Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6838, del 10-08-2012 (2012/7796)

RESOLUCIÓ de 26 de juny de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Sierra Engarcerán i Sant Joan de Moró. Expedient número 78/2005 AIA i 127/08 AIA.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6838

Data del DOGV
:   10-08-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/7796

CVE


Data del document
:   26-06-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Sierra Engarcerán](javascript:void(0))
    * [Sant Joan de Moró](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 26 de juny de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Sierra Engarcerán i Sant Joan de Moró. Expedient número 78/2005 AIA i 127/08 AIA. [2012/7796]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc,  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients: 78/2005 AIA i 127/08 AIA.   
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica  
Expedient: 78/2005-AIA.  
Títol: Pla General d'Ordenació Urbana.  
Promotor: Ajuntament de Sierra Engarcerán (Castelló).  
Autoritat substantiva: Ajuntament i CTU.  
Localització: terme municipal de Sierra Engarcerán .  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
El projecte consistix en la redacció del Pla General d'Ordenació Urbana de Sierra Engarcerán, l'abast del qual és la totalitat del terme municipal, a fi d'adaptar el planejament a les necessitats actuals del municipi i a la legislació vigent.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
a) El municipi de Sierra Engarcerán, que ocupa una superfície de 82.91 quilòmetres quadrats, està situat en la cresta de la comarca de la Plana Alta, a 42 km de distància al nord-oest de Castelló, i és el límit natural amb la comarca de l'Alt Maestrat.   
b) Enclavat sobre un massís muntanyós el terme municipal limita amb els municipis d'Albocàsser, Sarratella, Vilanova d'Alcolea, Vall d'Alba, les Useres i Culla.  
c) El terme municipal de Sierra Engarcerán presenta unes característiques pròpies, perquè hi ha tres nuclis urbans importants, Sierra Engarcerán, els Rosildos i els Ivarsos, així com nombrosos nuclis rurals escampats per tot el terme.   
d) L'actual ordenació urbanística del municipi de Sierra Engarcerán es basa en les Normes Subsidiàries aprovades l'any 1989 i tres modificacions puntuals aprovades amb posterioritat. Les superfícies definides en el planejament vigent són les següents:  
Total sòl: 82.910.000 m²  
Sòl urbà 388.633 m²   
Sòl no urbanitzable 80.994.767 m²  
e) El text refós del PGOU de setembre de 2008, arreplega els canvis introduïts en el planejament, d'acord amb el requeriment realitzat per este Servici que implicava una major protecció del territori, no obstant això, este canvi no s'ha reflectit en la taula de superfícies.  
  
A pesar del que s'exposa anteriorment, s'utilitza el quadro comparatiu de superfícies contingut en la documentació de setembre de 2008, que encara que no coincidix amb la proposta de l'últim planejament quant al sòl comú o de protecció, si que pareix que arreplega adequadament el sòl urbà i urbanitzable: sòl urbà 319.490 m²  
Sierra Engarcerán = 65.517 m²  
Els Rosildos = 69.620 m²  
Els Ivarsos = 184.353 m²  
Sòl urbanitzable 125.889 m²  
Sierra Engarcerán = 12.689 m²  
Els Rosildos = 27.370 m²  
Els Ivarsos = 85.948 m²  
Sòl no urbanitzable comú = 52.207.408 m²   
Sòl no urbanitzable protegit = 30.257.095 m²  
SNU protecció paisatgística i ecològica = 24.336.700 m²  
SNU protecció del domini hidràulic = 3.503.684 m²  
SNU protecció de patrimoni = 56.628 m²  
SNU protecció de vies pecuàries = 1.137.923 m²  
SNU protecció de comunicacions = 1.222.160 m²  
f) de les dades anteriors, s'obté el quadro comparatiu següent:  
  
NNSS PGOU Increment  
SU + SUble 388.633 m² 445.379 m² 31.5%   
Per tant, el nou planejament proposa un increment de la superfície de sòl classificada com a sòl urbà i sòl urbanitzable, aproximadament, del 31.5%, i l'ús predominant és el residencial.   
  
g) Segons les fitxes de l'Institut Valencià d'Estadística (IVE) l'any 2007 el terme municipal de Sierra Engarcerán tenia 1.048 habitants. Vistes les dades aportades pel redactor, els nous sectors implicaran 3.022 nous habitants, la qual cosa suposa un increment de població del 188%, i un total de 1.263 habitatges nous.  
No obstant això, el redactor no ha tingut en compte els potencials d'habitatge i de població que suposen les masies proposades en el planejament com a assentaments històrics, que implicaran que el planejament previst puga arribar a un major sostre poblacional.  
h) El pla proposat no pretén trencar amb l'ordenació vigent en el planejament anterior, sinó simplement completar i ampliar els nuclis urbans existents i mantindre la mateixa tipologia de l'edificació, de manera que es permeta el creixement de la població d'una manera ordenada i urbanísticament correcta.   
i) El planejament proposa formes d'actuació distintes en cada un dels nuclis urbans així com en els nombrosos nuclis rurals, depenent de les característiques pròpies de cada nucli:  
- Nuclis rurals: ordenar els nuclis actualment habitats i en expansió.  
- Els Rosildos: arreplegar les modificacions que s'han produït durant la vigència de les normes subsidiàries i redelimitar el nucli urbà i arreplegar les zones dotacionals de nova implantació i ordenar les edificacions que han sorgit en este temps.  
- Els Ivarsos: incorporar la zona esportiva, delimitar el nucli urbà i ampliar-lo cap al sud amb una zona de sòl urbanitzable de nova creació.  
- Sierra Engarcerán: no es preveuen creixements substancials d'este, per la qual cosa no s'han projectat grans àrees d'expansió.  
j) El planejament proposa la creació d'una zona urbanitzable industrial que permeta el creixement econòmic del municipi.  
3. Alternatives  
Com a conseqüència del procediment d'avaluació ambiental s'han introduït una sèrie de canvis en el planejament, el resultat del qual es traduïx en l'ampliació del sòl no urbanitzable de protecció en l'entorn de la LIC Sierra Engarcerán, així com canvis en la disposició dels sòls urbanitzables dels Ivarsos a fi d'evitar les zones que presenten risc d'inundació 6 d'acord amb el PATRICOVA.  
  
Respecte a la proposta de sòl urbanitzable proposada en gener de 2005, s'observa que les superfícies dels sectors urbanitzables s'han reduït.  
D'altra banda, la classificació dels nuclis rurals actualment habitats passa a ser sòl no urbanitzable comú 2, i desapareix la classificació per a estos com a sòl urbà.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
Amb data 3 de març de 2005 el Servici Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de Castelló remet documentació tècnica del projecte, l'estudi d'impacte ambiental (EIA), certificat de la informació al públic, còpia de l'informe de la Conselleria competent en matèria de patrimoni i certificat municipal de la sol·licitud d'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i del transcurs de tres mesos. La documentació resulta incompleta pel que no és procedent incoar el procés d'avaluació d'impacte ambiental.  
Amb data 31 de març de 2005, el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental remet als Servicis Territorials, sol·licitud i ampliació de documentació, en el qual se li comunica que és necessari remetre la següent documentació per a poder incoar l'expedient administratiu:  
  
- Documentació íntegra del PGOU.  
- EIA  
- Certificat del resultat d'informació pública de tots els documents.  
- Certificat d'aprovació provisional de tots els documents pel Ple de l'Ajuntament.  
- Còpia de les al·legacions presentades i còpia dels informes evacuats en contestació a estes.  
- Còpia de les observacions que l'òrgan amb competència substantiva estime pertinents.  
- L'EIA haurà de contindre com a mínim:  
- Informe d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.  
- Informe regulat en l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, que serà evacuat per l'organisme de conca competent.  
Amb data 22 d'abril de 2005 té entrada en la Direcció General de Gestió del Medi Natural documentació remesa pels Servicis Territorials composta per: còpia completa de l'expedient administratiu inclosos els certificats requerits, les al·legacions, els informes d'estes, la sol·licitud d'informe d'Inspecció de Patrimoni i, la sol·licitud d'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer; i s'incoa l'expedient administratiu.  
  
2. Informació pública   
La documentació del Pla General d'Ordenació Urbana i el seu estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic per un termini d'un mes, segons anuncis publicats en el periòdic Mediterráneo de 6 de juliol de 2004, en el tauler d'anuncis de l'Ajuntament i en el DOCV núm. 4806, de 27 de juliol de 2004.  
Durant el període d'informació pública no es van presentar al·legacions de caràcter ambiental, segons consta en el certificat emés pel secretari de l'Ajuntament de Sierra Engarcerán.  
3. Resum d'al·legacions  
Cap de les al·legacions presentades és de caràcter ambiental.  
4. Petició d'informació o documentació complementària   
Amb data 10 de novembre de 2005 té entrada en la Direcció General de Gestió del Medi Natural la documentació remesa pels Servicis Territorials en què es remet una còpia del certificat del secretari de la corporació municipal, pel qual es constata que han transcorregut més de tres mesos des de la sol·licitud dels informes de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i de la Direcció General de Patrimoni sense que estos s'hagen emés.  
Amb data 25 de gener de 2006 el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental remet als Servicis Territorials sol·licitud i ampliació de documentació, i remet a l'Ajuntament de Sierra Engarcerán un enviament, adjunt, amb este requeriment. En el dit requeriment se sol·licita:  
  
1. Informe emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural.  
2. Informe favorable, regulat en l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge.  
3. Respecte al sistema de sanejament:  
- Certificat de l'entitat gestora de l'EDAR.  
- Descripció de la xarxa de sanejament proposada.  
- Autorització, si és el cas, d'abocament de pluvials a llit públic.  
  
4. Certificats que justifiquen la capacitat de gestió de residus sòlids urbans i inerts per part de l'organisme encarregat d'això.  
5. L'índex de població fixa i estacional del municipi, tant actual com previst pel nou PGOU.  
6. Informe de la Unitat de Vies Pecuàries.  
7. Informe i estudi acústic per al sector industrial previst.  
8. Informe sobre l'estudi d'inundabilitat.  
9. Informe i estudi de paisatge, de conformitat amb l'article 11 de la LOTPP.  
10. Introduir les modificacions següents:   
- Classificar el sòl afectat per la LIC Sierra Engarcerán com a sòl no urbanitzable de protecció ecològica.  
- Cartografiar zones afectades per incendi forestal, i classificar el sòl com a sòl no urbanitzable de protecció forestal d'incendis.   
- Classificar com a sòl no urbanitzable de protecció arqueològica, l'àrea de diàmetre de 100 metres de protecció que s'establix en el Catàleg de Béns i Espais Protegits per als distints jaciments existents al terme municipal.  
11. Recomanacions:  
- Classificar com a sòl no urbanitzable de protecció agrícola, els sòls que presenten una capacitat agrològica moderada (la més elevada dins del terme municipal) a fi de mantindre els usos i les activitats pròpies del medi rural.  
- Reubicar o modificar els sectors de sòl urbanitzable afectats pel risc d'inundació 6, a fi d'evitar futurs desenrotllaments en zones amb risc d'inundació, de conformitat amb l'article 14.6 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge.  
  
Amb data 6 de novembre de 2006 té entrada en la Direcció General de Gestió del Medi Natural la documentació remesa per l'Ajuntament de Sierra Engarcerán en format CD formada per exemplar del PGOU, estudi d'impacte ambiental, estudi de paisatge i documentació complementària.  
Amb data 20 de juliol de 2007 el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental remet als Servicis Territorials sol·licitud i ampliació de documentació, i remet a l'Ajuntament de Sierra Engarcerán un enviament, adjunt, amb este requeriment. En el dit requeriment se sol·licita:  
  
1. Informe favorable, regulat en l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge.  
2. Informe emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural.  
3. Certificat de l'entitat gestora de l'EDAR.  
4. Certificats que justifiquen la capacitat de gestió de residus sòlids urbans i inerts per part de l'organisme encarregat d'això.  
5. Informe a la Unitat de Vies Pecuàries.  
6. Informe i estudi acústic per al sector industrial previst.  
7. Informe relatiu a l'estudi d'inundabilitat.  
8. Informe i estudi de paisatge, de conformitat amb l'article 11 de la LOTPP.  
9. Inclusió de les DEUT relatives a la sostenibilitat.  
10. Fitxes de gestió de cada un dels assentaments rurals històrics en SNUC.  
11. Quadro comparatiu de superfícies.  
12. Població actual i futura, amb les dades corresponents de consum d'aigua, volum d'aigües residuals i de residus.  
13. Delimitació de les unitats ambientals i descripció de les característiques generals.  
14. Cartografia que permeta identificar en quines zones es troben els exemplars de flora endèmics i catalogats, així com les mesures concretes de protecció.  
15. Quadro en què s'arreplegue la flora i fauna existent al terme municipal indicant, si és el cas, si disposen d'algun tipus de protecció en funció de la legislació vigent.  
16. Respecte a les afectacions legals existents al terme municipal:  
  
- El sòl inclòs dins de la LIC es classificarà com a sòl no urbanitzable protegit ecològic, i poden considerar-se com a sòl no urbanitzable comú dins del límit del LIC, aquells terrenys que presenten algun ús dels establits en la normativa pròpia del sòl no urbanitzable, sempre que no es corresponga amb sòl catalogat com a forestal per l'Inventari Forestal de la Comunitat Valenciana.  
- Reflectir adequadament els terrenys forestals afectats per incendis forestals, tant gràficament com en la normativa urbanística.  
  
- S'aportaran les fitxes de gestió dels nuclis afectat per risc d'inundació 6, en les quals s'incorporaran les mesures correctores que les noves edificacions hauran d'adoptar, de conformitat a les condicions establides en els articles 26 a 29 del PATRICOVA.  
17. Consideracions ambientals:  
- S'ampliarà la protecció de sòl no urbanitzable de protecció forestal de tal manera que tot el sòl catalogat per l'inventari forestal com a forestal quede dins d'esta categoria de sòl.   
- Especificar el tipus d'abocador que es vol implantar al sud del terme municipal i justificar, des del punt de vista ambiental, la necessitat d'esta reserva.  
- Les captacions d'aigua destinada al consum urbà situades dins del terme municipal, s'hauran de classificar com a SNUP, i establir un perímetre de protecció, amb caràcter general, de 300 metres comptadors des del límit exterior del punt de captació.  
Amb data 1 d'octubre de 2008 té entrada en la Direcció General de Gestió del Medi Natural l'escrit remés pels Servicis Territorials, i té adjunta la documentació següent:  
- Còpia de la sol·licitud d'informe de la Inspecció de Patrimoni Històric Artístic a fi d'obtindre l'informe de la Conselleria de Cultura i Esport.  
- Informe favorable de l'organisme titular de les vies pecuàries.  
- Informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
- Informe de l'EPSAR en relació amb la capacitat del sistema de sanejament i depuració.  
- Informe de l'empresa gestora dels residus sòlids urbans.  
- Estudi acústic del pla parcial en la UE núm. 3 dels Ivarsos.  
- Ampliació de la documentació relativa a l'EIA.  
- Còpia en CD del PGOU de setembre de 2008.  
- Còpia de l'estudi de paisatge.  
Amb data 26 de novembre de 2008 té entrada en la Direcció General de Gestió del Medi Natural l'escrit remés pels Servicis Territorials, en el qual s'adjunta còpia de l'informe emés per la Direcció General de Patrimoni Valencià.  
Amb data 23 de desembre de 2008 té entrada en la Direcció General de Gestió del Medi Natural l'escrit remés per l'Ajuntament de Sierra Engarcerán, en el qual s'adjunta la còpia de l'informe emés per la Direcció General de Patrimoni Valencià.  
Informes sectorials  
Durant el procediment d'avaluació ambiental es van sol·licitar informes, dels quals s'han aportat els següents:  
1. Informe de la Unitat Tècnica de Vies Pecuàries, de 30 d'abril de 2008, en el qual el tècnic que subscriu informa el següent:  
«Vista la documentació adjuntada en suport informàtic, CD versió corregida desembre de 2007 del PGOU, respecte al tractament de les vies pecuàries en la seua integració en la nova ordenació urbanística d'eixe municipi es considera que han sigut esmenades les deficiències observades i indicades en l'anterior informe.»  
2. Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de 10 de juliol de 2008 en el qual s'emet un informe favorable al PGOU de Sierra Engarcerán, en funció del següent:  
El PGOU establix l'ordenació del teme municipal en tres nuclis urbans, amb un total de set sectors i tres unitats d'execució, que produiran segons informe un increment total de 3.022 habitants i 1.263 habitatges, i tots estos no estan detallats.  
- Afectació al domini públic hidràulic o a les seues zones de servitud i policia.  
L'informe arreplega gràficament els 63 barrancs existents al terme municipal de Sierra Engarcerán, de tots estos s'establix que hi ha una sèrie de barrancs que han sigut previstos pel PGOU com a SNU i que n'hi ha altres que corresponen a llits sense nom definit. Tant estos últims com una altra sèrie de barrancs no han sigut arreplegats en el planejament, per la qual cosa hauran de ser arreplegats i protegits per pertànyer al domini públic hidràulic.  
Els sectors S-6 i S-7, així com la UE-3 situats al nucli de població dels Ivarsos, estan en la zona de policia del llit de la Rambla de la Viuda o de la Carbonera, i es respecta la zona de servitud.  
  
Es recorda, entre altres coses, que queda supeditada l'execució de qualsevol actuació prevista en zona de policia a l'obtenció d'autorització administrativa per part de l'organisme de conca.  
Els nuclis dels Rosildos i Sierra Engarcerán no afectarien cap llit.  
  
Segons la documentació presentada les aigües residuals seran tractades en l'estació depuradora per a la posterior reutilització. I es recorda en qualsevol cas que:  
Queda prohibit l'abocament directe i indirecte d'aigües i de productes residual llevat que tinguen l'autorització prèvia administrativa.  
  
Quant a les aigües pluvials, no s'aporta informació en què s'arreplegue la previsió sobre el sistema d'evacuació i el seu destí final. Es recorda que per a l'abocament d'estes al llit públic de forma prèvia a l'actuació, s'haurà d'obtindre l'autorització administrativa.  
- Incidència en el règim de corrents  
Una xicoteta part del nucli de població dels Ivarsos, és inundable de risc 6.  
Donada la ubicació d'algun dels desenrotllaments, quan es redacten els corresponents instruments de planejament, s'haurà d'analitzar la possible incidència en el règim de corrents, de manera que quede justificada la no afectació a tercers. S'haurà de preveure els cabals d'aigües pluvials de cada actuació.  
- Disponibilitat de recursos hídrics  
El volum d'increment de demanda anual previst per als desenrotllaments urbanístics que comporta el PGOU és de 35.919 m³.  
El volum total del que disposa actualment el municipi de Sierra Engarcerán és de 106.288 m³ anuals, i es veurà incrementat este en 119.000 m³/any una vegada supere la informació pública l'expedient a què s'acumula (2007RP0008), moment en què disposarà de 225.288 m³/any.  
Tenint en compte que la població censada en el municipi és de 1.069 habitants que comporta un consum de 85.600 m³, es deduïx, que actualment el municipi disposa de recursos hídrics suficients per a l'esmentada població.  
L'obtenció en el dit origen dels recursos hídrics per a atendre a la demanda prevista en el PGOU no afectaria negativament la consecució dels objectius de la Directiva Marc de l'Aigua.  
La documentació aportada fa referència a la reutilització de les aigües residuals, respecte d'això es recorda que s'hauran de demanar les autoritzacions corresponents a l'organisme de conca, qüestions que no consta que hagen sigut atorgades ni sol·licitades.  
L'Ajuntament haurà de sol·licitar informe a l'organisme de conca respecte dels instruments de planejament que desenrotllen este pla i acreditar, que l'increment permet complir l'article 19.2 de la Llei 4/2004, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge.  
3. Informe emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, de 10 de novembre en el qual s'emet un informe favorable als efectes patrimonials del PGOU de Sierra Engarcerán i dels Catàleg de Béns i Espais Protegits i haurà d'atendre les condicions d'índole arquitectònica al·ludides - protecció integral de la nevera i delimitació d'entorn dels béns de rellevància local, les carències arqueològiques referides a les manifestacions d'art rupestre i l'observació d'índole etnològica referida a les cauteles per al desenrotllament urbanístic de nous àmbits.  
4. Informe de l'Entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR) sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Sierra Engarcerán per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel Pla General d'Ordenació Urbana del municipi de Sierra Engarcerán (Castelló), de 30 de maig de 2006, del qual s'extrau literalment el següent:  
  
«1. El municipi de Sierra Engarcerán està servit per tres EDAR: Sierra Engarcerán, Sierra Engarcerán - els Ivarsos i Sierra Engarcerán - els Rosildos. Estan dissenyades per a tractar 87 m³/dia, 124 m³/dia i 81 m³/dia respectivament. En l'actualitat els cabals influents a cada una d'estes són 47 m³/dia, 55 m³/dia i 12 m³/dia respectivament.   
2. En el II Pla director de Sanejament i Depuració de la Comunitat Valenciana sí que es preveuen actuacions en el sistema de sanejament per a l'anualitat de 2007.  
3. Segons les dades aportades pel sol·licitant, la modificació descrita generarà un cabal estimat, en cada una de les instal·lacions, de 44 m³/dia (EDAR Sierra Engarcerán), 416 m³/dia (EDAR Sierra Engarcerán - els Ivarsos) i 160 m³/dia (EDAR Sierra Engarcerán - els Rosildos).  
  
Conclusió. En el cas que l'urbanitzador responsable del desenrotllament urbanístic decidisca no resoldre el sanejament i la depuració de les aigües residuals per mitjà de la realització de les obres públiques necessàries per a suplementar les infraestructures existents, esta Entitat de Sanejament d'Aigües informa la viabilitat del tractament en les EDAR de Sierra Engarcerán, Sierra Engarcerán - els Ivarsos i Sierra Engarcerán - els Rosildos de les aigües residuals generades pel desenrotllament del PGOU de Sierra Engarcerán (Castelló) sempre que es complisquen, entre altres, les condicions següents: ...()  
2. En tot cas, l'abocament generat pels desenrotllaments urbanístics a què done lloc el PGOU de referència haurà de complir els límits d'abocament establits en el Model d'Ordenança Municipal d'Abocaments o, si no n'hi ha, en el Model d'Ordenança d'Abocaments de l'Entitat de Sanejament.  
3. Hauran de coordinar-se les necessàries ampliacions de les plantes de Sierra Engarcerán, Sierra Engarcerán - els Ivarsos i Sierra Engarcerán - els Rosildos amb els desenrotllaments urbanístics segons tinguen lloc estos, ja que perquè es puga realitzar la connexió efectiva dels desenrotllaments, hauran d'estar executades les obres de construcció d'una planta depuradora amb capacitat suficient per a admetre els cabals d'aigües residuals generats per la població de Sierra Engarcerán».  
5. Informe sobre arreplega dels residus sòlids urbans de FCC Medio Ambiente, SA, de 8 de febrer de 2006, en el qual la mercantil assumix la gestió de l'augment dels RSU que es pogueren generar per motiu del desenrotllament del programa corresponent al PGOU de Sierra Engarcerán, tot això sobre la base del contracte establit.  
Durant el procediment d'avaluació ambiental s'ha realitzat consulta als servicis següents pertanyents a esta Conselleria:  
1. Servici d'Ordenació Sostenible del Medi, emet un informe amb data 8 de febrer de 2006, del qual s'extrau les conclusions següents:  
  
En referència al tractament del sòl inclòs en el PGOU i la seua afectació a la LIC denominada Sierra Engarcerán, s'establix el següent:  
  
- És raonable classificar com a sòl no urbanitzable protegit els terrenys que incloguen els hàbitats corresponents a cada LIC i especialment els designats com a prioritaris, sense perjuí d'allò que s'ha disposat en altres normatives que incloguen criteris de protecció del sòl.  
- Dins de l'àmbit afectat per la LIC, podrien classificar-se com a sòl no urbanitzable comú aquells propis d'usos establits en la normativa del sòl no urbanitzable.  
- Les reserves de sòl no urbanitzables comunes pròximes al nucli urbà, es correspondran amb aquelles els usos de les quals estiguen establits en la normativa del sòl no urbanitzable.  
En general respecte al PGOU cal destacar que no s'observen incompatibilitats llevat d'aquells terrenys que no s'inclouen en la zona de LIC. Es remarca la importància de considerar la superfície que comprén els hàbitats de Juniperus sp com a sòl no urbanitzable de protecció.  
  
2. Servici de Residus Urbans, emet un informe amb data 13 de març de 2006, del qual s'extrauen les conclusions següents:  
Les zones grafiades com a aptes en el Pla Zonal de Residus es referixen únicament i exclusivament a l'eliminació de residus urbans, no d'altres residus no perillosos, ni tampoc residus perillosos ni residus inerts.  
Conseqüentment, no hi ha cap limitació normativa derivada del Pla Zonal I per a la ubicació d'abocadors de residus diferents dels urbans en la zona indicada del municipi de Sierra Engarcerán, sense que això signifique que un abocador proposat en la zona de reserva de sòl puga quedar exempt del compliment del Reial Decret 1481/2001 pel qual es regula l'eliminació de residus per mitjà de depòsit en abocadors.  
  
3. Servici de Suport Tècnic, emet un informe amb data 21 de desembre de 2006, del qual s'extrauen les conclusions següents:  
S'haurà de completar la documentació presentada per a poder emetre un informe que valore la integració paisatgística respecte del model de creixement urbanístic previst en l'estudi de paisatge del PGOU, i s'haurà d'aportar un nou document d'estudi de paisatge amb el contingut i la documentació dels articles 29 i 44 del Reglament de Paisatge de la Comunitat Valenciana.  
Afectacions legals   
1. Aproximadament el 50% del terme municipal de Sierra Engarcerán està inclòs en la Xarxa Natura 2000 amb la figura de lloc d'interés comunitari (LIC), denominat Sierra Engarcerán.   
La LIC de Sierra Engarcerán conté una de les representacions de bosquets i matolls de Juniperus més importants de la Comunitat Valenciana. La savina negral ocupa grans extensions, tant de forma aïllada com amb carrasques. Igualment, el ginebre està ben representat en els dits matolls. La presència d'estes formacions sobre un substrat accidentat, amb nombrosos pedregars, dóna com a resultat una àrea de gran interés paisatgístic i ambiental.  
Hàbitats i espècies destacables: com s'ha indicat, l'hàbitat més rellevant és el constituït pels matolls arborescents amb Juniperus (5210 i 5212), a més dels carrascars (9340) i els matolls (5333).  
  
Com s'arreplega en l'EIA, es poden localitzar al terme municipal els hàbitats següents a més dels mencionats abans:  
5210: Matoll arborescent amb Juniperus sp. pl.  
5330: Males herbes mediterrànies i predesèrtiques.  
8210: Vessants rocosos amb vegetació casmofítica.  
8310: Grutes no explotades turísticament.  
9240: Rouredes ibèriques amb Quercus faginea.  
92DO: Galeries i matolls riberencs meridionals, Nerio-Tamaricetea.  
A priori, s'entén que queda garantida la protecció dels hàbitats, en funció dels quals s'ha delimitat la LIC de Sierra Engarcerán, en classificar la majoria del sòl inclòs dins de la LIC, bé com a sòl no urbanitzable de protecció paisatgística i ecològica o de protecció forestal. No obstant això, si s'estudia més detalladament el planejament, s'observa que hi ha zones, com el Tossal de la Bassa que no estan protegides i no obstant això, estem sobre un dels hàbitats catalogats.  
  
Revisat el Catàleg de Coves, s'observa que al terme municipal de Sierra Engarcerán es localitza, la Cova Santa, que l'EIA arreplega en l'apartat patrimoni com a bé de rellevància local i que pertany al dit Catàleg. No obstant això, en la documentació tècnica de projecte, i en concret, en el Catàleg de Béns i Espais Protegits la dita cova no apareix, i si que apareix l'Abric d'en Melià, que a més s'arreplega com a sòl de protecció arqueològica en els plans d'ordenació.   
  
Per tant, els documents presentats no garantixen la protecció d'esta figura ambiental, d'acord amb el Decret 65/2006, de 12 de maig, del Consell, pel qual es desenrotlla el règim de protecció de les coves i s'aprova el Catàleg de Coves de la Comunitat Valenciana.  
Finalment, al terme municipal hi ha una altra figura de protecció, el Roure valencià (exemplar de Quercus faginea ssp. Valentina), que està en les proximitats del nucli. Este arbre complix la definició establida en la Llei 4/2006, de 19 de maig, de Patrimoni Arbori Monumental, per la qual cosa se l'haurà de dotar de la convenient protecció. L'EIA en l'apartat Patrimoni com a Bé de Rellevància Local l'arreplega, no obstant això, no apareix ni en la documentació tècnica, ni en el Catàleg de Béns i Espais Protegits. Per tant, no queda garantida la protecció d'esta figura ambiental.   
2. Rambles i barrancs. Al terme municipal de Sierra Engarcerán no hi ha llits superficials de cabal continu, i són tots de règim torrencial, i només porten aigua després de les grans precipitacions horàries.  
  
La xarxa de drenatge superficial del municipi es repartix entre dos conques hidrogràfiques: la conca del riu Millars en la qual s'inclou la rambla Carbonera i la conca del riu les Coves, esta última de caràcter totalment autòcton i component clarament mediterrània.  
La rambla Carbonera és el principal llit existent al terme municipal de Sierra Engarcerán. En l'extrem sud-est del municipi s'unix al riu Montlleó per a donar lloc a la rambla de la Viuda que, al seu torn, s'unix al riu Millars poc abans de la desembocadura.  
La protecció de la majoria d'estos barrancs queda garantida en classificar-los com a sòl no urbanitzable de protecció del domini públic hidràulic, no obstant això, tal com es desprén de l'informe emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, esta protecció s'ha d'ampliar a una sèrie de barrancs que no han sigut arreplegats i que vénen grafiats en el dit informe.  
El planejament presentat no afecta, en general els llits existents al terme municipal, excepte el nucli dels Ivarsos que presenta afectació de la rambla Carbonera al marge oest, la qual cosa ha limitat el seu creixement en este sentit. No obstant això, una part de la UE-3, i els sòls urbanitzables S-6 i S-7, se situen sobre la zona de policia, per la qual cosa no es podrà realitzar cap actuació sense la preceptiva autorització del corresponent organisme de conca.  
3. Forestal. El municipi de Serra Engarcerán es considera de vocació forestal en ser la superfície forestal major que la no forestal i la superfície forestal arbrada major que la forestal no arbrada.  
L'última proposta d'ordenació presentada de setembre de 2008, arreplega quasi la totalitat del sòl catalogat com a forestal en l'Inventari Forestal de la Comunitat Valenciana i el classifica com a sòl no urbanitzable de protecció forestal.  
D'altra banda, cap dels nous sòls urbanitzables afecta este tipus de sòl pel que el planejament reconeix els valors ambientals d'este tipus de sòl i garantix la seua protecció.  
A l'est del nucli urbà de Sierra Engarcerán es localitza la muntanya d'utilitat pública CS3019CS123.  
El planejament arreplega els sòls forestals afectats per incendi i els classifica com a sòl no urbanitzable de protecció forestal, i garantix la seua protecció.  
4. Vies pecuàries. La xarxa de vies pecuàries de Sierra Engarcerán presenta nombrosos elements associats, entre els quals destaquen els murs laterals que definixen bona part del seu recorregut, els tres descansadors dels voltants dels Rosildos i nombrosos punts d'aigua: basses, aljubs, pous i fonts.  
Les vies pecuàries catalogades al terme municipal són en total 10, junt amb tres elements pecuaris. En conjunt tenen una longitud superior als 60 km i una superfície, aproximada, de 147 hectàrees, la qual cosa suposa al voltant de l'1,8% de la superfície del terme municipal.  
Les distintes vies pecuàries, així com els elements pecuaris es grafien correctament en el pla de classificació de sòl, de setembre de 2008, i se'ls dóna la classificació de sòl no urbanitzable de protecció de vies pecuàries.  
L'amplària legal, així com la longitud de cada una de les vies, s'arrepleguen tant en l'EIA com en la memòria informativa amb data 2008.   
  
De l'informe emés per la Unitat de Vies Pecuàries es desprén que el planejament no afecta ni produirà cap impacte sobre qualsevol dels elements pecuaris.  
No obstant això, s'observa que alguna de les vies pecuàries, podria ser afectada per algun dels nous sectors proposats, i destaca el sector urbanitzable S-2 dels Rosildos. No obstant això, a causa de l'escala dels plans presentats, i la falta de detall, no es pot entrar a avaluar estes possibles afectacions, per la qual cosa no es pot concloure que no es produïsquen possibles impactes sobre estes.  
5. Jaciments arqueològics, paleontològics i elements etnològics. La documentació presentada arreplega tots i cada un dels elements catalogats per la Direcció General de Patrimoni Cultural. D'altra banda, el Catàleg de Béns i Espais Protegits ha sigut informat favorablement per la dita Direcció General, sempre que es complisquen les condicions establides en el dit informe. No obstant això, les figures de la Cova Santa o el Roure valencià, que apareixen l'EIA no s'han inclòs en el dit Catàleg, ni s'han grafiat en el pla, per la qual cosa la seua protecció no queda garantida.  
Per tant, es pot entendre que l'impacte sobre, la major part del patrimoni pot considerar-se positiu a causa de la seua plasmació gràfica en els plans d'ordenació i la protecció explícita d'este recurs.   
  
6. PATRICOVA. S'identifica al terme municipal de Sierra Engarcerán una única zona amb risc d'inundació denominada Semiendorreisme de la rambla de la Viuda, a la qual se li assigna un risc 6. La zona inundable presenta una superfície de 201,89 hectàrees que s'estén pel llit de la rambla Carbonera i els seus marges, i afecta bàsicament sòls agrícoles i el nucli de població dels Ivarsos.  
  
A pesar que la proposta inicial de sectors entorn al nucli urbà dels Ivarsos es va modificar per a evitar el risc d'inundació 6, s'ha de tindre en compte que una part d'este nucli urbà i una part del sector urbanitzable S-7, així com la zona dotacional recreativoesportiva situada al sud-est d'este, estan afectant sòl amb risc d'inundació. Així mateix, hi ha una sèrie de masies que estan en la seua totalitat o en part afectant el dit risc, com són el Mas dels Albadars, els Pujols de Baix, els Pujols del Mig, els Pujols de Dalt, i el Brusalet.   
  
En no haver-se realitzat el corresponent estudi d'inundabilitat, d'acord amb l'article 16 del PATRICOVA, no es disposa de la concreció necessària del risc que permeta prendre decisions adequades, per la qual cosa el sector S-7 no és, des del punt de vista mediambiental, admissible.  
Per a les zones urbanes afectades pel risc d'inundació caldrà ajustar-se al que establix l'article 24 del PATRICOVA.  
S'observa que una part de les zones afectades per risc d'inundació han sigut arreplegades en el planejament, d'una banda classificant les dites zones com a sòl no urbanitzable de protecció del domini públic hidràulic, i reflectint el dit risc en la normativa urbanística o en les fitxes de gestió (en el cas dels nuclis rurals sobre sòl no urbanitzable comú 2), no obstant això, s'observa que la dita delimitació no es correspon amb la que apareix en el sistema cartogràfic d'esta Conselleria, i la superfície arreplegada és menor que la real, la qual cosa haurà de ser rectificada.  
  
A fi d'evitar que futures actuacions en estes zones puguen afectar el risc d'inundació, seria recomanable realitzar un estudi d'inundabilitat que detallara el dit risc, a fi de prendre les mesures preventives adequades, per a evitar possibles modificacions del règim d'escolaments o impactes negatius de la població per inundació. Per a la qual cosa caldrà ajustar-se al que establix la normativa del PATRICOVA, i reflectir-ho així mateix, en la normativa urbanística.  
7. D'acord amb la Llei 7/2002, de Protecció contra la Contaminació Acústica en la Comunitat Valenciana, Sierra Engarcerán no té obligació de realitzar un pla acústic municipal, ja que la seua població és menor de 20.000 habitants, no obstant això, ha d'incorporar un estudi acústic, tal com establix l'article 25 de la dita llei. L'estudi acústic que s'ha presentat no establix els continguts mínims establits en l'apartat B de l'annex IV del Decret 104/2006, de 14 de juliol, del Consell, de Planificació i Gestió en Matèria de Contaminació Acústica, i se centra únicament en el nou sòl industrial, sense tindre en compte l'ús industrial ja existent o el focus de soroll que suposa la CV-15.  
  
El major problema que s'observa des del punt de vista de la contaminació acústica és en relació amb el sector industrial, així com la seua ampliació, al nord del nucli dels Ivarsos, ja que és limítrof amb sòl urbà i són, ambdós usos, incompatibles entre si depenent del tipus d'indústria que se situe. Per tant, hauria de fer-se un estudi acústic adequat a partir del qual es determinara la no afectació d'este sobre el sòl urbà, i si fóra necessari, l'estudi acústic hauria de preveure les mesures correctores adequades per a garantir uns nivells sonors compatibles amb l'ús residencial, el que suposa uns nivells més restrictius que els industrials.  
  
8. Carreteres. La principal via de comunicació en el municipi és la CV-15, carretera que enllaça Sant Mateu amb Vilafamés. Entorn d'esta via de comunicació estan dos dels tres principals nuclis de població del municipi (els Ivarsos i els Rosildos).  
El nucli principal presenta comunicacions deficients, enllaça a través de la CV-155, titularitat de la Diputació Provincial, amb la CV-15 a l'altura dels Rosildos o, cap al sud amb la població de Benlloch, a través de la qual s'enllaça amb la CV-10 o amb la CV-15 per Vall d'Alba.  
  
S'observa que en el planejament s'esbossa el projecte d'una circumval·lació per a CV-10 al seu pas pel nucli dels Ivarsos, que s'arreplega en les DEUT, no obstant això, no s'especifica res més respecte d'això pel que no es disposa de dades suficients per a avaluar-ho ambientalment en este procediment.  
S'hauran de respectar les zones d'afectació establides per la legislació vigent corresponent, i sol·licitar, respecte d'això, informe a la Conselleria d'Infraestructures i Transport, a fi de garantir la seguretat viària i protegir els usos circumdants de l'impacte negatiu d'estes vies.  
  
D'altra banda, s'hauria d'haver considerat dins de l'estudi acústic la CV-15 com un dels focus principals de soroll, i el seu pas pels distints nuclis, haurien d'haver-se proposat les mesures correctores adequades per a evitar l'impacte de la dita infraestructura sobre la població.  
  
Consideracions ambientals  
1. A l'oest del terme s'alça en sentit de nord a sud la serra anomenada d'en Galceran, amb l'alt Tossal de la Vila. En sentit nord a sud, a més, creua el terme un barranc al qual afluïxen altres secundaris, com els anomenats del Toll, Gargallo i de les Voltes. La rambla Carbonera corre per l'oest, i separa este terme municipal del de Culla.  
El terme municipal, en general, presenta una topografia prou accidentada caracteritzada per una fisiografia muntanyosa i de forts pendents, excepte en l'entorn de la rambla Carbonera. El nucli principal, Sierra Engarcerán, se situa en un enclavament limitat a l'est per una topografia muntanyosa de forts pendents, entorn del 40%, i a l'oest per vessants moderats que descendixen fins al barranc del Toll.  
A causa d'esta topografia, s'observa que el nucli de Sierra Engarcerán se situa en una zona amb risc de lliscament baix, que hauria de ser tingut en compte a l'hora d'executar qualsevol construcció en el dit entorn. Esta afectació és difícil d'evitar ja que rodeja tot el nucli, per tant, es troba a faltar un estudi més detallat respecte d'això, i que el planejament haguera proposat els nous sòls en les zones menys conflictives. No obstant això, en les mesures correctores, concretament en la 3, ja obliga a la realització d'un estudi per al desenrotllament del sector de sòl urbanitzable S-1, que haurà d'arreplegar-se en la fitxa de gestió corresponent.  
La superfície del terme municipal presenta vulnerabilitat mitjana o baixa a la contaminació de les aigües subterrànies. El planejament hauria, per esta causa, de limitar certs usos, ja que, concretament, la vulnerabilitat mitjana implica que estos sòls siguen compatibles amb els usos residencials extensius i intensius, des del punt de vista de la contaminació de les aigües subterrànies, i presenta limitacions per als usos industrials intensius, encara que poden ser compatibles amb usos industrials aïllats o indústria urbana. Pel que el planejament haurà d'arreplegar limitacions a l'hora de permetre la implantació de certs usos en este tipus de sòl.   
Respecte d'això, cal assenyalar l'existència de multitud de granges al terme municipal, les quals hauran de comptar amb mesures d'impermeabilització adequades. Així mateix, l'únic sòl urbà industrial existent al terme municipal se situa sobre este tipus de sòl pel que s'hauran de limitar la implantació de certes activitats, així com s'hauran d'establir mesures preventives i/o correctores adequades.  
2. En el municipi predominen els sòls de capacitat agrològica baixa, que s'estenen per la major part de la serra, i són substituïts per sòls de capacitat agrològica molt baixa en una àmplia franja que descriu un arc des de l'oest al nord-est del nucli urbà de Sierra Engarcerán i una altra àmplia superfície al sud-est. Entorn de la rambla Carbonera i una zona en el límit sud, entre el barranc de l'Estela i el del Covarxo, apareixen sòls amb una capacitat agrològica moderada.  
  
L'activitat agrícola se centra, majoritàriament, en el cultiu de secà localitzat entorn de la rambla Carbonera, i els principals cultius són l'ametler i l'oliverar d'almàssera per a oli. No obstant això, en l'entorn del barranc de l'Estela i el del Covarxo, segons el Corine Land Cover, la zona agrícola apareix com a zona de mosaic de cultius permanent en regadiu.  
En principi els desenrotllaments proposats afectarien molt poc l'agricultura, ja que els creixements són prou moderats. No obstant això, des del punt de vista mediambiental, s'observa la falta de protecció d'este tipus de sòl sempre necessària ja que, a més de servir a l'economia local, presenten valors agrològics, servixen de matalaf de protecció per a les zones forestals i poden ser zones d'espai vital per a les aus, per la qual cosa hauria de proposar-se la protecció d'algun dels sectors, com el de l'entorn dels barrancs l'Estela i el del Covarxo, on també es localitza el Mas de Montino, entre altres, o certes zones al costa de la rambla Carbonera.  
D'altra banda, els sòls que mantinguen la classificació de sòl no urbanitzable comú, s'haurien de zonificar, d'acord amb l'article 18 de la Llei 10/2004, de 9 de desembre, del sòl no urbanitzable, a fi de disposar els usos més adequats, des del punt de vista mediambiental, en cada cas.  
Les DEUT haurien d'introduir algun tipus d'acció destinada a la millora i la protecció del sector primari, tant pels seus valors culturals, paisatgístics, mediambientals i econòmics.  
3. Com s'arreplega literalment de l'EIA, «les formacions vegetals predominants en el municipi són, ordenades de major a menor extensió les següents: alzinars, garrigues (matoll dominat pel coscoll), altres formacions no arbòries (matoll sense domini de coscoll), pinedes de pi blanc, savinars i ginebrars, pi blanc amb alzina, alzinar amb pi blanc i pi blanc sobre coscoll».  
La protecció del patrimoni natural queda assegurada per mitjà de les classificacions següents:  
a) El sòl no urbanitzable de protecció paisatgística i ecològica, que busca la protecció del medi natural i l'esbarjo. Cal destacar que l'ús esportiu, sense especificar res més, que apareix com a compatible, des del punt de vista medi ambiental, podria provocar un impacte negatiu sobre este tipus de sòl. Per tant, s'hauria d'especificar, què implica eixe ús esportiu.  
b) El sòl no urbanitzable de protecció forestal, que implanta com a ús dominant el forestal autòcton o de repoblació, amb la qual cosa queda garantida la seua protecció. No obstant això, amb l'ús esportiu ocorre el mateix que en el punt anterior.  
c) El sòl no urbanitzable de protecció forestal d'incendis es correspon amb zones que han patit incendi forestal, i l'objectiu principal és la repoblació d'estos.  
4. La descripció de la fauna existent resulta molt generalista ja que s'exposen unes llistes d'espècies de presència probable obtingudes a partir de la interpretació dels ambients trobats al terme municipal, per la qual cosa l'avaluació ambiental dels possibles impactes en no disposar de dades concretes resulta difícil d'establir.  
No obstant això, estudiat el planejament i els desenrotllaments proposats s'entén que no existiran impactes significatius sobre la fauna, excepte en aquells casos en què no se solucionaren de manera adequada els sistemes de depuració d'aigües residuals, i afecten d'alguna manera la qualitat de les aigües i per tant, les espècies protegides lligades a l'àmbit fluvial.  
5. Respecte al proveïment d'aigua potable, segons les dades de l'EIA i basant-nos en l'informe de la CHJ, s'establix que:  
- En l'actualitat el municipi de Sierra Engarcerán disposa d'una concessió d'aigües (1998CP0050) amb un volum màxim de 106.288 m³/any, que servix una població de 1.069 habitants que comporta un ús de 85.600 m³/any, per la qual cosa disposa de recursos hídrics suficients per a l'esmentada població.  
- Una vegada superada la informació pública de la concessió (2007RP0008) que disposa d'un volum màxim de 119.000 m³/any, i sumats a la concessió anterior, el terme municipal de Sierra Engarcerán disposarà de 225.288 m³/any. Així mateix, l'increment de població proposat suposarà un increment de demanda en els recursos de 35.919 m³/any, que sumats a les necessitats de la població actual, suposaran 121.519 m³/any, per la qual cosa es confirma que Sierra Engarcerán disposa de recursos hídrics suficients per a l'esmentada població.  
No obstant això, vistes les fitxes dels distints assentaments rurals històrics s'observa que alguns d'estos no tenen garantit el subministrament d'aigua potable, i la població d'estos no ha sigut tinguda en compte per al càlcul de recursos necessaris, per tant, per a estes masies, no queda garantida la suficiència de recursos hídrics, per la qual cosa des del punt de vista ambiental, en estos casos, no es podria permetre la construcció de noves vivendes fins que no disposen del dit recurs.  
  
La documentació gràfica no arreplega la situació de pous ni fonts, cosa que és necessària per al cas que es tractara de pous o fonts destinats a ús públic se'ls dote de la protecció necessària per a garantir la qualitat de les aigües.  
Respecte al sanejament, el municipi de Sierra Engarcerán està servit per tres EDAR: Sierra Engarcerán, Sierra Engarcerán - els Ivarsos i Sierra Engarcerán - els Rosildos. Segons l'informe de l'EPSAR s'obtenen les dades següents:  
V. disseny V. actual V. estimat V. total  
Sierra Engarcerán 87 m³/dia 47 m³/dia 44 m³/dia 91 m³/dia  
S. Engarcerán-els Ivarsos 124 m³/dia 55 m³/dia 416 m³/dia 471 m³/dia  
S. Engarcerán - els Rosildos 81 m³/dia 12 m³/dia 60 m³/dia 172 m³/dia  
Per tant, s'observa que les instal·lacions seran insuficients i que hauran de ser ampliades abans de qualsevol desenrotllament a fi de garantir l'adequat tractament de les aigües residuals i la seua no afectació al medi ambient.  
El sanejament dels distints assentaments rurals històrics és independent al dels tres nuclis principals. Segons les fitxes de cada assentament el sanejament se soluciona amb fosses sèptiques i amb un servici bimensual d'arreplega i neteja amb trasllat posterior a la depuradora municipal. Pel que s'entén que en traslladar les dites aigües a depuradora, no produiran cap impacte sobre el medi ambient.  
Respecte a l'arreplega d'aigües pluvials, la documentació aportada no fa cap referència al tractament d'estes, per la qual cosa no es pot avaluar l'impacte d'estes sobre el medi ambient. No obstant això, haurà d'optar-se per un sistema separatiu, i enviar l'aigua de pluja previ mínim tractament d'esta, directament al llit, per a la qual cosa se sol·licitarà primer la preceptiva autorització de l'organisme de conca.  
  
El control dels abocaments de les aigües residuals i de les pluvials al llit, en este cas, s'han de controlar de forma especial ja que, en ser els barrancs tributaris del Millars, el qual és una LIC associada a un ecosistema fluvial l'atenció i la protecció del qual és prioritària.  
Respecte a la gestió de residus, l'EIA establix que la gestió d'estos es realitza de conformitat amb la normativa vigent, i s'arrepleguen diferents fraccions de forma selectiva i són retirats els RSU no classificats per l'empresa contractada i portats a l'abocador de Tales. La dita empresa ha emés un informe en què s'adjudica l'arreplega de residus però no s'establix ni el volum total, ni el destí final.   
  
No obstant això, s'hauria d'haver sol·licitat l'informe de gestió de RSU al consorci encarregat del pla zonal de la Zona I.  
No obstant això, encara que el servici d'arreplega de RSU queda garantit en els nuclis més importants, en alguns dels assentaments rurals històrics, les fitxes establixen que no disposen del dit servici, i no s'aporta cap dada sobre el destí d'estos, per la qual cosa ha de determinar-se el sistema d'arreplega de residus en eixos assentaments i, evitar qualsevol abocament incontrolat de residus.   
6. Els usos del sòl poden dividir-se en els tipus següents:  
- Sòls destinats a l'edificació residencial: correspon principalment als tres nuclis urbans d'Ibarsos, Rosildos i la Sierra Engarcerán, així com un gran nombre de disseminats constituït pels masos que existixen en tot el terme municipal.   
- Sòls destinats al cultiu: predomina el cultiu de secà.  
- Sòl destinat a l'ús industrial: este sector és pràcticament inexistent al terme municipal i un dels que es pretén potenciar, amb l'ampliació de sector existent ja als Ivarsos.  
En general tots els usos plantejats són compatibles amb el sòl en què se situen, excepte l'industrial, que pot ser incompatible per diversos motius, d'una banda per la vulnerabilitat del sòl en què s'emplaça, la qual cosa s'ha estudiat en un punt anterior, i d'altra banda per la seua proximitat a sòl urbà.  
Per la seua proximitat al sòl urbà pot ser incompatible, bé a causa de la contaminació acústica, al tema d'emissions atmosfèriques o al tipus d'indústria que es pretén instal·lar. Respecte al primer cas es considera que quedarà resolt per mitjà del estudi acústic corresponent. No obstant això, els possibles impactes a causa de la contaminació per emissions atmosfèriques o per tipus d'indústria, no s'aporten quasi dades, per la qual cosa no queda garantida la no afectació sobre el medi ambient, ni sobre la població.  
En la documentació tècnica es tipifica la indústria en tres categories A, B i C, i és, des del punt de vista ambiental, la A i la B compatible amb l'ús residencial, no la C, que està definida com a indústria no admesa en edificis contigus a altres destinats a qualsevol ús. Comprén aquelles activitats de caràcter nociu o perillós que amb mesures de condicionament adequades poden autoritzar-se en zones industrials encara que distanciades de tota activitat aliena a estes i tinguen un grau de qualificació alt. No obstant això, la dita definició de l'activitat industrial C apareix com a ús compatible en el polígon industrial, la qual cosa ambientalment no és viable.  
En el contingut de l'EIA es menciona la reserva d'un abocador inert al terme municipal, però no s'aporten dades concretes de la seua ubicació fet pel qual no es pot entrar a valorar este aspecte.  
7. L'anàlisi del paisatge s'ha realitzat per mitjà del corresponent estudi de paisatge, d'acord amb l'article 31 de la Llei 4/2004, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, el qual ha sigut remés als tècnics competents per a la seua avaluació.  
8. Durant els últims 20 anys, l'evolució de la població de Sierra Engarcerán ha presentat una tendència clarament regressiva, habitual de les zones rurals on s'ha produït un progressiu abandó de les activitats agrícoles i ramaderes, sense preveure's futurs desenrotllaments industrials significatius.  
Vist que el creixement és negatiu, s'entén que l'increment poblacional proposat de 188%, que es produirà en passar dels 1.048 habitants censats en 2007 (segons fonts de l'IVE), al voltant de 4.100 habitants, s'entén que este important creixement de la població no es justifica adequadament en el document presentat basant-se en una demanda real.  
  
9. L'EIA identifica i valora els possibles impactes que es deriven del planejament proposat, per mitjà d'una matriu general d'impactes, i es pot considerar globalment l'impacte de caràcter compatible, excepte els que es puguen produir en la fase de funcionament a causa de l'activitat industrial i a la depuració d'aigües que es consideren severs i per als quals es proposen una sèrie de mesures correctores.   
  
Les principals mesures preventives i/o correctores es dirigixen a l'eliminació o disminució fins nivells acceptables dels impactes severs o crítics, i són distintes en funció de la fase del procediment, a aplicar des del planejament general, a observar en els projectes d'urbanització, en el desenrotllament de les obres d'urbanització i en la concessió de llicències d'activitat. I es detecta que la majoria de mesures estan orientades a minimitzar els possibles efectes de la indústria sobre la població.  
  
El PVA s'orienta a complir les mesures correctores proposades, i destaca la vigilància del desenrotllament i la finalització de les obres, de l'activitat industrial i del funcionament de les distintes depuradores.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars al territori de la Comunitat Valenciana.  
  
4. Amb data 30 d'abril de 2006 va entrar en vigor la Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre Avaluació dels Efectes de determinats Plans i Programes en el Medi Ambient (LEAE).  
De conformitat amb el que establix la disposició transitòria primera, apt. 2n de la Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre Avaluació dels Efectes determinats Plans i Programes en el Medi Ambient, el pla està inclòs en el supòsit regulat en esta, ja que el seu primer acte preparatori formal va ser anterior al 21 de juliol de 2004 i, la seua aprovació definitiva encara no s'ha produït.  
El procediment d'avaluació ambiental relatiu al Pla General d'Ordenació Urbana de Sierra Engarcerán s'inicia amb data 22 d'abril de 2005, de conformitat amb la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental.  
El dit procediment, amb data entrada en vigor de la LEAE, 30 d'abril de 2006, està en una fase avançada havent-se realitzat:  
  
- El tràmit d'informació pública, i com no és, en este cas, d'aplicació la Llei 27/2006, de 18 de juliol, per la qual es regulen els drets a la informació, de participació pública i d'accés a la justícia en matèria de medi ambient. Durant el període d'informació pública no es van presentar al·legacions de caràcter ambiental.  
- Consulta a les administracions afectades, i el resultat d'estes és favorable, i s'ha tingut en compte en el tràmit d'avaluació ambiental.  
  
- Sol·licitud a l'òrgan promotor d'ampliació i/o aclariment de la documentació remesa, i ha sigut contestat amb l'amplitud i el nivell de detall necessaris per a un pronunciament ambiental.  
D'altra banda, vist que el model territorial presentat proposa una ocupació del sòl per als creixements urbans, una utilització racional dels recursos naturals i proporciona una adequada protecció als espais naturals existents, s'entén que el nivell de protecció del medi ambient i la integració ambiental poden aconseguir-se a través del procediment d'avaluació ambiental establit per la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
Per tot l'anteriorment exposat, i, actuant segons el principi d'eficàcia procedimental i el criteri d'eficiència, establits en l'article 3 de la Llei 30/1992, es resol concloure el procediment ambiental iniciat d'acord amb la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Analitzada la documentació presentada, vistos els informes presentats pels distints servicis, establides les afectacions legals, així com les consideracions ambientals i realitzada la visita de camp, s'informa com a acceptable, només als efectes ambientals, el projecte del Pla General d'Ordenació Urbana del terme municipal de Sierra Engarcerán (Castelló), sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada i amb les condicions següents:  
  
1. Prèvia a l'aprovació definitiva s'haurà de presentar:  
a) Quadro comparatiu de superfícies, entre les NNSS i el PGOU proposat, en el qual s'arrepleguen clarament les superfícies de totes i cada una de les categories de sòl previstes en els plans d'ordenació PO 1.1 i PO 1.2.  
b) Estudi d'inundabilitat i l'informe relatiu a este emés pel Servici d'Ordenació Territorial.  
c) Estudi acústic i l'informe relatiu a este emés pel Servici de Qualitat Ambiental.  
d) S'aclarirà si es pretén o no establir una reserva de sòl per a abocador de residus inerts i, si és el cas, localitzar-lo.  
2. Per al segellat del document definitiu del pla general per part de la CTU, hauran de presentar un text refós en el qual s'arreplegue el següent:  
a) Nous plans de classificació i de qualificació del sòl en què s'arrepleguen les modificacions següents:  
- El sòl classificat com a sòl comú dins de la LIC, que apareix rodejat en la seua totalitat per sòl forestal es classificarà com a sòl no urbanitzable de protecció forestal, i per tant, només estaran permesos aquells usos vinculats a l'ús forestal establits en la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana i el seu reglament. Excepte en aquells casos en què queda demostrada la seua vocació agrícola, sempre que no coincidisquen amb algun hàbitat, que es podran classificar com a enclavaments de vocació agrícola dins del sòl de protecció forestal i en els quals estarà permés l'ús agropecuari, sempre que ja existira o es destine a un ús tradicional.  
- Entorn al nucli urbà de Sierra Engarcerán es mantindrà una zona de sòl no urbanitzable comú, que permeta futurs desenrotllaments residencials i/o implantació d'activitats terciàries, mai industrials que foren incompatibles amb l'ús residencial.  
- Arreplegar com a sòl no urbanitzable de protecció de domini públic hidràulic tots i cada un dels barrancs del terme municipal, que apareixen en l'informe de CHJ, així com la totalitat de sòl afectat per risc d'inundació.  
- Establir una nova categoria de sòl, sòl no urbanitzable de protecció per valor agronòmic, destinada a protegir el sòl més productiu situat al sud del terme municipal, concretament entre els barrancs de l'Estela i el de Covarxo.  
- Es grafiaran les distintes fonts i/o pous destinats a consum humà i se'ls donarà un règim especial de protecció quan s'estiguen en sòl no urbanitzable o se'ls incorporarà a la xarxa primària en cas d'estar en sòl urbà o urbanitzable.   
- S'establirà per a la Cova Santa, i en general per a totes les coves existents al terme municipal, un perímetre de protecció general definit per mitjà d'un cercle d'una hectàrea de superfície (equivalent a un radi de 56,4 m), la classificació del qual serà sòl no urbanitzable de protecció de coves.  
- S'establirà per al Roure valencià un perímetre de protecció.  
  
- Es localitzaran les tres EDAR existents al terme municipal.  
- Es grafiarà el sòl destinat al futur ecoparc.  
- Es grafiarà, si és el cas, la reserva de sòl destinada a abocador de residus inerts.  
b) Un nou pla d'ordenació estructural, en el qual s'establisca una zonificació d'usos per als sòls classificats com a no urbanitzable comú, en el qual s'establiran com a mínim els tipus següents:  
  
- Zones d'ús forestal.  
- Zones d'ús forestal, agrícola i/o ramader.  
- Zones en què siga possible l'explotació de pedreres, extraccions d'àrids o de terres, o amb recursos geològics o hidrològics.  
- Zones en què siga possible l'ús de vivenda, i diferenciar les àrees en què siga possible la vivenda aïllada i familiar, aquelles en què siga possible la vivenda rural vinculada a explotació agrícola i aquelles en què es delimiten els assentaments rurals tradicionals i històrics existents.  
- Zones en què, excepcionalment i en les condicions establides en esta Llei del Sòl No Urbanitzable, pogueren implantar-se activitats industrials, productives, terciàries o de servicis, sempre que siga en aquelles zones que ja tenen unes infraestructures d'accés adequades i se situen pròximes a nuclis urbans.  
c) Un pla en què s'indique els punts d'abocament de les aigües pluvials.   
d) Un pla de cada nucli de població, a major escala i detall que els presentats, en la qual s'arrepleguen adequadament les afectacions tant a llits públics com a vies pecuàries.   
3. Es considerarà tant per al projecte de circumval·lació previst per a la CV-15 en el nucli dels Ivarsos, com per al projecte d'abocador inert, si finalment es preveu, únicament com un ús previst en la normativa urbanística i no existix cap compromís sobre la tramitació posterior del dit projecte pel que fa tant a la viabilitat com a la distribució i requerix, per a la seua aprovació definitiva, el procediment d'avaluació d'impacte ambiental establit per la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, així com per al desplegament reglamentari.  
  
4. Respecte a l'afectació a plans d'acció territorial, en esta cas PATRICOVA, s'establix que:  
a) El sector S-7 quedarà fora del procediment urbanístic fins que no es realitze el corresponent estudi d'inundabilitat, que concrete amb major detall el dit risc i s'establisquen les mesures preventives i/o correctores oportunes.  
b) En les fitxes de gestió del sòl urbà afectat i la dels assentaments rurals històrics que afecten sòl amb risc d'inundació de nivell 6 s'incorporaran les mesures correctores que les noves edificacions hauran de complir, d'acord amb el que establixen els articles 26 a 29 del PATRICOVA. Així mateix, quedaran prohibits els usos i les activitats assenyalats en article 22.2.  
5. Introduir en les DEUT que s'establirà una seqüència lògica per al desenrotllament dels sectors urbanitzables.  
6. En les normes urbanístiques s'haurà d'arreplegar les qüestions següents:  
a) S'introduirà una normativa relativa al sòl no urbanitzable de protecció de coves que caldrà ajustar al que establix el Decret 65/2006, de 12 de maig, del Consell, pel qual es desenrotlla el règim de protecció de les coves i s'aprova el Catàleg de Coves de la Comunitat Valenciana o normativa que el substituïsca.  
b) S'introduirà una normativa relativa a la protecció d'arbres monumentals que estarà al que establix la Llei 4/2006, de 19 de maig, de Patrimoni Arbori Monumental o normativa que el substituïsca.  
c) En la normativa del sòl industrial es permetran, únicament, les indústries tipus A i B, és a dir aquelles compatibles amb l'ús residencial, d'acord amb els criteris establits en el Decret 54/1990, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Nomenclàtor d'Activitats Molestes, Insalubres, Nocives i Perilloses, i es prestarà especial atenció a les indústries qualificades pel nomenclàtor de molestes.  
  
d) En el sòl no urbanitzable comú s'introduiran els canvis següents:  
- Caldrà ajustar-se a allò que s'ha especificat en la Llei 10/2004, del Sòl No Urbanitzable, o normativa que el substituïsca.  
- Les casetes d'apers necessitaran un informe previ favorable de la Conselleria d'Agricultura per a permetre's sobre parcel·les menors a una hectàrea.   
- Serà obligatori instal·lar en aquelles activitats aïllades o vivendes familiars aïllades, no connectades a xarxes de sanejament, per als nous usos, sistemes d'oxidació total, i es prohibix l'ocupació de fosses sèptiques i pous cegos.  
- Per al C-2 es permetrà la tipologia edificatòria igual a l'existent i que respecte l'estètica tradicional i característica de cada enclavament.  
e) En sòl no urbanitzable comú 2 i, pel que fa a les noves vivendes hauran de disposar de sistemes d'oxidació total, i es prohibix l'ocupació de fosses sèptiques i pous cegos.  
f) En el sòl no urbanitzable de protecció forestal es modificaran els aspectes següents:  
- Es permetrà la plantació arbòria, sempre que es realitze amb espècies autòctones.  
- Es permetrà l'ús esportiu, sempre que no supose una transformació del sòl, ni una pèrdua dels valors naturals que van motivar la seua protecció.  
- Els usos seran els detallats en la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana i el seu reglament o normativa que la substituïsca.  
g) En el sòl no urbanitzable de protecció forestal d'incendis s'introduirà el següent:  
- Únicament es permetran les labors de restauració de la massa forestal, i es permetrà la plantació arbòria, sempre que es realitze amb espècies autòctones.   
7. Els nous sectors, tant urbans com urbanitzables, han de quedar condicionats al fet que:  
a) Els sistemes de depuració estiguen en funcionament i amb capacitat suficient per a admetre els dits creixements.  
b) S'obtinga l'informe de la Unitat de Vies Pecuàries per a aquells sectors que afecten alguna de les VVPP existents al terme municipal.  
  
c) S'obtinga la corresponent autorització d'abocament d'aigües pluvials.  
d) Quan s'implante una activitat que implique un increment del consum dels recursos hídrics, que no ha sigut previst en el PGOU, s'haurà de sol·licitar l'informe a l'organisme de conca corresponent.  
  
e) Els sectors que estiguen afectats per risc d'inundació 6 hauran de realitzar el corresponent estudi d'inundabilitat, de conformitat amb l'article 16 del PATRICOVA.  
  
Segon  
Es notifica a les parts interessades que contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.   
  
Tercer  
Esta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 17 de febrer de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.   
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 127/08-AIA.  
Títol: Fàbrica de productes ceràmics.  
Promotor: Garogres, SAU.  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic.  
  
Objecte: obtenció de l'autorització ambiental integrada.  
Localització: Sant Joan de Moró (Castelló).  
Descripció del projecte  
Garogres, SAU. És una empresa dedicada a la fabricació de productes ceràmics ubicada en una parcel·la qualificada com a sòl urbà industrial en el km 16.5 de la ctra. Castelló-l'Alcora, del terme municipal de Sant Joan de Moró. Donades les seues característiques està inclosa en l'annex I de la Llei 16/2002.  
La parcel·la industrial s'ubica en un entorn industrial consolidat i limita amb altres indústries pertanyents al sector ceràmic i amb l'embassament de Maria Cristina.   
En el procés industrial es consumix gas natural i electricitat. El gasoil utilitzat per als carretons i les pales carregadores s'emmagatzema en un depòsit fix de 3.000 litres de capacitat que disposa d'una cubeta de seguretat perimetral d'obra.  
La matèria primera principal és l'argila atomitzada que arriba a la fàbrica en camions i es descarrega en tremuges tancades amb aspiració localitzada per a evitar la dispersió de pols a l'atmosfera, i per mitjà de cintes transportadores i elevador de catúfols s'emmagatzema en sitges metàl·liques de 100 tones de capacitat unitària ubicats en l'interior de la nau de la secció de premses. Cada sitja disposa d'aspiració localitzada en cada una de les boques. El transport de l'argila atomitzada fins a les premses hidràuliques es realitza per mitjà de sistemes de transport pneumàtic pressuritzat. L'operació de conformat de peces es realitza de forma contínua per premsat en sec. Posteriorment les peces se sotmeten a les etapes d'assecat, esmaltat i cocció.  
L'empresa disposa de dos filtres de mànegues per a la captació de partícules, un per a la secció de línies d'esmaltat i un altre per a la zona de descàrrega de matèries primeres i premses. La pols arreplegada pels filtres de mànegues es concentra en la base d'estos i és arreplegada per a la seua entrega a gestor autoritzat (atomitzador).  
Existixen 8 focus canalitzats d'emissió de contaminants a l'atmosfera corresponent a les ximeneres dels filtres de mànegues, assecadors i forns.  
El subministrament d'aigua procedix de pou propi (11.169 m³/any) i de la xarxa de proveïment (1.433 m³/any), i es consumix en el procés industrial i en els servicis higiènics respectivament.   
Les aigües sanitàries són tractades per mitjà d'una depuradora biocinètica. Les aigües aclarides es canalitzen a les basses d'homogeneïtzació de les aigües residuals industrials i els fangs que s'emmagatzemen en la depuradora s'entreguen a l'EDAR per mitjà de transport autoritzat.  
Les aigües residuals industrials es generen en les línies d'esmaltació, en la zona de preparació d'esmalts i en el laboratori. Les aigües de procés s'arrepleguen a través de canaletes i es conduïxen per canonades de bombament a les basses d'homogeneïtzació on es mantenen en agitació per a evitar la formació de precipitats fins a la seua arreplega per mitjà de camió cisterna i trasllat a gestor autoritzat (atomitzador).   
  
L'emmagatzematge dels esmalts i colors ceràmics en sec es realitza en l'interior de les naus industrials. La preparació dels esmalts es realitza per molturació via humida en molins discontinus de boles. Els esmalts, una vegada preparats, s'emmagatzemen en depòsits de 1.000 litres tancats i protegits fins a la seua utilització en les línies d'esmaltació. Els colors i tintes serigràfics preparats són emmagatzemats en cossis de 50 litres i traslladats a les línies d'esmaltat per a la seua ocupació. Els dissolvents orgànics s'emmagatzemen en depòsits GRG d'1 m³ de capacitat. Una vegada buits els envasos són tornats al proveïdor per estar acollits a un sistema de depòsit, devolució i retorn (SDDR), el que suposa reutilitzar estos envasos fins al seu trencament.  
Els distints residus generats són emmagatzemats temporalment fins la seua arreplega per gestor autoritzat. Es disposa d'un magatzem de residus perillosos i no perillosos a cobert.  
Antecedents  
Amb data 3 d'agost de 1995 es va formular declaració d'impacte ambiental acceptable, només als efectes ambientals, del projecte d'instal·lació de planta de cogeneració a gas natural (motor Caterpillar model 3508, de 508 KWE) en els termes que establix l'estudi d'impacte ambiental i amb les condicions establides en la citada declaració d'impacte ambiental de 3 d'agost de 1995. (Expedient 95/95-AIA).   
  
L'objecte del projecte de la planta de cogeneració a gas natural era la generació d'electricitat i l'aprofitament dels gasos de fuga del motor, junt amb els procedents del sistema de refrigeració, per a l'assecat dels llots decantats de les aigües residuals industrials. Actualment, la instal·lació de cogeneració està en desús i les aigües residuals industrials es mantenen en agitació, s'evita la formació de precipitats i s'arreplega periòdicament per mitjà de camió cisterna.  
  
Consideracions ambientals  
La indústria se situa en una parcel·la qualificada com a sòl urbà industrial que limita amb l'embassament de Maria Cristina.   
Amb caràcter general, la fabricació de productes ceràmics porta associats elevats consums d'aigua i energia i genera emissions a l'atmosfera, soroll, abocaments i residus.   
S'emeten contaminants a l'atmosfera a través de ximeneres com a conseqüència de la combustió del gas natural en forns i assecadors, i partícules a través de les ximeneres dels filtres de mànegues.   
Respecte al sòl i les aigües subterrànies, és d'assenyalar que la ubicació de la indústria està en una zona amb accessibilitat d'aqüífers mitjana i amb vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies alta, i que una part de la parcel·la industrial que limita amb el talús de l'embassament, presenta una accessibilitat d'aqüífers alta i vulnerabilitat de les aigües subterrànies molt elevada, tot això d'acord amb la Cartografia Temàtica del Territori de la Comunitat Valenciana.  
D'acord amb el projecte presentat, des de l'inici de l'activitat s'ha empleat gas natural com a combustible, i no existixen depòsits subterranis de combustibles que pogueren ser un focus de contaminació del sòl. D'altra banda, la parcel·la industrial està totalment pavimentada per mitjà de formigó hidrofugat en la solera de les naus i en zones de magatzem, i per mitjà de paviment asfàltic en els vials d'accés. Així mateix, les basses d'homogeneïtzació d'aigües residuals industrials són de formigó armat per a garantir l'estanquitat i la impermeabilitat d'estes i estan sobredimensionades per a evitar possibles vessaments.   
  
Respecte a la contaminació de les aigües superficials, atés que la indústria està ubicada en la zona del talús de l'embassament de Maria Cristina, qualsevol abocament incontrolat, acumulació de residus o substàncies, qualsevol que siga la seua naturalesa, que pogueren caure a estes o ser arrossegades per l'aigua de pluja, constituirien un perill de contaminació de les aigües de l'embassament i la degradació del seu entorn.  
Els impactes associats a l'emmagatzematge temporal de residus són la contaminació del sòl i de les aigües com a conseqüència de fugues i vessaments accidentals en les zones d'emmagatzematge, durant la càrrega i descàrrega, o en la manipulació dels envasos que els contenen, i resulta convenient l'aplicació de mesures encaminades a impedir per un costat la lixiviació dels residus i en cas de produir-se, canalitzar-los i arreplegar-los i garantir el correcte emmagatzematge fins a la seua arreplega i gestió.   
Hi ha un risc de contaminació del sòl i de les aigües com a conseqüència de l'emmagatzematge de cossis trencats o oberts que puguen contindre restes d'esmalts o colors, com a conseqüència de vessaments o lixiviació per aigua de pluja, per la qual cosa estos han d'emmagatzemar-se a cobert, en zones degudament impermeabilitzades i en condicions adequades per a evitar lixiviats.  
Durant les operacions de transport, recepció, càrrega, descàrrega i premsat d'argiles atomitzades es generen emissions difuses. Les argiles atomitzades arriben a la fàbrica en camions, i les operacions de recepció, càrrega, descàrrega i premsat es realitzen a cobert. El transport intern de les argiles atomitzades fins a les premses es realitza per canonades amb propulsió pneumàtica.   
Les tremuges de recepció, les sitges d'emmagatzematge i les premses hidràuliques disposen d'aspiracions localitzades. Estes aspiracions són depurades en el filtre de mànegues, i la pols capturada és arreplegada i emmagatzemada per a la seua entrega a gestor autoritzat. Les operacions d'arreplega i gestió de la pols capturada han de realitzar-se de manera que s'impedisca la dispersió d'esta en l'ambient, donada la proximitat del filtre de mànegues amb l'embassament. Així mateix, i en tractar-se de la mateixa ubicació, les zones de recepció d'argiles i la zona d'emmagatzematge de test cru i rebutjos han de mantindre's netes per a evitar la dispersió de la pols en l'ambient, i la dilució i l'arrossegament per l'aigua de pluja de materials pulverulents. L'empresa disposa d'una agranadora industrial que diàriament procedix a la neteja de vials. Es considera que a més de la neteja dels vials, la neteja s'ha de fer extensiva a les zones de recepció d'argiles atomitzades, filtre de mànegues i emmagatzematge de test cru.  
També es generen emissions difuses durant l'esmaltació de les peces. A este efecte es disposa de boques d'aspiració de nebulitzats disposades en les línies d'esmaltació i depuració posterior en un filtre de mànegues.  
En el projecte s'inclou còpia d'una auditoria acústica en què es conclou que el nivell de soroll produït per l'activitat està d'acord amb els valors límits de recepció que establix la normativa vigent.  
  
L'estudi d'impacte ambiental identifica com a impactes en la fase de desmantellament de l'activitat l'increment d'emissions de partícules a l'atmosfera com a conseqüència de la remoció de runes, increment de soroll i de circulació de vehicles. També es podrien produir abocaments accidentals que ocasionarien contaminació del sòl i subsòl de la parcel·la, especialment a causa d'abocaments d'olis i combustibles. Per a este supòsit s'establiran procediments per a la retirada d'objectes i runes industrials que pogueren ser focus de contaminació accidental.  
  
El programa de vigilància ambiental indica que es vigilarà el compliment i l'eficàcia de les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental, les mesures que s'establisquen en la declaració d'impacte ambiental i en l'autorització ambiental integrada, i a més es proposen les mesures de vigilància i seguiment següents:  
  
- Vigilància periòdica de tots els equips instal·lats.  
- Inspecció periòdica de les condicions d'emmagatzematge dels residus.  
- Control de la correcta arreplega de residus pels gestors autoritzats.  
- Establiment de protocols d'actuació per al cas d'emergències.  
  
- Es consideraran en tot moment i s'analitzarà la viabilitat de les millors tècniques disponibles per a la reducció d'emissions i la generació de residus.  
Tramitació administrativa  
L'expedient d'avaluació d'impacte ambiental s'inicia amb data 18 d'abril de 2008, en remetre l'Àrea de Qualitat Ambiental d'esta Conselleria el certificat d'informació pública del projecte, en què s'indica que no s'han rebut al·legacions a este.   
Atés suficient la documentació remesa, es procedix a incoar expedient d'avaluació d'impacte ambiental.   
Afectacions legals  
El projecte està sotmés a la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de Prevenció i Control Integrats de la Contaminació, segons el subapartat 3.5 (Instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics per mitjà d'enfornada..., amb una capacitat de producció superior a 75 t/dia...) de l'annex I. La indústria tramita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General per al Canvi Climàtic, la qual té atribuïdes les competències en matèria de prevenció i control integrats de la contaminació.   
  
Altres afectacions considerades són:  
- La fabricació de productes d'argila per a la construcció està catalogada com a activitat potencialment contaminant de l'atmosfera.  
  
- La fabricació de productes ceràmics està inclosa com a activitat potencialment contaminant del sòl en l'annex I del Reial Decret 9/2005, de 14 de gener.   
- L'activitat està sotmesa a la legislació en matèria de residus, en particular, pel que fa a producció i gestió de residus i residus d'envasos.  
- Queda sotmesa així mateix a la legislació en matèria de contaminació acústica.  
Tot això, sense perjuí de les autoritzacions que calga obtindre d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que siga aplicable.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constituïx un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, i concordants del seu reglament. Tal com establix l'epígraf j) del grup 3.5 de l'annex 1 del Reial Decret Llei 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de projectes, les instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics per mitjà d'enfornada, en particulars rajoles, amb una capacitat superior a 75 tones per dia, i/o una capacitat d'enfornada de més de 4 m³ i de més de 300 kg/m³ de densitat de càrrega per forn, estan sotmeses al tràmit d'avaluació d'impacte ambiental.  
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat i en les altres disposicions que se li apliquen.   
  
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.   
L'article 16, apartat 2, lletra m), del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals, el projecte de Fàbrica de Productes Ceràmics, promogut per l'empresa Garogres, SAU, situada a la ctra. Castelló - l'Alcora km 16.5 al terme municipal de Sant Joan de Moró (Castelló), sempre que este es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada, amb les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental i amb les condicions del punt segon d'esta resolució.   
  
  
Segon  
Com a condicions addicionals a complir s'establixen les següents:  
  
1. Tenint en compte que la indústria s'ubica molt pròxima a l'embassament de Maria Cristina, el programa de vigilància ambiental garantirà en el transcurs del temps, que l'activitat no afecte l'embassament, el talús i els terrenys limítrofs pròxims a este. S'assegurarà que l'abocament de pluvials a l'embassament correspon a aigües pluvials netes i que estes no arrosseguen contaminació, materials o objectes en el seu discórrer per la parcel·la industrial.   
2. Queda prohibida l'acumulació de residus sòlids, runes o substàncies qualsevol que siga la seua naturalesa i el lloc en què es depositen, que constituïsquen o puguen constituir un perill de contaminació de les aigües de l'embassament, degradació del seu entorn, o efectuar accions sobre el medi físic o biològic afecte a l'aigua, que puga constituir una degradació d'este, tal com establix la Llei d'Aigües.   
3. El programa de vigilància ambiental garantirà, en el transcurs del temps, la impermeabilitat i l'estanquitat del sistema de canaletes, canonades de bombament i basses d'homogeneïtzació de les aigües residuals industrials.   
4. Els bidons que contenen els residus líquids perillosos hauran de disposar de cubetes de seguretat de retenció a fi d'evitar possibles vessaments accidentals. La capacitat de la cubeta serà del 10% del total emmagatzemat o el volum de l'envàs més gran, s'adoptarà la xifra major de les dos.  
5. Els cossis o bidons trencats o oberts que puguen contindre restes de matèries primeres o residus s'emmagatzemaran en l'interior de les naus i en condicions d'emmagatzematge adequades fins a la seua arreplega per gestor autoritzat.  
6. El test cru s'emmagatzemarà, fins a la seua arreplega per gestor autoritzat, en contenidors adequats en zones a cobert o bé envelats. Les operacions de gestió (arreplega i emmagatzematge temporal) de les partícules capturades en els filtres de mànegues es realitzaran de manera que s'assegure el confinament d'estes. Es realitzaran agranats periòdics per a mantindre la parcel·la industrial neta, i s'insistirà en les zones pròximes als filtres de mànegues i a les zones de recepció d'argiles per a evitar que la pols que cau es puga dispersar en l'ambient o ser arrossegada per l'aigua de pluja. Els camions que transporten materials pulverulents circularan amb la càrrega coberta amb lones.  
7. A fi de garantir la disponibilitat de recursos hídrics per a l'activitat, l'empresa haurà de regularitzar l'explotació del pou davant de l'organisme de conca corresponent, d'acord amb la Llei d'Aigües.  
  
8. En el cas que la instal·lació de cogeneració torne a entrar en funcionament, els fangs deshidratats s'emmagatzemaran en contenidors de capacitat adequada a cobert o en envelats fins a l'arreplega per gestor autoritzat, i es garantirà en tot moment que no es dispersen partícules en l'ambient i s'evite la deposició del fang deshidratat en el sòl.   
  
9. Les accions incloses en el programa de vigilància ambiental haurà de documentar-se, als efectes d'acreditar l'adopció i l'execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia.  
10. Altres condicions ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que siguen aplicables.  
Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a l'òrgan competent en avaluació d'impacte ambiental que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.   
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana esta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.   
  
València, 18 de febrer de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
  
València, 26 de juny de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6838, del 10-08-2012 (2012/7796)

RESOLUCIÓN de 26 de junio del 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los terminos municipales de Sierra Engarcerán y Sant Joan de Moró. Expediente número 78/2005 AIA y 127/08 AIA.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6838

Fecha DOGV
:   10-08-2012

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2012/7796

CVE


Fecha del documento
:   26-06-2012

Organismo emisor
:   Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Sierra Engarcerán](javascript:void(0))
    * [Sant Joan de Moró](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 26 de junio del 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los terminos municipales de Sierra Engarcerán y Sant Joan de Moró. Expediente número 78/2005 AIA y 127/08 AIA. [2012/7796]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el termino señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, y sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo,  
  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes;78/2005 AIA y 127/08 AIA.   
  
«Declaración de impacto ambiental  
  
Datos del expediente en el servicio de Evaluación de Ambiental Estratégica  
Expediente: 78/2005-AIA.  
Título: Plan General de Ordenación Urbana.  
Promotor: Ayuntamiento de Sierra Engarcerán (Castellón).  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento y CTU.  
Localización: Término Municipal de Sierra Engarcerán .  
Descripción del proyecto  
1. Objeto de proyecto  
El proyecto consiste en la redacción del Plan General de Ordenación Urbana de Sierra Engarcerán, cuyo alcance es la totalidad del término municipal, con el fin de adaptar el planeamiento a las necesidades actuales del municipio y a la legislación vigente.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
a) El municipio de Sierra d'Engarcerán, que ocupa una superficie de 82.91 kilómetros cuadrados, se encuentra situado en la cresta de la comarca de la Plana Alta, a 42 km de distancia al noroeste de Castellón, siendo el límite natural con la comarca de l'Alt Maestrat.   
b) Enclavado sobre un macizo montañoso el término municipal limita con los municipios de Albocácer, Sarratella, Villanueva de Alcolea, Vall d'Alba, Useras y Culla.  
c) El término municipal de Sierra Engarcerán presenta unas características propias, pues existen tres núcleos urbanos importantes, Sierra Engarcerán, los Rosildos y Els Ibarsos, así como numerosos núcleos rurales esparcidos por todo el término.   
d) La actual ordenación urbanística del municipio de Sierra Engarcerán se basa en las Normas Subsidiarias aprobadas en el año 1989 y tres modificaciones puntuales aprobadas con posterioridad. Las superficies definidas en el planeamiento vigente son las siguientes:  
Total suelo: 82.910.000 m²  
Suelo urbano 388.633 m²   
Suelo no urbanizable 80.994.767 m²  
e) El texto refundido del PGOU de fecha septiembre de 2008, recoge los cambios introducidos en el planeamiento, de acuerdo al requerimiento realizado por este Servicio que implicaba una mayor protección del territorio, sin embargo este cambio no se ha reflejado en la tabla de superficies.  
A pesar de lo expuesto anteriormente, se utiliza el cuadro comparativo de superficies contenido en la documentación de septiembre de 2008, que aunque no coincide con la propuesta del último planeamiento en cuanto al suelo común o de protección, si que parece recoger adecuadamente el suelo urbano y urbanizable: suelo urbano 319.490 m²  
Sierra Engarcerán= 65.517 m²  
Rosildos= 69.620 m²  
Ibarsos =184.353 m²  
Suelo urbanizable 125.889 m²  
Sierra Engarcerán=12.689 m²  
Rosildos= 27.370 m²  
Ibarsos= 85.948 m²  
Suelo no urbanizable común= 52.207.408 m²   
Suelo no urbanizable protegido= 30.257.095 m²  
SNU protección paisajística y ecológica= 24.336.700 m²  
SNU protección del dominio hidráulico= 3.503.684 m²  
SNU protección de patrimonio= 56.628 m²  
SNU protección de vías pecuarias= 1.137.923 m²  
SNU protección de comunicaciones= 1.222.160 m²  
f) De los datos anteriores, se obtiene el siguiente cuadro comparativo:  
NNSS PGOU Incremento  
SU + SUble 388.633 m² 445.379 m² 31.5%   
Por tanto, el nuevo planeamiento propone un incremento de la superficie de suelo clasificada como suelo urbano y suelo urbanizable, aproximadamente, del 31.5%, siendo el uso predominante el residencial.   
g) Según las fichas del Instituto Valenciano de la Estadística (IVE) en el año 2007 el término municipal de Sierra Engarcerán contaba con 1.048 habitantes. Vistos los datos aportados por el redactor, los nuevos sectores implicarán 3.022 nuevos habitantes, lo que supone un incremento de población del 188%, y un total de 1.263 viviendas nuevas.  
No obstante, el redactor no ha tenido en cuenta los potenciales de vivienda y de población que suponen las masías propuestas en el planeamiento como asentamientos-históricos, que implicarán que el planeamiento previsto pueda alcanzar mayor techo poblacional.  
h) El plan propuesto no pretende romper con la ordenación vigente en el planeamiento anterior, sino simplemente completar y ampliar los cascos urbanos existentes manteniendo la misma tipología de la edificación, de modo que se permita el crecimiento de la población de un modo ordenado y urbanísticamente correcto.   
i) El planeamiento propone formas de actuación distintas en cada uno de los núcleos urbanos así como en los numerosos núcleos rurales, dependiendo de las características propias de cada núcleo:  
- Núcleos rurales: ordenar los núcleos actualmente habitados y en expansión.  
- Los Rosildos: recoger las modificaciones que se han producido durante la vigencia de las normas subsidiarias y redelimitar el casco urbano recogiendo las zonas dotacionales de nueva implantación y ordenando las edificaciones que han surgido en este tiempo.  
- Els Ibarsos: incorporar la zona deportiva, delimitando el casco urbano y ampliándolo hacia el sur con una zona de suelo urbanizable de nueva creación.  
-Sierra Engarcerán: no se prevén crecimientos sustanciales del mismo, por lo que no se han proyectado grandes áreas de expansión.  
j) El planeamiento propone la creación de una zona urbanizable industrial que permita el crecimiento económico del municipio.  
3. Alternativas  
Como consecuencia del procedimiento de evaluación ambiental se han introducido una serie de cambios en el planeamiento, cuyo resultado se traduce en la ampliación del suelo no urbanizable de Protección en el entorno de la LIC Sierra Engarcerán, así como cambios en la disposición de los suelos urbanizables de los Ibarsos con el fin de evitar las zonas que presentan riesgo de inundación 6 de acuerdo al PATRICOVA.  
Respecto a la propuesta de suelo urbanizable propuesta con fecha de enero 2005, se observa que las superficies de los sectores urbanizables se han reducido.  
Por otra parte, la clasificación de los núcleos rurales actualmente habitados pasa a ser suelo no urbanizable común 2, desapareciendo la clasificación para éstos como suelo urbano.  
Tramitación administrativa  
1. Admisión a trámite  
En fecha 3 de marzo de 2005 el Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial de Castellón remite documentación técnica del proyecto, estudio de impacto ambiental (EsIA), certificación de la información al público, copia del informe de la Conselleria competente en materia de patrimonio y certificación municipal de la solicitud de informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar y del transcurso de tres meses. La documentación resulta incompleta por lo que no procede incoar el proceso de evaluación de impacto ambiental.  
En fecha 31 de marzo de 2005, el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental remite a los servicios territoriales, solicitud y ampliación de documentación, en el que se le comunica que es necesario remitir la siguiente documentación para poder incoar el expediente administrativo:  
- Documentación íntegra del PGOU.  
- EsIA  
- Certificado del resultado de información pública de todos los documentos.  
- Certificado de aprobación provisional de todos los documentos por el Pleno del Ayuntamiento.  
- Copia de las alegaciones presentadas y copia de los informes evacuados en contestación a las mismas.  
- Copia de las observaciones que el órgano con competencia sustantiva estime pertinentes.  
- El EsIA deberá contener como mínimo:  
- Informe de acuerdo al artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
- Informe regulado en el artículo 19.2 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, que será evacuado por el organismo de cuenca competente.  
En fecha 22 de abril de 2005 tiene entrada en la Dirección General de Gestión del Medio Natural documentación remitida por los servicios territoriales compuesta por: copia completa del expediente administrativo con inclusión de los certificados requeridos, las alegaciones, los informes a las mismas, solicitud de informe a Inspección de Patrimonio y, solicitud de informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar; incoándose el expediente administrativo.  
2. Información pública   
La documentación del Plan General de Ordenación Urbana y su estudio de impacto ambiental se expuso al público por plazo de un mes, según anuncios publicados en el periódico Mediterráneo de fecha 6 de julio de 2004, en el Tablón de Anuncios del Ayuntamiento y en el DOCV. Núm. 4.806 de 27 de julio de 2004.  
Durante el periodo de información pública no se presentaron alegaciones de carácter ambiental, según consta en el certificado emitido por el secretario del Ayuntamiento de Sierra Engarcerán.  
3. Resumen de alegaciones  
Ninguna de las alegaciones presentadas es de carácter ambiental.  
4. Petición de información o documentación complementaria   
En fecha 10 de noviembre de 2005 tiene entrada en la Dirección General de Gestión del Medio Natural documentación remitida por los servicios territoriales en la que se remite copia del certificado del sr. secretario de la corporación municipal, por el que se constata que han transcurrido más de tres meses desde la solicitud de los informes de la Confederación Hidrográfica del Júcar y de la Dirección General de Patrimonio sin que estos se hayan emitido.  
En fecha 25 de enero de 2006 el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental remite a los servicios territoriales solicitud y ampliación de documentación, remitiendo al Ayuntamiento de Sierra Engarcerán un adjunto remito con dicho requerimiento. En dicho requerimiento se solicita:  
1. Informe emitido por la Dirección General de patrimonio Cultural sobre la conformidad del Proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural.  
2. Informe favorable, regulado en el art. 19.2 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje.  
3. Respecto al sistema de saneamiento:  
- Certificado de la entidad gestora de la EDAR.  
- Descripción de la red de saneamiento propuesta.  
- Autorización, en su caso, de vertido de pluviales a cauce público.  
4. Certificados que justifiquen la capacidad de gestión de residuos sólidos urbanos e inertes por parte del organismo encargado de ello.  
5. El índice de población fija y estacional del municipio, tanto actual como previsto por el nuevo PGOU.  
6. Informe de la Unidad de Vías Pecuarias.  
7. Informe y estudio acústico para el sector industrial previsto.  
8. Informe sobre el estudio de inundabilidad.  
9. Informe y estudio de paisaje, de conformidad con al art. 11 de la LOTPP.  
10. Introducir las siguientes modificaciones:   
- Clasificar el suelo afectado por la LIC Sierra En Garcerán como suelo no urbanizable de protección ecológica.  
- Cartografiar zonas afectadas por incendio forestal, clasificando el suelo como suelo no urbanizable de protección forestal de incendios.   
- Clasificar como suelo no urbanizable de protección arqueológica, el área de diámetro de 100 metros de protección que se establece en el Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos para los distintos yacimientos existentes en el término municipal.  
11. Recomendaciones:  
- Clasificar como suelo no urbanizable de protección agrícola, los suelos que presentan una capacidad agrológica moderada (la más elevada dentro del término municipal) con el fin de mantener los usos y actividades propias del medio rural.  
- Reubicar o modificar los sectores de suelo urbanizable afectados por el riesgo de inundación 6, con el fin de evitar futuros desarrollos en zonas con riesgo de inundación, de conformidad con el art. 14.6 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje.  
En fecha 6 de noviembre de 2006 tiene entrada en la Dirección General de Gestión del Medio Natural documentación remitida por el Ayuntamiento de Sierra Engarcerán en formato CD formada por ejemplar del PGOU, estudio de impacto ambiental, estudio de paisaje y documentación complementaria.  
En fecha 20 de julio de 2007 el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental remite a los servicios territoriales solicitud y ampliación de documentación, remitiendo al Ayuntamiento de Sierra Engarcerán un adjunto remito con dicho requerimiento. En dicho requerimiento se solicita:  
1. Informe favorable, regulado en el art. 19.2 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje.  
2. Informe emitido por la Dirección General de patrimonio Cultural sobre la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural.  
3. Certificado de la entidad gestora de la EDAR.  
4. Certificados que justifiquen la capacidad de gestión de residuos sólidos urbanos e inertes por parte del organismo encargado de ello.  
5. Informe a la Unidad de Vías Pecuarias.  
6. Informe y estudio acústico para el sector industrial previsto.  
7. Informe relativo al estudio de inundabilidad.  
8. Informe y estudio de paisaje, de conformidad con al art. 11 de la LOTPP.  
9. Inclusión de las DEUT relativas a la sostenibilidad.  
10. Fichas de gestión de cada uno de los asentamientos rurales-históricos en SNUC.  
11. Cuadro comparativo de superficies.  
12. Población actual y futura, con sus correspondientes datos de consumo de agua, volumen de aguas residuales y de residuos.  
13. Delimitación de las unidades ambientales y descripción de sus características generales.  
14. Cartografía que permita identificar en que zonas se encuentran los ejemplares de flora endémicos y catalogados, así como las medidas concretas de protección.  
15. Cuadro en el que se recoja la flora y fauna existentes en el TM indicando, en su caso, si disponen de algún tipo de protección en función de la legislación vigente.  
16. Respecto a las afecciones legales existentes en el término municipal:  
- El suelo incluido dentro de la LIC se clasificará como suelo no urbanizable protegido ecológica, pudiendo considerarse como suelo no urbanizable común dentro del límite del LIC, aquellos terrenos que presentan algún uso de los establecidos en la normativa propia del suelo no urbanizable, siempre y cuando no se corresponde con suelo catalogado como forestal por el Inventario Forestal de la Comunitat Valenciana.  
- Reflejar adecuadamente los terrenos forestales afectados por incendios forestales, tanto gráficamente como en la normativa urbanística.  
- Se aportarán las fichas de gestión de los núcleos afectado por riesgo de inundación 6, en las que se incorporarán las medidas correctoras que las nuevas edificaciones deberán adoptar, de conformidad a las condiciones establecidas en los artículos 26 a 29 del PATRICOVA.  
17. Consideraciones ambientales:  
- Se ampliará la protección de suelo no urbanizable de protección forestal de tal manera que todo el suelo catalogado por el inventario forestal como «forestal» quede dentro de esta categoría de suelo.   
- Especificar el tipo de vertedero que se quiere implantar al sur del término municipal justificando, desde el punto de vista ambiental, la necesidad de esta reserva.  
- Las captaciones de agua destinada al consumo urbano situadas dentro del Término Municipal, se deberán clasificar como SNUP, estableciendo un perímetro de protección, con carácter general, de 300 metros contados desde el límite exterior del punto de captación.  
En fecha 1 de octubre de 2008 tiene entrada en la Dirección General de Gestión del Medio Natural escrito remitido por los servicios territoriales, adjuntando la siguiente documentación:  
- Copia de la solicitud de informe a la Inspección de Patrimonio Histórico Artístico al objeto de obtener el informe de la Conselleria de Cultura y Deporte.  
- Informe favorable del organismo titular de las vías pecuarias.  
- Informe favorable de Confederación Hidrográfica del Júcar.  
- Informe de la EPSAR en relación con la capacidad del sistema de saneamiento y depuración.  
- Informe de la empresa gestora de los residuos sólidos urbanos.  
- Estudio acústico del plan parcial en la UE núm.3 de Els Ibarsos.  
- Ampliación de la documentación relativa al EsIA.  
- Copia en CD del PGOU de fecha septiembre de 2008.  
- Copia del estudio de paisaje.  
En fecha 26 de noviembre de 2008 tiene entrada en la Dirección General de Gestión del Medio Natural escrito remitido por los servicios territoriales, en el que se adjunta copia del informe emitido por la Dirección General de Patrimonio Valenciano.  
En fecha 23 de diciembre de 2008 tiene entrada en la Dirección General de Gestión del Medio Natural escrito remitido por el Ayuntamiento de Sierra Engarcerán, en el que se adjunta copia del informe emitido por la Dirección General de Patrimonio Valenciano.  
Informes sectoriales  
Durante el procedimiento de evaluación ambiental se solicitaron informes, de los cuales se han aportado los siguientes:  
1. Informe de la Unidad Técnica de Vías Pecuarias, de fecha 30 de abril de 2008, en el que el técnico que suscribe informa lo siguiente:  
«Vista la documentación adjuntada en soporte informático, CD versión corregida diciembre de 2007 del PGOU, respecto al tratamiento de las vías pecuarias en su integración en la nueva ordenación urbanística de ese municipio se considera que han sido subsanadas las deficiencias observadas e indicadas en el anterior informe.»  
2. Informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar, de fecha 10 de julio de 2008, en el que se informa favorablemente el PGOU de Sierra Engarcerán, en función de lo siguiente:  
El PGOU establece la ordenación del TM en tres núcleos urbanos, con un total de siete sectores y tres unidades de ejecución, que producirán informe un incremento total de 3.022 habitantes y 1.263 viviendas, estado todos ellos no pormenorizados.  
- Afección a dominio público hidráulico o a sus zonas de servidumbre y policía.  
El informe recoge gráficamente los 63 barrancos existentes en el TM de Sierra Engarcerán, de todo ellos establece que hay una serie de barrancos que han sido contemplados por el PGOU como SNU y que hay otros que se corresponden con cauces sin nombre definido. Tanto estos últimos como otra serie de barrancos no han sido recogidos en el planeamiento, por lo que deberán ser recogidos y protegidos por pertenecer al dominio público hidráulico.  
Los sectores S-6 y S-7, así como la UE-3 situados en el núcleo de población de Els Ibarsos, se encuentran en zona de policía de cauce de la Rambla de la Viuda o de la Carbonera, respetando la zona de servidumbre.  
Se recuerda, entre otras cosas, que queda supeditada la ejecución de cualquier actuación prevista en zona de policía a la obtención de autorización administrativa por parte del organismo de cuenca.  
Los núcleos de Los Rosildos y Sierra Engarceran no afectarían a ningún cauce.  
Según documentación presentada las aguas residuales serán tratadas en estación depuradora para su posterior reutilización. Recordándose en cualquier caso que:  
Queda prohibido el vertido directo e indirecto de aguas y de productos residuales salvo que cuenten con la previa autorización administrativa.  
En cuanto a las aguas pluviales, no se aporta información en la que se recoja la previsión sobre el sistema de evacuación y su destino final. Se recuerda que para el vertido de las mismas a cauce público de forma previa a la actuación, se deberá obtener autorización administrativa.  
- Incidencia en el régimen de corrientes  
Una pequeña parte del núcleo de población de Els Ibarsos, es inundable de riesgo 6.  
Dada la ubicación de alguno de los desarrollos, cuando se redacten los correspondientes instrumentos de planeamiento, se deberá analizar la posible incidencia en el régimen de corrientes, de modo que quede justificada la no afección a terceros. Se deberá contemplar los caudales de aguas pluviales de cada actuación.  
- Disponibilidad de recursos hídricos  
El volumen de incremento de demanda anual previsto para los desarrollos urbanísticos que conlleva el PGOU es de 35.919 m³.  
El volumen total del que dispone actualmente el municipio de Sierra Engarcerán es de 106.288 m³ anuales, viéndose incrementado el mismo en 119.000 m³/año una vez supere la información pública el expediente al que se acumula (2007RP0008), momento en el que dispondrá de 225.288 m³/año.  
Teniendo en cuenta que la población censada en el municipio es de 1.069 habitantes que conlleva un consumo de 85.600 m³, se deduce, que actualmente el municipio dispone de recursos hídricos suficientes para la citada población.  
La obtención en dicho origen de los recursos hídricos para atender a la demanda prevista en PGOU no afectaría negativamente a la consecución de los objetivos de la Directiva Marco del Agua.  
La documentación aportada hace referencia a la reutilización de las aguas residuales, al respecto se recuerda que se deberán pedir las autorizaciones correspondientes al organismo de cuenca, cuestiones que no consta que hayan sido otorgadas ni solicitadas.  
El Ayuntamiento deberá solicitar informe al organismo de cuenca respecto de los instrumentos de planeamiento que desarrollen este plan acreditando, que el incremento permite cumplir con el artículo 19.2 de la Ley 4/2004 de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje.  
3. Informe emitido por la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, de 10 de noviembre de 2008, en el que se informa favorablemente a los efectos patrimoniales el PGOU de Sierra Engarcerán y al Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos debiendo atenderse el condicionante de índole arquitectónico aludido - protección integral de la nevera y delimitación de entorno de los Bienes de relevancia Local, las carencias arqueológicas referidas a las manifestaciones de arte rupestre y la observación de índole etnológica referida a las cautelas para el desarrollo urbanístico de nuevos ámbitos.  
4. Informe de la Entidad de Saneamiento de Aguas (EPSAR) sobre la capacidad del sistema de saneamiento y depuración de Sierra Engarcerán para admitir los caudales de aguas residuales generados por el Plan General de Ordenación Urbana del municipio de Sierra Engarcerán (Castellón), de fecha de 30 de mayo de 2006, del que se extrae literalmente lo siguiente:  
«1. El municipio de Sierra Engarcerán está servido por tres EDAR: Sierra Engarcerán, Sierra Engarcerán - El Ibarsos y Sierra Engarcerán - Rosildos. Están diseñadas para tratar 87 m³/día, 124 m³/día y 81 m³/día respectivamente. En la actualidad los caudales influentes a cada una de ellas son 47 m³/día, 55 m³/día y 12 m³/día respectivamente.   
2. En el II Plan director de Saneamiento y Depuración de la Comunitat Valenciana sí se contemplan actuaciones en el sistema de saneamiento para la anualidad de 2007.  
3. Según los datos aportados por el solicitante, la modificación descrita generará un caudal estimado, en cada una de las instalaciones, de 44 m³/día (EDAR Sierra Engarcerán), 416 m³/día (EDAR Sierra Engarcerán - El Ibarsos) y 160 m³/día (EDAR Sierra Engarcerán - Rosildos).  
Conclusión. En el caso en que el urbanizador responsable del desarrollo urbanístico decida no resolver el saneamiento y depuración de las aguas residuales mediante la realización de las obras públicas necesarias para suplementar las infraestructuras existentes, esta Entidad de Saneamiento de Aguas informa la viabilidad del tratamiento en las EDAR de Sierra Engarcerán, Sierra Engarcerán - El Ibarsos y Sierra Engarcerán - Rosildos de las aguas residuales generadas por el desarrollo del PGOU de Sierra Engarcerán (Castellón) siempre y cuando se cumpla, entre otros, con los siguientes condicionantes:...()  
...2. En cualquier caso, el vertido generado por los desarrollos urbanísticos a que dé lugar el PGOU de referencia deberá cumplir los límites de vertido establecidos en el Modelo de Ordenanza Municipal de Vertidos o, en su defecto, en el Modelo de Ordenanza de Vertidos de la Entidad de Saneamiento.  
3. Deberán coordinarse las necesarias ampliaciones de las plantas de Sierra Engarcerán, Sierra Engarcerán - El Ibarsos y Sierra Engarcerán - Rosildos con los desarrollos urbanísticos según vayan teniendo lugar estos, ya que para que se pueda realizar la conexión efectiva de los desarrollos, deberán estar ejecutadas las obras de construcción de una planta depuradora con capacidad suficiente para admitir los caudales de aguas residuales generados por la población de Sierra Engarcerán.»  
5. Informe sobre recogida de los Residuos Sólidos Urbanos de FCC Medio Ambiente SA., de fecha 8 de febrero de 2006, en el que la mercantil asume la gestión del aumento de los RSU que se pudieren generar por motivo del desarrollo del Programa correspondiente al PGOU de Sierra Engarcerán, todo ello sobre la base del contrato establecido.  
Durante el procedimiento de evaluación ambiental se ha realizado consulta a los siguientes servicios pertenecientes a esta Conselleria:  
1. Servicio de Ordenación Sostenible del Medio, emite informe en fecha 8 de febrero de 2006, del que se extrae las siguientes conclusiones:  
En referencia al tratamiento del suelo incluido en el PGOU y su afección a la LIC denominada Sierra Engarcerán, se establece lo siguiente:  
- Es razonable clasificar como suelo no urbanizable protegido los terrenos que incluyan los hábitats correspondientes a cada LIC y especialmente los designados como prioritarios, sin perjuicio de lo dispuesto en otras normativas que incluyan criterios de protección del suelo.  
- Dentro del ámbito afectado por la LIC, podrían clasificarse como suelo no urbanizable común aquellos propios de usos establecidos en la normativa propia del suelo no urbanizable  
- Las reservas de suelo no urbanizable común próximas al núcleo urbano, se corresponderán con aquellas cuyos usos estén establecido en la normativa propia del suelo no urbanizable.  
En general respecto al PGOU cabe destacar que no se observan incompatibilidades quitados aquellos terrenos que no se incluyen en la zona de LIC. Se remarca la importancia de considerar la superficie que abarca los Hábitats de Juniperus sp como Suelo No Urbanizable de Protección.  
2. Servicio de Residuos Urbanos, emite informe en fecha 13 de marzo de 2006, del que se extrae las siguientes conclusiones:  
Las zonas grafiadas como aptas en el Plan Zonal de Residuos se refieren única y exclusivamente a la eliminación de residuos urbanos, no de otros residuos no peligrosos, ni tampoco residuos peligrosos ni residuos inertes.  
Consecuentemente, no existe limitación normativa alguna derivada del Plan Zonal I para la ubicación de vertederos de residuos distintos de los urbanos en la zona indicada del municipio de Sierra Engarcerán, sin que ello signifique que un vertedero propuesto en la zona de reserva de suelo pueda quedar exento del cumplimiento del Real Decreto 1481/2001 por el que se regula la eliminación de residuos mediante depósito en vertederos.  
3. Servicio de Apoyo Técnico, emite informe en fecha 21 de diciembre de 2006, del que se extrae las siguientes conclusiones:  
Deberá completarse la documentación presentada para poder emitir un informe que valore la integración paisajística respecto del modelo de crecimiento urbanístico previsto en el estudio de paisaje del PGOU, debiendo aportarse nuevo documento de estudio de paisaje con el contenido y documentación de los artículos 29 y 44 del Reglamento de Paisaje de la Comunitat Valenciana.  
Afecciones legales   
1. Aproximadamente el 50% del término municipal de Sierra Engarcerán está incluido en la Red Natura 2000 bajo la figura de lugar de interés comunitario (LIC), denominado «Sierra Engarcerán».   
La LIC de Sierra Engarcerán contiene una de las más importantes representaciones de bosquetes y matorrales de Juniperus de la Comunitat Valenciana. La sabina negral ocupa grandes extensiones, tanto de forma aislada como con carrascas. Igualmente, el enebro se encuentra bien representado en dichos matorrales. La presencia de estas formaciones sobre un sustrato accidentado, con numerosos pedregales, da como resultado un área de gran interés paisajístico y ambiental.  
Hábitats y especies destacables: como se ha indicado, el hábitat más relevante es el constituido por los matorrales arborescentes con Juniperus (5210 y 5212), además de los carrascales (9340) y matorrales (5333).  
Como se recoge en el EsIA, se pueden localizar en el término municipal los siguientes hábitats además de los mencionados atrás:  
5210: Matorral arborescente con Juniperus sp. pl.  
5330: Malezas mediterráneas y predesérticas.  
8210: Laderas rocosas con vegetación casmofítica.  
8310: Grutas no explotadas turísticamente.  
9240: Robledales ibéricos con Quercus faginea.  
92DO: Galerías y matorrales ribereños meridionales, Nerio - Tamaricetea.  
A priori, se entiende que queda garantizada la protección de los hábitats, en función de los cuales se ha delimitado la LIC de Sierra Engarcerán, al clasificar la mayoría del suelo incluido dentro de la LIC, bien como suelo no urbanizable de protección paisajística y ecológica o de protección forestal. No obstante, si se estudia más detalladamente el planeamiento, se observa que hay zonas, como El Tossal de La Bassa que no están protegidas y sin embargo estamos sobre uno de los hábitats catalogados.  
Revisado el Catálogo de Cuevas, se observa que en el término municipal de Sierra Engarcerán se localiza, La Cova Santa, que el EsIA recoge en el apartado patrimonio como bien de relevancia local y que pertenece a dicho Catálogo. No obstante, en la documentación técnica de proyecto, y en concreto, en el Catalogo de Bienes y Espacios Protegidos dicha cueva no aparece, y si, aparece el Abric d'En Meliá, que además se recoge como suelo de protección arqueológica en los planos de ordenación.   
Por tanto, los documentos presentados no garantizan la protección de esta figura ambiental, de acuerdo al Decreto 65/2006, de 12 de mayo, del Consell, por el que se desarrolla el régimen de protección de las cuevas y se aprueba el Catálogo de Cuevas de la Comunitat Valenciana.  
Finalmente, en el término municipal existe otra figura de protección, el «Roure Valencia» (ejemplar de Quercus faginea ssp. Valentina), que se encuentra en las proximidades del núcleo. Este árbol cumple con la definición establecida en la ley 4/2006, de 19 de mayo, de patrimonio arbóreo monumental, por lo que deberá dotársele de la conveniente protección. El EsIA en el apartado Patrimonio como Bien de Relevancia Local lo recoge, no obstante, no aparece ni en la documentación técnica, ni en el Catalogo de Bienes y Espacios Protegidos. Por tanto, no queda garantizada la protección de esta figura ambiental.   
2. Ramblas y barrancos. En el término municipal de Sierra Engarcerán no existen cauces superficiales de caudal continuo, siendo todos ellos de régimen torrencial, llevando agua sólo tras las grandes precipitaciones horarias.  
La red de drenaje superficial del municipio se reparte entre dos cuencas hidrográficas: la cuenca del río Mijares en la que se incluye la rambla Carbonera y la cuenca del río les Coves, esta última de carácter totalmente autóctono y componente claramente mediterránea.  
La rambla Carbonera es el principal cauce existente en el término municipal de Sierra Engarcerán. En el extremo sureste del municipio se une al río Montlleó para dar lugar a la rambla de la Viuda que, a su vez, se une al río Mijares poco antes de su desembocadura.  
La protección de la mayoría de estos barrancos queda garantizada al clasificarlos como suelo no urbanizable de protección del dominio público hidráulico, no obstante, tal y como se desprende del informe emitido por la Confederación Hidrográfica del Júcar, esta protección se debe ampliar a una serie de barrancos que no han sido recogidos y que vienen grafiados en dicho informe.  
El planeamiento presentado no afecta, en general a los cauces existentes en el término municipal, salvo el núcleo de Ibarsos que presenta afección de la rambla Carbonera en su margen oeste, lo que ha limitado su crecimiento en este sentido. No obstante, parte de la UE-3, y los suelos urbanizables S-6 y S-7, se sitúan sobre la Zona de Policía, por lo que no se podrá realizar actuación alguna sin la preceptiva autorización del correspondiente organismo de cuenca.  
3. Forestal. El municipio de Sierra de Engarcerán se considera de vocación forestal al ser la superficie forestal mayor que la no forestal y la superficie forestal arbolada mayor que la forestal no arbolada.  
La última propuesta de ordenación presentada de fecha septiembre 2008, recoge casi la totalidad del suelo catalogado como forestal en el Inventario Forestal de la Comunitat Valenciana y lo clasifica como suelo no urbanizable de protección forestal.  
Por otra parte, ninguno de los nuevos suelos urbanizables afecta a este tipo de suelo por lo que el planeamiento reconoce los valores ambientales de este tipo de suelo y garantiza su protección.  
Al este del casco urbano de Sierra Engarcerán se localiza el monte de utilidad pública CS3019CS123.  
El planeamiento recoge los suelos forestales afectados por incendio y los clasifica como suelo no urbanizable de protección forestal, garantizado su protección.  
4. Vías pecuarias. La red de vías pecuarias de Sierra Engarcerán presenta numerosos elementos asociados, entre los que destacan los muros laterales que definen buena parte de su recorrido, los tres descansaderos de las inmediaciones de Rosildos y numerosos puntos de agua: balsas, aljibes, pozos y fuentes.  
Las vías pecuarias catalogadas en el término municipal son en total 10, junto a tres elementos pecuarios. En conjunto tienen una longitud superior a los 60 km y una superficie, aproximada, de 147 hectáreas, lo que supone alrededor del 1,8% de la superficie del término municipal.  
Las distintas vías pecuarias, así como los elementos pecuarios se grafían correctamente en el plano de clasificación de suelo, de fecha septiembre 2008, y se les da la clasificación de suelo no urbanizable de protección de vías pecuarias.   
La anchura legal, así como la longitud de cada una de las vías, se recogen tanto en el EsIA como, como en la memoria Informativa con fecha de 2008.   
Del informe emitido por la Unidad de Vías Pecuarias se desprende que el planeamiento no afecta ni producirá impacto alguno sobre cualquiera de los elementos pecuarios.  
No obstante, se observa que alguna de las vías pecuarias, podría ser afectada por alguno de los nuevos sectores propuestos, destacando el sector urbanizable S-2 de Los Rosildos. Sin embargo, a causa de la escala de los planos presentados, y la falta de detalle, no se puede entrar a evaluar estas posibles afecciones, por lo que no se puede concluir que no se produzcan posibles impactos sobre las mismas.  
5. Yacimientos arqueológicos, paleontológicos y elementos etnológicos. La documentación presentada recoge todos y cada uno de los elementos catalogados por la Dirección General de Patrimonio Cultural. Por otra parte, el Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos ha sido informado favorablemente por dicha Dirección General, siempre y cuando se cumpla los condicionantes establecidos en dicho informe. Sin embargo, las figuras de la Cova Santa o el Roure Valencia, que aparecen el EsIA no se han incluido en dicho Catálogo, ni se han grafiado en el plano, por lo que su protección no queda garantizada.  
Por tanto, se puede entender que el impacto sobre, la mayor parte del patrimonio puede considerarse positivo debido a su plasmación gráfica en los planos de ordenación y la protección explícita de este recurso.   
6. PATRICOVA. Se identifica en el término municipal de Sierra Engarcerán una única zona con riesgo de inundación denominada Semiendorreismo de la rambla de la Viuda, a la que se le asigna un riesgo 6. La zona inundable presenta una superficie de 201,89 hectáreas que se extiende por el cauce de la rambla Carbonera y sus márgenes, afectando básicamente a suelos agrícolas y al núcleo de población de Els Ibarsos.  
A pesar de que la propuesta inicial de sectores entorno al núcleo urbano de Els Ibarsos se modificó para evitar el riesgo de inundación 6, se debe tener en cuenta que parte de este núcleo urbano y parte del sector urbanizable S-7, así como la zona dotacional recreativo-deportiva situada al sureste del mismo, están afectando a suelo con riesgo de inundación. Asimismo, existen una serie de masías que se encuentran en su totalidad o en parte afectando a dicho riesgo, como son El Mas de Albadars, Els Pujols de Baix, Els Pujols del Mig, Els Pujols de Dalt, y el Brusalet.   
Al no haberse realizado el correspondiente estudio de inundabilidad, de acuerdo al artículo 16 del PATRICOVA, no se dispone de la concreción necesaria del riesgo que permita tomar decisiones adecuadas, por lo que el sector S-7 no es, desde el punto de vista medioambiental, admisible.  
Para las zonas urbanas afectadas por el riesgo de inundación se estará a lo establecido en el art.24 del PATRICOVA.  
Se observa que parte de las zonas afectadas por riesgo de inundación han sido recogidas en el planeamiento, por una parte clasificando dichas zonas como suelo no urbanizable de protección del dominio público hidráulico, y reflejando dicho riesgo en la normativa urbanística o en las fichas de gestión (en el caso de los núcleos rurales sobre suelo no urbanizable común 2), no obstante, se observa que dicha delimitación no se corresponde con la que aparece en el sistema cartográfico de esta Conselleria, siendo la superficie recogida menor que la real, lo que deberá ser rectificado.  
Con el fin de evitar que futuras actuaciones en estas zonas pueda afectar al riesgo de inundación, sería recomendable realizar un estudio de inundabilidad que detallara dicho riesgo, con el fin de tomar las medidas preventivas adecuadas, para evitar posibles modificaciones del régimen de escorrentías o impactos negativos de la población por inundación. Para cual se estará a lo dispuesto en la normativa del PATRICOVA, reflejándolo asimismo, en la normativa urbanística.  
7. De acuerdo a la Ley 7/2002 de Protección contra la contaminación acústica en la Comunitat Valenciana, Sierra Engarcerán no tiene obligación de realizar un plan acústico municipal, puesto que su población es menor de 20.000 habitantes, no obstante tiene que incorporar un estudio acústico, tal y como se establece en el artículo 25 de dicha ley. El estudio acústico que se ha presentado no dispone de los contenidos mínimos establecidos en el apartado B del anexo IV del Decreto 104/2006, de 14 de julio, del Consell, de Planificación y Gestión en Materia de Contaminación Acústica, y se centra únicamente en el nuevo suelo industrial, sin tener en cuenta el uso industrial ya existente o el foco de ruido que supone la CV-15.  
El mayor problema que se observa desde el punto de vista de la contaminación acústica es en relación con el sector industrial, así como su ampliación, al norte del núcleo de Els Ibarsos, puesto que es colindante con suelo urbano siendo, ambos usos, incompatibles entre sí dependiendo del tipo de industria que se sitúe. Por tanto, debería realizarse un estudio acústico adecuado a partir del cual se determinara la no afección del mismo sobre el suelo urbano, y si fuera necesario, el estudio acústico debería contemplar las medidas correctoras adecuadas para garantizar unos niveles sonoros compatibles con el uso residencial, el cual supone unos niveles más restrictivos que los industriales.  
8. Carreteras. La principal vía de comunicación en el municipio es la CV - 15, carretera que enlaza Sant Mateu con Vilafamés. En torno a esta vía de comunicación se encuentran dos de los tres principales núcleos de población del municipio (Els Ibarsos y Els Rosildos).  
El núcleo principal presenta comunicaciones deficientes, enlazando a través de la CV - 155, titularidad de la Diputación Provincial, con la CV - 15 a la altura de Rosildos o, hacia el sur con la población de Benlloch, a través de la cual se enlaza con la CV - 10 o con la Cv - 15 por Vall d'Alba.  
Se observa que en el planeamiento se esboza el proyecto de una circunvalación para CV-10 a su paso por el núcleo de Els Ibarsos, que se recoge en las DEUT, sin embargo no se especifica nada más al respecto por lo que no se dispone de datos suficientes para evaluarlo ambientalmente en este procedimiento.  
Se deberán respetar las zonas de afección establecidas por la legislación vigente correspondiente, solicitando, al respecto, informe a la Conselleria de Infraestructuras y Transporte, con el fin de garantizar la seguridad vial y proteger los usos circundantes del impacto negativo de estas vías.  
Por otra parte, se debería haber considerado dentro del estudio acústico a la CV-15 como uno de los focos principales de ruido, y a su paso por los distintos núcleos, deberían haberse propuesto las medias correctoras adecuadas para evitar el impacto de dicha infraestructura sobre la población.  
Consideraciones ambientales  
1. Al oeste del término se alza en sentido norte a sur la sierra llamada d'Engarcerán, con el alto Tosal de la Villa. En sentido norte a sur, además, cruza el término un barranco al cual afluyen otros secundarios, como los llamados del Toll, Gargallo y de les Voltes. La rambla Carbonera corre por el oeste, separando este término municipal del de Culla.  
El término municipal, en general, presenta una topografía bastante accidentada caracterizada por una fisiografía montañosa y de fuertes pendientes, salvo en el entorno de la rambla de Carbona. El núcleo principal, Sierra Engarcerán, se sitúa en un enclave limitado al este por una topografía montañosa de fuertes pendientes, en torno al 40%, y al oeste por laderas moderadas que descienden hasta el barranco del Toll.  
A causa de esta topografía, se observa que el núcleo de Sierra Engracerán se sitúa en una zona con riesgo de deslizamiento bajo, que debería ser tenido en cuenta a la hora de ejecutar cualquier construcción en dicho entorno. Esta afección es difícil de evitar puesto que rodea a todo el núcleo, por tanto, se echa en falta un estudio más detallado al respecto, y que el planeamiento hubiera propuesto los nuevos suelos en las zonas menos conflictivas. No obstante, en las medidas correctoras, concretamente en la 3, ya obliga a la realización de un estudio para el desarrollo del sector de suelo urbanizable S-1, que deberá recogerse en su correspondiente ficha de gestión.  
La superficie del término municipal presenta vulnerabilidad media o baja a la contaminación de las aguas subterráneas. El planeamiento debería, por esta causa, limitar ciertos usos, puesto que, concretamente, la vulnerabilidad media implica que en estos suelos sean compatibles con los usos residenciales extensivos e intensivos, desde el punto de vista de la contaminación de las aguas subterráneas, presentando limitaciones para los usos industriales intensivos, aunque pueden ser compatibles con usos industriales aislados o industria urbana. Por lo que el planeamiento deberá recoger limitaciones a la hora de permitir la implantación de ciertos usos en este tipo de suelo.   
Al respecto, cabe señalar la existencia de multitud de granjas en el término municipal, las cuales deberán contar con medidas de impermeabilización adecuadas. Asimismo, el único suelo urbano industrial existente en el término municipal se sitúa sobre este tipo de suelo por lo que se deberán limitar la implantación de ciertas actividades, así como se deberán establecer medidas preventivas y/o correctoras adecuadas.  
2. En el municipio predominan los suelos de capacidad agrológica baja, que se extienden por la mayor parte de la sierra, siendo sustituidos por suelos de capacidad agrológica muy baja en una amplia franja que describe un arco desde el oeste al noreste del casco urbano de Sierra Engarcerán y otra amplia superficie al sureste. En torno a la Rambla de la Carbonera y una zona en el límite sur, entre el barranco de l'Estela y el de Corvaxo, aparecen suelos con una capacidad agrológica moderada.  
La actividad agrícola se centra, en su mayoría, en el cultivo de secano localizado en torno a la rambla de Carboneras, siendo los principales cultivos el almendro y el olivar de almazara para aceite. No obstante, en el entorno del barranco de l'Estela y el de Corvaxo, según el Corine Land Cover, la zona agrícola aparece como zona de Mosaico de cultivos permanente en regadío.  
En principio los desarrollos propuestos afectarían muy poco a la agricultura, puesto que los crecimientos son bastantes comedios. No obstante, desde el punto de vista medioambiental, se observa la falta de protección de este tipo de suelo siempre necesaria puesto que, además de servir a la economía local, presentan valores agrológicos, sirven de colchón de protección para las zonas forestales y pueden ser zonas de campeo para las aves, por lo que debería proponerse la protección de alguno de los sectores, como el del entorno de los barrancos l'Estela y el de Corvaxo, dónde también se localiza el Mas de Montino, entre otros, o ciertas zonas junto a la rambla de Carboneras.  
Por otra parte, los suelos que mantengan la clasificación de suelo no urbanizable común, deberían zonificarse, de acuerdo al artículo 18 de la Ley 10/2004, de 9 de diciembre, del suelo no urbanizable, con el fin de disponer los usos más adecuados, desde el punto de vista medioambiental, en cada caso.  
Las DEUT deberían introducir algún tipo de acción destinada a la mejora y protección del sector primario, tanto por sus valores culturales, paisajísticos, medioambientales y económicos.  
3. Como se recoge literalmente del EsIA, «las formaciones vegetales predominantes en el municipio son, ordenadas de mayor a menor extensión las siguientes: encinares, garrigas (matorral dominado por coscoja), otras formaciones no arbóreas (matorral sin dominio de coscoja), pinadas de pino carrasco, sabinares y enebrales, pino carrasco con encina, encinar con pino carrasco y pino carrasco sobre coscoja.»  
La protección del patrimonio natural queda asegurada mediante las siguientes clasificaciones:  
a) El suelo no urbanizable de protección paisajística y ecológica, que busca la protección del medio natural y esparcimiento. Cabe destacar que el uso deportivo, sin especificar nada más, que aparece como compatible, desde el punto de vista medio ambiental, podría provocar un impacto negativo sobre este tipo de suelo. Por tanto, se debería especificar, que implica ese uso deportivo.  
b) El suelo no urbanizable de protección forestal, que implanta como uso dominante el forestal autóctono o de repoblación, con lo que queda garantizada su protección. No obstante, con el uso deportivo ocurre lo mismo que en el punto anterior.  
c) El suelo no urbanizable de protección forestal de incendios se corresponde con zonas que han sufrido incendio forestal, siendo el objetivo principal la repoblación de los mismos.  
4. La descripción de la fauna existente resulta muy generalista puesto que se exponen unos listados de especies de presencia probable obtenidas a partir de la interpretación de los ambientes encontrados en el término municipal, por lo que la evaluación ambiental de los posibles impactos al no disponer de datos concretos resulta difícil de establecer.  
No obstante, estudiado el planeamiento y los desarrollos propuestos se entiende que no existirán impactos significativos sobre la fauna, salvo en aquellos casos en los que no se solucionaran de manera adecuada los sistemas de depuración de aguas residuales, afectando de algún modo a la calidad de las aguas y por tanto, a las especies protegidas ligadas al ámbito fluvial.  
5. Respecto al abastecimiento de agua potable, según los datos del Esia y basándonos en el informe de la CHJ, se establece que:  
- En la actualidad el municipio de Sierra Engarcerán dispone de una concesión de aguas (1998CP0050) con un volumen máximo de 106.288 m³/año, que sirve a una población de 1.069 habitantes que conlleva un uso de 85.600 m³/año, por lo que dispone de recursos hídricos suficientes para la citada población.  
- Una vez superada la información pública de la concesión (2007RP0008) que dispone de un volumen máximo de 119.000 m³/año, y sumados a la concesión anterior, el término municipal de Sierra Engarcerán dispondrá de 225.288 m³/año. Asimismo, el incremento de población propuesto supondrá un incremento de demanda en los recursos de 35.919 m³/año, que sumados a las necesidades de la población actual, supondrán 121.519 m³/año, por lo que se confirma que Sierra Engarcerán dispone de recursos hídricos suficientes para la citada población.  
No obstante, vistas las fichas de los distintos asentamientos rurales-históricos se observa que algunos de ellos no tienen garantizado el suministro de agua potable, y la población de los mismos no ha sido tenida en cuenta para el cálculo de recursos necesarios, por tanto, para estas masías, no queda garantizado la suficiencia de recursos hídricos, por lo que desde el punto de vista ambiental, en estos casos, no se podrían permitir la construcción de nuevas viviendas hasta que no dispongan de dicho recurso.  
La documentación gráfica no recoge la situación de pozos ni fuentes, lo que es necesario para en el caso de tratase de pozo o fuentes destinadas a uso público se les dote de la protección necesaria para garantizar la calidad de sus aguas.  
Respecto al saneamiento, el municipio de Sierra Engarcerán está servido por tres EDAR: Sierra Engarcerán, Sierra Engarcerán - El Ibarsos y Sierra Engarcerán - Rosildos. Según el informe de la EPSAR se obtienen los siguientes datos:  
V. diseño V. actual V. Estimado V. Total  
Sierra Engarcerán 87 m³/día 47 m³/día 44 m³/día 91 m³/día  
S. Engarcerán-El Ibarsos 124 m³/día 55 m³/día 416 m³/día 471 m³/día  
S. Engarcerán - Rosildos 81 m³/día 12 m³/día 60 m³/día 172 m³/día  
Por tanto, se observa que las instalaciones serán insuficientes y que deberán ser ampliadas antes de cualquier desarrollo con el fin de garantizar el adecuado tratamiento de las aguas residuales y su no afección al medio ambiente.  
El saneamiento de los distintos asentamientos rurales-históricos es independiente al de los tres núcleos principales. Según las fichas de cada asentamiento el saneamiento se soluciona con fosas sépticas y con un servicio bimensual de recogida y limpieza con traslado posterior a la depuradora municipal. Por lo que se entiende que al trasladar dichas aguas a depuradora, no producirán impacto alguno sobre el medio ambiente.  
Respecto a la recogida de aguas pluviales, la documentación aportada no hace referencia alguna al tratamiento de las mismas, por lo que no se puede evaluar el impacto de las mismas sobre el medio ambiente. No obstante, deberá optarse por un sistema separativo, enviando el agua de lluvia previo mínimo tratamiento de las mismas, directamente a cauce, para lo cual se solicitará primero la preceptiva autorización del organismo de cuenca.  
El control de los vertidos de las aguas residuales y de las pluviales a cauce, en este caso, se deben controlar de forma especial puesto que, al ser los barrancos tributarios del Mijares, el cual es una LIC asociada a un ecosistema fluvial cuyo cuidado y protección es prioritario.  
Respecto a la gestión de residuos, el EsIA establece que la gestión de los mismos se realiza de conformidad con la normativa vigente, recogiéndose diferentes fracciones de forma selectiva y siendo retirados los RSU no clasificados por empresa contratada y llevados al vertedero de Tales. Dicha empresa ha emitido informe en el que se adjudica la recogida de residuos pero no se establece ni el volumen total, ni el destino final.   
No obstante, debería haberse solicitado el informe de gestión de RSU al consorcio encargado del plan zonal de la Zona I.  
No obstante, aunque el servicio de recogida de RSU queda garantizado en los núcleos más importantes, en algunos de los asentamientos rurales-históricos, las fichas establecen que no disponen de dicho servicio, y no se aporta dato alguno sobre el destino de los mismos, por lo que debe determinarse el sistema de recogida de residuos en esos asentamientos y, evitar cualquier vertido incontrolado de residuos.   
6. Los usos del suelo pueden dividirse en los siguientes tipos:  
- Suelos destinados a la edificación residencial: corresponde principalmente a los tres núcleos urbanos de Ibarsos, Rosildos y Sierra Engarcerán, así como un gran número de diseminados constituido por los masos que existen en todo el término municipal.   
- Suelos destinados al cultivo: predomina el cultivo de secano.  
- Suelo destinado al uso industrial: este sector es prácticamente inexistente en el término municipal y uno de los que se pretende potenciar, con la ampliación de sector existente ya en Els Ibarsos.  
En general todos los usos planteados son compatibles con el suelo en el que se sitúan, salvo el industrial, que puede ser incompatible por varios motivos, por una parte por la vulnerabilidad del suelo en el que se emplaza, lo que se ha estudiado en un punto anterior, y por otra parte por su proximidad a suelo urbano.  
Por su proximidad al suelo urbano puede ser incompatible, bien debido a la contaminación acústica, al tema de emisiones atmosféricas o al tipo de industria que se pretende instalar. Respecto al primer caso se considera que quedará solventado mediante el correspondiente estudio acústico. No obstante, los posibles impactos debidos a la contaminación por emisiones atmosféricas o por tipo de industria, no se aportan casi datos, por lo que no queda garantizada la no afección sobre el medio ambiente, ni sobre la población.  
En la documentación técnica se tipifica la industria en tres categorías A, B y C, siendo, desde el punto de vista ambiental, la A y la B compatible con el uso residencial, no la C, que viene definida como Industria no admitida en edificios contiguos a otros destinados a cualquier uso. Comprende aquellas actividades de carácter nocivo o peligroso que con adecuadas medidas de acondicionamiento pueden autorizarse en zonas industriales aunque distanciadas de toda actividad ajena a ellas y tengan un grado de calificación alto. No obstante dicha definición de la actividad industrial C aparece como uso compatible en el polígono industrial, lo que ambientalmente no es viable.  
En el contenido del EsIA se menciona la reserva de un vertedero de inertes en el término municipal, pero no se aportan datos concretos de su ubicación por lo que no se puede entrar a valorar este aspecto.  
7. El análisis del paisaje se ha realizado mediante el correspondiente estudio de paisaje, de acuerdo al artículo 31 de la ley 4/2004 de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, el cual ha sido remitido a los técnicos competentes para su evaluación.  
8. Durante los últimos 20 años, la evolución de la población de Sierra Engarcerán ha presentado una tendencia claramente regresiva, habitual de las zonas rurales donde se ha producido un progresivo abandono de las actividades agrícolas y ganaderas, sin preverse futuros desarrollos industriales significativos.  
Visto que el crecimiento es negativo, se entiende que el incremento poblacional propuesto de 188%, que se producirá al pasar de los 1.048 habitantes censados en 2.007 (según fuentes del IVE), a alrededor de 4.100 habitantes, se entiende que este importante crecimiento de la población no se justifica adecuadamente en el documento presentado en base a una demanda real.  
9. El EsIA identifica y valora los posibles impactos que se derivan del planeamiento propuesto, mediante una matriz general de impactos, pudiéndose considerar globalmente el impacto de carácter compatible, salvo los que se puedan producir en la fase de funcionamiento debido a la actividad industrial y a la depuración de aguas que se consideran severos y para los cuales se proponen una serie de medidas correctoras.   
Las principales medidas preventivas y/o correctoras se dirigen a la eliminación o disminución hasta niveles aceptables de los impactos severos o críticos, y son distintas en función de la fase del procedimiento, a aplicar desde el planeamiento general, a observar en los proyectos de urbanización, en el desarrollo de las obras de urbanización y en la concesión de licencias de actividad. Detectándose que la mayoría de medidas están orientadas a minimizar los posibles efectos de la industria sobre la población.  
El PVA se orienta a dar cumplimiento a las medidas correctoras propuestas, destacando la vigilancia del desarrollo y finalización de las obras, de la actividad industrial y del funcionamiento de las distintas depuradoras.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El articulo 16.2 m) del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por lo particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.  
4. En fecha 30 de abril de 2.006 entró en vigor la Ley 9/2006, de 28 de abril, sobre evaluación de los efectos de determinados planes y programas en el medio ambiente (LEAE).  
De conformidad con lo establecido en la Disposición Transitoria Primera, apdo. 2º de la Ley 9/2006, de 28 de abril, sobre Evaluación de los Efectos determinados Planes y Programas en el Medio Ambiente, el plan se encuentra incluido en el supuesto regulado en la misma, puesto que su primer acto preparatorio formal fue anterior al 21 de Julio de 2004 y, su aprobación definitiva todavía no se ha producido.  
El procedimiento de evaluación ambiental relativo al Plan General de Ordenación Urbana de Sierra Engarcerán se inicia con fecha 22 de abril de 2005, de conformidad con la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana de impacto ambiental.  
Dicho procedimiento, a fecha de entrada en vigor de la LEAE, 30 de abril de 2.006, se encuentra en una fase avanzada habiéndose realizado:  
- El trámite de información pública, no siendo, en este caso, de aplicación la Ley 27/2006, de 18 de julio, por la que se regulan los derechos a la información, de participación pública y de acceso a la justicia en materia de medio ambiente. Durante el período de información pública no se presentaron alegaciones de carácter ambiental.  
- Consulta a las Administraciones afectadas, siendo el resultado de las mismas favorable, y habiéndose tenido en cuenta en el propio trámite de evaluación ambiental.  
- Solicitud al órgano promotor de ampliación y /o aclaración de la documentación remitida, habiendo sido contestado con la amplitud y el nivel de detalle necesarios para un pronunciamiento ambiental.  
Por otra parte, visto que el modelo territorial presentado propone una proporciona ocupación del suelo para los crecimientos urbanos, una utilización racional de los recursos naturales y proporciona una adecuada protección a los espacios naturales existentes, se entiende que el nivel de protección del medio ambiente y la integración ambiental pueden conseguirse a través del procedimiento de evaluación ambiental establecido por la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Por todo lo anteriormente expuesto, y, actuando conforme al principio de eficacia procedimental y al criterio de eficiencia, establecidos en el art. 3 de la Ley 30/1992, se resuelve concluir el procedimiento ambiental iniciado conforme a Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Analizada la documentación presentada, vistos los informes presentados por los distintos servicios, establecidas las afecciones legales, así como las consideraciones ambientales y realizada visita de campo, se informa como aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de Plan General de Ordenación Urbana del término municipal de Sierra Engarcerán (Castellón), siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los siguientes condicionantes:  
1. Previa a la aprobación definitiva se deberá presentar:  
a) Cuadro comparativo de superficies, entre las NNSS y el PGOU propuesto, en el que se recojan claramente las superficies de, todas y cada una, de las categorías de suelo contempladas en los planos de ordenación PO 1.1 y PO 1.2.  
b) Estudio de inundabilidad y el informe relativo al mismo emitido por el Servicio de Ordenación Territorial.  
c) Estudio acústico y el informe relativo al mismo emitido por el Servicio de Calidad Ambiental.  
d) Se aclarará si se pretende o no establecer una reserva de suelo para vertedero de residuos inertes, y en su caso, localizarlo.  
2. Para el sellado del documento definitivo de Plan General por parte de la CTU, deberán presentar un Texto Refundido en el que se recoja lo siguiente:  
a) Nuevos planos de clasificación y de calificación del suelo en el que se recojan las siguientes modificaciones:  
- El suelo clasificado como suelo común dentro de la LIC, que aparece rodeado en su totalidad por suelo forestal se clasificará como suelo no urbanizable de protección forestal, y por tanto, sólo estarán permitidos aquellos usos vinculados al uso forestal establecidos en la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, Forestal de la Comunitat Valenciana y su Reglamento. Salvo en aquellos casos en los que quedando demostrada su vocación agrícola, siempre que no coincidan con algún hábitat, que se podrán clasificar como enclavados de vocación agrícola dentro de suelo de protección forestal y en los que estará permitido el uso agropecuario, siempre y cuando ya existiera o se destine a un uso tradicional.  
- Entorno al núcleo urbano de Sierra Engarcerán se mantendrá una zona de suelo no urbanizable común, que permita futuros desarrollos residenciales y/o implantación de actividades terciarias, nunca industriales que fuesen incompatibles con el uso residencial.  
- Recoger como suelo no urbanizable de protección de domino público hidraúlico todos y cada uno de los barrancos del término municipal, que aparecen en el informe de CHJ, así como la totalidad de suelo afectado por riesgo de inundación.  
- Establecer una nueva categoría de suelo, suelo no urbanizable de protección por valor agronómico, destinada a proteger el suelo más productivo situado al sur del término municipal, concretamente entre los barrancos de l'Estela y el de Corvaxo.   
- Se grafiarán las distintas fuentes y/o pozos destinadas a consumo humano dándoles un régimen especial de protección cuando se estén en suelo no urbanizable o incorporándolos a la red primaria en caso de estar en suelo urbano o urbanizable.   
- Se establecerá para la Cueva Santa, y en general para todas las cuevas existentes en le término municipal, un perímetro de protección general definido mediante un círculo de una hectárea de superficie (equivalente a un radio de 56,4 m), cuya clasificación será suelo no urbanizable de protección de cuevas.  
- Se establecerá para el Roure valenciano un perímetro de protección.  
- Se localizarán las tres EDAR existentes en el término municipal.  
- Se grafiará el suelo destinado al futuro ecoparque.  
- Se grafiará, en su caso, la reserva de suelo destinada a vertedero de residuos inertes.  
b) Un nuevo plano de ordenación estructural, en el que se establezca una zonificación de usos para los suelos clasificados como no urbanizable común, en el que se establecerán como mínimo los siguientes tipos:  
- Zonas de uso forestal.  
- Zonas de uso forestal, agrícola y/o ganadero.  
- Zonas en que sea posible la explotación de canteras, extracciones de áridos o de tierras, o con recursos geológicos o hidrológicos.  
- Zonas en que sea posible el uso de vivienda, diferenciando las áreas en las que sea posible la vivienda aislada y familiar, aquellas en las que sea posible la vivienda rural vinculada a explotación agrícola y aquellas en las que se delimiten los asentamientos rurales tradicionales e históricos existentes.  
- Zonas en las que, excepcionalmente y en las condiciones establecidas en esta Ley del Suelo No Urbanizable, pudieran implantarse actividades industriales, productivas, terciarias o de servicios, siempre cuando sea en aquellas zonas que ya cuenten con unas infraestructuras de acceso adecuadas y se sitúen próximas a núcleos urbano.  
c) Un plano en el que se indique los puntos de vertido de las aguas pluviales.   
d) Un plano de cada núcleo de población, a mayor escala y detalle que los presentados, en la que se recojan adecuadamente las afecciones tanto a cauces públicos como a vías pecuarias.  
3. Se considerará tanto para el proyecto de circunvalación previsto para la CV-15 en el núcleo de Els Ibarsos, como para el proyecto de Vertedero de Inertes, si finalmente se prevé, únicamente como un uso contemplado en la normativa urbanística no existiendo compromiso alguno sobre la tramitación posterior de dicho proyecto en lo que se refiere tanto a su viabilidad como a su distribución y requiriendo, para su aprobación definitiva, el procedimiento de evaluación de impacto ambiental establecido por la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, así como por su desarrollo reglamentario.  
4. Respecto a la afección a planes de acción territorial, en esta caso PATRICOVA, se establece que:  
a) El sector S-7 quedará fuera del procedimiento urbanístico hasta que no se realice el correspondiente estudio de inundabilidad, que concrete con mayor detalle dicho riesgo y se establezcan las medidas preventivas y/o correctoras oportunas.  
b) En las fichas de gestión del suelo urbano afectado y la de los asentamientos rurales-históricos que afectan a suelo con riesgo de inundación de nivel 6 se incorporarán las medidas correctoras que las nuevas edificaciones deberán cumplir, de acuerdo a lo establecido en los artículos 26 a 29 del PATRICOVA. Asimismo, quedarán prohibidos los usos y actividades señalados en art. 22.2.  
5. Introducir en las DEUT que se establecerá una secuencia lógica para el desarrollo de los sectores urbanizables.  
6. En las Normas Urbanísticas se deberá recoger las siguientes cuestiones:  
a) Se introducirá una normativa relativa al suelo no urbanizable de protección de cuevas que se estará a lo dispuesto en el Decreto 65/2006, de 12 de mayo, del Consell, por el que se desarrolla el régimen de protección de las cuevas y se aprueba el Catálogo de Cuevas de la Comunitat Valenciana o normativa que lo sustituya.  
b) Se introducirá una normativa relativa a la protección de árboles monumentales que estará a lo dispuesto en Ley 4/2006, de 19 de mayo, de patrimonio arbóreo monumental o normativa que lo sustituya.  
c) En la normativa del suelo industrial se permitirán, únicamente, las industrias tipo A y B, es decir aquellas compatibles con el uso residencial, de acuerdo a los criterios establecidos en el Decreto 54/1990, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Nomenclátor de Actividades Molestas, Insalubres, Nocivas y Peligrosas, prestando especial atención a las industrias calificadas por el Nomenclátor de Molestas.  
d) En el suelo no urbanizable común se introducirán los siguientes cambios:  
- Se estará a lo especificado en ley 10/2004 del suelo no urbanizable o normativa que lo sustituya.  
- Las casetas de aperos necesitarán del previo informe favorable de la Conselleria de Agricultura para permitirse sobre parcelas menores a una hectárea.   
- Será obligatorio instalar en aquellas actividades aisladas o viviendas familiares aisladas, no conectadas a redes de saneamiento, para los nuevos usos, sistemas de oxidación total, prohibiéndose el empleo de fosas sépticas y pozos ciegos  
- Para el C-2 se permitirá la tipología edificatoria igual a la existente y que respete la estética tradicional y característica de cada enclave.  
e) En suelo no urbanizable común 2 y, por lo que se refiere a las nuevas viviendas deberán disponer de sistemas de oxidación total, prohibiéndose el empleo de fosas sépticas y pozos ciegos.  
f) En el suelo no urbanizable de protección forestal se modificarán los siguientes aspectos:  
- Se permitirá la plantación arbórea, siempre y cuando se realice con especies autóctonas.  
- Se permitirá el uso deportivo, siempre y cuando no suponga una transformación del suelo, ni una pérdida de los valores naturales que motivaron su protección.  
- Los usos serán los detallados en la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, Forestal de la Comunitat Valenciana y su Reglamento o normativa que la sustituya.  
g) En el suelo no urbanizable de protección forestal de incendios se introducirán lo siguiente:  
- Únicamente, se permitirán las labores de restauración de la masa forestal, permitiéndose la plantación arbórea, siempre y cuando se realice con especies autóctonas.   
7. Los nuevos sectores, tanto urbanos como urbanizables, deben quedar condicionados a que:  
a) Los sistemas de depuración estén en funcionamiento y con capacidad suficiente para admitir dichos crecimientos.  
b) Se obtenga el informe de la Unidad de Vías Pecuarias para aquellos sectores que afecten a alguna de las VVPP existentes en el término municipal.  
c) Se obtenga la correspondiente autorización de vertido de aguas pluviales.  
d) Cuando se implante una actividad que implique un incremento del consumo de los recursos hídricos, que no ha sido contemplado en el PGOU, deberá solicitarse el Informe al organismo de cuenca correspondiente.  
e) Los sectores que estén afectados por riesgo de inundación 6 tendrán que realizar el correspondiente estudio de inundabilidad, de conformidad con el art. 16 del PATRICOVA.  
  
Segundo  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.   
  
  
Tercero  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 17 de febrero de 2009. La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.»   
  
  
«Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 127/08-AIA.  
Título: Fábrica de productos cerámicos.  
Promotor: Garogres, SAU.  
Autoridad Sustantiva: Dirección General para el Cambio Climático.  
Objeto: obtención de la autorización ambiental integrada.  
Localización: Sant Joan de Moró (Castellón).  
Descripción del proyecto  
Garogres, SAU. es una empresa dedicada a la fabricación de productos cerámicos ubicada en una parcela calificada como suelo urbano industrial en el km. 16.5 de la ctra. Catellón-Alcora, del término municipal de Sant Joan de Moró. Dadas sus características se encuentra incluida en el Anejo I de la Ley 16/2002.  
La parcela industrial se ubica en un entorno industrial consolidado y limita con otras industrias pertenecientes al sector cerámico y con el embalse de Mª Cristina.   
En el proceso industrial se consume gas natural y electricidad. El gasóleo utilizado para las carretillas y palas cargadoras se almacena en un depósito fijo de 3.000 litros de capacidad que dispone de un cubeto perimetral de obra.  
La materia prima principal es la arcilla atomizada que llega a la fábrica en camiones y se descarga en tolvas cerradas con aspiración localizada para evitar la dispersión de polvo a la atmósfera, y mediante cintas transportadoras y elevador de cangilones se almacena en silos metálicos de 100 Tm de capacidad unitaria ubicados en el interior de la nave de la sección de prensas. Cada silo dispone de aspiración localizada en cada una de las bocas. El transporte de la arcilla atomizada hasta las prensas hidráulicas se realiza mediante sistemas de transporte neumático presurizado. La operación de conformado de piezas se realiza de forma continua por prensado en seco. Posteriormente las piezas se someten a las etapas de secado, esmaltado y cocción.  
La empresa dispone de dos filtros de mangas para la captación de partículas, uno para la sección de líneas de esmaltado y otro para la zona de descarga de materias primas y prensas. El polvo recogido por los filtros de mangas se concentra en la base de los mismos y es recogido para su entrega a gestor autorizado (atomizador).  
Existen 8 focos canalizados de emisión de contaminantes a la atmósfera correspondiente a las chimeneas de los filtros de mangas, secaderos y hornos.  
El suministro de agua procede de pozo propio (11.169 m³/año) y de la red de abastecimiento (1.433 m³/año), y se consume en el proceso industrial y en los servicios higiénicos respectivamente.   
Las aguas sanitarias son tratadas mediante una depuradora biocinética. Las aguas clarificadas se canalizan a las balsas de homogeneización de las aguas residuales industriales y los fangos que se almacenan en la depuradora se entregan a EDAR mediante transporte autorizado.  
Las aguas residuales industriales se generan en las líneas de esmaltación, en la zona de preparación de esmaltes y en el laboratorio. Las aguas de proceso se recogen a través de canaletas y se conducen por tuberías de bombeo a las balsas de homogeneización donde se mantienen en agitación para evitar la formación de precipitados hasta su recogida por medio de camión cisterna y traslado a gestor autorizado (atomizador).   
El almacenamiento de los esmaltes y colores cerámicos en seco se realiza en el interior de las naves industriales. La preparación de los esmaltes se realiza por molturación vía húmeda en molinos discontinuos de bolas. Los esmaltes, una vez preparados, se almacenan en depósitos de 1.000 litros cerrados y protegidos hasta su utilización en las líneas de esmaltación. Los colores y tintas serigráficas preparados son almacenados en cocios de 50 litros y trasladados a las líneas de esmaltado para su empleo. Los disolventes orgánicos se almacenan en depósitos GRG de 1 m³ de capacidad. Una vez vacíos los envases son devueltos al proveedor por estar acogidos a un sistema de depósito, devolución y retorno (SDDR), lo que supone reutilizar estos envases hasta su rotura.  
Los distintos residuos generados son almacenados temporalmente hasta su recogida por gestor autorizado. Se dispone de un almacén de residuos peligrosos y no peligrosos techado.  
Antecedentes  
En fecha 3 de agosto de 1995 se formuló declaración de impacto ambiental aceptable, a los solos efectos ambientales, del proyecto de instalación de planta de cogeneración a gas natural (motor Caterpillar modelo 3508, de 508 KWe) en los términos que establece el estudio de impacto ambiental y con los condicionantes establecidos en la citada declaración de impacto ambiental de 3 de agosto de 1995. (Expediente 95/95-AIA).  
El objeto del proyecto de la planta de cogeneración a gas natural era la generación de electricidad y el aprovechamiento de los gases de escape del motor, junto con los procedentes del sistema de refrigeración, para el secado de los lodos decantados de las aguas residuales industriales. Actualmente, la instalación de cogeneración se encuentra en desuso y las aguas residuales industriales se mantienen en agitación, evitando la formación de precipitados y recogiéndose periódicamente mediante camión cisterna.  
Consideraciones ambientales  
La industria se sitúa en una parcela calificada como suelo urbano industrial que limita con el embalse de Mª Cristina.   
Con carácter general, la fabricación de productos cerámicos lleva asociados elevados consumos de agua y energía y genera emisiones a la atmósfera, ruido, vertidos y residuos.   
Se emiten contaminantes a la atmósfera a través de chimeneas como consecuencia de la combustión del gas natural en hornos y secaderos, y partículas a través de las chimeneas de los filtros de mangas.   
Respecto al suelo y las aguas subterráneas, es de señalar que la ubicación de la industria está en una zona con accesibilidad de acuíferos media y con vulnerabilidad a la contaminación de las aguas subterráneas alta, y que parte de la parcela industrial que limita con el talud del embalse, presenta una accesibilidad de acuíferos alta y vulnerabilidad de las aguas subterráneas muy elevada, todo ello de acuerdo a la Cartografía Temática del Territorio de la Comunitat Valenciana.   
De acuerdo con el proyecto presentado, desde el inicio de la actividad se ha empleado gas natural como combustible, no existiendo depósitos subterráneos de combustibles que pudiesen ser un foco de contaminación del suelo. Por otro lado, la parcela industrial se encuentra totalmente pavimentada mediante hormigón hidrofugado en la solera de las naves y en zonas de almacén, y mediante pavimento asfáltico en los viales de acceso. Asimismo, las balsas de homogeneización de aguas residuales industriales son de hormigón armado para garantizar la estanqueidad e impermeabilidad de las mismas y están sobredimensionadas para evitar posibles reboses.   
Respecto a la contaminación de las aguas superficiales, dado que la industria se encuentra ubicada en la zona del talud del embalse de Mª Cristina, cualquier vertido incontrolado, acumulación de residuos o sustancias, cualquiera que sea su naturaleza, que pudieran caer al mismo o ser arrastradas por el agua de lluvia, constituirían un peligro de contaminación de las aguas del embalse y la degradación de su entorno.  
  
Los impactos asociados al almacenamiento temporal de residuos son la contaminación del suelo y de las aguas como consecuencia de fugas y derrames accidentales en las zonas de almacenamiento, durante la carga y descarga, o en la manipulación de los envases que los contienen, resultando conveniente la aplicación de medidas encaminadas a impedir por un lado la lixiviación de los residuos y en caso de producirse, canalizarlos y recogerlos garantizando el correcto almacenamiento hasta su recogida y gestión.   
Existe un riesgo de contaminación del suelo y de las aguas como consecuencia del almacenamiento de cocios rotos o abiertos que puedan contener restos de esmaltes o colores, como consecuencia de derrames o lixiviación por agua de lluvia, por lo que éstos deben almacenarse a cubierto, en zonas debidamente impermeabilizadas y en condiciones adecuadas para evitar lixiviados.  
Durante las operaciones de transporte, recepción, carga, descarga y prensado de arcillas atomizadas se generan emisiones difusas. Las arcillas atomizadas llegan a la fábrica en camiones, y las operaciones de recepción, carga, descarga y prensado se realizan a cubierto. El transporte interno de las arcillas atomizadas hasta las prensas se realiza por tuberías con propulsión neumática.   
Las tolvas de recepción, los silos de almacenamiento y las prensas hidráulicas disponen de aspiraciones localizadas. Estas aspiraciones son depuradas en el filtro de mangas, y el polvo capturado es recogido y almacenado para su entrega a gestor autorizado. Las operaciones de recogida y gestión del polvo capturado deben realizarse de forma que se impida la dispersión del mismo en el ambiente, dada la proximidad del filtro de mangas con el embalse. Asimismo, y al tratarse de la misma ubicación, las zonas de recepción de arcillas y la zona de almacenamiento de testillo crudo y rechazos deben mantenerse limpias para evitar la dispersión del polvo en el ambiente, y la dilución y arrastre por el agua de lluvia de materiales pulverulentos. La empresa dispone de una barredora industrial que diariamente procede a la limpieza de viales. Se considera que además de la limpieza de los viales, la limpieza se debe hacer extensiva a las zonas de recepción de arcillas atomizadas, filtro de mangas y almacenamiento de testillo crudo.  
También se generan emisiones difusas durante la esmaltación de las piezas. A tal efecto se dispone de bocas de aspiración de nebulizados dispuestas en las líneas de esmaltación y depuración posterior en un filtro de mangas.  
En el proyecto se incluye copia de una auditoría acústica en la que se concluye que el nivel de ruido producido por la actividad es conforme con los valores límites de recepción que establece la normativa vigente.  
El estudio de impacto ambiental identifica como impactos en la fase de desmantelamiento de la actividad, el incremento de emisiones de partículas a la atmósfera como consecuencia de la remoción de escombros, incremento de ruido y de circulación de vehículos. También se podrían producir vertidos accidentales que ocasionarían contaminación del suelo y subsuelo de la parcela, especialmente debido a vertidos de aceites y combustibles. Para este supuesto se establecerán procedimientos para la retirada de objetos y escombros industriales que pudieran ser foco de contaminación accidental.  
El programa de vigilancia ambiental indica que se vigilará el cumplimiento y la eficacia de las medidas correctoras propuestas en el estudio de impacto ambiental, las medidas que se establezcan en la declaración de impacto ambiental y en la autorización ambiental integrada, y además se proponen las siguientes medidas de vigilancia y seguimiento:  
- Vigilancia periódica de todos los equipos instalados.  
- Inspección periódica de las condiciones de almacenamiento de los residuos.  
- Control de la correcta recogida de residuos por los gestores autorizados.  
- Establecimiento de protocolos de actuación para el caso de emergencias.  
- Se considerarán en todo momento y se analizará la viabilidad de las mejores técnicas disponibles para la reducción de emisiones y generación de residuos.  
Tramitación administrativa  
El expediente de evaluación de impacto ambiental se inicia con fecha 18 de abril de 2008, al remitir el Área de Calidad Ambiental de esta Conselleria el Certificado de información pública del Proyecto, en el que se indica que no se han recibido alegaciones al mismo.   
Considerando suficiente la documentación remitida, se procede a incoar expediente de evaluación de impacto ambiental.   
Afecciones legales  
El proyecto está sometido a la Ley 16/2002 de 1 de julio de prevención y control integrados de la contaminación, según el subapartado 3.5 (Instalaciones para la fabricación de productos cerámicos mediante horneado..., con una capacidad de producción superior a 75 Tm/día...) del anejo I. La industria tramita la Autorización Ambiental Integrada que otorga la Dirección General para el Cambio Climático, la cual tiene atribuidas las competencias en materia de prevención y control integrados de la contaminación.   
Otras afecciones consideradas son:  
- La fabricación de productos de arcilla para la construcción está catalogada como actividad potencialmente contaminadora de la atmósfera.  
- La fabricación de productos cerámicos está incluida como actividad potencialmente contaminante del suelo en el anexo I del RD 9/2005, de 14 de enero.   
- La actividad está sometida a la legislación en materia de residuos, en particular, en lo referente a producción y gestión de residuos y residuos de envases.  
- Queda sometida asimismo a la legislación en materia de contaminación acústica.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del Art. 5º de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. Tal y como establece el epígrafe j) del Grupo 3.5 del anexo 1 del RDL 1/2008, de 11 de enero, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de evaluación de impacto ambiental de proyectos, las instalaciones para la fabricación de productos cerámicos mediante horneado, en particular ladrillos, con una capacidad superior a 75 toneladas por día, y/o una capacidad de horneado de más de 4 m³ y de más de 300 kg/m³ de densidad de carga por horno, se encuentran sometidas al trámite de evaluación de impacto ambiental.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat y en las demás disposiciones que le son de aplicación.   
El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las Declaraciones de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental.  
El artículo 16, apartado 2, letra m), del Decreto 217/2007, de 26 de octubre, por el que se modifica el Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el «Proyecto de Fábrica de Productos Cerámicos», promovido por la empresa Garogres, SAU situada en la Ctra. Castellón - Alcora km. 16.5 en el término municipal de Sant Joan de Moró (Castellón), siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada, con las medidas correctoras propuestas en el estudio de impacto ambiental y con los condicionantes del punto Segundo de la presente resolución.   
  
Segundo  
Como condicionantes adicionales a cumplir se establecen los siguientes:  
1 .Habida cuenta que la industria se ubica muy próxima del embalse de Mª Cristina, el programa de vigilancia ambiental garantizará en el transcurso del tiempo, que la actividad no afecte al embalse, al talud y a los terrenos colindantes próximos al mismo. Se asegurará que el vertido de pluviales al embalse corresponde a aguas pluviales limpias y que las mismas no arrastren contaminación, materiales u objetos en su discurrir por la parcela industrial.   
2. Queda prohibida la acumulación de residuos sólidos, escombros o sustancias cualquiera que sea su naturaleza y el lugar en que se depositen, que constituyan o puedan constituir un peligro de contaminación de las aguas del embalse, degradación de su entorno, o efectuar acciones sobre el medio físico o biológico afecto al agua, que pueda constituir una degradación del mismo, tal y como establece la Ley de Aguas.   
3. El programa de vigilancia ambiental garantizará, en el transcurso del tiempo, la impermeabilidad y estanqueidad del sistema de canaletas, tuberías de bombeo y balsas de homogeneización de las aguas residuales industriales.   
4. Los bidones que contienen los residuos líquidos peligrosos deberán disponer de cubetos de retención con el fin de evitar posibles derrames accidentales. La capacidad del cubeto será del 10% del total almacenado o el volumen del envase de mayor tamaño, se adoptará la cifra mayor de las dos.  
5. Los cocios o bidones rotos o abiertos que puedan contener restos de materias primas o residuos se almacenarán en el interior de las naves y en condiciones de almacenamiento adecuadas hasta su recogida por gestor autorizado.  
6. El testillo crudo se almacenará, hasta su recogida por gestor autorizado, en contenedores adecuados en zonas techadas o bien entoldados. Las operaciones de gestión (recogida y almacenamiento temporal) de las partículas capturadas en los filtros de mangas se realizarán de forma que se asegure el confinamiento de las mismas. Se realizarán barridos periódicos para mantener la parcela industrial limpia, haciendo hincapié en las zonas próximas a los filtros de mangas y a las zonas de recepción de arcillas para evitar que el polvo que cae se pueda dispersar en el ambiente o ser arrastrado por el agua de lluvia. Los camiones que transporten materiales pulverulentos circularán con la carga cubierta con lonas.  
7. Con el fin de garantizar la disponibilidad de recursos hídricos para la actividad, la empresa deberá regularizar la explotación del pozo ante el Organismo de cuenca correspondiente, de acuerdo con la Ley de Aguas.  
8. En caso de que la instalación de cogeneración vuelva a entrar en funcionamiento, los fangos deshidratados se almacenarán en contenedores de capacidad adecuada techados o entoldados hasta su recogida por gestor autorizado, garantizando en todo momento que no se dispersen partículas en el ambiente y se evite la deposición del fango deshidratado en el suelo.   
9. Las acciones incluidas en el programa de vigilancia ambiental deberá documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia.  
10. Otros condicionantes ambientales que se establezcan a través de las autorizaciones sectoriales que resulten de aplicación.  
Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberán ser comunicados al órgano competente en evaluación de impacto ambiental que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.   
  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.   
  
Valencia, 18 de febrero de 2009.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno».  
  
Valencia, 26 de junio de 2012.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML