol·licitara a l'Ajuntament l'expropiació d'eixa porció, està legitimada per a reclamar la indemnització pel demèrit experimentat en aquesta si resulta degudament acreditat aquest.  
Així doncs, veiem que la interessada pot sol·licitar la indemnització per demèrit de la finca restant, però tal com indica la Sentència citada del TS de 03.12.1999 i la de data 15.05.2001, ha de ser "proporcionada al perjudici real i si resulta degudament acreditat aquest".  
En el seu escrit d'al·legacions no apareix degudament acreditat aquest perjudici real, per la qual cosa entenem que no és procedent la indemnització per demèrit de la finca restant.  
Tercer. En mèrit de l'exposat, de conformitat amb les disposicions citades i la resta de normativa d'aplicació, és procedent adoptar l'acord d'estimar/desestimar les al·legacions, de conformitat amb l'informe de l'arquitecte municipal, el senyor Pérez Lores de data 14.09.2009, amb la matisació a l'al·legació de la senyora Esteller Lores, perquè puga continuar la tramitació de l'expedient.»  
Vista la proposta del tinent d'alcalde delegat de l'Àrea d'Urbanisme i Medi Ambient i el dictamen de la Comissió Informativa d'Urbanisme i Medi Ambient, la corporació, per unanimitat dels assistents, acorda:  
Primer. Estimar en part les al·legacions formulades en data 23 de juny de 2009 (registre d'entrada 10505) i en data 10 de juliol de 2009 (registre d'entrada 11690), per Miguel Sorlí Bosch, amb DNI 18898539-Z, i incloure en la superfície total a expropiar de la finca de la seua propietat, la porció de terreny que es va excloure en el projecte d'expropiació inicial (33,00 m²), resultant un valor de 40.039,20 €, més el 5% corresponent al premi d'afecció, resultant un valor total d'expropiació de 42.041,16 euros. Quant a la petició d'inclusió en la valoració d'una casa, una cisterna i una bassa, es desestima, ja que aquests estan abandonats, en molt deficient estat de conservació. Finalment, quant a l'al·legació relativa a la titularitat de la finca, d'acord amb el Registre de la Propietat són titulars del ple domini de les finques núm. 7.855 i 1.144, afectes al present procediment d'expropiació forçosa, Miguel Sorlí Gil i Rosa Bosch Piñana, amb caràcter de béns de guany. En conseqüència, en el moment de procedir al pagament del corresponent preu just, l'interessat haurà d'acreditar el seu dret.  
Segon. Estimar en part les al·legacions formulades en data 16 de juliol de 2009 (r. e. 12004), per José Maura Martínez, amb NIF 18844853-X, Ana María Maura Altabella, amb NIF 18978726-T, i Yolanda Rosa Maura Altabella, amb NIF 19001165-Z, quant a la modificació del full d'apreuament, amb inclusió del concepte d'indemnització per collites pendents, per valor de 1.219,68 €. Quant a la inclusió de l'arbrat complementàriament al valor estimat per al sòl, es desestima, d'acord amb l'informe de l'enginyer agrònom el senyor Torres.  
Tercer. Estimar en part les al·legacions formulades en data 30 de juliol de 2009 (r. e. 12866), per José María Navas Esteller, en representació de Julia, Ismael, Francisca Raquel, Rocío, Adoración i Felipe Arnedo Romero, quant a la inclusió de la indemnització pel mur en el full d'apreuament corresponent a la parcel·la de l'al·legant, amb un valor de 2.491,73 €, més el 5% de premi d'afecció. Quant a la resta d'al·legacions, desestimar-les pels arguments exposats per l'arquitecte municipal en el seu informe de data 14 de setembre de 2009.  
Quart. Estimar en part les al·legacions formulades en data 3 d'agost de 2009 (r. e. 12957 i 12956), per José Monroig Borràs, amb NIF 18.871.990-F, quant a la inclusió en l'expropiació de la totalitat de la finca, la superfície real de la qual, que preval sobre la registral, és de 2.867m², i procedir a la modificació del full d'apreuament, amb inclusió del concepte d'indemnització per collites pendents, per valor de 229,59 €; per tant, la valoració final d'aquesta finca és de 11.898,05 euros, més el 5% de premi d'afecció, que fan un total 12.492,95 euros. Quant a la resta d'al·legacions, desestimar-les pels arguments exposats per l'arquitecte municipal en el seu informe de data 14 de setembre de 2009.  
Cinquè. Desestimar les al·legacions formulades en data 5 d'agost de 2009 (r. e. 13.145), per Lucrecia Esteller Lores, amb NIF 73358041-R, i rebutjar la valoració particular aportada per la interessada, sobre la base de l'informe de l'enginyer agrònom Francisco Javier Torres, per no considerar-se procedent la incorporació del mur de maçoneria existent en la parcel·la ja que es troba en deficient estat i necessita una total reconstrucció, ni l'apreciació del demèrit per finca restant, ja que aquesta, si bé té impossible rendibilitat, no s'ha acollit a la possibilitat que ofereix l'article 23 LEF.   
Tot això, d'acord amb el que ha informat l'arquitecte municipal en data 14 de setembre de 2009 i el TAG d'Urbanisme en data 17 de setembre de 2009.  
Sisè. Estimar les al·legacions formulades en data 5 d'agost de 2009 (r. e 13188), per Ramón Ferre Gargallo, en representació d'Excavaciones Marzá, SL, amb NIF B-12098521, i modificar els valors unitaris de les finques 170, 171 parcialment, 173 i 178, d'acord amb l'informe redactat per l'enginyer agrònom Francisco Javier Torres Camós, aplicant els valors unitaris derivats del mètode valoratiu establit en la legislació vigent per a l'actual situació, canvi que estava previst en el propi projecte d'expropiació en el cas de procedir a modificar l'estat inicial de la finca. D'acord amb això, les valoracions finals de les parcel·les cadastrals 170, 171, 173 i 178 seran respectivament, 1.158,43 €, 8.494,55 €, 16.699,67 € i 8.536,32 €, més el 5% de premi d'afecció en cadascuna, açò és, un total respectivament de 1.216,35 €, 8.919,28 €, 17.534,65 € i 8.963,14 €. Tot això, d'acord amb el que ha informat l'arquitecte municipal en el seu informe de data 14 de setembre de 2009.  
Setè. Aprovar definitivament el projecte d'expropiació forçosa per taxació conjunta, per a la implantació d'una EDAR en la partida de Vilaperdig de Benicarló redactat per l'arquitecte municipal, Luis Pérez Lores, en abril de 2009, amb les modificacions introduïdes en aquest com a resultat de l'estimació de les al·legacions formulades per les persones interessades, segons l'informe d'aquest arquitecte municipal de data 14 de setembre de 2009. Aquesta aprovació queda condicionada a l'existència de crèdit adequat i suficient en el pressupost general de l'Ajuntament de Benicarló per al pagament de les corresponents indemnitzacions, d'acord amb la valoració municipal.  
Vuitè. Remetre l'expedient al Jurat de Provincial d'Expropiació Forçosa, perquè determine el preu just definitiu, en aquells casos en els quals la valoració municipal ha estat rebutjada expressament pels titulars de béns i drets afectats; es designa a aquests efectes Luis Pérez Lores, en qualitat d'arquitecte municipal, perquè, de conformitat amb l'article 85 de la Llei d'Expropiació Forçosa, forme part, si escau, del Jurat Provincial d'Expropiació.   
Novè. Publicar aquest acord en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló i en un dels diaris de major circulació de la província de Castelló, així com al tauler d'anuncis de l'Ajuntament de Benicarló.  
Deu. Notificar aquest acord a les persones interessades, indicant-los que contra el dispositiu 7é, que posa fi a la via administrativa, poden interposar un recurs potestatiu de reposició, davant de l'òrgan que el dicta, en el termini d'un mes, comptador des de l'endemà de la notificació o publicació d'aquest acord, segons el previst en els articles 116 i 117 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú. O bé, directament, poden un interposar recurs contenciós administratiu, davant el Jutjat Contenciós Administratiu de Castelló, en el termini de dos mesos, des de l'endemà de la notificació o publicació d'aquest acord, segons el previst en els articles 8.1 i 46 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, Reguladora de la Jurisdicció Contenciosa Administrativa. Sense perjudici que puguen interposar qualsevol altre recurs que consideren pertinent.»  
Benicarló, 26 d'octubre de 2009.- El tinent d'alcalde delegat de l'Àrea d'Urbanisme: Antonio Cuenca Caballero.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6154, del 27-11-2009 (2009/13064)

Aprobación definitiva del proyecto de expropiación forzosa por tasación conjunta, para la implantación de una EDAR en la partida Villaperdiz de Benicarló.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6154

Fecha DOGV
:   27-11-2009

Sección del DOGV
:   V. ANUNCIOS - A) ORDENACIÓN DEL TERRITORIO Y URBANISMO

Número del documento
:   2009/13064

CVE


Fecha del documento
:   26-10-2009

Organismo emisor
:   Ayuntamiento de Benicarló

Tipo de documento
:   Información Pública

Descriptores 

:   * [Benicarló](javascript:void(0))
    * [administración local](javascript:void(0))
    * [plan de urbanismo](javascript:void(0))

Aprobación definitiva del proyecto de expropiación forzosa por tasación conjunta, para la implantación de una EDAR en la partida Villaperdiz de Benicarló. [2009/13064]  
El Pleno del Ayuntamiento de Benicarló, en sesión ordinaria celebrada el 24 de septiembre de 2009, adoptó, entre otros, el siguiente acuerdo:  
«Punto 16º. Dictamen a la propuesta de aprobación definitiva del proyecto de expropiación, por tasación conjunta, de terrenos afectados por el proyecto de construcción de una EDAR en la partida Villaperdiz. Se somete a consideración de la corporación la propuesta del teniente de alcalde delegado del Área de Urbanismo, de fecha 17 de septiembre de 2009:  
Relación de hechos  
I. Mediante acuerdo del Pleno del Ayuntamiento de Benicarló, celebrado en fecha 25 de septiembre de 2008, se aprobó, con carácter provisional, el plan especial de reserva de suelo para implantar equipamiento infraestructura-servicio urbano, consistente en la instalación de una estación depuradora de aguas residuales (EDAR), en la partida Villaperdiz de Benicarló, redactado por los servicios técnicos municipales en abril de 2008 y modificado por dichos servicios técnicos en septiembre de 2008, tras la valoración de alegaciones presentadas durante el trámite de exposición pública. La Comisión Territorial de Urbanismo de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda de la Generalitat Valenciana, acordó en fecha 15 de diciembre de 2008, la aprobación definitiva de dicho plan especial (BOP de Castellón de 6 de enero de 2009).  
II. En abril de 2009, el arquitecto municipal, Luis Pérez Lores, redactó el proyecto de expropiación del conjunto de parcelas dotacionales afectadas por la implantación de una EDAR en la partida Villaperdiz de Benicarló, para su tramitación por el procedimiento de tasación conjunta, a efectos de la adquisición de los terrenos necesarios para ejecutar dicha instalación.  
III. Mediante acuerdo del Pleno de la corporación, de fecha 28 de mayo de 2009, se aprobó, con carácter inicial, la relación de bienes y derechos afectados por la expropiación forzosa por tasación conjunta para la implantación de una EDAR en la partida Villaperdiz de Benicarló, de acuerdo con el proyecto redactado por el arquitecto municipal, abriendo un trámite de exposición pública de 15 días, para que cualquier persona interesada rectificara posibles errores o bien formulara oposición a la necesidad de ocupación. Al efecto, se publicó el correspondiente anuncio en el Boletín Oficial de la Provincia de Castellón núm. 86, de 16 de julio de 2009, en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana núm. 6063, de 23 de julio de 2009, en el periódico Levante de Castellón de fecha 7 de julio de 2009, y en el tablón de anuncios del Ayuntamiento de Benicarló, del 30.06.09 al 30.07.09.  
En relación con la descripción de bienes y derechos afectados por la expropiación, se han presentado las siguientes alegaciones:   
   
IV. El anterior acuerdo se notificó individualmente a los titulares de bienes y derechos, junto con la respectiva hoja de aprecio municipal, para que en el plazo de un mes desde dicha notificación, aceptaran o rechazaran la valoración municipal de los derechos afectados, formulando en el último caso la suya propia. En el plazo concedido al efecto, se ha rechazado la valoración municipal, con aportación de valoración particular, por parte de las siguientes personas interesadas:  
  
V. En fecha 11 de septiembre de 2009, y por encargo del Ayuntamiento de Benicarló, el ingeniero agrónomo Francisco Javier Torres Camós, emite informe sobre las alegaciones presentadas, en relación con los precios unitarios de los terrenos rústicos afectados por la expropiación, en los siguientes términos:  
"(...) Alegaciones presentadas por Miguel Bosch Sorlí, propietario de la finca nº 6 (parcela 181 del polígono 16)   
Vistas las alegaciones presentadas por los propietarios de la finca nº 6 (parcela 181), por la que se solicita la expropiación de la finca resto consistente en una porción de 33 m², así como se proceda a la valoración de una caseta, una cisterna y una balsa situadas en la parcela a expropiar, este técnico propone:  
a) Incluir el resto de finca no expropiada de 33 m² en el proyecto de expropiación al precio unitario del resto de finca expropiada (4,15 €/m²), al no alcanzar ésta la unidad mínima de cultivo (2,5 ha en secano, según establece el Decreto 217/1999, de 9 de noviembre, del Gobierno Valenciano, por el que se determina la extensión de las unidades mínimas de cultivo) y ser inviable económicamente.  
b) Trasladar la petición de la valoración de la caseta, la cisterna y la balsa existentes a los servicios técnicos municipales para que procedan a su valoración atendiendo a su antigüedad y estado actual de conservación y funcionalidad.  
Alegación presentada por José Maura Martínez, Ana María Maura Altabella y Yolanda Rosa Maura Altabella, propietarios de la finca nº 7 (parcela 182 del polígono 16).  
De la alegación presentada por los propietarios de la finca nº 7 (parcela 182), se observa que, si bien se acepta el valor unitario de terreno comunicado por el Ayuntamiento (6,41 €/m²), se solicita añadir como elementos indemnizables los árboles de cítricos que actualmente se encuentran plantados sobre los 1.384 m² a expropiar de la parcela 182, sin embargo que finalmente se reclama es el beneficio neto que dejarán de producir los árboles afectados, según informe de tasación suscrito por la ingeniera agrónoma Pilar Monfort Sales.   
Analizada la alegación presentada, este técnico informa:  
a) El artículo 23 Valoración en el suelo rural del Real Decreto Legislativo 2/2008, de 20 de junio, por el que se aprueba el Texto Refundido de la Ley de Suelo establece lo siguiente, en cuanto al método de valoración: "1. Cuando el suelo sea rural a los efectos de esta ley: a) Los terrenos se tasarán mediante la capitalización de la renta anual real o potencial, la que sea superior, de la explotación según su estado en el momento al que deba entenderse referida la valoración. La renta potencial se calculará atendiendo al rendimiento del uso, disfrute o explotación de que sean susceptibles los terrenos conforme a la legislación que les sea aplicable, utilizando los medios técnicos normales para su producción. Incluirá, en su caso, como ingresos las subvenciones que, con carácter estable, se otorguen a los cultivos y aprovechamientos considerados para su cálculo y se descontarán los costes necesarios para la explotación considerada. (?)"  
b) El método de capitalización de la renta o "método analítico" es el método de valoración por "rendimiento", en el que el valor de un bien (finca) es una función del rendimiento (renta, beneficio, ganancia, etc.) que produce para su propietario; dicho de otro modo, el valor de un bien económico es igual a la suma de rentas futuras que el bien genera para su propietario. El fundamento científico del método se basa en considerar que al propietario del bien le debe resultar indiferente disponer de un bien económico que genera una corriente de rentas futuras R durante n períodos de tiempo, que una cantidad de dinero V capaz de generar un rendimiento en los mercados financieros similar a la corriente anterior; es decir, hace equivalente una inversión en fincas rústicas a una inversión financiera.   
c) Las valoraciones realizadas en el informe técnico redactado en fecha 27 de abril de 2009 para la obtención de los precios unitarios para las distintas tipologías existentes en el ámbito objeto de expropiación, visado en el Colegio Oficial de Ingenieros Agrónomos de Levante con fecha 04.05.2009 con el nº 0860/09/CS, se realizaron por capitalización de los flujos de caja reales o potenciales. Por lo tanto, los precios allí obtenidos contemplan el valor de la plantación incluyendo la tierra que la contiene, es decir, valor del vuelo más suelo, al proceder a la capitalización de los flujos de caja reales o potenciales de la explotación agrícola.  
d) Por todo ello, no procede a la indemnización solicitada de los beneficios netos que dejarán de producir los árboles afectados al ser ésta contraria al propio método de valoración.   
e) No obstante lo anterior, el artículo 45 de la Ley de Expropiación Forzosa de 16 de diciembre de 1954 establece que "cuando en el momento de la ocupación existan cosechas pendientes o se hubieran efectuado labores de barbechera, se indemnizará de las mismas a quien corresponda". Si bien, tal como se ha indicado, no procede a la indemnización de los beneficios netos que dejarán de producir los árboles existentes en la zona a expropiar, cabe la indemnización de la cosecha pendiente en el momento de la ocupación. Asumiendo los datos de producción en el año 8 de 4.620 kg. de naranja Lane Late para los 66 árboles afectados al precio de 0,264 €/kg, datos aportados en el informe técnico que se adjunta a la alegación presentada, se establece una indemnización por cosecha pendiente de 1.219,68 €.  
Por todo lo anteriormente expuesto, este técnico propone:  
a) No aceptar como concepto indemnizable los beneficios netos que dejarán de producir los árboles existentes en la zona a expropiar, y que estiman en la cantidad de 9.315,01 €, al ser contrario al propio método de valoración en la obtención de los valores unitarios.   
b) Incluir en el hoja de aprecio de la administración la cantidad de 1.219,68 € en concepto de cosecha pendiente en el momento de la ocupación, tal como contempla el artículo 45 de la Ley de Expropiación Forzosa.  
Alegaciones presentadas por José Monroig Borrás, propietario de la finca nº 10 (parcela 191 del polígono 16).  
Vistas las alegaciones presentadas por el propietario de la finca nº 10 (parcela 191), se observa que presenta nueva hoja de aprecio, según informe técnico emitido por el ingeniero técnico agrícola Carlos Parrado Abad, no aceptando, por tanto, la valoración municipal; por otro lado, solicita la expropiación del resto de finca no expropiada (1.150 m²) al considerarlo inviable para su cultivo por su reducida superficie y su forma irregular.  
Analizadas las alegaciones presentadas, este técnico informa:  
a) El informe técnico elaborado por el ingeniero técnico agrícola Carlos Parrado Abad realiza el cálculo para la obtención del valor unitario de la finca por capitalización de las rentas reales futuras del cultivo de olivo de secano actualmente existente en la parcela 191.  
b) Para la elaboración del cuadro de rentabilidad de la explotación (?/m²), estima unos ingresos para una producción de 7.500 kg/ha a un precio de la aceituna de 0,57 €/kg, precio unitario máximo establecido para la aceituna de almazara de la variedades Arbequina, Cornicabra y Empeltre en el anexo IV de la Orden ARM/2772/2008, de 19 de septiembre, por la que se definen las producciones y los rendimientos asegurables, las condiciones técnicas mínimas de cultivo, el ámbito de aplicación, los periodos de garantía, las fechas de suscripción y los precios unitarios del seguro de rendimientos de olivar (cosecha 2009/2010), comprendido en el Plan Anual de Seguros Agrarios Combinados (BOE nº 239 de 3 de octubre de 2008).  
c) Consultados los datos estadísticos del Ministerio de Medio Ambiente y Medio Rural y Marino (MMARM), se observa que los rendimientos de las superficies en producción para el olivar de aceituna de almazara son los siguientes:  
- Cuadro 20.12.1.2. Olivar: resumen nacional de rendimiento y producción, 2007 (Anuario Estadística Agraria 2008): 2.169 kg/ha  
- Cuadro 20.12.1.9. Olivar de aceituna de almazara: análisis provincial de superficie, árboles diseminados, rendimiento y producción, 2007 (Anuario Estadística Agraria 2008): 1.215 kg/ha, para la provincia de Castellón.  
- Cuadro 3.11.12 Olivar. Número de parcelas aforadas y rendimiento (encuesta sobre superficies y rendimientos de cultivos del año 2008 ESYRCE del MMARM): 1.261 kg/ha para la provincia de Castellón, con una media para la Comunidad Valenciana de 1.859 kg/ha, para olivar de aceituna de almazara.  
Por lo que se desprende que el valor de rendimiento de 7.500 kg/ha adoptado para el cálculo de los ingresos en el informe técnico presentado no se ajusta a los valores arriba indicados (máximo de 2.169 kg/ha). Además considera que la explotación se encuentra en edad de plena producción, si bien puede apreciarse de que se trata de una explotación en formación (ver fotografías aportadas en el informe emitido por el técnico que suscribe en fecha 27 de abril de 2009.   
d) En cuanto al precio unitario adoptado para la aceituna de almazara, se adopta un precio de 0,57 €/kg, precio unitario máximo establecido para la aceituna de almazara de la variedades Arbequina, Cornicabra y Empeltre en el Anexo IV de la Orden ARM/2772/2008, de 19 de septiembre, por la que se definen las producciones y los rendimientos asegurables, las condiciones técnicas mínimas de cultivo, el ámbito de aplicación, los periodos de garantía, las fechas de suscripción y los precios unitarios del seguro de rendimientos de olivar (cosecha 2009/2010), comprendido en el Plan Anual de Seguros Agrarios Combinados (BOE nº 239 de 3 de octubre de 2008). Sin embargo, consultados las Estadísticas de Precios Percibidos por los agricultores en los años 2007-2009 del MMARM, se obtiene un precio medio en la última campaña (período desde octubre de 2008 a mayo de 2009) de 36,92 €/100 kg (0,3692 €/kg), muy por debajo de los 0,57 €/kg adoptados por el perito de parte.  
e) Visto lo hasta ahora expuesto, el técnico que suscribe considera que la valoración aportada por el señor Monroig parte, por tanto, de valores iniciales para el cálculo de los ingresos que no se ajustan a la realidad del cultivo existente en la propia parcela 191 (plantación joven de olivos en secano) ni a los datos estadísticos de rendimientos y precios elaborados por el MMARM arriba indicados. Por todo ello, no pueden aceptarse los valores de rentabilidad indicados en el cuadro 3.4 del informe aportado, por lo que se rechaza de inicio la valoración realizada.  
f) El artículo 23 Valoración en el suelo rural del Real Decreto Legislativo 2/2008, de 20 de junio, por el que se aprueba el Texto Refundido de la Ley de Suelo, establece en su punto 1.a) que "el valor del suelo rural así obtenido podrá ser corregido al alza hasta un máximo del doble en función de factores objetivos de localización, como la accesibilidad a núcleos de población o a centros de actividad económica o la ubicación en entornos de singular valor ambiental o paisajístico, cuya aplicación y ponderación habrá de ser justificada en el correspondiente expediente de valoración, todo ello en los términos que reglamentariamente se establezcan. En el informe aportado se procede a la obtención del valor del factor corrector de localización a partir de unas tablas y metodología elaborada por el propio técnico redactor, si bien hasta la fecha no consta que se haya elaborado normativa alguna que reglamente su obtención. No obstante lo anterior y tal como se justifica en el informe técnico emitido en fecha 27/04/2009 por el técnico que suscribe, se considera la adopción de un factor de corrección igual a 1.  
g) Asimismo, dentro de los conceptos indemnizables, el técnico incluye el valor de la plantación y que estima en 4,50 €/m². Tal como ya se ha indicado y justificado en la contestación a la alegación presentada para la finca nº 7, las valoraciones realizadas en el informe técnico redactado por este técnico en fecha 27 de abril de 2009 para la obtención de los precios unitarios para las distintas tipologías existentes, en el ámbito objeto de expropiación, se realizaron por capitalización de los flujos de caja reales o potenciales. Por lo tanto, y atendiendo al propio fundamento del método analítico de valoración, los precios allí obtenidos contemplan el valor de la plantación incluyendo la tierra que la contiene, es decir, valor del vuelo más suelo, por lo que no procede a incluir en la valoración como elemento indemnizable la plantación frutal de forma individual (vuelo).  
h) En la alegación presentada por el propietario de la finca nº 10 (parcela 191) se solicita expresamente la expropiación total de la parcela al quedar un resto de parcela de 1.150 m², que considera inviable para su cultivo por su reducida superficie y su forma irregular. Vista las dimensiones de la finca resto y atendiendo a que no alcanza la unidad mínima de cultivo (2,5 ha en secano), se considera la expropiación total de la finca (2.867 m²).  
i) El artículo 45 de la Ley de Expropiación Forzosa, de 16 de diciembre de 1954, establece que "cuando en el momento de la ocupación existan cosechas pendientes o se hubieran efectuado labores de barbechera, se indemnizará de las mismas a quien corresponda". En relación a los bienes indemnizables de la parcela 191, sí procede a la indemnización de la cosecha pendiente en el momento de la ocupación, dado que la citada parcela actualmente se encuentra en producción. Adoptando los datos de rendimiento (2.169 kg/ha) y precio unitario (0,3692 €/kg) justificados en los puntos c) y d) de este capítulo, y aceptando la total expropiación de la finca (2.867 m²), se establece una indemnización por cosecha pendiente de 229,59 €.  
Por todo lo anteriormente expuesto, este técnico propone:  
a) Mantener como precio unitario de la finca nº 10 (parcela 191) el valor de 4,15 €/m², cuyo cálculo queda justificado en el informe de valoración emitido por el técnico que suscribe en fecha 27 de abril de 2.009, rechazando los valores unitarios recogidos en el informe técnico incorporado a la alegación presentada.  
b) Proceder a la expropiación total de la finca nº 10 (2.867 m²), puesto que la finca resto resultante no alcanza la unidad mínima de cultivo (2,5 ha en secano, según establece el Decreto 217/1999, de 9 de noviembre, del Gobierno Valenciano, por el que se determina la extensión de las unidades mínimas de cultivo) y ser inviable económicamente.  
c) Incluir en el hoja de aprecio de la administración la cantidad de 229,59 € en concepto de cosecha pendiente en el momento de la ocupación en la totalidad de la finca expropiada, tal como contempla el artículo 45 de la Ley de Expropiación Forzosa.  
Alegación presentada por Lucrecia Esteller Lores, propietaria de la finca nº 9 (parcela 190 del polígono 16)   
Vista la alegación presentada por la propietaria de la Finca nº 9 (parcela 190), se observa que presenta nueva hoja de aprecio, según informe técnico emitido por el ingeniero técnico agrícola José Fernando Campillo Gallego, no aceptando, por tanto, la valoración municipal. En dicho informe se solicita la inclusión como bien indemnizable el muro de cerramiento perimetral de mampostería en seco, así como los deméritos sobre el resto de finca no expropiada.  
Analizada la alegación presentada así como el informe técnico que la acompaña, este técnico informa:  
a) El informe técnico elaborado por el ingeniero técnico agrícola José Fernando Campillo Gallego realiza el cálculo para la obtención del valor unitario de la finca por capitalización de las rentas potenciales para un cultivo de naranja Lane Late, no adoptando la capitalización de rentas reales al ser éstas prácticamente inexistentes. Sin embargo, y vista el procedimiento de valoración seguido, se estiman unas rentas plurianuales constantes y periódicas e ilimitadas, a la vez que se procede a la capitalización de flujos de caja constantes en un período ilimitado o infinito (V=R/r), de cuyo valor obtenido se detrae el valor de plantación calculado.   
b) Cabe indicar que el cultivo de cítricos genera rentas plurianuales variables y periódicas y limitadas, puesto que el rendimiento de la explotación depende de la edad de la plantación, siendo éste nulo los primeros tres años, para ir creciendo hasta el año 7 a partir del cual se mantiene constante, para disminuir a partir del año 23 hasta llegar prácticamente a 0 en el año 25, momento éste en que el propietario debe plantearse la renovación de la plantación (nueva plantación, injerto, doblado), tal como queda justificado en el informe suscrito por este técnico. Por lo tanto, no pueden considerarse rentas constantes e ilimitadas para su capitalización, sino rentas variables para un horizonte temporal limitado, tal como muestra la fórmula de capitalización utilizada para la obtención de los valores unitarios:  
Donde:  
V: valor unitario del terreno   
R: renta unitaria de la tierra  
r: factor de capitalización o actualización  
n: horizonte temporal  
c) Atendiendo a que la metodología empleada en el cálculo del valor unitario, si bien se ajusta a lo establecido en el artículo 23 del Real Decreto Legislativo 2/2008, de 20 de junio, por el que se aprueba el Texto Refundido de la Ley de Suelo, se considera erróneo la capitalización de los flujos potenciales en cada uno de los años de la explotación considerando rentas constantes e ilimitadas, por lo que no se acepta el valor obtenido y propuesto en el informe emitido de parte y que acompaña la alegación presentada.  
d) El artículo 23 Valoración en el suelo rural del Real Decreto Legislativo 2/2008, de 20 de junio, por el que se aprueba el Texto Refundido de la Ley de Suelo, establece en su punto 1.a) que "el valor del suelo rural así obtenido podrá ser corregido al alza hasta un máximo del doble en función de factores objetivos de localización, como la accesibilidad a núcleos de población o a centros de actividad económica o la ubicación en entornos de singular valor ambiental o paisajístico, cuya aplicación y ponderación habrá de ser justificada en el correspondiente expediente de valoración, todo ello en los términos que reglamentariamente se establezcan. En el informe aportado se considera un valor del factor corrector de localización de 1,5, sin que dicho valor sea justificado. No obstante y tal como recoge el informe técnico emitido en fecha 27.04.2009 por el técnico que suscribe, se justifica la adopción de un factor de corrección igual a 1.  
e) Con respecto a la inclusión como bien indemnizable del muro de cerramiento perimetral de mampostería en seco, se considera trasladar dicha petición a los servicios técnicos municipales para que procedan a su valoración atendiendo a su antigüedad y estado actual de conservación y funcionalidad.  
f) El artículo 23 de la Ley de Expropiación Forzosa establece que "cuando la expropiación implique sólo la necesidad de ocupación de una parte de finca rústica o urbana, de tal modo que a consecuencia de aquélla resulte antieconómica para el propietario la conservación de la parte de finca no expropiada, podrá éste solicitar de la administración que dicha expropiación comprenda la totalidad". Sin embargo, la propietaria de la finca nº 9 no ha procedido a solicitar expresamente la expropiación total de la finca, por lo que, según establece el artículo 46 de la Ley de Expropiación Forzosa, cabe la inclusión en el justiprecio la indemnización por los perjuicios que se produzcan a consecuencia de la expropiación parcial de la finca. Adoptando los baremos recogidos en el informe de parte (tabla de la página 9) y considerando que los 1.085 m² de finca resto sin expropiar suponen el 6,83% del total de la finca (15.878 m²), el valor unitario del demérito producido sobre la finca resto se establece en 3,53 €/m², 85% del valor unitario de 4,15 €/m² adoptado para la tipología de la parcela 190 según el informe emitido por el técnico que suscribe. Por lo que el demérito producido del resto de finca no expropiada se estima en 3.830,05 € (1.085 m² x 3,53 €/m²).  
Por todo lo anteriormente expuesto, este técnico propone:  
a) Mantener como precio unitario de la Finca nº 9 (parcela 190) el valor de 4,15 €/m², cuyo cálculo queda justificado en el informe de valoración emitido por el técnico que suscribe en fecha 27 de abril de 2.009, rechazando los valores unitarios recogidos en el informe técnico incorporado a la alegación presentada.  
b) Incluir en el justiprecio la indemnización por los perjuicios que se produzcan a consecuencia de la expropiación parcial de la finca (deméritos), y que se estiman en 3.830,05 €.   
c) Trasladar a los servicios técnicos municipales la solicitud de inclusión como bien indemnizable del muro de cerramiento perimetral de mampostería en seco para que procedan a su valoración atendiendo a su antigüedad y estado actual de conservación y funcionalidad.  
Alegación presentada por Excavaciones Marzá, SL, propietaria de la finca nº 1 (parcela 170 del polígono 16), finca nº 2 (parcela 171 del polígono 16), finca nº 3 (parcela 173 del polígono 16) y finca nº 4 (parcela 178 del polígono 16)   
Vista la alegación presentada por la propiedad de las fincas nº 1 (parcela 170), finca nº 2 (parcela 171), finca nº 3 (parcela 173) y finca nº 4 (parcela 178), se observa que se presentan nuevas hojas de aprecio individualizadas, en base a los respectivos informes técnicos emitidos por el ingeniero técnico agrícola Claudio Moliner Riba, no aceptando, por tanto, la valoración municipal.   
Analizada la alegación presentada así como el informe técnico que la acompaña, este técnico informa:  
a) El informe técnico elaborado por el ingeniero técnico agrícola Claudio Moliner Riba muestra el cálculo para la obtención del valor unitario de la finca por capitalización de las rentas potenciales, dado que en las citadas parcelas no existe cultivo alguno en estos momentos, para un cultivo de naranjos de regadío, sin especificar variedad. Se considera una producción unitaria de 40.500 kg/ha a un precio de 0,23 €/kg., con unos costes totales de 2.309,10 €/ha.   
Tras detraer los beneficios, se procede a capitalizar la renta obtenida al 4%, para, posteriormente, incrementar el valor obtenido por unos coeficientes correctores Mu, Ki (influencias adicionales) y K1 (cargas adicionales). Sin embrago, no queda justificado en el informe aportado el origen de dichos coeficientes ni los valores adoptados para cada uno de ellos.  
b) A la vista del procedimiento de valoración seguido, se estiman unas rentas plurianuales constantes y periódicas e ilimitadas, a la vez que se procede a la capitalización de flujos de caja constantes en un período ilimitado o infinito (V=R/r). Sin embargo, el cultivo de cítricos realmente genera rentas plurianuales variables y periódicas y limitadas, puesto que el rendimiento de la explotación depende de la edad de la plantación, siendo nulo los primeros tres años, para ir creciendo hasta el año 7 a partir del cual se mantiene constante, para disminuir a partir del año 23 hasta llegar prácticamente a 0 en el año 25, momento éste en que el propietario debe plantearse la renovación de la plantación (nueva plantación, injerto, doblado), tal como queda justificado en el informe suscrito por este técnico. Por lo tanto, no pueden considerarse rentas constantes e ilimitadas para su capitalización, sino rentas variables para un horizonte temporal limitado.  
c) Tal como muestran las fotografías tomadas en el mes de marzo de 2009 y que acompañan el informe realizado por el técnico que suscribe en fecha 27 de abril de 2009, en esas fechas todas las parcelas afectadas, propiedad de Excavaciones Marzá, SL, estaban ocupadas por zonas de acopio y extracción de áridos, con grandes desniveles y pendientes, con una cota media de 4,00 metros sobre el nivel del terreno original en el 40% de su superficie.  
d) El artículo 36 de la Ley de Expropiación Forzosa establece que "las tasaciones se efectuarán con arreglo al valor que tengan los bienes o derechos expropiables al tiempo de iniciarse el expediente de justiprecio, sin tenerse en cuenta las plusvalías que sean consecuencia directa del plano o proyecto de obras que dan lugar a la expropiación y las previsibles para el futuro". En su apartado 2, indica que "las mejoras realizadas con posterioridad a la incoación del expediente de expropiación no serán objeto de indemnización, a no ser que se demuestre que eran indispensables para la conservación de los bienes" y que "las anteriores son indemnizables, salvo cuando se hubieran realizado de mala fe". Dado que este técnico desconoce el estado real de las parcelas al tiempo de iniciarse el expediente de justiprecio, entendido como tal el momento de la notificación al interesado de la hoja de valoración individualizada (3 de Julio de 2009), se adopta como nuevo estado de las parcelas, y por tanto, estado para su valoración, el actualmente existente y que recogen las fotografías que acompañan el presente informe.  
e) En la alegación realizada se indica que recientemente se ha procedido a la transformación de las parcelas consistente en el cambio de cultivo de secano en regadío, indicando que la misma se ha realizado en todas las parcelas de su propiedad. A la fecha de la elaboración del presente informe se ha podido observar que, efectivamente, se han realizado operaciones de nivelación y rasanteo, con eliminación de la práctica totalidad de las zonas de acopios, en la totalidad de la superficie de las parcelas 170, 173 y 178 y en una porción de unos 2.465 m² de la parcela 171, quedando una porción de 4010 m² de la parcela 171 con idéntico estado al observado en marzo de 2009.   
f) Visto lo expuesto en la alegación presentada y a la vista de lo observado sobre el terreno, en las parcelas afectadas se ha procedido a la eliminación de zonas de acopios de áridos e igualado de rasantes, sin realización de las operaciones de aporte de tierra vegetal, acaballonado y nivelación final para evacuación de aguas pluviales. Por todo ello, no puede afirmarse que sobre dichas fincas se haya realizado una transformación de secano en regadío propiamente dicha tal como afirma el técnico Claudio Moliner Riba en sus respectivos informes.  
g) Dado que tal como se ha indicado, la superficie expropiada de las parcelas 170, 173 y 178 y una porción de unos 2.465 m² de la parcela 171 presentan una nueva configuración, se ha procedido a realizar nuevo cálculo modificado de la tipología nº 1, descrita en el informe elaborado por este técnico en fecha 27 de abril de 2009, considerando que, previa a la plantación, deben realizarse en dichas zonas operaciones previas de nivelación y rasanteo con una cota de ± 0,50 m. en el 100% de su superficie, y que incluye el aporte de tierra vegetal necesaria para la implantación del cultivo. En el anexo nº 1 que acompaña el presente informe, se muestra cálculo de los flujos de caja para la nueva tipología nº 1 (septiembre 2009), considerando los trabajos previos indicados, para el cultivo potencial de naranjo Navelate, y con los criterios y datos ya utilizados en el informe emitido en fecha 27 de abril de 2009. A la vista de los resultados obtenidos, para la nueva tipología del terreno se obtiene un valor unitario de 2,47 €/m².  
h) El artículo 23 Valoración en el suelo rural del Real Decreto Legislativo 2/2008, de 20 de junio, por el que se aprueba el Texto Refundido de la Ley de Suelo, establece en su punto 1.a) que "el valor del suelo rural así obtenido podrá ser corregido al alza hasta un máximo del doble en función de factores objetivos de localización, como la accesibilidad a núcleos de población o a centros de actividad económica o la ubicación en entornos de singular valor ambiental o paisajístico, cuya aplicación y ponderación habrá de ser justificada en el correspondiente expediente de valoración, todo ello en los términos que reglamentariamente se establezcan. En el informe aportado de parte se considera unos coeficientes correctores Mu, Ki (influencias adicionales) y K1 (cargas adicionales) cuya obtención y cuantificación no quedan justificadas en el informe aportado. No obstante y tal como recoge el informe técnico emitido en fecha 27.04.2009 por el técnico que suscribe, se justifica la adopción de un factor de corrección igual a 1.  
Por todo lo anteriormente expuesto, este técnico propone establecer como precios unitarios de las fincas nº 1, 2, 3 y 4 los que a continuación se relacionan:  
  
Alegaciones presentadas por Julia Arnedo Romero, Ismael Arnedo Romero, Francisca Raquel Arnedo Romero, Rocío Arnedo Romero, Adoración Arnedo Romero y Felipe Arnedo Romero, propietarios de la finca nº 11 (parcela 274 del polígono 16)  
Vistas las alegaciones presentadas por los propietarios de la finca nº 11 (parcela 274), por la que se solicitan se incluya en la relación de bienes indemnizables el vallado existente constituido por bloques de hormigón con una altura de 2,20 m, y una antigüedad superior a los 5 años, este técnico propone trasladar a los servicios técnicos municipales la solicitud de inclusión como bien indemnizable del vallado, constituido por bloques de hormigón con una altura de 2,20 m. y una antigüedad superior a los 5 años, para que procedan a su valoración atendiendo a su antigüedad y estado actual de conservación y funcionalidad."  
VI. En fecha 14 de septiembre de 2009, el arquitecto municipal, Luis Pérez Lores, emite el siguiente informe, en relación con las alegaciones presentadas:  
"Que ha finalizado el plazo de audiencia a los interesados del proyecto de expropiación por tasación conjunta de las parcelas destinadas a la construcción de una EDAR.   
Que durante el mismo se han presentado escritos de alegaciones, con valoración contradictoria y cuestiones relativas a la relación de bienes afectados.  
- Miguel Sorlí Bosch (10505 y 11690)  
- José, Ana María y Yolanda Rosa Maura Altabella (12004)  
- Julia, Ismael, Francisca Raquel, Rocío, Adoración y Felipe Arnedo Romero (12866, 13807 Y 13809)  
- José Monroig Borrás (12956 y 12957)  
- Lucrecia Esteller Lores (13145)  
- Excavaciones Marzá (13188)  
A la vista de las alegaciones presentadas y habiéndose procedido a su estudio en relación con las cuestiones ajenas al valor del suelo, así como habiéndose recabado el informe sobre este valor del suelo al técnico Francisco Javier Torres, ingeniero agrónomo, perito que realizó el informe de valoración incorporado al proyecto, se establecen las siguientes conclusiones:  
Miguel Sorlí Bosch (10505 y 11690)  
La primera alegación presentada por el interesado hace referencia, en primer lugar, a la titularidad de la misma, manifestando que el alegante es el único titular.  
En segundo lugar, el alegante solicita la expropiación completa de la finca en base al artículo 23 LEF.  
En relación con la propiedad de la finca, deberá recabarse del Registro de la Propiedad la certificación que determine con certeza la titularidad definitiva de la finca.  
En relación con la solicitud de expropiación de los 33,00m² que restan para completar la finca, de acuerdo con el artículo 33 LEF, éste establece lo siguiente:  
"Cuando la expropiación implique sólo la necesidad de ocupación de una parte de finca rústica o urbana, de tal modo que a consecuencia de aquélla resulte antieconómica para el propietario la conservación de la parte de la finca no expropiada, podrá solicitar de la administración que dicha expropiación comprenda la totalidad de la finca..."   
De acuerdo con lo expuesto y ante la solicitud del interesado, se considera oportuno proceder a incorporar en la finca expropiable el resto no incluido, pues constituye una finca inferior a la mínima productiva. Este resto se encuentra, también, calificado como dotacional en suelo no urbanizable. Por lo tanto, su valor es equivalente al establecido para la finca inicialmente expropiable.  
Posteriormente, el alegante presenta un nuevo escrito en el que se ha manifestado la existencia de tres elementos de vuelo sobre la finca a expropiar que no se tienen en cuenta en la valoración rústica del suelo por tratarse de elementos independientes del uso agrícola del suelo. Éstos son: una edificación casa, una cisterna y una balsa.  
Se ha procedido al análisis de tales elementos, llegándose a la siguiente conclusión:  
La edificación casa está constituida por una construcción de 120 m², con dos crujías, una de tipología edificatoria de vivienda, y la otra de almacén o porches. La antigüedad estimada es de 40 años y un estado de conservación, ruinoso, sin posibilidad actual de uso.  
La balsa está formada por una superficie de 10 m², datada con una antigüedad de 40 años, y un estado de conservación, ruinoso, sin posibilidad actual de uso.  
Por último, existe una cisterna de 12,50 m², con una antigüedad de 30 años y su estado de conservación es, también, ruinoso, sin posibilidad actual de uso.  
A la vista de todo ello, se considera que el valor de dichos elementos es nulo, pues carecen de posibilidad de uso efectivo.  
Con la incorporación de la nueva superficie de finca, su valor será:  
Se informa favorablemente la inclusión en la superficie a expropiar de la parte de finca restante (33,00 m²), resultando un valor total de 40.039,20 €, incluidos en la hoja de aprecio, más el premio de afección.  
Se informa desfavorablemente la inclusión de la valoración de los elementos solicitados, puesto que los mismos se encuentran abandonados, en muy deficiente estado de conservación.  
José, Ana María y Yolanda Rosa Maura Altabella (12004)  
La alegación matiza que, si bien se está de acuerdo con la estimación del valor de suelo, al mismo debe añadirse el valor de los cultivos existentes sobre el mismo.  
De acuerdo con el informe realizado por el técnico agrónomo, competente por razón de la materia, no resulta procedente la inclusión del arbolado como concepto indemnizable.  
No obstante, el tasador incorpora como concepto indenmnizable la cosecha pendiente de recolección, de acuerdo con el artículo 45 LEF, con una cuantía de 1.219,68 €.   
Se informa desfavorablemente la inclusión del arbolado complementariamente al valor estimado para el suelo, de acuerdo con el informe del ingeniero agrónomo señor Torres.  
Se informa favorablemente la modificación de la hoja de aprecio con inclusión del concepto de indemnización por cosechas pendientes, por valor de 1.219,68 €.   
Julia, Ismael, Francisca Raquel, Rocío, Adoración y Felipe Arnedo Romero (12866, 13807 y 13809)  
La alegación hace referencia a la necesidad de incorporación en la valoración de un muro bloque de hormigón con refuerzos de viguetas, con una altura de 2,20 m. Solicita, igualmente, la indemnización de una solera de hormigón que cubre el suelo y una higuera ubicada en el interior de la finca.  
En relación con los elementos cuya indemnización se solicita, cabe distinguir entre el relativo al cultivo del suelo, concretamente el árbol frutal existente, que no debe tenerse en cuenta pues el valor otorgado a la finca es el relativo a la capitalización de la renta real o potencial, la que sea superior, y ello supone haber tenido en cuenta los cultivos existentes, en el caso de la renta real, o, en el caso de la renta potencial, el cultivo de especies agrícolas de mayor potencialidad económica, lo que excluye el cultivo actual.  
Por otra parte, se deberá tener en cuenta aquellos elementos que se añadan sobre el suelo como elementos ajenos al uso agrícola y que mejoren las condiciones económicas de la parcela. En este caso se encuentra la valla de 2,20 m de altura que delimita la parcela y que debe ser repuesta, aún no constando en este Ayuntamiento licencia alguna sobre ella y no cumplir las determinaciones propias de vallados en suelo rústico. No así la solera cuyo pago se exige pues ésta, además de haberse realizado sin licencia, sin posibilidad de ser detectada por la administración, pues se encuentra oculta, constituye una construcción que debería detraerse del valor del suelo, pues impide la obtención de la mayor renta posible, renta cuya capitalización ha sido utilizada para la obtención del valor de éste.  
Visto todo ello, se procede a valorar el muro de bloque:  
El valor unitario del mismo, sin afección de estado y antigüedad, se lleva a cabo en base a los precios unitarios del IVE.  
  
El valor del muro será el resultado de multiplicar los ml afectados por el coeficiente de estado (1,00) y por el de antigüedad, que se puede estimar en 15 años (0,74)  
40mlx 84,18?/ml x 1,00 x 0,74 = 2.491,73-  
Se informa favorablemente la inclusión de la indemnización por el muro en la hoja de aprecio correspondiente a la parcela del alegante, con un valor de 2.491,73 €, más el premio de afección.  
Se informa desfavorablemente el resto de cuestiones planteadas.  
José Monroig Borrás (12956 y 12957)  
La alegación se ha presentado en dos partes diferenciadas. La primera cuestiona la valoración llevada a cabo por el ingeniero agrónomo encargado por el Ayuntamiento.  
De acuerdo con el informe realizado por el técnico agrónomo, competente por razón de la materia, se rechaza la valoración realizada en el informe técnico adjunto a la alegación.  
Por ultimo, en relación con el demérito, establece la legislación expropiatoria, en su artículo 23 LEF, la necesidad de someter a expropiación, también, los suelos que hayan devenido antieconómicos, si el propietario lo solicita. En el caso en el que nos encontramos, el propietario sí ha solicitado la expropiación total, según la solicitud de 3 de agosto de 2009, con registro de entrada nº 12957.  
Por último, el tasador incorpora como concepto indenmnizable la cosecha pendiente de recolección, de acuerdo con el artículo 45 LEF, con una cuantía de 229,59 €.   
Se informa desfavorablemente, en base al informe del ingeniero agrónomo Francisco Javier Torres, la tasación aportada por el propietario.   
Se informa favorablemente la inclusión en la expropiación de la totalidad de la finca. Sin embargo, la superficie estimada debe ser la real, pues ésta prima sobre la registral, habiéndose superficiado un total de 2.867m².   
Se informa favorablemente la modificación de la hoja de aprecio con inclusión del concepto de indemnización por cosechas pendientes, por valor de 229,59 €.   
De acuerdo con ello, la nueva ficha de valoración a introducir en la hoja de aprecio será:  
Lucrecia Esteller Lores (13145)  
La alegación cuestiona el valor establecido por el técnico agrónomo Francisco Javier Torres para la determinación de la hoja de aprecio municipal. El tasador del alegante introduce varios conceptos sobre el valor del suelo: factor de localización; muro de mampostería; y demérito por expropiación parcial.  
De acuerdo con el informe realizado por el técnico agrónomo, competente por razón de la materia, se rechaza la valoración realizada en el informe técnico adjunto a la alegación.  
En relación con el muro de mampostería que se solicita sea abonado, éste está constituido por un antiguo límite de piedra en deficiente estado que no puede ser considerado, desde nuestro punto de vista, indemnizable.  
La cuestión del demérito proviene de la situación de expropiación parcial. La finca restante resulta tener una superficie de 1.085 m², frente a los 15.878 m² originales. No se trata aquí de un demérito, en nuestra opinión, pues la finca resulta prácticamente no cultivable.  
Establece el artículo 23 LEF la posibilidad del interesado de solicitar la expropiación de la finca por resultar antieconómica y sólo ante la negativa de la administración para proceder a ello debería aplicarse una indemnización por deprecio de la misma, de acuerdo con el artículo 46 LEF. El alegante no manifiesta su intención de incorporar la finca restante, no cultivada, en la expropiación. Se rechaza, por lo tanto, el concepto de demérito como indemnizable. En cualquier caso, según la valoración realizada por el técnico tasador municipal, su valor sería de 3.830,05-  
Se adjunta informe del ingeniero agrónomo tasador del proyecto.  
Se informa desfavorablemente, en base al informe del ingeniero agrónomo Francisco Javier Torres, la tasación aportada por el propietario.   
Se informa desfavorablemente la incorporación del muro de mampostería existente en la parcela, pues éste se encuentra en deficiente estado, precisando una total reconstrucción.   
Por último, no debe considerarse la cuestión del demérito por finca restante, por cuanto la misma, si bien resulta de imposible rentabilidad, no se ha acogido a la posibilidad que le ofrece el artículo 23 LEF.   
Excavaciones Marzá (13188)  
La alegación cuestiona el valor establecido por el técnico agrónomo Francisco Javier Torres para la determinación de la hoja de aprecio municipal. El tasador del alegante cuestiona la valoración municipal "...al no haberse tenido en cuenta la transformación consistente en el cambio de cultivo de secano en regadío de todas y cada una de las parcelas."  
Manifiesta, también el alegante, que "...la transformación ha supuesto una gran inversión a cargo de Excavaciones Marzá, SL para incrementar el rendimiento y calidad de los terrenos y pasar al cultivo cítrico..."  
Cabe indicar que en la finca no se aprecia tal transformación manifestada por el interesado, siendo, en el momento de la exposición al público del proyecto de expropiación por tasación conjunta, un suelo destinado a acopio de tierras y escombros, sin uso agrícola alguno.  
No obstante, de acuerdo con la valoración realizada por el ingeniero agrónomo, Fco. Javier Torres Camós, se modifican los valores unitarios de las fincas 170, 171 parcialmente, 173 y 178, aplicando los valores unitarios derivados del método valorativo establecido en la legislación vigente para la actual situación, cambio que venía previsto en el propio proyecto de expropiación en el caso de proceder a modificar el estado inicial de la finca.  
El interesado no ha procedido, habiendo sido advertido de la necesidad de finalizar el acopio de tierras y escombros, a retirarlos completamente.  
De acuerdo con ello, las nuevas fichas de valoración a introducir en la hoja de aprecio serán:  
Finca 170 (ficha nº 1)  
Finca 171 (ficha nº 2)  
Finca 173 (ficha nº 3)  
Finca 178 (ficha nº 4)  
Se informa favorablemente la modificación de los valores de la tipología de cultivo potencial aplicable a las fincas objeto de expropiación, de acuerdo con el informe redactado por el ingeniero agrónomo Francisco Javier Torres Camós".  
VII. Visto el informe del viceinterventor municipal, Fernando Ferrer Galindo, emitido en fecha 16 de septiembre de 2009, en el que indica que NO existe crédito adecuado y suficiente en el presupuesto general, para hacer frente al coste total de las indemnizaciones previstas.  
VIII. En fecha 17 de septiembre de 2009, el TAG de Urbanismo, Jesús Hernández Lahera, emite el siguiente informe:  
"Visto el informe del arquitecto municipal, señor Pérez Lores de fecha 14.09.2009, en relación con las alegaciones presentadas al proyecto de expropiación por Tasación conjunta de parcelas para la construcción de la EDAR, por este TAG de Urbanismo se informa lo siguiente:  
Exposición de hechos  
I. En fecha 5 de agosto de 2009 (registro de entrada número 13145) presenta alegaciones al expediente, Lucrecia Esteller Lores, NIF 73358041-R, y domicilio a efectos de notificaciones en la partida Sanadorlí número 25 de Benicarló.  
II. En fecha 14 de septiembre de 2009, se emite por parte del arquitecto municipal, señor Pérez Lores informe sobre las alegaciones presentadas por varios interesados y por la señora Esteller Lores, en concreto, al expediente relativo al proyecto de expropiación por tasación conjunta de parcelas para la construcción de la EDAR y que literalmente indica:  
"Lucrecia Esteller Lores (13145)  
La alegación cuestiona el valor establecido por el técnico agrónomo Francisco Javier Torres para la determinación de la hoja de aprecio municipal. El tasador del alegante introduce varios conceptos sobre el valor del suelo: factor de localización; muro de mampostería; y demérito por expropiación parcial.  
De acuerdo con el informe realizado por el técnico agrónomo, competente por razón de la materia, se rechaza la valoración realizada en el informe técnico adjunto a la alegación.  
En relación con el muro de mampostería que se solicita sea abonado, éste está constituido por un antiguo límite de piedra en deficiente estado que no puede ser considerado, desde nuestro punto de vista, indemnizable.  
La cuestión del demérito proviene de la situación de expropiación parcial. La finca restante resulta tener una superficie de 1.085 m², frente a los 15.878 m² originales. No se trata aquí de un demérito, en nuestra opinión, pues la finca resulta prácticamente no cultivable.  
Establece el artículo 23 LEF la posibilidad del interesado de solicitar la expropiación de la finca por resultar antieconómica y sólo ante la negativa de la administración para proceder a ello debería aplicarse una indemnización por deprecio de la misma, de acuerdo con el artículo 46 LEF. El alegante no manifiesta su intención de incorporar la finca restante, no cultivada, en la expropiación. Se rechaza, por lo tanto, el concepto de demérito como indemnizable. En cualquier caso, según la valoración realizada por el técnico tasador municipal, su valor sería de 3.830,05 €  
Se adjunta informe del ingeniero agrónomo tasador del proyecto.  
Se informa desfavorablemente, en base al informe del ingeniero agrónomo Francisco Javier Torres, la tasación aportada por el propietario.   
Se informa desfavorablemente la incorporación del muro de mampostería existente en la parcela, pues éste se encuentra en deficiente estado, precisando una total reconstrucción.   
Por último, no debe considerarse la cuestión del demérito por finca restante, por cuanto la misma, si bien resulta de imposible rentabilidad, no se ha acogido a la posibilidad que le ofrece el artículo 23 LEF."  
Fundamentos de derecho  
Primero. Desde el punto de vista jurídico, procede manifestar que concurren en las presentes alegaciones, los requisitos generales de carácter formal exigidos por la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común, personalidad suficiente y legitimación en la causa de las partes alegantes e interposición de las alegaciones en tiempo y forma.  
Segundo. Estamos de acuerdo con las argumentaciones emitidas en su informe por el arquitecto municipal, señor Pérez Lores, de fecha 14.09.2009, en relación con todas las alegaciones presentadas, únicamente debemos matizar, en relación con la alegación presentada por la señora Esteller Lores, que el rechazo del concepto de demérito como indemnizable que indica el arquitecto municipal,   
"Establece el artículo 23 LEF la posibilidad del interesado de solicitar la expropiación de la finca por resultar antieconómica y sólo ante la negativa de la administración para proceder a ello debería aplicarse una indemnización por deprecio de la misma, de acuerdo con el artículo 46 LEF. El alegante no manifiesta su intención de incorporar la finca restante, no cultivada, en la expropiación. Se rechaza, por lo tanto, el concepto de demérito como indemnizable. En cualquier caso, según la valoración realizada por el técnico tasador municipal, su valor sería de 3.830,05 €."  
y que fundamenta en que la alegante no manifiesta su intención de incorporar la finca restante, no cultivada, en la expropiación total, de conformidad con lo establecido por el artículo 46 de la LEF, que dicho artículo, que literalmente indica:  
"En el supuesto del artículo 23, cuando la administración rechace la expropiación total, se incluirá en el justiprecio la indemnización por los perjuicios que se produzcan a consecuencia de la expropiación parcial de la finca".  
Solo es aplicable cuando el Ayuntamiento rechace la expropiación total (cosa que no ha sido pedida por la interesada) y que tal y como se indica por el Tribunal Supremo en Sentencia de 03.12.1999, la indemnización por demérito como consecuencia de la división o expropiación parcial de una finca es diferente, por tener causa distinta, de la indemnización prevista, por el artículo 46 de la Ley de Expropiación Forzosa de 16.12.1954, cuando el Ayuntamiento rechace la expropiación de la porción de finca, cuya conservación resulte antieconómica al propietario, petición esta que el propietario no está obligado a formular para reclamar el demérito causado a la finca como consecuencia de la división, razones por las que, aún cuando la propietaria de la finca no solicitare del Ayuntamiento la expropiación de esa porción, está legitimada para reclamar la indemnización por el demérito experimentado en ella si resulta debidamente acreditado éste.  
Así pues vemos que la interesada puede solicitar la indemnización por demérito de la finca restante, pero tal y como indica la sentencia citada del TS de 03.12.1999 y la de fecha 15.05.2001, debe ser "proporcionada al perjuicio real y si resulta debidamente acreditado éste".  
En su escrito de alegaciones no aparece debidamente acreditado este perjuicio real, por lo que entendemos que no procede la indemnización por demérito de la finca restante.  
Tercero. En mérito de lo expuesto, de conformidad con las disposiciones citadas y demás normativa de aplicación, procede adoptar el acuerdo de estimar/desestimar las alegaciones de conformidad con el informe del arquitecto municipal, señor Pérez Lores de fecha 14.09.2009, con la matización a la alegación de la señora Esteller Lores, para que pueda continuar la tramitación del expediente."  
Vista la propuesta del teniente de alcalde delegado del Área de Urbanismo y Medio Ambiente y el dictamen de la Comisión Informativa de Urbanismo y Medio Ambiente, la corporación, por unanimidad de los asistentes, acuerda:   
Primero. Estimar en parte las alegaciones formuladas en fecha 23 de junio de 2009 (registro de entrada 10505) y en fecha 10 de julio de 2009 (registro de entrada 11690), por Miguel Sorlí Bosch, con DNI 18898539-Z, e incluir en la superficie total a expropiar de la finca de su propiedad, la porción de terreno que se excluyó en el proyecto de expropiación inicial (33,00m²), resultando un valor de 40.039,20 €, más el 5% correspondiente al premio de afección, resultando un valor total de expropiación de 42.041,16 euros. En cuanto a la petición de inclusión en la valoración de una casa, una cisterna y una balsa, se desestima, puesto que los mismos se encuentran abandonados, en muy deficiente estado de conservación.   
Por último, en cuanto a la alegación relativa a la titularidad de la finca, de acuerdo con el Registro de la Propiedad son titulares del pleno dominio de las fincas núm. 7.855 y 1.144, afectas al presente procedimiento de expropiación forzosa, Miguel Sorlí Gil y Rosa Bosch Piñana, con carácter ganancial. En consecuencia, en el momento de proceder al pago del correspondiente justiprecio, el interesado deberá acreditar su derecho.  
Segundo. Estimar en parte las alegaciones formuladas en fecha 16 de julio de 2009 (r. e. 12004), por José Maura Martínez, con NIF 18844853-X, Ana María Maura Altabella, con NIF 18978726-T, y Yolanda-Rosa Maura Altabella, con NIF 19001165-Z, en cuanto a la modificación de la hoja de aprecio, con inclusión del concepto de indemnización por cosechas pendientes, por valor de 1.219,68 €. En cuanto a la inclusión del arbolado complementariamente al valor estimado para el suelo, se desestima, de acuerdo con el informe del ingeniero agrónomo señor Torres.  
Tercero. Estimar en parte las alegaciones formuladas en fecha 30 de julio de 2009 (r. e. 12866), por José María Navas Esteller, en representación de Julia, Ismael, Francisca Raquel, Rocío, Adoración y Felipe Arnedo Romero, en cuanto a la inclusión de la indemnización por el muro en la hoja de aprecio correspondiente a la parcela del alegante, con un valor de 2.491,73 €, más el 5% de premio de afección. En cuanto al resto de alegaciones, desestimarlas por los argumentos expuestos por el arquitecto municipal en su informe de fecha 14 de septiembre de 2009.  
Cuarto. Estimar en parte las alegaciones formuladas en fecha 3 de agosto de 2009 (r. e. 12957 y 12956), por José Monroig Borràs, con NIF 18871990-F, en cuanto a la inclusión en la expropiación de la totalidad de la finca, cuya superficie real, que prima sobre la registral, es de 2.867 m², y proceder a la modificación de la hoja de aprecio, con inclusión del concepto de indemnización por cosechas pendientes, por valor de 229,59 €, por lo que la valoración final de esta finca es de 11.898,05 euros, más el 5% de premio de afección, que hacen un total 12.492,95 euros. En cuanto al resto de alegaciones, desestimarlas por los argumentos expuestos por el arquitecto municipal en su informe de fecha 14 de septiembre de 2009.  
Quinto. Desestimar las alegaciones formuladas en fecha 5 de agosto de 2009 (r. e. 13145), por Lucrecia Esteller Lores, con NIF 73358041-R, y rechazar la valoración particular aportada por la interesada, en base al informe del ingeniero agrónomo Francisco Javier Torres, no considerándose procedente la incorporación del muro de mampostería existente en la parcela por encontrarse en deficiente estado y precisar una total reconstrucción, ni la apreciación del demérito por finca restante, por cuanto la misma, si bien resulta de imposible rentabilidad, no se ha acogido a la posibilidad que le ofrece el artículo 23 LEF.   
Todo ello, de acuerdo con lo informado por el arquitecto municipal en fecha 14 de septiembre de 2009 y por el TAG de Urbanismo en fecha 17 de septiembre de 2009.  
Sexto. Estimar las alegaciones formuladas en fecha 5 de agosto de 2009 (r. e. 13188), por Ramón Ferre Gargallo, en representación de Excavaciones Marzá, SL, con NIF B-12098521, y modificar los valores unitarios de las fincas 170, 171 parcialmente, 173 y 178, de acuerdo con el informe redactado por el ingeniero agrónomo Francisco Javier Torres Camós, aplicando los valores unitarios derivados del método valorativo establecido en la legislación vigente para la actual situación, cambio que venía previsto en el propio proyecto de expropiación en el caso de proceder a modificar el estado inicial de la finca. De acuerdo con ello, las valoraciones finales de las parcelas catastrales 170, 171, 173 y 178, serán respectivamente, 1.158,43 €, 8.494,55 €, 16.699,67 € y 8.536,32 €, más el 5% de premio de afección en cada una, esto es, un total respectivamente de 1.216,35 €, 8.919,28 €, 17.534,65 € y 8.963,14 €. Todo ello, de acuerdo con lo informado por el arquitecto municipal en su informe de fecha 14 de septiembre de 2009.  
Séptimo. Aprobar definitivamente el proyecto de expropiación forzosa por tasación conjunta, para la implantación de una EDAR en la partida Villaperdiz de Benicarló redactado por el arquitecto municipal, señor Luis Pérez Lores, en abril de 2009, con las modificaciones introducidas en el mismo como resultado de la estimación de las alegaciones formuladas por las personas interesadas, según informe de dicho arquitecto municipal de fecha 14 de septiembre de 2009. Dicha aprobación queda condicionada a la existencia de crédito adecuado y suficiente en el presupuesto general del Ayuntamiento de Benicarló para el pago de las correspondientes indemnizaciones, de acuerdo con la valoración municipal.  
Octavo. Remitir el expediente al Jurado de Provincial de Expropiación Forzosa, para que determine el justiprecio definitivo, en aquellos casos en los que la valoración municipal ha sido rechazada expresamente por los titulares de bienes y derechos afectados, designándose a estos efectos, al señor Luis Pérez Lores, en calidad de arquitecto municipal, para que, de conformidad con el artículo 85 de la Ley de Expropiación Forzosa, forme parte, en su caso, del Jurado Provincial de Expropiación.   
Noveno. Publicar este acuerdo en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, en el Boletín Oficial de la Provincia de Castellón y en uno de los diarios de mayor circulación de la provincia de Castellón, así como, en el tablón de anuncios del Ayuntamiento de Benicarló.  
Diez. Notificar este acuerdo los interesados, indicándoles que contra el dispositivo 7º, que pone fin a la vía administrativa, pueden interponer recurso potestativo de reposición, ante el órgano que lo dicta, en el plazo de un mes, a contar desde el día siguiente a la notificación o publicación de este acuerdo, según lo previsto en los artículos 116 y 117 de la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común. O bien, directamente, pueden interponer recurso contencioso-administrativo, ante el Juzgado Contencioso-Administrativo de Castellón, en el plazo de dos meses, desde el día siguiente a la notificación o publicación de este acuerdo, según lo previsto en los artículos 8.1 y 46 de la Ley 29/1998, de 13 de julio, Reguladora de la Jurisdicción Contencioso-Administrativa. Sin perjuicio de que puedan interponer cualquier otro recurso que consideren pertinente.»  
Benicarló, 26 de octubre de 2009.- El teniente de alcalde delegado del Área de Urbanismo: Antonio Cuenca Caballero.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML