Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 7156, del 20-11-2013 (2013/11076)

RESOLUCIÓ de 15 d'octubre de 2013, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació de les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 310/2008 AIA Terrateig-Montitxelvo i 134/2009 AIA València.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7156

Data del DOGV
:   20-11-2013

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2013/11076

CVE


Data del document
:   15-10-2013

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [València](javascript:void(0))
    * [Montitxelvo](javascript:void(0))
    * [Terrateig](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 15 d'octubre de 2013, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació de les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 310/2008 AIA Terrateig-Montitxelvo i 134/2009 AIA València. [2013/11076]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, en què s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, que establix que una vegada passat el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hi hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de notificar-la al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 310/2008 AIA Terrateig-Montitxelvo i 134/2009 AIA València.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 310/2008-AIA  
Títol: Pla Especial del Paratge Natural Municipal Penyes Albes, en els termes municipals de Terrateig i Montitxelvo (València).  
Autoritat substantiva: Consell de la Generalitat Valenciana.  
Descripció del projecte  
L'objecte del Pla Especial és establir les mesures per a garantir la protecció del paratge natural municipal Penyes Albes quant a la conservació i millora dels seus recursos naturals i les seues singularitats geològiques, paisatgístiques i culturals. El Pla Especial és, per tant, el marc que regularà el règim de l'espai natural, els usos i les activitats permeses i prohibides i l'ús públic.   
  
El paratge natural municipal Penyes Albes està inclòs en els termes municipals de Terrateig i Montitxelvo. L'àmbit territorial es correspon en gran part amb terrenys forestals de propietat municipal que formen part de les forests d'utilitat pública la Serra, núm. 18, propietat de l'Ajuntament de Montitxelvo, i núm. 21, propietat de l'Ajuntament de Terrateig. Se n'ha exclòs una zona d'este últim en el nord-est del sector de les partides del Racó del Tossal i del Morquí per la complexitat de delimitar-la. S'hi inclouen a més les parceles de propietat privada següents: parcela 34 del polígon 8 de Montitxelvo i parceles 576, 635, 636, 639, 640, 645, 646, 652, 653, 654, 655, 656, 665 i 668 del polígon 3 de Terrateig.  
Hi ha a més una sèrie de parceles de propietat privada, de les quals no s'ha obtingut autorització per a incloure-les en el paratge, on queden enclavades, que són:  
- Parcela 21 del polígon 5 del terme municipal de Montitxelvo.  
- Disseminat amb referència cadastral 002D0200YJ30E0001XY de la parcela 38 del polígon 5 del terme municipal de Montitxelvo.  
- Parceles 634, subparcela c, 667,673,674 i 675, del polígon 3 del terme municipal de Terrateig.  
Límits del paratge  
Al nord: d'oest a est el límit comença en la parcela cadastral 38 del polígon 5 situada en la partida del Tossal Ferrer, que pertany a Montitxelvo i actua com a límit del paratge. Continua per terreny forestal corresponent a parceles de propietat municipal que formen part de la forest d'utilitat pública, fins a arribar al límit de la parcela 577 del polígon 3 que pertany a Terrateig i des d'ací continua pel camí del Rebossar.   
  
A l'est: de nord a sud la delimitació del paratge comença des de la confluència del camí de Rebossar amb el límit de terme municipal de Terrateig, i continua per este límit fins a arribar al vèrtex on confluïxen els termes municipals de Terrateig, Vilallonga i l'Orxa.  
Al sud: límit del terme municipal de Terrateig fins a vorejar el límit de parceles de cultiu de propietat privada que queden excloses de l'àmbit del paratge. A partir d'ací continua pel límit del terme municipal de Montitxelvo.   
A l'oest: límit de les parceles de propietat municipal de la partida de la Costera de la Botifarra que formen part de la forest d'utilitat pública la Serra (V018) fins a arribar al límit de la parcela 38 del polígon 5 de Montitxelvo, situada en la partida del Tossal de Ferrer.  
El paratge natural municipal Penyes Albes té una superfície de 347,42 hectàrees.  
El planejament urbanístic vigent dels dos municipis qualifica els terrenys de la manera següent:  
- PGOU Montitxelvo: sòl no urbanitzable d'especial protecció forestal, paisatgística i ecològica.  
- PGOU Terrateig: sòl no urbanitzable de protecció paisatgística i forestal i sòl no urbanitzable de protecció paisatgística i forestal i sòl no urbanitzable d'especial protecció cultural.  
Este pla, als efectes urbanístics, classifica tot el paratge natural municipal com a sòl no urbanitzable protegit - paratge natural municipal Penyes Albes.  
En la zonificació s'han establit dos àrees:  
- Àrea forestal en què el règim d'usos establit en la normativa busca la conservació i millora dels ecosistemes que alberga. Superfície de 345,43 ha.  
- Àrea d'ús públic, per a limitar així l'ús públic dins del paratge, que comprén:  
AUPI Àrea recreativa Pla de Fontetes, superfície de 0,57 ha.  
AUP II Àrea refugi forestal Les Planisses, superfície de 0,38 ha.  
AUP III Àrea d'ús didàctic i naturalístic, superfície d'1,04 ha.  
Tramitació administrativa  
El 31 d'octubre de 2008, l'Àrea d'Espais Naturals de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge va remetre este projecte a l'Àrea d'Avaluació Ambiental, incloent-hi l'estudi d'impacte ambiental, el projecte de pla especial i l'expedient administratiu, perquè s'incoara l'expedient d'avaluació ambiental corresponent.  
  
D'acord amb el certificat municipal del 14 d'octubre de 2008, subscrit per la secretària de l'Ajuntament de Terrateig i l'alcaldessa de la localitat, el 30 de setembre de 2008 el ple de l'Ajuntament aprovà el projecte de PE del paratge.  
D'acord amb el certificat municipal del 30 de juliol de 2008, subscrit per la secretària de l'Ajuntament de Montitxelvo i l'alcaldessa de la localitat, el 23 de juliol de 2008 el ple de l'Ajuntament aprovava el projecte de PE del paratge.  
El procediment d'exposició al públic d'este projecte de Pla Especial es va dur a terme per mitjà de la inserció de l'edicte corresponent per part dels dos ajuntaments en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana número 5844, del 8 de setembre de 2008, i no s'hi va presentar cap alegació.   
La Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge va emetre un criteri de conformitat positiva el 29 de juliol de 2004, en què es resolia informar favorablement la iniciativa de l'Ajuntament per a la declaració de paratge natural municipal de l'espai referit, d'acord amb l'article 4 del Decret 161/2004, del Govern Valencià, de regulació dels paratges naturals municipals. D'acord també amb l'informe tècnic del Servici de Parcs Naturals, del 29 de juliol de 2004, favorable a la iniciativa perquè complia els preceptes de l'article 3 del Decret 161/2004, de regulació dels paratges naturals municipals, perquè l'enclavament posseïa valors naturals especials d'interés local que en justificaven la protecció a l'empara de l'article 9 de la Llei 11/1994, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, i perquè considerava també que la delimitació territorial de l'espai proposat era adequada per a garantir la protecció del paratge.   
  
  
Documentació complementària  
En l'expedient administratiu s'adjunta la resolució de l'Ajuntament de Terrateig del 18 de juliol de 2008, en què es delegava en l'Ajuntament de Montixelvo la tramitació de l'expedient.  
Informe urbanístic  
L'informe del tècnic municipal de l'ajuntament de Montitxelvo indica que la classificació i qualificació de totes les parceles és de sòl no urbanitzable d'especial protecció forestal, paisatgística i ecològica.  
En el terme municipal de Terrateig, la classificació i qualificació de les parceles és la següent:  
Les parceles 419, 659, 658, 663, 664, 662, 676, 666, 650, els camins 9057 i 9058 i una part de les parceles 9055 i 9056, del polígon 3, són sòl no urbanitzable de protecció paisatgística i forestal.  
Les parceles 666 i 676 del polígon 3 de titularitat municipal són sòl no urbanitzable de protecció paisatgística i forestal i sòl no urbanitzable d'especial protecció cultural.  
Les parceles 575, 635, 636, 639, 640, 645, 646, 653, 654, 655, 656, 665 i 668 del polígon 3 de titularitat privada i que han firmat el consentiment per a ser incloses dins dels límits del paratge són sòl no urbanitzable de protecció paisatgística i forestal.  
Consultes realitzades  
Direcció Territorial de Cultura  
El 4 de març de 2009, informe favorable del cap del Servici de Patrimoni Arquitectònic i Mediambiental de la Conselleria de Cultura i Esport sobre les possibles afeccions del Pla al patrimoni cultural valencià. Indicava que calia actualitzar els inventaris d'elements culturals en l'àmbit per mitjà de la redacció del Catàleg de Béns i Espais Protegits del mateix Pla Especial i incloure-hi les determinacions protectores oportunes per a fer ressaltar els elements etnològics que hi havia.  
  
Comissari d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
El 26 de desembre de 2008, informe del comissari d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en relació amb l'afecció del Pla Especial al domini públic hidràulic. L'informe arreplegava una sèrie de consideracions respecte a la normativa del Pla.   
Servici de Biodiversitat   
El 17 de setembre de 2008, informe del Servici de Biodiversitat favorable a la proposta del Pla Especial.  
Direcció General d'Indústria i Comerç  
El 19 de novembre de 2008, informe del Servici Territorial d'Indústria i Innovació de València de la Conselleria d'Indústria, Comerç i Innovació en relació amb l'estat de les concessions mineres en el terme municipal de Terrateig. Segons l'informe hi havia una concessió minera, encara que totes les parceles afectades per les zones d'extracció que comprén el dret miner no s'incloïen en les parceles incloses dins dels límits del paratge de Penyes Albes. En el terme municipal Montitxelvo no hi havia cap dret miner ni atorgat ni en tràmit.   
  
Concloïa l'informe: el Servici Territorial només emet informe favorable en el cas que el Pla Especial preveja el dret miner referit i complisca estrictament la normativa urbanística quant a perímetres de protecció, cartografia dels recursos minerals del terme municipal, etc. i l'article 122 de la Llei de Mines vigent.  
  
Consideracions ambientals  
1. Vegetació  
Les formacions més importants són masses de pi blanc i carrasques disperses entre matolls. Hi ha tres hàbitats naturals d'interés: matolls termomediterranis i preestèpics (codi 5330), prats calcaris càrstics o basòfils de l'Alysso-Sedion albi (codi 6110\*) i les zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea (codi 6220\*).  
  
Al paratge hi ha margallons, arborcers, freixes, murta, timó i pericó pinzell. S'indica que han sigut identificades en el paratge 11 espècies protegides, incloses en l'Orde 20 de desembre de 1985, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca.  
2. Fauna  
Hi ha diverses espècies d'amfibis i rèptils incloses en la categoria de protegides en el Catàleg Valencià de Fauna Amenaçada. En el grup de les aus destaca l'àguila cuabarrada.   
  
3. Patrimoni  
Hi ha diversos elements etnològics: l'arcada del Codaet, la nevera de Penyes Albes, l'alcavó de Baix, la font de la Nevera, la font de Llaunaix, la Font, els abeuradors i la bassa del Pla de les Fonts, la font de calç del Barranc Tancat, la Nevera.   
Hi ha uns corrals antics i dos pous. Quant al patrimoni rural s'inclouen els murs de pedra seca que conformen els bancals d'oliveres i garroferes, molts abandonats.  
En l'informe de la directora general de Patrimoni Cultural Valencià s'indica la necessitat d'actualitzar els inventaris d'elements culturals per mitjà de l'elaboració del Catàleg de Béns i Espais Protegits del Pla Especial i d'arbitrar-hi les determinacions protectores oportunes.  
  
4. Usos i aprofitaments, els següents:  
4.1. Aprofitament agroforestal  
Quant a l'aprofitament apícola, hi ha una concessió en la part del paratge que pertany a Terrateig amb una llicència per a 150 ruscos.  
  
Aprofitament cinegètic. La zona d'estudi està inclosa del tot en el vedat privat de caça amb matrícula V-10-056 gestionat per la Sociedad de Cazadores El Ciervo. Segons el Pla Tècnic d'Aprofitament Cinegètic vigent hi ha una zona d'ensinistrament de gossos que entra en els límits del paratge.  
Aprofitament agrícola. En la part que pertany a Terrateig hi ha bancals dedicats la majoria al cultiu de garrofera i olivera. La recolecció de bolets és també una pràctica habitual.  
4.2. Ús públic  
Dins de l'àmbit del paratge es practiquen el senderisme i la bicicleta de muntanya. En la zona de Terrateig hi ha una àrea recreativa catalogada, el Pla de Fontetes, amb capacitat per a unes 50 persones. En la zona de Montitxelvo hi ha el refugi forestal les Planisses. Els dos espais disposen de mobiliari i paellers.   
L'estudi planteja una sèrie de mesures per a evitar el risc d'incendi en estes zones. En relació amb l'ús del foc, un informe previ de l'Àrea de Recursos Forestals d'esta conselleria que determine si el foc està permés en eixes zones, i en quines condicions.  
  
En la zonificació proposada s'inclou l'àrea d'ús públic III amb una superfície de 1,04 ha. L'Ajuntament de Montitxelvo pretén rehabilitar un corral antic, en la partida del Tossal Ferrer, i fer-ne una aula de la naturalesa. Segons la cartografia presentada, l'àrea esmentada està en el límit oest del paratge. L'accés és per una pista forestal.   
  
5. Infraestructures  
Hi ha una xarxa de camins i vies forestals que recorre el paratge. També una xarxa de sendes no homologades que es pretén que passe a formar part de la Xarxa de Curt Recorregut de la Comunitat Valenciana. Com que són traçats que poden afectar les espècies de la zona, incloent-hi les persones, el procediment per a homologar i registrar estes sendes haurà de complir el Decret 179/2004, de 24 de setembre, de regulació del senderisme i esports de muntanya.  
  
  
El municipi de Montitxelvo s'abastix d'un pou del paratge a la vora del barranc del Collado. Té un depòsit de regulació semisoterrat de 250 m³ i la xarxa de distribució corresponent. Hi ha un altre pou semblant la titularitat del qual correspon a la Comunitat de Regants de les Bassetes i Micairent, i algunes fonts que pertanyen a Terrateig.  
  
Per a donar servici a les captacions d'aigua hi ha una línia de mitjana tensió de 20 kV amb una longitud de 502 m, dels quals 392 soterrats. El pou de la comunitat de regants disposa d'una altra línia, totalment aèria.   
En la muntanya també hi ha edificacions aïllades. Corrals antics i el refugi forestal. En les proximitats del paratge, prop de la font del Molí, hi ha vivendes en ús.  
  
6. Riscos  
El foc és la principal amenaça del paratge. En 2001 la zona est va patir un incendi, la zona de Penya Llarga. Es fa referència als de 1981 i 1984 que van afectar pràcticament tota la serra. Ara la vegetació està en fase de recuperació.   
  
La topografia és abrupta, amb pendents de més del 30 %. Hi ha un risc alt de solsides en el sector nord, en la part de Montitxelvo, i mitjà en la zona del Cordaet i en la zona sud. Hi ha una zona amb risc de despreniments en el sector sud-est, en la part de Terrateig.   
  
El risc d'erosió actual i potencial és molt alt en quasi tot el paratge. Per a les zones agrícoles, a més de la conservació dels bancals es considera que el pla hauria d'incloure el foment de pràctiques agrícoles encaminades a la conservació dels sòls, les de l'agricultura de conservació, amb l'ús de cobertes naturals o la reducció del conreu. A més, en esta agricultura és possible l'ús racional de fertilitzants i fitosanitaris.  
  
  
El risc de contaminació d'aqüífers és de grau mitjà en quasi tot el paratge. La normativa del pla prohibix l'abocament d'aigües residuals sense depurar i condiciona les llicències urbanístiques a la justificació del tractament que cal aplicar abans de l'abocament.  
7. Domini públic  
Als voltants del paratge discorre el camí de l'Orxa, d'un ample legal de 6 m. La via pecuària entra en el terme municipal de Montitxelvo per l'extrem sud-oest, en la partida de la Costera de la Botifarra.  
  
En l'àmbit d'estudi que pertany a Terrateig estan el barranc del Barber, que forma part del límit oest de Terrateig amb Montitxelvo, i el barranc del Morquí, afluent del riu Vernissa, que travessa la partida del Morquí de nord a sud.  
8. El programa de vigilància ambiental establix la necessitat que l'Ajuntament elabore un informe o memòria anual que presentarà davant de la Conselleria de Medi Ambient, la qual avaluarà el compliment de les mesures protectores proposades en l'estudi i en la declaració d'impacte ambiental.  
9. Tenint en compte que es considera acceptable l'àmbit objecte d'estudi per a la implantació del paratge natural, es recomana que, en el futur, l'administració competent estudie la possibilitat d'incloure-hi, a través de les diferents figures legalment establides, zones amb els mateixos valors ambientals, o més, que també mereixen protecció, amb les mesures de conservació i protecció que corresponguen.  
  
Respecte a les parceles que queden enclavades dins del paratge, cal dir que estan dedicades majoritàriament a l'activitat agrícola. Es considera que des del punt de vista ambiental incloure-les en l'àmbit del paratge donaria coherència i continuïtat. En este sentit, la normativa del Pla ho preveu si es té el consentiment dels propietaris o passen a titularitat pública. Esta inclusió no es consideraria una revisió del Pla.  
  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte està sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, ja que està inclòs en els supòsits previstos en l'annex I, apartat 8g, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
2. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a aprovar-lo de manera definitiva, d'acord amb l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.  
3. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són aplicables.  
4. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique esta llei a l'òrgan ambiental.  
5. L'article 16.2m del Decret 131/2007, del Consell, en què s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, i de la resta d'accions dutes a terme pels poders públics o pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.  
Per tot això, fent ús de les facultats que legalment tinc atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
  
Primer   
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són aplicables, el Pla Especial del Paratge Natural Municipal Penyes Albes, en els termes municipals de Terrateig i Montitxelvo (València), sempre que es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental presentat i amb els condicionants i modificacions establits en l'apartat segon de la declaració present.   
  
Segon   
Se supedita l'aprovació d'este projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. S'incorporaran a la normativa del Pla Especial totes les consideracions que establix l'informe de la Comissaria d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
2. S'haurà de complir el que establix l'informe de la directora general de Patrimoni Cultural Valencià, en què s'indica la necessitat d'actualitzar els inventaris d'elements culturals per mitjà de l'elaboració del Catàleg de Béns i Espais Protegits del Pla Especial i d'arbitrar-hi les determinacions protectores oportunes.  
  
3. En el cas que s'elabore el pla de prevenció i extinció d'incendis, s'haurà d'obtindre l'informe previ favorable del Servici de Prevenció d'Incendis i Sanitat Forestal o del departament de la Conselleria de Medi Ambient que tinga assumides les competències.  
  
En relació amb l'ús del foc en les àrees d'ús públic i les mesures correctores establides sobre això en l'estudi d'impacte ambiental, caldrà obtindre prèviament l'informe de l'Àrea de Recursos Forestals d'esta conselleria, que determinarà si es pot permetre en eixes zones, i en quines condicions.  
4. L'homologació de les sendes en l'àmbit del paratge s'ajustarà al Decret 179/2004, de 24 de setembre, de regulació del senderisme i esports de muntanya.  
5. El Pla hauria de fomentar les pràctiques agrícoles encaminades a la conservació dels sòls, cosa que és possible a través de l'agricultura de conservació amb l'ús de cobertes naturals o la reducció del conreu.  
6. Abans de la realització del Pla d'Ús Públic del Paratge es faran els estudis pertinents que permeten una regulació d'activitats adequada. Hauran de tindre's en compte els riscos que hi ha en l'àmbit.  
  
7. L'informe o memòria anual que ha de realitzar l'Ajuntament en compliment del Pla de Vigilància Ambiental es presentarà a l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals d'esta Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
  
Tercer   
Es notifica a les parts interessades que contra la resolució present, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar recurs, cosa que no és inconvenient perquè puguen fer servir els mitjans que en defensa dels seus drets i interessos consideren pertinents.  
  
Quart   
Esta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.   
  
València, 16 de setembre de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.»  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 134/2009-AIA.  
Títol: instalació de cogeneració amb motor de biogàs 469 Kwe en l'Edar Pinedo-II.  
Promotor: UTE AVSA-SAV-DAM Edar Pinedo-II (EPSAR).  
Localització: Edar Pinedo-II, camí dels Anouers, 2 (València).  
Òrgan substantiu: Servici Territorial d'Energia de València de la Conselleria d'Infraestructures i Transport.  
1. Objecte del projecte  
L'objecte del projecte és la tramitació de les autoritzacions necessàries per a la legalització d'una planta de cogeneració amb motor de biogàs de 469 Kwe a instalar en l'estació depuradora d'aigües residuals Edar Pinedo-II (València).  
El projecte constituïx un dels supòsits previstos pel Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, Reglament de la Llei 2/1989 de 3 de març, d'Impacte Ambiental, qiue s'ha de sotmetre abans d'autoritzar-lo definitivament al procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Antecedents  
Les instalacions de depuració d'aigües residuals ubicades a Pinedo (València) disposen de dos estacions de depuració (EDAR) denominades Pinedo-I i Pinedo-II.  
Hi ha una declaració d'impacte ambiental, de 18 de gener de 2001, corresponent a l'expedient 160//00-AIA, en què es preveia l'ampliació de l'Edar Pinedo-II a fi de completar la depuració de les aigües residuals del municipi de València i del seu entorn metropolità, a través dels colectors nord, sud i oest. L'obra considerava:  
  
- El tractament biològic de les aigües procedents de l'Edar Pinedo-II.  
- El tractament terciari, posterior, de les aigües procedents de les Edar Pinedo-I i Pinedo-II.  
- El tractament dels fangs generats per les Edar Pinedo-I i Pinedo-II consistent en l'espessiment, digestió anaeròbia i deshidratació.  
  
Este últim tractament és el que inclou l'aprofitament tèrmic del biogàs generat en la digestió anaeròbica dels fangs de depuració i que, per tant, ja van ser sotmesos a avaluació d'impacte ambiental. Actualment, en la planta es du a terme la combustió d'este biogàs generat pels llots, com a font d'energia de les calderes que subministren aigua calenta al circuit tancat per a l'escalfament dels fangs que es tracten en el digestor anaerobi.  
3. Descripció de les característiques més rellevants del projecte   
L'UTE AVSA-SAV-DAM Edar Pinedo-II ha projectat una modificació de l'estació depuradora d'aigües residuals Edar Pinedo-II (València) que consisteix en la instalació d'un motor de cogeneració amb biogàs de 496 Kwe per a aprofitar millor el biogàs generat a partir dels fangs de depuració.   
La futura instalació del motor de cogeneració amb biogàs pretén autoabastir en part o del tot el consum elèctric de l'Edar i millorar el funcionament de les instalacions. Es busca el màxim aprofitament energètic dels processos de tractament d'aigua per mitjà de l'aprofitament del biogàs generat pels fangs de la depuradora per a, d'una banda, generar energia elèctrica per a l'abastiment de la planta i, d'altra, recuperar la calor obtinguda en els circuits del motor i en els seus gasos d'escapament, per a les necessitats tèrmiques del procés d'assecatge dels fangs.  
  
4. Alternatives  
L'estudi d'impacte ambiental (EsIA) considera alternatives a l'actuació projectada quant a possibles solucions per al biogàs generat per la digestió dels fangs la crema en torxa, l'aprofitament actual per mitjà de les tres calderes instalades i la proposta d'aprofitament per a generació d'energia termoelèctrica del biogàs a partir del motor de cogeneració.   
  
Les possibles alternatives queden condicionades per les característiques pròpies del projecte i per les consideracions i solucions adoptades en l'EsIA.  
5. Afeccions legals  
La instalació de cogeneració projectada està sotmesa a l'autorització corresponent de l'òrgan competent en energia, dins del règim especial elèctric d'acord amb la Llei 54/1997, de 27 de novembre, del Sector Elèctric, i amb el Reial Decret 661/2007, de 25 de maig, pel qual es regula l'activitat de producció d'energia elèctrica en règim especial.   
  
L'estació depuradora d'aigües residuals Edar Pinedo-II disposa de declaració d'impacte ambiental, de 18 de gener de 2001, corresponent a l'expedient 160//00-AIA.   
L'activitat pertany a l'àmbit d'aplicació de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat, de Protecció contra la Contaminació Acústica.  
Així mateix, l'activitat de cogeneració està inclosa en l'àmbit d'aplicació de la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de Qualitat de l'Aire i Protecció de l'Atmosfera.  
Tot això sense perjuí de les autoritzacions que calga obtindre d'altres organismes de conformitat amb la normativa sectorial aplicable.  
  
6. Consideracions ambientals  
Respecte a les principals afeccions ambientals del projecte sobre el medi ambient en l'estudi d'impacte ambiental, d'ara en avant EsIA, se'n consideren diverses, i es proposen diferents accions correctores i un programa de vigilància ambiental.   
  
Com s'ha indicat, la instalació s'ubicarà dins de l'estació depuradora d'aigües residuals Edar Pinedo-II (València). El motor de cogeneració s'ubicarà en una zona lliure de la planta pròxima al circuit d'aigua de procés, de manera que la distància de la instalació de recuperació de calor siga la menor possible per a evitar pèrdues i reduir costos. El motor s'instalarà en un contenidor amb els equips principals a excepció de l'aerorefrigerador. El contenidor s'insonoritzarà amb panells aïllants, i es preveu el confinament del motor en l'interior d'una sala específicament preparada per a evitar transmissions elevades de soroll a l'exterior. S'incorporaran, addicionalment, silenciadors acústics en les entrades i eixides de ventilació del contenidor de la instalació, en l'eixida dels gasos de fuga i en les parets i el sostre del recinte.  
  
D'acord amb la documentació presentada, el motor de combustió disposa de dos circuits líquids que, per la composició, poden ser contaminants: l'oli de lubricació i l'aigua de refrigeració. En els dos casos es tracta de circuits tancats i estancs, per la qual cosa els impactes de la contaminació es produiran per fugues eventuals o durant les operacions de càrrega i buidatge dels circuits respectius. Es disposa, al voltant de la bancada que sosté el motor, d'un canal de recollida de líquids que porta les possibles fugues a un pou cec. El buidatge de l'oli lubricant durant el manteniment preventiu del motor es farà per mitjà d'una bomba, amb una periodicitat mensual aproximada. L'oli usat s'emmagatzemarà temporalment en bidons fins que no s'entregue al gestor de residus autoritzat.  
Quant a les emissions a l'atmosfera derivades de la cogeneració, l'EsIA considera els gasos de combustió del biogàs (monòxid i diòxid de carboni, vapor d'aigua). S'indica que l'emissió de CO es reduirà al mínim en produir-se la combustió en un excés d'aire superior al 65 %, que n'assegura l'oxidació quasi completa a CO2. A més, estima l'emissió de 15 ppm d'hidrocarburs incremats (NMHC), i l'emissió d'òxids de nitrògen i d'òxids de sofre perquè el biogàs en té en un 0,8 %.   
  
L'EsIA proposa, per a reduir la presència de sulfur d'hidrogen (H2S), condicionar el biogàs abans d'emprar-lo com a combustible llavant-lo amb triclorur de ferro (FeCl3) fins a reduir-ne la concentració per davall de les 500 ppm. AIxò equival, després de la combustió, a 1.000 mg/Nm³ de diòxid de sofre (SO2) en els gasos de fuga emesos a l'atmosfera. Quant a les emissions d'òxids de nitrogen, l'EsIA justifica que depenen fortament de la temperatura de combustió i que se'n produïxen apreciablement a temperatures elevades. L'emissió de NOx expressada com a diòxid de nitrogen (NO2) en els gasos de fuga, una vegada corregits per a una riquesa del 7,8 % d'oxigen (un 65 % aire) s'estima en 500 mg/Nm³ (243 ppM.. Els motors disposen d'un control de la temperatura de la cambra de combustió que, indirectament, controlarà l'emissió dels òxids de nitrogen.  
  
6. Tramitació administrativa  
L'1 de juliol de 2009, el Servici Territorial d'Energia de la Conselleria d'Infraestructures i Transport va remetre la solicitud d'avaluació d'impacte ambiental per al projecte que ens ocupa. El peticionari era l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals de la Comunitat Valenciana. Amb la documentació tècnica del projecte tècnic i l'EsIA s'adjunta el resultat de la informació pública de l'expedient, sense alegacions.   
Dins de les consultes prèvies al tràmit d'avaluació d'impacte ambiental, el 7 de maig de 2009 es va remetre al Servici de Protecció del Medi Ambient Atmosfèric la documentació del projecte, per tal que informara, dins de les seues competències, sobre les emissions de sorolls i contaminants a l'atmosfera derivats de la instalació proposada. Este informe es va rebre el 25 de maig de 2009.  
7. Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constituïx, segons l'apartat del grup 2.f de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, un dels supòsits en què és preceptiva la declaració d'impacte ambiental abans de la resolució administrativa que s'adopte per a aprovar-lo de manera definitiva. Això, segons l'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març.   
  
  
L'expedient complix els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són aplicables.  
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, atribuïx a l'òrgan mediambiental la competència en la formulació de la declaració d'impacte ambiental dels projectes que se li sotmeten.  
  
L'article 16, apartat 2, lletra m, del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, que modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes públics i privats, i dels plans i programes que no requerisquen avaluació ambiental estratègica, d'acord amb la normativa aplicable, que es desenrotllen en el territori de la Comunitat Valenciana.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són aplicables, el projecte de modificació de l'Edar Pinedo-II per mitjà de la instalació d'un motor de cogeneració de biogàs de 496 Kwe, promogut per l'UTE AVSA-SAV-DAM Edar Pinedo-II (EPSAR), en el camí dels Anouers, núm. 2, de la pedania de Pinedo, terme municipal de València, sempre que es duga a terme d'acord amb el que establix l'apartat segon d'esta declaració d'impacte ambiental, l'estudi d'impacte ambiental, el projecte i la resta de la documentació presentada.  
  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte esmentat al compliment de les condicions següents:  
1. Es disposarà al voltant de la bancada del motor de cogeneració d'un canal per a l'arreplega de potencials fugues i vessaments de l'oli lubricant, que desaiguarà en un pou impermeable i estanc.  
2. Els emmagatzematges de residus perillosos, fins que no siguen entregats al gestor de residus autoritzat, es realitzaran sempre davall coberta. Disposaran d'una cubeta de retenció de vessaments i fugues quan siguen de naturalesa líquida o susceptibles de produir lixiviats o, a falta d'això, s'empraran depòsits homologats de doble paret.  
3. La instalació de cogeneració és una activitat potencialment contaminant de l'atmosfera, tipus C, d'acord amb la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera. El titular haurà de notificar el fet al Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, de la Direcció General per al Canvi Climàtic d'esta conselleria, que imposarà les condicions i els límits d'emissió de contaminants atmosfèrics derivats de l'activitat de cogeneració. En tot cas, s'establixen com a límits màxims de referència en emissió de contaminants a l'atmosfera els inclosos en la disposició addicional primera del Decret 127/2006, de 15 de setembre, del Consell, en què es desplega la Llei 2/2006, de 5 de maig, de la Generalitat, de Prevenció de la Contaminació i Qualitat Ambiental:   
Nivells d'emissió contaminants:  
Partícules sòlides: 30 mg/Nm³.  
Clor (expressat com a HCl): 10 mg/Nm³.  
Fluor gas/partícules (com a HF): 10 mg/Nm³.  
Sulfurs (com a H2S): 10 mg/Nm³.  
SO2: 200 mg/Nm³.  
NOx (com a NO2): 1.000 mg/Nm³.  
CO: 325 mg/Nm³.  
Opacitat: l'índex d'ennegriment no serà superior al número 1 de l'escala de Ringelmann o al número 2 de l'escala de Bacharach, que equival al 20 % d'opacitat.  
Els resultats dels mesuraments de les emissions hauran de referir-se a condicions normals de pressió i temperatura (1 atm i 0 ºC), al 15 % d'O2 i en base seca.  
4. Quan es pose en marxa la instalació de cogeneració es realitzarà una auditoria acústica amb la finalitat de comprovar que el nivell sonor transmés per l'activitat en els receptors més pròxims no supera els límits establits en la taula 1 de l'annex II de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica.  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra la resolució present, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, cosa que no és inconvenient perquè puguen fer servir els mitjans que en defensa del seu dret i interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana esta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, en què s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 11 de setembre de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.»  
  
València, 4 octubre de 2013.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 7156, del 20-11-2013 (2013/11076)

RESOLUCIÓN de 15 de octubre del 2013, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes 310/2008 AIA Terrateig-Montichelvo y 134/2009 AIA Valencia.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   7156

Fecha DOGV
:   20-11-2013

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2013/11076

CVE


Fecha del documento
:   15-10-2013

Organismo emisor
:   Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [València](javascript:void(0))
    * [Montichelvo](javascript:void(0))
    * [Terrateig](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 15 de octubre del 2013, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes 310/2008 AIA Terrateig-Montichelvo y 134/2009 AIA Valencia. [2013/11076]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el término señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, y sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo:  
  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes: 310/2008 AIA Terrateig- Montichelvo y 134/2009 AIA Valencia.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 310/2008-AIA  
Título: Plan Especial del Paraje Natural Municipal Penyes Albes, en los términos municipales de Terrateig y Montichelvo (Valencia).  
Autoridad sustantiva: Consell de la Generalitat Valenciana.  
Descripción del proyecto  
El objeto del presente Plan Especial es el establecimiento de las medidas para garantizar la protección del paraje natural municipal Penyes Albes en razón de la conservación y mejora de sus recursos naturales, así como las singularidades geológicas, paisajísticas y culturales que presenta. El Plan Especial constituye, por tanto, el marco que regulará el régimen del espacio natural, los usos y actividades permitidas y prohibidas y el uso público del mismo.   
El paraje natural municipal Penyes Albes está incluido en los términos municipales de Terrateig y Montichelvo. El ámbito territorial se corresponde en gran parte con terrenos forestales de propiedad municipal que forman parte de los montes de utilidad pública La Sierra, núm. 18, propiedad del Ayuntamiento de Montichelvo, y núm. 21, propiedad del Ayuntamiento de Terrateig. Se ha excluido de este último una zona en el noreste del sector de las partidas del Racó del Tossal y del Morquí por la complejidad de su delimitación. Se incluyen además las parcelas de propiedad privada: parcela 34 del polígono 8 de Montichelvo. Parcelas 576, 635, 636, 639, 640, 645, 646, 652, 653, 654, 655, 656, 665 y 668 del polígono 3 de Terrateig.  
Existen además una serie de parcelas de propiedad privada, de las que no se ha obtenido autorización para ser incluidas en los límites del paraje, que quedan como enclavados, estas son:  
- Parcela 21 del polígono 5 del término municipal de Montichelvo.  
- Diseminado con referencia catastral 002D0200YJ30E0001XY de la parcela 38 del polígono 5 del término municipal de Montichelvo.  
- Parcelas 634 subparcela c, 667,673,674 y 675 del polígono 3 del término municipal de Terrateig.  
Los límites del paraje son:  
Al norte: de oeste a este el límite empieza en la parcela catastral 38 del polígono 5 situada en la partida del Tossal Ferrer, perteneciente a Montichelvo que actúa como linde del Paraje y prosigue por terreno forestal correspondiente a parcelas de propiedad municipal que forman parte del monte de utilidad pública, hasta llegar al linde de la parcela 577 del polígono 3 perteneciente a Terrateig y desde aquí continúa por el Camí del Rebossar.   
Al este: del norte a sur la delimitación del paraje empieza desde la confluencia del Camí de Rebossar con el límite de término municipal de Terrateig y sigue por este límite hasta llegar al vértice donde confluyen los términos municipales de Terrateig, Villalonga y Lorcha.  
Al sur: límite del término municipal de Terrateig hasta bordear el linde de parcelas de cultivo de propiedad privada que quedan excluidas del ámbito del paraje y a partir de aquí sigue por el límite del término municipal de Montichelvo.  
Al oeste: límite de las parcelas de propiedad municipal de la partida de la Costera de la Botifarra que forman parte del monte de utilidad pública La Sierra (V018) hasta llegar al linde de la parcela 38 del polígono 5 de Montichelvo, situada en la partida del Tossal de Ferrer.  
El paraje natural municipal Penyes Albes tiene una superficie de 347,42 hectáreas.  
El planeamiento urbanístico vigente de los dos municipios califica los terrenos como:  
- PGOU Montichelvo: suelo no urbanizable de especial protección forestal, paisajísticas y ecológica.  
- PGOU Terrateig: suelo no urbanizable de protección paisajística y forestal y suelo no urbanizable protección paisajística y forestal y suelo no urbanizable de especial protección cultural.  
El presente plan a los efectos urbanísticos clasifica la totalidad del paraje natural municipal como suelo no urbanizable protegido-paraje natural municipal Penyes Albes.  
En la zonificación se han establecido dos áreas:  
- Área forestal en la que el régimen de usos establecido en la normativa persigue la conservación y mejora de los ecosistemas que alberga. Superficie de 345,43 ha.  
- Área de uso público, limitando así el uso público dentro del paraje. Esta área comprende:  
AUPI Área recreativa Plà de Fontetes, superficie de 0,57 ha.  
AUP II Área refugio forestal Les Planisses, superficie de 0,38 ha.  
AUP III Área de uso didáctico-naturalístico, superficie 1,04 ha.  
Tramitación administrativa  
En fecha 31 de octubre de 2008, el Área de Espacios Naturales, de la Consellería de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda; remitió al Área de Evaluación Ambiental, el presente proyecto, incluyendo el correspondiente estudio de impacto ambiental, proyecto de plan especial y expediente administrativo, incoándose el correspondiente expediente de evaluación ambiental.   
De acuerdo con certificado municipal de fecha 14 de octubre de 2008, suscrito por la secretaria del Ayuntamiento de Terrateig y la alcaldesa de dicha localidad, en fecha 30 de septiembre de 2008 el Ayuntamiento en pleno aprueba el proyecto de PE del paraje.  
De acuerdo con certificado municipal de fecha 30 de julio de 2008, suscrito por la secretaria del Ayuntamiento de Montichelvo y la alcaldesa de dicha localidad, en fecha 23 de julio de 2008 el Ayuntamiento en Pleno aprueba el proyecto de PE del paraje.  
El procedimiento de exposición al público del presente proyecto de Plan Especial se ha efectuado mediante la inserción del correspondiente edicto por parte de los dos ayuntamientos en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana número 5844, de fecha 8 de septiembre de 2008 sin que se haya presentado alegación alguna al proyecto.   
La Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial, de la Consellería de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, ha emitido criterio de conformidad positivo con fecha 29 de julio de 2004, en el que se resuelve informar favorablemente la iniciativa del Ayuntamiento para la declaración de paraje natural municipal del espacio referido, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 4 del Decreto 161/2004, del Gobierno Valenciano, de regulación de los parajes naturales municipales; de acuerdo con el informe técnico del Servicio de Parques Naturales, de fecha 29 de julio de 2004, en el que se informa favorablemente dicha iniciativa, al cumplir esta con los preceptos del artículo 3 del Decreto 161/2004 de regulación de los parajes naturales municipales y presentar el enclave especiales valores naturales de interés local que justifican su protección, al amparo de lo establecido en el artículo 9 de la Ley 11/1994, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana; estimándose igualmente, en el mismo, que la delimitación territorial del espacio propuesto es adecuado para garantizar la protección de dicho paraje.   
Documentación complementaria  
En el expediente administrativo se adjunta la resolución del Ayuntamiento de Terrateig, de fecha 18 de julio de 2008, delegando en el Ayuntamiento de Montichelvo la tramitación del expediente.  
Informe urbanístico  
El informe del técnico municipal del ayuntamiento de Montichelvo indica que la clasificación y calificación de todas las parcelas es de suelo no urbanizable de especial protección forestal, paisajísticas y ecológica.  
En el término municipal de Terrateig, la clasificación y calificación de las parcelas es la siguiente:  
Parcelas 419, 659, 658, 663, 664, 662, 676, 666, 650 y los caminos 9057 y 9058 y parte de las parcelas 9055 y 9056, del polígono 3 son suelo no urbanizable de protección paisajística y forestal.  
Parcelas 666 y 676 del polígono 3 de titularidad municipal suelo no urbanizable protección paisajística y forestal y suelo no urbanizable de especial protección cultural.  
Parcelas 575, 635, 636, 639, 640, 645, 646, 653, 654, 655, 656, 665 y 668 del polígono 3 de titularidad privada y que han firmado el consentimiento para ser incluidas dentro de los límites del paraje suelo no urbanizable protección paisajística y forestal.  
Consultas realizadas  
Dirección Territorial de Cultura.  
Con fecha 4 de marzo de 2009, informe favorable del jefe del Servicio de Patrimonio Arquitectónico y Mediambiental de la Consellería de Cultura y Deporte referente a las posibles afecciones del Plan al Patrimonio Cultural Valenciano. Se indica que deberán actualizarse los inventarios de elementos culturales en el ámbito mediante la redacción del Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos del propio Plan Especial y arbitrarse en el mismo las determinaciones protectoras oportunas para la puesta en valor los elementos etnológicos existentes.  
Comisario de Aguas de la Confederación Hidrográfica del Júcar  
Con fecha 26 de diciembre de 2008, informe del Comisario de Aguas de la Confederación Hidrográfica del Júcar en relación con la afección del Plan Especial al dominio público hidráulico. Dicho informe recoge una serie de consideraciones con respecto a la normativa del Plan.   
Servicio de Biodiversidad   
Con fecha 17 de septiembre de 2008, informe del Servicio de Biodiversidad en el que se informa favorablemente a la propuesta del Plan Especial.  
Dirección General de Industria y Comercio.  
Con fecha 19 de noviembre de 2008, informe del Servicio Territorial de Industria e Innovación de Valencia de la Consellería de Industria, Comercio e Innovación en relación con el estado de las concesiones mineras existentes en el término municipal de Terrateig. Según dicho informe existe una concesión minera aunque todas las parcelas afectadas por las zonas de extracción que comprende el derecho minero no están incluidas en las parcelas incluidas dentro de los límites del paraje de Penyes Albes. En el término municipal Montichelvo no hay ningún derecho minero ni otorgado ni en trámite.   
Se concluye en el informe: el Servicio Territorial solo informa favorablemente en el caso de que el Plan Especial contemple el derecho minero referido y se cumpla estrictamente con la normativa urbanística en cuanto a perímetros de protección, cartografía de los recursos minerales existentes en el término municipal, etc. así como el artículo 122 de la vigente Ley de Minas.  
Consideraciones ambientales  
1. Vegetación  
Las formaciones más importantes son las masas de pino carrasco y las matas de carrasca dispersas entre los matorrales. Se encuentran localizados tres hábitats naturales de interés: matorrales termomediterráneos y pre-estépicos (código 5330), prados calcáreos cársticos o basófilos del Alysso-Sedion albi (código 6110\*) y las zonas subestépicas de gramíneas y anuales del Thero-Brachypodietea (código 6220\*).  
En el paraje se pueden encontrar especies como el palmito, madroño, fresno, el mirto, tomillo o el pinillo de oro. Se indica que se han identificado en el paraje 11 especies protegidas, recogidas en la Orden 20 de diciembre de 1985, de la Conselleria de Agiricultura y Pesca.  
2. Fauna  
Están representadas varias especies de anfibios y reptiles que se encuentran incluidas en la categoría de protegidas, en el Catálogo Valenciano de Fauna Amenazada. En el grupo de las aves se destaca la presencia de especies como el águila azor perdicera.   
3. Patrimonio  
Se han inventariado varios elementos etnológicos: la Arcada del Codaet, la Nevera de Penyes Albes, el Alcavó de Baix, Font de la Nevera, Font de Llaunaix, Font, abeuradors i bassa del Plà de les Fonts, Font de calç del Barranc Tancat, La Nevera.   
Se indica la existencia de unos antiguos corrales y dos pozos. En cuanto al patrimonio rural se incluyen los muros de piedra seca que conforman los bancales de cultivo de olivo y algarrobo muchos de estos terrenos en estado de abandono.  
En el informe de la directora General de Patrimonio Cultural Valenciano se indica la necesidad de actualizar los inventarios de elementos culturales mediante la elaboración del Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos del Plan Especial y de arbitrar en el mismo las determinaciones protectoras oportunas.  
4. Usos y aprovechamientos, distinguiéndose:  
4.1. Aprovechamiento agroforestal  
En cuanto al aprovechamiento apícola, existe una concesión en la parte del paraje perteneciente a Terrateig tiene una licencia para 150 colmenas.  
Aprovechamiento cinegético. La zona de estudio está incluida en su totalidad en el coto privado de caza con matrícula V-10-056 gestionado por la Sociedad de Cazadores el Ciervo. Según el vigente Plan Técnico de Aprovechamiento Cinegético existe una zona de adiestramiento de perros que entra en los límites del paraje.  
Aprovechamiento agrícola. En la parte perteneciente a Terrateig existen bancales dedicados mayoritariamente al cultivo de algarrobo y olivo. La recolección de setas es también una práctica habitual.  
4.2. Uso público  
Dentro del ámbito del paraje se practican deportes como el senderismo o la bicicleta de montaña. En la zona de Terrateig, existe un área recreativa catalogada Plà de Fontetes con capacidad para unas 50 personas. En la zona de Montichelvo, existe un refugio forestal denominado Les Planisses. Ambos espacios disponen de mobiliario y paelleros.   
El estudio plantea una serie de medidas para evitar el riesgo de incendio en estas zonas. En relación con el uso del fuego en estas zonas se considera que deberá obtenerse previamente informe del Área de Recursos Forestales de esta consellería, que determine si ese uso está permitido en esas zonas, y en qué condiciones.  
En la zonificación propuesta, se incluye el área de uso público III con una superficie de 1,04 ha. El Ayuntamiento de Montichelvo pretende rehabilitar un antiguo corral, localizado en la partida del Tossal Ferrer, como aula de la naturaleza. Según la cartografía presentada, dicha área se encuentra al oeste del paraje en el límite del mismo. Cuenta con acceso a través de una pista forestal.   
5. Infraestructuras  
Existe una red de caminos y vías forestales que recorren todo el ámbito del paraje. Además de una red de senderos no homologados, pero que se pretende que pasen a formar parte de la Red de Pequeños Recorridos de la Comunitat Valenciana. Dado que, entre otras cuestiones, su trazado puede tener afección sobre las especies presentes en la zona incluyendo a las personas por los riesgos identificados, el procedimiento que se siga para la homologación y registro de estos senderos deberá cumplir con lo establecido en el Decreto 179/2004, de 24 de septiembre, de regulación del Senderismo y Deportes de Montaña.  
El municipio de Montichelvo se abastece de un pozo existente en el paraje que se encuentran junto al Barranco del Collado. Cuenta con depósito de regulación semienterrado de 250 m³ y su red de distribución. Existe además un pozo con características similares cuya titularidad es de la Comunidad de Regantes de les Basetes y Micairent. Existen también algunas fuentes pertenecientes a Terrateig.  
Para dar servicio a las captaciones de agua existe una línea de media tensión de 20 Kv con una longitud de 502 m, de los cuales 392 m se encuentran enterrados. El pozo perteneciente a la comunidad de regantes dispone de otra línea, esta es totalmente aérea.   
Existen además edificaciones aisladas sobre los enclavados del monte. Dentro de los límites del paraje se localizan antiguos corrales y el refugio forestal. En las proximidades del paraje, cerca de la Font del Molí, se localizan viviendas que actualmente están en uso.  
6. Riesgos  
Se considera el riesgo de incendio como la principal amenaza a la que está sometida el paraje. En 2001 la zona este del paraje se vio afectada por un incendio, en la zona de Penya Llarga. Se hace referencia a los incendios ocurridos en 1981 y 1984 que afectaron prácticamente toda la sierra. Actualmente la vegetación se encuentra en fase de recuperación.  
La topografía abrupta con pendientes superiores al 30 %. Existe un riesgo alto de deslizamiento en el sector norte, en la parte perteneciente a Montichelvo y un riesgo de deslizamiento medio en la zona del Cordaet.y en la zona sur. Existe una zona con riesgo de desprendimiento en el sector sureste, en la parte de Terrateig.   
El riesgo de erosión actual y potencial está valorado como muy alto en la práctica totalidad del paraje. Para las zonas agrícolas, además de la conservación de los bancales existentes se considera que el plan debería incluir además el fomento prácticas agrícolas encaminadas a la conservación de los suelos como las que recoge la agricultura de conservación, como es el uso de cubiertas naturales o la reducción del laboreo. Además esta agricultura contemplan el manejo racional de fertilizantes y fitosanitarios.  
El riesgo de contaminación de acuíferos está valorado como medio en la práctica totalidad del paraje. La normativa del plan prohibe el vertido sin depurar de aguas residuales y condiciona las licencias urbanísticas a la justificación del tratamiento a aplicar previa al vertido.  
7. Dominio público  
En las inmediaciones del paraje discurre la Colada del Camino de Lorcha, cuya anchura legal es de 6 m. La vía pecuaria entra en el término municipal de Montichelvo por el extremo suroeste, en la partida de la Costera de la Botifarra.  
En el ámbito de estudio perteneciente a Terrateig se encuentran el Barranc del Barber que forma parte del límite oeste de Terrateig con Montichelvo y el Barranc del Morquí, afluente del río Vernissa, que atraviesa la partida del Morquí de norte a sur.  
8. En relación con el programa de vigilancia ambiental, en el mismo se establece la necesidad de elaborar un informe o memoria anual por el Ayuntamiento que se presentará ante la Consellería de Medio Ambiente, la cual, evaluará el correcto cumplimiento de las medidas protectoras propuestas en el estudio y en la declaración de impacto ambiental.  
9. Teniendo en cuenta que el ámbito objeto de estudio para la implantación del paraje natural se considera aceptable, se recomienda que, en un futuro, se estudie, por la administración competente, la posibilidad de incluir, a través de las diferentes figuras legalmente establecidas, zonas que posean iguales o mayores valores ambientales merecedoras, también, de protección para que puedan adoptarse medidas de conservación y protección correspondientes a las mismas.  
Es el caso de las parcelas que quedan enclavadas dentro del paraje. Las parcelas se encuentran dedicadas mayoritariamente a la actividad agrícola. Se considera que desde el punto de vista ambiental la inclusión de estas parcelas en el paraje daría coherencia y continuidad al mismo. En este sentido, la normativa del Plan contempla la inclusión en el ámbito del paraje dichas parcelas enclavadas si se tiene el consentimiento de los propietarios o pasan a titularidad pública, no contemplando esta inclusión como una revisión del Plan.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto se encuentra sometido al procedimiento de declaración de impacto ambiental, al estar incluido en los supuestos previstos en el anexo I, apartado 8 g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
2. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del artículo 5.º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento.  
3. En el expediente se han observado los tramites previstos en el Decreto 162/1990, del 15 de octubre, el Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en a Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
4. El artículo quinto del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley.  
5. El articulo 16.2m del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Consellería de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por lo particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.  
En base a todo lo anteriormente expuesto y, en uso de las facultades que legalmente tengo atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Plan Especial del Paraje Natural Municipal Penyes Albes, en los términos municipales de Terrateig y Montichelvo (Valencia), siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental presentado y los condicionantes y modificaciones establecidos en el apartado Segundo de la presente declaración.   
  
Segundo   
Se supedita la aprobación del presente proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Se incorporará a la normativa del Plan Especial todas aquellas consideraciones que se establecen en el informe de la Comisaría de Aguas de la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
2. Se deberá cumplir con lo establecido en el informe de la directora general de Patrimonio Cultural Valenciano en el que se indica la necesidad de actualizar los inventarios de elementos culturales mediante la elaboración del Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos del Plan Especial y de arbitrar en el mismo las determinaciones protectoras oportunas.  
3. En caso de que se elabore el Plan de prevención y extinción de incendios, se deberá obtener informe previo favorable del Servicio de Prevención de Incendios y Sanidad Forestal o el departamento de la Conselleria de Medio Ambiente que tenga asumidas dichas competencias.  
En relación con el uso del fuego en las áreas de uso público y las medidas correctoras establecidas al respecto en el estudio de impacto ambiental, deberá obtenerse previamente informe del Área de Recursos Forestales de esta Consellería, que determine si ese uso está permitido en esas zonas, y en qué condiciones.  
4. La homologación de los senderos existentes en el ámbito del Paraje se ajustará a lo establecido en el Decreto 179/2004, de 24 de septiembre, de regulación del Senderismo y Deportes de Montaña.  
5. El Plan debería fomentar las prácticas agrícolas encaminadas a la conservación de los suelos como las que recoge la agricultura de conservación, como es el uso de cubiertas naturales o la reducción del laboreo.  
6. Con anterioridad a la realización del Plan de Uso Público del Paraje se realizarán los estudios pertinentes que permitan realizar una adecuada regulación de actividades. Deberán tenerse en cuenta los riesgos existentes en el ámbito.  
7. El informe o memoria anual que debe realizar el Ayuntamiento en cumplimiento del Plan de Vigilancia Ambiental, se presentará ante el Área de Conservación de Espacios Naturales de esta Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda.  
  
Tercero   
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.   
  
Valencia, 16 de septiembre de 2009.- La directora general de Gestión Del Medio Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.»  
  
  
«Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 134/2009-AIA.   
Titulo: instalación de cogeneración con motor de biogás 469 Kwe en la Edar Pinedo-II.  
Promotor: UTE AVSA-SAV-DAM Edar Pinedo-II (EPSAR).  
Localización: Edar Pinedo-II, camino Els Anouers, 2 (Valencia).  
Órgano sustantivo: Servicio Territorial de Energía de Valencia de la Consellería de Infraestructuras y Transporte.  
1. Objeto del proyecto  
El objeto del proyecto es la tramitación de las autorizaciones necesarias para la legalización de una planta de cogeneración con motor de biogás de 469 Kwe a instalar en la estación depuradora de aguas residuales Edar Pinedo-II (Valencia).  
El proyecto constituye uno de los supuestos contemplados por el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat, Reglamento de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, debiendo someterse previamente a su autorización definitiva al procedimiento de evaluación de impacto ambiental.  
2. Antecedentes  
Las instalaciones de depuración de aguas residuales ubicadas en Pinedo (Valencia) cuentan con dos estaciones de depuración (EDAR) denominadas Pinedo-I y Pinedo-II.  
Se emitió declaración de impacto ambiental, de 18 de enero de 2001, correspondiente al expediente 160//00-AIA en el que contemplaba la ampliación de la Edar Pinedo-II con el fin de completar la depuración de las aguas residuales procedentes del municipio de Valencia y su entorno metropolitano, a través de los colectores norte, sur y oeste. La obra contemplaba:  
- El tratamiento biológico de las aguas procedentes de la Edar Pinedo-II.  
- El tratamiento terciario, posterior, de las aguas procedentes de las Edar Pinedo-I y Pinedo-II.  
- El tratamiento de los fangos generados por las Edar Pinedo-I y Pinedo-II consistente en el espesamiento, digestión anaerobia y deshidratación.  
En este último tratamiento es el que incluye el aprovechamiento térmico del biogás generado en la digestión anaeróbica de los fangos de depuración y que, por tanto, ya fueron sometidos a evaluación de impacto ambiental. Actualmente, en la planta se lleva a cabo la combustión de este biogás generado por los lodos, como fuente de energía de las calderas que suministran agua caliente al circuito cerrado para el caldeo de los fangos que se tratan en el digestor anaerobio.  
3. Descripción de las características más relevantes del proyecto   
La UTE AVSA-SAV-DAM Edar Pinedo-II ha proyectado una modificación de la estación depuradora de aguas residuales Edar Pinedo-II (Valencia) consistente en la instalación de un motor de cogeneración a biogás de 496 Kwe para optimizar el aprovechamiento del biogás generado a partir de los fangos de depuración.   
La futura instalación del motor de cogeneración a biogás pretende autoabastecer en parte o en su totalidad el consumo eléctrico de la Edar, y una optimización del funcionamiento de sus instalaciones. Se busca la optimización energética de los procesos de tratamiento de agua existentes mediante el aprovechamiento del biogás generado por los fangos de la depuradora para, por una parte, generar energía eléctrica para el abastecimiento de la planta y, por otra parte, recuperar el calor obtenido en los circuitos del motor y en los gases de escape del mismo, para las necesidades térmicas del proceso de secado de los fangos.  
4. Alternativas  
El estudio de impacto ambiental (EsIA) considera alternativas a la actuación proyectada en cuanto a posibles soluciones el biogás generado por la digestión de los fangos: la quema en antorcha, su aprovechamiento actual mediante las tres calderas instaladas, y la propuesta de aprovechamiento para generación de energía termoeléctrica del biogás a partir del motor de cogeneración.   
Las posibles alternativas quedan condicionadas por las características propias del proyecto, y por las consideraciones y soluciones adoptadas en el EsIA.  
5. Afecciones legales  
La instalación de cogeneración proyectada esta sometida a la correspondiente autorización, por parte del órgano competente en energía, dentro del régimen especial eléctrico conforme a la Ley 54/1997, de 27 de noviembre, del Sector Eléctrico y al Real Decreto 661/2007, de 25 de mayo, por el que se regula la actividad de producción de energía eléctrica en régimen especial.  
La estación depuradora de aguas residuales Edar Pinedo-II cuenta con declaración de impacto ambiental, de 18 de enero de 2001, correspondiente al expediente 160//00-AIA.  
La actividad se encuentra dentro del ámbito de aplicación de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat de protección contra la contaminación acústica.  
Asimismo, la actividad de cogeneración está incluida en el ámbito de aplicación de la Ley 34/2007, de 15 de noviembre, de calidad del aire y protección de la atmósfera.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
6. Consideraciones ambientales  
Respecto a las principales afecciones ambientales del proyecto sobre el medio ambiente en el estudio de impacto ambiental, en adelante EsIA, se consideran diversos impactos como consecuencia de la actuación proyectada, proponiéndose diferentes acciones correctoras y un programa de vigilancia ambiental.   
Como se ha indicado, la instalación se ubicará dentro de la estación depuradora de aguas residuales Edar Pinedo-II (Valencia). El motor de cogeneración se ubicará en una zona libre de la planta próxima al circuito de agua de proceso, de manera que la distancia de la instalación de recuperación de calor sea la menor posible para evitar pérdidas y reducir costes. El motor se instalará en un container junto con los equipos principales a excepción del aerorrefrigerador. Se realizará la insonorización del container mediante paneles aislantes, contemplándose el confinamiento del motor en el interior de una sala específicamente acondicionada para evitar transmisiones elevadas de ruido al exterior. Se incorporarán, adicionalmente, silenciadores acústicos en las entradas y salidas de ventilación del container de la instalación, en la salida de los gases de escape y en las paredes y techo del recinto.  
Conforme a la documentación presentada, el motor de combustión dispone dos circuitos líquidos que, por su composición, pueden ser contaminantes: el aceite de lubricación y el agua de refrigeración. En ambos casos se trata de circuitos cerrados y estancos, por lo que los impactos de la contaminación se producirán por eventuales fugas o durante las operaciones de carga y vaciado de los respectivos circuitos. Se dispone alrededor de la bancada que soporta al motor de un canal de recogida de líquidos que conduce las posibles fugas que se pudieran producir a un poceto ciego. El vaciado del aceite lubricante durante los mantenimientos preventivos del motor se realizará mediante una bomba, con una periodicidad aproximada mensual, almacenándose el aceite usado temporalmente en bidones hasta su entrega a gestor de residuos autorizado.  
En cuanto a las emisiones a la atmósfera derivadas de la cogeneración el EsIA considera los gases de combustión del biogás (monóxido y dióxido de carbono, vapor de agua). Se indica que la emisión de CO se reducirá al mínimo al producirse la combustión en un exceso de aire superior al 65 %, asegurando su oxidación casi completa a CO2. Además, estima la emisión de 15 ppm de hidrocarburos inquemados (NMHC), así como la emisión de óxidos de azufre al presentar el biogás un 0,8 % en su composición y óxidos de nitrógeno.   
En el EsIA, se propone para reducir la presencia de sulfuro de hidrógeno (H2S) el acondicionamiento del biogas, previamente a su empleo como combustible, mediante el lavado con tricloruro de hierro (FeCl3) hasta reducirlo a una concentración por debajo de las 500 ppm lo que equivale, tras su combustión, a 1000 mg/Nm³ dióxido de azufre (SO2) en los gases de escape emitidos a la atmósfera. En cuanto a las emisiones de óxidos de nitrógeno, el EsIA justifica que dependen fuertemente de la temperatura de combustión, produciéndose de forma apreciable a elevadas temperaturas. La emisión de NOx expresada como dióxido de nitrogeno (NO2) en los gases de escape, una vez corregidos para una riqueza del 7,8 % de oxigeno (un 65 % aire) se estima en 500 mg/Nm³ (243 ppM., disponiendo los motores de un control de la temperatura de la cámara de combustión que, indirectamente, controlará la emisión de los óxidos de nitrógeno.  
6. Tramitación administrativa  
El 1 de julio de 2009, el Servicio Territorial de Energía de la Consellería de Infraestructuras y Transporte remite solicitud de Evaluación de Impacto Ambiental para el proyecto que nos ocupa, siendo el peticionario la Entidad Pública de Saneamiento de Aguas Residuales de la Comunitat Valenciana. Acompañando a la documentación técnica del proyecto técnico y EsIA, se adjunta el resultado de información pública del expediente sin que se hayan presentado alegaciones.   
Dentro de las consultas previas al trámite de evaluación de impacto ambiental del proyecto se remitió, el 7 de mayo de 2009, al Servicio de Protección del Medio Ambiente Atmosférico, la documentación del proyecto a fin de que informasen dentro de sus competencias respecto a las emisiones de ruidos y contaminantes a la atmósfera derivados de la instalación propuesta, recibiéndose el informe de 25 de mayo de 2009 a ese respecto.  
7. Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el apartado del grupo 2.f del anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, uno de los supuestos fácticos en los que es necesaria la preceptiva formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del artículo 5.º de la Ley 2/1989, de 3 de marzo.   
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 5 de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, atribuye al órgano medioambiental la competencia en la formulación de la declaración de impacto ambiental de los proyectos sometidos a la misma.  
El artículo 16, apartado 2, letra m, del Decreto 217/2007, de 26 de octubre, por el que se modifica el Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Consellería de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental, de proyectos públicos y privados, así como de los planes y programas que no requieran de evaluación ambiental estratégica, conforme a la normativa aplicable, que se desarrollen en el territorio de la Comunitat Valenciana.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de modificación de la Edar Pinedo-II mediante la instalación de un motor de cogeneración de biogás de 496 Kwe, promovida por la UTE AVSA-SAV-DAM Edar Pinedo-II (EPSAR), en el camino El Anouers, núm. 2, de la pedanía de Pinedo, en el término municipal de Valencia, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en el apartado segundo de esta declaración de impacto ambiental, el estudio de impacto ambiental, el proyecto y el resto de la documentación presentada.  
  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Se dispondrá alrededor de la bancada del motor de cogeneración de un canal para la recogida de potenciales fugas y derrames del aceite lubricante, el cual, desaguará a un poceto impermeable y estanco.  
2. Los almacenamientos de residuos peligrosos hasta su entrega al gestor de residuos autorizado se realizarán siempre bajo cubierta. Se dispondrá de un cubeto de retención de derrames y fugas cuando sean de naturaleza líquida o susceptibles de producir lixiviados o, en su defecto, se emplearán depósitos de doble pared homologados.  
3. La instalación de cogeneración es una actividad potencialmente contaminante de la atmósfera, tipo C, de acuerdo a la Ley 34/2007, de 15 de noviembre, de Calidad del Aire y Protección de la Atmósfera. El titular deberá notificar el hecho al Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico, de la Dirección General para el Cambio Climático de esta consellería, que impondrá las condiciones y los límites de emisión de contaminantes atmosféricos derivados de la actividad de cogeneración. En cualquier caso, se establecen como límites máximos de referencia en emisión de contaminantes a la atmósfera, los recogidos en la disposición adicional primera del Decreto 127/2006, de 15 de septiembre, del Consell, por el que se desarrolla la Ley 2/2006, de 5 de mayo, de la Generalitat, de Prevención de la Contaminación y Calidad Ambiental:   
Niveles de emisión contaminantes:  
Partículas sólidas: 30 mg/Nm³.  
Cloro (expresado como HCl): 10 mg/Nm³.  
Flúor gas/partículas (como HF): 10 mg/Nm³.  
Sulfuros (como H2S): 10 mg/Nm³.  
SO2: 200 mg/Nm³.  
NOx (como NO2): 1000 mg/Nm³.  
CO: 325 mg/Nm³.  
Opacidad: el índice de ennegrecimiento no será superior al número 1 de la escala de Ringelmann o al número 2 de la escala de Bacharach, que equivale al 20 % de opacidad.  
Los resultados de las mediciones de las emisiones deberán referirse a condiciones normales de presión y temperatura (1 atm y 0 ºC), al 15 % de O2 y en base seca.  
4. A la puesta en marcha de la instalación de cogeneración se realizará una auditoría acústica con la finalidad de comprobar que el nivel sonoro transmitido por la actividad en los receptores más cercanos no supera los límites establecidos en la tabla 1 del anexo II de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de protección contra la contaminación acústica.  
  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.  
  
Valencia, 11 de septiembre de 2009.- La directora general de Gestión del Medio Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.»  
  
Valencia, 4 octubre de 2013.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML