Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6026, del 02-06-2009 (2009/6209)

RESOLUCIÓ d'1 d'octubre de 2008, de la Direcció General per al Canvi Climàtic, per la qual s'atorga a l'empresa Papelera Silla, SA, l'autorització ambiental integrada per a una instal·lació industrial (existent) destinada a la fabricació de paper i cartó, al terme municipal de Buñol.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6026

Data del DOGV
:   02-06-2009

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - A) AUTORITZACIONS I CONCESSIONS

Número del document
:   2009/6209

CVE


Data del document
:   01-10-2008

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Buñol](javascript:void(0))
    * [empresa privada](javascript:void(0))
    * [indústria de pasta i paper](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ d'1 d'octubre de 2008, de la Direcció General per al Canvi Climàtic, per la qual s'atorga a l'empresa Papelera Silla, SA, l'autorització ambiental integrada per a una instal·lació industrial (existent) destinada a la fabricació de paper i cartó, al terme municipal de Buñol. [2009/6209]  
Vistos els documents que consten en l'expedient 356/06 IPPC, instruït a instància de l'empresa Papelera Silla, SA, a fi d'obtenir l'autorització ambiental integrada per a les instal·lacions industrials (existents) destinades a la fabricació de paper i cartó, s'emet aquesta resolució de conformitat amb els següents  
Antecedents de fet  
Primer. Amb data 4 de maig de 2007 José Luis Albert Polo, en nom de la mercantil Papelera Silla, SA, amb CIF A-46034336 i domicili social a la partida del Planell, s/n, del terme municipal de Buñol (València), va presentar a la Conselleria de Territori i Habitatge una sol·licitud d'autorització ambiental integrada per a les instal·lacions industrials (existents) destinades a la fabricació de paper i cartó, que es detallen en l'annex I.  
A la sol·licitud s'adjunta un informe de compatibilitat urbanística emés per l'Ajuntament de Buñol.  
Segon. Amb data 24 d'agost de 2007 es va admetre a tràmit la sol·licitud, i es va remetre l'expedient a totes aquelles administracions públiques i òrgans de la Generalitat que havien d'intervenir en la resolució de l'autorització ambiental integrada, a fi que informaren sobre la suficiència de la documentació que acompanyava la sol·licitud.  
Tercer. Consten en l'expedient els informes del Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric i de l'Ajuntament de Buñol.  
Quart. Com a conseqüència del contingut d'aquests informes, amb data 2 d'octubre de 2007 la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge va requerir a l'empresa nova documentació, que va ser presentada amb data 23 de novembre de 2007 i 22 de febrer de 2008.  
Cinqué. Amb data 28 de novembre de 2007 es va sotmetre a informació pública l'expedient de referència, durant un període de 30 dies hàbils, d'acord amb el que estableix l'article 16 de la Llei 16/2002, i es va publicar un anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (DOCV núm. 5649).  
Durant el període d'informació pública no es van presentar al·legacions al projecte, ni en aquesta Conselleria ni en l'Ajuntament de Buñol, i així consta en l'expedient certificat de la informació pública.  
Sisé. Una vegada transcorregut el termini d'informació pública, es va sol·licitar un nou informe a totes les administracions públiques i òrgans de la Generalitat que han d'intervenir en la resolució de l'autorització ambiental integrada sobre l'adequació del projecte a tots aquells aspectes que siguen de la seua competència.  
Seté. S'han incorporat a l'expedient els informes emesos pel Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i el Servei de Residus Urbans.  
Huité. Com a conseqüència del contingut d'aquests informes, amb data 15 d'abril de 2008 la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge va requerir nova documentació a l'empresa, que es va presentar amb data 13 de maig de 2008.  
Nové. Amb data 6 de maig de 2008 es va rebre l'informe de l'Entitat de Sanejament d'Aigües.  
Deu. Amb data 2 de juliol de 2008 l'Ajuntament de Buñol va emetre un informe favorable.  
Onze. Amb data 28 de juliol de 2008 es va fer el tràmit d'audiència a l'interessat.  
Dotze. Amb data 27 d'agost de 2008 es va rebre l'informe favorable condicionat de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
Tretze. Amb data 30 de setembre de 2008 la Comissió d'Anàlisi Ambiental Integrada va celebrar una sessió ordinària i va aprovar la proposta de resolució de l'expedient 356/06 IPPC de sol·licitud d'autorització ambiental integrada, promogut per Papelera Silla, SA.  
Fonaments de dret  
Primer. D'acord amb l'article 6 de la Llei 2/2006, de 5 de maig, de prevenció de la contaminació i qualitat ambiental, per la qual es desplega en l'àmbit de la Comunitat Valenciana la Llei 16/2002, de prevenció i control integrats de la contaminació, les activitats que apareixen en l'annex 1 d'aquesta llei estan subjectes a autorització ambiental integrada.  
La instal·lació de referència està inclosa en l'epígraf 6.1.b de l'annex 1 de la Llei 16/2002.  
Segon. L'expedient s'ha tramitat d'acord amb el que preveuen els articles 14 i següents de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, desplegada pel Reial decret 509/2007, i el capítol III del títol I de la Llei 2/2006, de 5 de maig, de prevenció de la contaminació i qualitat ambiental, desplegada pel Decret 127/2006, de 15 de setembre, del Consell.  
Tercer. A la Comunitat Valenciana l'òrgan competent per a atorgar l'autorització ambiental integrada és la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, d'acord amb l'article 3.h de la Llei 16/2002 i el Decret 7/2007, de 28 de juny, del president de la Generalitat Valenciana, pel qual es determinen les conselleries en què s'organitza l'administració de la Generalitat.  
D'altra banda, de conformitat amb l'article 26 del Decret 92/2007, de 6 de juliol, del Consell, pel qual s'estableix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat, correspon a la Direcció General per al Canvi Climàtic exercir les competències en matèria d'intervenció administrativa ambiental d'activitats.  
En vista d'aquests antecedents, a proposta del Servei de Control Integrat de la Contaminació, amb el vistiplau del cap de l'Àrea de Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que em confereix el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, resolc:  
Primer  
Concedir a Papelera Silla, SA, l'autorització ambiental integrada per a una instal·lació industrial (existent) destinada a la fabricació de paper i cartó, que s'ha de dur a terme a l'establiment situat a la partida del Planell, s/n, del terme municipal de Buñol (València), relativa al Projecte bàsic d'instal·lació per a la fabricació de paper, de data 2 de maig de 2007, subscrit per Santiago Pérez Vicedo, que queda inscrita en el Registre General d'Instal·lacions IPPC de la Comunitat Valenciana amb el número 324-08/AAI/CV, condicionada al compliment dels requisits següents:  
1. Emissions atmosfèriques  
1.1. Emissions canalitzades  
S'inclouen en aquesta autorització els focus següents, la nomenclatura dels quals serà d'ara endavant la utilitzada per al millor control i comunicació de les emissions:  
  
Aquests focus han d'estar convenientment identificats in situ, d'acord amb aquesta nomenclatura.  
Els valors límit d'emissió per als focus canalitzats i la periodicitat de controls per part d'una ECMCA són els següents:  
  
\* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \*  
  
Atesa la situació del mercat actual, la planta de cogeneració que té la indústria no està en funcionament. La posada en funcionament d'aquesta instal·lació requereix la comunicació prèvia del titular a aquesta Direcció General per al Canvi Climàtic.  
Cal presentar un resum del règim de funcionament dels focus d'emissió no sistemàtics.  
1.2. Control de l'emissió de contaminants per focus canalitzats  
1.2.1. Condicions de presa de mostres i expressió de resultats  
a) Punts de presa de mostres: els focus canalitzats han de tenir la situació, la disposició, la dimensió i els accessos corresponents d'acord amb l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació atmosfèrica d'origen industrial. En particular, les característiques i la distribució dels focus emissors a l'atmosfera han de garantir una dispersió correcta dels contaminants emesos. Més concretament, la seua alçària no sols ha de complir el que estableix l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sinó que es recomana que siga tal que, en una distància equivalent a deu vegades l'alçària del punt d'emissió d'un focus, no hi haja altres estructures d'alçària superior a la del mateix focus menys dos metres, que produïsquen un apantallament que dificulte la dispersió i justifique tècnicament la influència de l'efecte down-wash (turbulència o rebuf).  
b) Preferiblement, la temperatura dels gasos en el punt de mostratge ha de ser inferior a 200 °C.  
c) Els mesuraments s'han de fer en condicions normals de funcionament de les instal·lacions, registrant els paràmetres que les determinen, i han de cobrir totes les tipologies o grups de productes diferents que es fabriquen en cada instal·lació.  
d) Les concentracions mesurades han d'estar referides sempre a condicions normals de pressió i temperatura (101,3 kPa i 273,16 K) per als gasos de combustió en base seca i un contingut d'oxigen del 15% de O2.  
e) La periodicitat mínima de control de les emissions per una entitat col·laboradora en matèria de qualitat ambiental ha de ser biennal.  
1.3. Olors  
Encara que es tracta d'una indústria del sector paperer, pel seu procés productiu no s'han de generar les olors pròpies d'altres indústries del sector.  
No obstant això, quan l'òrgan competent ho considere necessari, podrà requerir al titular de la factoria la realització d'una avaluació de la molèstia per les olors generades, mitjançant el mesurament de les unitats d'olor, d'acord amb la norma UNE-EN 13725, i a les zones residencials d'afecció, el percentil 98 de les mitjanes horàries al llarg d'un any s'ha de limitar a cinc unitats d'olor.  
2. Soroll  
S'han d'adoptar les mesures necessàries per a complir el que estableixen la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, i el Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat, pel qual es fixen normes de prevenció i correcció de la contaminació acústica en relació amb activitats, instal·lacions, edificacions, obres i serveis.  
En particular, els límits sonors que estableix la Llei 7/2002 per a zones d'ús industrial són:  
  
Cada cinc anys, després de l'última, caldrà fer una auditoria acústica, a fi de comprovar que no se superen els nivells sonors en els punts on se situa el receptor més pròxim, és a dir, en el perímetre de la instal·lació, per a la qual cosa s'han de fer mesuraments del nivell de soroll en un nombre de punts representatius del perímetre, tant amb l'activitat en funcionament com parada (nivell de fons). Aquesta auditoria l'ha de fer una entitat col·laboradora en matèria de contaminació acústica, d'acord amb el Decret 229/2004, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableixen les funcions de les entitats col·laboradores en matèria de qualitat ambiental i se'n crea i regula el registre.  
El titular ha de disposar del llibre de control, que ha d'estar constituït pels certificats dels resultats obtinguts de les auditories acústiques i pels informes complets d'aquestes.  
3. Abocaments  
En l'expedient ha de constar l'informe de l'EPSAR, titular del col·lector al qual la indústria evacua els abocaments d'aigües residuals.  
El titular de l'activitat està obligat a fer el manteniment adequat de les basses o depòsits d'acumulació de les aigües residuals, de manera que en quede assegurada la impermeabilitat i l'estanquitat al llarg del temps.  
La línia o línies d'aigua de l'activitat susceptibles de generar abocaments d'aigües residuals no han de disposar de cap sistema de desguàs capaç de generar un abocament continu o discontinu, ni directe o indirecte al domini públic hidràulic.  
Es recorda que, d'acord amb l'article 100 del text refós de la Llei d'aigües (Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol), «està prohibit, amb caràcter general, l'abocament directe o indirecte d'aigües i de productes residuals susceptibles de contaminar les aigües continentals o qualsevol altre element del domini públic hidràulic, llevat que es tinga l'autorització administrativa prèvia», i s'incoarà, si escau, un expedient sancionador per infracció tipificada en la lletra f) de l'article 116 de l'esmentada llei.  
Les instal·lacions s'han de mantenir netes, lliures de qualsevol tipus de residus, en particular de restes de greixos i olis, de manera que no es puga produir la contaminació de les aigües pluvials, les quals han de ser recollides i eliminades per sistemes que asseguren la inalterabilitat de les seues característiques qualitatives i la innocuïtat del seu abocament al domini públic hidràulic.  
D'acord amb el que disposen l'article 30 i la disposició final primera de la Llei 16/2002, de prevenció i control integrats de la contaminació, el marc competencial establit amb l'autorització ambiental integrada no altera les competències que la Confederació Hidrogràfica del Xúquer té atribuïdes en relació amb el control, la inspecció i la vigilància del domini públic hidràulic, ni en particular la potestat sancionadora.  
3.1. Aigües residuals industrials  
Les aigües residuals industrials han de procedir bàsicament de la deshidratació de la pasta de cel·lulosa durant el procés de fabricació.  
Se sotmeten conjuntament a un tractament fisicoquímic en la planta de tractament d'aigües residuals (PTAR) de la indústria. Aquest tractament consisteix en un tractament fisicoquímic (flotació per dissolució/injecció d'aire en l'aigua residual, amb addició de coagulant i floculant), un de biològic aerobi mitjançant fangs activats i finalment homogeneïtzació dels fangs obtinguts, que es reintrodueixen en el procés productiu. Amb aquest tractament s'aconsegueix reintroduir en el procés productiu part de l'aigua tractada; la resta es tracta en el biològic, i les aigües així tractades s'aboquen a través d'un únic punt d'abocament a la xarxa de col·lectors generals de la Generalitat Valenciana, per al qual es disposa d'autorització d'abocament des del 27 de desembre de 1996.  
L'empresa ha d'executar un pla d'autocontrols analítics sobre l'abocament d'origen industrial, en el qual s'han de caracteritzar trimestralment els paràmetres següents:  
  
En tots els casos, les mostres han de ser integrades durant 24 hores, i s'han de prendre en l'arqueta de registre. Les anàlisis han de ser efectuades per un laboratori homologat, entenent per tal els corresponents a empreses col·laboradores dels organismes de conca en matèria de control d'abocaments, tal com estableix l'Ordre MAM 985/2006, de 23 de març, per la qual es desplega el règim jurídic de les entitats col·laboradores de l'administració hidràulica en matèria de control i vigilància de qualitat de les aigües i gestió dels abocaments al domini públic hidràulic.  
L'empresa ha d'instal·lar una arqueta de lliure accés des de l'exterior que permeta la presa de mostres de les aigües residuals generades en l'establiment sense risc de manipulació de la qualitat o quantitat abocada en el moment de la inspecció.  
3.2. Aigües sanitàries  
Les aigües residuals sanitàries, procedents dels lavabos i vestuaris, s'aboquen a la xarxa de col·lectors generals de la Generalitat Valenciana, per a la qual cosa es disposa d'autorització d'abocament des del 27 de desembre de 1996.  
3.3. Aigües pluvials  
Les aigües pluvials de cobertes, junt amb les d'escorrentia, segueixen el curs natural forçat pel pendent on s'ubica l'empresa cap al riu Bunyol.  
Per a evitar que els lixiviats procedents del magatzem a la intempèrie de paper de rebuig puguen arribar fins al riu Bunyol, s'ha de dur a terme aquest emmagatzematge a cobert, o alternativament s'ha de disposar d'un sistema que permeta el drenatge i l'emmagatzematge temporal de les aigües pluvials que cauen sobre les bales de paper de rebuig, per a la seua posterior utilització en el procés de fabricació, directament o després de tractar-les en la PTAR de la indústria. Abans de dos mesos després de la concessió de l'AAI, cal presentar un projecte en què es detalle la solució escollida, incloent-hi el termini d'execució, que no ha de sobrepassar els sis mesos a partir de la resolució.  
4. Protecció del sòl i de les aigües subterrànies  
Està prohibit l'abocament a qualsevol llit, sòl o subsòl que puga deteriorar la qualitat de les aigües, sense tenir l'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
No es podran fer pous, rases, galeries o qualsevol altre dispositiu destinat a facilitar l'absorció de les aigües residuals pel terreny.  
El titular no ha emplenat correctament l'informe preliminar de situació del sòl que estableix el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants   
  
\* \* \* \* \* \* \* \* \*  
del sòl i els criteris estàndards per a la declaració de sòls contaminats, per la qual cosa, per a donar per formalitzat aquest informe, caldrà que presente en el termini de tres mesos:  
L'empresa té un depòsit de combustible soterrat, que actualment està en desús. A causa del llarg període de temps que ha estat operatiu, pot constituir un focus contaminant que afecte els terrenys adjacents a l'entorn del tanc, per la qual cosa ha d'indicar l'antiguitat, els detalls constructius, la capacitat, els anys de funcionament, el contingut, les proves d'estanquitat realitzades i qualsevol altre detall tècnic de rellevància, i adjuntar-ne la documentació acreditativa. A més, en el cas que siga desmantellat, el titular ha de preveure l'extracció de residus i la neteja del depòsit, així com la realització de les proves d'estanquitat d'aquest que preveu el Reial decret 1523/1999, i aportar-ne els resultats obtinguts.  
Cal indicar les característiques constructives i de profunditat del nivell freàtic de la captació d'aigües subterrànies, i ubicar-lo en el plànol de situació.  
El titular ha de presentar per separat un informe preliminar de situació del sòl per a l'activitat de cogeneració, ja que aquesta està inclosa en l'annex l del RD 9/2005 (CNAE 40,1: producció i distribució d'energia elèctrica) i els informes preliminars de situació són específics per activitat, i han de presentar-se per a cadascuna de les activitats donades d'alta.  
5. Residus  
5.1. Producció de residus  
L'activitat està subjecta als requisits que estableixen la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus; la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana, i el Reial decret 833/1988, de 20 de juliol, sobre el Reglament per a l'execució de la Llei 20/1986, modificat pel Reial decret 952/1997.  
S'autoritza la producció dels residus perillosos següents, sempre que la seua capacitat de generació anual siga de l'ordre de la magnitud que es detalla a continuació i la capacitat de producció del centre productiu detallada en l'annex I siga de l'ordre de 83 t/dia (30.295 t/any) de biclasse similkraft i paper Manila.  
Aquest centre productiu està inscrit en el Registre de Xicotets Productors de Residus Tòxics i Perillosos de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que estableix l'article 22 del Reial decret 833/1988, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 20/1986, bàsica de residus tòxics i perillosos, i l'Ordre de 12 de març de 1998, de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual es crea i regula el registre esmentat.  
Així mateix, es projecta generar els residus no perillosos següents:  
  
\* \* \* \* \* \* \* \* \*  
  
Els residus s'han d'entregar a un gestor autoritzat per a aquesta activitat, tal com consta en el projecte.  
Els residus es podran emmagatzemar durant un període igual o inferior a sis mesos, en el cas que siguen perillosos, i en el cas de residus no perillosos es podran emmagatzemar durant un període d'un any, quan la destinació final siga l'eliminació, i de dos anys, quan la destinació final siga la valorització, i una vegada transcorregut aquest període hauran de ser entregats a un gestor autoritzat. Aquest emmagatzematge temporal de residus perillosos s'ha de fer segregat segons el tipus de residu, ha d'estar convenientment senyalitzat i s'ha de fer en un lloc cobert, amb sòl impermeable i sistemes de recollida de vessaments accidentals, com ara una arqueta cega no connectada a la xarxa de clavegueram i safates de recollida. Així mateix, la zona d'emmagatzematge ha d'estar inclosa en el sistema general de protecció contra incendis de la indústria.  
Per a l'emmagatzematge de residus líquids o que pel seu alt contingut líquid puguen generar abocaments, cal disposar de cubetes o recipients de recollida de possibles vessaments, que han de tenir com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la més gran d'ambdues quantitats). Les cubetes han de ser individuals per a aquells residus la mescla de les quals, en el cas que es produïsquen vessaments, represente un augment de la perillositat o en dificulte la gestió.  
Per a la recollida de possibles fugues o vessaments accidentals de líquids, tant de residus com de matèries primeres, cal disposar de material absorbent no inflamable en quantitat suficient per a aquesta finalitat. L'absorbent, una vegada contaminat, s'ha de gestionar com a residu perillós o no perillós, segons corresponga.  
L'envasament i l'etiquetatge dels residus s'ha de fer d'acord amb el que estableixen els articles 13 i 14 del Reial decret 833/1988, pel qual s'aprova el Reglament de residus tòxics i perillosos. Així mateix, cal disposar d'un registre on conste la quantitat, la naturalesa, la identificació, l'origen i la data de generació i l'entrega a un gestor autoritzat, així com el número de document de control i seguiment utilitzat, si escau, i el gestor a qui s'entrega el residu.  
Cada quatre anys s'ha d'elaborar un pla de prevenció i reducció de residus, que cal presentar a la Direcció General per al Canvi Climàtic.  
Així mateix, s'ha de formalitzar la declaració anual de productor de residus perillosos i no perillosos, que s'ha de remetre a la Direcció General per al Canvi Climàtic abans de l'1 de març de cada any, d'acord amb el model que estableix l'annex III del Reial decret 833/88.  
Les autoritzacions i la resta de requisits que estableix la legislació vigent en matèria d'envasos i residus d'envasos, i especialment el que estableix el Reial Decret 782/1998, no queden derogades per la Llei 16/2002, per la qual cosa la concessió de l'autorització ambiental integrada no eximeix del seu compliment.  
5.2. Gestió de residus  
S'autoritza Papelera Silla, SA per a realitzar l'operació de valorització R3 (reciclatge o recuperació de substàncies orgàniques que no s'utilitzen com a dissolvents) dels residus no perillosos següents, de procedència interna i externa, sempre que la seua capacitat de tractament anual siga de l'ordre de la magnitud que es detalla a continuació:  
  
Les quantitats exposades inclouen els residus no perillosos que, generats en Papelera Silla, SA, tenen la mateixa codificació. La relació entre la capacitat de gestió de residus no perillosos (35.750 t/any) i la capacitat de producció anual de biclasse similkraft i paper Manila (30.295 t/any) ha de ser aproximadament d'1,18.  
L'aplec de bales de paper de rebuig ha de fer-se en un recinte que evite la dispersió de restes de paper cap a l'exterior i el contacte de lixiviats amb el medi.  
Els residus arreplegats en la taula no han de tenir cap de les característiques de perillositat que figuren en l'annex 2, apartat A, de l'Ordre MAM/304/2002.  
Quant a l'activitat de gestió de residus no perillosos, l'empresa ha de tenir un registre documental en què figuren la quantitat, la naturalesa, l'origen, la destinació, la freqüència d'arreplega i el mitjà de transport dels residus.  
Així mateix, cal formalitzar la memòria anual com a gestor de residus no perillosos, que s'ha de remetre a la Direcció General per al Canvi Climàtic abans de l'1 de març de cada any. En aquesta memòria cal especificar l'origen i la quantitat dels residus gestionats, la producció anual de biclasse similkraft i paper Manila, les característiques de l'emmagatzematge previ a la gestió, la quantitat i la naturalesa dels residus resultants del procés, així com les incidències rellevants que s'hagen pogut produir al llarg de l'any objecte de la declaració.  
6. Mesures que cal adoptar en situacions diferents de les normals que puguen afectar el medi ambient  
Si, tot i amb això, es produeix algun incident en les instal·lacions que comporte un funcionament anòmal i en pot resultar l'incompliment dels límits imposats, s'haurà de comunicar immediatament aquesta situació a Protecció Civil, a l'Ajuntament i a la Direcció General per al Canvi Climàtic.  
Una vegada produïda la situació d'emergència, la mercantil haurà d'utilitzar tots els mitjans al seu abast per a reduir al màxim els efectes sobre el medi ambient.  
En el termini màxim de set dies després de l'incident, la mercantil ha de remetre a l'Ajuntament i a la Direcció General per al Canvi Climàtic un informe detallat en què, a més de les dades identificatives, han de figurar-hi les següents:  
Les causes de l'incident.  
L'hora en què es va produir i la duració.   
Les característiques de l'emissió o abocament.   
Les mesures correctores adoptades.  
L'hora i la forma en què es va comunicar el succés.  
En relació amb el possible dany ambiental ocasionat per l'activitat, caldrà aplicar la Llei 26/2007, de 23 d'octubre, de responsabilitat mediambiental, en l'àmbit d'aplicació de la qual s'inclouen les activitats subjectes a autorització ambiental integrada. Segons aquesta llei, l'activitat haurà de disposar d'una garantia financera que els permeta afrontar la responsabilitat ambiental inherent a l'activitat, en les modalitats previstes d'assegurança, aval o reserva tècnica, i amb les possibles exempcions derivades de la magnitud del dany potencial o de l'adhesió amb caràcter permanent i continuat, bé al sistema comunitari de gestió i auditoria mediambientals (EMAS), bé al sistema de gestió mediambiental UNE-EN ISO 14001: 1996.  
Així mateix, quan se'n determine el tancament definitiu, caldrà desmantellar i clausurar les instal·lacions, d'acord amb la normativa vigent, de manera que el terreny quede en les mateixes condicions que abans d'iniciar l'activitat i no es produïsca cap dany sobre el sòl i el seu entorn.  
7. Altres condicions  
Caldrà ajustar-se al que disposa el Reial decret 865/2003, de 4 de juliol, pel qual s'estableixen els criteris higienicosanitaris per a la prevenció i el control de la legionel·losi; el Decret 173/2000, de 5 de desembre, del Govern Valencià, pel qual s'estableixen les condicions que han de complir els equips de transferència de massa d'aigua en corrent d'aire amb producció d'aerosols, per a la prevenció de la legionel·losi, i l'Ordre conjunta de 22 de febrer de 2001, de les conselleries de Medi Ambient i Sanitat, per la qual s'aprova el protocol de neteja i desinfecció dels equips de transferència de massa d'aigua en corrent d'aire amb producció d'aerosols, per a la prevenció de la legionel·losi.  
S'ha de complir el que disposa la Llei 11/1997, d'envasos i residus d'envasos, i el Reial decret 782/1998, de 30 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament per al desplegament d'aquesta llei.  
La indústria i les seues instal·lacions s'han d'ajustar a les condicions indicades en el projecte tècnic i en els seus annexos en els aspectes que no fixa aquesta resolució.  
S'han de complir totes les disposicions aplicables per a garantir la protecció de la salut de les persones.  
En el control inicial s'ha de comprovar que s'han aplicat les mesures que preveu el projecte.  
8. Obligació de subministrament d'informació  
Abans de l'1 de març de cada any s'ha de notificar a la Direcció General per al Canvi Climàtic, d'acord amb l'article 8.3 de la Llei 16/2002, les dades sobre les emissions de la instal·lació relatives a l'any anterior, específicament les que figuren en l'article 3 del Reial decret 508/2007, de 20 d'abril, pel qual es regula el subministrament d'informació sobre emissions del Reglament E-PRTR i de les autoritzacions ambientals integrades.  
Segon  
L'autorització ambiental integrada s'ha de renovar, en els aspectes ambientals, en el termini màxim de huit anys, llevat que abans d'aquest termini es produïsquen modificacions substancials que obliguen a tramitar una nova autorització o que s'incórrega en algun dels supòsits de modificació d'ofici que recull l'article 26 de la Llei 16/2002, d'1 de juliol.  
La renovació s'ha de sol·licitar amb una antelació mínima de deu mesos abans del venciment del termini de vigència de l'autorització ambiental integrada.  
Tercer  
En el termini de sis mesos, el titular de la instal·lació ha de presentar a la Direcció General per al Canvi Climàtic un certificat visat del tècnic director de l'execució del projecte, en el qual s'acredite que les instal·lacions i l'activitat s'ajusten al projecte presentat i autoritzat, i a la resta de documentació tècnica presentada.  
Quart  
Aquesta autorització queda condicionada a la visita de comprovació i a l'obtenció de l'informe favorable corresponent al compliment dels requisits que estableix aquesta resolució. Aquesta visita serà efectuada en el termini de sis mesos per una entitat col·laboradora acreditada per al control integrat de la contaminació, segons el Decret 29/2007, de 9 de març, de modificació del Decret 229/2004, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'estableixen les funcions de les entitats col·laboradores en matèria de qualitat ambiental i se'n crea i regula el registre, en el qual s'ha d'acreditar el compliment del contingut de l'autorització ambiental integrada.  
Cinqué  
El titular de les instal·lacions objecte d'aquesta resolució, a més de les obligacions que amb caràcter general estableix la Llei 16/2002, ha de:  
1. Complir les obligacions de control i subministrament d'informació que preveu la legislació sectorial aplicable i l'autorització ambiental integrada.  
2. Comunicar a la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge qualsevol modificació, substancial o no, que es propose fer en la instal·lació, la transmissió de la titularitat o qualsevol incident o accident que puga afectar el medi ambient.  
3. Prestar l'assistència i la col·laboració necessàries a aquells que s'encarreguen de les actuacions de vigilància, inspecció i control.  
Sisé  
En tot el que no especifica aquesta resolució, caldrà ajustar-se a totes i cadascuna de les condicions que estipula la normativa vigent en matèria de residus, abocaments, contaminació atmosfèrica, acústica, impacte ambiental i accidents greus, així com qualsevol altra que puga dictar l'administració en l'exercici de l'activitat en matèria de protecció ambiental.  
Contra aquesta resolució, que no posa fi a la via administrativa, s'hi podrà presentar un recurs d'alçada davant la Secretaria Autonòmica de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge en el termini d'un mes des de l'endemà de la recepció d'aquesta notificació, d'acord amb el que disposen els articles 114 i 115 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú, modificada per la Llei 4/1999, de 13 de gener.  
València, 1 d'octubre de 2008.- El director general per al Canvi Climàtic: Jorge Lamparero Lázaro.  
Annex I  
Descripció del projecte  
Papelera Silla, SA és una instal·lació industrial (existent) destinada a la fabricació de paper a partir de paper i cartó reciclat, ubicada a la partida del Planell, s/n, del terme municipal de Buñol (València).  
Per a això, es projecta partir íntegrament de matèria primera recuperada catalogada com a residu no perillós (paper de rebuig), i pot procedir del residu generat en altres processos industrials de fabricació i manipulació de paper o cartó, o de plantes de classificació de residus o de l'arreplega selectiva de paper i cartó.  
La capacitat de producció és de 30.295 t/any de biclasse similkraft i paper Manila. O dit d'una altra manera: la capacitat de gestió de residu no perillós és de 35.750 t/any de paper i cartó recuperats.  
Bàsicament, el procés de fabricació es du a terme en dues etapes: preparació de la pasta i fabricació de paper, o d'una altra manera, desenllaçament de les fibres que formaven el paper i el cartó recuperats i el seu posterior enllaçament, aquesta vegada en forma de biclasse similkraft i paper Manila.  
Així, la primera etapa comença amb la recepció de les bales de paper de rebuig, per a processar-les posteriorment en desintegradora, per a generar una pasta a partir de les fibres de cel·lulosa que componien el paper i el cartó. Una vegada la pasta ha adquirit la consistència i l'homogeneïtat desitjades, es passa per una sèrie d'equips (ciclons, separadors, centrifugadores), fins a obtenir dos corrents: un corrent depurat i un altre residual. El corrent depurat, format per una suspensió de fibres de cel·lulosa, s'emmagatzema per a anar dosificant-lo en la màquina de paper. El corrent residual ha d'estar format per materials indesitjables que hagen format part del paper de rebuig, separats en forma de sediments i flotants.  
En la segona etapa es du a terme la simple deshidratació de la pasta de cel·lulosa. Per a això, i de manera contínua en la màquina de paper, inicialment es du a terme el laminatge i la deshidratació per mitjans mecànics, i posteriorment l'assecatge tèrmic previ al bobinatge i l'emmagatzematge.  
Les aigües residuals industrials han de procedir bàsicament de la deshidratació de la pasta de cel·lulosa durant el procés de fabricació.  
Se sotmeten conjuntament a un tractament fisicoquímic en la planta de tractament d'aigües residuals (PTAR) de la indústria. Aquest tractament consisteix en un tractament fisicoquímic (flotació per dissolució/injecció d'aire en l'aigua residual, amb addició de coagulant i floculant), un de biològic aerobi mitjançant fangs activats i finalment homogeneïtzació dels fangs obtinguts, que es reintrodueixen en el procés productiu. Mitjançant aquest tractament, s'aconsegueix reintroduir en el procés productiu una part de l'aigua tractada; la resta es tracta en el biològic, i les aigües així tractades s'aboquen a través d'un únic punt d'abocament a la xarxa de col·lectors generals de la Generalitat Valenciana, per a la qual cosa es disposa d'autorització d'abocament des del 27 de desembre de 1996.  
Els residus perillosos han d'emmagatzemar-se a cobert en contenidors adequats. L'aplec de bales de paper de rebuig ha de fer-se en un recinte que evite la dispersió de restes de paper cap a l'exterior i el contacte de lixiviats amb el medi.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6026, del 02-06-2009 (2009/6209)

RESOLUCIÓN de 1 de octubre de 2008, de la Dirección General para el Cambio Climático, por la que se otorga a la empresa Papelera Silla, SA, la autorización ambiental integrada para una instalación industrial (existente) destinada a la fabricación de papel y cartón, en el término municipal de Buñol.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6026

Fecha DOGV
:   02-06-2009

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - A) AUTORIZACIONES Y CONCESIONES

Número del documento
:   2009/6209

CVE


Fecha del documento
:   01-10-2008

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Buñol](javascript:void(0))
    * [empresa privada](javascript:void(0))
    * [industria de pasta y papel](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 1 de octubre de 2008, de la Dirección General para el Cambio Climático, por la que se otorga a la empresa Papelera Silla, SA, la autorización ambiental integrada para una instalación industrial (existente) destinada a la fabricación de papel y cartón, en el término municipal de Buñol. [2009/6209]  
Vistos los documentos obrantes en el expediente 356/06 IPPC, instruido a instancia de la empresa Papelera Silla, SA, con el fin de obtener la autorización ambiental integrada para las instalaciones industriales (existentes) destinadas a la fabricación de papel y cartón, se emite la presente resolución de conformidad con los siguientes,   
Antecedentes de hecho  
Primero. Con fecha 4 de mayo de 2007, José Luís Albert Polo, en nombre de la mercantil Papelera Silla, SA, con CIF A-46034336 y domicilio social en la C/ Partida Planell, s/n, del término municipal de Buñol (Valencia), presenta en la Conselleria de Territorio y Vivienda, solicitud de autorización ambiental integrada para las instalaciones industriales (existentes) destinadas a la fabricación de papel y cartón, que se detallan en el anexo I.  
A la solicitud se acompaña informe de compatibilidad urbanística emitido por el Ayuntamiento de Buñol.  
Segundo. En fecha 24 de agosto de 2007, se admite a trámite la solicitud, remitiendo el expediente a todas aquellas administraciones públicas y órganos de la Generalitat que deben intervenir en la resolución de la autorización ambiental integrada, con el fin de que informen sobre la suficiencia de la documentación que acompaña la solicitud.  
Tercero. Obran en el expediente los informes del Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico, y del Ayuntamiento de Buñol,   
Cuarto. Consecuencia del contenido de estos informes, con fecha 2 de octubre de 2007, la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, requiere nueva documentación a la empresa, presentándose con fecha 23 de noviembre de 2007 y 22 de febrero de 2008.  
Quinto. Con fecha 28 de noviembre de 2007 se somete a información pública el expediente de referencia, durante un período de 30 días hábiles, de acuerdo con lo establecido en el artículo 16 de la Ley 16/2002, publicando anuncio en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (DOCV nº 5649).  
Durante el mismo no se presentan alegaciones al proyecto, ni en esta Conselleria, ni en el Ayuntamiento de Buñol, constando en el expediente certificado de la información pública.  
Sexto. Transcurrido el plazo de información pública, se solicita nuevo informe a todas aquellas administraciones públicas y órganos de la Generalitat que deben intervenir en la resolución de la autorización ambiental integrada sobre la adecuación del proyecto a todos aquellos aspectos que sean de su competencia.  
Séptimo. Se han incorporado al expediente los informes emitidos por el Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico, la Confederación Hidrográfica del Júcar, y por el Servicio de Residuos Urbanos.  
Octavo. Consecuencia del contenido de estos informes, con fecha 15 de abril de 2008, la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, requiere nueva documentación a la empresa, presentándose con fecha 13 de mayo de 2008.  
Noveno. Con fecha 6 de mayo de 2008, se recibe informe de la Entidad de Saneamiento de Aguas.  
Décimo. Con fecha 2 de julio de 2008, el Ayuntamiento de Buñol emite informe favorable.  
Undécimo. Con fecha 28 de julio de 2008, se realiza el trámite de audiencia al interesado.  
Duodécimo. Con fecha 27 de agosto de 2008, se recibe el informe favorable condicionado de la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
Decimotercero. Con fecha 30 de septiembre de 2008, la Comisión de Análisis Ambiental Integrado celebra una sesión ordinaria y aprueba la propuesta de resolución del expediente. 356/06 IPPC de solicitud de autorización ambiental integrada, promovido por Papelera Silla, SA.  
Fundamentos de derecho  
Primero. De acuerdo con el artículo 6 de la Ley 2/2006, de 5 de mayo, de prevención de la contaminación y calidad ambiental, por la que se desarrolla en el ámbito de la Comunitat Valenciana la Ley 16/2002 de prevención y control integrados de la contaminación, las actividades que aparecen en el anejo 1 de dicha Ley, están sujetas a autorización ambiental integrada.  
La instalación de referencia está incluida en el epígrafe 6.1.b del anejo 1 de la Ley 16/2002.  
Segundo. La tramitación del expediente se ha realizado según lo previsto en los artículos 14 y siguientes de la Ley 16/2002, de 1 de julio, de Prevención y Control Integrados de la Contaminación, desarrollada por el Real Decreto 509/2007, y el Capítulo III del Título I de la Ley 2/2006, de 5 de mayo, de Prevención de la Contaminación y Calidad Ambiental, desarrollada por el Decreto 127/2006, de 15 de septiembre, del Consell.  
Tercero. En la Comunitat Valenciana el órgano competente para otorgar la Autorización Ambiental Integrada es la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, de acuerdo con el artículo 3.h de la Ley 16/2002 y el Decreto 7/2007, de 28 de junio, del president de la Generalitat Valenciana, por el que se determinan las consellerias en que se organiza la administración de la Generalitat.  
Por otro lado, de conformidad con el artículo 26 del Decreto 92/2007, de 6 de julio, del Consell, por el que se establece la estructura orgánica básica de la Presidencia y de las consellerias de la Generalitat, corresponde a la Dirección General para el Cambio Climático, ejercer las competencias en materia de intervención administrativa ambiental de actividades.  
Visto cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Control Integrado de la Contaminación, con el visto bueno del jefe de Área de Calidad Ambiental, en uso de las atribuciones que me confiere el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, resuelvo,   
Primero  
Conceder a Papelera Silla, SA la autorización ambiental integrada para una instalación industrial (existente) destinada a la fabricación de papel y cartón, a desarrollar en el establecimiento situado en la partida Planell, s/n, del término municipal de Buñol (Valencia), referente al proyecto básico instalación para la fabricación de papel, de fecha 2 de mayo de 2007 y suscrito por Santiago Pérez Vicedo, quedando inscrita en el Registro General de Instalaciones IPPC de la Comunitat Valenciana con el número 324-08/AAI/CV, condicionada al cumplimiento de los siguientes requisitos:  
1. Emisiones atmosféricas  
1.1 Emisiones canalizadas  
Se incluyen en la presente autorización los siguientes focos, cuya nomenclatura será en adelante la utilizada para el mejor control y comunicación de las emisiones:  
  
Estos focos estarán convenientemente identificados in situ, de acuerdo a esta nomenclatura.  
Los valores límite de emisión para focos canalizados y la periodicidad de controles por ECMCA serán los siguientes:  
  
\* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \*  
  
Dada la situación del mercado actual, la planta de cogeneración con la que cuenta la industria no se encuentra en funcionamiento. La puesta en funcionamiento de esta instalación requerirá de la previa comunicación del titular a esta dirección general para el Cambio Climático.  
Se presentará un resumen del régimen de funcionamiento de los focos de emisión no sistemáticos.  
1.2 Control de la emisión de contaminantes por focos canalizados  
1.2.1 Condiciones de toma de muestras y expresión de resultados:  
a) Puntos de toma de muestras: Los focos canalizados, deberán tener la situación, disposición, dimensión y accesos correspondientes de acuerdo con la Orden de 18 de octubre de 1976, sobre prevención y corrección de la contaminación atmosférica de origen industrial. En particular, las características y distribución de los focos emisores a la atmósfera será tal que garantice una correcta dispersión de los contaminantes emitidos. Más concretamente, su altura no solamente deberá cumplir lo establecido en la Orden 18 de octubre de 1976, sino que se recomienda que ésta sea tal que en una distancia equivalente a diez veces la altura del punto de vertido de un foco no existan otras estructuras de altura superior a la del propio foco menos dos metros, que produzcan un apantallamiento, que dificulte la dispersión, justificando técnicamente la influencia del efecto down-wash (turbulencia o rebufo).  
b) Preferiblemente, la temperatura de los gases en el punto de muestreo será menor de 200ºC.  
c) Las medidas se realizarán en condiciones normales de operación de las instalaciones, registrando los parámetros que las determinen, y cubrirán todas las diferentes tipologías o grupos de productos que se fabriquen en cada instalación.  
d) Las concentraciones medidas siempre estarán referidas a condiciones normales de presión y temperatura (101,3 kPa, 273,16 K), para los gases de combustión en base seca y un contenido de oxígeno del 15% de O2.  
e) La periodicidad mínima de control de las emisiones por entidad colaboradora en materia de calidad ambiental será bienal.  
1.3. Olores  
Aunque se trata de una industria del sector papelero, por su proceso productivo no se deben generar los olores propios de otras industrias del sector.  
No obstante, cuando el órgano competente lo considere necesario, podrá requerir al titular de la factoría la realización de una evaluación de la molestia por olores que genera, mediante la medición de las unidades de olor, de acuerdo con la norma UNE-EN 13725, limitándoles, en las zonas residenciales de afección, el percentil 98 de las medias horarias a lo largo de un año, a 5 unidades de olor.  
2. Ruido  
Se adoptarán las medidas necesarias para cumplir con lo establecido en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de protección contra la contaminación acústica, y en el Decreto 266/2004, de 3 de diciembre, del Consell de la Generalitat, por el que se establecen normas de prevención y corrección de la contaminación acústica en relación con actividades, instalaciones, edificaciones, obras y servicios.  
En particular, los límites sonoros establecidos en la Ley 7/2002 para zonas de uso industrial son:  
  
Cada cinco años tras la última, se deberá realizar una auditoría acústica con objeto de comprobar que no se superan los niveles sonoros en los puntos donde se sitúa el receptor más cercano, es decir, en el perímetro de la instalación. Para ello se realizarán medidas del nivel de ruido en un número de puntos representativos del perímetro, tanto con la actividad en funcionamiento como parada (nivel de fondo). Dicha auditoría deberá ser realizada por una entidad colaboradora en materia de contaminación acústica de acuerdo con lo establecido en el Decreto 229/2004, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se establecen las funciones de las entidades colaboradoras en materia de calidad ambiental y se crea y regula su registro.   
El titular deberá disponer del libro de control, que estará constituido por los certificados de los resultados obtenidos de las auditorías acústicas, y de los informes completos de las mismas.  
3. Vertidos  
Obra en el expediente informe de la EPSAR, titular del colector al que la industrial evacua sus vertidos de aguas residuales.  
El titular de la actividad está obligado a llevar el adecuado mantenimiento de las balsas o depósitos de acumulación de las aguas residuales de forma que quede asegurada su impermeabilidad y estanqueidad a lo largo del tiempo.  
La línea o líneas de agua de la actividad susceptibles de generar vertidos de aguas residuales no dispondrán de ningún sistema de alivio capaz de generar vertido continuo o discontinuo, ni directo o indirecto a dominio público hidráulico.  
Se recuerda que, de acuerdo con el artículo 100 del texto refundido de la Ley de Aguas (Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio), «queda prohibido, con carácter general, el vertido directo o indirecto de aguas y de productos residuales susceptibles de contaminar las aguas continentales o cualquier otro elemento del dominio público hidráulico, salvo que se cuente con la previa autorización administrativa», incoándose, en su caso, expediente sancionador por infracción tipificada en la letra f) del artículo 116 de la citada ley.  
Las instalaciones se mantendrán limpias, libres de cualquier tipo de residuos, en particular de restos de grasas y aceites, de forma que no se pueda producir la contaminación de las aguas pluviales, las cuales serán recogidas y eliminadas por sistemas que aseguren la no alteración de sus características cualitativas y la inocuidad de su vertido al dominio público hidráulico.  
De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 30 y en la disposición final primera de la Ley 16/2002, de Prevención y Control integrados de la contaminación, el marco competencial establecido con la autorización ambiental integrada no altera las competencias que la Confederación Hidrográfica del Júcar tiene atribuidas en relación al control, la inspección y la vigilancia del dominio público hidráulico ni en particular la potestad sancionadora.  
3.1. Aguas residuales industriales  
Las aguas residuales industriales procederán básicamente de la deshidratación de la pasta de celulosa durante el proceso de fabricación.  
Se someten conjuntamente a un tratamiento físico-químico en la planta de tratamiento de aguas residuales (PTAR) de la industria. Este tratamiento consiste en un tratamiento físico-químico (flotación por disolución/inyección de aire en el agua residual, con adición de coagulante y floculante), un tratamiento biológico aerobio mediante fangos activados y finalmente homogeneización de los fangos obtenidos, que se reintroducen en el proceso productivo. Mediante este tratamiento se logra reintroducir en el proceso productivo parte del agua tratada, tratándose el resto en el biológico, y vertiendo las aguas así tratadas a través de un único punto de vertido a la red de colectores generales de la Generalitat Valenciana, para lo que se dispone de autorización de vertido desde 27 de diciembre de 1996.  
La empresa deberá ejecutar un plan de autocontroles analíticos sobre el vertido de origen industrial, en el que se caracterizarán trimestralmente los siguientes parámetros:  
  
En todos los casos las muestras serán integradas durante 24 horas, siendo éstas tomadas en la arqueta de registro. Los análisis serán efectuados por un laboratorio homologado, entendiendo por tales los correspondientes a empresas colaboradoras de los organismos de cuenca en materia de control de vertidos, tal como establece la Orden MAM 985/2006, de 23 de marzo, por la que se desarrolla el régimen jurídico de las entidades colaboradoras de la administración hidráulica en materia de control y vigilancia de calidad de las aguas y gestión de los vertidos al dominio público hidráulico.  
La empresa deberá instalar una arqueta de libre acceso desde el exterior que permita la toma de muestras de las aguas residuales generadas en el establecimiento sin riesgo de manipulación de la calidad y/o cantidad vertida en el momento de la inspección.  
3.2. Aguas sanitarias  
Las aguas residuales sanitarias, procedentes de los aseos y vestuarios, se vierten a la red de colectores generales de la Generalitat Valenciana, para lo que se dispone de autorización de vertido desde 27 de diciembre de 1996.  
3.3. Aguas pluviales  
Las aguas pluviales de cubiertas, junto con las de escorrentía, siguen el curso natural forzado por la pendiente donde se ubica la empresa, hacia el río Buñol.  
Para evitar que los lixiviados procedentes del almacén a la intemperie de papelote puedan discurrir hasta el río Buñol, se deberá llevar a cabo este almacenamiento a cubierto, o alternativamente, deberá disponerse un sistema que permita el drenaje y almacenamiento temporal de las aguas pluviales recayentes sobre las balas de papelote, para su posterior utilización en el proceso de fabricación, directamente o tras su tratamiento en la PTAR de la industria. Antes de dos meses tras la concesión de la AAI se presentará proyecto en el que se detalle la solución elegida, incluyendo plazo de ejecución, que no sobrepasará los seis meses a partir de la resolución.  
4. Protección del suelo y de las aguas subterráneas.  
Se prohíbe el vertido a cauce, suelo o subsuelo que pueda deteriorar la calidad de las aguas sin contar con la autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
No se podrán ejecutar pozos, zanjas, galerías o cualquier otro dispositivo destinado a facilitar la absorción de las aguas residuales por el terreno.  
El titular no ha cumplimentado correctamente el informe preliminar de situación del suelo que establece el Real decreto 9/2005, de 14 de enero, por el que se establece la relación de actividades potencial  
  
\* \* \* \* \* \* \* \* \*  
mente contaminantes del suelo y los criterios estándares para la declaración de suelos contaminados, por lo que para dar por cumplimentado dicho informe, deberá presentar en el plazo de tres meses:  
La empresa cuenta con un depósito de combustible enterrado, que se encuentra actualmente en desuso. Debido al largo periodo de tiempo que ha estado operativo, pueden constituir un foco contaminante que afecte a los terrenos adyacentes al entorno del tanque, por lo que deberá indicar la antigüedad, los detalles constructivos, la capacidad, los años de funcionamiento, el contenido, las pruebas de estanqueidad realizadas y cualquier otro detalle técnico de relevancia, adjuntando documentación acreditativa. Además, en el caso de ser desmantelado, el titular deberá prever llevar a cabo la extracción de residuos y limpieza del depósito así como de la realización de las pruebas de estanqueidad del mismo previstas en el Real decreto 1523/1999, y aportar los resultados obtenidos.  
Indicar las características constructivas y profundidad del nivel freático de la captación de aguas subterráneas, ubicando en plano de situación.  
El titular ha de presentar por separado un informe preliminar de situación del suelo para la actividad de cogeneración, ya que la misma está incluida en el Anejo l del RD 9/2005 (CNAE 40,1: producción y distribución de energía eléctrica) y los informes preliminares de situación son específicos por actividad y deben presentarse para cada una de las actividades dadas de alta.  
5. Residuos  
5.1. Producción de residuos  
La actividad está sujeta a los requisitos establecidos en la Ley 10/1998, de 21 de abril, de residuos, en la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de Residuos de la Comunitat Valenciana, y en el Real decreto 833/1988 de 20 de julio, sobre el reglamento para la ejecución de la Ley 20/1986, modificado por el Real decreto 952/1997.  
Se autoriza la producción de los residuos peligrosos siguientes, siempre que su capacidad de generación anual sea del orden de magnitud de la que a continuación se detalla y la capacidad de producción del centro productivo detallado en el Anexo I sea del orden de 83 Tm/día (30.295 Tm/año) de biclase similkraft y papel manila.  
El mencionado centro productivo está inscrito en el Registro de Pequeños Productores de Residuos Tóxicos y Peligrosos de la Comunitat Valenciana conforme establece el artículo 22 del Real decreto 833/1988, de 20 de julio, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 20/1986, básica de residuos tóxicos y peligrosos y la Orden de 12 de marzo de 1998 de la Conselleria de Medio Ambiente, por la que se crea y regula el citado registro.  
Asimismo, se proyecta generar los siguientes residuos no peligrosos:  
  
\* \* \* \* \* \* \* \* \*  
  
Los residuos se entregarán a gestor autorizado para esta actividad tal y como consta en el proyecto.  
Los residuos podrán ser almacenados durante un periodo igual o inferior a seis meses, en el caso de peligrosos, y en el caso de residuos no peligrosos podrán almacenarse por un periodo de un año cuando el destino final sea la eliminación y de dos años cuando su destino final sea la valorización, debiendo ser entregados a gestor autorizado transcurrido ese periodo. Este almacenamiento temporal de residuos peligrosos se realizará segregado por tipo de residuo, deberá estar convenientemente señalizado y se realizará en lugar techado, con suelo impermeable y sistemas de recogida de derrames accidentales, tales como arqueta ciega no conectada a la red de alcantarillado y bandejas de recogida. Asimismo la zona de almacenamiento deberá estar incluida en el sistema general de protección contra incendios de la industria.  
Para el almacenamiento de residuos líquidos o que por su alto contenido líquido puedan generar vertidos, se contará con cubetos o recipientes de recogida de posibles derrames, que deben tener como mínimo el volumen del envase de mayor tamaño o el 10% del total (la mayor de ambas cantidades). Los cubetos deberán ser individuales para cada tipo de residuos cuya mezcla, en caso de derrame, suponga aumento de su peligrosidad o dificulte su gestión.  
Para la recogida de posibles fugas o derrames accidentales de líquidos, tanto de residuos como de materias primas, deberán disponer de material absorbente no inflamable en cantidad suficiente para tal fin. El absorbente una vez contaminado se gestionará como residuo peligroso o no peligroso, según corresponda.  
El envasado y etiquetado de los residuos será conforme a lo expuesto en los artículos 13 y 14 del Real decreto 833/1988, reglamento de residuos tóxicos y peligrosos. Asimismo dispondrá de un registro donde conste la cantidad, naturaleza, identificación, origen y fecha de generación y entrega a gestor autorizado, así como el número de documento de control y seguimiento utilizado, en su caso, y el gestor al que se entrega el residuo.  
Cada cuatro años, se deberá elaborar un plan de prevención y reducción de residuos que se presentará en la Dirección General para el Cambio Climático.  
Asimismo cumplimentará la declaración anual de productor de residuos peligrosos y no peligrosos, que será remitida a la Dirección General para el Cambio Climático antes del 1 de marzo de cada año, de acuerdo al modelo establecido en el Anexo III del Real decreto 833/88.  
Las autorizaciones y resto de requisitos establecidos en la legislación vigente en materia de envases y residuos de envases, y de manera especial lo establecido en el RD 782/1998, no quedan derogadas por la Ley 16/2002, por lo que la concesión de la autorización ambiental integrada no exime de su cumplimiento.  
5.2 Gestión de residuos  
Se autoriza a Papelera Silla, SA, la realización de la operación de valorización R3 (reciclado o recuperación de sustancias orgánicas que no se utilizan como disolventes), de los siguientes residuos no peligrosos, de procedencia interna y externa, siempre que su capacidad de tratamiento anual sea del orden de magnitud que a continuación se detalla:  
  
Las cantidades expuestas incluyen los residuos no peligrosos que, generados en Papelera Silla, SA, tienen la misma codificación. La relación entre la capacidad de gestión de residuos no peligrosos (35.750 Tm/año) y la capacidad de producción anual de biclase similkraft y papel manila (30.295 Tm/año) será de aproximadamente 1'18.  
El acopio de balas de papelote deberá realizarse en un recinto que evite la dispersión de restos de papel hacia el exterior, y el contacto de lixiviados con el medio.  
Los residuos recogidos en la tabla no poseerán ninguna de las características de peligrosidad que figuran en el anejo 2, apartado A, de la Orden MAM/304/2002.  
En cuanto a la actividad de gestión de residuos no peligrosos, la empresa llevará un registro documental en el que figuren cantidad, naturaleza, origen, destino, frecuencia de recogida y medio de transporte de los residuos.  
Asimismo, cumplimentará la memoria anual como gestor de residuos no peligrosos, que será remitida a la Dirección General para el Cambio Climático antes del 1 de marzo de cada año. En dicha memoria se especificará el origen y cantidad de los residuos gestionados, la producción anual de biclase similkraft y papel manila, las características del almacenamiento previo a su gestión, cantidad y naturaleza de los residuos resultantes del proceso, así como las incidencias relevantes que se hayan podido producir, todo ello relativo al año objeto de la declaración.  
6. Medidas a adoptar en situaciones distintas de las normales que puedan afectar al medio ambiente  
No obstante, si se produjese algún incidente en las instalaciones que conllevara su funcionamiento anómalo y de ello pudiera resultar el incumplimiento de los límites impuestos, deberá comunicar inmediatamente dicha situación a Protección Civil, al Ayuntamiento y a la Dirección General para el Cambio Climático.  
Una vez producida la situación de emergencia, la mercantil utilizará todos los medios a su alcance para reducir al máximo los efectos sobre el medio ambiente.  
En el plazo máximo de siete días tras la incidencia, la mercantil deberá remitir al Ayuntamiento y a la Dirección General para el Cambio Climático un informe detallado, en el que junto a los datos de identificación, deberán figurar los siguientes:  
Causas del incidente.  
Hora en que se produjo y duración del mismo.   
Características de la emisión o vertido.   
Medidas correctoras adoptadas.   
Hora y forma en que se comunicó el suceso.   
En relación con el posible daño ambiental ocasionado por la actividad, será de aplicación la Ley 26/2007, de 23 de octubre, de Responsabilidad medioambiental, en cuyo ámbito de aplicación se incluyen las actividades sujetas a autorización ambiental integrada. Según la misma, la actividad deberá disponer de una garantía financiera que les permita hacer frente a la responsabilidad medioambiental inherente a la actividad, en las modalidades previstas de seguro, aval o reserva técnica, y con las posibles exenciones derivadas de la magnitud del daño potencial o de la adhesión con carácter permanente y continuado, bien al sistema comunitario de gestión y auditoría medioambientales (EMAS), bien al sistema de gestión medioambiental UNE-EN ISO 14001:1996.  
Asimismo, cuando se determine el cierre definitivo, se procederá al desmantelamiento y clausura de las instalaciones, de acuerdo a la normativa vigente, de forma que el terreno quede en las mismas condiciones que antes de iniciar dicha actividad y no se produzca ningún daño sobre el suelo y su entorno.  
7. Otras condiciones  
Se estará a lo dispuesto en el Real decreto 865/2003, de 4 de julio, por el que se establecen los criterios higiénico-sanitarios para la prevención y control de la legionelosis, en el Decreto 173/2000, de 5 de diciembre, del Gobierno Valenciano, por el que se establecen las condiciones que deben reunir los equipos de transferencia de masa de agua en corriente de aire con producción de aerosoles, para la prevención de la legionelosis, y la Orden conjunta de 22 de febrero de 2001, de las Consellerias de Medio Ambiente y Sanidad, por la que se aprueba el protocolo de limpieza y desinfección de los equipos de transferencia de masa de agua en corriente de aire con producción de aerosoles, para la prevención de la legionelosis.  
Deberá cumplir con lo dispuesto en la Ley 11/1997, de Envases y residuos de envases y el Real decreto 782/1998, de 30 de abril, por el que se desarrolla el Reglamento para el desarrollo de la citada Ley.  
La industria y sus instalaciones se ajustarán a las condiciones indicadas en el proyecto técnico y en sus anexos en los aspectos no fijados en esta resolución.  
Se cumplirán todas las disposiciones aplicables para garantizar la protección de la salud de las personas.  
Se comprobará en el control inicial que se han realizado las medidas previstas en el proyecto.  
8. Obligación de suministro de información  
Antes del 1 de marzo de cada año deberá notificar a la Dirección General para el Cambio Climático de acuerdo con el artículo 8.3 de la Ley 16/2002, los datos sobre las emisiones de la instalación relativos al año anterior, específicamente los que figuran en el artículo 3 del Real decreto 508/2007, de 20 de abril, por el que se regula el suministro de información sobre emisiones del Reglamento E-PRTR y de las autorizaciones ambientales integradas.  
Segundo  
La autorización ambiental integrada se renovará, en los aspectos medioambientales, en el plazo máximo de 8 años, salvo que se produzcan antes de dicho plazo modificaciones sustanciales que obliguen a la tramitación de una nueva autorización o que se incurra en alguno de los supuestos de modificación de oficio recogidos en el artículo 26 de la Ley 16/2002, de 1 de julio.  
La renovación deberá solicitarse con una antelación mínima de diez meses antes del vencimiento del plazo de vigencia de la autorización ambiental integrada.  
Tercero  
En el plazo de seis meses, el titular de la instalación deberá presentar a la Dirección General para el Cambio Climático certificación visada del técnico director de la ejecución del proyecto, en la que se acredite que las instalaciones y la actividad se ajustan al proyecto presentado y autorizado, y al resto de documentación técnica presentada.  
Cuarto  
Esta autorización queda condicionada a la visita de comprobación y a la obtención del informe favorable correspondiente al cumplimiento de los requisitos establecidos en la presente resolución. Esta visita será realizada en el plazo de seis meses por entidad colaboradora acreditada para el control integrado de la contaminación según el Decreto 29/2007, de 9 de marzo, de modificación del Decreto 229/2004, de 15 de octubre, del Consell por el que se establecen las funciones de las entidades colaboradoras en materia de calidad ambiental y se crea y regula su registro, en el que se acredite el cumplimiento del contenido de la autorización ambiental integrada.  
Quinto  
El titular de las instalaciones objeto de la presente resolución, además de las obligaciones que con carácter general establece la Ley 16/2002, deberá:  
1. Cumplir las obligaciones de control y suministro de información previstas por la legislación sectorial aplicable y por la propia autorización ambiental integrada.  
2. Comunicar a la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda cualquier modificación, sustancial o no, que se proponga realizar en la instalación, la transmisión de su titularidad o cualquier incidente o accidente que pueda afectar al medio ambiente.  
3. Prestar la asistencia y colaboración necesarias a quienes realicen las actuaciones de vigilancia, inspección y control.  
Sexto  
En todo lo no especificado en esta resolución, se estará a todas y cada una de las condiciones estipuladas por la normativa vigente en materia de residuos, vertidos, contaminación atmosférica, acústica, impacto ambiental y accidentes graves, así como cualquier otra que pueda dictar la administración en el desarrollo de la actividad en materia de protección ambiental.  
Contra esta resolución, que no pone fin a la vía administrativa, se podrá presentar recurso de alzada ante la Secretaría Autonómica de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda en el plazo de un mes desde el siguiente al de la recepción de la presente notificación, de acuerdo con lo dispuesto en los artículos 114 y 115 de la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen jurídico de las administraciones públicas y del procedimiento administrativo común, modificada por la Ley 4/1999, de 13 de enero.  
Valencia, 1 de octubre de 2008.- El director general para el Cambio Climático: Jorge Lamparero Lázaro.  
Anexo I  
Descripción del proyecto  
Papelera Silla, SA, es una instalación industrial (existente) destinada a la fabricación de papel a partir de papel y cartón reciclado, ubicada en la partida Planell, s/n, del término municipal de Buñol (Valencia).  
Para ello, se proyecta partir íntegramente de materia prima recuperada catalogada como residuo no peligroso (papelote), pudiendo proceder del residuo generado en otros procesos industriales de fabricación y manipulación de papel o cartón, y/o de plantas de clasificación de residuos y/o de la recogida selectiva de papel y cartón.  
La capacidad de producción es de 30.295 Tm/año de biclase similkraft y papel manila. O de otro modo, la capacidad de gestión de residuo no peligroso es de 35.750 Tm/año de papel y cartón recuperados.  
Básicamente el proceso de fabricación se lleva a cabo en dos etapas: preparación de la pasta y fabricación de papel, o de otro modo, desenlazado de las fibras que formaban el papel y cartón recuperados y posterior enlazado de las mismas, esta vez en forma de biclase similkraft y papel manila  
Así, la primera etapa comienza con la recepción de las balas de papelote, para posteriormente procesarlas en pulper, para generar una pasta a partir de las fibras de celulosa que componían el papel y cartón. Una vez que la pasta adquiere la consistencia y homogeneidad deseadas, se le hace atravesar una serie de equipos (ciclones, separadores, centrífugas), hasta obtener dos corrientes: una corriente depurada y otra residual. La corriente depurada, formada por una suspensión de fibras de celulosa, se almacena para irla dosificando en la máquina de papel. La corriente residual estará formada por materiales indeseables que hubieran venido formando parte del papelote, separados en forma de sedimentos y flotantes.  
En la segunda etapa se lleva a cabo la simple deshidratación de la pasta de celulosa. Para ello, y de manera continua en la máquina de papel, inicialmente se lleva a cabo el laminado y deshidratación por medios mecánicos, y posteriormente el secado térmico previo al bobinado y almacenamiento.  
Las aguas residuales industriales procederán básicamente de la deshidratación de la pasta de celulosa durante el proceso de fabricación.  
Se someten conjuntamente a un tratamiento físico-químico en la planta de tratamiento de aguas residuales (PTAR) de la industria. Este tratamiento consiste en un tratamiento físico-químico (flotación por disolución/inyección de aire en el agua residual, con adición de coagulante y floculante), un tratamiento biológico aerobio mediante fangos activados y finalmente homogeneización de los fangos obtenidos, que se reintroducen en el proceso productivo. Mediante este tratamiento se logra reintroducir en el proceso productivo parte del agua tratada, tratándose el resto en el biológico, y vertiendo las aguas así tratadas a través de un único punto de vertido a la red de colectores generales de la Generalitat Valenciana, para lo que se dispone de autorización de vertido desde 27 de diciembre de 1996.  
Los residuos peligrosos se almacenarán a cubierto en contenedores adecuados. El acopio de balas de papelote deberá realizarse en un recinto que evite la dispersión de restos de papel hacia el exterior, y el contacto de lixiviados con el medio.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML