Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5634, del 07-11-2007 (2007/13254)

RESOLUCIÓ de 22 d'octubre de 2007, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental, corresponents als municipis de Muro de Alcoy, La Yesa, Monforte del Cid, Agullent, Cervera del Maestre, Orihuela, Castalla i Tuéjar.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5634

Data del DOGV
:   07-11-2007

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2007/13254

CVE


Data del document
:   22-10-2007

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Orihuela](javascript:void(0))
    * [Tuéjar](javascript:void(0))
    * [Muro de Alcoy](javascript:void(0))
    * [Monforte del Cid](javascript:void(0))
    * [Agullent](javascript:void(0))
    * [Castalla](javascript:void(0))
    * [Yesa, La](javascript:void(0))
    * [Cervera del Maestre](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 22 d'octubre de 2007, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental, corresponents als municipis de Muro de Alcoy, La Yesa, Monforte del Cid, Agullent, Cervera del Maestre, Orihuela, Castalla i Tuéjar. [2007/13254]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracións en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.En virtut d'això, resolc:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracións d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 078/03-AIA Muro de Alcoy, 370/03-AIA La Yesa, 383/03-AIA Monforte del Cid, 073/04-AIA Agullent, 311/04-AIA Cervera del Maestre, 034/05-AIA Orihuela, 229/05-AIA Castalla i 007/06-AIA Tuéjar, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 22 d'octubre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 78/2003-AIA   
Títol: Pla general d'ordenació urbana de Muro  
Promotor: Ajuntament de la vila de Muro  
Autoritat substantiva: Ajuntament de la vila de Muro i CTU   
Localització: Terme municipal de Muro (Alacant)  
Descripció del projecte   
1. Objecte del projecte  
L'objecte del pla general és definir el model territorial del municipi de Muro, que segons la proposta, es basa en els següents aspectes fonamentals:  
- El model territorial d'assentaments pot considerar-se concentrat en el nucli urbà de Muro, que agrupa pràcticament tota la població del terme municipal, les zones de segona residència pròximes a aquest nucli, més quatre nuclis de menor entitat però de configuració molt urbana des del punt de vista formal: Zela de Núñez, Benámer, Alqueria de Jordá i Turballos.   
- Els usos terciaris, dotacionals i serveis s'integren en el nucli urbà.  
- L'ús industrial es troba localitzat en tres zones: al nord i a l'oest, integrades en el nucli urbà, i a l'est del nucli en direcció a Benámer. S'uneix a aquestes els sectors Almorroig, de clara especialització funcional al nord de l'Agres.  
- L'esquema viari està integrat per la carretera nacional N-340, les carreteres comarcals CV-3311 i CV-700, i les altres carreteres de caràcter local del municipi. Es produeix, al seu torn, el pas del ferrocarril Alcoi-València.  
- El pla preveu una reserva de sòl destinada a futures actuacions d'infraestructures viàries: carretera de connexió entre la N-340 i la carretera d'Agres, reserva de sòl per a la millora de la traçada de la carretera d'Agres, reserva de sòl per a l'autovia, reserva de sòl per a la futura ronda sud i les connexions d'aquesta al centre urbà.  
- Les característiques fisiconaturals de determinades àrees del municipi, com la serra de Mariola o serra de Benicadell, la xarxa de barrancs i els llits dels rius Agres i Serpis, que requereixen un tractament normatiu de protecció.  
Amb aquestes premisses, el model urbà es configura sobre la base dels aspectes següents:  
- Manteniment del model de creixement compacte, amb una determinada especialització funcional, que es tradueix en un desenvolupament urbanístic continu des de Muro cap a l'Alqueria de Jordà i Benàmer, amb la consolidació i desenvolupament dels sectors industrials al costat del viari principal.  
- El creixement s'orienta cap a l'eixample nord completant la trama urbana quasi fins al llit de l'Agres amb els sectors urbanitzables residencials R6 i R9 ordenats detalladament des del pla general (PG). Es mantenen els sectors R2, R3, R4, i R5 ja existents en les normes subsidiàries vigents, que no obstant això, no han sigut desenvolupats fins a la data.  
- Es proposa un creixement molt més moderat a Zela de Núñez (R7) i a la vora de Benàmer (R8), i se salvaguarda Turballos dels desenvolupaments urbanístics.  
- S'assumeix l'existència d'implantacions de segona residència en la zona de la Plana, però amb un grau de consolidació i infraestructures que no justifica la seua classificació com a SU segons recullen les normes subsidiàries, per la qual cosa aquests sòls passen a sòl urbanitzable pendent de desenvolupament.  
Finalment, el PG estableix les següents directrius per a l'expressió plàstica del model territorial:  
- Diferenciació de les trames urbanes de distinta tipologia, juntament amb la pretensió d'un tractament de costures entre barris.  
- Definició d'una normativa que regule els paràmetres urbanístics de les diverses zones, de manera definitiva almenys al nucli antic.   
- Disseny de la forma de la ciutat amb especial atenció a la consolidació de les vores urbanes.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
I. El terme municipal de Muro pertany a la subcomarca de la Foia, situat al nord de la província d'Alacant. Disposa d'una superfície de 30.5 km² i limita al nord amb Albaida, Atzeneta d'Albaida, Bèlgida, Otos, Palomar i Bufali, a la província de València; per l'est amb Gaianes, Alcocer de Planes i Benimarfull; al sud amb l'Alqueria d'Asnar i Cocentaina; i a l'oest amb Agres.  
II. Les normes subsidiàries de planejament de gener de 1991 actualment vigents, juntament amb el planejament diferit, van classificar els següents sòls, dels quals no s'indiquen les superfícies de les distintes classes ni categories:  
- Sòl urbà  
- Sòl urbanitzable  
- Sòl no urbanitzable  
Règim general  
Protecció ecològica  
Protecció agrícola   
Protecció de llits i aqüífers  
Protecció d'infraestructures  
I. El nou document de planejament, segons s'ha pogut deduir a partir de les superfícies dels sòls urbans o urbanitzables, classifica les següents superfícies al terme municipal:  
- Sòl urbà: 129.46 ha  
- Muro: 123.63 ha  
- Benàmer: 1.25 ha  
- Alqueria Jordà: 0.28 ha  
- Zela de Núñez: 3.59 ha  
- Turballos: 0.71 ha  
- Sòl urbanitzable: 311.33 ha  
- Residencial: 191.04 ha  
Ampliació SU: 39.09 ha  
Arpella: 37.64 ha  
La Plana: 114.31ha  
- Industrial: 104.53 ha  
PI: 47.97 ha  
Almoroig: 56.56 ha  
- Dotacional adscrit: 15.76 ha  
- Sòl no urbanitzable:  
- Comú tipus A (SNUCA)  
- Comú tipus B (SNUCB)  
- Reserva infraestructures (SNURSI)  
- D'especial protecció  
I. El sòl no urbanitzable d'especial protecció queda dividit en sis categories, encara que no s'han aportat les superfícies adscrites a cadascuna d'elles:  
- D'especial protecció viària (SNUPV):  
- D'especial protecció ferroviària (SNUPF):  
- D'especial protecció de llits (SNUPC)  
- D'especial protecció ecològica (SNUPE)  
- D'especial protecció ambiental (SNUPMA)  
- D'especial protecció forestal (SNUPMFo)  
II. En el nou planejament s'aprecia una notable reducció del sòl no urbanitzable protegit, causat principalment per l'eliminació de la protecció agrícola i de riberes i aqüífers, categories que desapareixen en el nou planejament i es transformen en SNU comú tipus A. El SU de protecció ecològica es disminueix lleugerament, i es divideix en dues categories segons corresponga a l'àrea de la serra de Mariola o del Benicadell.  
I. S'estima un potencial de 1.190 nous habitatges en els sectors ordenats detalladament, i exclòs el nucli urbà actual. L'anterior estableix un nou horitzó poblacional en uns 4.050 nous habitants, que sumats als 8.150 habitants actuals segons les dades censals de 2005, donen com a resultat una població potencial de 12.200 habitants per al municipi. En resum, el Pla general d'ordenació urbana genera un nou marc sociourbanístic podria, d'arribar a desenvolupar-se per complet, duplicar l'actual població de Muro.   
La previsió d'habitatges es correspon a una població de més de 10.000 habitants, xifra que es dubta que s'arribe a aconseguir a mitjà termini des del concert previ, i en la mateixa memòria del document que estima un increment de població previst per a l'any 2012 de 886 habitants, encara que s'afirma que les dades considerades en les previsions han sigut àmpliament superades per la realitat.  
I. El Catàleg de béns i espais protegits del pla general no ha pogut ser avaluat pel fet de no trobar-se present en la documentació remesa a aquesta direcció general encara que, sembla ser, disposa del vistiplau de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, segons se'n dedueix dels informes.   
I. El municipi d'Agres limítrof a Muro per l'oest, qualifica com a sol no urbanitzabale (SNU) d'especial protecció forestal els terrenys adjacents al terme municipal i pertanyents a la Serra de Mariola i a la Serra d'Agullent; al nord del Benicadell els municipis valencians classifiquen els seus sòls com a SNU d'especial protecció en les categories de forestal o paisatgístic; Gaianes com a SNU d'especial protecció forestal la part de les vessants del Benicadell; Alcosser de Planes a l'oest, com a SNU d'especial protecció l'entorn de l'embassament de Beniarrés i la xarxa de barrancs, i Benimarfull com a SNU comú; l'Alqueria d'Asnar al sud com a sòl no urbanitzable comú, i Cocentaina els sòls de la Serra de Mariola com de protecció per valors ecològics i paisatgístics, i com a SNU comú o de protecció de llits la resta dels terrenys limítrofs a Muro. Per tot això, tenint en compte la classificació i qualificació proposada pel Pla General d'Ordenació Urbana (PGOU) considera que aquest planejament és compatible amb el dels municipis limítrofs.   
3. Alternatives  
Pel que fa a l'estudi d'alternatives, en l'estudi d'impacte ambiental no s'han analitzat alternatives enteses com a tals, encara que sí que s'han recollit diverses modificacions en el document de planejament durant el procediment d'estudi d'impacte ambiental i la tramitació per a l'aprovació definitiva d'aquest.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 13 de març de 2003 l'Ajuntament de la vila de Muro va remetre una còpia de la documentació tècnica, inclòs l'estudi d'impacte ambiental, relatiu al Pla general d'ordenació urbana de Muro, i certificació del resultat del tràmit d'informació pública a què han sigut sotmesos la totalitat dels documents, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic inicialment, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Información d'Alacant, de data 31 de març de 2001, i en el DOGV número 3972, de 3 d'abril de 2001. Posteriorment, el Ple municipal acorda prorrogar el període d'informació pública, segons anuncis publicats en el diari Información d'Alacant, de data 11 de maig de 2001, i en el DOGV número 4003, de 21 de maig de 2001.   
Durant el període d'informació pública es van presentar un total de 266 al·legacions, segons consta en el certificat emés per l'Ajuntament de la vila de Muro, acompanyat en l'expedient administratiu municipal per la certificació d'aprovació provisional per acord del Ple de data 20 de febrer de 2003.  
3. Resum de les al·legacions  
De les al·legacions presentades, cap fa referència a les possibles afeccions ambientals del planejament, mentre que la immensa majoria de les al·legacions fan referència al polígon industrial de l'Arpella PI-2, un altre bon nombre a la traçada de l'autovia, i les restants centren el seu interés perquè determinades disposicions del planejament en les àrees urbanes o urbanitzables siguen modificades.  
Cal destacar que la majoria de les al·legacions relatives al polígon industrial PI-2 no tenen fonament a l'haver-se desestimat la inclusió en el PGOU de l'esmentat polígon industrial, segons s'afirma en l'informe evacuat, modificant-se la qualificació d'aquest sòl de l'inicialment previst com a industrial a sòl urbanitzable residencial amb la tipologia d'habitatge unifamiliar aïllat en parcel·la mínima de 1.000 m².   
Contestades totes les al·legacions per part de tècnics de l'Ajuntament, s'han introduït les modificacions requerides pels diversos informes demanats i s'han estimat algunes de les al·legacions presentades.  
4. Peticions d'informació o documentació complementària  
Amb data 18 de setembre de 2003, es requereix l'ajuntament perquè complete la documentació presentada, segons informe emés per aquesta direcció general (DG) sobre alguns aspectes que s'han de corregir, ampliar o incorporar en la documentació del PGOU, que de manera resumida s'hi exposen a continuació:  
- Descripció del medi genèrica, a causa d'una escala de treball inadequada, amb falta de justificació de les valoracions relatives a les capacitats d'ús del sòl i als resultats de la qualitat del paisatge, i a la valoració de les unitats paisatgístiques i de la qualitat ambiental al terme municipal.  
- Necessitat de resoldre degudament en el document del pla general, aspectes relatius al proveïment d'aigua potable a la població, depuració d'aigües residuals, gestió dels residus sòlids inerts i adequació a la protecció arqueològica i etnològica, conseqüència de l'aplicació de les diverses legislacions sectorials vigents.  
Amb data 24 de febrer de 2005, es requereix l'ajuntament perquè complete la documentació presentada amb l'informe favorable regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, del Patrimoni Cultural Valencià i l'informe favorable de l'organisme de conca competent sobre la disponibilitat de recursos hídrics per als usos previstos en el planejament.  
Amb data 27 de maig de 2005, es requereix l'ajuntament perquè complete la documentació presentada segons diverses consideracions ambientals, que de manera resumida s'hi exposen a continuació:  
- Informe favorable de l'administració competent en espais naturals protegits relatiu a la classificació d'un nou sòl urbanitzable en l'àmbit del Pla d'Ordenació de Recursos Naturals (PORN).  
- Deficiències greus en la documentació modificada, principalment pel que fa a la falta de coincidència de la informació abocada quan es tracten els mateixos temes en les distintes parts del projecte, en la informació gràfica i les seues llegendes, i en les fitxes de planejament i gestió.  
- Justificació de la valoració de les unitats paisatgístiques i de la qualitat ambiental del territori d'estudi en relació amb les valoracions relatives a les capacitat d'ús del sòl i els resultats de la qualitat del paisatge.  
- La documentació aportada no especifica les diferents superfícies de sòl establides pel pla general (PG) proposat, pel que fa a la seua classificació i qualificació, ni la superfície d'algun dels sectors de sòl urbanitzable.  
- Justificació de la necessitat de classificar el sòl urbanitzable proposat, en especial el sector Arpella de gran extensió i que presenta diverses afeccions legals, d'acord amb les previsions de creixement de la població en Muro.  
- Consideracions relatives a l'adequació i regulació dels usos permesos en les distintes categories de sòl no urbanitzable.  
- Es proposa la qualificació del SNUCB com a SNU d'especial protecció agrícola.  
- Consideracions pel que fa a l'adequació del projecte quant al patrimoni arqueològic del terme municipal de Muro.  
- Consideracions pel que fa al sòl de protecció de llits i a la legislació sectorial vigent respecte al domini públic hidràulic.  
- Falta d'adequació de la zona de la pedrera abandonada Tantam com a abocador de residus d'inerts, d'acord amb els valors ambientals existents en la zona.  
- Necessitat de protegir adequadament els camins ramaders, els abeuradors, descansadors i la resta de llocs associats al trànsit ramader.  
Amb data 24 de juny de 2005, l'Ajuntament de Muro remet documentació en contestació al requeriment efectuat per aquesta DG, que no obstant això va ser tornada al no estar firmada ni degudament diligenciada a través de l'ajuntament i, definitivament, al contenir errors que impedien l'obtenció d'elements de judici suficients per a la consecució de l'expedient. A més, es posa de manifest en els escrits remesos i en diverses conversacions mantingudes amb els tècnics redactors que les incongruències en els plànols es deu a una falta d'actualització després de l'esmena de deficiències en la documentació inicialment presentada.  
Finalment, amb data 19 de desembre de 2005, l'ajuntament completa l'expedient d'estudi d'impacte ambiental amb els informes requerits i actualitza la documentació del PG a fi d'esmenar les deficiències observades per aquesta DG.  
Informes sectorials  
En l'expedient municipal s'inclouen diversos informes sectorials rebuts durant la tramitació del pla general, entre els quals destaquen els següents:  
- Informe del Ministeri de Foment relatiu a l'afecció d'un tram de l'autovia del Mediterrani (N-340) al municipi  
- Informe favorable de la DG de Patrimoni Cultural Valencià relatiu als béns de rellevància local inclosos en el Catàleg urbanístic del PGOU i remés per l'Ajuntament.  
- Informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià en compliment d'allò que s'ha regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998   
- Informe de l'Àrea de Gestió del Domini Públic Hidràulic de la CHJ, en el qual es determina la necessitat de classificar com a SNU d'especial protecció els terrenys que tinguen la condició de domini públic hidràulic, i la seua exclusió de qualsevol procés urbanitzador o edificatori.   
- Informe favorable de la CHJ en compliment d'allò que s'ha regulat en l'article 19.2 de la Llei 4/2204, relatiu a la disponibilitat de recursos hídrics per a atendre a allò que s'ha previst pel PGOU.   
Amb data 12 d'abril de 2005, s'efectua consulta a l'organisme competent en espais naturals protegits sobre l'afecció al planejament proposat del PORN de la Serra de Mariola, del qual resulten:  
- Amb data 4 de maig de 2005 es rep en aquesta DG Informe del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi relatiu al PGOU de Muro, en el qual es posen de manifest les discordances existents entre el PORN i el projecte de PG proposat, de les quals aquesta DG va traslladar a l'Ajuntament de Muro i que van ser les següents:  
- Les àrees qualificades com a àrees forestals pel PORN tindran la consideració de SNU d'especial protecció en el PGOU  
- Haurà de justificar-se adequadament la necessitat d'ampliar l'àrea de sòl urbanitzable en el sector de la Plana a costa de les àrees agrícoles del PORN  
- Es considera imprescindible la classificació del barranc de la Quebrantà com a SNU de protecció de llits, i dels camins ramaders assagador de la Quebrantà i assagador del Camí Vell d'Agres com a SNU de protecció viària.  
- Amb data 4 de juliol de 2005, el Servei d'Ordenació Sostenible del Medi remet informe favorable relatiu al projecte de PGOU de Muro, d'acord amb les modificacions presentades que esmenen les observacions informades anteriorment, havent-se redelimitat les àrees de sòl urbanitzable en la Plana proposades inicialment, a falta, no obstant això, de corregir un error cartogràfic en la delimitació del sector la Plana 4.  
Afeccions legals  
1. Com ja s'ha comentat, el terme municipal de Muro es troba parcialment inclòs en la delimitació de l'espai natural protegit de la serra de Mariola, per la qual cosa aquest territori es troba afectat pel PORN de la serra de Mariola.  
En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, al municipi de Muro s'ha designat el lloc d'interés comunitari denominat LIC Serres de Mariola i el Carrascar de la Font Roja, la delimitació del qual inclou la zona denominada la Lloma fins a la traçada de la via fèrria Xàtiva-Alcoi; i també la ZEPA serres de Mariola i el Carrascar de la Font Roja, en la delimitació del qual s'inclouen a més els terrenys de la Plana, fins a la carretera N-340 i la CV-3311.  
2. Després de la consulta de les cartografies oficials i les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la CTH, com també el Pla d'Acció Territorial sobre Prevenció de Riscos d'Inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), sí que sembla detectar-se una altra afecció al terme municipal, la corresponent a la cua de l'embassament de Beniarrés que aconseguiria, remuntant el Serpis, fins a pràcticament la carretera CV-3311, corresponent-se a tots aquells terrenys inundables situats per sota de la corba de nivell de 320 m d'alçària, i per tant situats dins del vas de l'embassament, sent cota de la presa de 319'10 m. No obstant això, aquesta informació resulta contradictòria en funció de l'escala de la cartografia consultada. És més, en el plànol topogràfic que acompanya el PG, la cota dels terrenys situats en aquest àmbit se situa per damunt dels 320 m.   
3. La xarxa hidrogràfica principal en el terme municipal de Muro està formada per dos rius, el Serpis o riu d'Alcoi i el riu Agres, que s'uneix al primer, a l'altura de Benámer. El PG classifica com a sòl no urbanitzable de protecció de llits (SNUPC) el riu Agres i el riu Serpis, els barrancs que desguassen al Serpis com el de la Querola i la Quebrantà i els barrancs del Collado i de Turballos que des del Benicadell desguassen en l'Agres.  
4. Al terme municipal de Muro hi ha un total de 13 camins ramaders classificats i 8 abeuradors, segons s'indica en l'estudi d'impacte ambiental i es grafia adequadament en els plànols d'ordenació i informació, on s'inclouen les diverses amplàries legals.  
Els camins ramaders han sigut inclosos en el SNU d'especial protecció viària juntament amb les altres vies de comunicació però amb una normativa urbanística específica de protecció. Consta en la documentació presentada l'acta de comprovació d'afeccions del PG als camins ramaders, en la qual es comprova que no es produeixen afeccions ni modificacions, mantenint la seua longitud i amplària.  
5. Són nombrosos els jaciments arqueològics catalogats a Muro. Els jaciments catalogats que es recullen i descriuen en la documentació avaluada, han sigut inclosos en el Catàleg de béns i espais protegits del pla general, encara que els terrenys situats al voltant d'aquests no es classifiquen com a sòl no urbanitzable protegit.  
L'expedient d'avaluació d'impacte ambiental inclou informe favorable a l'efecte patrimonial del PGOU de Muro, tant pel que fa als béns de rellevància local, com als plànols d'ordenació estructural i a les ordenances d'edificis protegits del PGOU.  
6. Dues línies elèctriques d'alta tensió travessen el municipi de nord a sud, una per l'oest discorrent majoritàriament pel SNU de les àrees agrícoles de la Plana, i l'altra per l'est sobre per sòl no urbanitzable comú i sobre el sòl industrial entre el nucli de Muro i Benámer.  
Consideracions ambientals  
El terme municipal de Muro es troba clarament delimitat per relleus muntanyosos que es van suavitzant cap a una àmplia plana central, on drena la xarxa de barrancs. El límit nord el defineix la solana de la serra del Benicadell, on al nord-oest aguaita la serra d'Agullent, i a l'est la zona denominada la Lloma pertanyent a la serra de Mariola. A més d'estar emmarcat pel poderós relleu, el terme municipal s'estructura per la presència de dos llits importants, encaixats en el terreny. Es tracta del riu Agres que penetra per l'est des del municipi del mateix nom i travessa longitudinalment Muro cap a l'oest. I el riu Serpis, que en direcció sud-nord des de Cocentaina i l'Alqueria d'Asnar es dirigeix a la trobada de l'Agres, i fins a l'embassament de Beniarrés.   
Juntament amb aquests elements estructurants de caràcter natural, el dibuix de l'esquema territorial es completa amb les infraestructures existents: principalment la carretera N-340 que travessa el terme municipal de nord a sud i les comarcals CV-700 i CV-3311; a més, la futura autovia del Mediterrani ho farà descrivint un arc des del sud vorejant la part exterior del riu Agres fins al pas nord-oest entre les serres de Mariola i Agullent, partint el municipi en dues meitats. El planejament proposat estructura el seu creixement, dins del triangle que determinen els dos rius a partir de la N-340, recolzant-se en la carretera C-3311 en direcció est cap a les pedanies d'Alqueria Jordá i Benámer.   
La complexitat del territori d'estudi resideix a més de fer-ho en els aspectes esmentats, en les característiques litològiques dels sòls de què s'hi han descrit quatre unitats fisiogràfiques. La unitat 3 es correspon amb els terrenys al·luvials en la zona central, de relleu pla. Els materials que la componen són arenes i llims fluvials amb una molt elevada capacitat agrícola, una permeabilitat elevada i una alta vulnerabilitat a la contaminació dels aqüífers. Es correspon a més amb la zona més antropitzada per ser en la que s'assenta en nucli de població i en la que es preveuen la majoria dels desenvolupaments, tant residencials com industrials. Les unitats 1 i 4 es corresponen amb les zones de relleus carbonatats i carstificats, mentre que la unitat 2 la defineixen els relleus més suaus composta per margues de fons de vall.   
És en aquest sentit, i a causa de l'existència d'aqüífers d'origen càrstic, que la vulnerabilitat d'aquests haja de ser un dels factors determinants en la valoració ambiental de la proposta. Muro es troba inclòs en el subsistema aqüífer de Solana-Almirante-Mustalla, detrític i sobreexplotat, i en el subsistema de serra Mariola de bona qualitat i en equilibri, sent l'alimentació d'aquests per infiltració directa d'aigua de pluja i de les aigües superficials del Serpis, i les eixides per bombament i pel drenatge dels rius.   
D'altra banda, cal destacar que en tot el riu Serpis els nivells de qualitat de l'aigua són baixos a causa de la contaminació. I el que és més important, en l'embassament de Beniarrés es produeixen condicions d'hipereutrofització a causa de la seua situació aigües avall d'una zona molt poblada i a la forta implantació industrial, per la qual cosa indirectament es podria haver considerat l'afecció del PORN de la Marjal de Pego-Oliva al planejament de Muro concretament en l'apartat de regulació i control d'abocaments.  
Els valors naturals de la zona d'estudi queden reconeguts sota les diverses figures de protecció atorgades, i és en els contraforts de la serra de Mariola on es donen els hàbitats i espècies més destacables que es corresponen a formacions forestals de boscos de Quercus ilex i Q. rotundifolia i de matolls arborescents amb Juniperus i matolls termomediterranis, de densitat i alçària variable al terme municipal. Destaquen també per la seua vegetació les zones de tàlvegs tant de Mariola com del Benicadell, les vessants de les quals es van veure afectades per importants incendis de caràcter forestal, i els estrets barrancs amb bona cobertura i on a causa de la presència d'aigua els boscos de xops aconsegueixen els seus valors més alts. Pel que fa a les espècies en el territori d'estudi, destaca per la seua importància la representació d'Hieraetus fasciatus, com també de Bubo bubo, Aquila chrysaetos i Falco peregrinus.   
Els usos del sòl dominants, mes allà dels assentaments, en l'entorn del nucli urbà de Muro i entre els rius Serpis i Agres són els industrials, mentre que al territori exterior a aquests, l'aprofitament dominant és l'agrícola, enfront d'altres usos més minoritaris segons diversa el relleu, principalment el forestal. La indústria està representada per un important nombre de fàbriques de teixits, filatura, maquinaria agrícola, marbres i mobles.  
Pel que fa a l'ús agrícola al terme municipal es diferencia la zona al·luvial de Muro de cultius de regadiu i la zona de cultius de secà en les vessants de bancals, on la importància d'aquests resideix no ja en la capacitat del sòl, sinó en aspectes paisatgístics conformant la visual del Benicadell cap a Turballos i Gaianes i, sobretot en la importància d'aquestes àrees de cultiu de secà i dels mosaics agroforestals des del punt de vista de la conservació de l'hàbitat natural de nombroses espècies.  
En la valoració del paisatge, s'han identificat un total de 4 unitats, que es corresponen amb el potent relleu de fons que defineix la serra del Benicadell, el fons de vall on s'aterrassen els bancals de cultius de secà, els contraforts de la serra de Mariola i l'espai central de caràcter al·luvial interior als rius.   
Aqustes unitats es corresponen també amb les quatre unitats ambientals descrites. La unitat ambiental 4 es correspon amb la serra de Mariola i la unitat ambiental 1 amb la serra del Benicadell l'orientació d'ús de la qual és la protecció, tenint-se coneixement de la tramitació d'una proposta de declaració de la Solana i l'Ombria del Benicadell com a paisatge protegit.  
La valoració de les unitats paisatgístiques i els resultats de la qualitat ambiental, com també l'adequació del planejament a aquests, presenta algun dubte, ja que s'observa una determinada inversió, en funció dels criteris de valoració, entre les unitats 2 i 3, que es reflecteix en la gradació del SNU comú, que ha determinat encertadament una major restricció d'usos per als sòls del tipus B. Aquests sòls, a més, compleixen una funció determinant d'amortiguació ambiental respecte als espais naturals protegits que circumden.  
Respecte al proveïment d'aigua potable, consta en l'expedient informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (CHJ), a partir de les dades aportades per l'Ajuntament de Muro en què es manifesta que l'increment dels recursos hídrics necessaris per a atendre les necessitats del PG ascendeix a un volum de 364.140'140 m³. L'esmentat increment es pretén atendre amb el pou de què és titular l'Ajuntament i amb un nou aprofitament la concessió del qual està en tràmit, a més dels pous de titularitat privada destinats igualment al proveïment de la població. Sumats tots els aprofitaments resulta un total disponible per a atendre la població de Muro de 1.200.141 m³/any. A raó de 250l/hab per als habitants actuals i segons la dada inicial de l'increment previst resulta un requeriment a cobrir d'1.101.608 m³/any, és a dir, inferior al disponible.  
Respecte a la depuració de les aigües residuals, són tractades actualment en l'EDAR de la Font de la Pedra que inclou un tractament terciari per a neutralitzar la càrrega orgànica de les aigües i que permet atendre a la demanda de la CHJ respecte a l'eliminació de nutrients. No obstant això, segons les dades consultades de l'EPSAR la citada depuradora no té inclòs un tractament fisicoquímic de les aigües, per la qual cosa alguns abocaments industrials hauran necessàriament d'incorporar un tractament en origen previ a l'abocament a la xarxa de clavegueram municipal.  
Actualment la recollida dels residus sòlids urbans es troba resolta satisfactòriament i la gestió d'aquests es realitza en el centre de tractament de residus de Pedra Negra a Xixona, segons les prescripcions del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana, que disposa d'una planta de reciclatge i compostatge amb abocador de rebutjos.   
L'estudi d'impacte ambiental identifica i valora com a impacte sever, a més del que es deriva d'infraestructures ja existents, el dels nous sòls urbanitzables residencials i industrials en la zona central, la més antropitzada, encara que per raons paisatgístiques a causa del seu ús agrícola de regadiu, proposant mesures correctores estrictes contra la contaminació acústica i lumínica. No obstant això, no s'ha valorat l'impacte degut a la ubicació d'aquests usos en uns terrenys amb alta vulnerabilitat d'aqüífers. Uns terrenys en què l'adequació i limitació d'aquests usos sí es defineix com a incompatible o adequada amb fortes mesures correctores, sense que aquestes mesures s'hi hagen exposat amb claredat.   
Les principals mesures correctores es basen en criteris de prevenció i disminució d'impactes, i les més específiques es recolzen en el control de la contaminació sobre el medi físic durant la fase d'execució de les obres d'urbanització, aplicant-se totes i cada una de les mesures proposades, que no entren en contradicció amb aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
1. S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte del Pla general d'ordenació urbana de Muro, promogut per l'Ajuntament de la vila de Muro, sempre que es desenvolupe d'acord amb allò que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
2. Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels següents condicionants:  
- Aquest procediment d'estudi d'impacte ambiental relatiu al PGOU de Muro no eximeix que els projectes que s'han de desenvolupar al terme municipal, especialment els relatius a infraestructures viàries, recollits en el Decret 162/1990, d'impacte ambiental, o en la normativa nacional vigent, Reial decret legislatiu 1302/1986, i modificacions, siguen sotmesos a avaluació d'impacte ambiental, incloent un estudi d'impacte ambiental específic i concret de cada un d'ells.  
- En els sòls inclosos en l'àmbit del PORN de la Serra de Mariola i classificats com a SNUPMA i SNUCB, la normativa urbanística per a aquest tipus de sòl haurà d'incorporar, que l'eventual autorització de qualsevol actuació, pla o projecte haurà de ser precedida per una adequada avaluació de l'efecte ambiental derivat del seu desenvolupament, en els termes establits en la legislació vigent respecte d'això.   
- En el SNUPE haurà de prohibir-se com a ús l'habitatge unifamiliar aïllat d'acord amb els valors ambientals d'aquests.   
- La protecció que atorga el planejament general proposat al domini públic hidràulic es considera insuficient en el següent:  
- Els sòls a la vora del llit del riu Serpis situats per sota de la corba de nivell de 320 m d'altitud i els que resulten inundables d'acord al PATRICOVA, seran classificats com a SNUPC. L'omissió de la protecció d'aquests sòls queda condicionada al seu torn a l'obtenció, respecte als esmentats sòls, d'un informe relatiu a l'afecció d'aquests al domini públic hidràulic.   
- En la xarxa de barrancs, independentment de la protecció genèrica establida, el criteri de delimitació haurà de correspondre a l'àrea compresa en una faixa igual a l'amplària del llit i la zona de servitud de 5 metres a cada costat del marge d'aquest, incloent-se en la delimitació, si és el cas, les zones on es desenvolupa vegetació ripària o masses d'arbratge de caràcter natural, i excloent la zona de policia de la categoria de sòl protegit, sense perjudici de l'autorització de l'organisme de conca per als nous usos, activitats o actuacions que es pretenguen implantar-hi.  
- La delimitació descrita en el paràgraf anterior s'estendrà al llit en tota la seua longitud, és a dir, no sols als trams que discórreguen per sòl no urbanitzable, sinó també els que el facen per sòl urbanitzable a fi d'assegurar una adequada protecció sobre el domini públic hidràulic.   
- S'haurà d'incloure en la fitxa de planejament del sector l'Arpella les diverses afeccions legals que presenten aquests terrenys i la seua legislació d'aplicació: afecció de dos camins ramaders; afecció de dos jaciments arqueològics catalogats; afecció del barranc de la Querola que actua a més en l'actualitat com a límit físic del nucli urbà, i la protecció de la qual és una de què ha d'ampliar-se segons s'estableix en el condicionant anterior; afecció del cementeri municipal.  
- S'hauran de completar les directrius definitories de la estrategia d'evolució urbana i d'ocupació del territori (DEUT) incloent el següent:  
- S'establirà una seqüència per a l'execució dels diversos sectors de sòl urbanitzable residencial, a fi de garantir un esgotament total d'aquest tipus de sòl abans de considerar l'opció de reclassificació d'un sòl no urbanitzable.  
- S'haurà d'incloure l'obligatorietat que els futurs desenvolupaments urbanístics al terme municipal es duguen a terme en el SNUCA, i no poden promoure's noves classificacions de sòl urbanitzable en els qualificats com a SNUCB, sense valoració prèvia i justificació detallada de la impossibilitat de fer-ho en els primers, d'acord amb la gradació que reflecteix el planejament proposat.  
- S'haurà de preveure el desenvolupament seqüencial dels sòls amb ús industrial sense ordenació detallada sota un criteri lògic per a la incorporació d'aquests al sòl urbà, i la gestió dels restants sectors industrials orientant la seua consolidació sota criteris principalment de qualitat ambiental (nivells sonors, paisatge intern de la ciutat, perfil urbà, etc.) a causa de la juxtaposició d'aquests amb trames residencials i la seua localització en situacions de vora urbana.  
- La normativa que regula el desenvolupament dels sòls urbanitzables amb ús global industrial establirà com a usos permesos dins dels sectors PI1, PI2 i PI3, totes aquelles indústries l'activitat de les quals no estiga catalogada com a activitat potencialment contaminant del sòl, per l'annex I del Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.  
- Tenint en compte que els abocaments que es realitzen al riu Serpis (i els que es facen a l'Agres), seran tributaris d'una zona sensible (embassament de Beniarrés), s'haurà:  
- L'Ajuntament de Muro vetlarà perquè en els desenvolupaments urbanístics es garantisca el disseny d'una bona xarxa de sanejament de caràcter separatiu, i exigir els certificats que justifiquen la viabilitat de l'admissió dels cabals per al tractament d'aquests, els condicionants per a la connexió efectiva d'aquesta, i el compliment dels paràmetres més restrictius per al bon funcionament de l'EDAR.  
- Les indústries que no puguen connectar-se a la xarxa de clavegueram municipal ?i per tant aboquen a llit públic- hauran de comptar amb un sistema de tractament d'aigües residuals individual apropiat, que incloga un tractament terciari, i la preceptiva autorització per a l'abocament d'aigües residuals i pluvials que, si és el cas, atorga la CHJ.  
- Serà obligatori instal·lar en aquelles activitats aïllades o habitatges familiars aïllats, no connectats a xarxes de sanejament, per als nous usos, sistemes d'oxidació total, i es prohibeix l'ús de fosses sèptiques i pous cecs.  
- El municipi haurà d'implantar la recollida selectiva com a fase imprescindible per a la valoració dels residus, per a la qual cosa el planejament haurà de preveure els llocs d'ubicació dels contenidors i es vetlarà per la col·locació d'aquests.  
- Es considerarà l'opció de soterrar la línia elèctrica d'alta tensió existent al seu pas per sòl urbanitzable a l'altura d'Alqueria Jordà. Si no n'hi ha, s'haurà d'establir una franja de protecció en què quedarà limitada la plantació d'arbres i prohibit qualsevol tipus d'edificació, de conformitat amb el RD 1955/2000, pel qual es regulen les activitats de transport, distribució, comercialització, subministrament i procediments d'autorització d'instal·lacions d'energia elèctrica.  
3. Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no pot interposar-se cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents  
4. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 10 de febrer de 2006. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 370/AIA de 2003  
Títol: Pla general d'ordenació urbana de La Yesa  
Promotor: Ajuntament de La Yesa  
Autoritat substantiva: conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Terme municipal de La Yesa, Comarca dels Serrans, València  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
L'Ajuntament justifica la conveniència de redactar un nou document urbanístic, que el planejament vigent no és homologable a la Llei Reguladora de l'Activitat Urbanística (LRAU) i que al municipi no es disposa de sòl adequat per a plantejar habitatges de nova planta en grup, amb infraestructures adequades i en el qual es tinguen en compte els paràmetres de l'urbanisme modern pel que fa a dimensions de vials, espais lliures, zones de joc, etc.  
Per això es redacta un pla general d'ordenació urbana, l'objecte del qual és:  
- Plantejar la consolidació del nucli antic, de manera que es mantinga la tipologia tradicional i existent, i es conserven els edificis i els espais urbans que s'estimen d'interés.  
- Possibilitar la gestió del sòl immediat per mitjà de documents de desenvolupament que faciliten la reparcel·lació i el repartiment equitatiu de beneficis i càrregues.  
- Completar les àrees no tingudes en compte per l'anterior planejament i que lògicament han de desenvolupar-se.  
- Desviar les carreteres CV-345 i CV-350 al pas d'aquestes pel nucli urbà.  
- Classificar com a sòl urbà la pedania de Cuevarruz, faltat en aquest moment de qualsevol tipus de classificació.  
- Adequació del nou planejament a la LRAU.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Localització  
L'àmbit objecte del PGOU és tot el terme municipal de La Yesa, que comprén una superfície de 8.860 ha. Aquest municipi està situat a 76 km de València seguint la carretera comarcal CV-35, de València a Ademuz, fins a arribar a Casinos i posteriorment la carretera CV-345 de Casinos a Titaguas.   
El terme, que pertany a la comarca dels Serrans, està situat a 39º 51'de latitud nord i 0º 59'de longitud oest, i limita al nord amb la província de Terol, al sud amb el terme municipal de Chelva, al sud-est amb el d'Andilla i a l'oest amb Alpuente.  
Planejament vigent i proposat  
El planejament vigent, consisteix en un projecte de delimitació de sòl urbà de data 15 de novembre de 1990. L'esmentatt planejament fa un tractament homogeni de tot el sòl urbà, sense distingir el nucli antic de les zones d'eixample pel que fa a ordenances. Pel que fa al sòl situat fora de la delimitació, simplement el classifica com a sòl no urbanitzable, la qual cosa impossibilita qualsevol tipus de desenvolupament organitzat i provoca la proliferació d'edificacions incontrolades i il·legals.  
Seguint els criteris que estableix la LRAU en el seu article 17, el Pla General d'Ordenació Urbana plantejat ordena estructuralment el terme municipal d'acord amb:  
- L'estratègia de l'evolució urbana s'estableix basant-se a desenvolupar completament el sòl urbà existent per mitjà d'actuacions aïllades o integrades, establir les zones urbanitzables immediates al sòl urbà, ordenant-les detalladament perquè es desenvolupen sense planejament de desenvolupament ulterior i definir les zones delimitades de sòl urbanitzable basant-se en les tipologies residencial i industrial per al posterior desenvolupament d'aquestes per mitjà de plans parcials.  
- Tot el terme municipal s'ha classificat segons els tres tipus possibles de classes de sòl:  
- Sòl urbà, l'existent en l'actualitat, adaptat al seu desenvolupament i a la xarxa primària estructural. S'inclou la pedania de Cuevarruz.  
- Sòl urbanitzable que s'ha de desenvolupar per mitjà de plans parcials.   
- Sòl urbanitzable desenvolupat detalladament, que correspon a l'existent en zones urbanitzables immediates al sòl urbà i l'urbà actual que no ha sigut desenvolupat i necessita actuacions integrades per al seu desenvolupament.  
- Sòl no urbanitzable protegit  
- Sòl no urbanitzable comú.  
Aquest pla delimita les zones de sòl no urbanitzable protegit, com són:  
- Barrancs  
- Zones de regadiu de protecció agrícola  
- Jaciments arqueològics  
- Zones boscoses de protecció forestal  
- Carreteres, carrerades, senderes i canals.  
El pla general estableix distintes zones d'ordenació urbanística, segons la distinta utilització que es pretén per al sòl, basant-se en els usos, la densitat d'ocupació i les tipologies de les edificacions i que s'han designat com ara:  
- Zona I: sòl urbà consolidat. Nucli antic.  
- Zona II: sòl urbà consolidat. Residencial intensiu. Ampliació nucli.  
- Zona III: sòl urbà sense consolidar. Residencial intensiu. La Cuevarruz.  
- Zona IV: sòl urbanitzable ordenat detalladament. Unitat d'execució núm. 1. Les Eres. S'ha dedesenvolupar per mitjà d'actuació integrada.   
- Zona V: sòl urbanitzable ordenat detalladament. Unitat d'execució núm. 2. S'ha de desenvolupar per mitjà d'actuació integrada.  
- Zona VI: sòl urbanitzable. Residencial intensiu. Sector 1.  
- Zona VII: sòl urbanitzable. Residencial extensiu. Sector 2.  
- Zona VIII: sòl urbanitzable. Residencial intensiu i industrial moderat. Sector 3.  
- Zona IX: sòl urbanitzable. Residencial intensiu. Sector 4.  
- Zona X: sòl urbanitzable. Residencial extensiu. Sector 5.  
- Zona XI: sòl urbanitzable. Industrial preferent. Sector 6.  
S'han delimitat 6 sectors per a ser desenvolupats completament i en tot el seu àmbit per un pla parcial i 2 unitats d'execució de sòl que no s'ordena detalladament, amb tractament de sòl urbanitzable per a desenvolupar-se com a actuacions integrades, sent les dues per separat, un possible àmbit per a desenvolupar un pla de reforma interior.  
Tramitació administrativa  
En data 21 d'octubre de 2003, la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València remet l'estudi d'impacte ambiental juntament amb la resta de documentació tècnica, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
En data 29 de setembre de 2003, el Ple de l'Ajuntament de La Yesa acorda el següent:  
- Desestimar totes les al·legacions presentades durant el període d'informació pública del Pla general d'ordenació urbana de La Yesa.  
- Aprovar provisionalment el Pla general d'ordenació urbana de La Yesa i la documentació que l'integra, d'acord amb el projecte presentat i amb les modificacions introduïdes respecte al sotmés a informació pública.  
- Remetre el projecte diligenciat del Pla general d'ordenació urbana de La Yesa a la Comissió Territorial d'Urbanisme perquè atorgue, si escau, l'aprovació definitiva.  
1. Informació pública  
El 24 de setembre de 2001 el Ple de l'Ajuntament acorda sotmetre a informació pública el Pla general d'ordenació urbana de La Yesa juntament amb el seu estudi d'impacte ambiental, per un període d'un mes. Així mateix, el projecte es va sotmetre al dictamen dels ajuntaments dels municipis limítrofs, sense que cap d'ells presentara cap document al respecte.  
L'estudi d'impacte ambiental juntament amb la documentació del projecte es va exposar al públic, segons anuncis publicats en el diari Las Provincias de data 5 d'octubre de 2001 i en el DOGV en data 7 de novembre de 2001.   
2. Resum d'al·legacions  
Durant el període d'informació pública, es van formular nombroses al·legacions. Totes les al·legacions que van ser presentades en aquest període, van ser desestimades per part de l'Ajuntament de La Yesa, justificant en cada cas la causa de la desestimació, com s'afirma en el certificat de l'esmentat Ajuntament de 29 de setembre de 2003.   
De totes les al·legacions presentades, només les següents tenen contingut ambiental:  
1. Al·legació de 4 de desembre de 2001. En primer lloc es destaca la tendència descendent de la població de dret de La Yesa: de 520 l'any 1975 a 283 l'any 2001, dels quins de fet seran 150 en el nucli de La Yesa. També s'indica que el nombre d'habitatges censats en el poble és de 335, superior al nombre d'habitants. S'indica que hi ha 54 habitatges deshabitats permanentment. Per un altre costat s'afirma que la memòria del PGOU és contradictòria, ja que es projecten 290 habitatges en 10 anys (el que equivaldria com a poc a uns 580 habitants), per a una previsió d'augment d'habitants en aquest període de 100, constituint un total de 387.   
Pel que fa a l'aigua potable, se'n destaca l'escassetat en La Yesa, la qual cosa no afavoreix l'afluència de persones o serveis importants. S'afirma que el subministrament d'aigua potable resulta just o insuficient durant els mesos estivals i la xarxa de canalitzacions necessitaria una infinitat de reparacions, ja que hi ha nombroses fuites.   
2. Al·legació de data 7 de desembre de 2001. En el títol 9 de les normes urbanístiques, normes de protecció del patrimoni cultural, falta la justificació expressa de la no-inclusió d'elements de rellevància local entre els elements catalogats.  
3. Al·legació de data 17 de desembre de 2001. El PGOU de La Yesa no ha d'esquivar les concessions i llavadors miners existents en les forests d'aquest municipi, i ha de recollir el Pla expressament les delimitacions de les esmentades concessions, explotacions i llavadors que es troben en SNU comú, i evitar la indeguda protecció forestal en un sòl amb vocació de miner i, si és el cas, redactar la normativa pertinent que faça possible l'exercici de l'activitat.  
En l'informe de contestació a les esmentades al·legacions de l'arquitecte redactor del pla general, contesta:  
1. El PGOU no amplia sòl urbà ni planifica nous habitatges, sinó que en permet l'ampliació de manera ordenada i en compliment d'una igualtat de beneficis i càrregues per a tots els afectats, per al qual es creen les àrees de repartiment. També s'indica que permet l'expansió sempre que la demanda de sòl edificable així ho exigisca i es vagen urbanitzant unitats d'execució, a través dels mateixos propietaris, garantint-ne els subministraments, el funcionament i la connexió d'aquests.  
2. Que s'ha pactat amb la Comissió Territorial d'Urbanisme la conveniència de referenciar els edificis d'interés arquitectònic com a protegits en compte de catalogats, facilitant així els tràmits d'intervenció.  
3. Que únicament hi ha constància en l'Ajuntament d'una activitat minera al terme de La Yesa i aquesta no disposa de llicència urbanística. El PGOU pretén crear una zona industrial en el lloc on se situa aquesta, precisament perquè puga legalitzar-se i que tinga un funcionament adequat i amb bons accessos. Respecte a la indeguda protecció forestal d'aquelles zones amb valor paisatgístic i forestal, contestar que algunes zones caldrà protegir i que per molt prioritàries que siguen les extraccions per a l'economia nacional, no creiem correcte ni convenient el paisatge lunar que aquestes provoquen pertot arreu.   
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
En data 30 de setembre de 2004 es requereix a l'ajuntament que s'amplien o esmenen diferents aspectes observats en la documentació presentada. En data 31 de març de 2005 es realitza una advertència de caducitat a causa de l'absència de resposta per part de l'ajuntament. L'ajuntament contesta al requeriment realitzat, en dates 9 de maig i 16 de maig de 2005.   
Revisada la documentació remesa, en data 13 de setembre de 2005, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental realitza un nou requeriment a l'Ajuntament de La Yesa, ja que es considera que s'ha de completar la documentació referent a l'estació depuradora d'aigües residuals, el consum d'aigua potable i capacitat per al seu subministrament, la producció de residus sòlids urbans i capacitat de gestió d'aquests i l'informe vinculant de la Direcció General del Patrimoni de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural valencià, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998.  
En contestació a aquest requeriment, en data 27 d'octubre de 2005, l'Ajuntament de La Yesa remet informe dels Serveis Tècnics d'Adequació d'Instal·lacions de xarxa d'aigua potable i sanejament de La Yesa. En aquest informe s'indica:  
- Segons les estimacions realitzades per l'Ajuntament es preveu una població de 1.300 habitants amb el desenvolupament de la totalitat de les actuacions plantejades en el PGOU.   
- Pel que fa als residus sòlids, La Yesa disposa d'un servei d'assistència per part de la Diputació de València per a la prestació del servei de recollida. Aquest servei al seu torn està contractat amb l'empresa de recollida i tractament de residus GIRSA, qualificada amb la normativa ISO 14001 i ISO 9001. Durant el passat any (2003), segons dades de l'empresa en la població de La Yesa s'han recollit 105 t de residus. Aquests s'han transportat fins a la planta abocador d'Aluente. No es produeix reciclatge durant la recollida. La futura ampliació de la població i el seu conseqüent augment de residus, serà igualment prestat pel servei d'assistència de la Diputació de València, per la qual cosa queda garantit de totes maneres.   
- Justificació de les instal·lacions d'aigua potable. En l'actualitat el consum mitjà anual d'aigua en el municipi és de 5.000 m³/any. Això equival a un consum diari de 41.100 l/dia. Consum que queda garantit amb el cabal de 120.000 l/dia, extret del pou que subministra actualment a la població.  
El sobrant d'aigua diari que no es consumeix, es recull en dos depòsits de 250.000 l i 750.000 l, la qual cosa garanteix que quan la població de La Yesa rep un increment notable de població en l'època estival i festes patronals, tinga aigua suficient per a l'augment de la demanda de cabal. Si considerem la possibilitat d'una població constant d'habitatge en La Yesa de 1.300 persones, la necessitat cabal d'aigua s'establiria en: 1.300 hab X 225 l/hab/dies = 292.500 l/dia. Destacar que el terme de La Yesa posseeix diversos antecedents de pous d'aigua subterrània que podrien ser explorats per a augmentar el subministrament de cabal d'aigua diari.   
En aquest informe també s'indica que aquest cabal màxim constant durant tots els dies de l'any, no es preveu que es produïsca a causa del caràcter de residència estival del poble. El desenvolupament actual de la població de La Yesa és per transmissió de propietats entre pares i fills. Amb això, volem significar que el creixement demogràfic del poble és molt limitat.  
- Justificació de xarxa de sanejament. El sistema per al tractament d'aigües residuals amb què actualment compta el poble de La Yesa es troba situat en la parcel·la 162 del polígon 2 segons cadastre de l'Ajuntament de La Yesa del SNU, i té una superfície de 34.800 m², aprox. Consta d'una estació depuradora d'aigües residuals tipus Doñana-BR model 300 DE, basada en el procés d'oxidació total per fangs actius a baixa càrrega, amb capacitat de 300 habitants equivalents, amb una dotació de 200l/pers. dia. Està prefabricada en PRFV, de diàmetre de 3.00 m i longitud de 9.50 m incloent compartiment d'aireig amb airejador submergit de 3.70 kw, compartiment de decantació amb bomba submergible de 0.55 kw per a recirculació de fangs.  
Aquest tipus d'instal·lació té l'avantatge de poder ampliar-se en necessitats futures segons la demanda, ja que en els terrenys utilitzats actualment hi ha una reserva d'aquests prevista per a la col·locació de nous tancs de depuració segons vaja augmentant la demanda de tractament d'aigües residuals.  
Informes sectorials   
En data 1 de setembre de 2005 el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental realitza consulta al Servei d'Ordenació Sostenible del Medi, en relació amb els impactes ambientals que poden derivar-se del projecte.  
En data 20 d'octubre de 2005 el Servei d'Ordenació Sostenible del Medi en resposta a l'esmentada consulta remet informe referit exclusivament a la possible afecció a zones proposades per a formar part de la xarxa Natura 2000, com les zones incloses en la llista de LIC de la Comunitat Valenciana, i espais inclosos en la xarxa Natura 2000 com a ZEPA, i conclou que gran part del terme municipal de La Yesa es troba inclòs en el LIC Savinar d'Alpuente, però en cap ZEPA. El projecte del PGOU de La Yesa no afectarà negativament l'entorn mitjà ambiental del terme municipal per quant contribueix a regularitzar usos i qualificacions del sòl, i a dotar dels equipaments necessaris per a un desenvolupament harmònic de la població. Es considera, per tant, que l'impacte serà positiu ja que ordenarà el possible creixement de la població i es protegirà aquells elements considerats d'interés.  
Com a conclusió i d'acord amb els criteris abans indicats, s'informa que:  
1. La classificació del sòl en què es troba immers el LIC (gran part del territori correspon al nord del terme municipal de La Yesa), ha d'afavorir els objectius de conservació dels hàbitats i espècies d'interés comunitari reflectits en la Directiva 92/43/CEE, traslladada a l'ordenament jurídic de l'estat espanyol per mitjà del Reial decret 1997/1995, de 7 de desembre.  
2. En aquest sentit, i segons la recent Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del sòl no urbanitzable, s'hauran de classificar com a sòl no urbanitzable protegit aquells terrenys subjectes a un règim específic de protecció o millora d'acord amb la corresponent legislació administrativa, incloses les limitacions i la servitud com també les declaracions formals o mesures administratives, que, de conformitat amb l'esmentada legislació tinguen com a objecte la conservació de la natura, flora, fauna, aigua o del territori reunint aquest requisit els terrenys del municipi inclosos en l'àmbit territorial del LIC Savinar d'Alpuente.  
3. Es podria classificar com a sòl no urbanitzable comú aquelles zones més antropitzades del terme, incloent els terrenys agrícoles que es troben al nord del nucli urbà, a causa de la seua proximitat amb aquest. S'hi adjunta plànol amb la delimitació orientativa de l'esmentada zona.  
En data 9 de gener de 2006 el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental realitza consulta al Servei de Conservació i Gestió de la Biodiversitat, respecte a la classificació de sòls del Pla general.  
El 14 de febrer de 2006 el Servei de Conservació i Gestió de la Biodiversitat en resposta a l'esmentada consulta remet informe, en el qual reflecteix l'existència d'exemplars de savines albes i negrals repartides en marges de cultius i vores de camins, els quals són difícils de recollir en la normativa urbanística. Davant d'aquestes circumstàncies proposa que se sotmeten al procediment d'avaluació d'impacte ambiental els projectes que suposen la modificació de l'estructura actual de les zones amb activitat agrícola de secà, com ara concentracions parcel·làries, transformacions de cultius i en general canvis d'ús del sòl.  
Afeccions legals  
Espais protegits, xarxa Natura 2000 i altres àrees d'interés ambiental  
En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, no s'ha constatat l'existència en l'àmbit d'actuació de ZEPA designades per a formar part de la xarxa Natura 2000. Tampoc apareixen espais naturals protegits de la Generalitat Valenciana (parc natural, paratge natural, paratge natural municipal, reserva natural, monument natural, lloc d'interés i paisatge protegit), zones humides catalogades ni microreserves vegetals.  
La part de l'àrea corresponent al lloc d'interés comunitari (LIC) Savinar d'Alpuente (codi ÉS5233008) ocupa aproximadament la meitat del territori del municipi de La Yesa, unes 4.500 ha. També es troba molt pròxim el LIC Serra de Javalambre II (codi ES2420129) contigu a l'anterior però situat a la província de Terol. Una miqueta més allunyat a uns 5 km, es troba el LIC Alt Palancia (codi ES5233005).  
El LIC Savinar d'Alpuente ocupa una àrea d'unes 9.202 hectàrees, afectant els municipis d'Alpuente, La Yesa i Andilla. L'àrea del Savinar d'Alpuente forma part dels contraforts de la Serra de Javalambre i està poblada per grans extensions de savinars albs (hàbitat 9560 i 9340) i pinedes negrals amb savines i ginebres (hàbitat 9530). Precisament la importància d'aquest LIC consisteix a posseir, juntament amb les forests de la Puebla de San Miguel, la pràctica totalitat dels savinars de savina turífera del territori valencià i bona part de les pinedes negrals.   
Aquest aspecte no ha sigut considerat en el EIA ni en el pla general, i no s'hi ha assignat cap tipus de protecció especial als terrenys corresponents a aquest LIC. Únicament s'han qualificat com a sòl no urbanitzable de protecció forestal en l'àmbit del LIC les forests d'utilitat pública allí presents. Per tant i com s'indica en l'informe del Servei de Planificació i Ordenació Sostenible del Medi, s'hauran de classificar com a sòl no urbanitzable protegit aquells terrenys subjectes a un règim específic de protecció o millora d'acord amb la corresponent legislació administrativa, incloses les limitacions i la servitud com també les declaracions formals o mesures administratives, que, de conformitat amb l'esmentada legislació tinguen com a objecte la conservació de la natura, flora, fauna, aigua o del territori reunint aquest requisit els terrenys del municipi inclosos en l'àmbit territorial del LIC Savinar d'Alpuente.  
Hi ha hàbitats que es concreten en la Directiva 97/62/CE, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestre, en la qual, en el seu annex I es relacionen una sèrie d'hàbitats naturals d'interés comunitari. S'enumeren a continuació els tipus d'hàbitats d'interés comunitari localitzats en l'entorn de l'actuació:  
CODI\_UE  
NATURA  
2000 HÀBITAT PRIORITARI  
9560 Juniperetum hemisphaerico-thuriferae.   
 Rivas Martínez 1969 \*  
6210 $Xerobromenion$   
6170 Festucetum hystricis. Font Quer 1954   
El primer correspon a formacions de savinars de savina turífera i pinedes de Pinus nigra, acompanyats per ginebres (Juniperus hemisphaerica i oxycedrus) i savines albes (Juniperus thurifera) i savina (Juniperus savina). El segon correspon a prats calcaris àrids o semiàrids del Festuco-Brometea. L'últim hàbitat correspon a prats alpins i subalpins calcaris.  
Aquest aspecte tampoc s'ha considerat en l'estudi d'impacte ambiental ni el pla general, encara que alguns d'aquests hàbitats coincideixen amb les forests que s'han designat com a sòl no urbanitzable protegit, però no s'hi ha establit cap mesura especifica de protecció.  
Forests d'utilitat pública  
Dins del terme municipal de La Yesa se situen les següents forests d'utilitat pública:  
- El Carrascar. Forest d'utilitat pública propietat de la Generalitat Valenciana, amb núm. d'elenc V1012.   
- Barranc Sancho. Forest d'utilitat pública propietat de la Generalitat Valenciana, amb núm. d'elenc V1016.   
- Carrascar de Juan Andilla. Forest d'utilitat pública consorciat, amb núm. d'elenc V64.   
- La Contienda. Forest d'utilitat pública sense consorci, amb núm. d'elenc V65.   
Aquestes foersts d'utilitat pública són els únics terrenys que s'han qualificat com a SNU de protecció forestal en el PGOU de La Yesa.  
Sòl forestal afectat  
Una gran part del territori del terme municipal de La Yesa està considerat com a sòl forestal per l'inventari forestal vigent a la Comunitat Valenciana (E 1:10.000), aprovat pel Decret 106/2004, de 25 de juny de 2004, pel qual s'aprova el Pla general d'ordenació forestal, i per tant, de posterior a l'aprovació provisional del PGOU de La Yesa.  
Segons aquest inventari, el 78% del municipi de La Yesa és sòl forestal, la qual cosa unit a l'àmbit del LIC, hàbitats d'interés comunitàries i forests d'utilitat pública suposaria una superfície molt elevada de SNU de protecció forestal en aquest municipi. En tot cas, a més dels espais protegits i àrees d'interés ja assenyalades, s'hauria de qualificar com a SNU de protecció forestal els terrenys forestals d'arbratge natural i matoll, situats al sud de l'Alto Negro, almenys els que presenten risc d'erosió potencial molt alt i risc d'erosió actual alt o molt alt.  
Cal destacar que, com estableix el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, la qualificació com a SNU de protecció forestal no és incompatible amb la reserva per a parc eòlic (Pla especial zona 7), ja prevista en els plans del PGOU. Tampoc és incompatible amb el possible aprofitament del recurs miner.  
Camins ramaders  
Els camins ramaders existents al municipi són l'assagador de Castella, l'assagador d'Alpuente i l'assagador dels Plans. En la memòria del Pla general s'indica que el primer té un ample de 75 m. L'assagador d'Alpuente compta amb un ample legal entre 5 i 20 m i un ample necessari entre 5 i 7 m. L'assagador dels Plans disposa d'un ample legal de 20 m i un ample necessari de 7 m. En el Pla de ordenació del sòl no urbanitzable proteccions, s'han representat gràficament aquests camins, però els esmentats amples de protecció s'indiquen només en la llegenda del pla.   
Contaminació acústica  
Actualment La Yesa no presenta nivells importants de contaminació acústica, excepte els associats al trànsit pesant que travessa el nucli urbà. La solució de desviar les carreteres que travessen el poble es considera molt adequada. En qualsevol cas s'haurà de realitzar un estudi acústic per a assegurar la compatibilitat del nou traçat de les carreteres que passen pel nucli urbà amb el planejament que es proposa (sobretot els nous sectors urbanitzables), en el qual es determine que es compleix la legislació estatal i autonòmica en matèria de prevenció de la contaminació acústica, i en el qual s'establisquen les mesures preventives o correctores que s'hagueren d'adoptar.  
Patrimoni cultural  
D'acord amb la legislació urbanística vigent, el pla general conté el corresponent Catàleg de Béns i Espais Protegits.  
En tot cas i d'acord amb allò que estableix la Llei 4/98, del Patrimoni Cultural Valencià, s'haurà d'aportar informe favorable de l'organisme competent en conservació del patrimoni cultural valencià.  
Incendis forestals  
El del municipi de La Yesa ha patit nombrosos incendis forestals, encara que cap d'aquestes zones pretén ser reclassificada.  
Consideracions ambientals  
La Yesa s'enquadra en els contraforts de la Serra de Javalambre. Es tracta de la zona de major altitud mitjana de la comarca dels Serrans, caracteritzada pel seu caràcter massís, integrada per materials calcaris d'època juràssica, encara que hi ha afloraments de roques blanes en l'extrem oriental que propicien la formació de valls o cubetes.  
Al nord del municipi se situa una alineació d'elevacions de gran continuïtat que marca la divisòria d'aigües i el límit amb Aragó de tal manera que les alçàries màximes se situen sobre la sèrie de mollons amb una altitud mitjana de 1.400 m. Destaquen d'oest a est La Cumbre (1.532 m), Sancho (1.511 m) i la Cella de La Yesa (1.442 m). Enmig de la complexitat del relleu del municipi se situa una extensa planura, el pla de La Yesa, que està drenat per uns quants barrancs de capçalera del riu Tuéjar-Chelva, com el Regero de La Yesa, de sentit nord-sud. En aquesta zona se situa el nucli urbà i la major part dels terrenys de cultiu.  
L'entorn del nucli urbà està constituït fonamentalment per cultius de secà (cereals, fruiters i en menor grau vinyes) i alguns de regadiu a l'oest, en l'àrea qualificada com a SNU de protecció agrícola. Les àrees annexes al nucli urbà, el desenvolupament urbanístic de les quals es pretén ordenar, corresponen a edificacions incontrolades, moltes no acabades i disposades sense cap planejament, i més en la perifèria a eres, magatzems i pallers igualment desordenats.  
La resta del municipi, s'ha constatat que es tracta d'un enclavament privilegiat des del punt de vista ambiental, amb un relleu molt variat on abunden les llomes i les serres, amb bastants superfícies arborades, principalment de pi blanc i larici, encara que també s'han trobat carrascars, savinars i pinedes de pinastre marítim i de pi silvestre. És destacable l'abundant presència de savina turífera (Juniperus thurifera), sobretot en la meitat septentrional, i de carrasques (Quercus rotundifolia) tant en formacions denses, com franquejant els cultius o disperses entre les pinedes i el matoll. El matoll és molt divers, destacant com a espècies d'interés, a més de les dos anteriors, el ginebre comú i càdec (Juniperus hemisphaerica i Juniperus oxycedrus), la savina negra (Juniperus phoenicea), distints timons i en les parts altes la savina de muntanya (Juniperus savina).  
Entre els principals problemes ambientals que afecten el nucli urbà destaca el trànsit que travessa aquest, sobretot el pesant associat a l'activitat minera, i la presència d'un llavador de caolí, situat a la vora de la rambla d'Ahillas, molt prop del nucli urbà. La implantació d'ús industrial en aquesta zona haurà d'assegurar que s'adopten les mesures preventives, pal·liatives o correctores que eviten o minimitzen les afeccions ambientals, sobretot per emissió de partícules i per arrossegament de material.  
Després de l'anàlisi de la cartografia temàtica de la COPUT es dedueix que els aspectes ambientals més rellevants per a una correcta planificació ambiental són:  
- Al terme municipal de La Yesa apareixen àrees amb vulnerabilitat baixa i mitjana a la contaminació dels aqüífers subterranis. Cal destacar que les àrees proposades pel Pla general com a sòl urbà i urbanitzable, i fins i tot el sòl no urbanitzable amb possibilitat de granges i magatzems, ocupa terrenys amb vulnerabilitat mitjana. L'adequació urbanística d'aquesta categoria de terrenys és compatible amb els usos residencials intensius i extensius des del punt de vista de la contaminació de les aigües subterrànies, presentant limitacions per als usos industrials intensius pel risc de contaminació fisicoquímica d'elevada càrrega que comporten, encara que poden ser compatibles usos industrials aïllats o indústria urbana. Qualsevol activitat o ús ha de tenir resolt el tractament controlat dels seus residus i les activitats industrials han de disposar de mesures d'impermeabilització de les seues zones de processos i emmagatzemament, a més dels sistemes de tractament controlat d'abocaments quan no estiguen integrades en sistemes municipals de sanejament.  
- En relació a l'accessibilitat potencial als recursos hídrics, tot l'àmbit d'estudi es caracteritza per posseir una classificació de grau mitjà.  
- Atenent a la capacitat agrològica del sòl, és a dir, a la classificació del sòl per la seua aptitud per a l'explotació agrícola i forestal, la major part de la superfície del terme municipal té sòls amb capacitat d'ús baixa o molt baixa. En les zones muntanyoses, tocant al terme municipal d'Abejuela, l'escassa profunditat del sòl és el factor més limitant. En les partides de l'Alto Negro i Pieza Roya, la limitació principal ve donada pels processos de degradació per erosió hídrica. Els sòls de capacitat d'usos moderada, se situen en l'entorn del nucli urbà, a un costat i a l'altre de la Rambla d'Ahíllas i en les partides de La Corbina i La Media Hora.   
- Al municipi, predomina el risc nul de lliscament, i en capçaleres i llits de barrancs el mitjà, encara que l'afecció més important es troba en la Rambla d'Abejuela que presenta risc alt.   
- Pel que fa al risc d'erosió actual, en general al municipi predominen els graus més baixos d'erosió, no obstant això, destaca una franja que recorre el municipi de nord a sud per la part oriental corresponent a les vessants de la serra, amb un risc moderat i algunes taques amb risc alt en la vessant nord d'Alto Negro, en Los Altos i la Solana de la Notaria, i al nord del nucli urbà, en les caigudes dels barrancs de Vallunquer, del Frasco i del Carril. Respecte a l'erosió potencial, al terme municipal predomina el grau molt alt d'erosió potencial corresponent a les vessants de la serra. També destaca una àrea amb el grau alt prop de la partida de La Pedriza, mentre la zona de risc molt baix se situa en el pla sobre el qual s'assenta el nucli urbà.  
Pel que fa a l'explotació dels recursos naturals (proveïment d'aigua potable, depuració d'aigües residuals i gestió de residus) es preveu un increment apreciable d'aquests si es desenvolupa el PGOU en la seua totalitat, ja que segons les estimacions realitzades per l'Ajuntament es preveu una població de 1.300 habitants amb el desenvolupament de la totalitat de les actuacions plantejades en el PGOU. Les previsions d'aquests increments s'inclouen en l'informe dels serveis tècnics de l'Ajuntament de La Yesa, de data 27 d'octubre de 2005, on no s'indica la suficiència per al proveïment d'aigua potable però s'apunta la possibilitat d'explorar nous pous d'aigua subterrània i que la nova depuradora no pot suplir la demanda futura de sanejament d'aigües residuals (no quantificada), per la qual cosa haurà d'ampliar-se l'esmentada instal·lació a mesura que vagen augmentant el nombre d'habitatges i habitants si s'indica que aquest tipus d'instal·lació té l'avantatge de poder ampliar-se en necessitats futures segons la demanda, ja que en els terrenys utilitzats actualment hi ha una reserva per a la col·locació de nous tancs de depuració. També s'assenyala que l'augment en la generació residus, i per tant en la seua recollida, serà igualment prestat pel servei d'assistència de la Diputació de València, per la qual cosa queda garantit, encara que tampoc es realitza cap previsió.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. En l'article cinqué del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
4. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant, i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer. S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Pla general d'ordenació urbana de La Yesa (València), el promotor del qual és l'Ajuntament de La Yesa, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb allò que estableix la documentació presentada fins al moment, amb els informes sectorials emesos respecte d'això, i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
1. De manera prèvia al desenvolupament de les distintes zones o sectors de sòl urbanitzable, l'Ajuntament haurà d'estimar l'increment que es produirà en la producció d'aigües residuals i s'haurà de garantir la suficiència del sistema de sanejament municipal per a depurar el cabal total generat en el municipi. Les esmentades ampliacions haurien d'executar-se a càrrec dels sectors que es vagen a desenvolupar. A més les xarxes de sanejament dels nous sectors proposats en el PGOU hauran de ser separatives, per un costat aigües residuals urbanes i per un altre costat pluvials.  
Qualsevol activitat o ús previst en el PGOU ha de tenir resolt el tractament controlat dels seus residus i les activitats industrials han de comptar amb mesures d'impermeabilització de les seues zones de processos i emmagatzemament, a més dels sistemes de tractament controlat d'abocaments quan no estiguen integrades en sistemes municipals de sanejament. Si estiguera prevista la seua connexió al sistema municipal de depuració, s'instal·laran sistemes de depuració previs a fi que les aigües abocades complisquen amb els límits de presència de contaminants d'aigües residuals establits per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
En tot cas, els abocaments d'aigües residuals i pluvials, hauran d'ajustar-se a allò que disposa la normativa específica vigent i en particular al Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües.  
2. De forma prèvia al desenvolupament de les diverses zones o sectors de sòl urbanitzable, l'Ajuntament haurà d'estimar l'increment que es produirà en la demanda d'aigua potable i acreditar la suficiència de recursos, per mitjà d'informe favorable de la confederació hidrogràfica corresponent o d'entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament d'aigua potable del municipi, per a assumir l'augment de les necessitats aigua potable derivades de la implantació del Pla general.  
3. Es considera necessari un informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer respecte del PGOU de La Yesa, pel fet que afecta el domini públic hidràulic i la seua zona de policia. També aquest organisme haurà d'autoritzar qualsevol abocament d'aigües residuals depurades o d'aigües pluvials, com també les captacions d'aigua superficial o subterrània.  
4. Pel que fa als residus sòlids, de forma prèvia al desenvolupament de les distintes zones o sectors de sòl urbanitzable, l'Ajuntament haurà d'estimar l'increment que es produirà en la producció dels distints tipus de residus i haurà d'acreditar-se la suficiència per a la recollida i tractament de residus, per part de l'entitat o empresa encarregada de la seua gestió. En qualsevol cas l'Ajuntament haurà de fer-se càrrec de la seua gestió complint el Pla zonal de residus, la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de Residus de la Comunitat Valenciana, el Reial decret 1481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus per mitjà d'abocador i la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana.  
5. D'acord amb el que estableix l'informe del Servei de Planificació i Ordenació Sostenible del Medi de data 20 d'octubre de 2005 s'ha d'incloure com a sòl no urbanitzable d'especial protecció del municipi de La Yesa, el territori corresponent al LIC Savinar d'Alpuente, excepte l'àrea més antropitzada, és a dir els terrenys agrícoles que es troben al nord del nucli urbà, que es proposa en l'esmentat informe que es qualifiquen com a SNU comú.   
6. Part de la comunitat de savines albes i negrals es troba repartida en els marges de cultius i vores de camins, aquests exemplars es troben inclosos en l'annex I de la Directiva 97/62/CE relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de fauna i flora silvestre. A causa de la dificultat d'englobar els esmentats exemplars en la normativa de protecció, s'haurà de realitzar consulta al Servei de Conservació de la Biodiversitat de la conselleria de Territori i Habitatge, pel que fa a mesures protectores i correctores i mode d'actuar, en el cas de proposar qualsevol modificació de l'estructura del sòl que puga afectar aquests exemplars.  
7. S'haurà d'aportar informe favorable de la conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, segons al que estableix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.  
Actualment La Yesa no presenta nivells importants de contaminació acústica, excepte els associats al trànsit pesant que travessa el nucli urbà. La solució de desviar les carreteres que travessen el poble es considera molt adequada. En qualsevol cas s'haurà de realitzar un estudi acústic per a assegurar la compatibilitat del nou traçat de les carreteres CV-345 i CV-350 amb el planejament que es proposa (sobretot els nous sectors urbanitzables), en el que es determine que es compleix la legislació estatal i autonòmica en matèria de prevenció de la contaminació acústica i que establisquen les mesures preventives o correctores que s'hagen d'adoptar.  
Tercer. Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar-se cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart . Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 17 de febrer de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 383/2003 € AIA  
Títol: Homologació i pla parcial del sector UBZ-3 de Monforte del Cid (Alacant)  
Promotor: Ajuntament de Monfort  
Autoritat substantiva: conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Terme municipal de Monfort, Alacant  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
L'objecte del projecte és l'homologació i pla parcial del sector UBZ3 del terme municipal de Monforte del Cid (Alacant).  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
I. Localització  
Se situa en la partida d'Orito, tocant al nucli urbà de la pedania.  
La superfície total de l'actuació és d'11.18 ha, i els seus límits són els següents:  
- Al nord amb el nucli urbà d'Orito,  
- Al sud amb el camí Fondo,  
- A l'oest amb sòl no urbanitzable comú   
I a l'est amb la carretera CV-831 i el sector apte per a urbanitzar UBZ-4  
II. Planejament vigent i proposat  
En sessió de data 22 de juny de 1992, la Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant va aprovar definitivament la normes subsidiàries de planejament municipal, vigents en l'actualitat a Monforte del Cid.  
Les esmentades normes subsidiàries defineixen un sector identificat com a UBZ-3, amb qualificació de sòl apte per a urbanitzar d'ús residencial, i és la seua superfície de 106.324 m².  
Les modificacions introduïdes respecte al que s'ha ordenat en les normes subsidiàries de planejament municipal vigent són les següents:  
- Reducció de les parcel·les mínimes establides per a habitatge aïllat i habitatge apariat:  
- En l'habitatge aïllat s'ha reduït de 600 a 500m².  
- En l'habitatge apariat s'ha reduït de 900 a 800 m².  
- Per a habitatges adossats s'ha mantingut la parcel·la mínima de 1.000 m².  
- Reducció de l'ample del carrer Pare Jesualdo (abans carrer de l'Horta). S'ha reduït el seu ample total dels 20 m previstos en les normes subsidiàries a 16 m.  
- Modificació del límit del sector en el límit nord d'aquest, i es desplaça 2 m en sentit nord.  
- Modificació dels límits del sector en els vèrtexs nord-oest i sud-est, per a incloure les millores dels accessos per mitjà del disseny de sengles rotondes.  
- Modificació dels accessos al sector per mitjà del disseny de 3 rotondes que coincideixen amb els vèrtexs nord-oest, sud-est i nord-est i que corresponen a les interseccions de l'avinguda Sant Pasqual Bailon amb el carrer Pare Jesualdo (abans carrer de l'Horta), vial 4 del sector i futur vial del sòl urbà d'Orito; intersecció de l'avinguda d'Alacant amb el vial 3 del sector (camí Fondo), carretera CV-831 i futur vial del sector UBZ-4 (actualment camí de la Cova) i, finalment, a la intersecció de l'avinguda d'Alacant amb el carrer Pare Jesualdo, carrer Pare Estanislao d'Algimia i avinguda de l'Estació.  
- Se suprimeix, per a aquest sector, l'aplicació del paràgraf de l'article 50.2. de les normes subsidiàries.  
Aquestes modificacions afecten la superfície original del sector que passa a tenir una superfície de 111.798 m² a costa de sòl no urbanitzable.  
Els usos compatibles que es podran permetre en la zona residencial, sempre que es tracte d'activitats innòcues, i les edificacions complisquen la legislació aplicable a l'ús que es destina:  
- Zona d'ús terciari.  
- Zona d'equipament públic.  
- Zones verdes  
Viari  
III. Zonificació  
La classificació, qualificació i assignació d'usos es reparteix:  
- Ús residencial: 67.620 m² (nombre màxim d'habitatges 325)  
- Ús terciari: 2.480 m²  
- Equipament: 6.708 m²  
- Zona verda 5.738 m²  
- Viari: 23.160 m²  
- Viari estructural: 6.092 m²  
Total: 111.798 m²  
IV. Accessos  
Es preveu l'execució de dues rotondes: una al nord-oest del sector, en l'avinguda Sant Pasqual Bailon i una altra en el sud-est del sector sobre l'avinguda d'Alacant.  
Els accessos al sector es realitzen des de l'avinguda d'Alacant i des del nou vial que uneix la rotonda nord-oest amb el camí Fondo.  
V. Vials  
Es divideixen en tres categories, amb amples que van des dels 20 metres de vial principal (avinguda d'Alacant) fins als 9 metres. Les calçades es realitzaran amb ferm flexible.  
Cal destacar que en l'actualitat la carretera CV-831 (avinguda d'Alacant) posseeix una amplària entre 10 i 12 metres dels quals només 7 es troben pavimentats.  
VI. Subministrament d'aigua potable  
L'alimentació de la xarxa es realitzarà de les conduccions de propietat municipal i que gestiona l'empresa concessionària del servei al municipi de Monforte del Cid (Aiguas Municipalizadas de Alicante EM).  
Actualment discorre a través de l'avinguda d'Alacant una conducció que seria suficient per a proveir el sector. L'empresa concessionària té en estudi doblar la conducció existent.  
VII. Xarxa de sanejament  
La xarxa de sanejament es projectarà per a aigües negres i es permetrà no obstant això, i en casos excepcionals de punts baixos, la connexió per a aigües pluvials per mitjà d'embornals col·locats en els llocs estrictament necessaris.  
Pel camí Fondo discorre el col·lector general d'aigües residuals d'Orito que condueix les esmentades aigües a la depuradora municipal.  
Pel límit oest del sector i coincidint amb el traçat del vial perimetral discorre un ramal d'aigües residuals que condueix les aigües de l'avinguda Sant Pasqual Bailon al col·lector general. Així mateix es disposa d'un ramal en el carrer Pare Jesualdo, que constitueix el vial perimetral del sector pel límit nord i part de l'avinguda d'Alacant.  
Es dedueix que les aigües pluvials no es recullen (o es fan de manera puntual) seguint el curs natural d'aquestes.  
VIII. Xarxa d'energia elèctrica  
Les xarxes de distribució en mitjana i baixa tensió seran subterrànies.  
La connexió amb la xarxa de distribució existent es realitzarà des de la línia aèria de 20 KV LAMT Montforte F-4.141 que discorre a uns 100 metres de l'avinguda Sant Pasqual Bailon i darrere de l'ermita de l'Aparició.  
IX. Enllumenat públic  
S'hauran de reduiran el màxim possible els bots bruscos d'intensitat entre carrers de diferent categoria i es reduirà al màxim l'efecte d'enlluernament per mitjà de l'ús de pantalles.  
Els bàculs seran d'hacer galvanitzat de 8 a 10 metres d'alçària segons l'ample del carrer.  
Es realitzarà una instal·lació amb enllumenat intensiu o reduït per mitjà de l'ús d'equips d'estalvi d'energia i apagant una làmpara sí, una altra no, per mitjà de circuits diferents.  
X. Telefonia  
La xarxa de telefonia serà subterrània i existeix en l'actualitat una línia que discorre a través de l'avinguda de Sant Pasqual Bailon i avinguda d'Alacant.  
XI. Plantacions  
S'aconsella realitzar una plantació massiva amb espècies autòctones, arbòries i de sòl, que es desenvoluparà en el projecte d'urbanització.  
Alternatives  
No té estudi d'alternatives encara que a causa de la naturalesa de la majoria del sòl original, sòl urbanitzable, no es considera d'importància.  
Tramitació administrativa  
El 13 de desembre de 2000, la mercantil Residencial Orito SL presenta un programa d'actuació integral, compost per homologació declarativa del sector, pla parcial, avantprojecte d'urbanització i programa d'actuació del sector UBZ-3.  
Amb data 19 de març de 2001 per providència de l'Alcaldia es resol ampliar el termini de presentació de noves alternatives tècniques.  
Es van presentar quatre alternatives tècniques, corresponents als següents mercantils:  
- Residencial Orito SL  
- Grup Ridomi SL  
- Gestió Immobiliària Mardi SL  
- Alzinave SL  
El 20 de desembre de 2001 l'Ajuntament Ple va acordar l'aprovació provisional del pla parcial i programa per al desenvolupament de l'actuació integrada del sector UBZ-3, continguts en l'alternativa tècnica presentada per Gestión Inmobiliaria Mardi SL amb les modificacions següents:  
- Es variarà la delimitació del sector perquè aquest incloga les obres d'accés que en la solució presentada es plantegen com a obres externes adscrites al sector. Com aquesta implica la reclassificació de sòl no urbanitzable comú, haurà de disposar de declaració d'impacte ambiental, per a la qual cosa redactarà el corresponent estudi.  
En data 7 d'agost de 2003, l'Ajuntament de Monforte del Cid sol·licita la declaració d'impacte ambiental del pla parcial del sector UBZ-3 remetent al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental:  
- Estudi d'impacte ambiental del pla sarcial del sector UBZ-3.  
- Certificat d'exposició pública de l'estudi d'impacte ambiental.  
- Expedient d'homologació i pla parcial del sector UBZ-3.  
- Certificat d'aprovació provisional del pla parcial del sector UBZ-3.  
En aquesta mateixa data, 8 d'agost de 2003, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental obri el corresponent expedient d'avaluació ambiental assignant-li la referència 383-AIA de 2003.  
Informació pública  
L'homologació declarativa del sector, el pla parcial, l'avantprojecte d'urbanització i el programa d'actuació del sector UBZ-3 van ser sotmesos a informació pública, per mitjà de la publicació del corresponent edicte en el tauler d'anuncis de l'Ajuntament de Monforte del Cid, en el DOGV número 3953, del 6 de març de 2001, i en el periòdic Información de 22 de febrer de 2001.  
Segons consta en el certificat del secretari de l'Ajuntament de Monforte del Cid de 30 de juliol de 2003, l'estudi d'impacte ambiental del pla parcial del sector UBZ-3 ha romàs exposat al públic per un termini d'un mes mitjançant un edicte publicat en el diari Información, de 3 de juliol de 2003 i DOGV núm. 4529, de 24 de juny de 2003, sense que s'hi presentara cap al·legació.  
Resum de les al·legacions  
Es van realitzar 5 al·legacions a l'alternativa tècnica presentada per la mercantil Residencial Orito SL, sent totes de caràcter urbanístic.  
Peticions d'informació o documentació complementària  
En data 23 d'agost de 2004, el director general de Gestió del Medi Natural comunica a l'Ajuntament de Monforte del Cid que la informació de l'estudi d'impacte ambiental va haver de ser ampliada en els aspectes següents:  
- S'adjuntarà plànol dels camins ramaders del municipi reflectint la protecció d'aquests, en amplària i recorregut segons la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders.  
- Aportar informe de la conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció de patrimoni cultural, segons disposa la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.  
- Examen de les distintes alternatives tècnicament viables i justificació de la solució adoptada, en els termes que cita l'article 8 del reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'Impacte Ambiental.  
- Aigua potable. Indicar les característiques de la connexió (impacte ambiental, topografia, traçat, parcel·les afectades, autoritzacions). S'ha d'aportar documentació que garantisca el subministrament d'aigua potable al sector.  
- Aigües residuals. Informació sobre les característiques de la depuradora on pararan les aigües residuals generades, (habitants equivalents, cabal de disseny, cabal punta, cabal d'abocament, abocament llots, legislació, etc.).  
- Residus sòlids urbans. Sistema de recollida, tractament o eliminació dels residus generats en el sector una vegada s'hagen desenvolupat.  
- Descripció del medi genèrica en els punts referents a litologia, geomorfologia, edafologia, àrees degradades, hidrologia superficial i subterrània, espais protegits, camins ramaders, patrimoni arqueològic i etnològic.  
- Descripció més completa de la vegetació que ocupa el sector. No sols referent a la vegetació actual, sinó també en allò que respecta a la vegetació potencial.  
- Estudi comparatiu de la situació ambiental actual i futura, amb i sense l'actuació derivada del projecte objecte de l'avaluació, per a cada alternativa examinada.  
- L'establiment de mesures protectores o correctores a l'efecte negatiu resultant de l'ampliació d'informació i la revisió i valoració d'impactes, en especial les adoptades per a protegir els béns naturals-patrimonials.  
- Completar el programa de vigilància ambiental distingint: indicadors empleats per a conéixer l'eficàcia de les mesures protectores i l'evolució dels processos ecològics afectats, objectius de qualitat i llindars admissibles, freqüència en controls, i el document de síntesi.  
En la mateixa data, 23 d'agost de 2004, també es realitza consulta al director territorial de Territori i Habitatge per a donar a conéixer la possible afecció a camins ramaders que puga derivar-se del mencionat projecte.  
En data 30 de setembre de 2004, el director general de Gestió del Medi Natural reitera la necessitat que es completen les deficiències observades després de l'anàlisi de la documentació per mitjà d'un escrit semblant al de 23 d'agost.  
L'esmena parcial d'aquests requeriments va tenir lloc amb la remissió de documentació el 7 d'abril de 2005.  
En data 9 de maig de 2005, vista la documentació remesa el 7 d'abril de 2005, la directora general de Gestió del Medi Natural comunica que ha de completar-se la documentació següent:  
- El límit est del sector coincideix en tota la seua longitud amb el camí ramader denominat assagador dels Frares amb una amplària legal de 20,89 metres. Segons el pla d'ordenació estructural tindria la qualificació de xarxa viària estructural (PRV) - avinguda d'Alacant i rotonda 2.  
S'haurà de presentar en aquesta direcció general, informe favorable vinculant del Servei Territorial de Medi Ambient referent al correcte tractament del camí ramader afectat.  
En el cas que per al correcte tractament del camí ramader es veja alterada l'ordenació actual, la nova ordenació haurà de disposar de la corresponent aprovació provisional del Ple de l'Ajuntament.  
- De l'informe de l'enginyer tècnic d'obres públiques municipal es desprén:  
a) En data 21 de març de 2005, està pendent la construcció de l'estació depuradora d'aigües residuals per a les poblacions de Novelda i Monforte del Cid. I la xarxa de sanejament s'haurà de connectar amb la xarxa municipal de clavegueram.  
S'haurà d'indicar quina és la destinació actual de les aigües residuals del municipi. Es realitzarà una estimació justificada del volum d'aigües residuals generades pel sector plenament desenvolupat i l'entitat gestora de la depuradora municipal haurà de certificar-ne la capacitat per a poder acceptar l'esmentat volum.  
En el cas que la depuradora municipal actual no puga acceptar aquests abocaments, el promotor proposarà un sistema de depuració que garantisca el correcte tractament dels abocaments fins que estiga construïda la nova estació depuradora d'aigües residuals que ha d'executar el Ministeri.  
b) Es realitzarà una previsió dels residus sòlids urbans que generarà el sector plenament desenvolupat i s'obtindrà certificat de la planta mancomunada d'Elx sobre la seua capacitat per a acceptar-los.  
En cas que no siga l'esmentada planta la destinació dels residus sòlids urbans del sector es presentarà igualment certificat de la capacitat de gestió d'aquests de la planta que finalment s'encarregue del seu correcte tractament.  
- Es realitzarà una estimació justificada del consum d'aigua del sector totalment desenvolupat (consum humà i reg de zones verdes). S'haurà de presentar certificat de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre la disponibilitat d'aigua en quantitat i qualitat suficient per a proveir el municipi incloent el sector avaluat.  
- Se sol·licita l'informe sobre jaciments arqueològics, paleontològics i etnològics facilitat per la conselleria de Cultura, Educació i Esports a què es fa referència en l'informe d'esmena de deficiències de l'expedient 383/AIA/03 i del qual només es té la constància de la seua sol·licitud en data 11 de març de 2005.  
Documentació complementària  
En resposta a un requeriment del 30 de setembre de 2004 de la Direcció General del Medi Natural, l'Ajuntament de Monfort envia, el 7 d'abril de 2005, a l'esmentada Direcció la següent documentació de caràcter ambiental:  
- Certificat d'exposició al públic d'estudi d'impacte ambiental del pla parcial sector UBZ-3.  
- Certificat de disponibilitat de subministrament d'aigua potable.  
- Informe municipal de característiques del sistema de tractament de RSU, depuració d'aigües residuals, connexió xarxa d'aigua potable.  
- Sol·licitud d'informe sobre jaciments arqueològics, paleontològics i etnològics.  
- Pla d'afecció del sector UBZ-3 a la xarxa de camins ramaders.  
- Informe sobre esmena de deficiències.  
Certificat d'exposició al públic d'EIA del pla parcial sector UBZ-3.  
Del certificat no pot concloure's que l'exposició pública de l'estudi d'impacte ambiental s'haja realitzat conjuntament amb l'homologació i pla parcial del sector.  
Informe sobre esmena de deficiències  
En aquest informe es realitza l'estudi comparatiu entre la situació ambiental actual i futura, s'estudia el patrimoni cultural del municipi, l'afecció als camins ramaders, s'aprofundeix en hidrogeologia, riscos ambientals, vegetació i fauna, i finament, s'àmplia el programa de vigilància ambiental i les mesures correctores.  
En resposta al requeriment de documentació de data 9 de maig, realitzat per la Direcció General de Gestió del Medi Natural, l'Ajuntament de Monforte del Cid en data 15 de novembre de 2005, respon el següent:  
- Memòria sobre les modificacions de planejament introduïdes en l'expedient d'homologació i pla parcial del Sector UBZ-3, respecte a allò que preveu les normes subsidiàries de planejament municipal vigents.  
- Informe del Servei Territorial de Medi Ambient d'Alacant, referent al camí ramader afectat.  
- Informe d'arquitecte inspector de patrimoni artístic i del tècnic arqueòleg dels Serveis Territorials de Cultura, Educació i Esport d'Alacant.  
- Informe del patrimoni cultural valencià.  
- Sol·licitud d'autorització per a la realització de la prospecció arqueològica i etnològica.  
- Informe del tècnic arqueòleg dels Serveis Territorials de Cultura, Educació i Esport sobre sol·licitud de permís de prospecció arqueològica d'urgència.  
- Certificat municipal sobre la capacitat per a gestionar els residus sòlids urbans que es generen en el sector.  
- Certificat municipal sobre la destinació de les aigües residuals i capacitat de la depuradora a executar per a rebre aquests cabals.  
- Certificat municipal sobre la disponibilitat d'aigua potable per a proveir el sector.  
Informes sectorials  
Certificat de disponibilitat de subministrament d'aigua potable.  
Aguas Municipalizadas de Alicante EM, emet una declaració pel qual indica que disposa de cabal suficient per al sòl urbanitzable, entre altres, del sector UBZ-3, d'acord amb la seua sol·licitud d'actualització de concessions presentada davant de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
Informe municipal de característiques del sistema de tractament de RSU, depuració d'aigües residuals, connexió xarxa aigua potable.  
L'empresa Servicio de Levante, SA, està contractada per l'Ajuntament de Monforte del Cid per a la gestió de residus sòlids urbans. Aquesta empresa transporta els residus a la planta mancomunada d'Elx.  
Amb això, es pressuposa, que l'esmentada empresa serà l'encarregada de la gestió dels RSU generats pel sector una vegada s'haja desenvolupat; no obstant això, no s'aporten dades que indiquen la disponibilitat d'aquesta empresa per a poder garantir la gestió dels residus quan el volum d'aquests es veja incrementat com a conseqüència del desenvolupament del sector.  
Es presenten els plànols de situació de la futura EDAR i els col·lectors de Monforte del Cid i Novelda, s'indica que la xarxa de sanejament es connectarà amb la xarxa municipal de clavegueram però no se certifica la suficiència de l'estació depuradora per a tractar correctament els abocaments del sector.  
Pel que fa a les característiques de la connexió, de la xarxa de distribució d'aigua potable, s'indica que aquestes queden definides en el projecte d'urbanització del sector UBZ-3, que fins i tot no ha sigut aprovat per l'ajuntament.  
Sol·licitud d'informe en data 11 de març de 2005 sobre jaciments arqueològics, paleontològics i etnològics.  
Es presenta la sol·licitud d'informe sobre jaciments arqueològics, paleontològics i etnològics a la conselleria de Cultura, Educació i Ciència, Direcció Territorial d'Alacant.  
En l'informe per a l'esmena de deficiències es fa un resum de les dades indicades per la conselleria, en ell es mostra un pla de situació dels jaciments més pròxims al sector, i s'hi pot observar que el desenvolupament del sector no n'afecta cap.   
Informe del Servei Territorial de Medi Ambient d'Alacant de data 5 de juliol de 2005, referent al camí ramader afectat.  
A la vista de la documentació aportada es constata que el límit est del sector coincideix en tota la seua longitud amb el camí ramader denominat assagador dels Frares, l'amplària legal del qual és de 20,89 metres.  
És per això que es fan les observacions següents:  
- Haurà de respectar-se l'amplària legal, de 20,89 metres en tot el seu recorregut.  
- Haurà de quedar senyalitzada convenientment de manera que quede clara la seua condició de camí ramader. Així mateix haurà d'assegurar-se la continuïtat preferent, si és el cas, del trànsit ramader i dels altres usos complementaris i compatibles definits en la Llei 3/95, de Camins ramaders.  
- La titularitat dels terrenys afectats en el sector continuarà corresponent a la Generalitat Valenciana.  
Informe de la Inspecció Tècnica de Patrimoni Artístic sobre projecte urbanístic de data 15 de juny de 2005.  
Després de l'oportú examen es comprova que si es fa expressa referència a la legislació patrimonial, no documentant-se resta o bé algun de referència immoble, arqueològica, etnogràfica o paleontològica.  
Segons allò que s'ha exposat en l'apartat anterior, es proposa que aquesta direcció general emeta un informe favorable. Es trasllada a l'interessat perquè en prenga coneixement i a l'efecte oportú.  
Informe de patrimoni cultural valencià de data 14 de setembre de 2005.  
En relació amb escrit de data 11 de març de 2005, al qual s'adjunten plànol de situació i documentació subscrita per l'arqueòleg Gabriel Segura Herrero, sol·licitant l'emissió de l'informe patrimonial previst en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, per aquesta es posa en el seu coneixement el següent:  
A aquest efecte d'elaborar el corresponent estudi d'impacte ambiental sobre el patrimoni cultural haurà de dur-se a terme una prospecció arqueològica que permeta definir l'afecció de les obres previstes sobre el patrimoni arqueològic, de manera que es puga estudiar la compatibilitat del projecte i el seu impacte des del punt de vista arqueològic, com també les mesures correctores que s'han d'adoptar, si és el cas, tot això de conformitat amb el que preveu l'article 62 de la Llei del Patrimoni Cultural.  
D'altra banda, l'estudi d'impacte també ha de preveure les afeccions al patrimoni cultural en general, per la qual cosa en la prospecció esmentada haurà de demanar-se la informació relativa a elements arquitectònics i etnològics a aquest efecte de valorar l'impacte sobre aquests i les mesures que s'han d'adoptar, si n'és el cas.  
El projecte de prospecció en els termes definits anteriorment haurà de sotmetre's a la corresponent autorització de conformitat amb allò que preveu l'article 60 de la Llei del Patrimoni Cultural Valencià.  
Pel que fa al patrimoni paleontològic per aquesta direcció general a la vista de la documentació planimètrica aportada, pot anticipar-se-li que no resulta necessària cap actuació i que no hi ha afeccions d'aquest tipus.   
En la consulta a la mateixa ha de tenir-se en compte en relació amb els béns d'interés cultural que l'estat ha incoat o declarat representa una situació administrativa, sense que això afecte la seua protecció, ja que, d'acord, amb la Llei del Patrimoni Cultural Valencià, la incoació de l'expedient implica ja l'aplicació del règim de protecció de la declaració.  
D'altra banda, les torres i castells, i en general les construccions de naturalesa defensiva, tenen la consideració de bé d'interés cultural d'acord amb allò que preveu la disposició addicional primera de l'esmentada norma, per la qual cosa, amb independència que alguns d'ells no es troben en el llistat resultant de la consulta, bé per que aquesta direcció general no tinga coneixement de l'existència d'aquests o bé perquè encara no s'han integrat en la base de dades, disfruten d'aquesta condició i es protegeixen com a tals.  
Pel que fa al règim de protecció legal dels béns d'interés cultural aquest implica que qualsevol intervenció que puguera afectar aquests o el seu entorn de protecció haja d'autoritzar-se expressament per aquesta direcció general, d'acord amb allò que estableix l'article 35 de la Llei de Patrimoni Cultural Valencià.  
Certificat municipal de data 10 de novembre de 2005 sobre la capacitat per a gestionar els residus sòlids urbans que es generen en el sector.  
L'Ajuntament de Monforte del Cid a través de l'empresa concessionària del Servei de Recollida de Residus Sòlids Urbans i del consorci per a la gestió dels residus sòlids urbans del Baix Vinalopó, del qual forma part, té capacitat suficient per a gestionar la recollida i tractament dels residus sòlids urbans que genere el sector UBZ-3, ja previst en la normes subsidiàries de planejament municipal amb la mateixa edificabilitat i nombre d'habitatges.  
Certificat municipal de data 10 de novembre de 2005 sobre la destinació de les aigües residuals i capacitat de la depuradora a executar per a rebre els esmentats cabals.  
L'Ajuntament de Monforte del Cid té capacitat suficient per a gestionar el tractament de les aigües residuals que genere el sector UBZ-3, ja previst en les normes subsidiàries de planejament municipal amb la mateixa edificabilitat i nombre d'habitatges, amb la posada en servei de la nova depuradora que construirà la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, conjuntament per a les poblacions de Novelda i Monforte del Cid.  
Certificat municipal de data 10 de novembre de 2005 sobre la disponibilitat d'aigua potable per a proveir el sector.  
L'Ajuntament a través de l'empresa concessionària del Servei d'Aigua Potable (Aguas Municipalizadas de Alicante EM), té capacitat suficient per a proveir d'aigua potable el sector UBZ-3, ja previst en les normes subsidiàries de planejament municipal amb al mateixa edificabilitat i nombre d'habitatges.  
Afeccions legals  
1. El límit est del sector coincideix en tota la seua longitud amb el camí ramader denominat assagador dels Frares, l'amplària legal del qual és de 20,89 metres.  
Els camins ramaders queden regulats, en tot l'estat espanyol, per la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders. En els camins ramaders s'haurà d'assegurar el manteniment de la integritat superficial d'aquests camins, la idoneïtat dels itineraris i dels traçats, juntament amb la continuïtat del trànsit ramader i la resta d'usos complementaris i compatibles amb aquest.  
2. El sector no afecta microreserves, ni ZEPA, ni zones humides ni PORN.  
3. No hi ha registrades en el sector forests d'utilitat pública.  
4. Segons dades de la conselleria de cultura, Educació i Ciència, al municipi de Monforte del Cid, es troben actualment catalogats els següents jaciments arqueològics:  
- Aguajelas  
- Camí del Riu  
- Castell de Monforte del Cid  
- L'Assut  
- El Castillico  
- Establiments Iberoromans  
- Església de Monforte del Cid  
- La Pedrera o Portixol  
- Lloma Redóna  
- Subsòl del nucli antic  
- Vil·la romana d'Aguajelas o Waleja  
L'estudi d'impacte ambiental indica que la superfície del sector modificat queda fora de l'àmbit de possibles afeccions als jaciments arqueològics catalogats al terme municipal.  
En tot cas i d'acord amb allò que estableix la Llei 4/98, del patrimoni cultural valencià s'haurà d'aportar informe favorable de l'organisme competent en conservació del patrimoni cultural valencià.  
Consideracions ambientals  
1. Fent una anàlisi de la cartografia temàtica de la COPUT es dedueix que els aspectes ambientals més significatius són els següents:  
- El sector, té una capacitat d'ús moderada. Això coincideix exactament amb les dades de què es disposa (Cartografia temàtica de la COPUT, 1998) en els quals consta com a catalogada amb una capacitat d'ús elevada.  
- S'indica que l'erosió actual i potencial en la zona de l'actuació és no quantificable. Ací també hi ha una xicoteta discordança amb les dades de què es disposen (Cartografia temàtica de la COPUT, 1998), ja que en aquests s'indica que la zona té una erosió actual i potencial molt baixa.  
- El risc d'inundació en el sector és totalment inexistent.  
- L'àmbit d'actuació té vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies per activitats urbanístiques baixa. Encara que per a aquesta categoria de risc no es limita especialment l'ús urbanístic dels terrenys, s'hauran d'adoptar mesures preventives que eviten l'abocament de residus sòlids, d'aigües residuals i de substàncies contaminants al terreny, tant en fase de construcció com en la fase de funcionament.  
- Es distingeix que l'accessibilitat als recursos hídrics és mitjana en tot el sector.  
S'indica que en el sector UBZ-3 el risc de lliscament és nul.  
2. El valor de l'acceleració sísmica bàsica en el municipi de Monforte del Cid és de 0.11, per la qual cosa segons s'indica en la norma sismoresistent l'aplicació d'aquesta norma és obligatòria.  
3. L'actuació se situa una zona amb un relleu ondulat, format per terrenys amb un pendent mitja del 2,4% en sentit descendent cap a l'oest.  
Es tracta d'una zona de geologia prebètica caracteritzada per la presència d'unitats sedimentàries amb disposició estructural complexa.  
L'actuació s'assenta sobre materials detrítics de neocé i quaternari, on predominen els cudols, les graves i les arenes.  
4. Els terrenys objecte d'estudi es caracteritzen per l'escassa humitat i alta evotranspiració, de litologia carbonatada, que requereix una intensa llavada perquè produïsca un desenvolupament edàfic; amb absència de vegetació clímax i una forta activitat antròpica.  
La vegetació és escassa i es redueix a bancals de cultius de vinya i alguns arbres aïllats, per tant no s'han observat en la zona espècies vegetals de caràcter forestal ni espècies endèmiques o protegides que pogueren impedir la transformació urbanística dels terrenys.  
No obstant això, es presenta un informe molt complet de la vegetació present en l'àrea, s'ha elaborat un catàleg en què s'indiquen els taxons que s'han trobat, i un inventari de la vegetació predominant.  
A més es fa un xicotet estudi comparatiu de la vegetació actual i la potencial.  
5. La fauna present en l'àmbit d'estudi està directament relacionada amb el tipus de vegetació existent, una zona amb escassa cobertura vegetal; i amb la proximitat dels terrenys afectats els nuclis urbans.  
Es detallen les espècies animals de rellevància en la zona acompanyades d'una breu descripció i hàbitat. Es descriuen les principals espècies que s'han observat en el sector i altres que encara que no han sigut vistes, l'àrea de distribució d'aquestes engloba la zona d'estudi.  
A més es fa una valoració de la comunitat faunística de la zona, atenent a l'estacionalitat, el grau d'abundància o raresa de cada espècie i l'estat de protecció.  
6. Explotació dels recursos naturals.  
Proveïment d'aigua potable  
Es presenta informe certificat de l'Ajuntament, de data 10 de novembre de 2005, en el qual s'indica que l'empresa concessionària del servei d'aigua potable (Aguas Municipalizadas de Alicante EM), té capacitat suficient per a proveir d'aigua potable al sector UBZ-3, ja previst en les normes subsidiàries de planejament municipal amb la mateixa edificabilitat i nombre d'habitatges.  
La Llei 4/2004, de 30 de juny de 2004, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, indica en l'article 19, que la implantació d'usos que impliquen un increment del consum d'aigua, requerirà l'obtenció prèvia d'informe favorable de l'organisme de conca competent, o entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament.  
Aigües residuals  
Es presenten els plànols de l'avantprojecte dels col·lectors generals i l'estació depuradora d'aigües residuals en què es van a tractar les aigües residuals que genere el sector UBZ-·3.  
També es presenta certificat de l'Ajuntament de data 10 de novembre de 2005, que diu que té capacitat suficient per a gestionar el tractament de les aigües residuals que genere el sector UBZ-3, ja previst en les normes subsidiàries amb la mateixa edificabilitat i nombre d'habitatges, amb la posada en servei de la nova depuradora que construirà la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, conjuntament per a les poblacions de Novelda i Monforte del Cid.  
No es realitza una previsió del volum d'aigua residual que generarà el sector una vegada desenvolupat basant-se que ja estava previst aquest increment de volum en les normes subsidiàries.  
Com que la nova depuradora està pendent d'execució a data 10 de novembre de 2005, s'ha d'indicar la destinació actual de les aigües residuals del municipi i l'entitat gestora d'aquestes n'haurà de certificar la capacitat per a acceptar l'increment de volum.  
Si no pot acceptar l'increment d'aigües residuals, haurà de preveure un sistema de depuració provisional fins a la construcció de la nova depuradora.  
Residus  
Es presenta certificat de l'Ajuntament, de data 10 de novembre de 2005, que indica que el consorci per a la gestió dels residus sòlids urbans del Baix Vinalopó, té la capacitat suficient per a gestionar la recollida i tractament dels residus sòlids urbans que genere el sector UBZ-3.  
No realitza una previsió de la quantitat de residus que generarà el sector plenament desenvolupat basant-se que ja estava previst en les normes subsidiàries amb la mateixa edificabilitat i nombre d'habitatges.  
Ocupació del sòl  
El sector ocuparà una superfície total de 111.798 m² dels quals, 106.324 m² ja estaven classificats com a sòl urbanitzable. L'ampliació es realitza a costa de 5.474 m² de sòl no urbanitzable comú.  
7. Es presenta un programa de vigilància ambiental que s'ha de desenvolupar en la fase de construcció i que consisteix bàsicament a gestionar adequadament els residus que es generen, realitzar uns regs periòdics per al control de la pols, i portar un control de les possibles incidències ambientals i fer que aquestes queden limitades al perímetre de l'actuació.  
8. Mesures correctores dels sòls enfront dels residus.  
Es disposarà en la zona d'obres una part amb el sòl totalment impermeabilitzat on es realitzaran els treballs de canvis d'olis i bateries, ompliment de gasoil, d'aquestà manera s'evitaran afeccions al subsòl.  
Els olis i bateries seran retirats de manera periòdica per una empresa gestora de residus autoritzada per la Generalitat.  
Els residus assimilables a urbans es disposaran diàriament en els contenidors municipals per a la recollida d'aquests.  
Respecte als inerts es recolliran en una zona de l'obra i seran traslladats periòdicament a l'abocador d'estèrils més pròxim.  
Tot això es realitzarà posant molta atenció a evitar que es mesclen els distints tipus de residus.  
S'indiquen després les obligacions que s'ha de seguir per a la correcta gestió de residus, diferenciant entre residus perillosos o no.  
L'estudi d'impacte ambiental indica que la zona objecte d'estudi presenta una qualitat ambiental baixa, ja que es tracta d'un territori totalment transformat que no té valors naturals significatius.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. Segons l'article 5é del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'hi aplique aquesta llei.  
4. Segons l'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'homologació i pla parcial del sector UBZ-3 de Monforte del Cid a Alacant, el promotor del qual és l'Ajuntament de Monfort, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada, i els condicionants establits a continuació.  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels següents condicionants:  
1. A data 15 de novembre de 2005 està pendent la construcció de l'estació depuradora d'aigües residuals per a les poblacions de Novelda i Monforte del Cid.  
En el cas que la depuradora municipal actual no puga acceptar aquests abocaments, el promotor proposarà un sistema de depuració que garantisca el correcte tractament dels abocaments fins que estiga construïda la nova estació depuradora d'aigües residuals que s'ha d'executar pel Ministeri.  
L'EDAR projectada haurà de presentar totes les autoritzacions pertinents de forma prèvia a la construcció d'aquesta.  
En qualsevol dels casos, els abocaments d'aigües residuals i pluvials, hauran d'ajustar-se a allò que disposa la normativa específica vigent i en particular al Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües.  
2. En compliment de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, s'ha d'aportar, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, certificat de suficiència de recursos hídrics emés per l'organisme de conca competent, o entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament.  
3. Respecte a la gestió dels residus sòlids, l'Ajuntament haurà de fer-se'n càrrec de la gestió complint el Pla zonal de residus, la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus de la Comunitat Valenciana, el Reial decret 1481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus per mitjà d'abocador i la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana.  
4. S'hauran de complir les observacions incloses en l'informe de camins ramaders del Servei de Medi Ambient de la Direcció Territorial d'Alacant de data 5 de juliol de 2005 per a l'adequat tractament del camí ramader assagador dels Frares, l'amplària legal de les quals són 20,89 metres, i són les següents:  
- Haurà de respectar-se l'amplària legal d'aquest, 20,89 metres en tot el seu recorregut.  
- Haurà de quedar senyalitzada convenientment de manera que quede clara la seua condició de camí ramader. Així mateix haurà d'assegurar-se la continuïtat preferent, si és el cas, del trànsit ramader i dels altres usos complementaris i compatibles definits en la Llei 3/95, de camins ramaders.  
- La titularitat dels terrenys afectats en el sector continuarà corresponent a la Generalitat Valenciana.  
5. S'ha d'aportar informe favorable definitiu emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
En aquest sentit, s'han de complir les cauteles expressades en l'informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de 14 de setembre de 2005, que són:  
- A aquest efecte d'elaborar el corresponent estudi d'impacte ambiental sobre el patrimoni cultural haurà de dur-se a terme una prospecció arqueològica que permeta definir l'afecció de les obres previstes sobre el patrimoni arqueològic, de manera que es puga estudiar la compatibilitat del projecte i l'impacte d'aquest des del punt de vista arqueològic, com també les mesures correctores que s'han d'adoptar, si és el cas, tot això de conformitat amb allò que preveu l'article 62, de la Llei del patrimoni cultural.  
- D'altra banda, l'estudi d'impacte també ha de preveure les afeccions al patrimoni cultural en general, per la qual cosa en la prospecció esmentada haurà de demanar-se la informació relativa a elements arquitectònics i etnològics a aquest efecte de valorar l'impacte sobre aquests i les mesures a adoptar si n'és el cas.  
- El projecte de prospecció en els termes definits anteriorment haurà de sotmetre's a la corresponent autorització de conformitat amb allò que preveu l'article 60 de la Llei del patrimoni cultural valencià.  
- Pel que fa al patrimoni paleontològic per aquesta Direcció General a la vista de la documentació planimètrica aportada, pot anticipar-se-li que no resulta necessària cap actuació i que no hi ha afeccions d'aquest tipus.   
- En la consulta a aquesta ha de tenir-se en compte en relació amb els béns d'interés cultural que l'estat ha incoat o declarat representa una situació administrativa, sense que això afecte la seua protecció, ja que, d'acord, amb la Llei del patrimoni cultural valencià, la incoació de l'expedient implica ja l'aplicació del règim de protecció de la declaració.  
- D'altra banda, les torres i castells, i en general les construccions de naturalesa defensiva, tenen la consideració de bé d'interés cultural d'acord amb allò que preveu la disposició addicional primera de l'esmentada norma, per la qual cosa, amb independència que alguns d'ells no es troben en la llista resultant de la consulta, bé perquè aquesta Direcció General no tinga coneixement de l'existència d'aquests o bé perquè encara no s'han integrat en la base de dades, disfruten d'aquesta condició i es protegeixen com a tals.  
- Pel que fa al règim de protecció legal dels béns d'interés cultural aquest implica que qualsevol intervenció que puga afectar aquests o el seu entorn de protecció haja d'autoritzar-se expressament per aquesta Direcció General, d'acord amb allò que estableix l'article 35 de la Llei de patrimoni cultural valencià.  
6. S'hauran d'introduir mesures preventives i correctores tendents a minimitzar els impactes ambientals generats durant els treballs previs, la fase d'urbanització i la fase de construcció, com ara:  
- Recollida de terres sobrants en zones habilitades a aquest efecte, amb adopció de mesures preventives per a evitar la formació de núvols de pols. Transport d'aquestes en camions tancats a un abocador autoritzat, que haurà de ser identificat prèviament.  
- Els residus vegetals generats amb la retirada de la vegetació existent hauran de ser gestionats de manera adequada, i en queda prohibida la crema.  
- S'haurà de realitzar una recollida selectiva dels residus generats en fase d'urbanització i construcció, i hauran de ser gestionats per empreses autoritzades.  
- Habilitació de zones específiques per a l'estacionament de la maquinària d'obra, zones impermeables que eviten la filtració de residus líquids al terreny i que vagen dotades de sistemes de recollida de líquids o olis que puguen ser abocats o provinguen de fuites de la maquinària.  
- Durant la fase d'execució de les obres s'hauran d'extremar les mesures de prevenció i contenció de la contaminació atmosfèrica, especialment la relacionada amb la producció de pols i partícules en suspensió, amb aquest fi, s'hauran d'efectuar regs periòdics i augmentar-ne la freqüència en èpoques caloroses. Els vehicles de transport de material pulverulent hauran d'anar coberts completament amb lones o altres materials capaços de contenir la producció de pols. S'efectuaran, periòdicament, labors de neteja de vials. Finalment, es vigilarà de manera especial els passos de vehicles amb càrrega contaminant amb tal d'evitar abocaments accidentals.  
7. El material necessari per a realitzar l'esplanada del sector haurà de provenir de pedrera o zona de préstec autoritzada, havent de disposar de certificat en què s'especifique l'origen dels materials, es justifique el volum necessari i la capacitat de la zona de préstec per a atendre la demanda generada. I hauran de disposar de les autoritzacions sectorials preceptives.  
8. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, es mantindrà en condicions agrícoles adequades i es destinarà al farciment de les zones verdes previstes en l'actuació, o si no n'hi ha a altres àrees del municipi on en siga susceptible la utilització.  
9. Els residus sòlids inerts, en la fase de construcció, hauran de gestionar-se en abocadors autoritzats, i no hauran de depositar-se en cap moment runes fora de la parcel·la objecte d'estudi. Amb aquest fi, l'Ajuntament exigirà els certificats d'acceptació i capacitat per part d'empresa autoritzada a l'empresa encarregada de l'execució del sector.   
10. S'hauria de completar el programa de vigilància ambiental indicant el tipus de controls que s'han de realitzar, el mode en què es duran a terme i la periodicitat d'aquests. Els controls hauran d'anar encaminats a vigilar la contaminació atmosfèrica i acústica generada, la correcta gestió dels residus generats, la gestió de les aigües residuals produïdes, i el consum de recursos hídrics.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 22 de febrer de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 73/2004-AIA  
Títol: Homologació i pla parcial IP-9  
Promotor: Ajuntament d'Agullent  
Autoritat substantiva: Ajuntament i CTV  
Localització: Terme municipal d'Agullent (València)  
Descripció del projecte   
1. Objecte de projecte  
El Projecte d'homologació i pla parcial IP-9 proposa la reclassificació de sòl no urbanitzable comú en sòl urbanitzable industrial, a fi d'oferir sòl industrial en condicions òptimes per a una ràpida gestió, en un emplaçament estratègic a nivell comarcal per la seua connexió immediata a l'autovia central en el tram Canals-Agullent.   
Cal destacar que els límits del sector són, al nord i est carreteres, a l'oest carretera i camí i al sud sòl no urbanitzable.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Amb l'homologació proposada es delimita un únic sector de sòl urbanitzable, el qual s'ordenarà detalladament, amb una superfície de 662.153 m².  
L'existència del gasoducte a l'oest i l'accidentada topografia al sud, exigeixen allí l'emplaçament de les zones verdes, que a més produeixen l'encoixinament del canvi de classificació del sòl, amortint l'efecte industrial sobre el sòl no urbanitzable.  
S'ha reservat una parcel·la de 8.000m² per a citar la depuradora del sector, en el cas que l'EDAR d'Ontinyet-Agullent no puga rebre les aigües residuals industrials assimilables a urbanes del sector.  
Es determina l'ús industrial genèric per a totes i cada una de les illes incloses en el sector, i s'apliquen els següents condicions d'ús:  
a) Ús global: gran indústria, indústria compatible, taller industrial.  
b) Usos permesos: residencial unifamiliar per a vigilància, comercial a l'engròs, oficines al servei de la indústria, magatzems qualificats i innocus, garatges i aparcaments, hostaler i serveis per a la indústria. Terciaris degudament justificats.  
c) Usos prohibits: residencial permanent.  
3. Alternatives  
Es presenten alternatives que preveuen la modificació dels criteris d'ordenació, per un costat una basada en grans illes i menor viari amb zones d'aparcament viari independent per a instal·lacions de gran envergadura; o bé, una ordenació amb major viari i illes de menys dimensió per a empreses de xicoteta magnitud. Alternatives que es desestimen per no correspondre's a les necessitats ni a la topografia de la zona.  
La solució adoptada, finalment, respon a les condicions externes imposades per les infraestructures, l'existència del gasoducte i l'accidentada topografia en el sud, com també a la implantació d'un viari de 22 metres d'ample que es mostra amb la capacitat per a albergar la dotació d'aparcaments exigida en el Reglament de planejament.   
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 29 de març de 2004, la Secció de planejament de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, va remetre el Projecte d'homologació i pla parcial IP-9 del municipi d'Agullent, acompanyat del corresponent estudi d'impacte ambiental, com també dels certificats d'aprovació provisional i del resultat del tràmit d'informació pública on s'incloïa un extracte de les al·legacions presentades, a l'efecte d'emetre la corresponent declaració d'impacte ambiental.  
En data 2 de setembre de 2004, la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, va remetre a aquest servei informe pel qual s'informava desfavorablement l'efecte patrimonial el referit pla parcial fins que no es realitzara una prospecció arqueològica de tot l'àmbit afectat que garantira l'absència de restes d'aquesta índole.  
En data 10 de novembre de 2004, aquest servei va remetre a l'Ajuntament un requeriment de documentació per a poder procedir a la tramitació de l'expedient. Al mateix temps se'ls va informar que haurien de completar la documentació tècnica en els aspectes següents:  
- Obtenció de l'informe favorable de la unitat de camins ramaders.  
- Informe favorable en compliment de l'article 11 de la Llei 4/19988, de juny, de patrimoni cultural valencià, vist que existia antecedent d'informe desfavorable.  
- Aportar els certificats que justificaren la disponibilitat de recursos hídrics, la gestió de residus i la capacitat de depuració de les aigües residuals.  
Amb data 27 de juny de 2005 per causa d'inactivitat imputable a l'interessat es va enviar a l'Ajuntament document amb notificació d'advertència de caducitat.  
Amb data 11 de juliol de 2005 l'Ajuntament remet documentació formada per la còpia de les al·legacions i còpia del certificat de l'acord plenari sobre l'aprovació provisional i de la resolució d'al·legacions.  
Amb data 21 de juliol de 2005 l'Ajuntament remet, a fi de completar la documentació necessària per a prosseguir l'EIA, la documentació següent:  
- Informe positiu sobre la capacitat de l'EDAR per a admetre els cabals d'aigües residuals.  
- Autorització de la conselleria de Cultura, Educació i Esport per a la prospecció arqueològica.  
- Informe acceptable de la Unitat de Camins Ramaders.  
- Informe de l'urbanitzador sobre sol·licitud d'informe la Direcció General de Patrimoni Cultural sobre la prospecció arqueològica realitzada.  
- Certificat sobre la disponibilitat per a la gestió de residus.  
Amb data 16 de novembre de 2005 es rep via fax, per part de l'Ajuntament, informe d'EGEVASA sobre la viabilitat de l'actuació urbanística del sector.   
Amb data 17 de gener de 2006 aquest servei remet a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge un requeriment de documentació, a fi de disposar d'elements de judici suficients per a emetre la corresponent declaració d'impacte ambiental.  
Amb data 31 de gener de 2006, Atlántida Estudios y Gestión entrega d'informe contestant a l'últim requeriment de documentació, fent constar que ha sigut, així mateix, remés l'Ajuntament d'Agullent.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic en el DOGV núm. 4603, de 7 d'octubre de 2003, en el diari Levante de 26 setembre de 2003i en els taulers d'edictes de l'Ajuntament.  
Durant el període d'informació pública s'hi van presentar un total de cinc al·legacions, tres de caràcter personal, una altra d'un grup de propietaris i una altra de l'Ajuntament d'Ontinyent.  
3. Resum d'al·legacions  
Les al·legacions presentades són principalment de caràcter urbanístic, excepte una que en un dels seus punts fa referència al camí ramader que discorre pel sector:   
- La Senda de Múrcia es pretén reconduir per la servitud de l'autovia, sense preveure la possibilitat que la referida senda discórrega per uns dels carrers del polígon, la qual cosa en facilitaria el manteniment i eliminaria algun dels problemes del nou traçat proposat.  
A aquest últim punt, l'Ajuntament contesta que caldrà ajustar-se a les indicacions de la conselleria competent.  
4. Informació o documentació complementària  
Amb data 12 de juliol de 2005 l'Ajuntament remet informe sobre la disponibilitat d'aquest ajuntament per a la gestió de residus del polígon industrial, en el qual l'alcalde-president certifica:  
- La disponibilitat de mitjans per a gestionar els residus sòlid urbans que es generen en el sector.  
- L'existència d'un ecoparc de caràcter comarcal en el veí municipi, on es processaran els residus inerts del sector.  
- La gestió de residus tòxics i perillosos s'haurà d'efectuar per mitjà de gestors homologats.  
Sol·licitud d'informes sectorials  
1. Informe de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, de 2 d'agost de 2004.  
L'informe fa referència a les qüestions següents:  
- El projecte requereix un important moviment de terres, la qual cosa implica un risc d'espoli en possibles jaciments arqueològics si no s'hi estableixen mesures de salvaguarda. No es té documentant cap jaciment arqueològic, no obstant això, atesa l'afecció del sòl s'estima imprescindible la realització d'una prospecció arqueològica prèvia.  
- Recorda que qualsevol troballa d'índole arqueològica o paleontològica haurà de ser comunicada.  
- Des del punt etnològic, inclou un element de patrimoni, es tracta d'una caseta de pedra en sec i coberta plana, que s'haurà de conservar.  
Amb les consideracions anteriors i de conformitat amb els seus serveis tècnics, s'informa desfavorablement l'efecte patrimonial fins que no es realitze una prospecció arqueològica en tot l'àmbit que garantisca l'absència de restes i les mesures correctores procedents en el cas que es detecten la seua presència.  
2. Informe de la Unitat de Camins Ramaders del Servei de Medi Ambient DT València sobre l'afecció al domini públic del camí ramader assagador de Múrcia, d'1 d'abril de 2005.  
S'informa que, vista la proposta presentada per Atlántida Estudios y Gestión es constata l'acceptable tractament del camí ramader en qüestió en quedar assegurada la seua integritat superficial sobre la part exterior del sector, sempre que la connexió nord coincident amb els accessos al futur polígon siga senyalitzada convenientment segons se'ls indicava en document annex.  
3. Informe del Servei de Patrimoni Arqueològic, Etnològic i Històric, 31 de gener de 2005.  
Per mitjà d'aquest informe s'autoritza el projecte de prospecció arqueològica i s'obliga el director o directora de l'actuació a elaborar informe dels resultats obtinguts.  
4. Informe de l'Entidat de Sanejament d'Aigües sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració d'Ontinyent-Agullent per a admetre els cabals residuals generats pel programa d'actuació integrada del sector industrial IP-9, 11 de novembre de 2003.  
A partir de Ia documentació remesa pel sol·licitant i de l'estudi del disseny i funcionament de l'actual depuradora, l'entitat comunica:  
1. Que l'EDAR està dissenyada per a tractar 31.590 m³/dia. El cabal mitjà és de 2003 de 17.847 m³/dia i el cabal generat previst de 180 m³/dia.  
2. S'observa la dificultat tècnica de la realització de la connexió, per la qual cosa en el seu dia haurà de justificar-se pel peticionari la viabilitat d'aquesta.   
Amb totes les dades revisades s'informa de la viabilitat del tractament de l'EDAR d'Oninyent-Agullent de les aigües residuals generades pel sector sempre que:  
- L'urbanitzador responsable realitze la sol·licitud de connexió efectiva i que les obres necessàries per a l'esmentada connexió s'efectuaran pel peticionari a compte i risc d'aquest.  
- L'abocament generat pel desenvolupament urbanístic assenyalat haurà de complir els límits d'abocament establits. Amb aquest fi l'urbanitzador haurà de preveure que abans del punt de connexió ha de disposar una arqueta de registre.  
5. Informe de l'Empresa General Valenciana de l'Aigua SA (EGEVASA), com a empresa concessionària del Servei Municipal d'Aigua Potable a la població d'Agullent, 14 de maig de 2004.  
A petició d'ATG Atlántida Estudios y Gestión informen que:  
- En l'actualitat no hi ha cap xarxa d'aigua potable en la zona d'afecció, de la qual es puga proveir el sector.  
- Que el consum previst és excessiu per a la capacitat actual de la infraestructura existent.  
- Per a poder proveir el sector industrial s'hauria d'instal·lar una canonada de diàmetre interior de 150 mm des del depòsit de capçalera municipal.  
- Per a realitzar el control de volum d'aigua, serà necessària la instal·lació d'un comptador volumètric.   
- Que en la futura xarxa de distribució no es poden deixar finals de xarxa per problemes de salubritat.  
- S'adjunten plànols d'un possible traçat.  
6. Informe de viabilitat de proveïment al sector industrial IP-9 del municipi d'Agullent de l'Empresa General Valenciana de l'Aigua SA (EGEVASA), 24 de gener de 2006.  
Es recull en aquest informe que el proveïment actual a la població d'Agullent es realitza a través de perforacions situades al SO del municipi, el pou de Lazaret, que és el que habitualment es troba en funcionament, i el pou de la Serreta, que es troba de reserva.  
Finalment, consideren que per a la situació actual del proveïment d'aigua potable a Agullent i la demanda sol·licitada de 13,86 l/s per al sector corresponent IP-9 del municipi d'Agullent, en l'actualitat és viable assumir l'increment previsible, ja que en el cas de necessitat es pot bombar aigua des del pou de reserva.  
7. Informe de l'entitat de Sanejament d'Aigües sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració d'Ontinyent-Agullent per a admetre els cabals residuals generats pel programa d'actuació integrada del sector industrial IP-9, 24 de gener de 2006.  
Partint de Ia documentació remesa pel sol·licitant i de l'estudi del disseny i funcionament de l'actual depuradora, l'entitat comunica:  
- Que l'EDAR està dissenyada per a tractar 31.590 m³/dia. El cabal tractat actualment és quelcom superior al tractat en el moment de l'informe inicial, sent el cabal mitjà de 2005 de 18.982 m³/dia.  
- Segons les dades aportades pel sol·licitant, el cabal generat no ha variat respecte a les primeres estimacions que és de 180 m³/dia, per la qual cosa l'EDAR d'Ontinyent-Agullent té actualment resguard suficient per a admetre-ho.  
8. L'informe següent s'ha sol·licitat sense que fins a la data s'haja rebut resposta respecte d'això en aquesta Direcció General:  
- Informe definitiu sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.   
9. Pel fet que hi ha la possibilitat que la xarxa de sanejament es resolga sense recórrer a l'EDAR d'Ontinyent-Agullent, l'interessat remet a aquest servei la sol·licitud presentada a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer a fi d'obtenir els informes següents:  
- Informe de viabilitat sobre abocament d'aigües pluvials al riu Clarià, al terme municipal d'Ontinyent.  
- Informe de viabilitat sobre abocament d'aigües residuals depurades a riu Clariano, al terme municipal d'Ontinyent.  
Afeccions legals  
1. Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, PATRICOVA, PGOF i xarxa Natura no s'han detectat, en l'àrea d'estudi, afeccions a cap figura ambiental.  
2. Camins ramaders. Dins del sector en direcció nord consta l'existència del camí ramader conegut com a assagador de Múrcia. L'esmentat assagador no existeix físicament en el territori que s'ha d'ordenar ni consta en el cadastre de rústica però el seu traçat queda afectat pel projecte.  
L'amplària d'aquest és de 37,1 metres, la qual va ser reduïda a 12 metres, segons s'indica en l'estudi d'impacte ambiental per l'Ordre del Ministeri d'Agricultura de 20 de novembre de 1975, per la qual s'aprova el Projecte de classificació dels camins ramaders d'Agullent.   
El pla parcial planteja la modificació del seu traçat, de manera que discórrega paral·lel a la CV-40 per la zona d'afecció fins al camí de la Motxa, on ix del nou polígon. En aquest nou traçat es deixarà l'espai lliure sense urbanitzar.  
Per part de la unitat de camins ramaders consta que aquesta solució és viable, sempre que la connexió nord coincident amb els accessos al futur polígon siga senyalitzada convenientment segons unes directrius que se li marquen.  
3. Jaciments arqueològics. Consultat l'Inventari de patrimoni de la conselleria de Cultura, Educació i Ciència no s'hi ha constatat l'existència de naciments arqueològics.  
Donat l'important moviment de terres que el projecte requereix per a la seua execució, s'ha hagut de dur a terme una prospecció arqueològica prèvia.  
La prospecció arqueològica es va dur a terme el 21 de gener de 2006, sense que es produïra la troballa de cap resta. No obstant això, s'espera l'informe definitiu tant de l'arqueòleg com de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià per a garantir la correcta salvaguarda dels possibles jaciments no coneguts.  
L'estudi d'impacte ambiental, per a prevenir possibles afeccions als jaciments, estableix que, si durant la realització d'obres d'urbanització o edificació apareixen restes arqueològiques, el promotor quedarà obligat a comunicar-ho a la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i a adoptar les mesures de conservació necessàries.  
4. Patrimoni etnològic. Des del punt de vista etnològic, l'estudi inclou, en l'extrem nord, un element de patrimoni d'aquesta índole que s'integra en la urbanització del pla parcial, es tracta d'una caseta de pedra en sec i coberta plana. Aquest immoble s'haurà de conservar, no podent ser desplaçat ni desmuntat sense l'autorització de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, segons informe de 25 d'agost de 2004.  
L'estudi d'impacte ambiental estableix com a mesures correctores que es respectarà la caseta de pedra, integrant-la en la zona verda prevista en aquesta zona, per on discorrerà a més el nou traçat del camí ramader.  
Consideracions ambientals  
1. Els terrenys destinats a la ubicació del projecte presenten un grau baix de vulnerabilitat de les aigües subterrànies a la contaminació, ja que els materials geològics presenten permeabilitat baixa o molt baixa, com les argiles, margues triàsiques i alguns materials del miocé.  
Aquest tipus de sòl presenta vocació per a l'acollida d'usos industrials, sempre que es garantisca la innocuïtat de les seues activitats per mitjà de les mesures correctores d'impermeabilització, tractament i control d'abocaments.  
2. La capacitat d'ús d'aquests sòls és moderada (classe C); i el seu ús actual és el cultiu moderadament intensiu de vinya i albercocs, encara que bona part del territori afectat està actualment abandonat.  
La presència de regosols calcaris, per la seua morfologia erosiva, implica una erosió important del sòl, no obstant això, l'escàs pendent en alguns llocs o els abancalaments existent en el sector, impedeixen que apareguen greus problemes erosius, per la qual cosa estos sòls presenten un risc d'erosió actual molt baix i potencial baixe.  
3. El terme d'Agullent es troba enclavat en la regió mediterrània occidental per la qual cosa les restes de vegetació natural són típicament mediterrànies i estan adaptades a suportar dèficits hídrics en una època estival.  
La vegetació potencial en la zona correspon al carrascar, encara que aquesta s'ha vist enormement afectada pels assentaments humans i els cultius de secà. Per aquesta raó la vegetació actual s'allunya de la vegetació potencial i es caracteritza per la presència de diverses comunitats nitròfiles i arvenses associades a l'acció antropozoògena, pròpia dels camps de cultiu, de camins, de terrenys erms i de zones amb un elevat grau d'alteració antròpica del medi, per la qual cosa presenta un escàs valor per a la conservació.  
4. En la zona d'estudi només es pot parlar de fauna de camps de cultiu i zones degrades caracteritzada per la presència massiva de múrids (rates i ratolins), l'herpetofauna està representada per sargantanes i colobres.  
En referència a l'ornitofauna, s'hi estableix en funció dels terrenys siguen arbratges i no arbratges, destacant per als primers els fringíl·lids (cadernera, verderol..) i els pàrids (carboner comú...). En els no arbratges destaca la presència d'espècies que nidifiquen en el sòl (terrerola, cogullada...).  
Les edificacions disperses en la zona són utilitzades per a nidificar per part d'espècies com l'oroneta comuna, l'estornell negre, la palput i l'òbila comuna.  
Es tracta, en definitiva, d'una fauna condicionada per les comunitats vegetals presents, que s'adaptaran majoritàriament a les noves condicions i, en menor grau, seran desplaçades cap a la contornada la vegetació de les quals presenta les mateixes característiques que les actuals del sector.  
5. El proveïment d'aigua potable de la població d'Agullent es realitza a partir de dues perforacions situades al SO del municipi, sent dels dos, el pou de Lazaret el que habitualment es troba en funcionament i el de la Serreta es troba en reserva.  
L'estudi d'impacte ambiental estableix que el nou polígon es connectarà a la xarxa general d'aigua potable, que discorre a uns 100 m del polígon, i a la d'Ontinyent com a alternativa en èpoques d'escassetat, previ conveni amb l'esmentat Ajuntament.  
L'informe d'EGEVASA sobre la viabilitat de proveïment d'aigua estableix que és viable assumir l'increment de 13,86 l/s, que suposen els nous usos establits per al sector d'estudi. No obstant això, en l'avantprojecte d'urbanització per al dimensionat de la xarxa s'ha tingut en compte un cabal que ascendeix a 45,56 l/s.  
Cal destacar que el mateix estudi d'impacte ambiental estableix que el desenvolupament industrial necessitarà una dotació important d'aigua, no estimable amb les dades que es disposen actualment, que provocarà un increment estimable en el consum d'aigua a nivell municipal.  
La xarxa de sanejament serà de tipus separativa, realitzant l'abocament d'aigües pluvials al riu Clarià. Per a l'evacuació de les aigües residuals, actualment, no s'hi ha establit quin serà el tractament definitiu, i es proposen dues solucions possibles:  
a) Per mitjà de depuradora que s'ha d'instal·lar en la part més baixa del sector, en la parcel·la dotacional reservada amb aquest fi. Aquesta estació depuradora disposarà d'una capacitat de tractament de 1.000 habitants equivalents, la qual cosa correspon a 180 m³/dia. És una depuradora biològica que utilitza el sistema d'oxidació total prolongada a baixa càrrega; procés apte per al tractament d'aigües residuals assimilables a urbanes.  
b) Impulsar les aigües residuals fins a l'EDAR d'Ontinyent-Agullent, la qual cosa, i segons al·legació de l'Ajuntament d'Ontinyent, planteja la necessitat de resoldre la connexió de les aigües residuals del sector industrial IP-9 a través d'una nova conducció, ja que la connexió de les esmentades aigües al polígon industrial del pla és inviable per falta de secció en el clavegueram existent.  
La gestió dels residus en el sector, reserva servituds en les voreres per a albergar els contenidors de recollida selectiva. Els residus assimilables a urbans seran recollits per l'empresa GIRSA, diàriament i transportats a una planta de tractament.  
L'estudi acústic presentat estableix que en l'actualitat el nivell equivalent que es dóna en el sector és de 43.7 dBA i estableix que el nivell sonor equivalent en aquesta zona no podrà superar els 70 dBA, ja que és el límit establit per legislació.   
L'estudi d'impacte ambiental establix, respecte a aquest tema, que la nova zona industrial, en la fase de funcionament, actuarà com un focus generador de sorolls, amb nivells de 50-60 dBA. La qual cosa implica una àrea d'influència de radi 200 m, que a causa de l'emplaçament del sector rodejat per eixos viaris, d'una banda i a una distància prou allunyada dels nuclis habitats més pròxims, implica que no afectarà cap ús sensible. Així mateix, la zona verda disposada al sud del sector servirà com a zona d'encoixinament entre el sòl industrial i el sòl no urbanitzable comú.   
6. Segons la informació de què es disposa, els vents predominants en la comarca són el ponent (W), el gregal (NE), seguits del llevant (E) i el sud-oest (SO), que no superen la velocitat mitjana de 10 km/h, i es pot considerar com a poc important l'efecte directe d'aquest fenomen.  
Per la qual cosa es pot concloure que el nucli urbà d'Agullent i, en general, els sectors de sòl urbanitzable es troben protegits enfront de les possibles activitats potencialment contaminants de l'atmosfera situades al sector, ja que els vents dominants dispersaran aquesta contaminació en la direcció contrària els esmentats enclavaments.  
7. El paisatge de la zona d'estudi està conformat majoritàriament per terrenys agrícoles destinats a cultius de secà. Aquests terrenys estan dedicats fonamentalment a l'explotació de vinya i albercocs, encara que cal indicar que gran part d'ells es troben actualment abandonats. Es caracteritzen per presentar una topografia lleugerament ondulada i abancalada, passant des d'una cota inferior a l'est a una de superior a l'oest.  
En la zona d'estudi és possible observar la presència d'edificacions disperses i d'infraestructura agrícola al servei de les labors agràries.   
És un paisatge, que segons l'estudi d'impacte ambiental, presenta una qualitat baixa, encara que amb gran incidència visual atesa la seua localització i l'únic impacte que produirà aquesta ocupació serà la pèrdua de sòls amb alta capacitat agrícola i una modificació del paisatge rústic regnant en l'actualitat.  
8. Les mesures preventives i correctores s'hi estableixen per a evitar que es perjudique de manera irreversible els recursos naturals, la salut i el benestar de les persones.  
Es desenvolupen, principalment, mesures destinades a evitar possible contaminació del sòl i de les aigües a causa dels abocaments industrials; com també, destinades a la gestió de residus sòlids urbans i industrials. Totes aquestes mesures s'hauran de complir en la mesura que no afecten cap de les mesures preventives o correctores que s'establisquen en aquesta declaració.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte d'homologació i pla parcial IP-9 del municipi d'Agullent (València), sempre que es desenvolupe d'acord amb allò que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon  
Condicionants necessaris per al desenvolupament del projecte:  
1. Un informe favorable i definitiu emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de en compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.   
Sí en funció de l'esmentat informe s'haguen d'adoptar mesures preventives i correctores a fi de garantir la salvaguarda dels possibles jaciments trobats, s'hauran d'incorporar tant en l'estudi d'impacte ambiental com en la documentació del planejament.  
En el cas que l'esmentat informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
2. Abans de la recepció de la urbanització l'Ajuntament d'Agullent haurà de comprovar que:  
2.1. S'ha realitzat la infraestructura, consistent en una canonada de diàmetre interior de 150 mm des del depòsit de capçalera municipal, que garantisca el proveïment d'aigua potable al sector.  
2.2. S'ha connectat a una de les dues EDAR previstes en el projecte. En el cas d'optar finalment per l'EDAR pròpia instal·lada al sector, s'haurà de garantir que es troba totalment executada, dimensionada amb capacitat suficient per a tractar la totalitat de les aigües residuals generades, i preparada per a entrar en funcionament.   
3. Tenint en compte que els abocaments es realitzen al riu Clarià, tributari d'una zona sensible (embassament de Bellús, i posteriorment curs mitjà del riu Albaida, lloc d'interés comunitari) i que tant l'EDAR Ontinyet-Agullent com l'EDAR prevista per al sector són òptimes per a aigües residuals de procedència sanitària o assimilables, però no de procés industrial, en el pla de vigilància s'haurà d'incloure que:  
3.1. L'Ajuntament haurà de vetlar per que les indústries que generen aigües residuals de procés industrial compten amb un pretractament abans del seu abocament a la xarxa general que condueix les aigües residuals a l'EDAR. En tot cas, serà necessari aquest pretractament si les concentracions de l'abocament superaren els límits establits en l'ordenança municipal d'abocaments o el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal clavegueram elaborat conjuntament per l'entitat de sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.  
4. En el cas d'utilitzar, com a sistema de depuració, l'EDAR instal·lada en aquest sector s'ha de:   
4.1. Identificar els punts d'abocament d'aquesta.  
4.2. Obtenir l'autorització d'abocament de l'òrgan competent corresponent.  
5. Tenint en compte que la xarxa de sanejament serà separativa realitzar l'abocament d'aigües pluvials al riu Clarià:  
5.1. S'hauran d'identificar els punts d'abocament d'aquesta i s'obtindrà l'autorització d'abocament de l'òrgan competent.  
5.2. Es disposarà, prèviament al punt d'abocament, un element de pretractament que permeta recollir sòlids en suspensió, olis i greixos, o qualsevol altre objecte o substància que puga ser arrossegat per l'aigua de pluja i posteriorment abocat al riu Clarià. Així mateix s'haurà de disposar d'una arqueta per a presa de mostres de l'abocament realitzat.  
6. L'Ajuntament haurà de comprovar que les indústries del sector es troben donades d'alta en el Registre de productors de residus perillosos de la conselleria de Territori i Habitatge.  
7. L'informe emés per EGEVASA estableix que és viable assumir un increment en la demanda d'aigua potable de 13,86 l/s, a pesar que el mateix estudi d'impacte ambiental estableix que el desenvolupament industrial necessitarà una dotació important d'aigua, no estimable amb les dades que es disposen actualment, que provocarà un increment estimable en el consum d'aigua a nivell municipal i que, la xarxa de proveïment s'ha dimensionat per a 45,56 l/s.   
Per tant, s'entén que la demanda final del sector serà superior a la prevista per EGEVESA, per la qual cosa en el pla ambiental de vigilància s'establirà que:  
7.1. No es donaran noves llicències d'activitat si això comporta una demanda tal que supere els 13,86 l/s per als quals es garanteix, actualment, el proveïment, sempre que no s'aporte, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, per mitjà d'informe favorable de l'organisme de conca competent o entitat col·laboradora autoritzada, l'existència d'aigua potable en quantitat i qualitat suficient per als usos previstos en l'ordenació del pla parcial, segons les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afecció o menyscabament a altres usos existents legalment implantats.  
8. A l'efecte de compatibilitzar i harmonitzar les activitats industrials previstes al sector amb el planejament amb els graus d'intensitat relacionats amb el Decret 54/1990, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el nomenclàtor d'activitats molestes, insalubres, nocives i perilloses, s'establirà que les indústries de menor intensitat se situaran pròximes a les vies d'accés i les de major intensitat es disposaran al nord del sector.  
Aquesta situació de la indústria de major grau garanteix que en cas d'accident s'eviten danys tant a infraestructures com a zones urbanes, a més de facilitar, l'accés i l'evacuació de les esmentades indústries, ja que es localitza a la vora de la zona de verd, que al seu torn separa el sector del sòl no urbanitzable situat al nord.  
9. S'inclourà en les mesures correctores les espècies vegetals que s'han d'utilitzar en l'enjardinament de les zones verdes, optant sempre per espècies autòctones i amb sistemes radiculars no agressius, que en garantisquen la conservació sense necessitat de cap reg, ja que el projecte no preveu la implantació de xarxes de reg.  
10. L'Ajuntament exigirà a les empreses, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
11. Els residus vegetals originats amb la tala de l'arbratge i desbrossament de terrenys es gestionaran de manera adequada a la naturalesa d'aquests, i queda prohibida la incineració in situ d'aquests o qualsevol tipus de residu.  
12. La terra vegetal extreta, atesa la seua qualitat agrària, haurà de reutilitzar-se en el farciment de les zones verdes del sector, per a la qual cosa es mantindrà en condicions adequades. Es definirà el lloc i les condicions d'emmagatzemament del sòl eliminat, a fi de garantir que no perda les seues propietats.  
Tercer  
Totes les mesures preventives i correctores proposades com també aquelles derivades dels condicionants exposats hauran de ser recollides per la normativa urbanística de la modificació puntual, bé allò relatiu a la modificació com en el corresponent a les posteriors fases d'execució i funcionament.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 16 de febrer de 2006.La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.   
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 311/2004-AIA   
Títol: Pla general d'ordenació urbana de Cervera del Maestre  
Promotor: Ajuntament de Cervera del Maestre  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Cervera del Maestre i CTU   
Localització: Terme municipal de Cervera del Maestre (Castelló)  
Descripció del projecte   
1. Objecte del projecte  
El model territorial proposat sembla voler conjugar el desenvolupament d'un municipi xicotet amb una tendència demogràfica decreixent i una estructura territorial clara partida en dues meitats diferenciades, sent la nord la de major contingut encara amb una ubicació tangent respecte a l'escala regional i una meitat sud molt poc desenvolupada i amb major valor ambiental, amb la necessitat d'elaborar un planejament general que puga donar resposta a les necessitats presents i futures del municipi, i que comporta a més una adequació a la nova legislació urbanística, com també al conjunt de lleis i normes que regulen i incideixen en la planificació i ordenació del territori.  
En aquest sentit, crida l'atenció que el PGOU no determine l'ordenació de cap dels sectors immediats al nucli urbà proposats, la qual cosa es pot entendre com un reflex de la demanda d'habitatge a curt i mitjà termini que no preveu un desenvolupament immediat d'aquests, i com un punt de partida pel que fa als objectius de desenvolupament i creixement urbanístic durant la vigència del planejament.  
El pla general d'acord amb la documentació aprovada inicialment estableix, en les directrius definitòries de l'estratègia d'evolució urbana i d'ocupació del territori (DEUT), les finalitats perseguides amb la classificació del sòl en les diverses categories d'aquest, que resumidament s'exposen a continuació:  
- Es classifica com a sòl urbà l'actual nucli de població i els seus equipaments adjacents.  
- Es classifica com a urbanitzable els terrenys adjacents al nucli urbà, que d'acord amb la topografia del territori siguen susceptibles de desenvolupament urbanístic.  
- La resta del territori es classifica com a no urbanitzable.  
- S'inclouen entre les dotacions el Castell i l'Ermita com també els terrenys al voltant d'ambdues construccions i la Font de la Roca que es qualifica com a zona verda.  
- Pel que fa a les qualificacions proposades el planejament general proposa tant per al sòl urbà com per a l'urbanitzable, com a únic ús, el residencial, encara que en les fitxes de planejament i gestió s'admet com a compatible l'industrial amb limitacions pel que fa a la seua superfície, i el terciari. No es proposa cap sector amb ús global industrial.  
- A aquest respecte, es fa referència a les actuacions previstes d'acord a l'article 20 de la Llei del sòl no urbanitzable i a qualsevol modificació del planejament en general, que seran admeses sempre que tinguen resoltes adequadament les infraestructures d'accés, proveïment d'aigua potable i energia, i tractament i abocament d'aigües residuals i pluvials.  
- No podran modificar-se els límits de la zona de protecció del Castell ni la seua qualificació de zona verda excepte per a l'ampliació d'aquest.   
Amb aquestes premisses, el model territorial pel que fa a l'ús residencial es configura sobre la base de la consolidació de la delimitació del sòl urbà residencial actual i l'establiment d'àrees de sòl urbanitzable residencial limítrofes (sectors 1, 2, 3 i 4) apostant clarament per completar el nucli existent mantenint un model de creixement compacte enfront del dispers, amb voluntat de respectar la morfologia del teixit urbà originari.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
I. El terme municipal de Cervera del Maestre amb una superfície de 93.20 km² es troba situat en la comarca del Baix Maestrat al nord-est de la província de Castelló.  
II. L'instrument de planejament actualment vigent en el municipi ho constitueix un projecte de limitació de sòl urbà aprovat el 27 de juliol de 1989, per la qual cosa en el sòl no urbanitzable, segons la llei de sòl no urbanitzable, és aplicable la consideració de sòl no urbanitzable d'especial protecció per a la resta de la superfície municipal.  
III. El PGOU aprovat inicialment classificava les superfícies següents al terme municipal:  
Sòl urbà: 17'86 ha  
Sòl urbanitzable residencial: 28'11 ha  
Sòl no urbanitzable: 9339'55 ha  
- Comú: 4759'23 ha  
- Protegit: 4580'31 ha  
Aquest planejament classificava el sòl municipal en les tres classes de sòl que prescriu la legislació urbanística, delimitant com a sòl no urbanitzable comú aquell que ha de quedar exclòs del procés urbanitzador i no haja de ser objecte de protecció, reduint lògicament el sòl no urbanitzable protegit, en el qual, al seu torn, distingeix diverses categories.   
No obstant això, una vegada conclòs el procediment d'estudi d'impacte ambiental i després del compliment dels condicionants d'aquesta declaració d'impacte ambiental, el sòl no urbanitzable protegit es veurà reduït en molta menor mesura d'allò que proposa inicialment en el PGOU respecte al planejament anterior.  
IV. El sòl no urbanitzable d'especial protecció queda dividit en les categories següents, amb les superfícies següents:  
De protecció forestal: 3927'34 ha  
De protecció historicoartisticaarqueològica: 79'89 ha  
De protecció de camins ramaders: 240'07 ha  
De protecció de llits: 266'38 ha  
De protecció de xarxa viària: 66'61 ha  
No obstant això, el sòl no urbanitzable de protecció de camins ramaders no apareix grafiat en els plànols d'ordenació ni en la llegenda que els acompanya.  
V. S'estima un potencial de 745 nous habitatges, exclòs el nucli urbà actual. L'anterior estableix un nou horitzó poblacional que s'estimen en 2.384 nous habitants, que sumats als 660 h que tira l'últim cens de 2004, donen com a resultat una població potencial de 3.044 habitants per a un municipi amb una marcada tendència al descens poblacional al llarg de tot el segle passat. En resum, el Pla general d'ordenació urbana genera un nou marc socioeconòmic que multiplica per quatre l'actual població de Cervera del Maestre.  
VI. El Catàleg de béns i espais protegits del pla general inicialment presentat incorpora com a elements protegits el Castell i les seues muralles, l'església, la torre campanar, el museu Molí d'Oli, l'ermita Santuari de la Mare de Déu del Carme i l'ermita de Sant Sebastià.  
VII.Els municipis limítrofs a Cervera del Maestre disposen en general d'una regulació urbanística sense actualitzar a la legislació sectorial vigent, i molts no han sigut sotmesos al procediment d'estudi d'impacte ambiental. La Jana, Traiguera i Sant Jordi limítrofs al nord, i Càlig i Penyíscola limítrofs a l'est qualifiquen els terrenys adjacents a Cervera del Maestre com a sòl no urbanitzable comú; Santa Magdalena del Polpís al sud i la Salzadella al sud-oest com a sòl no urbanitzable de protecció; Sant Mateu, a l'oest com a sòl no urbanitzable de protecció els terrenys situats al sud del riu de la Mare de Déu o Barranc de Sant Mateu i com a sòl no urbanitzable comú els situats al nord fins a la Rambla de Cervera, per la qual cosa la classificació i qualificació proposada es pot considerar compatible a la dels municipis limítrofs.   
3. Alternatives  
Pel que fa a l'estudi d'alternatives no s'ha presentat estudi d'alternatives en allò que a la delimitació dels sòls urbà i urbanitzable es refereix, encara que sí s'han recollit diverses modificacions en el document de planejament pel que fa al sòl no urbanitzable i a la normativa urbanística que regule els usos possibles i compatibles dels diversos sòls ordenats pel pla general.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 3 de febrer de 2004 la DT de Territori i Habitatge de Castelló va remetre una còpia de l'expedient administratiu municipal amb la certificació del resultat del tràmit d'informació pública a què han sigut sotmesos la totalitat dels documents i còpia de les al·legacions presentades, i posteriorment, amb data 29 de desembre de 2005 remet una còpia de la documentació tècnica, inclòs l'estudi d'impacte ambiental, tot això relatiu al Pla general d'ordenació urbana de Cervera del Maestre, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic inicialment, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en un diari provincial amb data 11 d'octubre de 2002 i en el DOGV núm. 4356, de 14 d'octubre de 2002.  
Durant el període d'informació pública s'hi van presentar cinc al·legacions, segons consta en el certificat emés pel secretari de l'Ajuntament de Cervera del Maestre, acompanyat en l'expedient administratiu municipal per la certificació d'aprovació provisional per acord del Ple de data 7 de març de 2003, informe del tràmit d'informació pública realitzat, còpia de les al·legacions presentades i informe evacuat en contestació a aquestes.  
3. Resum de les al·legacions  
De les cinc al·legacions presentades, només la presentada pel grup municipal del PSOE fa referència a les possibles afeccions ambientals del planejament incloent propostes per a modificar la delimitació del sòl no urbanitzable en les seues diferents categories, com també, alguna consideració relativa a les antigues construccions rurals en sòl no urbanitzable (masos), la proposta d'una zona de sòl per a ubicar un polígon industrial i la necessitat completar el catàleg amb els jaciments arqueològics i elements que no figuren inicialment en la proposta, mentre que les altres al·legacions fan referència a la modificació de la classificació proposada a sòl urbanitzable o urbà, a diverses consideracions respecte al desenvolupament del sector I ermita, a la reclassificació com a sòl urbanitzable per al seu posterior desenvolupament d'un sòl no urbanitzable comú en la partida Serrades en el qual es va obtenir en el seu dia una DIC i llicència municipal per a la construcció d'un allotjament de turisme rural.  
Contestades totes les al·legacions per part del tècnic redactor del PGOU, s'han introduït les modificacions fonamentades en l'al·legació presentada pel Sr. Juan Boix Salvador, i parcialment la del grup municipal del PSOE. Les altres tres al·legacions s'han desestimat totalment, encara que la del Sr. Juan Viñes Tolos queda, segons sembla, pendent d'una comprovació de superfície, com també les al·legacions enumerades amb els números 1.3, 1.6, 4.3, 4.4, 4.5, 5, 6 i 8 del grup municipal socialista.   
4. Peticions d'informació o documentació complementària  
Amb data 26 de setembre de 2005, es requereix a l'Ajuntament perquè complete la documentació presentada amb la documentació que de manera resumida s'hi exposa a continuació:  
- Informe favorable regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià  
- Informe sobre la disponibilitat de recursos hídrics  
- Certificats que justifiquen la capacitat de gestió de residus sòlids i la capacitat d'admissió i gestió de les aigües residuals.  
- L'inventari ambiental es considera insuficient pel que fa a sòls, incendis forestals, fauna i hidrologia  
- Serà necessari cartografiar adequadament les àrees de terrenys forestals que hagen patit incendis, com també recollir adequadament en l'estudi d'impacte ambiental i planejament general les forests catalogades CS-3058 i CS-1049  
Falta en l'estudi d'impacte ambiental una adequada valoració de les capacitats d'ús i els resultats de la qualitat del paisatge, que necessàriament es traduïsca en la definició i valoració d'unitats ambientals al terme municipal.  
- La normativa urbanística del sòl no urbanitzable d'especial protecció és clarament insuficient pel que fa a la definició d'usos permesos, compatibles i incompatibles en el sòl no urbanitzable protegit forestal i en el sòl no urbanitzable de protecció historicoartisticaarqueològica.  
- S'haurà d'ampliar la delimitació dels sòls classificats com a sòl no urbanitzable de protecció de llits que haurà d'estendre's a la xarxa de barrancs del terme municipal.  
- Serà necessari proposar un pla de vigilància ambiental.  
Informes sectorials  
En l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental s'inclouen diversos informes sectorials rebuts durant la tramitació del pla general, entre els quals destaca l'informe de la mercantil Fobesa, actual adjudicatària del servei municipal de recollida de residus sòlids urbans, sobre la capacitat de suficient per a la realització de l'esmentat servei i el certificat del consorci per a l'execució de les previsions del Pla zonal de residus mitjançant la ubicació al municipi de Cervera del Maestre d'instal·lacions de tractament i eliminació de residus sòlids urbans de la Zona 1; i el certificat de capacitat de tractament de l'EDAR emés per la Diputació Provincial de Castelló.   
A més consta en l'expedient administratiu la sol·licitud, per part de l'Ajuntament, de l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, i no s'hi ha rebut resposta fins al moment.  
Afeccions legals  
1. Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la CTH o els publicats per la COPUT, com també el PATRICOVA, llistats de microreserves, paratges naturals municipals, i xarxa Natura 2000, no es detecten afeccions al terme municipal.  
2. Cervera del Maestre compta amb les forests catalogades CS-3058 i CS-1049 d'UP, classificades com a sòl no urbanitzable d'especial protecció forestal per la documentació que modifica en pla general inicialment presentat. La documentació presentada classifica com a sòl no urbanitzable de protecció forestal la majoria de les àrees de sòl forestal incloses al terme municipal de Cervera del Maestre, encara que no s'han cartografiat les àrees de terrenys afectades per incendis de caràcter forestal.   
3. Al terme municipal de Cervera del Maestre hi ha un total de 5 camins ramaders classificats, segons s'indica en l'estudi d'impacte ambiental i es grafia adequadament en el plànol 0.2:  
- Assagador de Bassoles a Bassa Blanca  
- Assagador de Perdiguera a les Clapisses  
- Assagador de la Bassa Prunyonosa  
- Assagador de Pedralta  
Assagador de Càlig a Sant Mateu  
Els citats camins ramaders no es recullen adequadament en els plànols d'ordenació ja que no apareixen grafiats ni classificats com a sòls no urbanitzables de protecció de camins ramaders, encara que sí ha redactat una normativa urbanística per a aquest tipus de sòl.  
4. El terme municipal de Cervera del Maestre el travessa la rambla de Cervera o riu Sec, de règim torrencial. Són nombroses les fonts, els llits i tàlvegs secundaris i altres de xicoteta entitat que conformen una xarxa de barrancs prou extensa, la majoria dels quals desemboquen en la rambla de Cervera, sobretot pel seu marge dret, sent els principals el barranc de Sant Mateu, el de la Teba, el de Tom, l'Alba, el del Mas de Lifrago o de la Solana o de Pandols; i els de Bassoles, del Molí de l'Oli pel marge esquerre. Al sud-est té la seua capçalera el barranc de la Garrotxa en direcció Penyíscola on té la seua desembocadura.   
El pla general classifica com a sòl no urbanitzable d'especial protecció de llits la Rambla de Cervera en tota l'extensió d'aquesta i amb una protecció genèrica establida en 15 m des de l'eix segons la normativa urbanística de la documentació modificada, per a la resta dels llits.  
5. Al terme municipal de Cervera del Maestre es troben catalogats dos béns d'interés cultural (BIC) denominats Castell de Cervera i Molí de l'Oli i un total d'onze jaciments arqueològics, segons la informació disponible de la DG de Patrimoni Cultural Valencià. Els citats BIC i els jaciments catalogats sí que semblen haver sigut recollits adequadament en el Catàleg de béns i espais protegits del pla general, i els terrenys al voltant d'aquests es classifiquen com a sòl no urbanitzable de protecció historicoartisticoarqueològica, encara que no es pot considerar quina normativa urbanística siga adequada per a la salvaguarda d'aquests.   
El Castell i els seus voltants es classifiquen com a sòl urbà i es qualifiquen com a zona verda (PJL) i s'afirmen quedar subjectes al règim de protecció artisticohistoricoarqueològica. L'ermita i els seus voltants, inclosos en el sector 3 de sòl urbanitzable tindran destinació dotacional com a zona verda segons s'estableix en les DEUT.  
Per tot l'anterior, es considera necessari completar l'expedient amb l'informe favorable de la DG de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià relatiu al planejament general proposat.  
6. El terme municipal no és travessat per cap traçat ferroviari ni línies de transport d'energia elèctrica d'importància. Les infraestructures més importants que el travessen són les dues carreteres de la GV, CV-135 de Càlig a Sant Mateu i la CV-136 de Cervera del Maestre a Sant Jordi, situades en la seua meitat nord.  
Consideracions ambientals  
El llit de la rambla de Cervera del Maestre o riu Sec divideix el terme municipal en dues àrees ben diferenciades, encara que geològicament són tres les zones diferenciables. La franja nord i sud amb predominança de roques calcàries, i la central a un costat i a l'altre de la rambla on és major la presència de margues i calcàries margoses. D'aquests dos tipus, els materials calcaris, amb una permeabilitat elevada i un drenatge fàcil, presenten majors riscs de cara a la possible contaminació dels aqüífers mentre que les margues posseeixen un caràcter menys permeable.   
Pel que fa a la topografia, el territori presenta un relleu accidentat que es va acusant més cap al sud on té caràcter muntanyós, i suavitzant en vessants més o menys accentuats o ondulats en l'entorn de la rambla i en els límits amb Sant Jordi, Càlig i Sant Mateu.  
Els riscs de despreniments i lliscaments estan lligats a una litologia favorable i un pendent que ho permeta. En l'entorn del nucli de població, als costats de la carretera a Sant Mateu i fins a la rambla, les propostes urbanístiques de desenvolupament es localitzen en uns terrenys on poden veure's afectats per risc de lliscament mitjà i s'han determinat zones de perillositat.   
No es pot considerar Cervera del Maestre com un municipi amb destacades capacitats de cara al desenvolupament agrari atés que la pràctica totalitat del sòl posseeix unes capacitats moderades i baixes en aquest sentit. Els fenòmens erosius i el pendent accidentat hi contribueixen significativament.   
És doncs, molt important, afavorir la continuïtat dels mecanismes de contenció del terreny, com les estructures de murs de pedra en algunes vessants, com també remarcar en la restauració dels talussos i en la recuperació de forma natural o per reforestació de les zones afectades per incendis de caràcter forestal. Des del punt de vista dels incendis forestals, la ubicació d'edificacions en terrenys limítrofs amb bosc o terrenys forestals origina risc d'incendis en una doble direcció: perill per a l'edificació, ja que un foc forestal les pot afectar, i perill que un foc en una edificació puga originar un foc forestal.  
La vegetació natural de la zona ha sigut descrita a partir de carrascars d'altiplà sobre calcàries amb dues etapes, la primera de coscollars amb arç i llentiscles, pi blanc, gammonita i carrasques. La segona amb coscollars d'altiplà amb argilaga, romerars, timonedes amb espígol, espígol i pi blanc. Sí s'han definit àrees d'hàbitats prioritaris, coincidents amb les àrees cartografiades com a sòls forestals, quant a les espècies que allí habiten, encara que la seua cobertura és escassa. El relleu accidentat ha impedit una acció humana intensa més enllà dels cultius de secà entre els abundants terrenys forestals que són el suport de la fauna lligada al bosc mediterrani.  
Pel que fa a la valoració del paisatge, s'han identificat un total de 8 unitats de paisatge, dels que s'han descrit fonamentalment les seues característiques pel que fa a relleu, vegetació i ús del sòl. Els nombrosos relleus del territori, des dels ondulats als muntanyosos fortament accidentats juntament amb el caràcter cultivat o inculte dels terrenys de matoll i masses arbòries, pareixen haver determinat principalment la valoració. En particular, destaquen les zones 3, 4, 5 al sud de la Rambla de Cervera, i la zona 6 corresponent a la zona més accidentada amb pendents acusats al nord del nucli de població, on en les parcel·les situades al nord del barranc dels Bassoles es duen a terme activitats extractives.  
Les dades poblacionals del municipi mostren una clara tendència al descens demogràfic que va arribar a comptar amb 2.523 habitants en 1900, reduint-se fins als escassos 660 habitants censats en l'actualitat. En el conjunt de l'economia local, la principal activitat de la població és l'agricultura, encara que com a segona activitat de persones que tenen en altres serveis la seua activitat principal.   
Al terme municipal de Cervera del Maestre hi ha un únic nucli de població. L'edificació existent es concentra en el nucli urbà existint poca edificació disseminada, alguns masos tots deshabitats menys u, i alguna casa aïllada. Cal destacar el caràcter poc accessible de la meitat sud del municipi, a la dreta de la Rambla de Cervera que es correspon amb sòls de caràcter forestal, d'on la importància dels camins ramaders, camins estrets, tortuosos i sense asfaltar que suporten un molt escàs trànsit rodat, ja que són les úniques que travessen el terme municipal i donen accés als bancals agrícoles existents en els vessants de valls i muntanyes.  
Pel que fa a la gestió dels residus sòlids, revisada la documentació presentada s'observa que s'han tingut en compte les directrius del Pla zonal de residus, que preveu en el municipi de Cervera del Maestre la ubicació d'instal·lacions de tractament i eliminació de residus (planta de tractament i depòsit controlat) per a la Zona 1.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer. S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte del Pla general d'ordenació urbana de Cervera del Maestre, promogut per l'Ajuntament de Cervera del Maestre, sempre que es desenvolupe d'acord amb allò que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon . Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
- En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià haurà d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que l'esmentat informe resultara desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
- Serà necessari acreditar, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, la disponibilitat de recursos hídrics per als usos prevists en l'ordenació i en especial de la disponibilitat d'aigua potable per al proveïment del municipi amb els sostres poblacionals prevists en el pla general, segons les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afecció o menyscabament a altres usos existents legalment implantats.  
- Els camins ramaders hauran de grafiar-se degudament en els plànols d'ordenació com a sòl no urbanitzable d'especial protecció, i mantenir l'amplària legal corresponent d'aquests i integrant-la en els nous desenvolupaments urbanístics, cas de veure's afectats, de manera que mai computen a l'efecte d'aprofitament ni estàndards urbanístics en correspondre's amb béns de domini públic.  
- La qualificació de sòl no urbanitzable de protecció forestal s'aplicarà com a mínim als terrenys assenyalats en el plànol adjunt com a annex 1, sense perjudici de la superposició amb altres proteccions que puguen existir sobre els mateixos terrenys. Aquesta categoria de sòl haurà d'ampliar-se als terrenys forestals afectats per l'incendi ocorregut en l'any 1993, que es corresponen a més amb aquelles zones amb major valor ambiental i paisatgístic al sud del terme municipal.   
- En el sòl no urbanitzable de protecció forestal quedarà específicament prohibit com a ús l'habitatge unifamiliar aïllat, i aquelles instal·lacions amb ús recreatiu-esportiu incompatibles amb els valors ambientals d'aquest tipus de sòls, les activitats terciàries en general, com també els establiments hotelers i assimilats.   
- En el sòl no urbanitzable de protecció de llits, en aquells trams que travessen terrenys classificats com a sòl no urbanitzable comú, la superfície de protecció genèrica establida en les normes urbanístiques haurà d'ampliar-se a totes aquelles carenes vessants a aquesta que posseïsquen vegetació o arbratge de caràcter natural amb la intenció de salvaguardar la conca de recepció i al mateix temps preservar-la dels efectes erosius produïts per l'eliminació de la cobertura vegetal, especialment en l'època de precipitacions torrencials.  
- El pla general establirà, amb caràcter previ a la seua aprovació definitiva, una reserva de sòl amb destinació a les instal·lacions de tractament i eliminació dels residus sòlids, en compliment d'allò que preveu el Pla zonal de residus de la Zona 1.  
- No podran promoure's noves classificacions de sòl urbanitzable sense valoració prèvia i justificació dels desenvolupaments del sòl urbà i urbanitzable existent en el municipi, d'acord al model territorial que proposa el nou pla general.  
- Amb la finalitat de garantir, en qualsevol moment del desenvolupament del pla general, una correcta gestió ambiental, s'hi adoptaran les mesures següents:  
- Serà necessari elaborar una ordenança municipal que regule l'abocament a la xarxa de clavegueram municipal, ajustant-se a allò que s'ha establit pel model d'ordenances elaborat conjuntament per l'entitat de sanejament de la GV i la Federació de Municipis i Províncies o per aquells condicionants més restrictius que s'hagen establit per al bon funcionament de l'EDAR que realitza el tractament de les aigües residuals.  
- Haurà d'incloure's en les fitxes de planejament i gestió de cada sector un apartat amb les condicions de connexió dels mateixos, i en particular s'especificarà la necessitat acreditar la capacitat de depuració de l'EDAR a la qual es pretén connectar els col·lectors d'aigües residuals i, si no n'hi ha, la reserva corresponent per a la seua ampliació o l'execució d'una nova infraestructura.   
- Així mateix s'inclourà la necessitat de realitzar un estudi geotècnic previ a l'aprovació del planejament de desenvolupament que permeta determinar les característiques de les obres tant en les edificacions com en la urbanització, i les mesures correctores que s'han d'adoptar enfront del risc de lliscament, en el sòl urbanitzable del sector 1.   
- Serà obligatori incorporar en la normativa urbanística que aquelles activitats aïllades o habitatges familiars aïllats, no connectats a xarxes de sanejament, per als nous usos, incorporen sistemes d'oxidació total, prohibint-se l'ús de fosses sèptiques i pous cecs.  
Tercer . Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no pot interposar-se cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 18 de gener de 2006. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 34/2005-AIA   
Títol: MP núm. 56 PGMOU - Reserva de sòl dotacional educatiu al Rincón de Bonanza d'Orihuela  
Promotor: Ajuntament d'Orihuela  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Orihuela i CTU   
Localització: A 200 m del nucli urbà del Raiguero Bonanza i de la carretera N-340, al terme municipal d'Orihuela  
Descripció del projecte   
1. Objecte del projecte  
L'objecte del projecte és aconseguir la reserva de terrenys amb ús dotacional, per a la construcció d'un nou centre docent, a la pedania del Rincón de Bonanza, pertanyent al terme municipal d'Orihuela.   
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
La transformació d'un sòl no urbanitzable de regadiu tradicional en un sòl urbà destinat a ús dotacional, comporta la reclassificació de la parcel·la 297 del polígon 37, la titularitat de la qual pertany a l'Ajuntament d'Orihuela, situada 2 km al sud del nucli urbà de la pedania oriolana del Rincón de Bonanza, a uns 200 metres d'aquest i comunicada amb ell per l'assagador del Rincón.  
La modificació puntual proposada pretén la creació d'un nou sòl dotacional, amb una superfície total de 6.582,27 m² (on s'inclouen diverses afeccions per canonada de reg i camins de servei), per a l'execució d'un centre docent, i resulta una superfície neta exempta d'afeccions de 6.030,53 m².  
Es pretén a més, la desafecció de la zona considerada en el PGOU d'Orihuela de 1990 per a l'execució d'una possible variant de la N-340, atés que el titular de la via, el Ministeri de Foment, ha informat sobre l'anul·lació dels estudis i projectes que va realitzar llavors. L'esmentada zona passarà a estar classificada com a sòl no urbanitzable de regadius tradicionals.  
3. Alternatives  
Les possibles alternatives, enfront de la solució adoptada, queden condicionades per les característiques pròpies del projecte, on la decisió de reclassificar sòl es justifica en la necessitat de crear un nou equipament escolar.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 7 de gener de 2005 l'Ajuntament d'Orihuela va remetre una còpia de l'estudi d'impacte ambiental, documentació tècnica i certificat del resultat del tràmit d'informació pública a què han sigut sotmesos la totalitat dels documents, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons edicte publicat en el DOGV núm. 4919, de 7 de gener de 2005, i anunci publicat en el periòdic La Verdad, amb data 20 de desembre de 2004.  
Durant el període d'informació pública no es va presentar cap al·legació, segons consta en els certificats emesos pel secretari general de l'Ajuntament d'Orihuela, acompanyat en l'expedient administratiu per la certificació d'aprovació provisional per acord del Ple de data 22 de febrer de 2005.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
Amb data 5 d'abril de 2005, es requereix l'interessat perquè complete la documentació presentada amb el certificat de l'aprovació provisional del projecte remés.  
Amb data 20 d'abril de 2005, es comunica a l'Ajuntament d'Orihuela les deficiències detectades en la documentació presentada i se li requereix que complete l'expedient amb un nou estudi d'impacte ambiental. Se li comunica, al seu torn, que s'efectua consulta al Servei d'Ordenació Territorial sobre l'estudi d'inundabilita inicialment presentat.   
Amb data 6 de maig de 2005, es trasllada a l'Ajuntament d'Orihuela del primer informe evacuat pel Servei d'Ordenació Territorial en contestació a la consulta realitzada.  
Amb data 16 d'agost de 2005, s'adverteix a l'Ajuntament d'Orihuela la caducitat de l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental incoat.   
Finalment, amb data 7 de setembre de 2005 el STPOT remet un nou estudi d'impacte ambiental relatiu a la MP núm. 56 del PGOU d'Orihuela, on consta en l'escrit la remissió per part de l'Ajuntament oriolà d'un nou estudi d'inundabilitat al STPOT d'Alacant.  
Informes sectorials  
Amb data 28 d'abril de 2005, el Servei d'Ordenació Territorial remet informe relatiu al primer estudi d'inundabilitat. En l'informe es determina que la parcel·la sí que es troba afectada per risc d'inundació, de nivell 2, i s'estableix la necessitat que l'estudi d'inundabilitat que concrete aquest risc s'ajuste a allò que disposa el PATRICOVA.  
Amb data 17 de febrer de 2006, el Servei d'Ordenació Territorial remet una còpia de l'informe favorable relatiu a l'aprovació de l'estudi d'inundabilitat corresponent a la MP núm. 56 del PGOU d'Orihuela, en considerar-se prou complides les previsions contingudes en el PATRICOVA, i les condicions del qual per a l'adequació de la proposta enfront de les inundacions es transcriuen a continuació:   
- La normativa urbanística de la modificació haurà de recollir les condicions descrites en els articles 27 i 28 de la normativa del PATRICOVA pel que fa a les condicions d'adequació de les edificacions per a les zones de nivell de risc 2.  
- Com a mesures correctores que s'han de preveure en els projectes d'edificació, s'hauran de preveure els aspectes següents:  
- Mesures d'impermeabilització en extradós de murs, com també drenatge d'aquests.  
- Càlcul, disposició i valoració de bombes de buidatge de tots els volums situats sota la cota d'inundació (1,00 metres) de manera que el càlcul del punt de funcionament de la bomba garantisca l'evacuació del volum de la hipòtesi d'inundació. L'esmentada bomba haurà de tenir mitjans alternatius de subministrament.  
- Les edificacions d'una planta que es realitzen hauran de disposar d'una coberta visitable des del seu interior mitjançant una escala; la qual haurà de ser permanent i fixa.  
- El forjat de planta baixa de les futures construccions se situarà per damunt de la rasant del terreny circumdant en una cota de 80 centímetres.  
- Almenys un 50% del volum entre l'esmentat forjat i la cota del terreny natural serà diàfana, sense murs o barandats que puguen dificultar el pas de l'aigua. D'aquesta manera, en cas d'inundació parcial de la zona, els escolars i professors podran romandre en l'edifici sense perill de pressions de corrents temporals d'aigua sobre l'estructura de l'edifici.  
- Portes, finestres i tancaments de façana seran estancs fins a una alçària d'un metre i mig (1,50 m) per damunt de la rasant del carrer.  
- Els elements més sensibles de les instal·lacions de l'edifici, com ara caixes generals de protecció, transformadors, etc. se situaran a setanta centímetres (70 cm) per damunt de la cota del forjat de la planta baixa.  
- Les connexions de la xarxa de clavegueram no permetran el flux d'aigua en sentit contrari, mitjançant la instal·lació de vàlvula antiretorn automàtica o manual, o qualsevol altre mecanisme que ho impedisca.  
- Les tanques i murs de tancament de la parcel·la hauran de ser permeables al flux de l'aigua a partir de 40 cm d'alçària, i en tot el perímetre d'aquests.  
- Les fonamentacions, estructures i tancaments dels edificis es calcularan sota la hipòtesi d'una pressió o subpressió produïda per una alçària d'aigua d'un metre i mig (1,50 m). Els dipòsits i elements semblants es dissenyaran i ancoraran al terreny de manera que s'evite la possibilitat de flotació.  
- Respecte al camí d'accés: En la zona urbana, es col·locaran embornals de captació que aboquen a la xarxa de sanejament existent, o, si és el cas, d'una xarxa separativa amb un diàmetre mínim de 400 mm. En la zona no urbana, es preveurà en el projecte de condicionament de l'accés, sobre una elevació de la rasant d'1,50 m sobre la cota del terreny, amb obres de drenatge transversal de diàmetre 800 mm cada 150 m, a fi d'assegurar la permeabilitat transversal enfront d'aigües d'escorriment, i sengles cunetes de peu de terraplé, amb desguàs a les séquies d'avinença que la travessen, mitjançant arquetes amb desgreixador.  
- Perimetralment a la zona ocupada per l'edificació, es recomana que el projecte de construcció preveja una xarxa d'embornals de captació i una xarxa de drenatge interior de la parcel·la, que preveja la precipitació de 10 anys de període de retorn, i desguàs a les séquies d'avinença existents a la zona.  
Afeccions legals  
1. Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT i les publicades per la CTH, s'observa que l'actuació no resulta incongruent amb cap d'ells. No s'afecta de manera directa espais protegits per una legislació sectorial pròpia en material ambiental.   
2. La zona de la proposta se situa a més de 100 m de la vora del riu Segura, és a dir, està fora de la zona de policia del llit, per la qual cosa no es preveuen les afeccions al domini públic hidràulic.  
3. La parcel·la es troba afectada per un risc d'inundació de nivell 2, havent-se realitzat un estudi d'inundabilitat específic a una escala major que el PATRICOVA.   
El municipi d'Orihuela està inclòs en el llistat de municipis d'elevat risc d'inundació del PATRICOVA en ser inundable la major part del terme municipal d'aquest. El sector es localitza a la vora del nucli urbà de la població del Raiguero de Bonanza, la qual cosa justifica el desenvolupament enfront d'altres zones, sempre que es garantisquen unes condicions mínimes de seguretat per a les persones i els béns. És per això que el segon estudi d'inundabilitat presentat haja de preveure les mesures correctores necessàries per a garantir la no-inundabilitat de la part de la parcel·la on se situe l'edificabilitat, com també l'accés a aquesta, i que es completen segons l'informe evacuat pel Servei d'Ordenació Territorial.  
4. Pel que fa a afeccions particulars, la parcel·la considerada presenta els condicionants següents:  
- En aquesta mateixa modificació puntual es produeix la desafecció de la reserva destinada a l'execució de la variant del Rincón de Bonanza, per la qual cosa amb la MP el sector no presentarà afeccions derivades per infraestructures territorials  
- En el límit nord hi ha una conducció de reg, i presenta una afecció per braçal d'1,50 metres d'ample, mentre que al sud, hi ha una afecció semblant, a causa d'una conducció de reg però que discorre pel camí agrícola del límit sud  
- El límit oest és façana amb l'assagador del Rincón, i no existeix cap afecció que en condicione la distribució mes enllà de les reculades ordenades per les normes urbanístiques del PGOU d'Orihuela  
5. L'estudi d'impacte ambiental realitza un estudi molt succint de la possible afecció al patrimoni històric i cultural de l'àrea del projecte, en una zona on no hi ha cap jaciment arqueològic catalogat, ni camí ramader afectat per la proposta.  
No consta en l'expedient informe favorable regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
Consideracions ambientals  
La zona de sòl no urbanitzable que es proposa classificar com a sòl urbà comprén una parcel·la a uns 200 metres al sud del nucli urbà del Rincón de Bonanza, tocant a camins agrícoles i canonades de reg, o amb parcel·les agrícoles classificades com a sòl no urbanitzable de regadius tradicionals.  
Els terrenys afectats per la reclassificació corresponen a una zona de relleu pla, i el sòl de la zona d'estudi posseeix la més alta capacitat agrària en correspondre's amb una zona del pla al·luvial del Segura. No s'han observat riscs ambientals associats a la localització proposada a banda del risc d'inundabilitat, ja comentat, i el risc sísmic comú a la zona sud de la província d'Alacant.   
La parcel·la es troba en estat d'abandó, amb alguna presència d'herbàcia comuna, mentre que les parcel·les limítrofes estan cultivades amb cítrics, sent la fauna existent l'habitual en terrenys agrícoles. En definitiva, l'entorn ambiental està marcat per ser una zona de vora urbana i de transició a zones de cultius de cítrics.  
Els terrenys objecte de reclassificació disposen d'una fàcil connexió als diversos serveis urbans i accés des del camí assagador del Rincón, que intersecta amb la N-340 i així es comunica amb el nucli urbà i el terme municipal.  
La depuració de les aigües residuals mitjançant la connexió a la xarxa de sanejament municipal està prevista en el projecte, igual que la connexió de la xarxa d'aigua potable. No obstant això, en tractar-se d'un ús dotacional, on no es preveu un increment de la població resident ni estacional, no s'estima adequat suposar una major demanda d'aigua potable o un major volum d'aigües residuals. Igualment, la recollida de RSU no presenta cap inconvenient per als serveis de recollida del municipi.  
L'estudi d'impacte ambiental identifica i valora els possibles impactes ambientals que es puguen derivar de l'actuació proposada, sent considerats globalment com un impacte positiu i permanent.   
Les principals mesures correctores es recolzen en el control de la contaminació sobre el medi físic i de l'impacte derivat de l'execució del projecte en fase de construcció, aplicant-se totes i cada una de les mesures proposades, que no entren en contradicció amb aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer. S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte sobre la modificació puntual núm. 56 del PGMOU consistent en la reserva de sòl dotacional docent al Rincón de Bonanza d'Orihuela, promogut pel mateix Ajuntament d'Orihuela, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon. Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels següents condicionants:  
- En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, i especialment davant de l'absència d'informació que justifique o no la possible presència de restes arqueològiques en l'entorn de l'actuació, haurà d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que l'esmentat informe resultara desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
- S'haurà d'acreditar davant de la CTU, abans de l'aprovació definitiva, el compliment de les mesures correctores per a l'adequació de la proposta enfront del risc d'inundacions, exposades en l'informe evacuat pel Servei d'Ordenació Territorial, segons conste en l'original remés al STPOT, que hauran de ser recollides per la documentació tècnica de la modificació puntual i la seua normativa urbanística, bé en allò relatiu a l'ordenació del sector bé en el corresponent a les posteriors fases d'urbanització, execució de l'edificació i funcionament.   
- Els residus que apareixen en l'annex fotogràfic de l'estudi d'impacte ambiental, existents en la parcel·la, hauran de ser retirats i gestionats d'acord amb la tipologia d'aquests abans de la concessió de llicència municipal d'obres a l'empresa urbanitzadora   
- L'Ajuntament haurà d'exigir a les empreses encarregades entregar, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
- Els residus que es generen en la fase de funcionament tant perillosos com no perillosos hauran de ser gestionats a través de gestor autoritzat d'acord amb la seua legislació sectorial.  
- S'optarà per la reutilització de la terra vegetal retirada amb motiu dels moviments de terres realitzats, bé en la zona verda del nou dotacional bé per a altres usos externs al projecte. Es definirà el lloc i condicions d'emmagatzemament d'aquestes, a fi de garantir que l'esmentada terra no perda les seues condicions d'humitat i les característiques edàfiques d'aquesta.  
Tercer. Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 25 de febrer de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 229/05-AIA  
Projecte: Pla parcial normes UZO-1 els Campellos 2 a Castalla (Alacant)  
Promotor: MARSADI, SA  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Castalla i conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Al sud-est del nucli urbà, junt amb el sòl urbanitzable UZE els Campellos   
Descripció del projecte  
1. Antecedents:   
Entre els antecedents que cal considerar relacionats amb el sector es troba la declaració d'impacte ambiental de 8/01/2001, de l'expedient 185/2001-AIA del Pla general d'ordenació urbana de Castalla i Resolució de 7/03/2002, que modifica el condicionant II de la declaració anterior referida a aquest sector. En la modificació s'indica que: es considera acceptable la consideració com a sòl urbanitzable UZO- els Campellos 2, sempre que s'incorpore en l'article 6.10 de les normes urbanístiques del pla general la condició que el pla parcial que ordene detalladament l'esmentat sector quede sotmés al tràmit d'avaluació d'impacte ambiental. En tot cas, l'esmentada proposta urbanística haurà de preveure necessàriament el desenvolupament i funcionament de la totalitat de les infraestructures previstes en el projecte del sòl urbanitzable els Campellos.  
En la resolució de l'expedient 380/03-AIA se motiva la devolució de l'expedient per la falta de justificació en el compliment de diversos condicionants com ara són: l'autorització d'abocament per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, falta de justificació de la construcció d'una bassa per a l'emmagatzemament d'aigües residuals depurades destinades al reg de zones verdes i falta d'aportació de certificat emés per la Direcció General de Qualitat Ambiental en relació amb la clausura i restauració de l'abocador municipal de residus inerts.  
En la declaració d'impacte ambiental de data 18/02/1998 de l'expedient 480/97-AIA referida al sector els Campellos 1, es van establir uns condicionants relatius a l'ampliació del tractament d'aigües residuals a 2.000 habitants-equivalents, i al compliment del pla integral de residus. Indicant-se en les consideracions d'aquesta que els embassaments de reg (en la documentació constava la construcció d'una bassa d'aigua residual depurada amb destinació a reg de zones verdes) de determinada capacitat podrien estar sotmesos al seu torn a avaluació d'impacte ambiental.  
2. Descripció de les característiques més rellevants de l'activitat del projecte:  
Aquest projecte correspon al pla parcial del sector UZO 1 els Campellos 2, classificat com a sòl urbanitzable pel Pla general d'ordenació urbana de Castalla, pel qual s'ordena detalladament el sector.  
El sector els Campellos 2 té una superfície de 205.000 m², en el qual es té prevista la construcció de 410 habitatges, que segons el criteri establit en l'estudi d'impacte ambiental (4 habitants per habitatge), equivaldria a uns 1.640 habitants que s'afegirien als corresponents del sector Campellos 1, amb 570 habitatges i una població aproximada de 2.280 habitants.  
Les infraestructures necessàries per al funcionament de Campellos 2 es desenvolupen a partir de les existents a Campellos 1, de manera que:  
1. Es connecta a la xarxa de sanejament que finalitza en l'estació depuradora d'aigües residuals de Campellos 1, de la qual es presenta projecte datat i visat al gener de 2006, en el qual es planteja una EDAR per a tractar en un principi un cabal de 400 m³/dia (2.000 habitants amb una dotació de 200 l/hab/dia), ampliable a un cabal de 800 m³/dia (4.000 habitants), que serà sotmés a una 1ª fase de pretractament, una 2ª fase de desgreixat-desarenat, una 3ª fase de procés biològic, una 4ª fase de decantació secundària i una 5ª fase de desinfecció (cloració). No s'indica, no obstant això, cap punt d'abocament en el cas que fóra necessari.  
2. Les aigües residuals depurades s'emmagatzemen en un embassament per a la seua utilització per a reg, del qual presenten memòria descriptiva i fotos d'aquest ja executat, responent a les característiques següents: capacitat de 2.032 m³, impermeabilitzat amb làmina PEAD d'1,5 mm de grossària, i una alçària de 3,5 m.   
3. Presenta justificació de cabals disponibles mitjançant certificació d'Aquagest Levante per a 500 habitatges del sector els Campellos, indicant un cabal demanat de 10,4 l/seg (500habitatges\*3hab\*2,4 coef. simultaneïtat/(24\*3.600), sent que la canonada existent té una capacitat de transport de cabal de 26 l/seg.  
Indica així mateix que pel que fa a la capacitat d'emmagatzemament d'aigua, hi ha un compromís per part dels promotors per a la construcció d'un dipòsit de 5.000 m³ per a completar la reserva d'aigua existent en el depòsit l'Espartosa de 1.200 m³de capacitat, que es nodreix del pou l'Espartosa que posseeix un cabal de 50 I/seg, i es calculen unes necessitats producció d'aigua en total de 3.250 m³/dia, per la qual cosa el pou haurà de treballar 18 hores diàries.  
4. Clausura abocador: La clausura de l'abocador pròxim a l'actuació resultava requisit indispensable per al desenvolupament del sector del sòl urbanitzable per exigència de les distàncies establides en la normativa sectorial de residus urbans. Es va presentar el projecte de clausura en data 29 de juliol de 2005 i modificacions el 24 de novembre de 2005 esmenant deficiències detectades. Es va emetre un informe favorable a aquest pel Servei de Residus Urbans en data 29 de novembre de 2005.  
3. Alternatives:  
En tractar-se d'un sector de sòl urbanitzable determinat en el Pla General d'Ordenació Urbana, no es presenten altres alternatives d'ubicació.  
Tramitació administrativa:  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient:  
En data 30 de novembre de 2005, l'Ajuntament de Castalla remet la següent documentació sobre l'expedient:  
- Pla parcial els Campellos 2 de datat a l'octubre de 2004 (acompanyats dels plànols d'informació i ordenació), sense estar degudament diligenciat.  
- Còpia de l'estudi d'impacte ambiental de desembre de 2002, diligenciat amb data informació pública de 14 d'octubre de 2003.  
- Còpia de l'expedient municipal.  
- Escrit de la Confederació Hidrogràfica sobre l'estat de tramitació de l'expedient d'autorització de l'abocament d'aigües residuals de l'EDAR per a Marsadi, SA.  
- Informe emés pel Servei de Residus Urbans sobre el projecte de clausura de l'abocador de RCD siti en la partida els Campellos.  
- Informe d'arquitecte col·legiat en el qual se certifica que la construcció de bassa per a emmagatzemament d'aigües residuals en el sector els Campellos s'ha executat d'acord al projecte presentat en l'Ajuntament,  
En data 8 de febrer de 2006 l'Ajuntament de Castalla remet l'esmena de deficiències sol·licitada en l'escrit remés per aquesta Direcció General en data 14 de desembre de 2005.  
El projecte i estudi d'impacte ambiental han estat sotmesos a informació pública mitjançant anunci de l'Ajuntament de Castalla en el DOGV núm. 4616, de 27/10/2003 i en el diari Información d'Alacant de 21 d'octubre de 2003, sense que s'hi hagen presentat al·legacions en el període establit, segons consta en l'expedient municipal.  
2. Informes obrants en l'expedient:  
- En informe de l'assessor jurídic municipal de 27 de juny de 2003 s'indica que l'Ajuntament considera que hi ha un error en el pla general, respecte a la xarxa secundària exigida al sector els Campellos 2, i com a conseqüència d'això tramita la corresponent modificació puntual de l'esmentat sector.  
Cal indicar respecte d'això que l'esmentada modificació (modificació puntual núm. 1 del Pla general de Castalla,UZO 1 els Campellos 2, amb informació pública realitzada mitjançant publicació en el DOGV núm. 4550, de 23 /07/2003, sense al·legacions), es refereix a una modificació de la superfície dotacional corresponent al sector.  
- Informes de l'Àrea de Qualitat Ambiental referida al projecte de clausura de l'abocador:   
En data 26 d'octubre de 2005, el Servei de Residus Urbans emet un informe sobre el projecte presentat el 29 de juliol de 2005 de clausura de l'abocador, situat pròxim a l'actuació, en el qual s'assenyalen unes deficiències relatives al pendent dels talussos i a la carència del programa de vigilància ambiental. Aquestes deficiències es van esmenar en la documentació presentada 24 de novembre de 2005, segons consta en l'informe favorable emés pel Servei de Residus Urbans el 29 de novembre de 2005.  
Afeccions legals:  
El sector respon a un sòl urbanitzable en el Pla general d'ordenació urbana de Castalla, en la declaració d'impacte ambiental de l'expedient 185/2001-AIA del Pla general d'ordenació urbana de Castalla i Resolució de 7/03/2002, que modifica el condicionant II es condicionava al pla parcial que ordenara detalladament l'esmentat sector a efectuar el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental.  
Tant la reutilització d'aigües residuals depurades per a reg com l'abocament d'aigües residuals depurades si és el cas es trobarà subjecte a l'autorització preceptiva de la Confederació Hidrogràfica.  
El desenvolupament del sector es troba lligat a l'autorització del projecte de clausura i restauració de l'abocador pròxim a l'actuació per part de la Direcció General de Qualitat Ambiental, perquè resulte compatible amb les distàncies establides en la legislació sectorial de residus.  
L'embassament d'aigua residual depurada no es troba inclòs, per les seues dimensions, en els supòsits sotmesos a avaluació d'impacte ambiental establits en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals afectats pel projecte  
El principal efecte ambiental derivat de l'execució i desenvolupament del projecte es refereix a l'ocupació de sòl, eliminació de vegetació i generació de residus, que no resulten significatius en la ubicació projectada sempre que s'efectue una adequada gestió dels residus generats. No obstant això, en la fase de funcionament s'originen impactes derivats de l'increment de població que genera l'actuació degut a una necessitat increment de demanda de recursos hídrics i generació de residus tant líquids com sòlids. Aquests efectes vénen lligats que aquest projecte respon a una ampliació del sector Campellos 1, del qual es va formular declaració d'impacte ambiental en data 18/02/1998, amb els condicionants mencionats anteriorment.  
La disponibilitat de recursos hídrics per a proveïment s'acredita per l'empresa Aquagest Levante, condicionant-lo a l'execució d'un depòsit d'acumulació a càrrec de l'urbanitzador.  
La depuració d'aigües residuals es realitzarà mitjançant connexió al sistema de depuració de Campellos 1, encara que cal fer constar que la primera fase del projecte (400 m³/dia per a 2.000 habitants-equivalents) es considera ja superada, per la qual cosa per al desenvolupament d'aquest sector s'haurà d'executar la segona fase del projecte (tractament de 800 m³/dia per a 4.000 habitants-equivalents).  
Pel que fa a la gestió de les aigües residuals depurades, cal indicar que tant la seua reutilització per a reg com el seu possible abocament necessita disposar d'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
Cal mencionar en aquest apartat les consideracions referides a la compatibilitat del sector per la distància que guarda a un abocador de residus existent (menys de 500 m), establida en la legislació sectorial de residus. Encara que l'abocador ja no funciona com a tal segons els documents aportats, la legislació sectorial exigeix que es procedisca a la seua clausura perquè l'actuació resulte compatible. Per això, tal com s'ha exposat amb anterioritat s'ha presentat un projecte de clausura i restauració de l'abocador, pendent d'autoritzar per la Direcció General de Qualitat Ambiental, el qual ha sigut informat favorablement pel Servei de Residus Urbans.  
2. Mesures correctores i programa de vigilància ambiental  
Les mesures correctores exposades es refereixen a la fase d'execució, però no se citen les derivades dels impactes generats en la fase de funcionament que s'han reflectit en el punt anterior, per la qual cosa hauran d'ampliar-se d'acord amb els condicionants que s'estableixen en aquesta declaració.  
Pel que fa al programa de vigilància, es refereix únicament a les mesures correctores proposades en la fase d'execució, per la qual cosa s'haurà d'incorporar al programa de vigilància el que disposen els condicionants que s'exposen en aquesta declaració.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics del Decret 162/90, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, com també en compliment del que estableix la resolució de data 7/03/2002, que modifica la declaració d'impacte ambiental de l'expedient 185/2001-AIA, del Pla general d'ordenació urbana de Castalla.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'hi aplique aquesta llei.  
4. L'article 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer. Estimar favorable, només a l'efecte ambiental, sense perjudici de les exigències derivades de l'aplicació de la normativa sectorial específica, el projecte del pla parcial normes UZO-1 els Campellos 2 al terme municipal de Castalla (Alacant), projecte promogut per Marsadi, SA, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb allò que estableix la documentació presentada i l'apartat segon d'aquesta resolució.  
Segon. Se supedita l'execució de l'esmentat projecte, al compliment dels següents condicionants:  
1. Prèviament a l'execució del sector, s'haurà d'ampliar el tractament de depuració d'aigües residuals al previst com a segona fase en l'estació depuradora situada a la vora del sector Campellos 1, per a un cabal de 800 m³/dia i 4.000 habitants-equivalents. S'efectuarà una xarxa separativa de pluvials en la urbanització.  
2. La característica de l'aigua residual depurada haurà de respondre als paràmetres de qualitat que s'establisquen en el medi receptor, u haurà de dispossar de les autoritzacions preceptives si és el cas. La capacitat de depuració s'haurà d'ajustar a les necessitats existents. Haurà de disposar-se un protocol d'actuació previst per al cas en què es produïsca un fallada en el sistema de depuració, de manera que no es generen efectes de contaminació per possibles abocaments d'aigua deficientment depurada. S'efectuarà així mateix una adequada gestió dels llots generats en el procés de depuració.  
3. S'haurà de procedir a la clausura i restauració de l'abocador anteriorment descrit, i obtenir les autoritzacions preceptives de la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
4. Els residus generats tant en la fase d'execució com de funcionament, com també materials excedentaris procedents del moviment de terres, s'hauran de gestionar d'acord amb la tipologia d'aquests i la normativa sectorial aplicable.  
5. S'hauran d'adoptar mesures addicionals de minimització d'impactes derivats de la generació de sorolls pel funcionament de les instal·lacions de l'estació depuradora, incorporant els mitjans d'aïllament acústic necessaris per a aquest fi. Efectuant així mateix mesures de control del soroll que permeta comprovar la idoneïtat de les mesures adoptades. S'hauran d'adoptar mesures de minimització d'olors que puguen generar-se pel procés.  
6. S'haurà de remetre, almenys amb periodicitat anual, un informe sobre el compliment del programa de vigilància i control ambiental, afegint-hi controls sobre la fase funcionament del sector:  
- El control del funcionament correcte de l'estació depuradora d'aigües residuals, amb justificació de l'execució de l'ampliació prevista en la segona fase d'aquesta, indicant tant la qualitat de l'efluent mitjançant analítiques d'aquest amb periodicitat mensual el primer any, com també del control de sorolls i olors, gestió de llots generats. Indicació de la destinació final de les aigües residuals depurades, com també la justificació de les autoritzacions preceptives de la Confederació Hidrogràfica.  
- Documentació justificativa de la clausura i restauració de l'abocador, incorporant documentació fotogràfica d'aquesta.  
7. En el cas que es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular haurà de posar el fet en coneixement de la conselleria de Cultura, de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, de conformitat amb allò que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
8. Altres condicionants de caràcter ambiental que s'establisquen derivats de la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València 24 de febrer de 2006. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 007/2006-AIA  
Títol: Modificació puntual número 12 de les normes subsidiàries de planejament de Tuéjar  
Promotor: Ajuntament de Tuéjar  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Tuéjar i conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Terme municipal de Tuéjar (València)  
Descripció del projecte  
1. Objecte de projecte  
La modificació presentada consisteix en la reclassificació de 4843,47 m² de sòl no urbanitzable de protecció agrícola a sòl urbà, necessària per a la construcció d'un centre de dia per a la tercera edat, proposat per la conselleria de Benestar Social de la Generalitat Valenciana.   
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
La ubicació del sòl afectat per la modificació puntual número 12 de les normes subsidiàries es troba a la vora del nucli urbà, té una fàcil connexió amb les infraestructures d'accés rodat, accés de vianants, subministraments d'aigua potable, servei de clavegueram i energia elèctrica.  
La superfície total de l'àmbit de la modificació puntual és de 4843,47 m². Es delimita com a àrea de repartiment independent, de manera que aquest sòl dotacional no comporta cap modificació en el sòl urbà. La parcel·la destinada a l'ús residencial serà de 4370,75 m² i el vial d'accés principal és de 10 m d'ample.  
El sector presenta els límits següents:   
- Nord: sòl urbà (carrer de la Purísima)  
- Sud: sòl no urbanitzable de protecció agrícola, majoritàriament terres de cultiu  
- Est: sòl urbà (carrer Hondonera los Ojos)  
- Oest: sòl no urbanitzable de protecció agrícola, majoritàriament terres de cultiu  
L'edificació prevista és de tipologia aïllada, retirada de límits, destinant la part no ocupada a espais lliures i zones enjardinades interiors. El volum màxim ve limitat per alçària màxima de 10 m, nombre màxim de plantes II i ocupació màxima del 80%.   
La connexió de les infraestructures es farà de manera directa, és a dir, per extensió de les xarxes actuals. L'accés a la parcel·la es farà mitjançant un recorregut perimetral d'amplària 5 m connectat a la xarxa viària existent.   
3. Alternatives:  
Les possibles alternatives consisteixen en les possibles classificacions del sòl:   
- Classificació de sòl no urbanitzable de protecció agrícola; opció descartada en coherència amb el desenvolupament urbà previst del seu àmbit i per a agilitzar el desenvolupament de l'equipament proposat   
- Reclassificació de sòl no urbanitzable de protecció agrícola a sòl urbanitzable; opció descartada per la falta d'aprofitament lucratiu en ell i per a agilitzar-ne el desenvolupament, evitant que quedara vinculat al desenvolupament d'un sector no previst en l'actualitat  
- Reclassificació de sòl no urbanitzable de protecció agrícola a sòl urbà  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 17 de gener de 2006 el Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de València va remetre una còpia de la documentació tècnica, de l'estudi d'impacte ambiental i de l'expedient urbanístic tramitat en l'Ajuntament de Tuéjar, relatius a la modificació puntual nombre 12 de les normes subsidiàries de planejament de Tuéjar, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.   
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, segons anuncis publicats en el diari Levante El Mercantil Valenciano, de data 16 de maig de 2005, i en el DOGV núm. 5014, de 26 de maig de 2005.  
Durant el període d'informació pública no s'hi va presentar cap al·legació, segons consta en el certificat emés pel secretari de l'Ajuntament de Tuéjar, acompanyat en l'expedient administratiu municipal per la certificació de l'aprovació provisional per acord del Ple de data 5 de juliol de 2005.   
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
La documentació presentada i, en concret, l'estudi d'impacte ambiental, no té la informació adequada establida per l'Ordre de 3 de gener de 2005, de la conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'hi estableix el contingut mínim dels estudis d'impacte ambiental que s'hagen de tramitar en aquesta conselleria. A pesar d'això s'ha seguit amb el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental sense requerir una possible ampliació de documentació, a causa del caràcter dotacional de la proposta, a l'objectiu buscat amb l'esmentada modificació, a la grandària de la superfície afectada i, especialment, perquè no s'han observat condicionants ambientals que facen inviable l'esmentada proposta.   
Informes sectorials  
No s'han sol·licitat informes sectorials.  
Afeccions legals  
1. Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, PATRICOVA, PGOF i xarxa Natura, no s'han detectat afeccions sobre l'àrea d'estudi.  
2. Hi ha una séquia que travessa el sector, i està previst la desviació i l'entubament d'aquesta  
3. L'estudi d'impacte ambiental afirma que la parcel·la objecte d'estudi no afecta els camins ramaders del municipi, ni cap dels nombrosos jaciments arqueològics catalogats repartits per tot el terme municipal.   
No obstant això, no consta en l'expedient l'informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
Consideracions ambientals  
1. De l'estudi d'impacte es desprén que el sector afectat s'assenta sobre materials pertanyents al triàsic, i presenta quasi exclusivament dolomies i calcàries dolomítiques i intercalació d'argiles amb algeps.  
Pel que fa a les característiques mecàniques, l'estudi diu que la zona és apta per a suportar les càrregues normals d'aquest tipus de construccions.  
L'àmbit de la zona d'estudi presenta una vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers baixa, sent la zona compatible amb l'ús que es pretén implantar.  
L'estudi d'impacte ambiental presentat explica que en aquesta zona l'aigua s'infiltra a l'aqüífer del Túria Mitjà, de situació quasi desconeguda, ja que no es tenen punts de control periòdics i no té regulació.   
2. La parcel·la limita al sud i a l'oest amb sòl no urbanitzable de protecció agrícola.   
El relleu del sector és sensiblement pla, amb una capa de terra vegetal en superfície.   
El seu risc d'erosió és baix i la seua capacitat d'ús és moderada.  
3. El clima és mediterrani sec de muntanya.  
Predominen els vents de component Aquest a l'hivern i estiu, ocorrent el contrari a la tardor i hivern.  
4. La vegetació natural presenta les lògiques relacions amb el clima i sòls estudiats. De manera molt generalitzada, els seus caràcters són propis dels països mediterranis amb adaptacions a la sequera estival: arbusts llenyosos, matoll espinós de fulles dures i arrels profundes. Es troben plantes silvestres, arvenses i cultius d'ametlers i oliveres.  
S'aprecia que no hi ha cap espècie que es trobe protegida per la legislació actual i que la vegetació està fortament antropitzada.  
5. La fauna més destacable de la zona és:  
- Aus: teuladí (espècie tutelada segons el Catàleg valencià d'espècies amenaçades) i verderol.  
- Mamífers: ratolí de camp i conill.   
- Rèptils: sargantana ibèrica i sargantana ibèric.  
6. En tractar-se d'un ús dotacional, on no es preveu un increment de la població resident ni estacional, no s'estima adequat suposar una major demanda d'aigua potable o major volum d'aigües residuals. L'evacuació de les aigües es durà a terme a través de la xarxa de clavegueram municipal.  
La gestió dels residus generats es realitzarà mitjançant la incorporació a la gestió ja existent al municipi.   
7. La qualitat intrínseca del paisatge és baixa, tractant-se d'una zona rústica, tot just aprofitament, que afronta amb el nucli urbà.   
8. El projecte avaluat es troba situat administrativament al terme municipal de Tuéjar, situat a la província de València. El centre de dia és una de les demandes principals de la població, a causa de l'absència d'aquest tipus d'equipaments en la població i a la importància de la tercera edat en la població.   
9. L'estudi d'impacte ambiental disposa de determinades mesures correctores.  
10. L'estudi d'impacte ambiental no té el contingut adequat del programa de vigilància ambiental.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer. S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la modificació puntual número 12 de les normes subsidiàries de planejament de Tuéjar, relativa a la delimitació del sòl dotacional per a centre de dia d'aquest municipi, promogut per l'Ajuntament de Tuéjar, sempre que es desenvolupe d'acord amb allò que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.   
Segon. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
1. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, haurà d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que l'esmentat informe resultara desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
2. Serà necessària la reposició per part de l'urbanitzador de tots els serveis i infraestructures de reg afectats i funcionalment necessaris. S'haurà de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tenen una funcionalitat més enllà dels límits d'aquest. Qualsevol desviació o alteració de les esmentades instal·lacions haurà de comptar amb l'autorització de la comunitat de regants o de l'òrgan competent, qui determinarà la manera en què es duran a terme les actuacions proposades.   
3. Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per a l'abassegament dels materials que s'han d'emprar en les obres d'urbanització i edificació, evitant l'ocupació dels terrenys limítrofs. En cas d'emmagatzemament temporal de materials pulverulents, s'indicaran les mesures que s'han d'adoptar per a evitar la formació de núvols de pols deguda a l'acció del vent.  
4. De la mateixa manera, s'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinària d'obra indicant, si és el cas, el lloc on es duran a terme les labors de neteja i manteniment d'aquesta. Així mateix, s'indica que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de la maquinària i vehicles, hauran de ser degudament gestionats per un taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.  
5. Els residus vegetals originats amb la tala de l'arbratge i desbrossament de terrenys s'hauran de gestionar de manera adequada a la seua naturalesa, i haurà de quedar prohibida la incineració in situ d'aquests.  
6. S'haurà de dur a terme una recollida selectiva dels residus generats durant les obres d'urbanització i construcció, havent de gestionar cada un dels residus generats d'acord amb les característiques fisicoquímiques d'aquest. S'haurà de definir una àrea on depositar els contenidors destinats a aquest efecte, i indicar les mesures que s'han d'adoptar per a evitar les possibles fugues, abocaments accidentals, vessaments, etc. que puguen produir-se durant l'emmagatzemament temporal d'aquests.  
7. L'Ajuntament exigirà a l'empresa adjudicatària entregar, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la seua gestió.  
8. Amb caràcter previ a la concessió de llicència d'obres per a la construcció del centre de dia, s'escometrà l'execució de les obres d'infraestructures (xarxa d'aigua potable i xarxes d'evacuació d'aigües residuals i pluvials), així com els accessos i aparcaments a l'àmbit de la proposta.  
9. Totes les mesures preventives i correctores proposades i les derivades dels condicionants exposats hauran de ser recollides per la normativa urbanística de la modificació puntual, tant en allò referent a la modificació en si com en el corresponent a les posteriors fases d'execució i funcionament.  
10. S'haurà de completar el programa de vigilància ambiental preveient, almenys, els controls que s'expressen a continuació, i indicar així mateix els indicadors d'impacte, el tipus de control que s'ha de realitzar, la periodicitat d'aquests i les mesures que s'han d'adoptar en cas de desviacions sobre les previsions inicials:  
- Control de l'ocupació dels terrenys limítrofs al sòl urbà proposat i de les zones no habilitades per a l'emmagatzemament de materials i residus generats.  
- Control sobre la ubicació de la maquinaria i els treballs de manteniment d'aquesta.  
- Control sobre el soroll generat durant les obres d'urbanització i construcció.  
- Control sobre l'aparició de restes arqueològiques o elements mereixedors de protecció.  
- Control de la gestió dels diversos tipus de residus generats i sobre els materials emprats en les obres.  
11. En el cas que els cultius limítrofs s'hagen vists afectats durant les obres d'urbanització o edificació, s'hauran de realitzar els treballs de restitució de la situació original d'aquests.  
Tercer. Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.   
València, 23 de febrer de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5634, del 07-11-2007 (2007/13254)

RESOLUCIÓN de 22 de octubre de 2007, de la directora general de Gestión del Medio Natural por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental, correspondientes a los municipios de Muro de Alcoy, La Yesa, Monforte del Cid, Agullent, Cervera del Maestre, Orihuela, Castalla y Tuéjar.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5634

Fecha DOGV
:   07-11-2007

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2007/13254

CVE


Fecha del documento
:   22-10-2007

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Orihuela](javascript:void(0))
    * [Tuéjar](javascript:void(0))
    * [Muro de Alcoy](javascript:void(0))
    * [Monforte del Cid](javascript:void(0))
    * [Agullent](javascript:void(0))
    * [Castalla](javascript:void(0))
    * [Yesa, La](javascript:void(0))
    * [Cervera del Maestre](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 22 de octubre de 2007, de la directora general de Gestión del Medio Natural por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental, correspondientes a los municipios de Muro de Alcoy, La Yesa, Monforte del Cid, Agullent, Cervera del Maestre, Orihuela, Castalla y Tuéjar. [2007/13254]  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de evaluación de impacto ambiental y del Real Decreto 1131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental.  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana. En su virtud, resuelvo:  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental, correspondiente a los expedientes 078/03-AIA Muro de Alcoy, 370/03-AIA La Yesa, 383/03-AIA Monforte del Cid, 073/04-AIA Agullent, 311/04-AIA Cervera del Maestre, 034/05-AIA Orihuela, 229/05-AIA Castalla y 007/06-AIA Tuéjar, que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación  
Valencia, 22 d'octubre de 2007.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 78/2003-AIA   
Título: Plan General de Ordenación Urbana de Muro de Alcoy  
Promotor: Ayuntamiento de la Vila de Muro de l'Alcoi  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de la Vila de Muro de l'Alcoi y CTU   
Localización: término municipal de Muro de Alcoy (Alicante)  
Descripción del proyecto   
1. Objeto del proyecto  
El objeto del plan general es definir el modelo territorial del municipio de Muro de Alcoy, que según la propuesta, se basa en los siguientes aspectos fundamentales:  
- El modelo territorial de asentamientos puede considerarse concentrado en el núcleo urbano de Muro, que agrupa prácticamente a toda la población del término municipal, las zonas de segunda residencia próximas a este núcleo, más cuatro núcleos de menor entidad pero de configuración muy urbana desde el punto de vista formal: Cela de Núñez, Benámer, Alquería de Jordá y Turballos.   
- Los usos terciarios, dotacionales y servicios se integran en el casco urbano.  
- El uso industrial se encuentra localizado en tres zonas: al norte y al oeste, integradas en el casco urbano, y al este del núcleo en dirección a Benámer. Se une a éstas los sectores Almorroig, de clara especialización funcional al norte de Agres.  
- El esquema viario esta integrado por la carretera nacional N-340, las carreteras comarcales CV-3311 y CV-700, y las demás carreteras de carácter local de municipio. Se produce a su vez el paso del ferrocarril Alcoy-Valencia.  
- El plan prevé una reserva de suelo destinada a futuras actuaciones de infraestructuras viarias: carretera de conexión entre la N-340 y la carretera de Agres, reserva de suelo para la mejora del trazado de la carretera de Agres, reserva de suelo para la autovía, reserva de suelo para la futura Ronda Sur y sus conexiones al centro urbano.  
- Las características físico naturales de determinadas áreas del municipio, como la Sierra de Mariola o Sierra de Benicadell, la red de barrancos y los cauces de los ríos Agres y Serpis, que requieren un tratamiento normativo de protección.  
Con estas premisas, el modelo urbano se configura sobre la base de los siguientes aspectos:  
- Mantenimiento del modelo de crecimiento compacto, con una cierta especialización funcional, que se traduce en un desarrollo urbanístico continuo desde Muro hacia Alquería de Jordá y Benámer, con la consolidación y desarrollo de los sectores industriales junto al viario principal.  
- El crecimiento se orienta hacia el ensanche norte completando la trama urbana casi hasta el cauce del Agres con los sectores urbanizables residenciales R6 y R9 ordenados pormenorizadamente desde el plan general (PG). Se mantienen los sectores R2, R3, R4, y R5 ya existentes en las normas subsidiarias vigentes, que no obstante no han sido desarrollados hasta la fecha.  
- Se propone un crecimiento mucho más moderado en Cela de Núñez (R7) y junto a Benámer (R8), y se salvaguarda Turballos de los desarrollos urbanísticos.  
- Se asume la existencia de implantaciones de segunda residencia en la zona de La Plana, pero con un grado de consolidación e infraestructuras que no justifica su clasificación como suelo urbanizable (SU) según recogen las normas subsidiarias, por lo que estos suelos pasan a suelo urbanizable pendiente de desarrollo.  
Finalmente, el PG establece las siguientes directrices para la expresión plástica del modelo territorial:  
- Diferenciación de las tramas urbanas de distinta tipología, junto con la pretensión de un tratamiento de costuras entre barrios.  
- Definición de una normativa que regule los parámetros urbanísticos de las distintas zonas, de forma definitiva al menos en el casco antiguo.   
- Diseño de la forma de la ciudad con especial atención a la consolidación de los bordes urbanos.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
I El término municipal de Muro de Alcoy pertenece a la subcomarca de La Hoya, situado al norte de la provincia de Alicante. Cuenta con una superficie de 30.5 km² y limita al norte con Albaida, Atzaneta de Albaida, Bèlgida, Otos, Palomar y Bufalí, en la provincia de Valencia; por el este con Gaianes, Alcosser de Planes y Benimarfull; al sur con l'Alqueria d'Asnar y Cocentaina; y al oeste con Agres.  
II Las Normas Subsidiarias de Planeamiento de enero de 1991 actualmente vigentes, junto con el planeamiento diferido, clasificaron los siguientes suelos, de los que no se indica las superficies de las distintas clases ni categorías:  
- Suelo urbano  
- Suelo urbanizable  
- Suelo no urbanizable  
Régimen general  
Protección ecológica  
Protección agrícola   
Protección de cauces y acuíferos  
Protección de infraestructuras  
I. El nuevo documento de planeamiento, según se ha podido deducir a partir de las superficies de los suelos urbanos o urbanizables, clasifica las siguientes superficies en el término municipal:  
- Suelo urbano: 129.46 ha  
- Muro: 123.63 ha  
- Benámer: 1.25 ha  
- Alquería Jordá: 0.28 ha  
- Cela de Nuñez: 3.59 ha  
- Turballos: 0.71 ha  
- Suelo urbanizable: 311.33 ha  
- Residencial: 191.04 ha   
Ampliación SU: 39.09 ha  
Arpella: 37.64 ha  
La Plana: 114.31ha   
- Industrial: 104.53ha  
PI: 47.97 ha  
Almoroig: 56.56 ha  
- Dotacional adscrito: 15.76 ha  
- Suelo no urbanizable:   
- Común tipo A (SNUCA)   
- Común tipo B (SNUCB)  
- Reserva infraestructuras (SNURSI)  
- de especial protección   
I. El suelo no urbanizable de especial protección queda dividido en seis categorías, aunque no se han aportado las superficies adscritas a cada una de ellas:  
- De especial protección viaria (SNUPV):  
- De especial protección ferroviaria (SNUPF):  
- De especial protección de cauces (SNUPC)  
- De especial protección ecológica (SNUPE)  
- De especial protección medioambiental (SNUPMA)  
- De especial protección forestal (SNUPMFo)  
II. En el nuevo planeamiento se aprecia una notable reducción del suelo no urbanizable protegido, debido principalmente a la eliminación de la protección agrícola y de riveras y acuíferos, categorías que desaparecen en el nuevo planeamiento y se transforman en SNU (suelo no urbanizable) común tipo A. El SNU de protección ecológica se disminuye ligeramente, y se divide en dos categorías según corresponda al área de la Sierra de Mariola o del Benicadell.  
I. Se estima un potencial de 1190 nuevas viviendas en los sectores ordenados pormenorizadamente, y excluido el casco urbano actual. Lo anterior establece un nuevo horizonte poblacional en unos 4050 nuevos habitantes, que sumados a los 8150 habitantes actuales según los datos censales de 2005, dan como resultado una población potencial de 12200 habitantes para el municipio. En resumen, el Plan General de Ordenación Urbana genera un nuevo marco socio-urbanístico podría, de llegar a desarrollarse por completo, duplicar la actual población de Muro.   
La previsión de viviendas se corresponde a una población de más de 10000 habitantes, cifra que se duda se llegue a alcanzar a medio plazo desde el concierto previo, y en la propia memoria del documento que estima un incremento de población previsto para el año 2012 de 886 habitantes, aunque se afirma que los datos considerados en las previsiones han sido ampliamente superados por la realidad.  
I. El Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos del plan general no ha podido ser evaluado al no encontrarse presente en la documentación remitida a esta dirección general aunque, al pareceer, cuenta con el visto bueno de la conselleria de Cultura, Educación y Deporte, según se deduce de sus informes.   
I. El municipio de Agres colindante a Muro por el Oeste, califica como SNU de especial protección forestal los terrenos adyacentes al término municipal y pertenecientes a la Sierra de Mariola y a la Sierra de Agullent; al Norte del Benicadell los municipios valencianos clasifican sus suelos como SNU de especial protección en las categorías de Forestal o Paisajístico; Gaianes como SNU de especial protección Forestal la parte de las laderas del Benicadell; Alcocer de Planes al Oeste, como SNU de especial protección el entorno del embalse de Beniarrés y la red de barrancos, y Benimarfull como SNU común; L'Alqueria d'Asnar al Sur como suelo no urbanizable Común, y Cocentaina los suelos de la Sierra de Mariola como de Protección por Valores Ecológicos y Paisajísticos, y como SNU común o de protección de cauces el resto de los terrenos colindantes a Muro. Por todo ello, teniendo en cuenta la clasificación y calificación propuesta por el PGOU considera que éste planeamiento es compatible con el de los municipios colindantes.   
3. Alternativas  
En lo que respecta al estudio de alternativas, en el estudio de impacto ambiental (EIA) no se han analizado alternativas entendidas como tales, aunque sí se han recogido diversas modificaciones en el documento de planeamiento durante el procedimiento de EIA y la tramitación para su aprobación definitiva.  
Tramitación administrativa  
1. Admisión a trámite  
En fecha 13 de marzo de 2003 el Ayuntamiento de la Villa de Muro de Alcoy remitió una copia de la documentación técnica, incluido el estudio de impacto ambiental, relativo al Plan General de Ordenación Urbana de Muro de Alcoy, y certificación del resultado del trámite de información pública al que han sido sometidos la totalidad de los documentos, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
2. Información pública  
El estudio de impacto ambiental se expuso al público inicialmente, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el diario Información de Alicante, de fecha 31 de marzo de 2001, y en el DOGV número 3972, de 3 de abril de 2001. Posteriormente, el pleno municipal acuerda prorrogar el periodo de información pública, según anuncios publicados en el diario Información de Alicante, de fecha 11 de mayo de 2001, y en el Diari Oficial de la Generalitat número 4003, de 21 de mayo de 2001.   
Durante el periodo de información pública se presentaron un total de 266 alegaciones, según consta en el certificado emitido por el Ayuntamiento de la Vila de Muro de l'Alcoi, acompañado en el expediente administrativo municipal por la certificación de aprobación provisional por acuerdo del pleno de 20 de febrero de 2003.  
3. Resumen de las alegaciones  
De las alegaciones presentadas, ninguna hace referencia a las posibles afecciones ambientales del planeamiento, mientras que la inmensa mayoría de las alegaciones hacen referencia al polígono industrial de la Arpella PI-2, otro buen número al trazado de la autovía, y las restantes centran su interés porque determinadas disposiciones del planeamiento en las áreas urbanas o urbanizables sean modificadas.  
Destacar que la mayoría de las alegaciones relativas al polígono industrial PI-2 no tienen fundamento al haberse desestimado la inclusión en el PGOU del citado polígono industrial, según se afirma en el informe evacuado, modificándose la calificación de este suelo de lo inicialmente previsto como Industrial a suelo urbanizable residencial con la tipología de vivienda unifamiliar aislada en parcela mínima de 1000m².   
Contestadas todas las alegaciones por parte de técnicos del ayuntamiento, se han introducido las modificaciones requeridas por los diferentes informes recabados y se han estimado algunas de las alegaciones presentadas.  
4. Peticiones de información o documentación complementaria  
Con fecha 18 de septiembre de 2003, se requiere al ayuntamiento para que complete la documentación presentada, según informe emitido por esta dirección general sobre algunos aspectos a corregir, ampliar o incorporar en la documentación del PGOU, que de manera resumida se exponen a continuación:  
- Descripción del medio genérica, debido a una escala de trabajo inadecuada, con falta de justificación de las valoraciones relativas a las capacidades de uso del suelo y a los resultados de la calidad del paisaje, y a la valoración de las unidades paisajísticas y de la calidad ambiental en el término municipal.  
- Necesidad de resolver debidamente en el documento del plan general, aspectos relativos al abastecimiento de agua potable a la población, depuración de aguas residuales, gestión de los residuos sólidos inertes y adecuación a la protección arqueológica y etnológica, consecuencia de la aplicación de las distintas legislaciones sectoriales vigentes.  
Con fecha 24 de febrero de 2005, se requiere al ayuntamiento para que complete la documentación presentada con el Informe favorable regulado en el artículo 11 de la Ley 4/1998, del Patrimonio cultural valenciano y el informe favorable del organismo de cuenca competente sobre la disponibilidad de recursos hídricos para los usos previstos en el planeamiento.  
Con fecha 27 de mayo de 2005, se requiere al ayuntamiento para que complete la documentación presentada según diversas consideraciones ambientales, que de forma resumida se exponen a continuación:  
- Informe favorable de la administración competente en espacios naturales protegidos relativo a la clasificación de un nuevo suelo urbanizable en el ámbito del PORN.  
- Deficiencias graves en la documentación modificada, principalmente en cuanto a la falta de coincidencia de la información vertida cuando se tratan los mismos temas en las distintas partes del proyecto, en la información gráfica y sus leyendas, y en las fichas de planeamiento y gestión.  
- Justificación de la valoración de las unidades paisajísticas y de la calidad ambiental del territorio de estudio en relación con las valoraciones relativas a las capacidad de uso del suelo y los resultados de la calidad del paisaje.  
- La documentación aportada no especifica las diferentes superficies de suelo establecidas por el PG propuesto, en cuanto a su clasificación y calificación, ni la superficie de alguno de los sectores de suelo urbanizable.  
- Justificación de la necesidad de clasificar el suelo urbanizable propuesto, en especial el sector Arpella de gran extensión y que presenta diversas afecciones legales, de acuerdo a las previsiones de crecimiento de la población en Muro.  
- Consideraciones relativas a la adecuación y regulación de los usos permitidos en las distintas categorías de suelo no urbanizable.  
- Se propone la calificación del SNUCB como SNU de especial protección Agrícola.  
- Consideraciones en cuanto a la adecuación del proyecto en lo relativo al patrimonio arqueológico del término municipal de Muro.  
- Consideraciones en cuanto al suelo de protección de cauces y a la legislación sectorial vigente respecto al dominio público hidráulico  
- Falta de adecuación de la zona de la cantera abandonada Tantam como vertedero de residuos de inertes, de acuerdo a los valores ambientales existentes en la zona.  
- Necesidad de proteger adecuadamente las vías pecuarias (VVPP), los abrevaderos, descansaderos y demás lugares asociados al tránsito ganadero.  
Con fecha 24 de junio de 2005, el Ayuntamiento de Muro remite documentación en contestación al requerimiento efectuado por esta dirección general (DG), que no obstante fue devuelta al no estar firmada ni debidamente diligenciada a través del ayuntamiento y, definitivamente, al contener errores que impedían la obtención de elementos de juicio suficientes para la consecución del expediente. Además, se pone de manifiesto en los escritos remitidos y en diversas conversaciones mantenidas con los técnicos redactores que las incongruencias en los planos se debe a una falta de actualización tras la subsanación de deficiencias en la documentación inicialmente presentada.  
Finalmente, con fecha 19 de diciembre de 2005, el ayuntamiento completa el expediente de EIA con los informes requeridos y actualiza la documentación del plan general al objeto de subsanar las deficiencias observadas por esta DG.  
Informes sectoriales  
En el expediente municipal se incluyen diversos informes sectoriales recibidos durante la tramitación del plan general, entre los que destacan los siguientes:  
- Informe del Ministerio de Fomento relativo a la afección de un tramo de la Autovía del Mediterráneo (N-340) al municipio  
- Informe favorable de la DG de Patrimonio Cultural Valenciano relativo a los Bienes de Relevancia Local incluidos en el Catálogo Urbanístico del PGOU y remitido por el ayuntamiento.  
- Informe favorable de la dirección general de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano en cumplimiento de lo regulado en el artículo 11 de la Ley 4/1998   
- Informe del Área de Gestión del Dominio Público Hidráulico de la confederación Hidrográfica del Júcar (CHJ), en el qual se determina la necesidad de clasificar como SNU de especial protección los terrenos que tengan la condición de dominio público hidráulico, y su exclusión de cualquier proceso urbanizador o edificatorio.   
- Informe favorable de la CHJ en cumplimiento de lo regulado en el artículo 19.2 de la Ley 4/2204 relativo a la disponibilidad de recursos hídricos para atender a lo previsto por el PGOU.   
Con fecha 12 de abril de 2005, se efectúa consulta a la organismo competente en espacios naturales protegidos sobre la afección al planeamiento propuesto del PORN de la Sierra de Mariola, del que resultan:  
- Con fecha 4 de mayo de 2005 se recibe en esta DG informe del Servicio de Ordenación Sostenible del Medio relativo al PGOU de Muro, en el que se ponen de manifiesto las discordancias existentes entre el PORN y el proyecto de PG propuesto, de las que esta DG dio traslado al Ayuntamiento de Muro y que fueron las siguientes:  
- las áreas calificadas como áreas forestales por el PORN tendrán la consideración de SNU de especial protección en el PGOU  
- deberá justificarse adecuadamente la necesidad de ampliar el área de suelo urbanizable en el sector de La Plana a expensas de las áreas agrícolas del PORN  
- se considera imprescindible la clasificación del barranco de La Quebrantá como SNU de Protección de Cauces, y de las VVPP Colada de la Quebrantá y Colada del Camino Viejo de Agres como SNU de protección viaria.  
- Con fecha 4 de julio de 2005, el Servicio de Ordenación Sostenible del Medio remite Informe favorable relativo al proyecto de PGOU de Muro, de acuerdo a las modificaciones presentadas que subsanan las observaciones informadas anteriormente, habiéndose redelimitado las áreas de suelo urbanizable en La Plana propuestas inicialmente, a falta no obstante, de corregir un error cartográfico en la delimitación del sector La Plana 4.  
Afecciones legales  
1. Como ya se ha comentado, el término municipal de Muro de Alcoy se encuentra parcialmente incluido en la delimitación del espacio natural protegido de la Sierra de Mariola, por lo que este territorio se encuentra afectado por el PORN de la Sierra de Mariola.  
En relación con la transposición de la Directiva 92/43/CEE y la Red Natura 2000, en el municipio de Muro de Alcoy se ha designado el lugar de interés comunitario denominado LIC Serres de Mariola i el Carrascal de la Font Roja cuya delimitación incluye la zona denominada La Lloma hasta en el trazado de la vía férrea Xàtiva-Alcoi; y también la ZEPA Serres de Mariola i el Carrascal de la Font Roja, en cuya delimitación se incluyen además los terrenos de La Plana, hasta la carretera N-340 y la CV-3311.  
2. Tras la consulta de las cartografías oficiales y las cartografías temáticas y estudios integrantes de los sistemas de información territorial publicadas por la CTH, así como el PATRICOVA, sí parece detectarse otra afección en el término municipal (TM), la correspondiente a la cola del Embalse de Beniarrés que alcanzaría, remontando el Serpis, hasta prácticamente la carretera CV-3311, correspondiéndose a todos aquellos terrenos inundables situados por debajo de la curva de nivel de 320m de altura, y por tanto situados dentro del vaso del embalse, siendo cota de la presa de 319'10m. No obstante, esta información resulta contradictoria en función de la escala de la cartografía consultada. Es más, en el plano topográfico que acompaña al PG, la cota de los terrenos situados en este ámbito se sitúa por encima de los 320m.   
3. La red hidrográfica principal en el término municipal de Muro esta formada por dos ríos, el Serpis o Río de Alcoy y el Río Agres, que se une al primero, a la altura de Benámer. El PG clasifica como suelo no urbanizable de Protección de Cauces (SNUPC) el río Agres y el río Serpis, los barrancos que desaguan al Serpis como el de la Querola y la Quebranta y los barrancos del Collado y de Turballos que desde el Benicadell desaguan en el Agres.  
4. En el término municipal de Muro existen un total de 13 vías pecuarias clasificadas y 8 abrevaderos, según se indica en el Estudio de Impacto Ambiental y se grafía adecuadamente en los planos de ordenación e información, donde se incluyen las distintas anchuras legales.  
Las VVPP han sido incluidas en el SNU de especial protección Viaria junto a las demás vías de comunicación pero con una Normativa Urbanística específica de protección. Consta en la documentación presentada el Acta de Comprobación de Afecciones del PG a las VVPP, en la que se comprueba que no se producen afecciones ni modificaciones, manteniendo su longitud y anchura.  
5. Son numerosos los yacimientos arqueológicos catalogados en Muro. Los yacimientos catalogados que se recogen y describen en la documentación evaluada, han sido incluidos en el Catálogo de Bienes y espacios Protegidos del Plan General, aunque los terrenos entorno a los mismos no se clasifican como suelo no urbanizable Protegido.  
El expediente de evaluación de impacto ambiental incluye informe favorable a los efectos patrimoniales del PGOU de Muro de Alcoy, tanto en cuanto a los Bienes de Relevancia Local, como a los Planos de Ordenación Estructural y a las Ordenanzas de Edificios Protegidos del PGOU.  
6. Dos líneas eléctricas de alta tensión atraviesan el municipio de norte a sur, una por el oeste discurriendo mayoritariamente por el SNU de las áreas agrícolas de La Plana, y la otra por el Este sobre por suelo no urbanizable Común y sobre el Suelo Industrial entre el núcleo de Muro y Benámer.  
Consideraciones ambientales  
El TM de Muro de Alcoy se encuentra claramente delimitado por relieves montañosos que se van suavizando hacia una amplia llanura central, donde drena la red de barrancos. El límite Norte lo define la solana de la Sierra del Benicadell, donde al noroeste asoma la Sierra de Agullent, y al Este la zona denominada La Lloma perteneciente a la Sierra de Mariola. Además de estar enmarcado por el poderoso relieve, el TM se estructura por la presencia de dos cauces importantes, encajados en el terreno. Se trata del río Agres que penetra por el Este desde el municipio del mismo nombre y atraviesa longitudinalmente Muro hacia el Oeste. Y el río Serpis, que en dirección Sur-Norte desde Cocentaina y L'Alqueria d'Asnar se dirige al encuentro del Agres, y hasta el Embalse de Beniarrés.   
Junto a estos elementos estructurantes de carácter natural, el dibujo del esquema territorial se completa con las infraestructuras existentes: principalmente la carretera N-340 que atraviesa el TM de norte a sur y las comarcales CV-700 y CV-3311; además, la futura Autovía del Mediterráneo lo hará describiendo un arco desde el sur bordeando la parte exterior del río Agres hasta el paso noroeste entre las sierras de Mariola y Agullent, partiendo el municipio en dos mitades. El planeamiento propuesto estructura su crecimiento, dentro del triángulo que determinan los dos ríos a partir de la N-340, apoyándose en la carretera C-3311 en dirección Este hacia las pedanías de Alqueria Jordá y Benámer.   
La complejidad del territorio de estudio reside además de en los aspectos citados, en las características litológicas de los suelos de los que se han descrito cuatro unidades fisiográficas. La Unidad 3 se corresponde con los terrenos aluviales en la zona central, de relieve plano. Los materiales que la componen son arenas y limos fluviales con una muy elevada capacidad agrícola, una permeabilidad elevada y una alta vulnerabilidad a la contaminación de los acuíferos. Se corresponde además con la zona más antropizada por ser en la que se asienta en núcleo de población y en la que se prevén la mayoría de los desarrollos, tanto residenciales como industriales. Las Unidades 1 y 4 se corresponden con las zonas de relieves carbonatados y carstificados, mientras que la Unidad 2 la definen los relieves más suaves compuesta por margas de fondo de valle.   
Es en este sentido, y debido a la existencia de acuíferos de origen cárstico, que la vulnerabilidad de los mismos deba ser uno de los factores determinantes en la valoración ambiental de la propuesta. Muro se encuentra incluido en el Subsistema Acuífero de Solana-Almirante-Mustalla, detrítico y sobreexplotado, y en el subsistema de Sierra Mariola de buena calidad y en equilibrio, siendo la alimentación de los mismos por infiltración directa de agua de lluvia y de las aguas superficiales del Serpis, y las salidas por bombeo y por el drenaje de los ríos.   
Por otro lado, cabe destacar que en todo el río Serpis los niveles de calidad del agua son bajos debido a la contaminación. Y lo que es más importante, en el Embalse de Beniarrés se producen condiciones de hipereutrofiazación debido a su situación aguas abajo de una zona muy poblada y a la fuerte implantación industrial, por lo que indirectamente se podría haber considerado la afección del PORN del Marjal de Pego-Oliva al planeamiento de Muro concretamente en el apartado de regulación y control de vertidos.  
Los valores naturales de la zona de estudio quedan reconocidos bajo las diferentes figuras de protección otorgadas, siendo en las estribaciones de la Sierra de Mariola donde se dan los hábitats y especies más destacables que se corresponden a formaciones forestales de bosques de Quercus ilex y Q. rotundifolia y de matorrales arborescentes con Juniperus y matorrales termomediterráneos, de densidad y altura variable en el TM. Destacan también por su vegetación las zonas de vaguadas tanto de Mariola como del Benicadell, cuyas laderas se vieron afectadas por importantes incendios de carácter forestal, y los estrechos barrancos con buena cobertura y donde debido a la presencia de agua los bosques de chopos alcanzan sus valores más altos. En cuanto a las especies en el territorio de estudio, destaca por su importancia la representación de Hieraetus fasciatus, así como de Bubo bubo, Aquila chrysaetos y Falco peregrinus.   
Los usos del suelo dominantes, mas allá de los asentamientos, en el entorno del núcleo urbano de Muro y entre los ríos Serpis y Agres son los industriales, mientras que en el territorio exterior a los mismos, el aprovechamiento dominante es el agrícola, frente a otros usos más minoritarios según varia el relieve, principalmente el forestal. La industria esta representada por un importante número de fábricas de tejidos, hilatura, maquinaría agrícola, mármoles y muebles.  
En cuanto al uso agrícola en el TM se diferencia la zona aluvial de Muro de cultivos de regadío y la zona de cultivos de secano en las laderas de bancales, donde la importancia de los mismos reside no ya en la capacidad del suelo sino en aspectos paisajísticos conformando la visual del Benicadell hacia Turballos y Gaianes y, sobre todo en la importancia de estas áreas de cultivo de secano y de los mosaicos agroforestales desde le punto de vista de la conservación del hábitat natural de numerosas especies.  
En la valoración del paisaje, se han identificado un total de 4 unidades, que se corresponden con el potente relieve de fondo que define la Sierra del Benicadell, el fondo de valle donde se aterrazan los bancales de cultivos de secano, las estribaciones de la Sierra de Mariola y el espacio central de carácter aluvial interior a los ríos.   
Estas unidades se corresponden también con las cuatro unidades ambientales descritas. La Unidad Ambiental 4 se corresponde con la Sierra de Mariola y la Unidad Ambiental 1 con la Sierra del Benicadell cuya orientación de uso es la protección, teniéndose conocimiento de la tramitación de una propuesta de declaración de la Solana y la Umbría del Benicadell como paisaje protegido.  
La valoración de las unidades paisajísticas y los resultados de la calidad ambiental, así como la adecuación del planeamiento a los mismos, presenta alguna duda, puesto que se observa una cierta inversión, en función de los criterios de valoración, entre las Unidades 2 y 3, que se refleja en la gradación del SNU Común, que ha determinado acertadamente una mayor restricción de usos para los suelos del tipo B. Estos suelos además cumplen una función determinante de amortiguación ambiental respecto a los espacios naturales protegidos que circundan.  
Respecto al abastecimiento de agua potable, consta en el expediente informe favorable de la CHJ, a partir de los datos aportados por el Ayuntamiento de Muro en el que se manifiesta que el incremento de los recursos hídricos necesarios para atender las necesidades del PG asciende a un volumen de 364140'140m³. Dicho incremento se pretende atender con el pozo del que es titular el Ayuntamiento y con un nuevo aprovechamiento cuya concesión esta en trámite, además de los pozos de titularidad privada destinados igualmente al abastecimiento de la población. Sumados todos los aprovechamientos resulta un total disponible para atender a la población de Muro de Alcoy de 1.200.141 m³/año. A razón de 250l/hab para los habitantes actuales y según el dato inicial del incremento previsto resulta un requerimiento a cubrir de 1.101.608 m³/año, es decir, inferior al disponible.  
Respecto a la depuración de las aguas residuales, son tratadas actualmente en la EDAR de la Font de la Pedra que incluye un tratamiento terciario para neutralizar la carga orgánica de las aguas y que permite atender a la demanda de la CHJ respecto a la eliminación de nutrientes. No obstante, según los datos consultados de la EPSAR la citada depuradora no tiene incluido un tratamiento físico-químico de las aguas, por lo que algunos vertidos industriales deberán necesariamente incorporar un tratamiento en origen previo al vertido a la red de alcantarillado municipal.  
Actualmente la recogida de los residuos sólidos urbanos se encuentra resuelta satisfactoriamente y la gestión de los mismos se realiza en el Centro de Tratamiento de Residuos de Piedra Negra en Xixona, según las prescripciones del Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana, que dispone de una planta de reciclado y compostaje con vertedero de rechazos.   
El EsIA identifica y valora como impacto severo, además del que se deriva de infraestructuras ya existentes, el de los nuevos suelos urbanizables residenciales e industriales en la zona central, la más antropizada, aunque por razones paisajísticas debido a su uso agrícola de regadío, proponiendo medidas correctoras estrictas contra la contaminación acústica y lumínica. Sin embargo no se ha valorado el impacto debido a la ubicación de estos usos en unos terrenos con alta vulnerabilidad de acuíferos. Unos terrenos en los que la adecuación y limitación de estos usos sí se define como incompatible o adecuada con fuertes medidas correctoras, sin que esas medidas se hayan expuesto con claridad.   
Las principales medidas correctoras se basan en criterios de prevención y disminución de impactos, y las más específicas se apoyan en el control de la contaminación sobre el medio físico durante la fase de ejecución de las obras de urbanización, siendo de aplicación todas y cada una de las medidas propuestas, que no entren en contradicción con la presente Declaración de Impacto Ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, aartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre Evaluación de Impacto Ambiental.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
1. Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto del Plan General de Ordenación Urbana de Muro de Alcoy, promovido por el Ayuntamiento de la Villa de Muro de Alcoy, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.  
2. Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
- El presente procedimiento de EIA relativo al PGOU de Muro de Alcoy no exime de que los proyectos a desarrollar en el TM, especialmente los relativos a infraestructuras viarias, recogidos en el Decreto 162/1990 de Impacto Ambiental, o en la normativa nacional vigente, Real Decreto Legislativo 1302/1986 y modificaciones, sean sometidos a Evaluación de Impacto Ambiental, incluyendo un Estudio de Impacto Ambiental específico y concreto de cada uno de ellos.  
- En los suelos incluidos en el ámbito del PORN de la Sierra de Mariola y clasificados como SNUPMA y SNUCB, la Normativa Urbanística para este tipo de suelo deberá incorporar, que la eventual autorización de cualquier actuación, plan o proyecto deberá ser precedida por una adecuada evaluación de los efectos ambientales derivados de su desarrollo, en los términos establecidos en la legislación vigente al respecto.   
- En el SNUPE deberá prohibirse como uso la vivienda unifamiliar aislada de acuerdo a los valores ambientales de los mismos.   
- La protección que otorga el planeamiento general propuesto al dominio público hidráulico se considera insuficiente en lo siguiente:  
- Los suelos junto al cauce del río Serpis situados por debajo de la curva de nivel de 320m de altitud y los que resulten inundables de acuerdo al PATRICOVA, serán clasificados como SNUPC. La omisión de la protección de estos suelos queda condicionada a su vez a la obtención, respecto a los citados suelos, de un informe relativo a la afección de los mismos al dominio público hidráulico.   
- En la red de barrancos, independientemente de la protección genérica establecida, el criterio de delimitación deberá corresponder al área comprendida en una faja igual a la anchura del cauce y la zona de servidumbre de 5 metros a cada lado del margen del mismo, incluyéndose en la delimitación, en su caso, las zonas donde se desarrolla vegetación riparia o masas de arbolado de carácter natural, y excluyendo la zona de policía de la categoría de suelo protegido, sin perjuicio de la autorización del organismo de Cuenca para los nuevos usos, actividades o actuaciones que se pretendan implantar en ella.  
- La delimitación descrita en el párrafo anterior se extenderá al cauce en toda su longitud, es decir, no sólo a los tramos que discurran por suelo no urbanizable sino también los que lo hagan por suelo urbanizable al objeto de asegurar una adecuada protección sobre el dominio público hidráulico.   
- Se deberá incluir en la ficha de planeamiento del sector La Arpella las distintas afecciones legales que presentan estos terrenos y su legislación de aplicación: afección de dos vías pecuarias; afección de dos yacimientos arqueológicos catalogados; afección del barranco de La Querola que actúa además en la actualidad como límite físico del núcleo urbano, y cuya protección es una de las que debe ampliarse según se establece en el condicionante anterior; afección del cementerio municipal.  
- Se deberán completar las DEUT incluyendo lo siguiente:  
- Se establecerá una secuencia para la ejecución de los diferentes sectores de suelo urbanizable residencial, con el fin de garantizar un agotamiento total de este tipo de suelo antes de considerar la opción de reclasificación de un suelo no urbanizable.  
- Se deberá incluir la obligatoriedad de que los futuros desarrollos urbanísticos en el TM se lleven a cabo en el SNUCA, no pudiéndose promover nuevas clasificaciones de suelo urbanizable en los calificados como SNUCB, sin previa valoración y justificación pormenorizada de la imposibilidad de hacerlo en los primeros, de acuerdo a la gradación que refleja el planeamiento propuesto.  
- Se deberá prever el desarrollo secuencial de los suelos con Uso Industrial sin ordenación pormenorizada bajo un criterio lógico para la incorporación de los mismos al suelo urbano, y la gestión de los restantes sectores industriales orientando su consolidación bajo criterios principalmente de calidad ambiental (niveles sonoros, paisaje interno de la ciudad, perfil urbano, etc.) debido a la yuxtaposición de los mismos con tramas residenciales y su localización en situaciones de borde urbano.  
- La normativa que regula el desarrollo de los suelos urbanizables con uso global industrial establecerá como usos permitidos dentro de los Sectores PI1, PI2 y PI3, todas aquellas industrias cuya actividad no esté catalogada como "actividad potencialmente contaminante del suelo" por el Anexo I del Real Decreto 9/2005, de 14 de enero, por el que se establece la relación de actividades potencialmente contaminantes del suelo y los criterios y estándares para la declaración de suelos contaminados.  
- Teniendo en cuenta que los vertidos que se realicen al río Serpis (y los que se hagan al Agres), serán tributarios de una zona sensible (Embalse de Beniarrés), se deberá:  
- El Ayuntamiento de Muro velará para que en los desarrollos urbanísticos se garantice el diseño de una buena red de saneamiento de carácter separativo, exigiendo los certificados que justifiquen la viabilidad de la admisión de los caudales para su tratamiento, los condicionantes para la conexión efectiva de la misma, y el cumplimiento de los parámetros más restrictivos para el buen funcionamiento de la EDAR.  
- Las industrias que no puedan conectarse a la red de alcantarillado municipal ?y por tanto viertan a cauce público- deberán contar con un sistema de tratamiento de aguas residuales individual apropiado, que incluya un tratamiento terciario, y la preceptiva autorización para el vertido de aguas residuales y pluviales que, en su caso, otorga la CHJ.  
- Será obligatorio instalar en aquellas actividades aisladas o viviendas familiares aisladas, no conectadas a redes de saneamiento, para los nuevos usos, sistemas de oxidación total, prohibiéndose el empleo de fosas sépticas y pozos ciegos.  
- El municipio deberá implantar la recogida selectiva como fase imprescindible para la valorización de los residuos, para lo cual el planeamiento deberá prever los lugares de ubicación de los contenedores y se velará por su colocación.  
- Se considerará la opción de soterrar la línea eléctrica de alta tensión existente a su paso por suelo urbanizable a la altura de Alqueria Jordá. En su defecto se tendrá que establecer una franja de protección en la que quedará limitada la plantación de árboles y prohibido cualquier tipo de edificación, de conformidad con el RD 1955/2000, por el que se regulan las actividades de transporte, distribución, comercialización, suministro y procedimientos de autorización de instalaciones de energía eléctrica.  
3. Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
4. La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 10 de febrero de 2006. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente  
Expediente: 370/AIA de 2003  
Título: Plan General de Ordenación Urbana de La Yesa  
Promotor: Ayuntamiento de La Yesa  
Autoridad sustantiva: conselleria de Territorio y Vivienda  
Localización: TM de La Yesa, Comarca de Los Serranos, Valencia  
Descripción del proyecto  
1. Objeto del proyecto  
El Ayuntamiento justifica la conveniencia de redactar un nuevo documento urbanístico, en que el planeamiento vigente no es homologable a la Ley Reguladora de la Actividad Urbanística y que en el municipio no se dispone de suelo adecuado para plantear viviendas de nueva planta en grupo, con infraestructuras adecuadas y en el que se tengan en cuenta los parámetros del urbanismo moderno en lo referente a dimensiones de viales, espacios libres, zonas de juego, etc.  
Por ello se redacta un Plan General de Ordenación Urbana, cuyo objeto es:  
- Plantear la consolidación del casco antiguo, de manera que se mantenga la tipología tradicional y existente, y se conserven los edificios y los espacios urbanos que se estimen de interés.  
- Posibilitar la gestión del suelo inmediato mediante documentos de desarrollo que faciliten la reparcelación y el reparto equitativo de beneficios y cargas.  
- Completar las áreas no tenidas en cuenta por el anterior planeamiento y que lógicamente deben desarrollarse.  
- Desviar las carreteras CV-345 y CV-350 a su paso por el núcleo urbano.  
- Clasificar como Suelo Urbano la pedanía de Cuevarruz, carente en este momento de cualquier tipo de clasificación.  
- Adecuación del nuevo planeamiento a la L.R.A.U.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
Localización  
El ámbito objeto del PGOU es todo el término municipal de La Yesa, que comprende una superficie de 8.860 ha. Este municipio está situado a 76 km de Valencia siguiendo la carretera comarcal CV-35, de Valencia a Ademuz, hasta llegar a Casinos y posteriormente la carretera CV-345 de Casinos a Titaguas.   
El término, que pertenece a la Comarca de Los Serranos, está situado a 39º 51'de latitud Norte y 0º 59'de longitud Oeste, limitando al norte con la provincia de Teruel, al sur con el término municipal de Chelva, al sureste con el de Andilla y al oeste con Alpuente.  
Planeamiento vigente y propuesto  
El planeamiento vigente, consiste en un Proyecto de Delimitación de Suelo Urbano de fecha 15 de noviembre de 1990. Dicho planeamiento hace un tratamiento homogéneo de todo el suelo urbano, sin distinguir el casco antiguo de las zonas de ensanche en cuanto a ordenanzas se refiere. En lo referente al suelo situado fuera de la Delimitación, simplemente lo clasifica como suelo no urbanizable, lo que imposibilita cualquier tipo de desarrollo organizado y provoca la proliferación de edificaciones incontroladas e ilegales.  
Siguiendo los criterios que establece la L.R.A.U. en su art. 17, el Plan General de Ordenación Urbana planteado ordena estructuralmente el término municipal de acuerdo a:  
- La estrategia de la evolución urbana se establece en base a desarrollar completamente el suelo urbano existente mediante actuaciones aisladas o integradas, establecer las zonas urbanizables inmediatas al suelo urbano, ordenándolas pormenorizadamente para que se desarrollen sin planeamiento de desarrollo ulterior y definir las zonas delimitadas de suelo urbanizable en base a las tipologías residencial e industrial para su posterior desarrollo mediante planes parciales.  
- Todo el término municipal se ha clasificado según los tres tipos posibles de clases de suelo:  
- Suelo urbano, el existente en la actualidad, adaptado a su desarrollo y a la Red Primaria estructural. Se incluye la pedanía de Cuevarruz.  
- Suelo urbanizable a desarrollar mediante planes parciales.   
- Suelo urbanizable desarrollado pormenorizadamente, que corresponde al existente en zonas urbanizables inmediatas al suelo urbano y el urbano actual que no ha sido desarrollado y precisa de actuaciones integradas para su desarrollo.  
- Suelo no urbanizable protegido  
- Suelo no urbanizable común.  
El presente plan, delimita las zonas de suelo no urbanizable protegido, como son:  
- barrancos  
- zonas de regadío de protección agrícola  
- yacimientos arqueológicos  
- zonas boscosas de protección forestal  
- carreteras, cordeles, veredas y cañadas.  
El plan general establece distintas zonas de ordenación urbanística, según la distinta utilización que se pretende para el suelo, en base a los usos, la densidad de ocupación y las tipologías de las edificaciones y que se han designado como:  
- ZONA I: Suelo urbano consolidado. Casco antiguo.  
- ZONA II: Suelo urbano consolidado. Residencial Intensivo. Ampliación casco.  
- ZONA III: Suelo urbano sin consolidar. Residencial Intensivo. La Cuevarruz.  
- ZONA IV: Suelo urbanizable ordenado pormenorizadamente. Unidad de Ejecución Nº 1. Las Eras. A desarrollar mediante Actuación Integrada.   
- ZONA V: Suelo urbanizable ordenado pormenorizadamente. Unidad de Ejecución Nº 2. A desarrollar mediante Actuación Integrada.  
- ZONA VI: Suelo urbanizable. Residencial Intensivo. Sector 1.  
- ZONA VII: Suelo urbanizable. Residencial Extensivo. Sector 2.  
- ZONA VIII: Suelo urbanizable. Residencial Intensivo e Industrial Moderado. Sector 3.  
- ZONA IX: Suelo urbanizable. Residencial Intensivo. Sector 4.  
- ZONA X: Suelo urbanizable. Residencial Extensivo. Sector 5.  
- ZONA XI: Suelo urbanizable. Industrial Preferente. Sector 6.  
Se han delimitado 6 sectores para ser desarrollados completamente y en todo su ámbito por un Plan Parcial y 2 unidades de ejecución de suelo que no se ordena pormenorizadamente, con tratamiento de suelo urbanizable para desarrollarse como Actuaciones Integradas, siendo las dos por separado, un posible ámbito para desarrollar un Plan de Reforma Interior.  
Tramitación administrativa  
En fecha 21 de octubre de 2003, la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Valencia remite el Estudio de Impacto Ambiental junto con el resto de documentación técnica, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
En fecha 29 de septiembre de 2003, el Pleno del Ayuntamiento de La Yesa acuerda lo siguiente:  
- Desestimar todas las alegaciones presentadas durante el periodo de información pública del Plan General de Ordenación Urbana de La Yesa.  
- Aprobar provisionalmente el Plan General de Ordenación Urbana de La Yesa y la documentación que lo integra, de acuerdo con el proyecto presentado y con las modificaciones introducidas respecto al sometido a información pública.  
- Remitir el proyecto diligenciado del Plan General de Ordenación Urbana de La Yesa a la Comisión Territorial de Urbanismo para que otorgue, si procede, la aprobación definitiva.  
1. Información pública  
El 24 de septiembre de 2001 el Pleno del Ayuntamiento acuerda someter a información pública el Plan General de Ordenación Urbana de La Yesa junto con su Estudio de Impacto Ambiental, por un periodo de un mes. Asimismo, el proyecto se sometió al dictamen de los Ayuntamientos de los municipios colindantes, sin que ninguno de ellos presentara documento alguno al respecto.  
El Estudio de Impacto Ambiental junto con la documentación del proyecto se expuso al público, según anuncios publicados en el diario Las Provincias de fecha 5 de octubre de 2001 y en el DOGV en fecha 7 de noviembre de 2001.   
2. Resumen de alegaciones  
Durante el periodo de información pública, se formularon numerosas alegaciones. Todas las alegaciones que fueron presentadas en ese periodo, fueron desestimadas por parte del Ayuntamiento de La Yesa, justificando en cada caso la causa de la desestimación, como se afirma en el Certificado de dicho Ayuntamiento de 29 de septiembre de 2003.   
De todas las alegaciones presentadas, solamente las siguientes tienen contenido ambiental:  
1. Alegación de fecha 4 de diciembre de 2001. En primer lugar se destaca la tendencia descendente de la población de derecho de La Yesa: de 520 en el año 1975 a 283 en el año 2001, de los cuáles de hecho serán 150 en el núcleo de La Yesa. También se indica que el número de viviendas censadas en el pueblo es de 335, superior al número de habitantes. Se indica que hay 54 viviendas deshabitadas permanentemente. Por otro lado se afirma que la memoria del PGOU es contradictoria, ya que se proyectan 290 viviendas en 10 años (lo que equivaldría como poco a unos 580 habitantes), para una previsión de aumento de habitantes en este periodo de 100, constituyendo un total de 387.   
En cuanto al agua potable, se destaca su escasez en La Yesa, lo que no favorece la afluencia de personas o servicios importantes. Se afirma que el suministro de agua potable resulta justo o insuficiente durante los meses estivales y la red de canalizaciones necesitaría un sinfín de reparaciones, ya que existen numerosas fugas.   
2. Alegación de fecha 7 de diciembre de 2001. En el Título 9 de las Normas Urbanísticas, Normas de Protección del Patrimonio Cultural, falta la justificación expresa de la no inclusión de elementos de relevancia local entre los elementos catalogados.  
3. Alegación de fecha 17 de diciembre de 2001. El PGOU de La Yesa no debe soslayar las concesiones y lavaderos mineros existentes en los montes de ese municipio, debiendo recoger el Plan expresamente las delimitaciones de dichas concesiones, explotaciones y lavaderos que se encuentren en SNU Común, evitando la indebida protección forestal en un suelo con vocación de minero y, en su caso, redactando la normativa pertinente que haga posible el ejercicio de la actividad.  
En el informe de contestación a dichas alegaciones del arquitecto redactor del Plan General, contesta:  
1. El PGOU no amplía suelo urbano ni planifica nuevas viviendas, sino que permite su ampliación de manera ordenada y en cumplimiento de una igualdad de beneficios y cargas para todos los afectados, para lo que se crean las Áreas de Reparto. También se indica que permite la expansión siempre que la demanda de suelo edificable así lo exija y se vayan urbanizando Unidades de Ejecución, a través de los mismos propietarios, garantizando sus suministros, su funcionamiento y su conexión.  
2. Que se ha pactado con la Comisión Territorial de Urbanismo la conveniencia de referenciar los edificios de interés arquitectónico como protegidos en lugar de catalogados, facilitando así los trámites de intervención.  
3. Que únicamente hay constancia en el Ayuntamiento de una actividad minera en el término de La Yesa y ésta no cuenta con licencia urbanística. El PGOU pretende crear una zona industrial en el lugar donde se ubica ésta, precisamente para que pueda legalizarse y que tenga un funcionamiento adecuado y con buenos accesos. Respecto a la indebida protección forestal de aquellas zonas con valor paisajístico y forestal, contestar que algunas zonas habrá que proteger y que por muy prioritarias que sean las extracciones para la economía nacional, no creemos correcto ni conveniente el paisaje lunar que éstas provocan por doquier.   
3. Peticiones de información o documentación complementaria  
En fecha 30 de septiembre de 2004 se requiere al Ayuntamiento que se amplíen y/o subsanen diferentes aspectos observados en la documentación presentada. En fecha 31 de marzo de 2005 se realiza una advertencia de caducidad debido a la ausencia de respuesta por parte del Ayuntamiento. El Ayuntamiento contesta al requerimiento realizado, en fechas 9 de mayo y 16 de mayo de 2005.   
Revisada la documentación remitida, en fecha 13 de septiembre de 2005, el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental realiza un nuevo requerimiento al Ayuntamiento de La Yesa, ya que se considera que se debe completar la documentación referente a la Estación Depuradora de Aguas Residuales, el consumo de agua potable y capacidad para su suministro, la producción de residuos sólidos urbanos y capacidad de gestión de los mismos y el informe vinculante de la Dirección General del Patrimonio de la conselleria de Cultura, Educación y Deporte, sobre la conformidad del proyecto con la Normativa de Protección del Patrimonio Cultural Valenciano, de acuerdo al art. 11 de la Ley 4/1998.  
En contestación a este requerimiento, en fecha 27 de octubre de 2005, el Ayuntamiento de La Yesa remite informe de los Servicios Técnicos de Adecuación de Instalaciones de Red de agua potable y saneamiento de La Yesa. En este informe se indica:  
- Según las estimaciones realizadas por el Ayuntamiento se prevé una población de 1.300 habitantes con el desarrollo de la totalidad de las actuaciones planteadas en el PGOU.   
- En cuanto a los residuos sólidos, La Yesa cuenta con un servicio de asistencia por parte de la Diputación de Valencia para la prestación del servicio de recogida. Este servicio a su vez está contratado con la empresa de recogida y tratamiento de residuos GIRSA, calificada con la normativa ISO 14001 y ISO 9001. Durante el pasado año (2003), según datos de la empresa en la población de La Yesa se han recogido 105 t de residuos. Estos mismos se han transportado hasta la planta vertedero de Alpuente. No se produce reciclaje durante la recogida. La futura ampliación de la población y su consecuente aumento de residuos, será igualmente prestado por el servicio de asistencia de la Diputación de Valencia, por lo que queda garantizado de todos modos.   
- Justificación de las instalaciones de agua potable. En la actualidad el consumo medio anual de agua en el municipio es de 5.000 m³/año. Esto equivale a un consumo diario de 41.100 l/dia. Consumo que queda garantizado con el caudal de 120.000 l/dia, extraído del pozo que suministra actualmente a la población.  
El sobrante de agua diario que no se consume, se recoge en dos depósitos de 250.000 l y 750.000 l, lo cual garantiza que cuando la población de la Yesa recibe un incremento notable de población en la época estival y fiestas patronales, tenga agua suficiente para el aumento de la demanda de caudal. Si consideramos la posibilidad de una población constante de vivienda en La Yesa de 1.300 personas, la necesidad de caudal de agua se establecería en: 1.300 hab X 225 l/hab/dias = 292.500 l/día. Destacar que el término de La Yesa posee varios antecedentes de pozos de agua subterránea que podrían ser explorados para aumentar el suministro de caudal de agua diario.   
En este informe también se indica que este caudal máximo constante durante todos los días del año, no se prevé que se produzca debido al carácter de residencia estival del pueblo. El desarrollo actual de la población de La Yesa es por transmisión de propiedades entre padres e hijos. Con esto, queremos significar que el crecimiento demográfico del pueblo es muy limitado.  
- Justificación de red de saneamiento. El sistema para el tratamiento de aguas residuales con el que actualmente cuenta el pueblo de La Yesa se encuentra situado en la parcela 162 del polígono 2 según catastro del Ayuntamiento de La Yesa del S.N.U., y tiene una superficie de 34.800 m², aprox. Consta de una estación Depuradora de aguas residuales tipo Doñana-BR modelo 300 DE, basada en el proceso de oxidación total por fangos activos a baja carga, con capacidad de 300 hab equivalentes, con una dotación de 200l/pers. día. Está prefabricada en PRFV, de diámetro de 3.00 m y longitud de 9.50 m incluyendo compartimiento de aireación con aireador sumergido de 3.70 kw, compartimento de decantación con bomba sumergible de 0.55 kw. Para recirculación de lodos.  
Este tipo de instalación tiene la ventaja de poder ampliarse en necesidades futuras según la demanda, puesto que en los terrenos utilizados actualmente existe una reserva de los mismos prevista para la colocación de nuevos tanques de depuración según vaya aumentando la demanda de tratamiento de aguas residuales.  
Informes sectoriales   
En fecha 1 de septiembre de 2005 el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental realiza consulta al Servicio de Ordenación Sostenible del Medio, en relación con los impactos ambientales que pueden derivarse del proyecto.  
En fecha 20 de octubre de 2005 el Servicio de Ordenación Sostenible del Medio en respuesta a dicha consulta remite informe referido exclusivamente a la posible afección a zonas propuestas para formar parte de la Red Natura 2000, como las zonas incluidas en la lista de LICs de la Comunidad Valenciana, y espacios incluidos en la Red Natura 2000 como ZEPAs, y concluye que gran parte del término municipal de La Yesa se encuentra incluido en el LIC "Sabinar de Alpuente", pero en ninguna ZEPA. El Proyecto del PGOU de La Yesa no afectará negativamente al entorno medio ambiental del término municipal por cuanto contribuye a regularizar usos y calificaciones del suelo, y a dotar de los equipamientos necesarios para un desarrollo armónico de la población. Se considera, por tanto, que el impacto será positivo ya que ordenará el posible crecimiento de la población y se protegerá aquellos elementos considerados de interés.  
Como conclusión y de acuerdo con los criterios antes indicados, se informa que:  
1. La clasificación del suelo en la que se encuentra inmerso el LIC (gran parte del territorio corresponde al norte del T.M. La Yesa), debe favorecer los objetivos de conservación de los hábitats y especies de interés comunitario reflejados en la Directiva 92/43/CEE, transpuesta al ordenamiento jurídico del estado español mediante el Real Decreto 1997/1995 de 7 de diciembre.  
2. En este sentido, y según la reciente Ley 10/2004, de 9 de diciembre, de la Generalitat, del suelo no urbanizable, se deberán clasificar como suelo no urbanizable protegido aquellos terrenos sujetos a un régimen específico de protección o mejora conforme a la correspondiente legislación administrativa, incluidas las limitaciones y la servidumbre así como las declaraciones formales o medidas administrativas, que, de conformidad con dicha legislación tengan por objeto la conservación de la naturaleza, flora, fauna, agua o del territorio reuniendo este requisito los terrenos del municipio incluidos en el ámbito territorial del LIC "Sabinar de Alpuente".  
3. Se podría clasificar como suelo no urbanizable común aquellas zonas más antropizadas del término, incluyendo los terrenos agrícolas que se encuentran al norte del casco urbano, debido a su proximidad con éste. Se adjunta plano con la delimitación orientativa de dicha zona.  
En fecha 9 de enero de 2006 el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental realiza consulta al Servicio de Conservación y Gestión de la Biodiversidad, en cuanto a la clasificación de suelos del Plan General.  
En fecha 14 de febrero de 2006 el Servicio de Conservación y Gestión de la Biodiversidad en respuesta a dicha consulta remite informe, en el que refleja la existencia de ejemplares de sabinas albares y negrales repartidas en márgenes de cultivos y bordes de caminos, los cuales son difíciles de recoger en la normativa urbanística. Ante estas circunstancias propone que se sometan al procedimiento de evaluación de impacto ambiental los proyectos que supongan la modificación de la estructura actual de las zonas con actividad agrícola de secano, tales como concentraciones parcelarias, transformaciones de cultivos y en general cambios de uso del suelo.  
Afecciones legales  
Espacios Protegidos, Red Natura 2000 y otras áreas de interés ambiental  
En relación con la transposición de la Directiva 92/43/CEE y la Red Natura 2000, no se ha constatado la existencia en el ámbito de actuación de ZEPAs designadas para formar parte de la Red Natura 2000. Tampoco aparecen Espacios Naturales Protegidos de la Generalitat Valenciana (Parque Natural, Paraje Natural, Paraje Natural Municipal, Reserva Natural, Monumento Natural, Sitio de interés y Paisaje protegido), Zonas Húmedas catalogadas ni Microrreservas vegetales.  
La parte del área correspondiente al LIC "Sabinar de Alpuente" (código ES5233008) ocupa aproximadamente la mitad del territorio del municipio de La Yesa, unas 4.500 ha. También se encuentra muy próximo el LIC "Sierra de Javalambre II" (código ES2420129) contiguo al anterior pero situado en la provincia de Teruel. Algo más alejado a unos 5 km, se encuentra el LIC "Alto Palancia" (código ES5233005).  
El LIC "Sabinar de Alpuente" ocupa un área de unas 9.202 hectáreas, afectando a los municipios de Alpuente, La Yesa y Andilla. El área del Sabinar de Alpuente forma parte de las estribaciones de la Sierra de Javalambre y está poblada por grandes extensiones de sabinares albares (hábitat 9560 y 9340) y pinares negrales con sabinas y enebros (hábitat 9530). Precisamente la importancia de este LIC estriba en poseer, junto con los montes de la Puebla de San Miguel, la práctica totalidad de los sabinares albares del territorio valenciano y buena parte de los pinares negrales.   
Este aspecto no ha sido considerado en el E.I.A. ni en el Plan General, no habiéndose asignado ningún tipo de protección especial a los terrenos correspondientes a este LIC. Únicamente se han calificado como suelo no urbanizable de protección forestal en el ámbito del LIC los montes de Utilidad Pública allí presentes. Por tanto y como se indica en el Informe del Servicio de Planificación y Ordenación Sostenible del Medio, se deberán clasificar como suelo no urbanizable protegido aquellos terrenos sujetos a un régimen específico de protección o mejora conforme a la correspondiente legislación administrativa, incluidas las limitaciones y la servidumbre así como las declaraciones formales o medidas administrativas, que, de conformidad con dicha legislación tengan por objeto la conservación de la naturaleza, flora, fauna, agua o del territorio reuniendo este requisito los terrenos del municipio incluidos en el ámbito territorial del LIC "Sabinar de Alpuente".   
Existen hábitats que se concretan en la Directiva 97/62/CE, relativa a la conservación de los hábitats naturales y de la fauna y flora silvestre, en la cuál, en su Anexo I se relacionan una serie de hábitats naturales de interés comunitario. Se enumeran a continuación los tipos de hábitats de interés comunitario localizados en el entorno de la actuación:  
CODIGO\_UE PRIORI-  
NATURA 2000 HÁBITAT TARIO  
9560 Juniperetum hemisphaerico-thuriferae.   
 Rivas Martínez 1969 \*  
6210 $Xerobromenion$   
6170 Festucetum hystricis. Font Quer 1954   
El primero corresponde a formaciones de sabinares albares y pinares de Pinus nigra, acompañados por enebros (Juniperus hemisphaerica y oxycedrus) y sabinas albares (Juniperus thurifera) y rastreras (Juniperus sabina). El segundo corresponde a prados calcáreos áridos o semiáridos del Festuco-Brometea. El último hábitat corresponde a prados alpinos y subalpinos calcáreos.  
Este aspecto tampoco se ha considerado en el E.I.A ni el Plan General, aunque algunos del estos hábitats coinciden con los montes que se han designado como suelo no urbanizable protegido, pero no se ha establecido ninguna medida especifica de protección.  
Montes de Utilidad Pública  
Dentro del término municipal de La Yesa se sitúan los siguientes Montes de Utilidad Pública:  
- El Carrascal. Monte de Utilidad Pública propiedad de la Generalitat Valenciana, con nº de elenco V1012.   
- Barranco Sancho. Monte de Utilidad Pública propiedad de la Generalitat Valenciana, con nº de elenco V1016.   
- Carrascal de Juan Andilla. Monte de Utilidad Pública Consorciado, con nº de elenco V64.   
- La Contienda. Monte de Utilidad Pública Sin Consorcio, con nº de elenco V65.   
Estos montes de U. P. son los únicos terrenos que se han calificado como SNU de protección forestal en el PGOU de La Yesa.  
Suelo Forestal afectado  
Una gran parte del territorio del término municipal de La Yesa está considerado como suelo forestal por el Inventario Forestal vigente en la Comunidad Valenciana (E 1:10.000), aprobado por el Decreto 106/2004 de 25 de junio de 2004 por el que se aprueba el Plan General de Ordenación Forestal, y por tanto posterior a la aprobación provisional del PGOU de La Yesa.  
Según este inventario, el 78% del municipio de La Yesa es suelo forestal, lo que unido al ámbito del LIC, hábitats de interés comunitario y montes de U.P. supondría una superficie muy elevada de SNU de Protección Forestal en este municipio. En cualquier caso, además de los espacios protegidos y áreas de interés ya señaladas, se debería calificar como SNU de protección forestal los terrenos forestales de arbolado natural y matorral, situados al sur del Alto Negro, al menos los que presentan riesgo de erosión potencial muy alto y riesgo de erosión actual alto o muy alto.  
Hay que destacar que, como establece el Plan Eólico de la Comunidad Valenciana, la calificación como SNU de Protección Forestal no es incompatible con la Reserva para parque eólico (Plan Especial Zona 7), ya prevista en los planos del PGOU. Tampoco es incompatible con el posible aprovechamiento del recurso minero.  
Vías Pecuarias  
Las vías pecuarias existentes en el municipio son la Cañada de Castilla, la Vereda de Alpuente y la Vereda de Los Planos. En la Memoria del Plan General se indica que la primera tiene un ancho de 75 m. La Vereda de Alpuente cuenta con un ancho legal entre 5 y 20 m y un ancho necesario entre 5 y 7 m. La Vereda de los Planos cuenta con un ancho legal de 20 m y un ancho necesario de 7 m. En el Plano de "Ordenación del suelo no urbanizable Protecciones" se han representado gráficamente estas vías, pero dichos anchos de protección se indican solamente en la leyenda del Plano.   
Contaminación acústica  
Actualmente La Yesa no presenta niveles importantes de contaminación acústica, excepto los asociados al tráfico pesado que atraviesa el núcleo urbano. La solución de desviar las carreteras que atraviesan el pueblo se considera muy adecuada. En cualquier caso se deberá realizar un estudio acústico para asegurar la compatibilidad del nuevo trazado de las carreteras que pasan por el núcleo urbano con el planeamiento que se propone (sobre todo los nuevos sectores urbanizables), en el que se determine que se cumple la legislación estatal y autonómica en materia de prevención de la contaminación acústica, y en el que se establezcan las medidas preventivas o correctoras que se debieran adoptar.  
Patrimonio Cultural  
Conforme a la legislación urbanística vigente, el Plan General contiene el correspondiente Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos.  
En todo caso y de acuerdo a lo establecido en la Ley 4/98 del Patrimonio Cultural Valenciano se deberá aportar informe favorable del organismo competente en conservación del Patrimonio Cultural Valenciano.  
Incendios forestales  
El del municipio de La Yesa ha sufrido numerosos incendios forestales, aunque ninguna de estas zonas pretende ser reclasificada.  
Consideraciones ambientales  
La Yesa se encuadra en las estribaciones de la Sierra de Javalambre. Se trata de la zona de mayor altitud media de la comarca de Los Serranos, caracterizada por su carácter macizo, integrada por materiales calcáreos de época jurásica, aunque hay afloramientos de rocas blandas en el extremo oriental que propician la formación de valles o cubetas.  
Al norte del municipio se sitúa una alineación de elevaciones de gran continuidad que marca la divisoria de aguas y el límite con Aragón de tal modo que las alturas máximas se sitúan sobre la mojonera con una altitud media de 1.400 m. Destacan de Oeste a Este La Cumbre (1.532 m), Sancho (1.511 m) y la Ceja de la Yesa (1.442 m). En medio de la complejidad del relieve del municipio se ubica una extensa planicie, el llano de La Yesa, que está drenada por varios barrancos de cabecera del río Tuéjar-Chelva, como el Reguero de La Yesa, de sentido norte-sur. En esta zona se sitúa el casco urbano y la mayor parte de los terrenos de cultivo.  
El entorno del casco urbano está constituido fundamentalmente por cultivos de secano (cereales, frutales y en menor medida viñedos) y algunos de regadío al oeste, en el área calificada como SNU de protección agrícola. Las áreas anejas al casco urbano, cuyo desarrollo urbanístico se pretende ordenar, corresponden a edificaciones incontroladas, muchas no terminadas y dispuestas sin ningún planeamiento, y más en la periferia a eras, almacenes y pajares igualmente desordenados.  
El resto del municipio, se ha constatado que se trata de un enclave privilegiado desde el punto de vista ambiental, con un relieve muy variado donde abundan las lomas y las sierras, con bastantes superficies arboladas, principalmente de pino carrasco y laricio, aunque también se han encontrado carrascales, sabinares y pinares de pino resinero y de pino silvestre. Es destacable la abundante presencia de sabinas albares (Juniperus thurifera), sobre todo en la mitad septentrional, y de carrascas (Quercus rotundifolia) tanto en formaciones densas, como franqueando los cultivos o dispersas entre los pinares y el matorral. El matorral es muy diverso, destacando como especies de interés, además de las dos anteriores, el enebro común y el de miera (Juniperus hemisphaerica y J. oxycedrus), la sabina mora (Juniperus phoenicea), distintos tomillos y en las partes altas la sabina rastrera (Juniperus savina).  
Entre los principales problemas ambientales que afectan al núcleo urbano destaca el tráfico que atraviesa el mismo, sobre todo el pesado asociado a la actividad minera, y la presencia de un lavadero de caolín, situado junto a la Rambla de Ahillas, muy cerca del núcleo urbano. La implantación de uso industrial en esta zona deberá asegurar que se adoptan las medidas preventivas, paliativas o correctoras que eviten o minimicen las afecciones ambientales, sobre todo por emisión de partículas y por arrastre de material.  
Tras el análisis de la cartografía temática de la COPUT se deduce que los aspectos ambientales más relevantes para una correcta planificación ambiental son:  
- En el término municipal de La Yesa aparecen áreas con vulnerabilidad baja y media a la contaminación de los acuíferos subterráneos. Hay que destacar que las áreas propuestas por el Plan General como suelo urbano y urbanizable, e incluso el suelo no urbanizable con posibilidad de granjas y almacenes, ocupa terrenos con vulnerabilidad media. La adecuación urbanística de esta categoría de terrenos es compatible con los usos residenciales intensivos y extensivos desde el punto de vista de la contaminación de las aguas subterráneas, presentando limitaciones para los usos industriales intensivos por el riesgo de contaminación fisico-química de elevada carga que comportan, aunque pueden ser compatibles usos industriales aislados o industria urbana. Cualquier actividad o uso debe tener resuelto el tratamiento controlado de sus residuos y las actividades industriales deben contar con medidas de impermeabilización de sus zonas de procesos y almacenamiento, además de los sistemas de tratamiento controlado de vertidos cuando no estén integradas en sistemas municipales de saneamiento.  
- En relación a la accesibilidad potencial a los recursos hídricos, todo el ámbito de estudio se caracteriza por poseer una clasificación de grado medio.  
- Atendiendo a la capacidad agrológica del suelo, es decir, a la clasificación del suelo por su aptitud para la explotación agrícola y forestal, la mayor parte de la superficie del término municipal tiene suelos con capacidad de uso Baja o Muy Baja. En las zonas montañosas, lindantes con el término municipal de Abejuela, la escasa profundidad del suelo es el factor más limitante. En las partidas del Alto Negro y Pieza Roya, la limitación principal viene dada por los procesos de degradación por erosión hídrica. Los suelos de capacidad de usos Moderada, se sitúan en el entorno del casco urbano, a ambos lados de la Rambla de Ahíllas y en las partidas de La Corvina y La Media Hora.   
- En el municipio, predomina el riesgo nulo de deslizamiento, y en cabeceras y cauces de barrancos el medio, aunque la afección más importante se halla en la Rambla de Abejuela que presenta riesgo alto.   
- En cuanto al riesgo de Erosión Actual, en general en el municipio predominan los grados más bajos de erosión, sin embargo, destaca una franja que recorre el municipio de norte a sur por la parte oriental correspondiente a las laderas de la sierra, con un riesgo Moderado y algunas manchas con riesgo Alto en la ladera norte de Alto Negro, en Los Altos y la Solana de la Notaria, y al norte del núcleo urbano, en las caídas de los Barrancos de Vallunquer, del Frasco y del Carril. Respecto a la erosión potencial, en el término municipal predomina el grado Muy alto de erosión potencial correspondiente a las laderas de la sierra. También destaca un área con el grado Alto cerca de la partida de La Pedriza, mientras la zona de riesgo Muy bajo se sitúa en el llano sobre el que se asienta el casco urbano.  
En lo referente a la explotación de los recursos naturales (abastecimiento de agua potable, depuración de aguas residuales y gestión de residuos) se prevé un incremento apreciable de los mismos si se desarrolla el PGOU en su totalidad, ya que según las estimaciones realizadas por el Ayuntamiento se prevé una población de 1.300 habitantes con el desarrollo de la totalidad de las actuaciones planteadas en el PGOU. Las previsiones de estos incrementos se incluyen en el informe de los Servicios Técnicos del Ayuntamiento de La Yesa, de fecha 27 de octubre de 2005, donde no se indica la suficiencia para el abastecimiento de agua potable pero se apunta la posibilidad de explorar nuevos pozos de agua subterránea y que la nueva depuradora no puede suplir la demanda futura de saneamiento de aguas residuales (no cuantificada), por lo que deberá ampliarse dicha instalación conforme vayan aumentando el número de viviendas y habitantes Sí se indica que este tipo de instalación tiene la ventaja de poder ampliarse en necesidades futuras según la demanda, puesto que en los terrenos utilizados actualmente existe una reserva para la colocación de nuevos tanques de depuración. También se señala que el aumento en la generación residuos, y por tanto en su recogida, será igualmente prestado por el servicio de asistencia de la Diputación de Valencia, por lo que queda garantizado, aunque tampoco se realiza ninguna previsión.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. En el artículo quinto del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental para la Declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
4. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por tanto y a la vista de todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo lo siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero: Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Plan General de Ordenación Urbana de La Yesa (Valencia), cuyo promotor es el Ayuntamiento de La Yesa, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada hasta el momento, con los Informes Sectoriales emitidos al respecto, y con los condicionantes establecidos a continuación.  
Segundo: Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:  
1. De forma previa al desarrollo de las distintas zonas o sectores de suelo urbanizable, el Ayuntamiento deberá estimar el incremento que se producirá en la producción de aguas residuales y se deberá garantizar la suficiencia del sistema de saneamiento municipal para depurar el caudal total generado en el municipio. Dichas ampliaciones deberían ejecutarse a cargo de los sectores que se vayan a desarrollar. Además las redes de saneamiento de los nuevos sectores propuestos en el PGOU deberán ser separativas, por un lado aguas residuales urbanas y por otro lado pluviales.  
Cualquier actividad o uso previsto en el PGOU debe tener resuelto el tratamiento controlado de sus residuos y las actividades industriales deben contar con medidas de impermeabilización de sus zonas de procesos y almacenamiento, además de los sistemas de tratamiento controlado de vertidos cuando no estén integradas en sistemas municipales de saneamiento. Si estuviera prevista su conexión al sistema municipal de depuración, se instalarán sistemas de depuración previos a fin de que las aguas vertidas cumplan con los límites de presencia de contaminantes de aguas residuales establecidos por la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
En cualquier caso, los vertidos de aguas residuales y pluviales, deberán ajustarse a lo dispuesto en la normativa específica vigente y en particular al Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas.  
2. De forma previa al desarrollo de las distintas zonas o sectores de suelo urbanizable, el Ayuntamiento deberá estimar el incremento que se producirá en la demanda de agua potable y acreditar la suficiencia de recursos, mediante informe favorable de la Confederación Hidrográfica correspondiente o de entidad colaboradora autorizada para el suministro de agua potable del municipio, para asumir el aumento de las necesidades de agua potable derivadas de la implantación del Plan General.  
3. Se considera necesario un informe favorable de la Confederación Hidrográfica del Júcar respecto del PGOU de La Yesa, debido a que afecta al Dominio Público Hidráulico y su zona de policía. También este Organismo deberá autorizar cualquier vertido de aguas residuales depuradas o de aguas pluviales, así como las captaciones de agua superficial o subterránea.  
4. En cuanto a los residuos sólidos, de forma previa al desarrollo de las distintas zonas o sectores de suelo urbanizable, el Ayuntamiento deberá estimar el incremento que se producirá en la producción de los distintos tipos de residuos y deberá acreditarse la suficiencia para la recogida y tratamiento de residuos, por parte de la entidad o empresa encargada de su gestión. En cualquier caso el Ayuntamiento deberá hacerse cargo de su gestión cumpliendo el Plan Zonal de Residuos, la Ley 10/1998 de 21 de abril de Residuos de la Comunidad Valenciana, el Real Decreto 1481/2001 de 27 de diciembre por el que se regula la eliminación de residuos mediante vertedero y la Ley 10/2000 de Residuos de la Comunidad Valenciana.  
5. De acuerdo a lo establecido en el Informe del Servicio de Planificación y Ordenación Sostenible del Medio de fecha 20 de octubre de 2005 se debe incluir como suelo no urbanizable de especial protección del municipio de La Yesa, el territorio correspondiente al LIC "Sabinar de Alpuente", excepto el área más antropizada, es decir los terrenos agrícolas que se encuentran al norte del casco urbano, que se propone en dicho informe que se califiquen como SNU común.   
6. Parte de la comunidad de sabinas albares y negrales se encuentra repartida en los márgenes de cultivos y bordes de caminos, dichos ejemplares se encuentran incluidos en el anexo I de la Directiva 97/62/CE relativa a la conservación de los hábitats naturales y de fauna y flora silvestre. Debido a la dificultad de englobar dichos ejemplares en la normativa de protección, se deberá realizar consulta al Servicio de Conservación de la Biodiversidad de la conselleria de Territorio y Vivienda, en cuanto a medidas protectoras y correctoras y modo de actuar, en el caso de proponer cualquier modificación de la estructura del suelo que pudiera afectar a dichos ejemplares.  
7. Se deberá aportar informe favorable de la conselleria de Cultura, Educación y Deporte acerca de la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, según lo establecido en el art.11 de la Ley 4/1998 de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
8. Actualmente La Yesa no presenta niveles importantes de contaminación acústica, excepto los asociados al tráfico pesado que atraviesa el núcleo urbano. La solución de desviar las carreteras que atraviesan el pueblo se considera muy adecuada. En cualquier caso se deberá realizar un estudio acústico para asegurar la compatibilidad del nuevo trazado de las carreteras CV-345 y CV-350 con el planeamiento que se propone (sobre todo los nuevos sectores urbanizables), en el que se determine que se cumple la legislación estatal y autonómica en materia de prevención de la contaminación acústica y que establezca las medidas preventivas o correctoras que se debieran adoptar.  
Tercero: Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto: La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 17 de febrero de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente  
"Expediente: 383/2003 € AIA  
Título: Homologació i Plan Parcial del sector UBZ-3 de Monforte del Cid (Alicante)  
Promotor: Ayuntamiento de Monforte del Cid  
Autoridad sustantiva: conselleria de Territorio y Vivienda  
Localización: Término Municipal de Monforte del Cid, Alicante  
Descripción del proyecto  
Objeto del proyecto  
El objeto del proyecto es la Homologación y Plan Parcial del sector UBZ3 del T.M. de Monforte del Cid (Alicante).  
Descripción de las características más relevantes del proyecto  
I. Localización.  
Se sitúa en la partida de Orito, lindante con el casco urbano de la Pedanía.  
La superficie total de la actuación es de 11.18 ha, y sus límites son los siguientes:  
- Al norte con el casco urbano de Orito,  
- Al sur con el Camino Hondo,  
- Al oeste con suelo no urbanizable común   
Y al este con la carretera CV-831 y el Sector apto para urbanizar UBZ-4  
II. Planeamiento vigente y propuesto.  
En sesión de fecha 22 de junio de 1992, la Comisión Territorial de Urbanismo de Alicante aprobó definitivamente la Normas Subsidiarias de Planeamiento Municipal, vigentes en la actualidad en Monforte del Cid.  
Dichas NN. SS. definen un sector identificado como UBZ-3, con calificación de suelo Apto para Urbanizar de Uso Residencial, siendo su superficie de 106.324 m².  
Las modificaciones introducidas respecto a lo ordenado en las Normas Subsidiarias de Planeamiento Municipal vigente son las siguientes:  
- Reducción de las parcelas mínimas establecidas para vivienda aislada y vivienda pareada:  
- En la vivienda aislada se ha reducido de 600 a 500m².  
- En la vivienda pareada se ha reducido de 900 a 800 m².  
- Para viviendas adosadas se ha mantenido la parcela mínima de 1.000 m².  
- Reducción del ancho de la calle Padre Jesualdo (antes calle de la Huerta). Se ha reducido su ancho total de los 20 m previstos en las NN.SS. a 16 m.  
- Modificación del límite del sector en su lindero Norte, desplazándose 2 m en sentido Norte.  
- Modificación de los límites del sector en los vértices Noroeste y Sureste, para incluir las mejoras de los accesos mediante el diseño de sendas rotondas.  
- Modificación de los accesos al sector mediante el diseño de 3 rotondas que coinciden con los vértices Noroeste, Sureste y Noreste y que corresponden a las intersecciones de la avenida San Pascual Bailón con la calle Padre Jesualdo (antes calle de la Huerta), vial 4 del sector y futuro vial del suelo urbano de Orito; intersección de la avenida de Alicante con el vial 3 del Sector (Camino Hondo), carretera CV-831 y futuro vial del sector UBZ-4 (hoy camino de la Cueva) y, por último, a la intersección de la Avenida de Alicante con la calle Padre Jesualdo, calle Padre Estanislao de Algimia y Avenida de la Estación.  
- Se suprime, para este sector, la aplicación del párrafo del artículo 50.2. de las NN.SS.  
Estas modificaciones afectan a la superficie original del Sector que pasa a tener una superficie de 111.798 m² a costa de suelo no urbanizable.  
Los usos compatibles que se podrán permitir en la zona residencial, siempre que se trate de actividades inocuas, y las edificaciones cumplan la legislación aplicable al uso que se destina:  
- Zona de uso terciario.  
- Zona de equipamiento público.  
- Zonas verdes  
Viario  
III. Zonificación.  
La clasificación, calificación y asignación de usos se reparte:  
- Uso residencial: 67.620 m² (número máximo de viviendas 325)  
- Uso terciario: 2.480 m²  
- Equipamiento: 6.708 m²  
- Zona verde 5.738 m²  
- Viario: 23.160 m²  
- Viario estructural: 6.092 m²  
TOTAL: 111.798 m²  
IV. Accesos.  
Se prevé la ejecución de dos rotondas: una al Noroeste del Sector, en la Avenida San Pascual Bailón y otra en el Sureste del Sector sobre la Avenida de Alicante.  
Los accesos al Sector se realizan desde la Avenida de Alicante y desde el nuevo vial que une la rotonda Noroeste con el camino del Hondo.  
V. Viales.  
Se dividen en tres categorías, con anchos que van desde los 20 metros de vial principal (Avenida de Alicante) hasta los 9 metros. Las calzadas se realizarán con firme flexible.  
Destacar que en la actualidad la carretera CV-831 (Avenida de Alicante) posee una anchura entre 10 y 12 metros de los que solamente 7 se encuentran pavimentados.  
VI. Suministro de agua potable.  
La alimentación de la red se realizará de las conducciones de propiedad municipal y que gestiona la empresa concesionaria del servicio en el municipio de Monforte del Cid (Aguas Municipalizadas de Alicante E.M.).  
Actualmente discurre a través de la Avenida de Alicante una conducción que sería suficiente para abastecer al Sector. La empresa concesionaria tiene en estudio doblar la conducción existente.  
VII. Red de saneamiento.  
La red de saneamiento se proyectará para aguas negras permitiéndose no obstante, y en casos excepcionales de puntos bajos, la acometida para aguas pluviales mediante imbornales colocados en los lugares estrictamente necesarios.  
Por el camino Hondo discurre el colector general de aguas residuales de Orito que conduce dichas aguas a la depuradora municipal.  
Por el lindero Oeste del Sector y coincidiendo con el trazado del vial perimetral discurre un ramal de aguas residuales discurre un ramal de aguas residuales que conduce las aguas de la Avenida San Pascual Bailón al colector general. Así mismo se dispone de un ramal en la calle Padre Jesualdo, que constituye el vial perimetral del Sector por el lindero Norte y parte de la Avenida de Alicante.  
Se deduce que las aguas pluviales no se recogen (o se hacen de modo puntual) siguiendo su curso natural.  
VIII. Red de energía eléctrica.  
Las redes de distribución en media y baja tensión serán subterráneas.  
La conexión con la red de distribución existente se realizará desde la línea aérea de 20 KV "LAMT Monforte F-4.141" que discurre a unos 100 metros de la Avenida San Pascual Bailón y detrás de la Ermita de La Aparición.  
IX. Alumbrado público.  
Se reducirán lo máximo posible los saltos bruscos de intensidad entre calles de diferente categoría y se reducirán al máximo los efectos de deslumbramiento mediante el uso de pantallas.  
Los báculos serán de acero galvanizado de 8 a 10 metros de altura según el ancho de la calle.  
Se realizará una instalación con alumbrado intensivo o reducido mediante el uso de equipos de ahorro de energía y apagando una lámpara sí, otra no, mediante circuitos diferentes.  
X. Telefonía.  
La red de telefonía será subterránea existiendo en la actualidad una línea que discurre a través de la Avenida de San Pascual Bailón y Avenida de Alicante.  
XI. Plantaciones.  
Se aconseja realizar una plantación masiva con especies autóctonas, arbóreas y de suelo, que se desarrollará en el Proyecto de Urbanización.   
Alternativas  
Carece de estudio de alternativas aunque debido a la naturaleza de la mayoría del suelo original, Suelo Urbanizable, no se considera de importancia.  
Tramitación Administrativa  
El 13 de diciembre de 2000, la mercantil Residencial Orito SL. presenta un Programa de Actuación Integral, compuesto por Homologación Declarativa del Sector, Plan Parcial, Anteproyecto de Urbanización y Programa de Actuación del Sector UBZ-3.  
Con fecha 19 de marzo de 2001 por Providencia de la Alcaldía se resuelve ampliar el plazo de presentación de nuevas alternativas técnicas.  
Se presentaron cuatro alternativas técnicas, correspondientes a los siguientes mercantiles:  
- RESIDENCIAL ORITO SL.  
- GRUPO RIDOMI SL.  
- GESTIÓN INMOBILIARIA MARDI SL  
- ALZINAVE SL  
El 20 de diciembre de 2001 el Ayuntamiento Pleno acordó la aprobación provisional del Plan Parcial y Programa para el desarrollo de la Actuación Integrada del Sector UBZ-3, contenidos en la Alternativa Técnica presentada por GESTIÓN INMOBILIARIA MARDI SL. con las siguientes modificaciones:  
- Se variará la delimitación del sector para que éste incluya las obras de acceso que en la solución presentada se plantean como obras externas adscritas al sector. Como ésta implica la reclasificación de suelo no urbanizable común, deberá contar con declaración de impacto ambiental, para lo cual redactará el correspondiente estudio.  
En fecha 7 de agosto de 2003, el Ayuntamiento de Monforte del Cid solicita la Declaración de Impacto Ambiental del Plan Parcial del Sector UBZ-3 remitiendo al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental:  
- Estudio de Impacto Ambiental del Plan Parcial del Sector UBZ-3.  
- Certificado de exposición pública del Estudio de Impacto Ambiental.  
- Expediente de Homologación y Plan Parcial del Sector UBZ-3.  
- Certificado de aprobación provisional del Plan Parcial del Sector UBZ-3.  
En esa misma fecha, 8 de agosto de 2003, el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental abre el correspondiente expediente de Evaluación Ambiental asignándole la referencia 383-AIA de 2003.  
Información pública  
La Homologación Declarativa del Sector, el Plan Parcial, el Anteproyecto de Urbanización y el Programa de Actuación del Sector UBZ-3 fue sometido a información pública, mediante la publicación del correspondiente edicto en el tablón de anuncios del Ayuntamiento de Monforte del Cid, en el DOGV nº 3953 del 6 de marzo de 2001 y en el periódico "Información" de 22 de febrero de 2001.  
Según consta en el certificado del Secretario del Ayuntamiento de Monforte del Cid de 30 de julio de 2003, el Estudio de Impacto Ambiental del Plan Parcial del Sector UBZ-3 ha permanecido expuesto al público por un plazo de un mes mediante edicto publicado en el diario Información de 3 de julio de 2003 y DOGV nº 4.529 de 24 de junio de 2003, sin que se presentara ninguna alegación al mismo.  
Resumen de las alegaciones  
Se realizaron 5 alegaciones a la alternativa técnica presentada por la mercantil Residencial Orito SL., siendo todas de carácter urbanístico.  
Peticiones de información o documentación complementaria  
En fecha 23 de agosto de 2004, el director general de Gestión del Medio Natural comunica al Ayuntamiento de Monforte del Cid que la información del estudio de impacto ambiental deber ser ampliada en los aspectos siguientes:  
- Se adjuntará plano de las vías pecuarias del municipio reflejando su protección en anchura y recorrido según la Ley 3/95 de 23 de marzo de Vías Pecuarias.  
- Aportar informe de la conselleria de Cultura, Educación y Deporte acerca de la conformidad del proyecto con la normativa de protección de patrimonio cultural, según dispone la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
- Examen de las distintas alternativas técnicamente viables y justificación de la solución adoptada, en los términos que cita el art. 8 del Reglamento para la ejecución de la Ley 2/89 de impacto ambiental.  
- Agua potable. Indicar las características de la acometida (impacto ambiental, topografía, trazado, parcelas afectadas, autorizaciones). Se debe aportar documentación que garantice el suministro de agua potable al Sector.  
- Aguas residuales. Información sobre las características de la depuradora donde van a parar las aguas residuales generadas, (habitantes equivalentes, caudal de diseño, caudal punta, caudal de vertido, vertido lodos, legislación, etc.).  
- Residuos sólidos urbanos. Sistema de recogida, tratamiento y/o eliminación de los residuos generados en el Sector una vez se hayan desarrollado.  
- Descripción del medio genérica en los puntos referentes a litología, geomorfología, edafología, áreas degradadas, hidrología superficial y subterránea, espacios protegidos, vías pecuarias, patrimonio arqueológico y etnológico.  
- Descripción más completa de la vegetación que ocupa el sector. No sólo referente a la vegetación actual, sino también en cuanto a la vegetación potencial.  
- Estudio comparativo de la situación ambiental actual y futura, con y sin la actuación derivada del proyecto objeto de la evaluación, para cada alternativa examinada.  
- El establecimiento de Medidas protectoras y/o correctoras a los efectos negativos resultantes de la ampliación de información y la revisión y valoración de impactos, en especial las adoptadas para proteger los bienes naturales-patrimoniales.  
- Completar el programa de vigilancia ambiental distinguiendo: indicadores empleados para conocer la eficacia de las medidas protectoras y la evolución de los procesos ecológicos afectados, objetivos de calidad y umbrales admisibles, frecuencia en controles, y el documento de síntesis.  
En la misma fecha, 23 de agosto de 2004, también se realiza consulta al director Territorial de Territorio y Vivienda para dar a conocer la posible afección a vías pecuarias que pueda derivarse del mencionado proyecto.  
En fecha 30 de septiembre de 2004, el director general de Gestión del Medio Natural reitera la necesidad de que se completen las deficiencias observadas tras el análisis de la documentación mediante escrito similar al de 23 de agosto.  
La subsanación parcial de estos requerimientos tuvo lugar con la remisión de documentación el 7 de abril de 2005.  
En fecha 9 de mayo de 2005, vista la documentación remitida el 7 de abril de 2005, la directora general de Gestión del Medio Natural comunica que debe completarse la siguiente documentación:  
- El límite Este del Sector coincide en toda su longitud con la vía pecuaria denominada "Vereda de los Frailes" con una anchura legal de 20,89 metros. Según el Plano de Ordenación Estructural tendría la calificación de Red Viaria Estructural (PRV) - Avenida de Alicante y Rotonda 2.  
Se deberá presentar en esta Dirección General, Informe favorable Vinculante del Servicio Territorial de Medio Ambiente referente al correcto tratamiento de la vía pecuaria afectada.  
En caso de que para el correcto tratamiento de la vía pecuaria se viera alterada la ordenación actual, la nueva ordenación deberá contar con la correspondiente aprobación provisional del pleno del Ayuntamiento.  
- Del informe del Ingeniero Técnico de Obras Públicas municipal se desprende:  
a) A fecha de 21 de marzo de 2005, está pendiente la construcción de la estación depuradora de aguas residuales para las poblaciones de Novelda y Monforte del Cid. Y la red de saneamiento se deberá conectar con la red municipal de alcantarillado.  
Se indicará cual es el destino actual de las aguas residuales del municipio. Se realizará una estimación justificada del volumen de aguas residuales generadas por el Sector plenamente desarrollado y la entidad gestora de la depuradora municipal deberá certificar su capacidad para poder aceptar dicho volumen.  
En el caso de que la depuradora municipal actual no pueda aceptar estos vertidos, el promotor propondrá un sistema de depuración que garantice el correcto tratamiento de los vertidos hasta que esté construida la nueva estación depuradora de aguas residuales a ejecutar por el Ministerio.  
b) Se realizará una previsión de los residuos sólidos urbanos que generará el Sector plenamente desarrollado y se obtendrá certificado de la Planta Mancomunada de Elche sobre su capacidad para aceptarlos.  
En caso de no ser dicha planta el destino de los residuos sólidos urbanos del Sector se presentará igualmente certificado de la capacidad de gestión de éstos de la planta que finalmente se encargue de su correcto tratamiento.  
- Se realizará una estimación justificada del consumo de agua del Sector totalmente desarrollado (consumo humano y riego de zonas verdes). Se deberá presentar certificado de la Confederación Hidrográfica del Júcar sobre la disponibilidad de agua en cantidad y calidad suficiente para abastecer al municipio incluyendo el Sector evaluado.  
- Se solicita el Informe sobre yacimientos arqueológicos, paleontológicos y etnológicos facilitado por la conselleria de Cultura, Educación y Deportes al que se hace referencia en el Informe de Subsanación de Deficiencias del Expediente 383/AIA/03 y del que solamente se tiene la constancia de su solicitud en fecha 11 de marzo de 2005.  
Documentación complementaria  
En respuesta a un requerimiento del 30 de septiembre de 2004 de la Dirección General del Medio Natural, el Ayuntamiento de Monforte del Cid envía, el 7 de abril de 2005, a dicha Dirección la siguiente documentación de carácter ambiental:  
- Certificado de exposición al público de EIA del Plan Parcial Sector UBZ-3.  
- Certificado de disponibilidad de suministro de agua potable.  
- Informe municipal de características del sistema de tratamiento de RSU, depuración de aguas residuales, acometida red de agua potable.  
- Solicitud de informe sobre yacimientos arqueológicos, paleontológicos y etnológicos.  
- Plano de afección del Sector UBZ-3 a la red de vías pecuarias.  
- Informe sobre subsanación de deficiencias.  
Certificado de exposición al público de EIA del Plan Parcial Sector UBZ-3.  
Del certificado no puede concluirse que la exposición pública del estudio de impacto ambiental se haya realizado conjuntamente con la Homologación y Plan Parcial del Sector.  
Informe sobre subsanación de deficiencias  
En este informe se realiza el estudio comparativo entre la situación ambiental actual y futura, se estudia el patrimonio cultural del municipio, la afección a las vías pecuarias, se profundiza en hidrogeología, riesgos ambientales, vegetación y fauna, y finamente, se amplia el programa de vigilancia ambiental y las medidas correctoras.  
En respuesta al requerimiento de documentación de fecha 9 de mayo, realizado por la Dirección General de Gestión del Medio Natural, el Ayuntamiento de Monforte del Cid en fecha 15 de noviembre de 2005, responde lo siguiente:  
- Memoria sobre las modificaciones de planeamiento introducidas en el Expediente de Homologación y Plan Parcial del Sector UBZ-3, respecto a lo previsto en las Normas Subsidiarias de Planeamiento Municipal Vigentes.  
- Informe del Servicio Territorial de Medio Ambiente de Alicante, referente a la vía pecuaria afectada.  
- Informe de Arquitecto Inspector de Patrimonio Artístico y del Técnico Arqueólogo de los servicios territoriales de Cultura, Educación y Deporte de Alicante.  
- Informe del Patrimonio Cultural Valenciano.  
- Solicitud de autorización para la realización de la prospección arqueológica y etnológica.  
- Informe del Técnico Arqueólogo de los servicios territoriales de Cultura, Educación y Deporte sobre solicitud de permiso de prospección arqueológica de urgencia.  
- Certificado municipal sobre la capacidad para gestionar los residuos sólidos urbanos que se generen en el Sector.  
- Certificado municipal sobre el destino de las aguas residuales y capacidad de la depuradora a ejecutar para recibir dichos caudales.  
- Certificado municipal sobre la disponibilidad de agua potable para abastecer al Sector.  
Informes sectoriales  
Certificado de disponibilidad de suministro de agua potable.  
Aguas Municipalizadas de Alicante E.M., emite una declaración por el que indica que dispone de caudal suficiente para el suelo urbanizable, entre otros, del Sector UBZ-3, de acuerdo con su solicitud de actualización de Concesiones presentada ante la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
Informe municipal de características del sistema de tratamiento de RSU, depuración de aguas residuales, acometida red agua potable.  
La empresa Servicio de Levante, SA., está contratada por el Ayuntamiento de Monforte del Cid para la gestión de residuos sólidos urbanos. Esta empresa transporta los residuos a la Planta Mancomunada de Elche.  
Con esto, se presupone, que dicha empresa será la encargada de la gestión de los RSU generados por el sector una vez se haya desarrollado; no obstante no se aportan datos que indiquen la disponibilidad de esta empresa para poder garantizar la gestión de los residuos cuando el volumen de estos se vea incrementado como consecuencia del desarrollo del Sector.  
Se presentan los planos de situación de la futura EDAR y los colectores de Monforte del Cid y Novelda, se indica que la red de saneamiento se conectará con la red municipal de alcantarillado pero no se certifica la suficiencia de la estación depuradora para tratar correctamente los vertidos del Sector.  
En cuanto a las características de la acometida, de la red de distribución de agua potable, se indica que estas quedan definidas en el Proyecto de Urbanización del sector UBZ-3, que aun no ha sido aprobado por el Ayuntamiento.  
Solicitud de informe en fecha 11 de marzo de 2005 sobre yacimientos arqueológicos, paleontológicos y etnológicos.  
Se presenta la solicitud de informe sobre yacimientos arqueológicos, paleontológicos y etnológicos a la conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, Dirección Territorial de Alicante.  
En el Informe para la subsanación de deficiencias se hace un resumen de los datos indicados por la conselleria, en el se muestra un plano de situación de los yacimientos más cercanos al sector, pudiéndose observar que el desarrollo del sector no afecta a ninguno de ellos.   
Informe del Servicio Territorial de Medio Ambiente de Alicante de fecha 5 de julio de 2005, referente a la vía pecuaria afectada.  
A la vista de la documentación aportada se constata que el límite Este del Sector coincide en toda su longitud con la vía pecuaria denominada "Vereda de los Frailes" cuya anchura legal es de 20,89 metros.  
Es por lo que se hacen las siguientes observaciones:  
- Deberá respetarse la anchura legal, de 20,89 metros en todo su recorrido.  
- Deberá quedar señalizada convenientemente de forma que quede clara su condición de vía pecuaria. Asimismo deberá asegurarse la continuidad preferente, en su caso, del tránsito ganadero y de los demás usos complementarios y compatibles definidos en la Ley 3/95 de Vías Pecuarias.  
- La titularidad de los terrenos afectados en el sector seguirá correspondiendo a la Generalitat Valenciana.  
Informe de la Inspección Técnica de Patrimonio Artístico sobre Proyecto Urbanístico de fecha 15 de junio de 2005.  
Tras el oportuno examen se comprueba que si se hace expresa referencia a la legislación patrimonial, no documentándose resto o bien alguno de referencia inmueble, arqueológica, etnográfica o paleontológica.  
A tenor de lo expuesto en el apartado anterior, se propone que esta Dirección General emita informe favorable. Dando traslado al interesado para su conocimiento y efectos oportunos.  
Informe de Patrimonio Cultural Valenciano de fecha 14 de septiembre de 2005.  
En relación con escrito de fecha 11 de marzo de 2005, al que se adjuntan plano de situación y documentación suscrita por el arqueólogo D. Gabriel Segura Herrero, solicitando la emisión del informe patrimonial contemplado en el art. 11 de la Ley 4/98, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, por la presente se pone en su conocimiento lo siguiente:  
Al efecto de elaborar el correspondiente Estudio de Impacto Ambiental sobre el patrimonio cultural deberá llevarse a cabo una prospección arqueológica que permita definir la afección de las obras previstas sobre el patrimonio arqueológico, de forma que se pueda estudiar la compatibilidad del proyecto y su impacto desde el punto de vista arqueológico, así como las medidas correctoras a adoptar, en su caso, todo ello de conformidad con lo previsto en el artículo 62 de la Ley del Patrimonio Cultural.  
Por otro lado, el Estudio de Impacto también debe contemplar las afecciones al Patrimonio Cultural en general, por lo que en la prospección citada deberá recabarse la información relativa a elementos arquitectónicos y etnológicos al efecto de valorar el impacto sobre los mismos y las medidas a adoptar en su caso.  
El proyecto de prospección en los términos definidos anteriormente deberá someterse a la correspondiente autorización de conformidad con lo previsto en el artículo 60 de la Ley del Patrimonio Cultural Valenciano.  
En cuanto al patrimonio paleontológico por esta Dirección General a la vista de la documentación planimétrica aportada, puede anticipársele que no resulta necesaria actuación alguna y que no existen afecciones de este tipo.   
En la consulta a la misma ha de tenerse en cuenta en relación con los Bienes de Interés Cultural que el estado ha incoado o declarado representa una situación administrativa, sin que ello afecte a su protección, puesto que, de acuerdo, con la Ley del Patrimonio Cultural Valenciano, la incoación del expediente implica ya la aplicación del régimen de protección de la declaración.  
Por otro lado, las Torres y Castillos, y en general las construcciones de naturaleza defensiva, tienen la consideración de Bien de Interés Cultural de acuerdo con lo previsto en la Disposición Adicional Primera de la citada norma, por lo que, con independencia de que algunos de ellos no se encuentren en el listado resultante de la consulta, bien por que esta Dirección General no tenga conocimiento de la existencia de los mismos o bien porque todavía no se han integrado en la base de datos, disfrutan de esta condición y se protegen como tales.  
En cuanto al régimen de protección legal de los Bienes de Interés Cultural el mismo implica que cualquier intervención que pudiere afectar a los mismos o a su entorno de protección deba autorizarse expresamente por esta Dirección General, de acuerdo con lo establecido en el artículo 35 de la Ley de Patrimonio Cultural Valenciano.  
Certificado municipal de fecha 10 de noviembre de 2005 sobre la capacidad para gestionar los residuos sólidos urbanos que se generen en el Sector.  
El Ayuntamiento de Monforte del Cid a través de la empresa concesionaria del Servicio de Recogida de Residuos Sólidos Urbanos y del Consorcio para la Gestión de los Residuos Sólidos Urbanos del Baix Vinalopó, del que forma parte, tiene capacidad suficiente para gestionar la recogida y tratamiento de los residuos sólidos urbanos que genere el Sector UBZ-3, ya previsto en la Normas Subsidiarias de Planeamiento Municipal con la misma edificabilidad y número de viviendas.  
Certificado municipal de fecha 10 de noviembre de 2005 sobre el destino de las aguas residuales y capacidad de la depuradora a ejecutar para recibir dichos caudales.  
El Ayuntamiento de Monforte del Cid tiene capacidad suficiente para gestionar el tratamiento de las aguas residuales que genere el Sector UBZ-3, ya previsto en las Normas Subsidiarias de Planeamiento Municipal con la misma edificabilidad y número de viviendas, con la puesta en servicio de la nueva depuradora que va a construir la Confederación Hidrográfica del Júcar, conjuntamente para las poblaciones de Novelda y Monforte del Cid.  
Certificado municipal de fecha 10 de noviembre de 2005 sobre la disponibilidad de agua potable para abastecer al Sector.  
El Ayuntamiento a través de la empresa concesionaria del Servicio de Agua Potable (Aguas Municipalizadas de Alicante E.M.), tiene capacidad suficiente para abastecer de agua potable al Sector UBZ-3, ya previsto en las Normas Subsidiarias de Planeamiento Municipal con al misma edificabilidad y número de viviendas.  
Afecciones legales  
1. El límite Este del Sector coincide en toda su longitud con la vía pecuaria denominada "Vereda de los Frailes" cuya anchura legal es de 20,89 metros.  
Las vías pecuarias quedan reguladas, en todo el estado español, por la Ley 3/95, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias. En las vías pecuarias se deberá asegurar el mantenimiento de la integridad superficial de estas vías, la idoneidad de los itinerarios y de los trazados, junto con la continuidad del tránsito ganadero y el resto de usos complementarios y compatibles con éste.  
2. El Sector no afecta a microrreservas, ni ZEPAs, ni zonas húmedas ni PORN.  
3. No existen registrados en el Sector Montes de Utilidad Pública.  
4. Según datos de la conselleria de cultura, Educación y Ciencia, en el municipio de Monforte del Cid, se encuentran actualmente catalogados los siguientes yacimientos arqueológicos:  
- Aguajelas  
- Camino del Río  
- Castell de Monforte del Cid  
- El Azud  
- El Castillico  
- Establecimientos Íbero - Romanos  
- Iglesia de Monforte del Cid  
- La Pedrera o Portixol  
- Lloma Redona  
- Subsuelo del Casco Antiguo  
- Villa Romana de Aguajelas o Waleja  
El estudio de impacto ambiental indica que la superficie del Sector modificado queda fuera del ámbito de posibles afecciones a los yacimientos arqueológicos catalogados en el término municipal.  
En todo caso y de acuerdo a lo establecido en la Ley 4/98 del Patrimonio Cultural Valenciano se deberá aportar informe favorable del organismo competente en conservación del Patrimonio Cultural Valenciano.  
Consideraciones ambientales  
1. Haciendo un análisis de la cartografía temática de la COPUT se deduce que los aspectos ambientales más significativos son los siguientes:  
- El Sector, tiene una capacidad de uso moderada. Esto no coincide exactamente con los datos de los que se dispone (Cartografía temática de la COPUT, 1998) en los que consta como catalogada con una capacidad de uso elevada.  
- Se indica que la erosión actual y potencial en la zona de la actuación es "No cuantificable". Aquí también hay una pequeña discordancia con los datos de los que se disponen (Cartografía temática de la COPUT, 1998), ya que en estos se indica que la zona tiene una erosión actual y potencial "Muy Baja".  
- El riesgo de inundación en el sector es totalmente inexistente.  
- El ámbito de actuación tiene vulnerabilidad a la contaminación de las aguas subterráneas por actividades urbanísticas Baja. Aunque para esta categoría de riesgo no se limita especialmente el uso urbanístico de los terrenos, se deberán adoptar medidas preventivas que eviten el vertido de residuos sólidos, de aguas residuales y de sustancias contaminantes al terreno, tanto en fase de construcción como en la fase de funcionamiento.  
- Se distingue que la accesibilidad a los recursos hídricos es media en todo el Sector.  
Se indica que en el sector UBZ-3 el riesgo de deslizamiento es nulo.  
2. El valor de la aceleración sísmica básica en el municipio de Monforte del Cid es de 0.11, por lo que según se indica en la Norma sismorresistente la aplicación de esta norma es obligatoria.  
3. La actuación se sitúa una zona con un relieve ondulado, formado por terrenos con una pendiente media del 2,4% en sentido descendente hacia el oeste.  
Se trata de una zona de geología prebética caracterizada por la presencia de unidades sedimentarias con disposición estructural compleja.  
La actuación se asienta sobre materiales detríticos de Neoceno y Cuaternario, donde predominan los cantos, las gravas y las arenas.  
4. Los terrenos objeto de estudio se caracterizan por la escasa humedad y alta evotranspiración, de litología carbonatada, que requiere un intenso lavado para que produzca un desarrollo edáfico; con ausencia de vegetación clímax y una fuerte actividad antrópica.  
La vegetación es escasa reduciéndose a bancales de cultivos de viña y algunos árboles aislados, por tanto no se han observado en la zona especies vegetales de carácter forestal ni especies endémicas o protegidas que pudieran impedir la transformación urbanística de los terrenos.  
No obstante, se presenta un informe muy completo de la vegetación presente en el área, se ha elaborado un catálogo en el que se indican los taxones que se han encontrado, y un inventario de la vegetación predominante.  
Además se hace un pequeño estudio comparativo de la vegetación actual y la potencial.  
5. La fauna presente en el ámbito de estudio está directamente relacionada con el tipo de vegetación existente, una zona con escasa cobertura vegetal; y con la proximidad de los terrenos afectados los núcleos urbanos.  
Se detallan las especies animales de relevancia en la zona acompañadas de una breve descripción y hábitat. Se describen las principales especies que se han observado en el sector y otras que aunque no han sido vistas su área de distribución engloba la zona de estudio.  
Además se hace una valoración de la comunidad faunística de la zona, atendiendo a la estacionalidad, el grado de abundancia o rareza de cada especie y el estado de protección.  
6. Explotación de los recursos naturales.  
Abastecimiento de agua potable  
Se presenta informe certificado del Ayuntamiento, de fecha 10 de noviembre de 2005, en el se indica que la empresa concesionaria del Servicio de Agua Potable (Aguas Municipalizadas de Alicante E.M), tiene capacidad suficiente para abastecer de agua potable al sector UBZ-3, ya previsto en las Normas Subsidiarias de Planeamiento Municipal con la misma edificabilidad y número de viviendas.  
La Ley 4/2004, de 30 de junio de 2004, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, indica en el art. 19, que la implantación de usos que impliquen un incremento del consumo de agua, requerirá la previa obtención de informe favorable del organismo de cuenca competente, o entidad colaboradora autorizada para el suministro.  
Aguas Residuales  
Se presentan los planos del anteproyecto de los colectores generales y la estación depuradora de aguas residuales en la que se van a tratar las aguas residuales que genere el sector UBZ-·3.  
También se presenta certificado del Ayuntamiento de fecha 10 de noviembre de 2005, que dice que tiene capacidad suficiente para gestionar el tratamiento de las aguas residuales que genere el sector UBZ-3, ya previsto en las NNSS con la misma edificabilidad y número de viviendas, con la puesta en servicio de la nueva depuradora que va a construir la Confederación Hidrográfica del Júcar, conjuntamente para las poblaciones de Novelda y Monforte del Cid.  
No se realiza una previsión del volumen de agua residual que generará el sector una vez desarrollado basándose en que ya estaba previsto ese incremento de volumen en las NNSS.  
Como la nueva depuradora está pendiente de ejecución a fecha 10 de noviembre de 2005, se debe indicar el destino actual de las aguas residuales del municipio y la entidad gestora de éstas deberá certificar su capacidad para aceptar el incremento de volumen.  
Si no puede aceptar el incremento de aguas residuales, deberá prever un sistema de depuración provisional hasta la construcción de la nueva depuradora.  
Residuos  
Se presenta certificado del Ayuntamiento, de fecha 10 de noviembre de 2005, que indica que el Consorcio para la Gestión de los Residuos Sólidos Urbanos del Baix Vinalopó, tiene la capacidad suficiente para gestionar la recogida y tratamiento de los residuos sólidos urbanos que genere el sector UBZ-3.  
No realiza una previsión de la cantidad de residuos que generará el Sector plenamente desarrollado basándose en que ya estaba previsto en las NNSS con la misma edificabilidad y número de viviendas.  
Ocupación del suelo  
El sector ocupará una superficie total de 111.798 m² de los cuales, 106.324 m² ya estaban clasificados como Suelo Urbanizable. La ampliación se realiza a costa de 5.474 m² de suelo no urbanizable Común.  
7. Se presenta un programa de vigilancia ambiental a desarrollar en la fase de construcción y que consiste básicamente en gestionar adecuadamente los residuos que se generen, realizar unos riegos periódicos para el control del polvo, y llevar un control de las posibles incidencias ambientales y hacer que estas queden limitadas al perímetro de la actuación.  
8. Medidas correctoras de los suelos frente a los residuos.  
Se dispondrá en la zona de obras una parte con el suelo totalmente impermeabilizado donde se realizarán los trabajos de cambios de aceites y baterías, llenado de gasoil, de está manera se evitarán afecciones al subsuelo.  
Los aceites y baterías serán retirados de manera periódica por una empresa gestora de residuos autorizada por la Generalitat.  
Los residuos asimilables a urbanos se dispondrán diariamente en los contenedores municipales para su recogida.  
Respecto a los inertes se acopiarán en una zona de la obra y serán trasladados periódicamente al vertedero de estériles más cercano.  
Todo esto se realizará poniendo mucha atención en evitar que se mezclen los distintos tipos de residuos.  
Se indican después las obligaciones a seguir para la correcta gestión de residuos, diferenciando entre residuos peligrosos o no.  
El estudio de impacto ambiental indica que la zona objeto de estudio presenta una calidad ambiental baja, ya que se trata de un territorio totalmente transformado que carece de valores naturales significativos.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Órgano Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. Según el artículo 5º del Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Órgano Ambiental para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
4. Según el artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por tanto y a la vista de todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la Homologación y Plan Parcial del sector UBZ-3 de Monforte del Cid en Alicante, cuyo promotor es el Ayuntamiento de Monforte del Cid, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada, y con los condicionantes establecidos a continuación.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. A fecha 15 de noviembre de 2005 está pendiente la construcción de la estación depuradora de aguas residuales para las poblaciones de Novelda y Monforte del Cid.  
En el caso de que la depuradora municipal actual no pueda aceptar estos vertidos, el promotor propondrá un sistema de depuración que garantice el correcto tratamiento de los vertidos hasta que esté construida la nueva estación depuradora de aguas residuales a ejecutar por el Ministerio.  
La EDAR proyectada deberá presentar todas las autorizaciones pertinentes de forma previa a su construcción.  
En cualquiera de los casos, los vertidos de aguas residuales y pluviales, deberán ajustarse a lo dispuesto en la normativa específica vigente y en particular al Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas.  
2. En cumplimiento de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, se debe aportar, ante la Comisión Territorial de Urbanismo, certificado de suficiencia de recursos hídricos emitido por el Organismo de cuenca competente, o entidad colaboradora autorizada para el suministro.  
3. Respecto a la gestión de los residuos sólidos, el Ayuntamiento deberá hacerse cargo de su gestión cumpliendo el Plan Zonal de Residuos, la Ley 10/1998 de 21 de abril de Residuos de la Comunidad Valenciana, el Real Decreto 1481/2001 de 27 de diciembre por el que se regula la eliminación de residuos mediante vertedero y la Ley 10/2000 de Residuos de la Comunidad Valenciana.  
4. Se deberán cumplir las observaciones incluidas en el Informe de Vías Pecuarias del Servicio de Medio Ambiente de la Dirección Territorial de Alicante de fecha 5 de julio de 2005 para el adecuado tratamiento de la vía pecuaria "Vereda de los Frailes", cuya anchura legal son 20,89 metros, y son las siguientes:  
- Deberá respetarse su anchura legal, 20,89 metros en todo su recorrido.  
- Deberá quedar señalizada convenientemente de forma que quede clara su condición de Vía Pecuaria. Asimismo deberá asegurarse la continuidad preferente, en su caso, del tránsito ganadero y de los demás usos complementarios y compatibles definidos en la ley 3/95 de Vías Pecuarias.  
- La titularidad de los terrenos afectados en el sector seguirá correspondiendo a la Generalitat Valenciana.  
5. Se debe aportar informe favorable definitivo emitido por la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano.  
En este sentido, se deben cumplir las cautelas expresadas en el Informe de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de 14 de septiembre de 2005, que son:  
- Al efecto de elaborar el correspondiente Estudio de Impacto Ambiental sobre el patrimonio cultural deberá llevarse a cabo una prospección arqueológica que permita definir la afección de las obras previstas sobre el patrimonio arqueológico, de forma que se pueda estudiar la compatibilidad del proyecto y su impacto desde el punto de vista arqueológico, así como las medidas correctoras a adoptar, en su caso, todo ello de conformidad con lo previsto en el artículo 62 de la Ley del Patrimonio Cultural.  
- Por otro lado, el Estudio de Impacto también debe contemplar las afecciones al Patrimonio Cultural en general, por lo que en la prospección citada deberá recabarse la información relativa a elementos arquitectónicos y etnológicos al efecto de valorar el impacto sobre los mismos y las medidas a adoptar en su caso.  
- El proyecto de prospección en los términos definidos anteriormente deberá someterse a la correspondiente autorización de conformidad con lo previsto en el artículo 60 de la Ley del Patrimonio Cultural Valenciano.  
- En cuanto al patrimonio paleontológico por esta Dirección General a la vista de la documentación planimétrica aportada, puede anticipársele que no resulta necesaria actuación alguna y que no existen afecciones de este tipo.   
- En la consulta a la misma ha de tenerse en cuenta en relación con los Bienes de Interés Cultural que el estado ha incoado o declarado representa una situación administrativa, sin que ello afecte a su protección, puesto que, de acuerdo, con la Ley del Patrimonio Cultural Valenciano, la incoación del expediente implica ya la aplicación del régimen de protección de la declaración.  
- Por otro lado, las Torres y Castillos, y en general las construcciones de naturaleza defensiva, tienen la consideración de Bien de Interés Cultural de acuerdo con lo previsto en la Disposición Adicional Primera de la citada norma, por lo que, con independencia de que algunos de ellos no se encuentren en el listado resultante de la consulta, bien por que esta Dirección General no tenga conocimiento de la existencia de los mismos o bien porque todavía no se han integrado en la base de datos, disfrutan de esta condición y se protegen como tales.   
- En cuanto al régimen de protección legal de los Bienes de Interés Cultural el mismo implica que cualquier intervención que pudiere afectar a los mismos o a su entorno de protección deba autorizarse expresamente por esta Dirección General, de acuerdo con lo establecido en el artículo 35 de la Ley de Patrimonio Cultural Valenciano.  
6. Se deberán introducir medidas preventivas y correctoras tendentes a minimizar los impactos ambientales generados durante los trabajos previos, la fase de urbanización y la fase de construcción, tales como:  
- Acopio de tierras sobrantes en zonas habilitadas al efecto, con adopción de medidas preventivas para evitar la formación de nubes de polvo. Transporte de las mismas en camiones cerrados a vertedero autorizado, que deberá ser identificado previamente.  
- Los residuos vegetales generados con la retirada de la vegetación existente deberán ser gestionados de manera adecuada, quedando prohibida su quema.  
- Se deberá realizar una recogida selectiva de los residuos generados en fase de urbanización y construcción, debiendo ser gestionados por empresas autorizadas.  
- Habilitación de zonas específicas para el estacionamiento de la maquinaria de obra, zonas impermeables que eviten la filtración de residuos líquidos al terreno y que vayan dotadas de sistemas de recogida de líquidos o aceites que puedan ser vertidos o provengan de fugas de la maquinaria.  
- Durante la fase de ejecución de las obras se extremarán las medidas de prevención y contención de la contaminación atmosférica, especialmente la relacionada con la producción de polvo y partículas en suspensión, para ello, se efectuarán riegos periódicos aumentando su frecuencia en épocas calurosas. Los vehículos de transporte de material pulverulento deberán ir cubiertos completamente con lonas u otros materiales capaces de contener la producción de polvo. Se efectuarán, periódicamente, labores de limpieza de viales. Finalmente, se vigilará de manera especial los pasos de vehículos con carga contaminante con tal de evitar vertidos accidentales.  
7. El material necesario para realizar la explanada del sector deberá provenir de cantera o zona de préstamo autorizada, debiéndose disponer de certificado en el que se especifique el origen de los materiales, se justifique el volumen necesario y la capacidad de la zona de préstamo para atender la demanda generada. Debiendo disponer de las autorizaciones sectoriales preceptivas.  
8. La tierra vegetal extraída durante la fase de movimiento de tierras, y que sea susceptible de aprovechamiento, se mantendrá en condiciones agrícolas adecuadas y se destinará al relleno de las zonas verdes previstas en la actuación, o en su defecto a otras áreas del municipio donde sea susceptible su utilización.  
9. Los residuos sólidos inertes, en la fase de construcción, deberán gestionarse en vertederos autorizados, no debiendo depositarse en ningún momento escombros fuera de la parcela objeto de estudio. Para ello, el Ayuntamiento exigirá los certificados de aceptación y capacidad por parte de empresa autorizada a la empresa encargada de la ejecución del sector.  
10. Se debería completar el Programa de Vigilancia Ambiental indicando el tipo de controles a realizar, el modo en el que se llevarán a cabo y la periodicidad de los mismos. Los controles deberán ir encaminados a vigilar la contaminación atmosférica y acústica generada, la correcta gestión de los residuos generados, la gestión de las aguas residuales producidas, y el consumo de recursos hídricos.  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 22 de febrero de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente en el servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 73/2004-AIA  
Título: Homologación y Plan Parcial IP-9  
Promotor: Ayuntamiento de Agullent  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento y CTV  
Localización: Término Municipal de Agullent (Valencia)  
Descripción del proyecto   
1. Objeto de proyecto  
El proyecto de Homologación y Plan Parcial IP-9 propone la reclasificación de suelo no urbanizable Común en Suelo Urbanizable Industrial, con el fin de ofertar suelo industrial en condiciones óptimas para una rápida gestión, en un emplazamiento estratégico a nivel comarcal por su conexión inmediata a la Autovía Central en el tramo Canals-Agullent.   
Cabe destacar que los límites del sector son, al Norte y Este carreteras, al Oeste carretera y camino y al Sur Suelo no Urbanizable.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
Con la homologación propuesta se delimita un único sector de suelo urbanizable, el cual se ordenará pormenorizadamente, con una superficie de 662.153 m².  
La existencia del gasoducto en el oeste y la accidentada topografía en el sur, exigen allí el emplazamiento de las zonas verdes, que además producen el acolchamiento del cambio de clasificación del suelo, amortiguando el efecto industrial sobre el suelo no urbanizable.  
Se ha reservado una parcela de 8.000m² para emplazar la depuradora del Sector, en el caso que la EDAR de Ontinyet-Agulent no pueda recibir las aguas residuales industriales asimilables a urbanas del Sector.  
Se determina el uso industrial genérico para todas y cada una de las manzanas incluidas en el sector, aplicándose los siguientes condiciones de uso:  
USO GLOBAL: Gran industria, industria compatible, Taller industrial.  
USOS PERMITIDOS: Residencial unifamiliar para vigilancia, comercial al por mayor, oficinas al servicio de la industria, almacenes calificados e inocuos, garajes y aparcamientos, hostelero y servicios para la industria. Terciarios debidamente justificados.  
c) USOS PROHIBIDOS: Residencial permanente.  
3. Alternativas  
Se presentan alternativas que contemplan la modificación de los criterios de ordenación, por un lado una basada en grandes manzanas y menor viario con zonas de aparcamiento viario independiente para instalaciones de gran envergadura; o bien, una ordenación con mayor viario y manzanas de menos dimensión para empresas de pequeña magnitud. Alternativas que se desestiman por no corresponderse a las necesidades ni a la topografía de la zona.  
La solución adoptada, finalmente, responde a las condiciones externas impuestas por las infraestructuras, la existencia del gasoducto y la accidentada topografía en el sur, así como a la implantación de un viario de 22 metros de ancho que se muestra con la capacidad para albergar la dotación de aparcamientos exigida en el Reglamento de Planeamiento.   
Tramitación administrativa  
1. Admisión a trámite  
En fecha 29 de marzo de 2004, la Sección de Planeamiento de la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Valencia, remitió el proyecto de Homologación y Plan Parcial IP-9 del municipio de Agullent, acompañado del correspondiente Estudio de Impacto Ambiental, así como los certificados de aprobación provisional y del resultado del trámite de información pública donde se incluía un extracto de las alegaciones presentadas, a los efectos de emitir la correspondiente Declaración de Impacto Ambiental.  
En fecha 2 de septiembre de 2004, la Dirección General de Política Lingüística i Patrimonio Cultural Valenciano, remitió a este Servicio informe por el cual se informaba desfavorablemente a los efectos patrimoniales el referido Plan Parcial hasta que no se realizara una prospección arqueológica de todo el ámbito afectado que garantizara la ausencia de restos de esta índole.  
En fecha 10 de noviembre 2004, este Servicio remitió al Ayuntamiento un requerimiento de documentación para poder proceder a la tramitación del expediente. Al mismo tiempo se les informó que deberían completar la documentación técnica en los siguientes aspectos:  
- Obtención del informe favorable de la unidad de Vías Pecuarias.  
- Informe favorable en cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/19988, de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano, visto que existía antecedente de informe desfavorable.  
- Aportar los certificados que justificaran la disponibilidad de recursos hídricos, la gestión de residuos y la capacidad de depuración de las aguas residuales.  
Con fecha 27 de junio de 2005 por causa de inactividad imputable al interesado se envió al Ayuntamiento documento con Notificación de Advertencia de Caducidad.  
Con fecha 11 de julio de 2005 el Ayuntamiento remite documentación formada por la copia de las alegaciones y copia del certificado del acuerdo plenario sobre la aprobación provisional y de la resolución de alegaciones.  
Con fecha 21 de julio de 2005 el Ayuntamiento remite, con el fin de completar la documentación necesaria para proseguir con la EIA, la siguiente documentación   
- Informe positivo sobre la capacidad de la EDAR para admitir los caudales de aguas residuales.  
- Autorización de la conselleria de Cultura, Educación y Deporte para la prospección arqueológica.  
- Informe aceptable de la Unidad de Vías Pecuarias.  
- Informe del Urbanizador sobre solicitud de informe a la Dirección General de Patrimonio Cultural sobre la prospección arqueológica realizada.  
- Certificado sobre la disponibilidad para la gestión de residuos.  
Con fecha 16 de noviembre de 2005 se recibe vía fax, por parte del Ayuntamiento, informe de EGEVASA sobre la viabilidad da la actuación urbanística del sector.   
Con fecha 17 de enero de 2006 este Servicio remite a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda un Requerimiento de documentación, con el fin de disponer de elementos de juicio suficientes para emitir la correspondiente Declaración de Impacto Ambiental.  
Con fecha 31 de enero de 2006, Atlántida Estudios y Gestión entrega de informe contestando al último requerimiento de documentación, haciendo constar que ha sido, asimismo, remitido el Ayuntamiento de Agullent.  
2. Información pública  
El estudio de impacto ambiental se expuso al público en el DOGV nº 4603, de 7 de octubre de 2003, en el diario Levante de 26 septiembre de 2003 y en los tablones de edictos del Ayuntamiento  
Durante el periodo de información pública se presentaron un total de cinco alegaciones, tres de carácter personal, otra de un grupo de propietarios y otra del Ayuntamiento de Ontinyent.  
3. Resumen de alegaciones  
Las alegaciones presentadas son principalmente de carácter urbanístico, salvo una de ellas que en uno de sus puntos hace referencia a la vía pecuaria que discurre por el sector:   
- La "Senda de Murcia" se pretende reconducir por la servidumbre de la autovía, sin contemplar la posibilidad de que la referida senda discurra por una de las calles del polígono, lo cual facilitaría su mantenimiento y eliminaría alguno de los problemas del nuevo trazado propuesto.  
A este último punto el Ayuntamiento contesta que se estará a las indicaciones de la conselleria competente.  
4. Información o documentación complementaria  
Con fecha 12 de julio de 2005 el Ayuntamiento remite informe sobre la disponibilidad de ese Ayuntamiento para la gestión de residuos del Polígono Industrial, en el que el Alcalde-Presidente certifica:  
- La disponibilidad de medios para gestionar los residuos sólido urbanos que se generen en el sector.  
- La existencia de un ecoparque de carácter comarcal en el vecino municipio, donde se procesarán los residuos inertes del sector.  
La gestión de residuos tóxicos y peligrosos se efectuará mediante gestores homologados.  
Solicitud de informes sectoriales  
1. Informe de la Dirección General de Política Lingüística i Patrimonio Cultural Valenciano, de 2 de agosto 2004.  
El informe hace referencia a las siguientes cuestiones:  
- El proyecto requiere un importante movimiento de tierras, lo que implica un riesgo de expolio en posibles yacimientos arqueológicos si no se establecen medidas de salvaguarda. No se tiene documentando yacimiento arqueológico alguno, no obstante dada la afección del suelo se estima imprescindible la realización de una prospección arqueológica previa.  
- Recuerda que cualquier hallazgo de índole arqueológica o paleontológica deberá ser comunicado  
- Desde el punto etnológico, incluye un elemento de patrimonio, se trata de una caseta de piedra en seco y cubierta plana, que se habrá de conservar.  
Con las consideraciones anteriores y de conformidad con sus Servicios técnico se informa desfavorablemente a los efectos patrimoniales hasta que no se realice una prospección arqueológica en todo el ámbito que garantice la ausencia de restos y las medidas correctoras procedentes en el caso que se detecten su presencia.  
2. Informe de la Unidad de Vías Pecuarias del Servicio de Medio Ambiente D\_T Valencia sobre la afección al dominio público de la vía pecuaria "Cordel de Murcia", de 1 de abril de 2005.  
Se informa que, vista la propuesta presentada por ATLÁNTIDA ESTUDIOS Y GESTIÓN se constata el aceptable tratamiento de la vía pecuaria en cuestión al quedar asegurada su integridad superficial sobre la parte exterior del sector, siempre que la conexión norte coincidente con los accesos al futuro polígono sea señalizada convenientemente según se les indicaba en documento anexo.  
3. Informe del Servicio de Patrimonio Arqueológico, etnológico e Histórico, 31 de enero de 2005.  
Mediante este informe se autoriza el proyecto de prospección arqueológica y se obliga al director/a de la actuación a elaborar informe de los resultados obtenidos.  
4. Informe de la Entidat de Sanejament d'Aigües sobre la capacidad del sistema de saneamiento y depuración de Ontinyent-Agullent para admitir los caudales residuales generados por el programa de actuación integrada del sector industrial IP-9, 11 de noviembre de 2003.  
A partir de Ia documentación remitida por el solicitante y del estudio del diseño y funcionamiento de la actual depuradora, la Entidad comunica:  
1. Que la EDAR está diseñada para tratar 31.590 m³/día. Siendo el caudal medio de 2003 de 17.847 m³/día y el caudal generado previsto de 180 m³/día.  
2. Se observa la dificultad técnica de la realización de la conexión, por lo que en su día deberá justificarse por el peticionario la viabilidad de la misma.   
Con todo los datos revisados se informa de la viabilidad del tratamiento de la EDAR de Oninyent-Agullent de las aguas residuales generadas por el Sector siempre y cuando:  
- El Urbanizador responsable realice la solicitud de conexión efectiva y que las obras necesarias para dicha conexión se efectuarán por el peticionario a su cuenta y riesgo.  
- El vertido generado por el desarrollo urbanístico señalado deberá cumplir con los límites de vertido establecidos. A tales efectos el Urbanizador deberá prever que antes del punto de conexión debe disponer una arqueta de registro.  
5. Informe de la Empresa General Valenciana del Agua SA. (EGEVASA), como empresa concesionaria del Servicio Municipal de Agua Potable a la población de Agullent, 14 de mayo de 2004.  
A petición de ATG Atlántida Estudios y Gestión informan que:  
- En la actualidad no existe ninguna red de agua potable en la zona de afección, de la que se pueda abastecer el Sector.  
- Que el consumo previsto es excesivo para la capacidad actual de la infraestructura existente.  
- Para poder abastecer al sector industrial se debería instalar una tubería de diámetro interior de 150 mm desde el depósito de cabecera municipal.  
- Para realizar el control de volumen de agua, será necesaria la instalación de un contador volumétrico.   
- Que en la futura red de distribución no se pueden dejar finales de red por problemas de salubridad.  
Se adjuntan planos de un posible trazado.  
6. Informe de Viabilidad de abastecimiento al sector industrial IP-9 del Municipio de Agullent de la Empresa General Valenciana del Agua SA. (EGEVASA), 24 de enero de 2006.  
Se recoge en este informe que el abastecimiento actual a la población de Agullent se realiza a través de perforaciones situadas al SO del municipio, el pozo de Lazaret, que es el que habitualmente se encuentra en funcionamiento, y el pozo de La Serreta, que se encuentra de reserva.  
Por último, consideran que para la situación actual del abastecimiento de agua potable a Agullent y la demanda solicitada de 13,86 l/s para el sector correspondiente IP-9 del municipio de Agullent, en la actualidad es viable asumir el incremento previsible, puesto que en el caso de necesidad se puede bombear agua desde el pozo de reserva.  
7. Informe de la Entitat de Sanejament d'Aigües sobre la capacidad del sistema de saneamiento y depuración de Ontinyent-Agullent para admitir los caudales residuales generados por el programa de actuación integrada del sector industrial IP-9, 24 de enero de 2006.  
Partiendo de Ia documentación remitida por el solicitante y del estudio del diseño y funcionamiento de la actual depuradora, la Entidad comunica:  
- Que la EDAR está diseñada para tratar 31.590 m³/día. El caudal tratado actualmente es algo superior al tratado en el momento del informe inicial, siendo el caudal medio de 2005 de 18.982 m³/día.  
- Según los datos aportados por el solicitante, el caudal generado no ha variado respecto a las primeras estimaciones que es de 180 m³/día, por lo que la EDAR de Ontinyent-Agullent tiene actualmente resguardo suficiente para admitirlo.  
8. El siguiente informe se ha solicitado sin que hasta la fecha se haya recibido respuesta al respecto en esta Dirección General:  
- Informe definitivo sobre la conformidad del Proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, de acuerdo al artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.   
Debido a que existe la posibilidad de que la red de saneamiento se resuelva sin recurrir a la EDAR de Ontinyent-Agullent, el interesado remite a este servicio la solicitud presentada a Confederación Hidrográfica del Júcar con el fin de obtener los siguientes informes:  
- Informe de viabilidad sobre vertido de aguas pluviales al río Clariano, en T.M. de Ontinyent.  
- Informe de viabilidad sobre vertido de aguas residuales depuradas a río Clariano, en T.M. de Ontinyent.  
Afecciones legales  
1. Tras la consulta de las cartografías temáticas y estudios integrantes de los sistemas de información territorial publicadas por la COPUT, PATRICOVA, PGOF y Red Natura no se han detectado, en el área de estudio, afecciones a figura ambiental alguna.  
2. Vías Pecuarias. Dentro del sector en dirección Norte consta la existencia de la vía pecuaria conocida como "Cordel de Murcia". Dicho cordel no existe físicamente en el territorio a ordenar ni consta en el catastro de rústica pero su trazado queda afectado por el proyecto.  
Su anchura es de 37,1 metros, la cual fue reducida a 12 metros, según se indica en el EsIA por la Orden del Ministerio de Agricultura de 20 de noviembre de 1975, por la que se aprueba el proyecto de Clasificación de las Vías Pecuarias de Agullent.   
El plan parcial plantea la modificación de su trazado, de manera que discurra paralela a la CV-40 por su zona de afección hasta el Camino de La Mocha, donde sale del nuevo polígono. En este nuevo trazado se dejará el espacio libre sin urbanizar.  
Por parte de la unidad de vías pecuarias consta que esta solución es viable, siempre que la conexión norte coincidente con los accesos al futuro polígono sea señalizada convenientemente según unas directrices que se le marcan  
3. Yacimientos arqueológicos. Consultado el inventario de Patrimonio de la conselleria de Cultura, Educación y Ciencia no se ha constatado la existencia de Yacimientos arqueológicos.  
Dado el importante movimiento de tierras que el proyecto requiere para su ejecución, se ha tenido que llevar a cabo una prospección arqueológica previa.  
La prospección arqueológica se llevó a cabo el 21 de enero de 2006, sin que se produjera el hallazgo de resto alguno. No obstante, se espera el informe definitivo tanto del arqueólogo como de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano para garantizar la correcta salvaguarda de los posibles yacimientos no conocidos.  
El EsIA, para prevenir posibles afecciones en los yacimientos, establece que, si durante la realización de obras de urbanización o edificación aparecieran restos arqueológicos, el promotor quedará obligado a comunicarlo a la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano y a adoptar las medidas de conservación necesarias.  
4. Patrimonio etnológico. Desde el punto de vista etnológico, el estudio incluye, en el extremo norte, un elemento de patrimonio de esta índole que se integra en la urbanización del Plan Parcial, se trata de una caseta de piedra en seco y cubierta plana. Este inmueble se habrá de conservar, no pudiendo ser desplazado ni desmontado sin la autorización de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, según informe del 25 de agosto de 20004.  
El EsIA establece como medidas correctoras que se respetará la caseta de piedra, integrándola en la zona verde prevista en esta zona, por donde discurrirá además el nuevo trazado de la vía pecuaria.  
Consideraciones ambientales  
1. Los terrenos destinados a la ubicación del proyecto presentan un grado bajo de vulnerabilidad de las aguas subterráneas a la contaminación, puesto que los materiales geológicos presentan permeabilidad baja o muy baja, como las arcillas, margas triásicas y algunos materiales del Mioceno.  
Este tipo de suelo presenta vocación para la acogida de usos industriales, siempre que se garantice la inocuidad de sus actividades mediante las medidas correctoras de impermeabilización, tratamiento y control de vertidos.  
2. La capacidad de Uso de estos Suelos es Moderada (Clase C); siendo su uso actual el cultivo moderadamente intensivo de vid y albaricoques, aunque buena parte del territorio afectado está actualmente abandonado.  
La presencia de regosoles calcáreos, por su morfología erosiva, implica una erosión importante del suelo, sin embargo, la escasa pendiente en algunos lugares o los abancalamientos existente en el sector, impiden que aparezcan graves problemas erosivos, por lo que estos suelos presentan un riesgo de erosión actual muy bajo y potencial bajo.  
3. El término de Agullent se halla enclavado en la región mediterránea occidental por lo que los restos de vegetación natural es típicamente mediterránea y está adaptada a soportar déficits hídricos en una época estival.  
La vegetación potencial en la zona corresponde al carrascal, aunque ésta se ha visto enormemente afectada por los asentamientos humanos y los cultivos de secano. Por esta razón la vegetación actual se aleja de la vegetación potencial y se caracteriza por la presencia de diferentes comunidades nitrófilas y arvenses asociadas a la acción antropozoógena, propia de los campos de cultivo, de caminos, de terrenos baldíos y de zonas con un elevado grado de alteración antrópica del medio, por lo que presenta un escaso valor para la conservación.  
4. En la zona de estudio sólo se puede hablar de fauna de campos de cultivo y zonas degradas caracterizada por la presencia masiva de múridos (ratas y ratones), la herpetofauna está representada por lagartijas y culebras.  
En referencia a la ornitofauna, se establece en función de los terrenos sean arbolados y no arbolados, destacando para los primeros los fringílidos (Jilguero, Verderón..) y los páridos (Carbonero Común...). En los no arbolados destaca la presencia de especies que nidifican en el suelo (Alondra, Cogujada...).  
Las edificaciones dispersas en la zona son utilizadas para nidificar por parte de especies como la Golondrina Común, el Estornino Negro, la Abubilla y la Lechuza Común.  
Se trata, en definitiva, de una fauna condicionada por las comunidades vegetales presentes, que se adaptarán en su mayoría a las nuevas condiciones y, en menor medida, serán desplazadas hacia los alrededores cuya vegetación presenta las mismas características que las actuales del sector.  
5. El abastecimiento de agua potable de la población de Agullent se realiza a partir de dos perforaciones situadas al SO del municipio, siendo de los dos, el pozo de Lazaret el que habitualmente se encuentra en funcionamiento y el de La Serreta se encuentra en reserva.  
El EsIA establece que el nuevo polígono se conectará a la red general de agua potable, que discurre a unos 100 m. del polígono, y a la de Ontinyent como alternativa en épocas de escasez, previo convenio con dicho Ayuntamiento.  
El informe de EGEVASA sobre la viabilidad de abastecimiento de agua establece que es viable asumir el incremento de 13,86 l/s, que suponen los nuevos usos establecidos para el Sector de estudio. Sin embargo en el anteproyecto de urbanización para el dimensionado de la red se ha tenido en cuenta un caudal que asciende a 45,56 l/s.  
Cabe destacar que el propio EsIA establece que el desarrollo industrial necesitará una dotación importante de agua, no estimable con los datos que se disponen actualmente, que provocará un incremento estimable en el consumo de agua a nivel municipal.  
La red de saneamiento será de tipo separativa, realizando el vertido de aguas pluviales al río Clariano. Para la evacuación de las aguas residuales, a fecha de hoy, no se ha establecido cual será el tratamiento definitivo, proponiéndose dos posibles soluciones:  
a) Mediante depuradora a instalar en la parte más baja del sector, en la parcela dotacional reservada a tal fin. Esta estación depuradora dispondrá de una capacidad de tratamiento de 1.000 habitantes equivalentes, lo que corresponde a 180 m³/día. Es una depuradora biológica que utiliza el sistema de oxidación total prolongada a baja carga; proceso apto para el tratamiento de aguas residuales asimilables a urbanas.  
b) Impulsar las aguas residuales hasta la EDAR de Ontinyent-Agullent, lo cual, y según alegación del Ayuntamiento de Ontinyent, plantea la necesidad de resolver la conexión de las aguas residuales del sector industrial IP-9 a través de una nueva conducción, ya que la conexión de dichas aguas al Polígono Industrial del Plá es inviable por falta de sección en el alcantarillado existente.  
La gestión de los Residuos en el Sector, reserva servidumbres en las aceras para albergar los contenedores de recogida selectiva. Los residuos asimilables a urbanos serán recogidos por la empresa GIRSA, diariamente y transportados a planta de tratamiento.  
El Estudio Acústico presentado establece que en la actualidad el nivel equivalente que se da en el Sector es de 43.7 dBA y establece que el nivel sonoro equivalente en esta zona no podrá superar los 70 dBA, puesto que es el límite establecido por legislación.   
El EsIA establece, respecto a este tema, que la nueva zona industrial, en la fase de funcionamiento, actuará como un foco generador de ruidos, con niveles de 50-60 dBA. Lo que supone un área de influencia de radio 200m, que debido al emplazamiento del sector rodeado por ejes viarios, por una parte y a una distancia lo suficientemente alejada de los núcleos habitados más cercanos, implica que no afectará a ningún uso sensible. Así mismo, la zona verde dispuesta al Sur del sector servirá como zona de acolchonamiento entre el suelo industrial y el suelo no urbanizable común.   
6. Según la información de la que se dispone, los vientos predominantes en la comarca son el Poniente (W), el Gregal (NE), seguidos del Levante (E) y el Sudoeste (SW), que no superan la velocidad media de 10 km/h, pudiendo considerarse como poco importante el efecto directo de este fenómeno.  
Por lo que se puede concluir que el núcleo urbano de Agullent y, en general, los sectores de suelo urbanizable se encuentran protegidos frente a las posibles actividades potencialmente contaminantes de la atmósfera situadas en el Sector, puesto que los vientos dominantes dispersarán esta contaminación en la dirección contraria dichos enclaves.  
7. El paisaje de la zona de estudio está conformado en su mayor parte por terrenos agrícolas destinados a cultivos de secano. Estos terrenos están dedicados fundamentalmente a la explotación de vid y albaricoques, aunque cabe indicar que gran parte de ellos se encuentran actualmente abandonados. Se caracterizan por presentar una topografía ligeramente ondulada y abancalada, pasando desde una cota inferior al este a una superior al oeste.  
En la zona de estudio es posible observar la presencia de edificaciones dispersas y de infraestructura agrícola al servicio de las labores agrarias.   
Es un paisaje, que según el EsIA, presenta una calidad baja, aunque con gran incidencia visual dada su localización y el único impacto que producirá esta ocupación será la pérdida de suelos con alta capacidad agrícola y una modificación del paisaje rústico reinante en la actualidad.  
8. Las medidas preventivas y correctoras se establecen para evitar se perjudique de forma irreversible a los recursos naturales, a la salud y al bienestar de las personas.  
Se desarrollan, principalmente, medidas destinadas a evitar posibles contaminación del suelo y de las aguas a causa de los vertidos industriales; Así como, destinadas a la gestión de residuos sólidos urbanos e industriales. Todas estas medidas se deberán cumplir en la medida que no afecten a ninguna de las medidas preventivas y/o correctoras que se establezcan en esta declaración.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre Evaluación de Impacto Ambiental.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de Homologación y Plan Parcial IP-9 del municipio de Agullent (Valencia), siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.  
Segundo  
Condicionantes necesarios para el desarrollo del proyecto:  
1. Informe favorable y definitivo emitido por la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de en cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.   
Sí en función de dicho informe se debieran adoptar medidas preventivas y correctores con el fin de garantizar la salvaguarda de los posibles yacimientos encontrado, se deberán incorporar tanto en el EsIA como en la documentación del planeamiento.  
En el supuesto de que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse también la presente declaración de impacto ambiental.  
2. Antes de la recepción de la urbanización el Ayuntamiento de Agullent comprobará que:  
2.1. Se ha realizado la infraestructura, consistente en una tubería de diámetro interior de 150 mm desde el depósito de cabecera municipal, que garantice el abastecimiento de agua potable al sector.  
2.2. Se ha conectado a una de las dos EDAR previstas en el proyecto. En el caso de optar finalmente por la EDAR propia instalada en el sector, se deberá garantizar que se encuentra totalmente ejecutada, dimensionada con capacidad suficiente para tratar la totalidad de las aguas residuales generadas, y preparada para entrar en funcionamiento.   
3. Teniendo en cuenta que los vertidos se realizan al río Clariano, tributario de una zona sensible (Embalse de Bellús, y posteriormente Curso Medio del río Albaida, Lugar de Interés Comunitario) y que tanto la EDAR Ontinyet-Agullent como la EDAR prevista para el sector son óptimas para aguas residuales de procedencia sanitaria o asimilables, pero no de proceso industrial, en el Plan de Vigilancia se deberá incluir que:  
3.1 El Ayuntamiento velará por que las industrias que generen aguas residuales de proceso industrial cuenten con un pretratamiento antes de su vertido a la red general que conduce las aguas residuales a la EDAR. En cualquier caso, será necesario este pretratamiento si las concentraciones del vertido superasen los límites establecidos en la Ordenanza municipal de vertidos o el Modelo de Ordenanza de Vertidos a la red municipal Alcantarillado elaborado conjuntamente por la Entitat de Sanejament de la Generalitat Valenciana y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias.  
4. En el caso de utilizar, como sistema de depuración, la EDAR instalada en el propio sector se tiene que:   
4.1 Identificar los puntos de vertido de la misma.  
4.2 Obtener la autorización de vertido del órgano competente correspondiente.  
5. Teniendo en cuenta que la red de saneamiento será separativa realiz el vertido de aguas pluviales al río Clariano:  
5.1 Se identificarán los puntos de vertido de la misma y se obtendrá la autorización de vertido del órgano competente.  
5.2 Se dispondrá, previo al punto de vertido, un elemento de pretratamiento que permita recoger sólidos en suspensión, aceites y grasas, o cualquier otro objeto o sustancia que pudiera ser arrastrado por el agua de lluvia y posteriormente vertido al río Clariano. Asimismo se dispondrá una arqueta para toma de muestras del vertido realizado.  
6. El Ayuntamiento comprobará que las industrias del Sector se encuentran dadas de alta en el Registro de productores de residuos peligrosos de la conselleria de Territorio y Vivienda.  
7. El informe emitido por EGEVASA establece que es viable asumir un incremento en la demanda de agua potable de 13,86 l/s, a pesar de que el propio EsIA establece que el desarrollo industrial necesitará una dotación importante de agua, no estimable con los datos que se disponen actualmente, que provocará un incremento estimable en el consumo de agua a nivel municipal y que, la red de abastecimiento se ha dimensionado para 45,56 l/s.   
Por tanto, se entiende que la demanda final del sector será superior a la prevista por EGEVESA, por lo que en el Plan Ambiental de Vigilancia se establecerá que:  
7.1 No se darán nuevas licencias de actividad si ellos supone una demanda tal que supere los 13,86 l/s para los que se garantiza, a fecha de hoy, el abastecimiento, siempre y cuando no se aporte, ante la Comisión Territorial de Urbanismo, mediante Informe favorable del organismo de cuenca competente o entidad colaboradora autorizada, la existencia de agua potable en cantidad y calidad suficiente para los usos previstos en la ordenación del Plan Parcial, según las previsiones de los planes hidrológicos, además de la no afección o menoscabo a otros usos existentes legalmente implantados.  
8. A efectos de compatibilizar y armonizar las actividades industriales previstas en el Sector con el planeamiento con los grados de intensidad relacionados con el Decreto 54/1990, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Nomenclátor de Actividades Molestas, Insalubres, Nocivas y Peligrosas, se establecerá que las industrias de menor intensidad se situarán próximas a las vías de acceso y las de mayor intensidad se dispondrán al norte del Sector.  
Esta situación de la industria de mayor grado garantiza que en caso de accidente se eviten daños tanto a infraestructuras como a zonas urbanas, además de facilitar, el acceso y la evacuación de dichas industrias, puesto que se localiza junto a la zona de verde, que a su vez separa al Sector del suelo no urbanizable situado al Norte.  
9. Se incluirá en las medidas correctoras las especies vegetales a utilizar en el ajardinamiento de las zonas verdes, optando siempre por especies autóctonas y con sistemas radiculares no agresivos, que garanticen su conservación sin necesidad de riego alguno, puesto que el proyecto no prevé la implantación de redes de riego.  
10. El Ayuntamiento exigirá a las empresas, tras la realización de las obras, certificados de recepción de residuos sólidos inertes por parte de vertederos o empresas autorizadas para la gestión de este tipo de residuos.  
11. Los residuos vegetales originados con la tala del arbolado y desbroce de terrenos se gestionarán de manera adecuada a su naturaleza, quedando prohibida la incineración in situ de los mismos o cualquier tipo de residuo.  
12. La tierra vegetal extraída, dada su calidad agraria, deberá reutilizarse en el relleno de las zonas verdes del Sector, para lo cual se mantendrá en condiciones adecuadas. Se definirá el lugar y las condiciones de almacenamiento del suelo eliminado, con el fin de garantizar que no pierda sus propiedades.  
Tercero  
Todas las medidas preventivas y correctoras propuestas así como aquellas derivadas de los condicionantes expuestos deberán ser recogidas por la normativa urbanística de la modificación puntual, bien aquello relativo a la modificación en sí como en lo correspondiente a las posteriores fases de ejecución y funcionamiento.  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 16 de febrero de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 311/2004-AIA   
Título: Plan General de Ordenación Urbana de Cervera del Maestre  
Promotor: Ayuntamiento de Cervera del Maestre  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Cervera del Maestre y CTU   
Localización: término municipal de Cervera del Maestre (Castellón)  
Descripción del proyecto   
1. Objeto del proyecto  
El modelo territorial propuesto parece querer conjugar el desarrollo de un municipio pequeño con una tendencia demográfica decreciente y una estructura territorial clara partida en dos mitades diferenciadas, siendo la norte la de mayor contenido aún con una ubicación tangente respecto a la escala regional y una mitad sur muy poco desarrollada y con mayor valor ambiental, con la necesidad de elaborar un planeamiento general que pueda dar respuesta a las necesidades presentes y futuras del municipio, suponiendo además una adecuación a la nueva legislación urbanística, así como al conjunto de leyes y normas que regulan e inciden en la planificación y ordenación del territorio.  
En este sentido, llama la atención que el PGOU no determine la ordenación de ninguno de los sectores inmediatos al casco urbano propuestos, lo cual se puede entender como un reflejo de la demanda de vivienda a corto y medio plazo que no prevé un desarrollo inmediato de los mismos, y como un punto de partida en cuanto a los objetivos de desarrollo y crecimiento urbanístico durante la vigencia del planeamiento.  
El Plan General de acuerdo con la documentación aprobada inicialmente establece, en las Directrices Definitorias de la Estrategia de Evolución Urbana y de Ocupación del Territorio (DEUT), las finalidades perseguidas con la clasificación del suelo en sus distintas categorías, que resumidamente se exponen a continuación:  
- Se clasifica como suelo urbano el actual núcleo de población y sus equipamientos adyacentes.  
- Se clasifica como urbanizable los terrenos adyacentes al casco urbano, que de acuerdo a la topografía del territorio sean susceptibles de desarrollo urbanístico.  
- El resto del territorio se clasifica como no urbanizable.  
- Se incluyen entre las dotaciones el Castillo y la Ermita así como los terrenos alrededor de ambas construcciones y la Font de la Roca que se califica como Zona Verde.  
- En cuanto a las calificaciones propuestas el planeamiento general propone tanto para el suelo urbano como para el urbanizable como único Uso el Residencial, aunque en las fichas de planeamiento y gestión se admite como compatible el Industrial con limitaciones en cuanto a su superficie, y el Terciario. No se propone ningún sector con Uso Global Industrial.  
- A este respecto, se hace referencia a las actuaciones contempladas de acuerdo al Artículo 20 de la Ley del SNU y a cualquier modificación del planeamiento en general, que serán admitidas siempre que tengan resuello adecuadamente las infraestructuras de acceso, abastecimiento de agua potable y energía, y tratamiento y vertido de aguas residuales y pluviales.  
- No podrán modificarse los límites de la zona de protección del Castillo ni su calificación de zona verde salvo para su ampliación.   
Con estas premisas, el Modelo Territorial en cuanto al uso residencial se configura sobre la base de la consolidación de la delimitación del suelo urbano residencial actual y el establecimiento de áreas de suelo urbanizable residencial colindantes (Sectores 1, 2, 3 y 4) apostando claramente por completar el núcleo existente manteniendo un modelo de crecimiento compacto frente al disperso, con voluntad de respetar la morfología del tejido urbano originario.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
I. El término municipal de Cervera del Maestre con una superficie de 93.20 km² se encuentra situado en la comarca del Baix Maestrat al noreste de la provincia de Castellón.  
II. El instrumento de planeamiento actualmente vigente en el municipio lo constituye un Proyecto Delimitación de Suelo Urbano aprobado el 27 de julio de 1989, por lo que en el SNU, a tenor de la Ley de suelo no urbanizable, es de aplicación la consideración de suelo no urbanizable de especial protección para el resto de la superficie municipal.  
III. El PGOU aprobado inicialmente clasificaba las siguientes superficies en el término municipal:  
Suelo Urbano: 17'86 Ha  
Suelo Urbanizable Residencial: 28'11 Ha  
suelo no urbanizable: 9339'55 Ha  
- Común: 4759'23 Ha  
- Protegido: 4580'31 Ha  
Este planeamiento clasificaba el suelo municipal en las tres clases de suelo que prescribe la legislación urbanística, delimitando como suelo no urbanizable Común aquel que debe quedar excluido del proceso urbanizador y no deba ser objeto de protección, reduciendo lógicamente el suelo no urbanizable Protegido, en el que a su vez distingue diferentes categorías.   
No obstante, una vez concluido el procedimiento de EIA y tras el cumplimiento de los condicionantes de la presente DIA, el SNU Protegido se verá reducido en mucha menor medida de lo propuesto inicialmente en el PGOU respecto al planeamiento anterior.  
IV. El suelo no urbanizable de especial protección queda dividido en las siguientes Categorías, con las siguientes superficies:  
De Protección Forestal: 3927'34 Ha  
De Protección Histórico-Artístico-Arqueológico: 79'89 Ha  
De Protección de Vías Pecuarias: 240'07 Ha  
De Protección de Cauces: 266'38 Ha  
De Protección de Red Viaria: 66'61 Ha  
No obstante, el SNU de Protección de VVPP no aparece grafiado en los Planos de Ordenación ni en la leyenda que los acompaña.  
V. Se estima un potencial de 745 nuevas viviendas, excluido el casco urbano actual. Lo anterior establece un nuevo horizonte poblacional que se estiman en 2384 nuevos habitantes, que sumados a los 660 hab. que arroja el último censo de 2004, dan como resultado una población potencial de 3044 habitantes para un municipio con una marcada tendencia al descenso poblacional a lo largo de todo el pasado siglo. En resumen, el Plan General de Ordenación Urbana genera un nuevo marco socioeconómico que multiplica por cuatro la actual población de Cervera.  
VI. El Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos del Plan General inicialmente presentado incorpora como elementos protegidos el Castillo y sus murallas, la Iglesia, la Torre Campanario, el Museo Molí d'Oli, la Ermita Santuario de la Virgen del Carmen y la Ermita de San Sebastián.  
VII. Los municipios colindantes a Cervera del Maestre disponen en general de una regulación urbanística sin actualizar a la legislación sectorial vigente, y muchos no han sido sometidos al procedimiento de EIA. La Jana, Traiguera y Sant Jordi colindantes al Norte, y Calig y Peñíscola colindantes al Este califican los terrenos adyacentes a Cervera como suelo no urbanizable Común; Santa Magdalena del Pulpis al Sur y La Salzadella al Suroeste como SNU de Protección; Sant Mateu, al Oeste como SNU de Protección los terrenos situados al sur del Riu de la Mare de Deu o Barranc de Sant Mateu y como suelo no urbanizable Común los situados al norte hasta la Rambla de Cervera, por lo que la clasificación y calificación propuesta se puede considerar compatible a la de los municipios colindantes.   
3. Alternativas  
En lo que respecta al estudio de alternativas no se ha presentado estudio de alternativas en lo que a la delimitación de los suelos urbano y urbanizable se refiere, aunque sí se han recogido diversas modificaciones en el documento de planeamiento en cuanto al SNU y a la normativa urbanística que regule los usos posibles y compatibles de los distintos suelos ordenados por el Plan General.  
Tramitación Administrativa  
1. Admisión a trámite  
En fecha 3 de febrero de 2004 la DT de Territorio y Vivienda de Castellón remitió una copia del expediente administrativo municipal con la certificación del resultado del trámite de Información Pública al que han sido sometidos la totalidad de los documentos y copia de las alegaciones presentadas, y posteriormente, con fecha 29 de diciembre de 2005 remite una copia de la documentación técnica, incluido el estudio de impacto ambiental, todo ello relativo al Plan General de Ordenación Urbana de Cervera del Maestre, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
2. Información pública  
El estudio de impacto ambiental se expuso al público inicialmente, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en un diario provincial con fecha 11 de octubre de 2002 y en el DOGV nº 4.356, de 14 de octubre de 2002.  
Durante el periodo de Información Pública se presentaron cinco alegaciones, según consta en el certificado emitido por el Secretario del Ayuntamiento de Cervera del Maestre, acompañado en el expediente administrativo municipal por la certificación de aprobación provisional por acuerdo del Pleno de fecha 7 de marzo de 2003, informe del trámite de información pública realizado, copia de las alegaciones presentadas e informe evacuado en contestación a las mismas.  
3. Resumen de las alegaciones  
De las cinco alegaciones presentadas, sólo la presentada por el Grupo Municipal del PSOE hace referencia a las posibles afecciones ambientales del planeamiento incluyendo propuestas para modificar la delimitación del SNU en sus diferentes Categorías, así como, alguna consideración relativa a las antiguas construcciones rurales en SNU (masos), la propuesta de una zona de suelo para ubicar un polígono industrial y la necesidad de completar el Catálogo con los yacimientos arqueológicos y elementos que no figuran inicialmente en la propuesta, mientras que las demás alegaciones hacen referencia a la modificación de la clasificación propuesta a Suelo Urbanizable o Urbano, a diversas consideraciones respecto al desarrollo del Sector I Ermita, a la reclasificación como suelo urbanizable para su posterior desarrollo de un SNU Común en la Partida "Serrades" en el que se obtuvo en su día una DIC y licencia municipal para la construcción de un alojamiento de turismo rural.  
Contestadas todas las alegaciones por parte del técnico redactor del PGOU, se han introducido las modificaciones fundamentadas en la alegación presentada por D. Juan Boix Salvador, y parcialmente la del Grupo Municipal del PSOE. Las otras tres alegaciones se han desestimado totalmente, aunque la de D. Juan Viñes Tolos queda al parecer pendiente de una comprobación de superficie, así como las alegaciones enumeradas con los números 1.3, 1.6, 4.3, 4.4, 4.5, 5, 6 y 8 del Grupo Municipal Socialista.   
4. Peticiones de información o documentación complementaria  
Con fecha 26 de septiembre de 2005, se requiere al Ayuntamiento para que complete la documentación presentada con la documentación que de manera resumida se expone a continuación:  
- Informe favorable regulado en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano  
- Informe sobre la disponibilidad de recursos hídricos  
- Certificados que justifiquen la capacidad de gestión de residuos sólidos y la capacidad de admisión y gestión de las aguas residuales.  
- El Inventario ambiental se considera insuficiente en lo relativo a Suelos, Incendios Forestales, Fauna e Hidrología  
- Será necesario cartografiar adecuadamente las áreas de terrenos forestales que hayan sufrido incendios, así como recoger adecuadamente en el EsIA y planeamiento general los Montes Catalogados CS-3058 y CS-1049  
€ Falta en el EsIA una adecuada valoración de las capacidades de uso y los resultados de la calidad del paisaje, que necesariamente se traduzca en la definición y valoración de Unidades Ambientales en el término municipal.  
- La Normativa Urbanística del suelo no urbanizable de especial protección es claramente insuficiente en cuanto a la definición de usos permitidos, compatibles e incompatibles en el SNU Protegido Forestal y en el suelo no urbanizable de Protección Histórico-Artística-Arqueológica.  
- Se deberá ampliar la delimitación de los suelos clasificados como SNU de Protección de Cauces que deberá extenderse a la red de barrancos del término municipal.  
- Será necesario proponer un Plan de Vigilancia Ambiental.  
Informes Sectoriales  
En el expediente de evaluación de impacto ambiental se incluyen diversos informes sectoriales recibidos durante la tramitación del Plan General, entre los que destaca el informe de la mercantil FOBESA, actual adjudicataria del servicio municipal de Recogida de Residuos Sólidos Urbanos, acerca de la capacidad de suficiente para la realización del citado servicio y el certificado del Consorcio para la ejecución de las previsiones del Plan Zonal de Residuos mediante la ubicación en el municipio de Cervera del Maestre de instalaciones de tratamiento y eliminación de residuos sólidos urbanos de la Zona 1; y el certificado de capacidad de tratamiento de la EDAR emitido por la Diputación Provincial de Castellón.   
Además consta en el expediente administrativo la solicitud, por parte del Ayuntamiento, del Informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar, no habiéndose recibido respuesta hasta el momento.  
Afecciones legales  
1. Tras la consulta de las cartografías temáticas y estudios integrantes de los sistemas de información territorial publicadas por la CTH o los publicados por la COPUT, así como el PATRICOVA, listados de Microrreservas, Parajes Naturales Municipales, y Red Natura 2000, no se detectan afecciones en el Término Municipal.  
2. Cervera del Maestre cuenta con los Montes catalogados CS-3058 y CS-1049 de UP, clasificados como SNU de especial protección Forestal por la documentación que modifica en Plan General inicialmente presentado. La documentación presentada clasifica como SNU de Protección Forestal la mayoría de las áreas de suelo forestal incluidas en el término municipal de Cervera, aunque no se han cartografiado las áreas de terrenos afectadas por incendios de carácter forestal.   
3. En el término municipal de Cervera existen un total de 5 vías pecuarias clasificadas, según se indica en el EsIA y se grafía adecuadamente en el plano 0.2:  
- Cañada de Bassoles a Balsa Blanca  
- Cordel de Perdiguera a las Clapisas  
- Cañada de la Balsa Pruñonosa  
- Colada de Pedralta  
Colada de Calig a San Mateo  
Las citadas VVPP no se recogen adecuadamente en los Planos de Ordenación ya que no aparecen grafiadas ni clasificadas como SNU de Protección de VVPP, aunque si se ha redactado una Normativa Urbanística para este tipo de suelo.  
4. El término municipal de Cervera lo atraviesa la Rambla de Cervera o Riu Sec, de régimen torrencial. Son numerosas las fuentes, los cauces y vaguadas secundarios y otros de pequeña entidad que conforman una red de barrancos bastante extensa, la mayoría de los cuales desembocan en la Rambla de Cervera, sobre todo por su margen derecha, siendo los principales el Barranc de Sant Mateu, el de la Teba, el de Tom, l'Alba, el del Mas de Lifrago o de la Solana o de Pandols; y los de Bassoles, del Molí de l'Oli por la margen izquierda. Al sureste tiene su cabecera el Barranc de la Garrotxa en dirección Peñíscola donde tiene su desembocadura.   
El Plan General clasifica como suelo no urbanizable de especial protección de Cauces la Rambla de Cervera en toda su extensión y con una protección genérica establecida en 15m desde el eje según la normativa urbanística de la documentación modificada, para el resto de los cauces.  
5. En el Término municipal de Cervera del Maestre se encuentran catalogados dos BICs denominados "Castillo de Cervera" y "Molí de l'Oli" y un total de once yacimientos arqueológicos, según la información disponible de la DG de Patrimonio Cultural Valenciano. Los citados BICs y los yacimientos catalogados sí parecen haber sido recogidos adecuadamente en el Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos del Plan General, y los terrenos entorno a los mismos se clasifican como suelo no urbanizable de Protección Histórico-Artística-Arqueológica, aunque no se puede considerar que la normativa urbanística sea adecuada para la salvaguarda de los mismos.   
El Castillo y sus alrededores se clasifican como suelo urbano y se califican como zona verde (PJL) y se afirman quedar sujetos al régimen de protección artístico-histórica-arqueológica. La Ermita y sus alrededores, incluidos en el Sector 3 de suelo urbanizable tendrán destino dotacional como zona verde según se establece en las DEUT.  
Por todo lo anterior, se considera necesario completar el expediente con el Informe favorable de la DG de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano relativo al planeamiento general propuesto.  
6. El TM no es atravesado por ningún trazado ferroviario ni líneas de transporte de engría eléctrica de importancia. Las infraestructuras más importantes que lo atraviesan son las dos carreteras de la GV, CV-135 de Calig a San Mateo y la CV-136 de Cervera a San Jorge, situadas en su mitad norte.  
Consideraciones ambientales  
El cauce de la Rambla de Cervera o Riu Sec divide el término municipal en dos áreas bien diferenciadas, aunque geológicamente son tres las zonas diferenciables. La franja norte y sur con predominancia de rocas calcáreas, y la central a ambos lados de la rambla donde es mayor la presencia de margas y calcáreas margosas. De éstos dos tipos, los materiales calizos, con una permeabilidad elevada y un drenaje fácil, presentan mayores riesgos de cara a la posible contaminación de los acuíferos mientras que las margas poseen un carácter menos permeable.   
En cuanto a la topografía, el territorio presenta un relieve accidentado que se va acusando más hacia el sur donde tiene carácter montañoso, y suavizándose en laderas más o menos acentuadas u onduladas en el entorno de la rambla y en los límites con Sant Jordi, Càlig y Sant Mateu.  
Los riesgos de desprendimientos y deslizamientos están ligados a una litología favorable y una pendiente que lo permita. En el entorno del núcleo de población, a los lados de la carretera a Sant Mateu y hasta la rambla, las propuestas urbanísticas de desarrollo se localizan en unos terrenos donde pueden verse afectados por riesgo de deslizamiento medio y se han determinado zonas de peligrosidad.   
No se puede considerar Cervera como un municipio con destacadas capacidades de cara al desarrollo agrario dado que la práctica totalidad del suelo posee unas capacidades moderadas y bajas en ese sentido. Los fenómenos erosivos y la pendiente accidentada contribuyen significativamente a ello.   
Es pues, muy importante, favorecer la continuidad de los mecanismos de contención del terreno, como las estructuras de muros de piedra en algunas laderas, así como hacer hincapié en la restauración de los taludes y en la recuperación de forma natural o por reforestación de las zonas afectadas por incendios de carácter forestal. Desde el punto de vista del de los incendios forestales, la ubicación de edificaciones en terrenos colindantes con bosque o terrenos forestales origina riesgo de incendios en una doble dirección: peligro para la edificación, puesto que un fuego forestal las puede afectar, y peligro de que un fuego en una edificación pueda originar un fuego forestal.  
La vegetación natural de la zona ha sido descrita a partir de carrascales de meseta sobre calizas con dos etapas, la primera de coscojares con espino y lentiscos, pino carrasco, gammonita y carrascas. La segunda con coscojares de meseta con aliaga, romerales, tomillares con espliego, alhucema y pino carrasco. Sí se han definido áreas de hábitats prioritarios, coincidentes con las áreas cartografiadas como suelos forestales, en razón de las especies que allí habitan, aunque su cobertura es escasa. El relieve accidentado ha impedido una acción humana intensa más allá de los cultivos de secano entre los abundantes terrenos forestales que son el soporte de la fauna ligada al bosque mediterráneo.  
En cuanto a la valoración del paisaje, se han identificado un total de 8 unidades de paisaje, de los que se han descrito fundamentalmente sus características en cuanto a relieve, vegetación y uso del suelo. Los numerosos relieves del territorio, desde los ondulados a los montañosos fuertemente accidentados junto con el carácter cultivado o inculto de los terrenos de matorral y masas arbóreas, parecen haber determinado principalmente la valoración. En particular, destacan las zonas 3, 4, 5 al sur de la Rambla de Cervera, y la zona 6 correspondiente a la zona más accidentada con pendientes acusadas al norte del núcleo de población, donde en las parcelas situadas al norte del Barranc de les Bassoles se llevan a cabo actividades extractivas.  
Los datos poblacionales del municipio muestran una clara tendencia al descenso demográfico que llegó a contar con 2523 habitantes en 1900, reduciéndose hasta los escasos 660 habitantes censados en la actualidad. En el conjunto de la economía local, la principal actividad de la población es la agricultura, aunque como segunda actividad de personas que tienen en otros servicios su actividad principal.   
En el TM de Cervera del Maestre existe un único núcleo de población. La edificación existente se concentra en el casco urbano existiendo poca edificación diseminada, algunos masos todos deshabitados menos uno, y alguna casa aislada. Es de destacar el carácter poco accesibe de la mitad sur del municipio, a la derecha de la Rambla de Cervera que se corresponde con suelos de carácter forestal, de donde la importancia de las VVPP, caminos estrechos, tortuosos y sin asfaltar que soportan un muy escaso tráfico rodado, ya que son las únicas que atraviesan el TM y dan acceso a los bancales agrícolas existentes en las laderas de valles y montañas.  
En cuanto a la gestión de los residuos sólidos, revisada la documentación presentada se observa que se han tenido en cuenta las directrices del Plan Zonal de Residuos, que prevé en el municipio de Cervera del Maestre la ubicación de instalaciones de tratamiento y eliminación de residuos (planta de tratamiento y depósito controlado) para la Zona 1.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre Evaluación de Impacto Ambiental.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
1. Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto del Plan General de Ordenación Urbana de Cervera del Maestre, promovido por el Ayuntamiento de Cervera del Maestre, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.  
2. Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
- En cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano deberá obtenerse informe favorable de la dirección general de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano. En el supuesto de que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse también la presente declaración de impacto ambiental.  
- Será necesario acreditar, ante la Comisión Territorial de Urbanismo, la disponibilidad de recursos hídricos para los usos previstos en la ordenación y en especial de la disponibilidad de agua potable para el abastecimiento del municipio con los techos poblacionales previstos en el Plan General, según las previsiones de los planes hidrológicos, además de la no afección o menoscabo a otros usos existentes legalmente implantados.  
- Las vías pecuarias deberán grafiarse debidamente en los planos de ordenación como SNU de especial protección, manteniendo su anchura legal correspondiente e integrándola en los nuevos desarrollos urbanísticos, caso de verse afectadas, de manera que nunca computen a efectos de aprovechamiento ni estándares urbanísticos al corresponderse con bienes de dominio público.  
- La calificación de suelo no urbanizable de Protección Forestal se aplicará como mínimo a los terrenos señalados en el plano adjunto como anexo 1, sin perjuicio de la superposición con otras protecciones que puedan existir sobre los mismos terrenos. Esta categoría de suelo deberá ampliarse a los terrenos forestales afectadas por el incendio ocurrido en 1993, que se corresponden además con aquellas zonas con mayor valor ambiental y paisajístico al sur del TM.   
- En el SNU de Protección Forestal quedará específicamente prohibido como uso la vivienda unifamiliar aislada, y aquellas instalaciones con uso Recreativo-Deportivo incompatibles con los valores ambientales de este tipo de suelos, las actividades Terciarias en general, así como los establecimientos hoteleros y asimilados.   
- En el suelo no urbanizable de Protección de Cauces, en aquellos tramos que atraviesen terrenos clasificados como SNU Común, la superficie de protección genérica establecida en las NNUU deberá ampliarse a todas aquellas laderas vertientes a la misma que posean vegetación o arbolado de carácter natural con la intención de salvaguardar la cuenca de recepción y a la vez preservar ésta de los efectos erosivos producidos por la eliminación de la cobertura vegetal, especialmente en la época de precipitaciones torrenciales.  
- El Plan General establecerá, con carácter previo a su aprobación definitiva, una reserva de suelo con destino a las instalaciones de tratamiento y eliminación de los residuos sólidos, en cumplimiento de lo previsto en el Plan Zonal de Residuos de la Zona 1.  
- No podrán promoverse nuevas clasificaciones de suelo urbanizable sin previa valoración y justificación de los desarrollos del suelo urbano y urbanizable existente en el municipio, de acuerdo al modelo territorial que propone el nuevo Plan General.  
- Con la finalidad de garantizar, en cualquier momento del desarrollo del Plan General, una correcta gestión ambiental, se adoptarán las siguientes medidas:  
- Será necesario elaborar una ordenanza municipal que regule el vertido a la red de alcantarillado municipal, ajustándose a lo establecido por el Modelo de Ordenanzas elaborado conjuntamente por la Entitat de Sanejament de la GV y la Federación de Municipios y Provincias y/o por aquellos condicionantes más restrictivos que se hayan establecido para el buen funcionamiento de la EDAR que realiza el tratamiento de las aguas residuales.  
- Deberá incluirse en las Fichas de Planeamiento y Gestión de cada sector un apartado con las condiciones de conexión de los mismos, y en particular se especificará la necesidad de acreditar la capacidad de depuración de la EDAR a la que se pretende conectar los colectores de aguas residuales y en su defecto la reserva correspondiente para su ampliación o la ejecución de una nueva infraestructura.   
- Así mismo se incluirá la necesidad de realizar un estudio geotécnico previo a la aprobación del planeamiento de desarrollo que permita determinar las características de las obras tanto en las edificaciones como en la urbanización, y las medidas correctoras a adoptar frente al riesgo de deslizamiento, en el suelo urbanizable del Sector 1.   
- Será obligatorio incorporar en la Normativa Urbanística que aquellas actividades aisladas o viviendas familiares aisladas, no conectadas a redes de saneamiento, para los nuevos usos, incorporen sistemas de oxidación total, prohibiéndose el empleo de fosas sépticas y pozos ciegos.  
3. Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
4. La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 3 de febrero de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 34/2005-AIA   
Título: MP Nº 56 PGMOU - Reserva de Suelo Dotacional Educativo en el Rincón de Bonanza de Orihuela  
Promotor: Ayuntamiento de Orihuela  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Orihuela y CTU   
Localización: a 200m del núcleo urbano del Raiguero Bonanza y de la carretera N-340, en el término municipal de Orihuela  
Descripción del proyecto   
1. Objeto del proyecto  
El objeto del proyecto persigue la reserva de terrenos con Uso Dotacional, para la construcción de un nuevo Centro Docente, en la pedanía del Rincón de Bonanza, perteneciente al TM de Orihuela.   
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
La transformación de un suelo no urbanizable de Regadío Tradicional en un Suelo Urbano destinado a Uso Dotacional, supone la reclasificación de la Parcela 297 del Polígono 37, cuya titularidad pertenece al Ayuntamiento de Orihuela, situada 2km al sur del núcleo urbano de la pedanía oriolana del Rincón de Bonanza, a unos 200 metros del mismo y comunicada con éste por la Vereda del Rincón.  
La Modificación Puntual propuesta pretende la creación de un nuevo suelo dotacional, con una superficie total de 6.582,27m² (donde se incluyen diversas afecciones por tubería de riego y caminos de servicio), para la ejecución de un Centro Docente, resultando una superficie neta exenta de afecciones de 6.030,53m².  
Se pretende además, la desafección de la zona considerada en el PGOU de Orihuela de 1990 para la ejecución de una posible variante de la N-340, dado que el titular de la vía, el Ministerio de Fomento, ha informado sobre la anulación de los estudios y proyectos que realizó por entonces. Dicha zona pasará a estar clasificada como suelo no urbanizable de Regadíos Tradicionales.  
3. Alternativas  
Las posibles alternativas, frente a la solución adoptada, quedan condicionadas por las características propias del proyecto, donde la decisión de reclasificar suelo se justifica en la en la necesidad de crear un nuevo equipamiento escolar.  
Tramitación Administrativa  
1. Admisión a trámite  
En fecha 7 de enero de 2005 el Ayuntamiento de Orihuela remitió una copia del EsIA, documentación técnica y certificación del resultado del trámite de Información Pública al que han sido sometidos la totalidad de los documentos, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
2. Información pública  
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según Edicto publicado en el DOGV nº4.919, de 7 de enero de 2005 y anuncio publicado en el periódico "La Verdad", con fecha 20 de diciembre de 2004.  
Durante el periodo de Información Pública no se presentó ninguna alegación, según consta en los certificados emitidos por el secretario general del Ayuntamiento de Orihuela, acompañado en el expediente administrativo por la certificación de aprobación provisional por acuerdo del Pleno de fecha 22 de febrero de 2005.  
3. Peticiones de información o documentación complementaria  
Con fecha 5 de abril de 2005, se requiere al interesado para que complete la documentación presentada con la certificación de la aprobación provisional del proyecto remitido.  
Con fecha 20 de abril de 2005, se comunica al Ayuntamiento de Orihuela las deficiencias detectadas en la documentación presentada y se le requiere que complete el expediente con un nuevo EsIA. Se le comunica, a su vez, que se efectúa consulta al Servicio de Ordenación Territorial acerca del Estudio de Inundabilidad inicialmente presentado.   
Con fecha 6 de mayo de 2005, se da traslado al Ayuntamiento de Orihuela del primer informe evacuado por el Servicio de Ordenación Territorial en contestación a la consulta realizada.  
Con fecha 16 de agosto de 2005, se advierte al Ayuntamiento de Orihuela la caducidad del expediente de evaluación de impacto ambiental incoado.   
Finalmente, con fecha 7 de septiembre de 2005 el STPOT remite un nuevo EsIA relativo a la MP nº 56 del PGOU de Orihuela, donde consta en el escrito la remisión por parte del Ayuntamiento oriolano de un nuevo Estudio de Inundabilidad al STPOT de Alicante.  
Informes Sectoriales  
Con fecha 28 de abril de 2005, el Servicio de Ordenación Territorial remite informe relativo al primer Estudio de Inundabilidad. En el informe se determina que la parcela sí se haya afectada por riesgo de inundación, de nivel 2, y se establece la necesidad de que el estudio de inundabilidad que concrete este riesgo se ajuste a lo dispuesto en el PATRICOVA.  
Con fecha 17 de febrero de 2006, el Servicio de Ordenación Territorial remite copia del informe favorable relativo a la aprobación del Estudio de inundabilidad correspondiente a la MP nº 56 del PGOU de Orihuela, al considerarse suficientemente cumplidas las previsiones contenidas en el PATRICOVA, y cuyas condiciones para la adecuación de la propuesta frente a las inundaciones se transcriben a continuación:   
- La Normativa Urbanística de la modificación deberá recoger las condiciones descritas en los artículos 27 y 28 de la normativa del PATRICOVA en cuanto a las condiciones de adecuación de las edificaciones para las zonas de nivel de riesgo 2.  
- Como medidas correctoras a contemplar en los proyectos de edificación, se deberán contemplar los siguientes aspectos:  
- Medidas de impermeabilización en trasdós de muros, así como drenaje de los mismos.  
- Cálculo, disposición y valoración de bombas de achique de todos los volúmenes situados bajo la cota de inundación (1,00 metros) de manera que el cálculo del punto de funcionamiento de la bomba garantice la evacuación del volumen de la hipótesis de inundación. Dicha bomba deberá tener medios alternativos de suministro.  
- Las edificaciones de una planta que se realicen deberán contar con una cubierta visitable desde su interior mediante una escalera; la cual deberá ser permanente y fija.  
- El forjado de planta baja de las futuras construcciones se situará por encima de la rasante del terreno circundante en una cota de 80 centímetros.  
- Al menos un 50% del volumen entre dicho forjado y la cota del terreno natural será diáfana, sin muros o tabiques que puedan dificultar el paso del agua. De este modo, en caso de inundación parcial de la zona, los escolares y profesores podrán permanecer en el edificio sin peligro de presiones de corrientes temporales de agua sobre la estructura del edificio.  
- Puertas, ventanas y cerramientos de fachada serán estancos hasta una altura de un metro y medio (1,50 m) por encima de la rasante de la calle.  
 - Los elementos más sensibles de las instalaciones del edificio, como cajas generales de protección, transformadores, etc. se situarán a setenta centímetros (70 cm) por encima de la cota del forjado de la planta baja.  
- Las acometidas de la red de alcantarillado no permitirán el flujo de agua en sentido contrario, mediante la instalación de válvula antirretorno automática o manual, o cualquier otro mecanismo que lo impida.  
- Las vallas y muros de cerramiento de la parcela serán permeables al flujo del agua a partir de 40 cm de altura, y en todo su perímetro.  
- Las cimentaciones, estructuras y cerramientos de los edificios se calcularán bajo la hipótesis de una presión y/o subpresión producida por una altura de agua de un metro y medio (1,50 m). Los depósitos y elementos similares se diseñarán y anclarán al terreno de forma que se evite la posibilidad de flotación.  
- Respecto al camino de acceso: En la zona urbana, se colocarán imbornales de captación que viertan a la Red de Saneamiento existente, o, en su caso, de una red separativa con un diámetro mínimo de 400mm. En la zona no urbana, se preverá en el proyecto de acondicionamiento del acceso, sobre una elevación de la rasante de 1,50 m sobre la cota del terreno, con obras de drenaje transversal de diámetro 800mm cada 150m, a fin de asegurar la permeabilidad transversal frente a aguas de escorrentía, y sendas cunetas de pié de terraplén, con desagüe a las acequias de avenamiento que la atraviesan, mediante arquetas con desengrasador.  
- Perimetralmente a la zona ocupada por la edificación, se recomienda que el Proyecto de Construcción prevea una red de imbornales de captación y una red de drenaje interior de la parcela, que contemple la precipitación de 10 años de periodo de retorno, y desagüe a las acequias de avenamiento existentes en la zona.  
Afecciones legales  
1. Tras la consulta de las cartografías temáticas y estudios integrantes de los sistemas de información territorial publicadas por la COPUT y las publicadas por la CTH, se observa que la actuación no resulta incongruente con ninguno de ellos. No se afecta de manera directa a Espacios Protegidos por una legislación sectorial propia en material ambiental.   
2. La zona de la propuesta se sitúa a más de 100m del borde del río Segura, es decir, está fuera de la zona de policía del cauce, por lo que no se contemplan las afeccionas al dominio público hidráulico.  
3. La parcela se encuentra afectada por un riesgo de inundación de nivel 2, habiéndose realizado un Estudio de Inundabilidad específico a una escala mayor que el PATRICOVA.   
El municipio de Orihuela está incluido en el listado de municipios de elevado riesgo de inundación del PATRICOVA al ser inundable la mayor parte de su TM. El sector se localiza junto al caso urbano de la población del Raiguero de Bonanza, lo que justifica el desarrollo frente a otras zonas, siempre que se garanticen unas condiciones mínimas de seguridad para las personas y los bienes. Es por ello que el segundo Estudio de Inundabilidad presentado deba contemplar las medidas correctoras necesarias para garantizar la no inundabilidad de la parte de la parcela donde se sitúe la edificabilidad, así como el acceso de a la mima, y que se completan según el informe evacuado por el Servicio de Ordenación Territorial.  
4. En cuanto a afecciones particulares, la parcela considerada presenta los siguientes condicionantes:  
- En esta misma Modificación Puntual se produce la desafección de la reserva destinada a la ejecución de la Variante del Rincón de Bonanza, por lo que con la MP el sector no presentará afecciones derivadas por infraestructuras territoriales  
- En el lindero Norte existe una conducción de riego, presentando una afección por brazal de 1,50 metros de ancho, mientras que al Sur, existe una afección similar, debido a una conducción de riego pero que discurre por el camino agrícola del límite Sur  
- El límite Oeste es fachada con la Vereda del Rincón, no existiendo ninguna afección que condicione su distribución mas allá de los retranqueos ordenados por las Normas Urbanísticas del PGOU de Orihuela  
5. El EsIA realiza un estudio muy somero de la posible afección al patrimonio histórico y cultural del área del proyecto, en una zona donde no existe ningún yacimiento arqueológico catalogado, ni vía pecuaria afectada por la propuesta.  
No consta en el expediente Informe favorable regulado en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
Consideraciones ambientales  
La zona de suelo no urbanizable que se propone clasificar como Suelo Urbano comprende una parcela a unos 200 metros al sur del núcleo urbano del Rincón de Bonanza, lindante con caminos agrícolas y tuberías de riego, o con parcelas agrícolas clasificadas como suelo no urbanizable de Regadíos Tradicionales.  
Los terrenos afectados por la reclasificación corresponden a una zona de relieve plano, y el suelo de la zona de estudio posee la más alta capacidad agraria al corresponderse con una zona del llano aluvial del Segura. No se han observado riesgos ambientales asociados a la localización propuesta aparte del riesgo de inundabilidad, ya comentado, y el riesgo sísmico común a la zona Sur de la Provincia de Alicante.   
La parcela se encuentra en estado de abandono, con alguna presencia de herbáceas comunes, mientras que las parcelas colindantes están cultivadas con cítricos, siendo la fauna existente la habitual en terrenos agrícolas. En definitiva, el entorno ambiental esta marcado por ser una zona de borde urbano y de transición a zonas de cultivos de cítricos.  
Los terrenos objeto de reclasificación disponen de una fácil conexión a los distintos servicios urbanos y acceso desde el camino «Vereda del Rincón", que intersecta con la N-340 y así se comunica con el núcleo urbano y el término municipal.  
La depuración de las aguas residuales mediante la conexión a la red de saneamiento municipal esta prevista en el proyecto, al igual que la acometida de la red de agua potable. No obstante, al tratarse de un uso dotacional, donde no se prevé un incremento de la población residente ni estacional, no se estima adecuado suponer una mayor demanda de agua potable o un mayor volumen de aguas residuales. Igualmente, la recogida de RSUs no presenta ningún inconveniente para los servicios de recogida del municipio.  
El EsIA identifica y valora los posibles impactos ambientales que se puedan derivar de la actuación propuesta, siendo considerados globalmente como un impacto positivo y permanente.   
Las principales medidas correctoras se apoyan en el control de la contaminación sobre el medio físico y del impacto derivado de la ejecución del proyecto en fase de construcción, siendo de aplicación todas y cada una de las medidas propuestas, que no entren en contradicción con la presente Declaración de Impacto Ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre Evaluación de Impacto Ambiental.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
1. Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto sobre la Modificación Puntual Nº 56 del PGMOU consistente en la Reserva de Suelo Dotacional Docente en el Rincón de Bonanza de Orihuela, promovido por el propio Ayuntamiento de Orihuela, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.  
2. Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
- En cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, y especialmente ante la ausencia de información que justifique o no la posible presencia de restos arqueológicos en el entorno de la actuación, deberá obtenerse informe favorable de la dirección general de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano. En el supuesto de que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse también la presente declaración de impacto ambiental.  
- Se deberá acreditar ante la CTU, antes de la aprobación definitiva, el cumplimiento de las medidas correctoras para la adecuación de la propuesta frente al riesgo de inundaciones, expuestas en el informe evacuado por el Servicio de Ordenación Territorial, según conste en el original remitido al STPOT, que deberán ser recogidas por la documentación técnica de la modificación puntual y su normativa urbanística, bien en aquello relativo a la ordenación del sector bien en lo correspondiente a las posteriores fases de urbanización, ejecución de la edificación y funcionamiento.   
- Los residuos que aparecen en el anejo fotográfico del EsIA, existentes en la parcela, deberán ser retirados y gestionados de acuerdo a su tipología antes de la concesión de licencia municipal de obras a la empresa urbanizadora   
- El Ayuntamiento exigirá a las empresas encargadas entregar, tras la realización de las obras, certificados de recepción de residuos sólidos inertes por parte de vertederos o empresas autorizadas para la gestión de este tipo de residuos.  
- Los residuos que se generen en la fase de funcionamiento tanto peligroso como no peligrosos deberán ser gestionados a través de gestor autorizado de acuerdo a su legislación sectorial.  
- Se optará por la reutilización de la tierra vegetal retirada con motivo de los movimientos de tierras realizados, bien en la zona verde del nuevo dotacional bien para otros usos externos al proyecto. Se definirá el lugar y condiciones de almacenamiento de las misma, con el fin de garantizar que dicha tierra no pierda sus condiciones de humedad y sus características edáficas.  
3. Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
4. La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 25 de febrero de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 229/05-AIA  
Proyecto: Plan Parcial Normas UZO-1 "Los Campellos 2" en Castalla (Alicante)  
Promotor: MARSADI,SA.  
Autoridad Sustantiva: Ayuntamiento de Castalla y conselleria de Territorio y Vivienda.  
Localización: Al sudeste del casco urbano, junto al suelo urbanizable UZE "Los Campellos 1".  
Descripción del proyecto  
1. Antecedentes:   
Entre los antecedentes a considerar relacionados con el sector se encuentra la Declaración de Impacto Ambiental de 8/01/2001 del expediente 185/2001-AIA del Plan General de Ordenación Urbana de Castalla y Resolución de 7/03/2002 que modifica el condicionante II de la declaración anterior referida a este sector. En la modificación se indica que: "Se considera aceptable la consideración como suelo urbanizable UZO- Los Campellos 2, siempre y cuando se incorpore en el artículo 6.10 de las Normas Urbanísticas del Plan General la condición de que el Plan Parcial que ordene pormenorizadamente dicho sector quede sometido al trámite de evaluación de impacto ambiental. En cualquier caso, dicha propuesta urbanística deberá contemplar necesariamente el desarrollo y funcionamiento de la totalidad de las infraestructuras previstas en el proyecto del suelo urbanizable Los Campellos".  
En la resolución del expediente 380/03-AIA se motiva la devolución del expediente por la falta de justificación en la cumplimentación de distintos condicionantes como son: la autorización de vertido por la Confederación Hidrográfica del Júcar, falta de justificación de la construcción de una balsa para el almacenamiento de aguas residuales depuradas destinadas al riego de zonas verdes y falta de aportación de certificado emitido por la Dirección General de Calidad Ambiental en relación con la clausura y restauración del vertedero municipal de residuos inertes.  
En la Declaración de Impacto Ambiental de fecha 18/02/1998 del expediente 480/97-AIA referida al Sector Los Campellos 1, se establecieron unos condicionantes relativos a la ampliación del tratamiento de aguas residuales a 2.000 habitantes-equivalentes, y al cumplimiento del Plan Integral de Residuos. Indicándose en las consideraciones de la misma que los embalses de riego (en la documentación constaba la construcción de una balsa de agua residual depurada con destino a riego de zonas verdes) de determinada capacidad podrían estar sometidos a su vez a evaluación de impacto ambiental.  
2. Descripción de las características más relevantes de la actividad del proyecto:  
El presente proyecto corresponde al Plan Parcial del Sector UZO 1 "Los Campellos 2", clasificado como suelo urbanizable por el Plan General de Ordenación Urbana de Castalla, por el que se ordena pormenorizadamente el sector.  
El Sector Los Campellos 2 tiene una superficie de 205.000 m², en el que se tiene prevista la construcción de 410 viviendas, que según el criterio establecido en el estudio de impacto ambiental (4 habitantes por vivienda), equivaldría a unos 1.640 habitantes que se añadirían a los correspondientes del sector Campellos 1, con 570 viviendas y una población aproximada de 2.280 habitantes.  
Las infraestructuras necesarias para el funcionamiento de Campellos 2 se desarrollan a partir de las existentes en Campellos 1, de forma que:  
1. Se conecta a la red de saneamiento que finaliza en la estación depuradora de aguas residuales de Campellos 1, de la que se presenta proyecto fechado y visado en enero de 2006, en el que se plantea una E.D.A.R. para tratar en un principio un caudal de 400 m³/dia (2.000 habitantes con una dotación de 200 l/hab/dia), ampliable a un caudal de 800 m³/dia (4.000 habitantes), que será sometido a una 1ª fase de pretratamiento, una 2ª fase de desengrasado-desarenado, una 3ª fase de proceso biológico, una 4ª fase de decantación secundaria y una 5ª fase de desinfección (cloración). No se indica, no obstante, ningún punto de vertido en el caso de que fuera necesario.  
2. Las aguas residuales depuradas se almacenan en un embalse para su utilización para riego, del que presentan memoria descriptiva y fotos del mismo ya ejecutado, respondiendo a las siguientes características: capacidad de 2.032 m³, impermeabilizado con lámina PEAD de 1,5 mm de espesor, y una altura de 3,5 m.   
3. Presenta justificación de caudales disponibles mediante certificación de Aquagest Levante para 500 viviendas del sector Los Campellos, indicando un caudal demandado de 10,4 l/seg (500viv\*3hab\*2,4 coef. simultaneidad/(24\*3.600), siendo que la tubería existente tiene una capacidad de transporte de caudal de 26 l/seg.  
Indica así mismo que en cuanto a la capacidad de almacenamiento de agua, existe un compromiso por parte de los promotores para la construcción de un depósito de 5.000 m³ para completar la reserva de agua existente en el Depósito La Espartosa de 1.200 m³de capacidad, que se nutre del Pozo La Espartosa que posee un caudal de 50 I/seg, calculando unas necesidades de producción de agua en total de 3.250 m³/dia, por lo que el pozo deberá trabajar 18 horas diarias.  
4. Clausura vertedero: La clausura del vertedero próximo a la actuación resultaba requisito indispensable para el desarrollo del sector del suelo urbanizable por exigencia de las distancias establecidas en la normativa sectorial de residuos urbanos. Se presentó el proyecto de clausura en fecha 29 de julio de 2005 y modificaciones el 24 de noviembre de 2005 subsanando deficiencias detectadas. Se emitió informe favorable al mismo por el Servicio de Residuos Urbanos en fecha 29 de noviembre de 2005.  
3. Alternativas:  
Al tratarse de un sector de suelo urbanizable determinado en el Plan General de Ordenación Urbana, no se presentan otras alternativas de ubicación.  
Tramitación Administrativa:  
1. Información Pública. Remisión del expediente:  
En fecha 30 de noviembre de 2005, el Ayuntamiento de Castalla remite la siguiente documentación sobre el expediente:  
- Plan Parcial "Los Campellos 2" de fechado en octubre de 2004 (acompañados de los planos de información y ordenación), sin estar debidamente diligenciado.  
- Copia del Estudio de Impacto Ambiental de diciembre de 2002, diligenciado con fecha de información pública de 14 de octubre de 2003.  
- Copia del expediente municipal.  
- Escrito de la Confederación Hidrográfica sobre el estado de tramitación del expediente de autorización del vertido de aguas residuales de la E.D.A.R. para MARSADI,SA.  
- Informe emitido por el Servicio de Residuos Urbanos sobre el Proyecto de Clausura del vertedero de RCD's sito en la partida "Los Campellos".  
- Informe de arquitecto colegiado en el que se certifica que la construcción de balsa para almacenamiento de aguas residuales en el sector Los Camellos se ha ejecutado de acuerdo al proyecto presentado en el Ayuntamiento,  
En fecha 8 de febrero de 2006 el Ayuntamiento de Castalla remite la subsanación de deficiencias solicitada en el escrito remitido por esta Dirección General en fecha 14 de diciembre de 2005.  
El proyecto y estudio de impacto ambiental han estado sometidos a información pública mediante anuncio del Ayuntamiento de Castalla en el DOGV nº 4.616 de 27/10/2003 y en el diario Información de Alicante de 21 de octubre de 2003, sin que se hayan presentado alegaciones en el periodo establecido, según consta en el expediente municipal.  
2. Informes obrantes en el expediente:  
- En informe del asesor jurídico municipal de 27 de junio de 2003 se indica que el Ayuntamiento considera que existe un error en el Plan General, con respecto a la red secundaria exigida al Sector "Los Campellos 2", y como consecuencia de ello tramita la correspondiente Modificación Puntual de dicho sector.  
Hay que indicar al respecto que la citada modificación ("Modificación Puntual nº 1 del Plan General de Castalla,UZO 1 Los Campellos 2", con información pública realizada mediante publicación en el DOGV nº 4.550 de 23 /07/2003, sin alegaciones), se refiere a una modificación de la superficie dotacional correspondiente al sector.  
- Informes del Área de Calidad Ambiental referida al proyecto de clausura del vertedero:   
En fecha 26 de octubre de 2005, el Servicio de Residuos Urbanos emite informe sobre el proyecto presentado el 29 de julio de 2005 de clausura del vertedero, situado próximo a la actuación, en el que se señalan unas deficiencias relativas a la pendiente de los taludes y a la carencia del Programa de Vigilancia Ambiental. Estas deficiencias se subsanaron en la documentación presentada 24 de noviembre de 2005, según consta en el informe favorable emitido por el Servicio de Residuos Urbanos el 29 de noviembre de 2005.  
Afecciones legales:  
El sector responde a un suelo urbanizable en el Plan General de Ordenación Urbana de Castalla, en cuya Declaración de Impacto Ambiental del expediente 185/2001-AIA del Plan General de Ordenación Urbana de Castalla y Resolución de 7/03/2002 que modifica el condicionante II se condicionaba al Plan Parcial que ordenara pormenorizadamente dicho sector a efectuar el trámite de evaluación de impacto ambiental.  
Tanto la reutilización de aguas residuales depuradas para riego como el vertido de aguas residuales depuradas en su caso se encontrará sujeto a la autorización preceptiva de la Confederación Hidrográfica.  
El desarrollo del sector se encuentra ligado a la autorización del Proyecto de Clausura y Restauración del Vertedero próximo a la actuación por parte de la Dirección General de Calidad Ambiental, para que resulte compatible con las distancias establecidas en la legislación sectorial de residuos.  
El embalse de agua residual depurada no se encuentra incluido, por sus dimensiones, en los supuestos sometidos a evaluación de impacto ambiental establecidos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/89 de Impacto Ambiental.  
Consideraciones ambientales:  
1. Elementos ambientales afectados por el proyecto:  
Los principales efectos ambientales derivados de la ejecución y desarrollo del proyecto se refieren a la ocupación de suelo, eliminación de vegetación y generación de residuos, que no resultan significativos en la ubicación proyectada siempre que se efectúe una adecuada gestión de los residuos generados. No obstante, en la fase de funcionamiento se originan impactos derivados del incremento de población que genera la actuación debido a una necesidad de incremento de demanda de recursos hídricos y generación de residuos tanto líquidos como sólidos. Estos efectos vienen ligados a que el presente proyecto responde a una ampliación del sector Campellos 1, del que se formuló Declaración de Impacto Ambiental en fecha 18/02/1998 con los condicionantes mencionados anteriormente.  
La disponibilidad de recursos hídricos para abastecimiento se acredita por la empresa Aquagest Levante, condicionándolo a la ejecución de un depósito de acumulación a cargo del urbanizador.  
La depuración de aguas residuales se realizará mediante conexión al sistema de depuración de Campellos 1, aunque hay que hacer constar que la primera fase del proyecto (400 m³/dia para 2.000 habitantes-equivalentes) se considera ya superada, por lo que para el desarrollo de este sector se deberá ejecutar la segunda fase del proyecto (tratamiento de 800 m³/dia para 4.000 habitantes-equivalentes).  
En cuanto a la gestión de las aguas residuales depuradas, hay que indicar que tanto su reutilizaión para riego como su posible vertido necesita disponer de autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
Cabe mencionar en este apartado las consideraciones referidas a la compatibilidad del sector por la distancia que guarda a un vertedero de residuos existente (menos de 500 m), establecida en la legislación sectorial de residuos. Aunque el vertedero ya no funciona como tal según los documentos aportados, la legislación sectorial exige que se proceda a su clausura para que la actuación resulte compatible. Por ello, tal y como se ha expuesto con anterioridad se ha presentado un proyecto de clausura y restauración del vertedero, pendiente de autorizar por la Dirección General de Calidad Ambiental, el cual ha sido informado favorablemente por el Servicio de Residuos Urbanos.  
2. Medidas correctoras y Programa de Vigilancia ambiental  
Las medidas correctoras expuestas se refieren a la fase de ejecución, pero no se citan las derivadas de los impactos generados en la fase de funcionamiento que se han reflejado en el punto anterior, por lo que deberán ampliarse de acuerdo con los condicionantes que se establecen en la presente declaración.  
En cuanto al Programa de Vigilancia, se refiere únicamente a las medidas correctoras propuestas en la fase de ejecución, por lo que se deberá incorporar al Programa de Vigilancia lo dispuesto en los condicionantes que se exponen en la presente declaración.  
Consideraciones jurídicas:  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos del Decreto 162/90 por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental de la Ley 2/1989 de 3 de marzo de la Generalitat Valenciana, en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, así como en cumplimiento de lo establecido en la Resolución de fecha 7/03/2002 que modifica la declaración de impacto ambiental del expediente185/2001-AIA del Plan General de Ordenación Urbana de Castalla.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/89 de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Organo Ambiental, para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
4. El Art. 56, del Decreto 81/2003, de 27 de junio, del Consell de la Generalitat, por el que establece la estructura orgánica de las consellerias de la administración de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural, la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero. Estimar favorable, a los solos efectos ambientales, sin perjuicio de las exigencias derivadas de la aplicación de la normativa sectorial específica, el Proyecto del Plan Parcial Normas UZO-1 "Los Campellos 2" en el término municipal de Castalla (Alicante), proyecto promovido por MARSADI,SA., siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y el apartado segundo de la presente resolución.  
Segundo. Se supedita la ejecución del citado proyecto, al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1) Previamente a la ejecución del sector, se deberá ampliar el tratamiento de depuración de aguas residuales al previsto como segunda fase en la estación depuradora situada junto al sector Campellos 1, para un caudal de 800 m³/dia y 4.000 habitantes-equivalentes. Se efectuará una red separativa de pluviales en la urbanización.  
2) La característica del agua residual depurada deberá responder a los parámetros de calidad que se establezcan en el medio receptor, disponiendo de las autorizaciones preceptivas en su caso. La capacidad de depuración se ajustará a las necesidades existentes. Deberá disponerse un protocolo de actuación previsto para el caso en que se produzca un fallo en el sistema de depuración, de forma que no se generen efectos de contaminación por posibles vertidos de agua deficientemente depurada. Se efectuará asimismo una adecuada gestión de los fangos generados en el proceso de depuración.  
3) Se deberá proceder a la clausura y restauración del vertedero anteriormente descrito, obteniéndose las autorizaciones preceptivas de la Dirección General de Calidad Ambiental.  
4) Los residuos generados tanto en la fase de ejecución como de funcionamiento, así como materiales excedentarios procedentes del movimiento de tierras, se gestionarán de acuerdo con su tipología y la normativa sectorial aplicable.  
5) Se adoptarán medidas adicionales de minimización de impactos derivados de la generación de ruidos por el funcionamiento de las instalaciones de la estación depuradora, incorporando los medios de aislamiento acústico necesarios para ello. Efectuando asimismo medidas de control del ruido que permita comprobar la idoneidad de las medidas adoptadas. Se adoptarán medidas de minimización de olores que puedan generarse por el proceso.  
6) Se remitirá, al menos con periodicidad anual, un informe sobre el cumplimiento del Programa de Vigilancia y Control Ambiental, añadiendo al mismo controles sobre la fase funcionamiento del sector:  
- El control del correcto funcionamiento de la estación depuradora de aguas residuales, con justificación de la ejecución de la ampliación contemplada en la segunda fase de la misma, indicando tanto la calidad del efluente mediante análiticas del mismo con periodicidad mensual el primer año, así como del control de ruidos y olores, gestión de fangos generados. Indicación del destino final de las aguas residuales depuradas, así como la justificación de las autorizaciones preceptivas de la Confederación Hidrográfica.  
- Documentación justificativa de la clausura y restauración del vertedero, incorporando documentación fotográfica de la misma.  
7) En el caso de que se encontrasen restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el titular deberá poner el hecho en conocimiento de la conselleria de Cultura, de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
9) Otros condicionantes de carácter ambiental que se establezcan derivados de la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia 24 de febrero de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente en el servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 007/2006-AIA  
Título: Modificación Puntual número 12 de las Normas Subsidiarias de Planeamiento de Tuéjar  
Promotor: Ayuntamiento de Tuéjar  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Tuéjar y conselleria de Territorio y Vivienda  
Localización: Término Municipal de Tuéjar (Valencia)  
Descripción del proyecto  
1. Objeto de proyecto  
La modificación presentada consiste en la reclasificación de 4843,47 m² de suelo no urbanizable de Protección Agrícola a Suelo Urbano, necesaria para la construcción de un centro de día para la tercera edad, propuesta por la conselleria de Bienestar Social de la Generalitat Valenciana.   
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
La ubicación del suelo afectado por la Modificación Puntual número 12 de las Normas Subsidiarias se encuentra en el borde del casco urbano, tiene una fácil conexión con las infraestructuras de acceso rodado, acceso peatonal, suministros de agua potable, servicio de alcantarillado y energía eléctrica.  
La superficie total del ámbito de la Modificación Puntual es de 4843,47 m². Se delimita como Área de Reparto independiente, de modo que este suelo dotacional no supone modificación alguna en el Suelo Urbano. La parcela destinada al uso residencial será de 4370,75 m² y el vial de acceso principal es de 10 m. de ancho.  
El sector presenta los siguientes límites:   
- Norte: Suelo Urbano (Calle de la Purísima)  
- Sur: suelo no urbanizable de Protección Agrícola, en su mayor parte tierras de cultivo  
- Este: Suelo Urbano (Calle Hondonera los Ojos)  
- Oeste: suelo no urbanizable de Protección Agrícola, en su mayor parte tierras de cultivo  
La edificación prevista es de tipología aislada, retirada de lindes, destinando la parte no ocupada a espacios libres y zonas ajardinadas interiores. El volumen máximo viene limitado por altura máxima de 10 m., número máximo de plantas II y ocupación máxima del 80%.   
La conexión de las infraestructuras se hará de forma directa, es decir, por extensión de las redes actuales. El acceso a la parcela se hará mediante un recorrido perimetral de anchura 5 m. conectado a la red viaria existente.   
3. Alternativas:  
Las posibles alternativas consisten en las posibles clasificaciones del suelo:   
- Clasificación de suelo no urbanizable de Protección Agrícola; opción descartada en coherencia con el desarrollo urbano previsto de su ámbito y para agilizar el desarrollo del equipamiento propuesto   
- Reclasificación de suelo no urbanizable de Protección Agrícola a Suelo Urbanizable; opción descartada por la falta de aprovechamiento lucrativo en él y para agilizar su desarrollo, evitando que quedara vinculado al desarrollo de un sector no previsto en la actualidad  
Reclasificación de suelo no urbanizable de Protección Agrícola a Suelo Urbano  
Tramitación administrativa  
1. Admisión a trámite  
En fecha 17 de enero de 2006 el Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial de Valencia remitió una copia de la documentación técnica, del Estudio de Impacto Ambiental y del expediente urbanístico tramitado en el Ayuntamiento de Tuéjar, relativos a la Modificación Puntual número 12 de las Normas Subsidiarias de Planeamiento de Tuéjar, incoándose el correspondiente expediente de Evaluación de Impacto Ambiental.   
2. Información pública  
El Estudio de Impacto Ambiental se expuso al público, según anuncios publicados en el Diario Levante El Mercantil Valenciano, de fecha 16 de mayo de 2005, y en el DOGV nº 5014, de 26 de mayo de 2005.  
Durante el período de información pública no se presentó ninguna alegación, según consta en el certificado emitido por el Secretario del Ayuntamiento de Tuéjar, acompañado en el expediente administrativo municipal por la certificación de la aprobación provisional por acuerdo del Pleno de fecha 5 de julio de 2005.   
3. Peticiones de información o documentación complementaria  
La documentación presentada y, en concreto, el Estudio de Impacto Ambiental, carece de la información adecuada establecida por la Orden de 3 de enero de 2005, de la conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se establece el contenido mínimo de los Estudios de Impacto Ambiental que se hayan de tramitar en esta conselleria. A pesar de ello se ha seguido con el trámite de Evaluación de Impacto Ambiental sin requerir una posible ampliación de documentación, debido al carácter dotacional de la propuesta, al objetivo buscado con dicha modificación, al tamaño de la superficie afectada y, especialmente, porque no se han observado condicionantes ambientales que hagan inviable dicha propuesta.   
Informes sectoriales  
No se han solicitado Informes Sectoriales.  
Afecciones legales  
1. Tras la consulta de las cartografías temáticas y estudios integrantes de los sistemas de información territorial publicadas por la COPUT, PATRICOVA, PGOF y Red Natura, no se han detectado afecciones sobre el área de estudio.  
2. Existe una acequia que atraviesa el sector, estando previsto la desviación y el entubamiento de la misma  
3. El Estudio de Impacto Ambiental afirma que la parcela objeto de estudio no afecta a las vías pecuarias del municipio, ni a ninguno de los numerosos yacimientos arqueológicos catalogados repartidos por todo el término municipal.   
No obstante, no consta en el expediente el informe favorable de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano, regulado en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
Consideraciones ambientales  
1. Del estudio de impacto se desprende que el sector afectado se asienta sobre materiales pertenecientes al Triásico, presentando casi exclusivamente dolomías y calizas dolomíticas e intercalación de arcillas con yesos.  
En cuanto a las características mecánicas, el estudio dice que la zona es apta para soportar las cargas normales de este tipo de construcciones.  
El ámbito de la zona de estudio presenta una vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos baja, siendo la zona compatible con el uso que se pretende implantar.  
El Estudio de Impacto Ambiental presentado explica que en esta zona el agua se infiltra al acuífero del Medio Turia, de situación casi desconocida, pues no se tienen puntos de control periódicos y carece de regulación.   
2. La parcela limita al Sur y al Oeste con suelo no urbanizable de Protección Agrícola.   
El relieve del sector es sensiblemente llano, con una capa de tierra vegetal en superficie.   
Su riesgo de erosión es bajo y su capacidad de uso es moderada.  
3. El clima es mediterráneo seco de montaña.  
Predominan los vientos de componente Este en invierno y verano, ocurriendo lo contrario en otoño e invierno.  
4. La vegetación natural presenta las lógicas relaciones con el clima y suelos estudiados. De forma muy generalizada, sus caracteres son propios de los países mediterráneos con adaptaciones a la sequía estival: arbustos leñosos, matorral espinoso de hojas duras y raíces profundas. Se encuentran plantas silvestres, arvenses y cultivos de almendros y olivos.  
Se aprecia que no existe ninguna especie que se encuentre protegida por la legislación actual y que la vegetación está fuertemente antropizada.  
5. La fauna más destacable de la zona es:  
- Aves: gorrión común (especie tutelada según el "Catálogo valenciano de especies amenazadas") y verdecillo  
- Mamíferos: ratón de campo y conejo   
- Reptiles: lagartija ibérica y eslizón ibérico  
6. Al tratarse de un uso dotacional, donde no se prevé un incremento de la población residente ni estacional, no se estima adecuado suponer una mayor demanda de agua potable o mayor volumen de aguas residuales. La evacuación de las aguas se llevará a cabo a través de la red de alcantarillado municipal.  
La gestión de los residuos generados se realizará mediante la incorporación a la gestión ya existente en el municipio.   
7. La calidad intrínseca del paisaje es baja, tratándose de una zona rústica, con apenas aprovechamiento, que linda con el casco urbano.   
8. El proyecto evaluado se encuentra ubicado administrativamente en el término municipal de Tuéjar, situado en la provincia de Valencia. El centro de día es una de las demandas principales de la población, debido a la ausencia de este tipo de equipamientos en la población y a la importancia de la tercera edad en la población.   
9. El Estudio de Impacto Ambiental cuenta con determinadas medidas correctoras.  
10. El Estudio de Impacto Ambiental carece del contenido adecuado del Programa de Vigilancia Ambiental.   
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre Evaluación de Impacto Ambiental.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero . Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la Modificación Puntual número 12 de las Normas Subsidiarias de Planeamiento de Tuéjar, relativa a la delimitación del suelo dotacional para centro de día de este municipio, promovido por el Ayuntamiento de Tuéjar, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.   
Segundo . Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:  
1. En cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, deberá obtenerse informe favorable de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano. En el supuesto de que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse también la presente Declaración de Impacto Ambiental.  
2. Será necesaria la reposición por parte del Urbanizador de todos los servicios e infraestructuras de riego afectados y funcionalmente necesarios. Se deberá garantizar la continuidad de todas las canalizaciones y tuberías que atraviesan el sector y tienen una funcionalidad más allá de los límites del mismo. Cualquier desvío o alteración de dichas instalaciones deberá contar con la autorización de la comunidad de regantes o del órgano competente, quien determinará la forma en la que se llevarán a cabo las actuaciones propuestas.   
3. Durante la fase de ejecución, se deberá prever e identificar una zona para el acopio de los materiales a emplear en las obras de urbanización y edificación, evitando la ocupación de los terrenos colindantes. En caso de almacenamiento temporal de materiales pulverulentos, se indicarán las medidas a adoptar para evitar la formación de nubes de polvo debido a la acción del viento.  
4. Del mismo modo, se deberá definir el área donde quedará aparcada temporalmente la maquinaria de obra indicando, en su caso, el lugar donde se llevarán a cabo las labores de limpieza y mantenimiento de la misma. Asimismo, se indica que los cambios de aceite, filtros y cualquier otro residuo de mantenimiento de la maquinaria y vehículos, deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor de Residuos Tóxicos y Peligrosos debidamente autorizado.  
5. Los residuos vegetales originados con la tala del arbolado y desbroce de terrenos se gestionarán de manera adecuada a su naturaleza, quedando prohibida la incineración in situ de los mismos.  
6. Se llevará a cabo una recogida selectiva de los residuos generados durante las obras de urbanización y construcción, debiendo gestionar cada uno de los residuos generados conforme a sus características físico-químicas. Se deberá definir un área donde depositar los contenedores destinados al efecto, indicando las medidas a adoptar para evitar las posibles fugas, vertidos accidentales, derrames, etc. que pudieran producirse durante el almacenamiento temporal de los mismos.  
7. El Ayuntamiento exigirá a la empresa adjudicataria entregar, tras la realización de las obras, certificados de recepción de residuos sólidos inertes por parte de vertederos o empresas autorizadas para su gestión.  
8. Con carácter previo a la concesión de licencia de obras para la construcción del centro de día, se acometerá la ejecución de las obras de infraestructuras (red de agua potable y redes de evacuación de aguas residuales y pluviales), así como los accesos y aparcamientos al ámbito de la propuesta.  
9. Todas las medidas preventivas y correctoras propuestas y las derivadas de los condicionantes expuestos deberán ser recogidas por la normativa urbanística de la modificación puntual, tanto en aquello referente a la modificación en sí como en lo correspondiente a las posteriores fases de ejecución y funcionamiento.  
10. Se deberá completar el Programa de Vigilancia Ambiental contemplando, al menos, los controles que se expresan a continuación, indicando asimismo los indicadores de impacto, el tipo de control a realizar, la periodicidad de los mismos y las medidas a adoptar en caso de desviaciones sobre las previsiones iniciales:  
- Control de la ocupación de los terrenos colindantes al suelo urbano propuesto y de las zonas no habilitadas para el almacenamiento de materiales y residuos generados.  
- Control sobre la ubicación de la maquinaría y los trabajos de mantenimiento de la misma.  
- Control sobre el ruido generado durante las obras de urbanización y construcción.  
- Control sobre la aparición de restos arqueológicos o elementos merecedores de protección.  
- Control de la gestión de los distintos tipos de residuos generados y sobre los materiales empleados en las obras.  
11. En caso de que los cultivos colindantes se hayan vistos afectados durante las obras de urbanización o edificación, se deberán realizar los trabajos de restitución de la situación original de los mismos.  
Tercero. Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto. La presente Declaración de Impacto Ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.   
Valencia, 23 de febrero de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML