Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 7216, del 18-02-2014 (2014/1359)

DECRET 31/2014, de 14 de febrer, del Consell, pel qual es declara zona especial de conservació el lloc d'importància comunitària Algepsars de Finestrat i s'aprova la seua norma de gestió.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/d/2014/02/14/31/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   7216

Data del DOGV
:   18-02-2014

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2014/1359

CVE


Data del document
:   14-02-2014

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Decret

Descriptors 

:   * [Finestrat](javascript:void(0))
    * [protecció del medi ambient](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))
    * [protecció de la flora](javascript:void(0))
    * [espècie protegida](javascript:void(0))
    * [reserva natural](javascript:void(0))

DECRET 31/2014, de 14 de febrer, del Consell, pel qual es declara zona especial de conservació el lloc d'importància comunitària Algepsars de Finestrat i s'aprova la seua norma de gestió. [2014/1359]  
PREÀMBUL  
  
El Consell, en l'Acord de 10 de juliol de 2001, va aprovar la llista i la delimitació dels llocs d'importància comunitària (LIC) que havien de ser proposats a la Comissió Europea com a contribució a la constitució de la xarxa ecològica europea Natura 2000, creada per la Directiva 92/43/CEE, del Consell, de 21 de maig de 1992, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestres. Esta llista incloïa el lloc Algepsars de Finestrat (ES5212009), un espai xicotet però de gran importància per albergar, entre altres, l'hàbitat natural d'interés comunitari prioritari 1520, vegetació gipsícola ibèrica (Gypsophiletalia), i una de les millors poblacions mundials de Teucrium lepicephalum. La inclusió d'este espai en la xarxa Natura 2000 es va veure confirmada posteriorment amb la Decisió de la Comissió Europea de 19 de juliol de 2006, per la qual es va adoptar, de conformitat amb la Directiva 92/43/CEE, del Consell, la llista de llocs d'importància comunitària de la regió biogeogràfica mediterrània notificada amb el número C (2006) 3261.  
Este lloc d'importància comunitària ha de ser declarat ara zona especial de conservació (ZEC), de conformitat amb el que establix l'article 4.4 de la directiva i l'article 42.3 de la Llei bàsica estatal 42/2007, de 13 de desembre, del Patrimoni Natural i de la Biodiversitat, així com l'article 29 bis 4 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana. Esta declaració ha d'anar acompanyada de l'aprovació de les mesures de conservació que siguen necessàries per a respondre les exigències ecològiques dels hàbitats i les espècies que van motivar la inclusió d'estos llocs en la xarxa Natura 2000, perquè així s'ha establit en l'article 6.1 de la directiva, en els articles 42.3 i 45.1 de la Llei 42/2007 i en els articles 14 quater. 1.a i 29 bis 4 de la Llei 11/1994. Del que establix la Llei 11/1994 es desprén que estes mesures de conservació s'han de contindre en les denominades normes de gestió, les quals són equivalents als plans o instruments de gestió esmentats en l'article 45.1 de la Llei 42/2007. Estes normes de gestió han de recollir també les mesures necessàries per a evitar el deteriorament dels hàbitats i les alteracions de les espècies que van motivar la inclusió en la xarxa Natura 2000 d'estos espais.  
  
Este decret declara, per tant, ZEC el LIC Algepsars de Finestrat i aprova la seua norma de gestió, que s'ha dissenyat tenint en compte les exigències que respecte al seu contingut s'establixen tant en la Llei 42/2007 (article 45.1) com en la Llei 11/1994 (article 47 ter). Tot això a l'empara de l'article 50.6 de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana, que establix la competència de la Generalitat per al desplegament legislatiu i l'execució de la legislació bàsica de l'Estat en matèria de medi ambient i per a dictar mesures addicionals de protecció.  
  
En el procés d'elaboració es va donar una especial importància al període de participació pública i audiències a les corporacions locals afectades, i es destaca la posada disposició del públic, en la pàgina web de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, de la versió preliminar del projecte de decret, del pla de participació pública i de la memòria tècnica.  
Per tot el que s'ha dit anteriorment, complits els tràmits procedimentals previstos en l'article 43 de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, de la Generalitat, del Consell; en el Decret 24/2009, de 13 de febrer, del Consell, sobre la forma, l'estructura i el procediment d'elaboració dels projectes normatius de la Generalitat, i en l'article 29 ter de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, a proposta de la consellera d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, conforme amb el Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana i amb la deliberació prèvia del Consell, en la reunió del dia 14 de febrer de 2014,  
  
  
DECRETE  
  
Article 1. Objecte  
És objecte d'este decret declarar zona especial de conservació (ZEC) el lloc d'importància comunitària Algepsars de Finestrat (ES5212009) i aprovar la seua norma de gestió.  
  
Article 2. Declaració de la zona especial de conservació, àmbit territorial i valors que la motiven  
1. Es declara zona especial de conservació el lloc d'importància comunitària Algepsars de Finestrat (ES5212009), la delimitació de la qual es descriu de forma cartogràfica en l'annex I.  
2. Els hàbitats naturals d'interés comunitari i les espècies d'interés comunitari que motiven la seua declaració s'especifiquen en l'annex II d'este decret, que conté la fitxa descriptiva de la ZEC.  
  
Article 3. Norma de gestió  
1. S'aprova la norma de gestió d'esta ZEC que figura en l'annex III.  
  
2. L'àmbit territorial de l'esmentada norma de gestió està descrit de forma cartogràfica en l'apartat 1 d'esta norma, i comprén la ZEC i una àrea de connectivitat ecològica.  
3. La vigència de l'esmentada norma de gestió és indefinida, sense perjuí que puga ser revisada en qualsevol moment en funció del compliment dels objectius de conservació hi establits.  
4. De conformitat amb el que indica l'article 47 quater de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, la norma de gestió és vinculant tant per a les administracions públiques com per als particulars, i preval sobre el planejament territorial i urbanístic i sobre qualsevol altre instrument sectorial d'ordenació o gestió de recursos naturals.  
  
5. El règim d'infraccions i sancions relatiu a l'incompliment de les normes d'aplicació directa i el règim d'avaluació de repercussions establits en la norma de gestió, serà l'establit en la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del Patrimoni Natural i de la Biodiversitat; en la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana; en el Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual es va aprovar el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de Projectes, i en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat, d'Impacte Ambiental, o en les lleis que les substituïsquen.  
  
Article 4. Règim de responsabilitat ambiental  
El règim de responsabilitat ambiental pels danys generats pels operadors econòmics a les espècies i els hàbitats que han motivat la declaració de la ZEC serà l'establit en la Llei 26/2007, de 23 d'octubre, de Responsabilitat Mediambiental, sense perjuí de l'aplicació, si és el cas, de les disposicions contingudes en la Llei 42/2007, de 13 de desembre; en la Llei 11/1994, de 27 de desembre; en el Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, i en la Llei 2/1989, de 3 de març, o en les lleis que les substituïsquen.  
  
DISPOSICIONS ADDICIONALS  
  
Primera. Comunicació a la Comissió Europea  
Es faculta la persona titular de la conselleria amb competències en matèria de medi ambient per a dur a terme els tràmits necessaris per a remetre este decret al ministeri competent en matèria de medi ambient, als efectes de la seua comunicació a la Comissió Europea.  
  
Segona. Disponibilitat del document tècnic informatiu i justificatiu de la norma de gestió  
El document tècnic informatiu i justificatiu de la norma de gestió estarà disponible, perquè puga ser consultat, en la pàgina web de la conselleria amb competències en matèria de medi ambient.  
  
DISPOSICIONS FINALS  
  
Primera. Habilitació per al desplegament  
1. Es faculta la persona titular de la conselleria amb competències en matèria de medi ambient:  
a) Per a ampliar, modificar o suprimir, mitjançant una orde, les actuacions previstes en les mesures de gestió activa de la norma de gestió, si així ho requerix l'evolució de l'estat de conservació dels hàbitats i espècies determinat, a partir del seguiment previst per a estos.  
b) Per a modificar, mitjançant una orde, l'annex II d'este decret, a fi d'incloure o excloure hàbitats naturals i/o espècies en virtut de l'actualització de la informació científica.  
2. Es faculta la persona titular de la direcció general competent en matèria de la xarxa Natura 2000 per a actualitzar, mitjançant una resolució, la zonificació prevista en la norma de gestió, una vegada duta a terme la mesura de gestió activa relacionada amb l'estudi i seguiment dels hàbitats d'interés comunitari.  
  
Segona. Entrada en vigor  
Este decret entrarà en vigor l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
  
Valencia, 14 de febrer de 2014.  
  
El president de la Generalitat,  
ALBERTO FABRA PART  
  
La consellera d'Infraestructures,  
Territori i Medi Ambient,  
ISABEL BONIG TRIGUEROS  
  
  
  
  
ANNEX I  
Delimitació gràfica de la zona especial de conservació Algepsars de Finestrat (ES5212009)  
  
ANNEX II  
Fitxa descriptiva de la zona especial de conservació Algepsars de Finestrat (ES5212009)  
  
Algepsars de Finestrat (ES5212009).  
ZEC contínua.  
Superfície total: 102.65 ha.  
Província: Alacant.  
Municipi: Finestrat.  
Hàbitats i espècies presents en l'espai:  
  
Hàbitats  
Hàbitats d'interés comunitari de l'annex I de la Directiva 92/43/CEE presents en l'espai  
Codi Nom  
1520 \* Vegetació gipsícola ibèrica (Gypsophiletalia)  
6220 \* Zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea  
1510\* Estepes salines mediterrànies (Limonietalia)  
5330 Matolls termomediterranis i preesteparis  
92D0 Galeries i matolls riberencs termomediterranis (Nerio-Tamaricetea i Securinegion tinctoriae)  
9540 Pinedes mediterrànies de pins mesogeans endèmics  
  
  
\*Hàbitat prioritari  
  
Espècies  
Espècies d'interés comunitari de l'annex II de la Directiva 92/43/CEE presents en l'espai  
Codi Nom  
1693 Teucrium lepicephalum  
Altres espècies importants de flora i fauna  
  
  
Dades rellevants: zona xicoteta de matolls gipsícoles litorals, destacada per albergar una de les millors poblacions mundials de Teucrium lepicephalum.  
Altres proteccions vigents en la zona: microreserva Tossal dels Corbs (Orde de 6 de novembre de 2000, de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual es declaren 18 microreserves vegetals a la província d'Alacant).  
  
  
ANNEX III  
Norma de gestió de la zona especial de conservació Algepsars de Finestrat (ES5212009).  
  
Índex  
1. Àmbit de la norma de gestió  
2. Inventari de tipus d'hàbitats naturals i hàbitats d'espècies presents en l'espai, descripció del seu estat de conservació i dels criteris utilitzats per a interpretar-lo  
2.1. Hàbitats naturals i espècies d'interés comunitari presents en l'espai  
2.1.1. Hàbitats d'interés comunitari.  
2.1.2. Espècies d'interés comunitari.  
2.2. Determinació de l'estat de conservació dels hàbitats i espècies presents en l'espai i criteris de valoració.  
2.2.1. Sistema d'avaluació i criteris.  
2.2.2. Valoració de l'estat de conservació actual dels hàbitats naturals i les espècies d'interés comunitari.  
2.2.3. Estat de conservació favorable.  
2.2.3.1. Definició de l'estat de conservació favorable dels hàbitats.  
  
2.2.3.2. Definició d'estat de conservació favorable de les espècies.  
  
3. Objectius de conservació i gestió  
3.1. Objectius de conservació i gestió referents als hàbitats d'interés comunitari  
3.2. Objectius de conservació i gestió referents a les espècies d'interés comunitari  
3.3. Objectius de gestió referents al conjunt de l'espai  
4. Zonificació de l'àmbit d'aplicació de la norma de gestió  
5. Normes d'aplicació directa  
5.1. Normativa d'aplicació directa de caràcter general  
5.1.1. Conservació de sòls i lluita contra l'erosió.  
5.1.2. Prevenció de la contaminació de sòls.  
5.1.3. Prevenció i lluita contra incendis forestal.  
5.2. Normativa d'aplicació directa de caràcter específic per a usos i activitats  
5.2.1. Activitats agràries i ramaderes.  
5.2.2. Activitats forestals.  
5.2.3. Activitats extractives, industrials i comercials.  
5.2.4. Infraestructures i equipaments.  
5.2.5. Urbanisme i activitats constructives.  
5.3. Normativa d'aplicació directa per a la zona de connectivitat ecològica  
6. Règim d'avaluació de repercussions  
6.1. Obligació general d'avaluar  
6.2. Concreció de l'obligació d'avaluar  
6.2.1. Plans, programes i projectes exclosos de substanciar l'avaluació de repercussions sobre la xarxa Natura 2000.  
6.2.2. Plans, programes i projectes sotmesos obligatòriament a avaluació detallada.  
6.2.3. Resta de casos.  
7. Directrius i mesures de gestió activa  
A) Avaluació de comunitats  
B) Millora, restauració i conservació  
C) Informació dels valors naturals per a fomentar la conservació i el desenrotllament sostenible de l'entorn  
8. Programa d'actuacions  
9. Règim d'avaluació dels resultats de les mesures de conservació sobre els hàbitats i les espècies presents en l'espai  
9.1. Indicadors per al seguiment de l'estat d'aplicació de la norma de gestió  
9.1.1. Indicadors clau per a conéixer el grau d'execució de les mesures de gestió, el desenrotllament econòmic humà i el suport d'altres administracions.  
9.1.2. Indicadors de seguiment i avaluació de les directrius i mesures de gestió activa.  
9.2. Indicadors per al seguiment de l'estat de conservació de les espècies i hàbitats  
9.2.1. Indicadors de seguiment de l'estat de conservació de les espècies i hàbitats.  
9.2.2. Indicadors per a quantificar el progrés de la norma de gestió en relació amb el seguiment.  
1. Àmbit de la norma de gestió  
L'àmbit territorial d'esta norma de gestió comprén la zona especial de conservació (ZEC) d'Algepsars de Finestrat i una zona de connectivitat ecològica entre este espai i el lloc d'importància comunitària (LIC) Aitana, Serrella i Puigcampana. Esta zona de connectivitat s'inclou per la seua importància per a l'hàbitat prioritari 1520\*, Vegetació gipsícola ibèrica (Gypsophiletalia).  
La delimitació cartogràfica de l'àmbit d'esta norma de gestió és la següent:  
2. Inventari de tipus d'hàbitats naturals i hàbitats d'espècies presents en l'espai, descripció del seu estat de conservació i dels criteris utilitzats per a interpretar-lo  
2.1. Hàbitats naturals i espècies d'interés comunitari presents en l'espai  
2.1.1. Hàbitats d'interés comunitari.  
En la ZEC Algepsars de Finestrat es troben representats els hàbitats d'interés comunitari següents presents en l'annex I de la Directiva 92/43/CEE (Directiva Hàbitat):  
  
Codi de l'hàbitat Hàbitat Present en el FND Avaluació del lloc per al FND  
 Cobertura Representativitat Superfície relativa Conservació Avaluació global  
1520\* Vegetació gipsícola ibèrica (Gypsophiletalia) Sí 40,6 B C B B  
6220\* Zones subestepàries de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea Sí 29,1 B C B B  
1510\* Estepes salines mediterrànies (Limonietalia) No <1 B C B B  
5330 Matolls termomediterranis i preesteparis No 28,8 B C B B  
92D0 Galeries i matolls riberencs termomediterranis (Nerio-Tamaricetea i Securinegion tinctoriae) No 0.5 B C B B  
9540 Pinedes mediterrànies de pins mesogeans endèmics No 26,7 B C B B  
  
  
\* Hàbitat prioritari  
  
Avaluació del lloc per al formulari normalitzat de dades (FND). Representativitat: A, excel·lent; B, bona; C, significativa; D, presència no significativa. Superfície relativa: relació entre la superfície coberta per l'hàbitat en el lloc i la superfície total del territori nacional coberta pel mateix tipus d'hàbitat: A, 100 % > p >15 %; B, 15 % > p > 2 %; C: 2 % > p > 0 %. Conservació: A, excel·lent; B, bona; C: intermèdia o escassa. Valoració global: A, valor excel·lent; B, valor bo; C, valor significatiu.  
2.1.2. Espècies d'interés comunitari  
Únicament hi ha una espècie de l'annex II de la Directiva Hàbitats present en l'espai: Teucrium lepicephalum (timó mascle).  
  
En la taula següent es mostra la informació sobre la presència i la població d'esta espècie. S'indica també l'actualització de la informació poblacional respecte al formulari normalitzat de dades del lloc.  
  
  
Codi RN2000 Espècie Població segons el formulari normalitzat de dades (FND) Població actualitzada (2012) amb informació posterior al FND Avaluació del lloc per al formulari normalitzat de dades  
 Població Conservació Aïllament Global  
1693 Teucrium lepicephalum P 31.667 individus B B C A  
  
  
  
Avaluació del lloc segons el formulari normalitzat de dades (fitxa LIC). Població (respecte a la població nacional): A, 100 % > p > 15 %; B, 15 % > p > 2 %; C, 2 % > p >0 %; D: població no significativa. Conservació: A, excel·lent; B, bona; C, mitjana o reduïda. Aïllament: A, població (quasi) aïllada; B, població no aïllada però al marge de la seua àrea de distribució; C, població no aïllada integrada en la seua àrea de distribució. Valoració global: A, valor excel·lent; B, valor bo; C, valor significatiu.  
2.2. Determinació de l'estat de conservació dels hàbitats i les espècies presents en l'espai i criteris de valoració  
2.2.1. Sistema d'avaluació i criteris.  
El sistema d'avaluació de l'estat de conservació, basat en la integració dels quatre grans blocs o paràmetres que s'indiquen més avall, està basat en les directrius per a l'avaluació dels hàbitats i les espècies sota l'informe d'aplicació de la Directiva Hàbitats (article 17), establides en la guia metodològica elaborada per la Comissió Europea: ETC-BD, 2011. Assessment and reporting under article 17 of the Habitats Directive. Explanatory Notes & Guidelines for the period 2007-2012. Final Draft, july 2011.  
Els paràmetres esmentats són els següents. Per als hàbitats: distribució o rang; superfície ocupada; estructura i funcions específiques, i perspectives de futur. Per a les espècies: població, perspectives de futur, distribució i hàbitat.  
Esta metodologia ha sigut adaptada per a poder avaluar de forma independent l'estat de conservació de cada espècie i hàbitat. S'ha dissenyat, per tant, una sèrie de subparàmetres i indicadors que permeten determinar, per a cada un d'eixos blocs d'avaluació, el seu estat de conservació en funció de les quatre categories establides (favorable, desfavorable-inadequat, desfavorable-roín o desconegut). En la memòria tècnica es detalla quins són estos indicadors i subparàmetres.  
  
2.2.2. Valoració de l'estat de conservació actual dels hàbitats naturals i les espècies d'interés comunitari.  
  
Estat de conservació actual dels hàbitats naturals d'interés comunitari  
Codi de l'hàbitat Hàbitat Rang Superfície ocupada Estructura i funcions específiques Perspectives de futur Avaluació global de l'estat de conservació  
1520\* Vegetació gipsícola ibèrica (Gpsophiletalia) F F DI F DI  
6220\* Zones subestepàries de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea F F F F F  
1510\* Estepes salines mediterrànies (Limonietalia) F F F F F  
5330 Matolls termomediterranis i preesteparis F F F F F  
92D0 Galeries i matolls riberencs termomediterranis (Nerio-Tamaricetea i Securinegion tinctoriae) F F F F F  
9540 Pinedes mediterrànies de pins mesogeans endèmics F F F F F  
  
  
\*Hàbitat prioritari  
  
Estat de conservació per a tots els paràmetres: F, favorable (verd); DI, desfavorable-inadequat (ambre); DR, desfavorable-roín (roig); D, desconegut (insuficient informació per a realitzar una assignació, blanc).  
  
  
Estat de conservació actual de les espècies d'interés comunitari  
Espècie Rang Població Hàbitat Perspectives de futur Avaluació global  
Teucrium lepicephalum F F DI F DI  
  
  
Estat de conservació per a tots els paràmetres: F, favorable (verd); DI, desfavorable-inadequat (ambre); DR, desfavorable-roín (roig); D, desconegut (insuficient informació per a realitzar una assignació, blanc).  
  
2.2.3. Estat de conservació favorable.  
2.2.3.1. Definició de l'estat de conservació favorable dels hàbitats.  
  
S'assumix que l'estat de conservació favorable dels hàbitats està definit pel manteniment dels valors actuals dels paràmetres d'avaluació. Això vol dir que els hàbitats es troben en estat favorable si mantenen eixos valors actuals (els que van presentar quan es va avaluar l'estat actual dels hàbitats). L'única excepció a esta situació s'establix per a l'hàbitat 1520\*, Vegetació gipsícola ibèrica (Gypsophiletalia), per al qual es considera que els blocs d'avaluació rang, superfície i perspectives futures estan en estat de conservació favorable, però no així en el cas de l'estructura i funcions específiques, l'estat de conservació de les quals és desfavorable-inadequat. Per a este hàbitat es considera que es trobarà en estat de conservació favorable si manté o millora els valors actuals dels tres primers blocs, i es restaura l'hàbitat (eliminació de pinedes repoblades), de manera que el bloc estructura i funcions específiques passe a estat favorable i, amb això, l'assignació global de l'hàbitat també a favorable en aplicar la matriu d'avaluació.  
  
2.2.3.2. Definició d'estat de conservació favorable de les espècies.  
  
En absència de dades anteriors, la població favorable de referència (PFR) dins de la ZEC s'establix en els mateixos valors que la població actual, és a dir, en 31.667 exemplars.  
L'espècie estarà en estat de conservació favorable si es mantenen o incrementen els valors poblacionals de referència favorable, el rang i la superfície i la qualitat de l'hàbitat.  
  
3. Objectius de conservació i gestió  
3.1. Objectius de conservació i gestió referents als hàbitats d'interés comunitari  
Els objectius de conservació i gestió comuna per al conjunt dels hàbitats d'interés comunitari de presència confirmada en l'espai són els següents:  
a) Actualitzar periòdicament la informació cartogràfica de la superfície i la cobertura, així com aquells paràmetres que permeten calcular els diferents índexs dels blocs d'avaluació de l'estat de conservació dels hàbitats.  
b) Mantindre o millorar la distribució, superfície, cobertura i funcions específiques de cada un dels hàbitats en el moment d'entrada en vigor de la norma de gestió. Amb caràcter general, es permetrà l'evolució natural dels tipus d'hàbitats a altres comunitats de la successió, sempre que estos canvis no siguen causats per alteracions provocades directament o indirectament per l'activitat humana.  
Únicament s'establixen objectius de conservació i gestió específics per a un hàbitat: 1520\* Vegetació gipsícola ibèrica (Gypsophiletalia), en concret, restaurar l'hàbitat en àrees coincidents amb la distribució de Teucrium lepicephalum per mitjà de l'eliminació dels factors que afecten l'estructura i funció de la comunitat i, especialment, eliminant els exemplars repoblats de pins.  
3.2. Objectius de conservació i gestió referents a les espècies d'interés comunitari  
Els objectius de conservació i gestió per a l'única espècie d'interés comunitari present en l'espai ?Teucrium lepicephalum- són:  
  
a) Actualitzar de forma periòdica la informació sobre la distribució, superfície ocupada, cobertura, grandària poblacional, etc., així com d'aquells paràmetres que permeten calcular els diferents índexs dels blocs d'avaluació de l'estat de conservació de l'espècie.  
b) Mantindre o millorar la distribució, població, superfície ocupada i cobertura en el moment d'entrada en vigor de la norma de gestió, sempre que estos paràmetres permeten considerar que l'espècie es troba dins de l'estat de conservació favorable i que les perspectives de futur per a estes variables siguen bones.  
c) Restaurar el seu hàbitat, 1520\* Vegetació gipsícola ibèrica (Gypsophiletalia), en aquelles àrees on es localitza Teucrium lepicephalum, per mitjà de l'eliminació dels factors que afecten l'estructura i funció de la comunitat i, especialment, eliminant els exemplars repoblats de pins.  
  
d) Reforçar les poblacions de l'espècie en les àrees restaurades, en aquells casos en què la cobertura de l'espècie després de la finalització de l'eradicació dels pins diferisca significativament d'aquelles parcel·les de la seua distribució en què no es van efectuar repoblacions de pins.  
  
e) Millorar la cohesió de les poblacions aïllades de l'espècie dins de l'espai, i així afavorir la colonització de zones intermèdies i l'intercanvi genètic entre els diferents nuclis poblacionals. Esta millora es realitzarà a través de l'establiment de noves poblacions en corredors de l'hàbitat 1520\* que posseïsquen les condicions per a contindre l'espècie.  
  
f) Millorar la cohesió de les poblacions aïllades de l'espècie presents en l'espai amb aquelles situades dins i/o fora d'altres espais de la Xarxa Natura 2000, a través de l'establiment de noves poblacions de l'espècie en aquelles zones que tinguen les condicions per a albergar-les, de manera que afavorisquen la colonització de les zones intermèdies i l'intercanvi genètic entre les diferents poblacions.  
g) Conservació ex situ de l'espècie a través del depòsit (i manteniment) en bancs de germoplasma de llavors que permeten regenerar les poblacions en el cas que desapareguen per causes naturals o antròpiques.  
3.3. Objectius de gestió referents al conjunt de l'espai  
A fi d'integrar els diferents objectius específics per als hàbitats i les diferents classificacions d'espècies, els objectius de gestió per al conjunt de l'espai pretenen redimensionar els anteriors, de manera que puguen establir-se prioritats en funció de les directrius següents:  
  
Concepció en xarxa. Contribució de cada hàbitat i/o espècie al conjunt de la xarxa Natura 2000 a escala regional (Comunitat Valenciana), nacional i europea.  
En funció de la cobertura de cada hàbitat dins de l'espai, de la proporció relativa que representa dins del conjunt de la Xarxa Natura 2000 a la Comunitat Valenciana i de la contribució relativa de la primera a la Xarxa Natura 2000 a Europa, els hàbitats i les espècies més importants són els següents:  
1. Hàbitat: 1520\* Vegetació gipsícola ibèrica (Gypsophiletalia)  
2. Espècie: Teucrium lepicephalum.  
Per això tindran prioritat les mesures de gestió que afavorisquen la conservació d'estos elements i aquelles mesures que contribuïsquen a aconseguir o mantindre un estatus de conservació favorable.  
Priorització de recursos. Les directrius de gestió activa podran iniciar-se d'acord amb un calendari de prioritats basades en el grau d'importància de les espècies en un context de recursos limitats. En este sentit, l'orde de prioritat per a l'execució de mesures de gestió, en cas de ser necessari, serà el següent:  
1. 1520\* Vegetació gipsícola ibèrica (Gypsophiletalia) amb Teucrium lepicephalum.  
2. 1520\* Vegetació gipsícola ibèrica (Gypsophiletalia) sense Teucrium lepicephalum.  
3. 1510\* Estepes salines mediterrànies (Limonietalia) amb Limonium parvibracteatum.  
4. 6220\* Zones subestepàries de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea.  
5. 92D0 Galeries i matolls riberencs termomediterranis (Nerio-Tamaricetea i Securinegion tinctoriae).  
6. 5330 Matolls termomediterranis i preesteparis.  
Context econòmic, social i territorial. L'evolució de l'aplicació de la norma de gestió tindrà en compte els canvis en el context econòmic, social i territorial de l'entorn de l'espai, de manera que s'adapte, en la mesura que siga possible, a les diferents necessitats i limitacions imposades pel medi socioeconòmic. Esta adaptació podrà tindre lloc sempre que no siguen contràries als objectius de gestió dels hàbitats i espècies i contribuïsca a aconseguir un estat de conservació favorable d'estos.  
  
  
4. Zonificació de l'àmbit d'aplicació de la norma de gestió  
Als efectes normatius i de gestió, l'àmbit d'aplicació territorial d'esta norma de gestió es zonifica en les categories específiques següents, derivades de la presència o no d'hàbitats i d'espècies per als quals s'establixen objectius de conservació:  
Zona A, àrees de la ZEC en les quals consta la presència d'hàbitats prioritaris inclosos en l'annex I de la Directiva Hàbitats (a excepció de l'hàbitat 6220\* per la seua gran representativitat) i/o dels hàbitats protegits assenyalats en el Decret 70/2009, de 22 de maig, del Consell, pel qual es crea i regula el Catàleg Valencià d'Espècies de Flora Amenaçades i es regulen mesures addicionals de conservació. Els hàbitats considerats per a esta categoria en l'àmbit d'esta norma de gestió són els següents:  
  
Codi Hàbitat  
1520 \* Vegetació gipsícola ibèrica (Gypsophiletalia)  
1510\* Estepes salines mediterrànies (Limonietalia)  
  
  
Zona B, àrees de la ZEC en les quals conste la presència d'hàbitats d'interés comunitari no prioritaris de l'annex I de la Directiva Hàbitats:  
  
  
Codi Hàbitat  
6220\* Zones subestepàries de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea  
5330 Matolls termomediterranis i preesteparis  
92D0 Galeries i matolls riberencs termomediterranis (Nerio-Tamaricetea i Securinegion tinctoriae)  
9540 Pinedes mediterrànies de pins mesogeans endèmics  
  
  
Zona C, correspondria a aquelles àrees incloses en la ZEC que no formen part de les categories A o B, però que presenten un interés per a la conservació de l'espai considerat en conjunt. En este cas, no s'han identificat àrees que corresponguen a esta consideració, per la qual cosa no s'ha considerat esta categoria de zonificació en esta norma.  
  
Zona D, comprén la resta de l'àmbit inclòs en la ZEC que no complix els criteris per a ser inclòs en cap de les categories anteriors. Específicament, s'inclouran en esta categoria les àrees urbanes i urbanitzables, grans infraestructures i, en general, àmbits que no tinguen rellevància des del punt de vista de l'aplicació de la norma i el compliment dels seus objectius.  
Zona de connectivitat ecològica: es tracta d'una àrea ubicada entre la ZEC d'Algepsars de Finestrat i el LIC d'Aitana, Serrella i Puigcampana. Ambdós espais disposen d'una bona representació de l'hàbitat Vegetació gipsícola ibèrica (Gypsophiletalia). En ambdós espais s'han inventariat diferents recintes de l'espècie Teucrium lepicephalum. L'objectiu principal d'esta zona és establir els mecanismes suficients per a mantindre l'estat de l'hàbitat i de les poblacions de l'espècie de referència, i amb això assegurar la connectivitat de l'hàbitat i l'espècie en ambdós espais.  
La representació cartogràfica d'esta zonificació és la següent:  
  
  
5. Normes d'aplicació directa  
5.1. Normativa d'aplicació directa de caràcter general  
5.1.1. Conservació de sòls i lluita contra l'erosió.  
Amb caràcter general, es prohibix en les zones A i B qualsevol activitat que puga desencadenar o afavorir processos erosius incompatibles amb la conservació dels sòls. De forma específica, queden prohibides les actuacions següents, amb les excepcions que es preveuen en els apartats següents:  
a) Desbrossament no selectiu o l'eliminació total de la coberta vegetal natural.  
b) Les cremes de qualsevol naturalesa i extensió.  
c) La rompuda de terrenys ocupats per la vegetació natural.  
d) La preparació del terreny per mitjà de terrasses per a la reforestació.  
e) L'alteració substancial o destrucció d'elements tradicionals de conservació de sòls (bancals, ribassos, terrasses tradicionals, etc.).  
  
5.1.2. Prevenció de la contaminació de sòls.  
Queden prohibides en tot l'àmbit de la ZEC totes aquelles activitats que puguen produir la contaminació de sòls o del subsòl amb risc per als hàbitats i espècies, així com les que produïsquen menyscabament dels usos actuals o potencials d'estos recursos o de la seua capacitat ecològica. En el mateix sentit, es prohibix tot tipus d'abocament sòlid o líquid potencialment contaminant sobre els sòls o la seua incorporació al subsòl per mitjà de qualsevol procediment.  
Així mateix, en tot l'àmbit territorial de la ZEC serà objectiu prioritari la protecció dels ecosistemes a l'efecte de l'aplicació del Reial Decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'establix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i els estàndards per a la declaració de sòls contaminats.  
5.1.3. Prevenció i lluita contra incendis forestals.  
L'ús del foc amb qualsevol finalitat o modalitat queda prohibit amb caràcter general en l'àmbit de la ZEC, excepte en els casos en què siga autoritzat excepcionalment per la conselleria competent en matèria de medi ambient.  
Les superfícies forestals, tant públiques com privades, compreses en l'àmbit de la ZEC hauran de conservar-se en unes condicions silvícoles que asseguren un comportament adequat davant de la possible declaració o propagació d'incendis forestals.  
5.2. Normativa d'aplicació directa de caràcter específic per a usos i activitats  
Les actuacions relacionades amb les activitats i usos que a continuació s'allisten es classifiquen, a l'efecte d'esta norma de gestió, de la manera següent: usos i activitats no compatibles; usos i activitats compatibles, i usos i activitats potencialment permissibles amb avaluació prèvia de les seues repercussions sobre la Xarxa Natura 2000.  
5.2.1. Activitats agràries i ramaderes.  
a) Amb caràcter general, en l'exercici de l'agricultura en l'àmbit de la ZEC es donarà preferència a la utilització de productes fitosanitaris de baix risc i a les mesures de control biològic.  
b) Es consideren compatibles en l'àmbit de la ZEC:  
1r. Les rompudes per a ús agrícola, si es realitzen en terrenys dedicats a este ús amb anterioritat a l'entrada en vigor d'esta norma de gestió.  
2n. Els canvis de cultiu en els terrenys esmentats en l'apartat anterior.  
3r. Les explotacions ramaderes, si es fan en terrenys dedicats a este ús amb anterioritat a l'entrada en vigor d'esta norma de gestió.  
  
4t. L'activitat tradicional de pasturatge oví. No obstant això, si s'observa que causa danys significatius als hàbitats o a les espècies de major interés, podran establir-se mesures específiques per a evitar-ne l'impacte o reduir-lo.  
c) Es consideren no compatibles:  
1r. La rompuda de terrenys incultes o ocupats per vegetació natural a l'entrada en vigor d'esta norma de gestió en les zones A i B.  
  
2n. La instal·lació de noves explotacions ramaderes i d'instal·lacions d'estabulació en les zones A i B.  
d) Es consideren potencialment permissibles, després de l'avaluació prèvia de les seues repercussions sobre la Xarxa Natura 2000, les actuacions relacionades amb l'activitat agrària o ramadera no descrites en els apartats anteriors.  
5.2.2. Activitats forestals.  
a) Es consideren compatibles en tot l'àmbit de la ZEC, a excepció de la zona A, el manteniment i la gestió de les masses forestals, sempre que no entren en contradicció amb les necessitats de conservació dels hàbitats i espècies objecte d'esta norma de gestió.  
  
b) Es consideren no compatibles les noves plantacions i repoblacions amb espècies arbòries en la zona A.  
c) Es consideren potencialment permissibles, després de l'avaluació prèvia de les seues repercussions sobre la xarxa Natura 2000, les actuacions relacionades amb l'activitat forestal no descrites en els apartats anteriors que es pretenguen dur a terme en l'interior de la ZEC.  
5.2.3. Activitats extractives, industrials i comercials.  
a) Es consideren no compatibles:  
1r. En tot l'àmbit de la ZEC, les explotacions o aprofitaments extractius de caràcter miner de qualsevol classe.  
2n. En les zones A i B, la instal·lació de noves activitats industrials i comercials diferents de les existents a l'entrada en vigor d'esta norma de gestió.  
b) Es consideren usos i activitats potencialment permissibles després de l'avaluació prèvia de les seues repercussions sobre la xarxa Natura 2000, les modificacions de les instal·lacions industrials i comercials existents en les zones A i B a l'entrada en vigor d'esta norma de gestió, així com les noves instal·lacions industrials en la zona D.  
5.2.4. Infraestructures i equipaments.  
a) Es considera no compatible en tot l'àmbit de la ZEC:  
1r. La instal·lació d'infraestructures de gestió i tractament de residus.  
2n. La construcció de noves autopistes, autovies, carreteres i vies públiques de comunicació.  
3r. La construcció de línies de ferrocarril.  
4t. La construcció d'aeroports, aeròdroms i heliports.  
5t. La instal·lació d'infraestructures de depuració d'aigües residuals.  
  
6t. Les actuacions relacionades amb la producció d'energia, el seu emmagatzematge i transport.  
b) Es consideren usos i activitats potencialment permissibles, després de l'avaluació prèvia de les seues repercussions sobre la Xarxa Natura 2000 en tot l'àmbit de la ZEC:  
1r. L'obertura de nous camins rurals i sendes.  
2n. El manteniment, millora o ampliació de carreteres i vies públiques de comunicació.  
5.2.5. Urbanisme i activitats constructives.  
a) Queden prohibides les reclassificacions a sòl urbanitzable en tot l'àmbit de la ZEC.  
b) Es consideren compatibles les construccions, edificacions i instal·lacions existents en la ZEC a l'entrada en vigor d'esta norma de gestió, sempre que hagen sigut realitzades de conformitat amb la legalitat vigent.  
c) Es consideren activitats no compatibles en les zones A i B, la realització de qualsevol classe de noves construccions, incloent-hi les vivendes familiars aïllades, així com les vivendes i altres construccions vinculades a l'activitat agrícola.  
d) Es consideren usos i activitats potencialment permissibles, després de l'avaluació prèvia de les seues repercussions sobre la Xarxa Natura 2000, les actuacions no descrites en els apartats anteriors que es preten-guen implantar o desenrotllar en l'àmbit de la ZEC.  
5.3. Normativa d'aplicació directa per a la zona de connectivitat ecològica  
No s'establix normativa d'aplicació directa per a la zona de connectivitat ecològica. En esta zona s'aplicarà el règim d'avaluació de repercussions previst en l'apartat següent.  
  
6. Règim d'avaluació de repercussions  
6.1. Obligació general d'avaluar  
Amb caràcter general, i sense perjuí del que indica l'apartat següent, queden sotmesos a avaluació de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000 els plans, programes i projectes que entren dins de l'àmbit d'aplicació territorial i material del Decret 60/2012, de 5 d'abril, del Consell, pel qual es regula el règim especial d'avaluació i d'aprovació, autorització o conformitat de plans, programes i projectes que puguen afectar la Xarxa Natura 2000.  
Pel que fa a l'àmbit d'aplicació territorial, el règim d'avaluació de repercussions s'aplicarà en les àrees següents:  
a) Tot l'àmbit de la ZEC.  
b) L'àrea delimitada com a zona de connectivitat ecològica.  
c) L'àrea constituïda pel domini públic hidràulic i la zona de servitud de la conca fluvial del riu Anxero, 500 metres aigües amunt comptador des del límit de la ZEC.  
Així mateix, es considerarà que entren dins del camp d'aplicació material del decret esmentat, els projectes següents:  
a) Les activitats d'ús públic del medi en grups organitzats, incloent-ne competicions esportives o altres esdeveniments esportius, lúdics o culturals.  
b) La construcció, reconstrucció o remodelació d'edificacions aïllades o instal·lacions en sòl no urbanitzable, destinades a activitats agrícoles, ramaderes, forestals o cinegètiques.  
c) La construcció, reconstrucció o remodelació de vivendes unifamiliars aïllades en sòl no urbanitzable.  
d) La construcció, reconstrucció o remodelació d'edificacions aïllades o instal·lacions en sòl no urbanitzable destinades a ús turístic, per exemple, allotjaments rurals, establiments de restauració, campaments i semblants.  
e) Les actuacions silvícoles, incloent-hi els aprofitaments forestals i la conservació i la millora de masses forestals.  
f) La construcció i manteniment de línies elèctriques.  
g) L'obertura, manteniment i millora de camins i pistes rurals i forestals.  
6.2. Concreció de l'obligació d'avaluar  
6.2.1. Plans, programes i projectes exclosos de substanciar l'avaluació de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000.  
Queden exclosos de l'obligació d'avaluar les seues repercussions sobre l'espai objecte d'esta norma de gestió, les actuacions expressament esmentades en les directrius i mesures de gestió activa, per estar relacionades directament amb la gestió de l'espai.  
També queden exclosos de l'obligació d'avaluar les seues repercussions sobre este espai aquells plans, programes, projectes o activitats que s'han considerat com a incompatibles en les normes d'aplicació directa d'esta norma de gestió, atés que en cap cas podran ser objecte d'aprovació, autorització o consentiment per part de les autoritats substantives.  
Finalment, queden exclosos de l'obligació d'avaluar detalladament les seues repercussions sobre l'espai els casos de plans, programes o projectes següents, ja que es considera, sobre la base de dades objectives, que no és probable que tinguen afeccions apreciables:  
a) Els instruments de planejament següents que afecten el sòl urbà: plans de reforma interior, estudis de detall i els programes per al desenrotllament d'actuacions aïllades.  
b) Els plans, programes i projectes relatius a les actuacions i activitats considerades com a compatibles en les normes d'aplicació directa d'esta norma de gestió, sempre que el pla, el programa o el projecte tinga per objecte exclusiu la regulació de l'activitat que es considera compatible.  
Per a tots estos casos, en conseqüència, no serà necessari sol·licitar la valoració preliminar de repercussions.  
6.2.2. Plans, programes i projectes obligatòriament sotmesos a avaluació detallada.  
Queden obligatòriament sotmesos a avaluació detallada de les seues repercussions sobre l'espai de la xarxa Natura 2000 objecte d'esta norma de gestió, els plans, programes i projectes següents, per considerar que poden afectar de manera apreciable este espai:  
a) Instruments d'ordenació territorial que afecten este espai.  
b) Instruments de planejament urbanístic diferents dels previstos en l'apartat anterior.  
c) Els indicats expressament com a potencialment permissibles després de l'avaluació prèvia en les normes d'aplicació directa d'esta norma de gestió.  
6.2.3. Resta de casos: els plans, programes o projectes que entren en el camp d'aplicació territorial i material del Decret 60/2012, de 5 d'abril, i no hagen sigut expressament considerats en els apartats precedents com a exclosos d'avaluació de repercussions o obligatòriament sotmesos a avaluació detallada s'hauran de sotmetre a l'avaluació detallada de la seua repercussió sobre la ZEC objecte d'esta norma de gestió si així s'indica en les corresponents valoracions preliminars.  
  
  
7. Directrius i mesures de gestió activa  
Les directrius i les mesures de gestió activa constituïxen el conjunt d'actuacions necessàries que han d'executar-se amb la finalitat que els hàbitats i/o espècies de la ZEC, i en especial aquells que s'hagen proposat com a objectiu, mantinguen o aconseguixen un estat de conservació favorable.  
Les actuacions plantejades es poden englobar en els apartats següents, en funció de la naturalesa de les intervencions:  
A) Avaluació de comunitats  
Este apartat engloba un conjunt d'actuacions per mitjà de les quals s'obtindran les dades necessàries per a actualitzar el coneixement dels impactes i les amenaces que puguen exercir alguna influència sobre els hàbitats i espècies en la ZEC, així com l'evolució de l'estat de conservació dels hàbitats i espècies que s'hagen designat d'interés. S'han considerat les actuacions següents:  
1. Estudi i seguiment dels hàbitats d'interés comunitari.  
Objectius. Disposar informació actualitzada de:  
a) Un catàleg dels hàbitats i espècies vegetals d'interés presents en la ZEC.  
b) Una cartografia (E:1/10.000) en format SIG, amb una base de dades integrada dels hàbitats i espècies d'interés.  
c) L'evolució dels diferents paràmetres que permeten el càlcul dels índexs dels blocs de l'estat de conservació dels hàbitats.  
d) La detecció primerenca de les pressions i amenaces que puguen influir sobre els hàbitats i les espècies considerades objectiu i, en general, dels canvis que puguen afectar el seu estat de conservació.  
e) La localització de nuclis poblacionals pròxims d'espècies rares o endèmiques (per exemple, Teucrium lepicephalum), i afavorir la connectivitat i la fundació de noves poblacions.  
Descripció de l'actuació: es realitzaran els treballs necessaris per a conéixer els hàbitats presents en la ZEC, així com els processos que intervenen en el seu estat de conservació, de manera que permeta realitzar la valoració del seu estat de conservació. Bàsicament, estos treballs consistiran en l'actualització cartogràfica dels hàbitats al final de cada període d'avaluació, en la qual es registren els paràmetres necessaris per a avaluar l'estat de conservació.  
La valoració de l'evolució de l'estat de conservació de tots els hàbitats corresponent als blocs de rang i superfície ocupada es realitzarà per mitjà de les dades cartogràfiques existents. El bloc corresponent a estructura i funcions per a l'hàbitat 9540 es calcularà per mitjà de la comparació de les dades dasomètriques disponibles en els inventaris forestals, i per a l'hàbitat 1520\* s'emprarà l'evolució poblacional de Teucrium lepicephalum, obtingudes en la directriu Seguiment de l'estat de conservació de Teucrium lepicephalum.  
Àmbit d'aplicació: tota la ZEC i la zona de connectivitat ecològica.  
  
2. Seguiment de l'estat de conservació de Teucrium lepicephalum  
  
Objectius. Els objectius perseguits per mitjà de la implementació d'esta actuació són:  
a) Assegurar la supervivència de l'espècie en el seu medi natural.  
b) Localitzar possibles poblacions no conegudes de l'espècie.  
c) Localitzar zones òptimes per a incrementar la seua àrea de distribució, i afavorir així la possibilitat que, de manera natural, s'establisquen connexions entre les poblacions conegudes.  
d) Detectar, localitzar i corregir els impactes i les amenaces que puguen contribuir a la degradació de les poblacions d'esta espècie.  
Descripció de l'actuació: es realitzarà un conjunt d'accions dirigides a conéixer la situació i afavorir el bon estat de conservació del timó mascle (Teucrium lepicephalum) dins de la ZEC. Estes accions serviran per a determinar l'estat de conservació de l'espècie i els requeriments que puguen condicionar la seua àrea de distribució, i afavorir així la connexió amb altres poblacions pròximes. Per a això, es realitzaran seguiments poblacionals de Teucrium lepicephalum acompanyats de treballs cartogràfics (E:1/10.000) on s'identificaran altres paràmetres d'interés (pressions, actuacions de conservació, etc.).  
  
La valoració de l'evolució de l'estat de conservació de l'espècie corresponent al bloc de rang i hàbitat es realitzarà per mitjà de les dades cartogràfiques obtingudes per mitjà de l'execució d'esta directriu, i amb les ja indicades en la directriu Estudi i seguiment dels hàbitats d'interés comunitari». El bloc corresponent a població es calcularà per mitjà de la comparació de les dades poblacionals obtingudes per mitjà d'esta directriu i les dades històriques disponibles.  
Àmbit d'aplicació: àrea de distribució en la ZEC i en l'àrea de connectivitat ecològica.  
B) Millora, restauració i conservació  
Comprén un grup d'actuacions destinades a millorar l'estat de conservació de la flora i fauna, afavorir la regeneració de les zones degradades i corregir els principals impactes i amenaces, tant actuals com potencials, que succeïxen en la zona. S'han considerat les actuacions següents:  
1. Control de les masses forestals de Pinus halepensis i Eucalytus sp.  
Objectius. Per mitjà de la implementació d'esta mesura, es controlarà la densitat i l'àrea de distribució dels exemplars de Pinus halepensis i Eucalyptus sp. en la ZEC en les zones de presència d'hàbitat 1520\* Gypsophiletalia, de manera que no interferisca en la consecució de poblacions saludables de les espècies pròpies d'este hàbitat. Els objectius perseguits per mitjà d'esta actuació són:  
a) Afavorir la regeneració de l'hàbitat 1520\*(Gypsophiletalia) dins de la ZEC.  
b) Augmentar l'estat de conservació de l'hàbitat 1520\* (Gypsophiletalia) dins de la ZEC, en aquelles zones on la pineda està actuant com un limitant.  
c) Mantindre l'estat de conservació de l'hàbitat 1520\* (Gypsophiletalia) dins de la ZEC, en aquelles zones on l'hàbitat està ben conservat, però on estan començant a aparéixer brots.  
d) Restaurar les àrees amb presència d'espècies endèmiques com ara Teucrium lepicephalum, sotmeses a degradació a causa de la presència de pinedes originades per l'aplicació d'antigues polítiques de repoblació forestal.  
Descripció de l'actuació: es realitzarà un conjunt d'actuacions encaminades al control de les masses de Pinus halepensis i Eucalytus sp. en l'interior de la ZEC (tala, desemboscament, preparació del terreny, previsió de repoblacions, etc.) i a evitar el deteriorament de la zona. Este control consistirà en l'eliminació concreta de la massa de pins o en el control de la seua expansió, depenent de la riquesa florística de la zona que s'ha d'afavorir, tant actualment com potencialment.  
Àmbit d'aplicació: zones de l'interior de la ZEC on es desitge afavorir la presència de Gypsophiletalia.  
2. Control d'espècies exòtiques invasores  
Objectius: per mitjà de l'execució d'esta directriu es pretén:  
a) Controlar la presència d'espècies vegetals invasores dins de la ZEC.  
b) Controlar l'expansió de nous exemplars d'espècies vegetals invasores dins de les àrees naturals de la ZEC des de les propietats privades i les zones urbanes.  
c) Permetre la regeneració dels hàbitats afectats per la presència d'espècies invasores, i afavorir així un increment del seu estat de conservació.  
d) Afavorir el desenrotllament d'espècies d'interés, especialment les recollides en la Directiva 92/43CEE, del Consell, de 21 de maig, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestres, com l'endemisme Teucrium lepicephalum.  
e) Restaurar àrees degradades dels hàbitats d'interés comunitari presents en la ZEC a causa de la presència d'espècies exòtiques invasores.  
  
Descripció de l'actuació: es realitzarà un conjunt d'actuacions necessàries per a controlar els exemplars de les espècies invasores vegetals en diferents zones de la ZEC. Per a això, s'executaran els treballs necessaris per a disminuir l'àrea de distribució i evitar la dispersió d'estes espècies a altres zones per mitjà de:  
a) L'eliminació i el control dels exemplars presents en les zones A i B.  
b) La detecció primerenca de nous exemplars en tot el territori.  
Àmbit d'aplicació: tota la ZEC.  
3. Eradicació d'abocadors incontrolats  
Objectius. Per mitjà de la implementació d'esta directriu es pretén aconseguir:  
a) Eliminar els abocadors incontrolats presents en la ZEC per mitjà de la retirada dels residus hi presents.  
b) Canviar este tipus d'hàbits entre els residents per a contribuir en la conservació i el manteniment dels hàbitats i espècies.  
c) Reduir l'impacte visual que provoca sobre el paisatge l'acumulació de rebutjos en el medi natural.  
d) Disminuir el risc d'incendi per acumulació de restes de podes.  
e) Disminuir la probabilitat d'aparició de nous focus de dispersió d'espècies exòtiques invasores a partir de les restes de podes procedents de zones enjardinades.  
f) Reduir la probabilitat que es produïsca contaminació del sòl i de l'aigua.  
Descripció de l'actuació: es realitzaran un conjunt d'actuacions encaminades a l'eliminació dels abocadors incontrolats en la ZEC, per mitjà de la retirada de tots els residus depositats en estes zones i a fomentar les bones pràctiques entre els residents de la zona per a evitar l'aparició de nous focus d'esta naturalesa. El foment de bones pràctiques es realitzarà per mitjà d'una campanya informativa en què es donaran a conéixer les principals característiques i valors dels hàbitats i espècies de la zona i els problemes que pot ocasionar l'ús d'abocadors incontrolats, tant per a la salut humana com per a la resta d'hàbitats i espècies.  
Després de la retirada dels residus es valorarà la necessitat de realitzar una restauració de la zona per mitjà del condicionament del terreny i la plantació d'espècies d'interés.  
Àmbit d'aplicació: tota la ZEC.  
C) Informació dels valors naturals per a fomentar la conservació i el desenrotllament sostenible de l'entorn.  
Per mitjà de les actuacions previstes es pretén que la població local augmente el coneixement dels valors naturals de la zona, amb la finalitat que els ciutadans col·laboren, tant directament com indirectament, en la conservació del medi ambient. Dins d'este apartat s'ha considerat l'actuació següent: Campanya d'informació i conscienciació ciutadana entre la població local.  
Objectius. Per mitjà de l'execució d'esta campanya d'informació es pretén:  
a) Augmentar l'estima dels espais naturals i de les espècies d'interés per part de la població local, així com fomentar comportaments respectuosos amb la naturalesa.  
b) Reduir els focus de dispersió d'espècies al·lòctones i abocadors en el territori.  
c) Proporcionar els recursos necessaris a la població per a difondre els valors naturals del territori, així com les estratègies utilitzades per a conservar-lo.  
d) Transmetre la importància de la ZEC Algepsars de Finestrat dins de la xarxa Natura 2000 i, per tant, en la preservació dels hàbitats i espècies d'interés comunitari.  
e) Identificar els diferents col·lectius que es poden veure afectats i que exercixen alguna influència significativa en la zona.  
Descripció de l'actuació: es realitzarà una campanya informativa entre la població local amb l'objectiu de donar a conéixer les principals característiques i els valors dels hàbitats i espècies de la zona, especialment les d'interés comunitari i les espècies endèmiques.  
S'editarà material informatiu, amb contingut adaptat al públic a qui es dirigisca, que es difondrà entre els diferents col·lectius de la zona. S'ha de donar la informació suficient perquè la ciutadania accepte la necessitat de realitzar algunes actuacions i col·labore activament en la conservació.  
Àmbit d'aplicació: tot el territori.  
  
Mesures de gestió activa Impactes, pressions i amenaces  
 B01.01 B02.01.02 E03 I01  
1. Estudi i seguiment dels hàbitats d'interés comunitari SÍ SÍ SÍ  
2. Seguiment de l'estat de conservació de Teucrium lepicephalum SÍ SÍ SÍ  
3. Control de les masses forestals de Pinus halepensis i Eucalyptus sp. SÍ SÍ   
4. Control d'espècies exòtiques invasores SÍ  
5. Eradicació d'abocadors incontrolats SÍ   
6. Campanya d'informació i conscienciació ciutadana entre la població local   
  
Impactes, pressions i amenaces: B01.01 Plantacions forestals en zones obertes (arbres autòctons); B02.01.02 Reforestacions (arbres al·lòctons); E03 Abocadors; I01 Espècies invasives al·lòctones.  
  
8. Programa d'actuacions  
A continuació es presenta sintèticament el conjunt de directrius, mesures o actuacions de gestió activa previstes en esta norma de gestió, i s'indica la seua prioritat d'execució en cada zona, la font de finançament, la seua estimació econòmica i la responsabilitat sectorial de l'actuació.  
  
9. Règim d'avaluació dels resultats de les mesures de conservació sobre els hàbitats i espècies presents en l'espai  
L'avaluació dels resultats de les mesures de conservació (normativa i directrius, i mesures de gestió activa) sobre els hàbitats i espècies presents en la ZEC s'ha de realitzar periòdicament, coincidint en el temps amb la realització dels informes d'aplicació de la Directiva Hàbitats (Directiva 92/43/CEE) previstos en l'article 17.  
Per a avaluar els resultats d'estes mesures de conservació sobre els hàbitats i espècies, s'instauren dos sistemes d'indicadors: indicadors per al seguiment de l'estat d'aplicació de la norma de gestió, i indicadors per al seguiment de l'estat de conservació de les espècies i hàbitats.  
  
9.1. Indicadors per al seguiment de l'estat d'aplicació de la norma de gestió  
Amb la finalitat de seguir i avaluar periòdicament l'execució d'esta norma de gestió, així com l'efectivitat d'esta, s'han definit indicadors clau per a conéixer el grau d'execució de les mesures de gestió, el desenrotllament econòmic i humà i el suport d'altres administracions, d'un costat, i indicadors de seguiment i avaluació de les directrius i mesures de gestió activa, d'un altre.  
L'expressió d'estos indicadors figura en les taules següents:  
9.1.1. Indicadors clau per a conéixer el grau d'execució de les mesures de gestió, el desenrotllament econòmic i humà i el suport d'altres administracions.  
  
  
  
9.1.2. Indicadors de seguiment i avaluació de les directrius i mesures de gestió activa  
  
Indicadors de seguiment i avaluació de les directrius i mesures de gestió activa  
Directriu/Mesura de gestió activa Indicadors  
 Realitzacions Resultats  
1. Estudi i seguiment dels hàbitats d'interés comunitari Es realitzaran els treballs tècnics i científics necessaris per a conéixer la composició actual i històrica dels hàbitats i espècies de la ZEC, així com els processos que intervenen en la seua distribució, de manera que permeta realitzar un seguiment de l'estat de conservació al final de cada període d'avaluació d'esta norma de gestió Nombre de treballs  
2. Seguiment de l'estat de conservació de Teucrium lepicephalum Es realitzaran els treballs necessaris per a assegurar la supervivència i bon estat de conservació de les poblacions del timó mascle (Teucrium lepicephalum) Evolució de la superfície i població del timó mascle respecte al període anterior  
3. Control de les masses forestals de Pinus halepensis i Eucalytus sp Localització de zones de la ZEC amb Pinus halepensis i Eucalytus sp on puga desenrotllar-se Teucrium lepicephalum Nombre d'hectàrees amb presència de Teucrium lepicephalum on s'ha eliminat Pinus halepensis i Eucalytus sp  
4. Control d'espècies exòtiques invasores Localització de zones de la ZEC amb presència d'espècies exòtiques invasores Nombre d'hectàrees i/o focus en la ZEC on s'han eliminat espècies exòtiques invasores  
5. Eradicació d'abocadors incontrolats Treballs tècnics encaminats a l'eradicació de l'abocador de la ZEC Nombre d'abocadors incontrolats que puguen aparéixer novament i la reutilització de l'abocador eradicat en esta actuació  
  
  
  
9.2. Indicadors per al seguiment de l'estat de conservació de les espècies i hàbitats  
En este apartat s'establixen dos tipus d'indicadors: indicadors de seguiment de l'estat de conservació de les espècies i hàbitats, i indicadors per a quantificar el progrés de la norma de gestió en relació amb l'efectiva realització del seguiment.  
9.2.1. Indicadors de seguiment de l'estat de conservació de les espècies i hàbitats.  
Són els mateixos indicadors (paràmetres) que han sigut utilitzats per a establir l'estat de conservació descrit en l'apartat 2.2 d'esta norma de gestió. No obstant això, en este cas no pretenen determinar de manera precisa si estos elements han aconseguit l'estat de conservació favorable o el grau de proximitat respecte a este, atés que esta situació pot ser derivada de la comparació directa amb els valors favorables de referència establits en la metodologia per a l'avaluació dels hàbitats i espècies sota l'informe d'aplicació de la Directiva Hàbitats (article 17). Els indicadors de seguiment valoren, en canvi, si l'evolució dels elements de gestió és positiva o negativa respecte a este estat de conservació favorable que s'ha de mantindre o aconseguir.  
  
9.2.2. Indicadors per a quantificar el progrés de la norma de gestió en relació amb el seguiment.  
S'establixen dos indicadors:  
1. Grau de seguiment: percentatge (%) d'espècies i hàbitats per als quals s'ha avaluat l'estat de conservació als 6 anys.  
2. Grau d'avançament en objectius de conservació: percentatge (%) d'espècies i hàbitats que:  
a) Mantenen l'estat de conservació.  
b) Milloren l'estat de conservació.  
c) Empitjoren l'estat de conservació.  
A este efecte, el llindar per a quantificar un canvi en l'estat de conservació es definix com el pas d'una categoria a una altra, de manera que en la figura següent qualsevol canvi de categoria de dreta a esquerra és una millora i un empitjorament en el sentit contrari:  
  
Favorable Desfavorable-inadequat Desfavorable-roín  
 Empitjora l'estat de conservació  
 Millora l'estat de conservació  
  
  
El canvi de la categoria desconegut a qualsevol altra categoria no es considera com una millora o empitjorament de l'estat de conservació, encara que sí un avanç en el grau de coneixement de l'espècie o l'hàbitat. De la mateixa manera, el pas d'un estat de conservació conegut a la categoria desconegut, implica només un retrocés en el grau de coneixement.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 7216, del 18-02-2014 (2014/1359)

DECRETO 31/2014, de 14 de febrero, del Consell, por el que se declara zona especial de conservación el lugar de importancia comunitaria Algepsars de Finestrat y se aprueba su norma de gestión.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**VIGENTE**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/d/2014/02/14/31/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   7216

Fecha DOGV
:   18-02-2014

Sección del DOGV
:   I. DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   2014/1359

CVE


Fecha del documento
:   14-02-2014

Organismo emisor
:   Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Decreto

Descriptores 

:   * [Finestrat](javascript:void(0))
    * [protección del medio ambiente](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))
    * [protección de la flora](javascript:void(0))
    * [especie protegida](javascript:void(0))
    * [reserva natural](javascript:void(0))

DECRETO 31/2014, de 14 de febrero, del Consell, por el que se declara zona especial de conservación el lugar de importancia comunitaria Algepsars de Finestrat y se aprueba su norma de gestión. [2014/1359]  
PREÁMBULO  
  
El Consell, en su Acuerdo de 10 de julio de 2001, aprobó la lista y la delimitación de los lugares de importancia comunitaria (LIC) que debían ser propuestos a la Comisión Europea como contribución a la constitución de la Red Ecológica Europea Natura 2000, creada por la Directiva 92/43/CEE, del Consejo, de 21 de mayo de 1992, relativa a la conservación de los hábitats naturales y de la fauna y flora silvestres. Dicha lista incluía el lugar Algepsars de Finestrat (ES5212009), un pequeño espacio pero de gran importancia por albergar, entre otros, el hábitat natural de interés comunitario prioritario 1520, vegetación gipsícola ibérica (Gypsophiletalia), y una de las mejores poblaciones mundiales de Teucrium lepicephalum. La inclusión de este espacio en la Red Natura 2000 se vio confirmada posteriormente con la Decisión de la Comisión Europea de 19 de julio de 2006, por la que se adoptó, de conformidad con la Directiva 92/43/CEE, del Consejo, la lista de lugares de importancia comunitaria de la región biogeográfica mediterránea, notificada con el número C (2006) 3261.  
Tal lugar de importancia comunitaria debe ser declarado ahora zona especial de conservación (ZEC), de conformidad con lo establecido en el artículo 4.4 de la directiva y en el artículo 42.3 de la Ley básica estatal 42/2007, de 13 de diciembre, del Patrimonio Natural y de la Biodiversidad, así como en el artículo 29 bis 4 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana. Dicha declaración debe ir acompañada de la aprobación de las medidas de conservación que sean necesarias para responder a las exigencias ecológicas de los hábitats y las especies que motivaron la inclusión de estos lugares en la Red Natura 2000, pues así se ha establecido en el artículo 6.1 de la directiva, en los artículos 42.3 y 45.1 de la Ley 42/2007 y en los artículos 14 quater 1.a y 29 bis 4 de la Ley 11/1994. De lo establecido en la Ley 11/1994, se desprende que dichas medidas de conservación deben contenerse en las denominadas normas de gestión, las cuales son equivalentes a los planes o instrumentos de gestión mencionados en el artículo 45.1 de la Ley 42/2007. Dichas normas de gestión deben recoger también las medidas necesarias para evitar el deterioro de los hábitats y las alteraciones de las especies que motivaron la inclusión en la Red Natura 2000 de estos espacios.  
El presente decreto procede, pues, a declarar ZEC el LIC Algepsars de Finestrat y a aprobar su norma de gestión, que se ha diseñado teniendo en cuenta las exigencias que respecto a su contenido se establecen tanto en la Ley 42/2007 (art. 45.1) como en la Ley 11/1994 (art. 47 ter). Todo ello al amparo del artículo 50.6 del Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana, que establece la competencia de la Generalitat para el desarrollo legislativo y ejecución de la legislación básica del Estado en materia de medio ambiente y para dictar medidas adicionales de protección.  
En su proceso de elaboración se dio una especial importancia al periodo de participación pública y audiencias a las corporaciones locales afectadas, destacando la puesta a disposición del público, en la página web de la Consellería de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente, de la versión preliminar del proyecto de decreto, del plan de participación pública y de su memoria técnica.  
Por cuanto antecede, cumplidos los trámites procedimentales previstos en el artículo 43 de la Ley 5/1983, de 30 de diciembre, de la Generalitat, del Consell, en el Decreto 24/2009, de 13 de febrero, del Consell, sobre la forma, la estructura y el procedimiento de elaboración de los proyectos normativos de la Generalitat y en el artículo 29 ter de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, a propuesta de la consellera de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente, conforme con el Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana y previa deliberación del Consell, en la reunión del día 14 de febrero de 2014,  
  
  
DECRETO  
  
Artículo 1. Objeto  
Es objeto del presente decreto declarar zona especial de conservación (ZEC) el lugar de importancia comunitaria Algepsars de Finestrat (ES5212009) y aprobar su norma de gestión.  
  
Artículo 2. Declaración de la zona especial de conservación, ámbito territorial y valores que motivan su declaración  
1. Se declara zona especial de conservación el lugar de importancia comunitaria Algepsars de Finestrat (ES5212009), cuya delimitación se describe de forma cartográfica en el anexo I.  
2. Los hábitats naturales de interés comunitario y las especies de interés comunitario que motivan su declaración se especifican en el anexo II del presente decreto, que contiene la ficha descriptiva de la ZEC.  
  
Artículo 3. Norma de gestión  
1. Se aprueba la norma de gestión de la mencionada ZEC que figura en el anexo III.  
2. El ámbito territorial de la citada norma de gestión viene descrito de forma cartográfica en el apartado 1 de dicha norma, abarcando la ZEC y un área de conectividad ecológica.  
3. La vigencia de la citada norma de gestión es indefinida, sin perjuicio de que pueda ser revisada en cualquier momento en función del cumplimiento de los objetivos de conservación establecidos en ella.  
4. De conformidad con lo indicado en el artículo 47.4 quater de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, la norma de gestión es vinculante tanto para las administraciones públicas como para los particulares, prevaleciendo sobre el planeamiento territorial y urbanístico y sobre cualquier otro instrumento sectorial de ordenación o gestión de recursos naturales.  
5. El régimen de infracciones y sanciones relativo al incumplimiento de las normas de aplicación directa y el régimen de evaluación de repercusiones establecidos en la norma de gestión, será el establecido en la Ley 42/2007, de 13 de diciembre, del Patrimonio Natural y de la Biodiversidad; en la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana; en el Real Decreto Legislativo 1/2008, de 11 de enero, por el que se aprobó el Texto Refundido de la Ley de Evaluación de Impacto Ambiental de Proyectos, y en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat, de Impacto Ambiental, o en las leyes que las sustituyan.  
  
Artículo 4. Régimen de responsabilidad ambiental  
El régimen de responsabilidad ambiental por los daños generados por los operadores económicos a las especies y los hábitats que han motivado la declaración de la ZEC será el establecido en la Ley 26/2007, de 23 de octubre, de Responsabilidad Medioambiental, sin perjuicio de la aplicación, en su caso, de las disposiciones contenidas en la Ley 42/2007, de 13 de diciembre; la Ley 11/1994, de 27 de diciembre; en el Real Decreto Legislativo 1/2008, de 11 de enero, y en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, o en las leyes que las sustituyan.  
  
DISPOSICIONES ADICIONALES  
  
Primera. Comunicación a la Comisión Europea  
Se faculta a la persona titular de la consellería con competencias en materia de medio ambiente para llevar a cabo los trámites necesarios para remitir el presente decreto al ministerio competente en materia de medio ambiente, a efectos de su comunicación a la Comisión Europea.  
  
Segunda. Disponibilidad del documento técnico informativo y justificativo de la norma de gestión  
El documento técnico informativo y justificativo de la norma de gestión se encontrará disponible, para su consulta, en la página web de la consellería con competencias en materia de medio ambiente.  
  
DISPOSICIONES FINALES  
  
Primera. Habilitación para desarrollo  
1. Se faculta a la persona titular de la Consellería con competencias en materia de medio ambiente:  
a) Para ampliar, modificar o suprimir, mediante orden, las actuaciones previstas en las medidas de gestión activa de la norma de gestión, si así lo requiere la evolución del estado de conservación de los hábitats y especies determinado a partir del seguimiento previsto para los mismos.  
b) Para modificar, mediante orden, el anexo II del presente decreto, al objeto de incluir o excluir hábitats naturales y/o especies en virtud de la actualización de la información científica.  
2. Se faculta a la persona titular de la dirección general competente en materia de Red Natura 2000 para actualizar, mediante resolución, la zonificación prevista en la norma de gestión, una vez llevada a cabo la medida de gestión activa relacionada con el estudio y seguimiento de los hábitats de interés comunitario.  
  
Segunda. Entrada en vigor  
El presente decreto entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
  
Valencia, a 14 de febrero de 2014.  
  
El president de la Generalitat,  
ALBERTO FABRA PART  
  
La consellera de Infraestructuras,  
Territorio y Medio Ambiente,  
ISABEL BONIG TRIGUEROS  
  
  
  
  
ANEXO I  
Delimitacion gráfica de la zona especial de conservación Algepsars de Finestrat (ES5212009)  
  
ANEXO II  
Ficha descriptiva de la zona especial de conservación Algepsars de Finestrat (ES5212009)  
  
Algepsars de Finestrat (ES5212009).  
ZEC continua.  
Superficie total: 102.65 ha.  
Provincia: Alicante.  
Municipio: Finestrat.  
Hábitats y especies presentes en el espacio:  
  
Hábitats  
Hábitats de interés comunitario del anexo I de la Directiva 92/43/CEE presentes en el espacio  
Código Nombre  
1520 \* Vegetación gipsícola ibérica (Gypsophiletalia)  
6220 \* Zonas subestépicas de gramíneas y anuales del Thero-Brachypodietea  
1510\* Estepas salinas mediterráneas (Limonietalia)  
5330 Matorrales termomediterráneos y pre-esteparios  
92D0 Galerías y matorrales ribereños termomediterráneos (Nerio-Tamaricetea y Securinegion tinctoriae)  
9540 Pinares mediterráneos de pinos mesogeanos endémicos  
  
  
\*Hábitat prioritario  
  
Especies  
Especies de interés comunitario del anexo II de la Directiva 92/43/CEE presentes en el espacio  
Código Nombre  
1693 Teucrium lepicephalum  
Otras especies importantes de flora y fauna  
  
  
Datos relevantes: pequeña zona de matorrales gipsícolas litorales, destacada por albergar una de las mejores poblaciones mundiales de Teucrium lepicephalum.  
Otras protecciones vigentes en la zona: microrreserva Tossal dels Corbs (Orden de 6 de noviembre de 2000, de la Consellería de Medio Ambiente, por la que se declaran 18 microrreservas vegetales en la provincia de Alicante).  
  
  
ANEXO III  
Norma de gestión de la zona especial de conservación Algepsars de Finestrat (ES5212009).  
  
Índice  
1. Ámbito de la norma de gestión  
2. Inventario de tipos de hábitats naturales y hábitats de especies presentes en el espacio, descripción de su estado de conservación y de los criterios utilizados para interpretarlo  
2.1. Hábitats naturales y especies de interés comunitario presentes en el espacio  
2.1.1. Hábitats de interés comunitario.  
2.1.2. Especies de interés comunitario.  
2.2. Determinación del estado de conservación de los hábitats y especies presentes en el espacio y criterios de valoración  
2.2.1. Sistema de evaluación y criterios.  
2.2.2. Valoración del estado de conservación actual de los hábitats naturales y las especies de interés comunitario.  
2.2.3. Estado de conservación favorable.  
2.2.3.1. Definición del estado de conservación favorable de los hábitats.  
2.2.3.2. Definición de estado de conservación favorable de las especies.  
3. Objetivos de conservación y gestión  
3.1. Objetivos de conservación y gestión referentes a los hábitats de interés comunitario  
3.2. Objetivos de conservación y gestión referentes a las especies de interés comunitario  
3.3. Objetivos de gestión referentes al conjunto del espacio  
4. Zonificación del ámbito de aplicación de la norma de gestión  
5. Normas de aplicación directa  
5.1. Normativa de aplicación directa de carácter general  
5.1.1. Conservación de suelos y lucha contra la erosión.  
5.1.2. Prevención de la contaminación de suelos.  
5.1.3. Prevención y lucha contra incendios forestales.  
5.2. Normativa de aplicación directa de carácter específico para usos y actividades  
5.2.1. Actividades agrarias y ganaderas.  
5.2.2. Actividades forestales.  
5.2.3. Actividades extractivas, industriales y comerciales.  
5.2.4. Infraestructuras y equipamientos.  
5.2.5. Urbanismo y actividades constructivas.  
5.3. Normativa de aplicación directa para la zona de conectividad ecológica  
6. Régimen de evaluación de repercusiones  
6.1. Obligación general de evaluar  
6.2. Concreción de la obligación de evaluar  
6.2.1. Planes, programas y proyectos excluidos de sustanciar la evaluación de repercusiones sobre la Red Natura 2000.  
6.2.2. Planes, programas y proyectos obligatoriamente sometidos a evaluación detallada.  
6.2.3. Resto de supuestos.  
7. Directrices y medidas de gestión activa  
A) Evaluación de comunidades.  
B) Mejora, restauración y conservación.  
C) Información de los valores naturales para fomentar la conservación y el desarrollo sostenible del entorno.  
8. Programa de actuaciones  
9. Régimen de evaluación de los resultados de las medidas de conservación sobre los hábitats y especies presentes en el espacio  
9.1. Indicadores para el seguimiento del estado de aplicación de la norma de gestión.  
9.1.1. Indicadores clave para conocer el desarrollo de las medidas de gestión, desarrollo económico humano y apoyo de otras administraciones.  
9.1.2. Indicadores de seguimiento y evaluación de las directrices y medidas de gestión activa.  
9.2. Indicadores para el seguimiento del estado de conservación de las especies y hábitats.  
9.2.1. Indicadores de seguimiento del estado de conservación de las especies y hábitats.  
9.2.2. Indicadores para cuantificar el progreso de la Norma de Gestión en relación con el seguimiento.  
1. Ámbito de la norma de gestión  
El ámbito territorial de la presente Norma de Gestión abarca la Zona Especial de Conservación (ZEC) de Algepsars de Finestrat y una zona de conectividad ecológica entre este espacio y el lugar de importancia comunitaria (LIC) Aitana, Serrella i Puigcampana. Esta zona de conectividad se incluye por su importancia para el hábitat prioritario 1520\*, Vegetación gipsícola ibérica (Gypsophiletalia).  
La delimitación cartográfica del ámbito de la presente norma de gestión es la siguiente:  
2. Inventario de tipos de hábitats naturales y hábitats de especies presentes en el espacio, descripción de su estado de conservación y de los criterios utilizados para interpretarlo  
2.1. Hábitats naturales y especies de interés comunitario presentes en el espacio  
2.1.1. Hábitats de interés comunitario.  
En la ZEC Algepsars de Finestrat se encuentran representados los siguientes hábitats de interés comunitario listados en el anexo I de la Directiva 92/43/CEE (Directiva Hábitat):  
  
Código hábitat Hábitat Presente en el FND Evaluación del lugar para el FND  
 Cobertura Representatividad Superficie relativa Conservación Evaluación global  
1520\* Vegetación gipsícola ibérica (Gypsophiletalia) Si 40,6 B C B B  
6220\* Zonas subesteparias de gramíneas y anuales del TheroBrachypodietea Si 29,1 B C B B  
1510\* Estepas salinas mediterráneas (Limonietalia) No <1 B C B B  
5330 Matorrales termomediterráneos y pre-esteparios No 28,8 B C B B  
92D0 Galerías y matorrales ribereños termomediterráneos (Nerio-Tamaricetea y Securinegion tinctoriae) No 0.5 B C B B  
9540 Pinares mediterráneos de pinos mesogeanos endémicos No 26,7 B C B B  
  
  
\* Hábitat prioritario  
  
Evaluación del lugar para el formulario normalizado de datos (FND). Representatividad: A, excelente; B, buena; C, significativa; D, presencia no significativa. Superficie relativa: relación entre la superficie cubierta por el hábitat en el lugar y la superficie total del territorio nacional cubierta por el mismo tipo de hábitat: A, 100 % > p >15 %; B, 15 % > p > 2 %; C: 2 % > p > 0 %. Conservación: A, excelente; B, buena; C: intermedia o escasa. Valoración global: A: valor excelente; B, valor bueno; C: valor significativo.  
2.1.2. Especies de interés comunitario.  
Únicamente existe una especie del anexo II, de la Directiva Hábitats, presente en el espacio: Teucrium lepicephalum (zamarrilla de yesar).  
En la siguiente tabla se muestra la información sobre la presencia y población de esta especie. Se indica también la actualización de la información poblacional con respecto al formulario normalizado de datos del lugar.  
  
Código RN2000 Especie Población según formulario normalizado de datos (FND) Población actualizada (2012) con información posterior al FND Evaluación del lugar para el formulario normalizado de datos  
 Población Conservación Aislamiento Global  
1693 Teucrium lepicephalum P 31.667 individuos B B C A  
  
  
  
Evaluación del lugar según formulario normalizado de datos (ficha LIC). Población (respecto a la población nacional): A, 100 % > p > 15 %; B, 15 % > p > 2 %; C, 2 % > p > 0 %; D: población no significativa. Conservación: A, excelente; B, buena; C: media o reducida. Aislamiento: A, población (casi) aislada; B, población no aislada pero al margen de su área de distribución; C, población no aislada integrada en su área de distribución. Valoración global: A, valor excelente; B, valor bueno; C: valor significativo.  
2.2. Determinación del estado de conservación de los hábitats y especies presentes en el espacio y criterios de valoración  
2.2.1. Sistema de evaluación y criterios.  
El sistema de evaluación del estado de conservación, basado en la integración de los cuatro grandes bloques o parámetros que se indican más abajo, está basado en las directrices para la evaluación de los hábitats y especies bajo el informe de aplicación de la Directiva Hábitats (art. 17), establecidas en la guía metodológica elaborada por la Comisión Europea: ETC-BD, 2011. Assessment and reporting under article 17 of the Habitats Directive. Explanatory Notes & Guidelines for the period 2007-2012. Final draft, july 2011.  
Los mencionados parámetros son los siguientes. Para los hábitats: distribución o rango; superficie ocupada; estructura y funciones específicas; y perspectivas de futuro. Para las especies: población; perspectivas de futuro; distribución; y hábitat.  
Esta metodología ha sido adaptada para poder evaluar de forma independiente el estado de conservación de cada especie y hábitat. Se ha diseñado, por tanto, una serie de subparámetros e indicadores que permiten determinar, para cada uno de esos bloques de evaluación, su estado de conservación en función de las cuatro categorías establecidas (favorable, desfavorable-inadecuado, desfavorable-malo o desconocido). En la memoria técnica se detalla cuáles son tales indicadores y subparámetros.  
2.2.2. Valoración del estado de conservación actual de los hábitats naturales y las especies de interés comunitario.  
  
Estado de conservación actual de los hábitats naturales de interés comunitario  
Código hábitat Hábitat Rango Superficie ocupada Estructura y funciones específicas Perspectivas de futuro Evaluación global del estado de conservación  
1520\* Vegetación gipsícola ibérica (Gypsophiletalia) F F DI F DI  
6220\* Zonas subesteparias de gramíneas y anuales del Thero-Brachypodietea F F F F F  
1510\* Estepas salinas mediterráneas (Limonietalia) F F F F F  
5330 Matorrales termomediterráneos y pre-esteparios F F F F F  
92D0 Galerías y matorrales ribereños termomediterráneos (Nerio-Tamaricetea y Securinegion tinctoriae) F F F F F  
9540 Pinares mediterráneos de pinos mesogeanos endémicos F F F F F  
  
  
\*Hábitat prioritario  
  
Estado de conservación para todos los parámetros: F, favorable (verde); DI, desfavorable-inadecuado (ámbar); DM, desfavorable-malo (rojo); D, desconocido (insuficiente información para realizar una asignación; blanco).  
  
Estado de conservación actual de las especies de interés comunitario  
Especie Rango Población Hábitat Perspectivas de futuro Evaluación global  
Teucrium lepicephalum F F DI F DI  
  
  
Estado de conservación para todos los parámetros: F, favorable (verde); DI, desfavorable-inadecuado (ámbar); DM, desfavorable-malo (rojo); D, desconocido (insuficiente información para realizar una asignación; blanco).  
2.2.3. Estado de conservación favorable.  
2.2.3.1. Definición del estado de conservación favorable de los hábitats  
Se asume que el estado de conservación favorable de los hábitats viene definido por el mantenimiento de los valores actuales de los parámetros de evaluación. Esto quiere decir que los hábitats se encontrarán en estado favorable si mantienen esos valores actuales (los que presentaron cuando se evaluó el estado actual de los hábitats). La única excepción a esta situación se establece para el hábitat 1520\*, Vegetación gipsícola ibérica (Gypsophiletalia), para el que se considera que los bloques de evaluación rango, superficie y perspectivas futuras están en estado de conservación favorable, pero no así en el caso de la estructura y funciones específicas, cuyo estado de conservación es desfavorable-inadecuado. Para este hábitat, se considera que se encontrará en estado de conservación favorable si mantiene o mejora los valores actuales de los tres primeros bloques, y se restaura el hábitat (eliminación de pinares repoblados), de forma que el bloque estructura y funciones específicas pase a estado favorable, y con ello la asignación global del hábitat también a favorable al aplicar la matriz de evaluación.  
2.2.3.2. Definición de estado de conservación favorable de las especies.  
En ausencia de datos anteriores, la población favorable de referencia (PFR) dentro de la ZEC se establece en los mismos valores que la población actual, es decir, en 31.667 ejemplares.  
La especie se encontrará en estado de conservación favorable si se mantienen o incrementan los valores poblacionales de referencia favorable, el rango y la superficie y calidad del hábitat.  
  
3. Objetivos de conservación y gestión  
3.1. Objetivos de conservación y gestión referentes a los hábitats de interés comunitario  
  
Los objetivos de conservación y gestión comunes para el conjunto de los hábitats de interés comunitario de presencia confirmada en el espacio son los siguientes:  
a) Actualizar periódicamente la información cartográfica de la superficie y cobertura, así como aquellos parámetros que permitan calcular los diferentes índices de los bloques de evaluación del estado de conservación de los hábitats.  
b) Mantener o mejorar la distribución, superficie, cobertura y funciones específicas de cada uno de los hábitats en el momento de entrada en vigor de la norma de gestión. Con carácter general, se permitirá la evolución natural de los tipos de hábitats a otras comunidades de la sucesión, siempre que estos cambios no se deban a alteraciones provocadas directa o indirectamente por la actividad humana.  
Únicamente se establecen objetivos de conservación y gestión específicos para un hábitat: 1520\*, Vegetación gipsícola ibérica (Gypsophiletalia), en concreto, restaurar el hábitat en áreas coincidentes con la distribución de Teucrium lepicephalum, mediante la eliminación de los factores que están afectando la estructura y función de la comunidad y, especialmente, eliminando los ejemplares repoblados de pinos.  
3.2. Objetivos de conservación y gestión referentes a las especies de interés comunitario  
Los objetivos de conservación y gestión para la única especie de interés comunitario presente en el espacio ?Teucrium lepicephalum- son:  
a) Actualizar de forma periódica la información sobre la distribución, superficie ocupada, cobertura, tamaño poblacional, etc., así como de aquellos parámetros que permitan calcular los diferentes índices de los bloques de evaluación del estado de conservación de la especie.  
b) Mantener o mejorar la distribución, población, superficie ocupada y cobertura en el momento de entrada en vigor de la norma de gestión, siempre que estos parámetros permitan considerar que la especie se encuentra dentro del estado de conservación favorable y que las perspectivas de futuro para estas variables sean buenas.  
c) Restaurar su hábitat, 1520\*, vegetación gipsícola ibérica (Gypsophiletalia), en aquellas áreas donde se localiza Teucrium lepicephalum, mediante la eliminación de los factores que están afectando la estructura y función de la comunidad y, especialmente, eliminando los ejemplares repoblados de pinos.  
d) Reforzar las poblaciones de la especie en las áreas restauradas, en aquellos casos en los que la cobertura de la especie tras la finalización de la erradicación de los pinos difiera significativamente de aquellas parcelas de su distribución en las que no se efectuaron repoblaciones de pinos.  
e) Mejorar la cohesión de las poblaciones aisladas de la especie dentro del espacio, favoreciendo la colonización de zonas intermedias y el intercambio genético entre los diferentes núcleos poblacionales. Esta mejora se realizará a través del establecimiento de nuevas poblaciones en corredores del hábitat 1520\* que reúnan las condiciones para albergar la especie.  
f) Mejorar la cohesión de las poblaciones aisladas de la especie presentes en el espacio con aquellas situadas dentro y/o fuera de otros espacios de la Red Natura 2000, a través del establecimiento de nuevas poblaciones de la especie en aquellas zonas que reúnan las condiciones para albergarlas, de forma que favorezcan la colonización de las zonas intermedias y el intercambio genético entre las diferentes poblaciones.  
g) Conservación ex situ de la especie a través del depósito (y mantenimiento) en bancos de germoplasma de semillas que permitan regenerar las poblaciones en caso de que desaparezcan por causas naturales o antrópicas.  
3.3. Objetivos de gestión referentes al conjunto del espacio  
Con objeto de integrar los diferentes objetivos específicos para los hábitats y las diferentes clasificaciones de especies, los objetivos de gestión para el conjunto del espacio pretenden redimensionar los anteriores, de forma que puedan establecerse prioridades en función de las siguientes directrices:  
Concepción en red. Contribución de cada hábitat y/o especie al conjunto de la Red Natura 2000 a escala regional (Comunitat Valenciana), nacional y europea.  
En función de la cobertura de cada hábitat dentro del espacio, de la proporción relativa que representa dentro del conjunto de la Red Natura 2000 en la Comunitat Valenciana y de la contribución relativa de la primera a la Red Natura 2000 en Europa, los hábitats y especies más importantes son los siguientes:  
1. Hábitat: 1520\*, Vegetación gipsícola ibérica (Gypsophiletalia).  
2. Especie: Teucrium lepicephalum.  
Por lo que tendrán prioridad las medidas de gestión que favorezcan la conservación de estos elementos y aquellas medidas que contribuyan a alcanzar o mantener un estatus de conservación favorable.  
Priorización de recursos. Las directrices de gestión activa podrán iniciarse de acuerdo con un calendario de prioridades basadas en el grado de importancia de las especies en un contexto de recursos limitados. En este sentido, el orden de prioridad para la ejecución de medidas de gestión, en caso de ser necesario, será el siguiente:  
1. 1520\*, vegetación gipsícola ibérica (Gypsophiletalia) con Teucrium lepicephalum  
2. 1520\*, vegetación gipsícola ibérica (Gypsophiletalia) sin Teucrium lepicephalum  
3. 1510\*, estepas salinas mediterráneas (Limonietalia) con Limonium parvibracteatum  
4, 6220\*, zonas subesteparias de gramíneas y anuales del Thero-Brachypodietea  
5. 92D0, galerías y matorrales ribereños termomediterráneos (Nerio-Tamaricetea y Securinegion tinctoriae)  
6. 5330, matorrales termomediterráneos y pre-esteparios  
Contexto económico, social y territorial. La evolución de la aplicación de la norma de gestión tendrá en cuenta los cambios en el contexto económico, social y territorial del entorno del espacio, de forma que se adapte, en la medida de lo posible, a las diferentes necesidades y limitaciones impuestas por el medio socioeconómico. Esta adaptación podrá tener lugar siempre y cuando no sean contrarias a los objetivos de gestión de los hábitats y especies y contribuya a alcanzar un estado de conservación favorable de los mismos.  
  
4. Zonificación del ámbito de aplicación de la norma de gestión.  
A efectos normativos y de gestión, el ámbito de aplicación territorial de la presente norma de gestión se zonifica en las siguientes categorías específicas, derivadas de la presencia o no de hábitats y especies para los que se establecen objetivos de conservación:  
Zona A, áreas de la ZEC en las que consta la presencia de hábitats prioritarios incluidos en el anexo I de la Directiva Hábitats (a excepción del hábitat 6220\* por su gran representatividad) y/o de los hábitats protegidos señalados en el Decreto 70/2009, de 22 de mayo, del Consell, por el que se crea y regula el Catálogo Valenciano de Especies de Flora Amenazadas y se regulan medidas adicionales de conservación. Los hábitats considerados para esta categoría en el ámbito de esta norma de gestión son los siguientes:  
  
Código Hábitat  
1520 \* Vegetación gipsícola ibérica (Gypsophiletalia)  
1510\* Estepas salinas mediterráneas (Limonietalia)  
  
  
Zona B, áreas de la ZEC en las que conste la presencia de hábitats de interés comunitario no prioritarios del anexo I de la Directiva Hábitats:  
  
Código Hábitat  
6220\* Zonas subesteparias de gramíneas y anuales del Thero-Brachypodietea  
5330 Matorrales termomediterráneos y pre-esteparios  
92D0 Galerías y matorrales ribereños termomediterráneos (Nerio-Tamaricetea y Securinegion tinctoriae)  
9540 Pinares mediterráneos de pinos mesogeanos endémicos  
  
  
Zona C, correspondería a aquellas áreas incluidas en la ZEC que no forman parte de las categorías A o B pero que presentan un interés para la conservación del espacio considerado en su conjunto. En el presente caso, no se han identificado áreas que correspondan a esta consideración, por lo que no se ha considerado esta categoría de zonificación en la presente norma.  
Zona D, comprende el resto del ámbito incluido en la ZEC que no cumple los criterios para ser incluido en ninguna de las categorías anteriores. Específicamente, se incluirán en esta categoría las áreas urbanas y urbanizables, grandes infraestructuras y, en general, ámbitos que carezcan de cualquier relevancia desde el punto de vista de la aplicación de la norma y el cumplimiento de sus objetivos.  
Zona de conectividad ecológica: se trata de un área ubicada entre la ZEC de Algepsars de Finestrat y el LIC de Aitana, Serrella i Puigcampana. Ambos espacios cuentan con una buena representación del hábitat Vegetación gipsícola ibérica (Gypsophiletalia). En ambos espacios se han inventariado diferentes recintos de la especie Teucrium lepicephalum. El objetivo principal de esta zona es establecer los mecanismos suficientes para mantener el estado del hábitat y de las poblaciones de la especie de referencia y, con ello, asegurar la conectividad del hábitat y la especie en ambos espacios.  
La representación cartográfica de esta zonificación es la siguiente:  
  
  
5. Normas de aplicación directa  
5.1. Normativa de aplicación directa de carácter general  
5.1.1. Conservación de suelos y lucha contra la erosión.  
Con carácter general, se prohíbe en las zonas A y B cualquier actividad que pueda desencadenar o favorecer procesos erosivos incompatibles con la conservación de los suelos. De forma específica, quedan prohibidas las siguientes actuaciones, con las excepciones que se contemplan en los apartados siguientes:  
a) El desbroce no selectivo o la eliminación total de la cubierta vegetal natural.  
b) Las quemas de cualquier naturaleza y extensión.  
c) La roturación de terrenos ocupados por la vegetación natural.  
d) La preparación del terreno mediante terrazas para la reforestación.  
e) La alteración sustancial o destrucción de elementos tradicionales de conservación de suelos (bancales, ribazos, terrazas tradicionales, etc.).  
5.1.2. Prevención de la contaminación de suelos.  
Quedan prohibidas en todo el ámbito de la ZEC todas aquellas actividades que puedan producir la contaminación de suelos o del subsuelo con riesgo para los hábitats y especies, así como las que produzcan menoscabo de los usos actuales o potenciales de estos recursos o de su capacidad ecológica. En el mismo sentido, se prohíbe todo tipo de vertido sólido o líquido potencialmente contaminante sobre los suelos, o su incorporación al subsuelo mediante cualquier procedimiento.  
Asimismo, en todo el ámbito territorial de la ZEC será objetivo prioritario la protección de los ecosistemas a los efectos de la aplicación del Real Decreto 9/2005, de 14 de enero, por el que se establece la relación de actividades potencialmente contaminantes del suelo y los criterios y estándares para la declaración de suelos contaminados.  
5.1.3. Prevención y lucha contra incendios forestales.  
El uso del fuego con cualquier finalidad o modalidad queda prohibido con carácter general en el ámbito de la ZEC, excepto en los casos en los que sea autorizado excepcionalmente por la Consellería competente en materia de medio ambiente.  
Las superficies forestales, tanto públicas como privadas, comprendidas en el ámbito de la ZEC deberán conservarse en unas condiciones silvícolas que aseguren un comportamiento adecuado frente a la posible declaración o propagación de incendios forestales.  
5.2. Normativa de aplicación directa de carácter específico para usos y actividades  
Las actuaciones relacionadas con las actividades y usos que a continuación se listan se clasifican, a efectos de la presente norma de gestión, del siguiente modo: usos y actividades no compatibles; usos y actividades compatibles, y usos y actividades potencialmente permisibles previa evaluación de sus repercusiones sobre la Red Natura 2000.  
5.2.1. Actividades agrarias y ganaderas.  
a) Con carácter general, en el ejercicio de la agricultura en el ámbito de la ZEC se dará preferencia a la utilización de productos fitosanitarios de bajo riesgo y a las medidas de control biológico.  
b) Se consideran compatibles en el ámbito de la ZEC:  
1.º Las roturaciones para uso agrícola, si se realizan en terrenos dedicados a dicho uso con anterioridad a la entrada en vigor de la presente Norma de Gestión.  
2.º Los cambios de cultivo en los terrenos mencionados en el apartado anterior  
3.º Las explotaciones ganaderas, si se realizan en terrenos dedicados a dicho uso con anterioridad a la entrada en vigor de la presente norma de gestión.  
4.º La actividad tradicional de pastoreo ovino. No obstante, si se observara que causa daños significativos a los hábitats o a las especies de mayor interés, podrán establecerse medidas específicas para evitar o reducir el impacto.  
c) Se consideran no compatibles:  
1.º La roturación de terrenos incultos u ocupados por vegetación natural a la entrada en vigor de la presente norma de gestión en las zonas A y B.  
2.º La instalación de nuevas explotaciones ganaderas y de instalaciones de estabulación en las zonas A y B.  
d) Se consideran potencialmente permisibles previa evaluación de sus repercusiones sobre la Red Natura 2000: las actuaciones relacionadas con la actividad agraria o ganadera no descritas en los apartados anteriores.  
5.2.2. Actividades forestales.  
a) Se consideran compatibles en todo el ámbito de la ZEC, a excepción de la zona A, el mantenimiento y gestión de las masas forestales, siempre y cuando no entren en contradicción con las necesidades de conservación de los hábitats y especies objeto de la presente norma de gestión.  
b) Se consideran no compatibles las nuevas plantaciones y repoblaciones con especies arbóreas en la zona A.  
c) Se consideran potencialmente permisibles previa evaluación de sus repercusiones sobre la Red Natura 2000, las actuaciones relacionadas con la actividad forestal no descritas en los apartados anteriores que se pretendan llevar a cabo en el interior de la ZEC.  
5.2.3. Actividades extractivas, industriales y comerciales.  
a) Se consideran no compatibles:  
1.º En todo el ámbito de la ZEC, las explotaciones o aprovechamientos extractivos de carácter minero de cualquier clase.  
2.º En las zonas A y B, la instalación de nuevas actividades industriales y comerciales distintas a las existentes a la entrada en vigor de la presente norma de gestión.  
b) Se consideran usos y actividades potencialmente permisibles previa evaluación de sus repercusiones sobre la Red Natura 2000, las modificaciones de las instalaciones industriales y comerciales existentes en las zonas A y B, a la entrada en vigor de la presente norma de gestión, así como las nuevas instalaciones industriales en la zona D.  
5.2.4. Infraestructuras y equipamientos.  
a) Se consideran no compatibles en todo el ámbito de la ZEC:  
1.º La instalación de infraestructuras de gestión y tratamiento de residuos.  
2.º La construcción de nuevas autopistas, autovías, carreteras y vías públicas de comunicación.  
3.º La construcción de líneas de ferrocarril.  
4.º La construcción de aeropuertos, aeródromos y helipuertos  
5.º La instalación de infraestructuras de depuración de aguas residuales  
6.º Las actuaciones relacionadas con la producción de energía, su almacenamiento y transporte.  
b) Se consideran usos y actividades potencialmente permisibles, previa evaluación de sus repercusiones sobre la Red Natura 2000 en todo el ámbito de la ZEC:  
1.º La apertura de nuevos caminos rurales y sendas.  
2.º El mantenimiento, mejora o ampliación de carreteras y vías públicas de comunicación.  
5.2.5. Urbanismo y actividades constructivas.  
a) Quedan prohibidas las reclasificaciones a suelo urbanizable en todo el ámbito de la ZEC.  
b) Se consideran compatibles las construcciones, edificaciones e instalaciones existentes en la ZEC a la entrada en vigor de la presente norma de gestión, siempre que hayan sido realizadas de conformidad con la legalidad vigente.  
c) Se consideran actividades no compatibles en las zonas A y B, la realización de cualquier clase de nuevas construcciones, incluyendo las viviendas familiares aisladas, así como las viviendas y otras construcciones vinculadas a la actividad agrícola.  
d) Se consideran usos y actividades potencialmente permisibles, previa evaluación de sus repercusiones sobre la Red Natura 2000, las actuaciones no descritas en los apartados anteriores que se pretendan implantar o desarrollar en el ámbito de la ZEC.  
5.3. Normativa de aplicación directa para la zona de conectividad ecológica  
No se establece normativa de aplicación directa para la zona de conectividad ecológica, aplicándose en ella el régimen de evaluación de repercusiones previsto en el apartado siguiente.  
  
6. Régimen de evaluación de repercusiones  
6.1. Obligación general de evaluar  
Con carácter general, y sin perjuicio de lo indicado en el apartado siguiente, quedan sometidos a evaluación de repercusiones sobre la Red Natura 2000 los planes, programas y proyectos que entran dentro del ámbito de aplicación territorial y material del Decreto 60/2012, de 5 de abril, del Consell, por el que se regula el régimen especial de evaluación y de aprobación, autorización o conformidad de planes, programas y proyectos que puedan afectar a la Red Natura 2000.  
En lo que respecta al ámbito de aplicación territorial, el régimen de evaluación de repercusiones se aplicará en las siguientes áreas:  
a) Todo el ámbito de la ZEC.  
b) El área delimitada como zona de conectividad ecológica.  
c) El área constituida por el dominio público hidráulico y la zona de servidumbre de la cuenca fluvial del río Anxero, 500 metros aguas arriba a contar desde el límite de la ZEC.  
Asimismo, se considerará que entran dentro del campo de aplicación material del citado decreto, los siguientes proyectos:  
a) Las actividades de uso público del medio en grupos organizados, incluyendo competiciones deportivas u otros eventos deportivos, lúdicos o culturales.  
b) La construcción, reconstrucción o remodelación de edificaciones aisladas o instalaciones en suelo no urbanizable, destinadas a actividades agrícolas, ganaderas, forestales o cinegéticas.  
c) La construcción, reconstrucción o remodelación de viviendas unifamiliares aisladas en suelo no urbanizable.  
d) La construcción, reconstrucción o remodelación de edificaciones aisladas o instalaciones en suelo no urbanizable, destinadas a uso turístico, por ejemplo, alojamientos rurales, establecimientos de restauración, campamentos y similares.  
e) Las actuaciones silvícolas, incluyendo aprovechamientos forestales y conservación y mejora de masas forestales.  
f) La construcción y mantenimiento de líneas eléctricas.  
g) La apertura, mantenimiento y mejora de caminos y pistas rurales y forestales.  
6.2. Concreción de la obligación de evaluar  
6.2.1. Planes, programas y proyectos excluidos de sustanciar la evaluación de repercusiones sobre la Red Natura 2000.  
Quedan excluidos de la obligación de evaluar sus repercusiones sobre el espacio objeto de la presente norma de gestión, las actuaciones expresamente mencionadas en las directrices y medidas de gestión activa, por estar relacionadas directamente con la gestión del espacio.  
También quedan excluidos de la obligación de evaluar sus repercusiones sobre este espacio aquellos planes, programas, proyectos o actividades que se han considerado como incompatibles en las normas de aplicación directa de la presente norma de gestión, dado que en ningún caso podrán ser objeto de aprobación, autorización, o consentimiento por parte de las autoridades sustantivas.  
Finalmente, quedan excluidos de la obligación de evaluar detalladamente sus repercusiones sobre el espacio los siguientes supuestos de planes, programas o proyectos, por considerarse, sobre la base de datos objetivos, que no es probable que tengan afecciones apreciables:  
a) Los siguientes instrumentos de planeamiento que afecten al suelo urbano: planes de reforma interior, estudios de detalle y los programas para el desarrollo de actuaciones aisladas.  
b) Los planes, programas y proyectos relativos a las actuaciones y actividades consideradas como compatibles en las normas de aplicación directa de la presente norma de gestión, siempre que el plan, programa o proyecto tenga por objeto exclusivo la regulación de la actividad que se considera compatible.  
Para todos estos casos, en consecuencia, no será necesario solicitar la valoración preliminar de repercusiones.  
6.2.2. Planes, programas y proyectos obligatoriamente sometidos a evaluación detallada.  
Quedan obligatoriamente sometidos a evaluación detallada de sus repercusiones sobre el espacio de la Red Natura 2000 objeto de la presente norma de gestión los siguientes planes, programas y proyectos, por considerarse que pueden afectar de modo apreciable a este espacio:  
a) Instrumentos de ordenación territorial que afecten a este espacio.  
b) Instrumentos de planeamiento urbanístico distintos a los previstos en el apartado anterior.  
c) Los indicados expresamente como potencialmente permisibles previa evaluación en las normas de aplicación directa de la presente norma de gestión.  
6.2.3. Resto de supuestos: los planes, programas o proyectos que, entrando en el campo de aplicación territorial y material del Decreto 60/2012, de 5 de abril, no hayan sido expresamente considerados en los apartados precedentes como excluidos de evaluación de repercusiones u obligatoriamente sometidos a evaluación detallada, deberán someterse a evaluación detallada de su repercusiones sobre la ZEC objeto de la presente norma de gestión si así se indica en las correspondientes valoraciones preliminares.  
  
7. Directrices y medidas de gestión activa  
Las directrices y medidas de gestión activa constituyen el conjunto de actuaciones necesarias que deben ejecutarse con la finalidad de que los hábitats y/o especies de la ZEC, y en especial aquellos que se hayan propuesto como objetivo, mantengan o alcancen un estado de conservación favorable.  
Las actuaciones planteadas se pueden englobar en los siguientes apartados, en función de la naturaleza de las intervenciones:  
A) Evaluación de comunidades  
Este apartado engloba un conjunto de actuaciones mediante las que se obtendrán los datos necesarios para actualizar el conocimiento de los impactos y amenazas que puedan ejercer alguna influencia sobre los hábitats y especies en la ZEC, así como la evolución del estado de conservación de los hábitats y especies que se hayan designado de interés. Se han considerado las siguientes actuaciones:  
1. Estudio y seguimiento de los hábitats de interés comunitario  
Objetivos. Disponer información actualizada de:  
a) Un catálogo de los hábitats y especies vegetales de interés presentes en la ZEC.  
b) Una cartografía (E:1/10.000) en formato SIG, con una base de datos integrada de los hábitats y especies de interés.  
c) La evolución de los diferentes parámetros que permitan el cálculo de los índices de los bloques del estado de conservación de los hábitats.  
d) La detección temprana de las presiones y amenazas que puedan influir sobre los hábitats y especies consideradas objetivo y, en general, de los cambios que puedan afectar a su estado de conservación.  
e) La localización de núcleos poblacionales próximos de especies raras o endémicas (p. e. Teucrium lepicephalum), favoreciendo la conectividad y la fundación de nuevas poblaciones.  
Descripción de la actuación: se realizarán los trabajos necesarios para conocer los hábitats presentes en la ZEC, así como los procesos que intervienen en su estado de conservación, de manera que permita realizar la valoración de su estado de conservación. Básicamente, estos trabajos consistirán en la actualización cartográfica de los hábitats al final de cada periodo de evaluación, en la que se registren los parámetros necesarios para evaluar el estado de conservación.  
La valoración de la evolución del estado de conservación de todos los hábitats correspondiente a los bloques de rango y superficie ocupada se realizará mediante los datos cartográficos existentes. El bloque correspondiente a estructura y funciones para el hábitat 9540 se calculará mediante la comparación de los datos dasométricos disponibles en los inventarios forestales, y para el hábitat 1520\* se empleará la evolución poblacional de Teucrium lepicephalum, obtenidos en la directriz, Seguimiento del estado de conservación de Teucrium lepicephalum.  
Ámbito de aplicación: toda la ZEC y la zona de conectividad ecológica.  
2. Seguimiento del estado de conservación de Teucrium lepicephalum  
Objetivos. Los objetivos perseguidos mediante la implementación de esta actuación son:  
a) Asegurar la supervivencia de la especie en su medio natural.  
b) Localizar posibles poblaciones no conocidas de la especie.  
c) Localizar zonas óptimas para incrementar su área de distribución, favoreciendo así la posibilidad de que, de forma natural, se establezcan conexiones entre las poblaciones conocidas.  
d) Detectar, localizar y corregir los impactos y las amenazas que puedan contribuir a la degradación de las poblaciones de esta especie.  
Descripción de la actuación: se realizará un conjunto de acciones dirigidas a conocer la situación y favorecer el buen estado de conservación de la zamarrilla de yesar (Teucrium lepicephalum) dentro de la ZEC. Estas acciones servirán para determinar el estado de conservación de la especie y los requerimientos que puedan condicionar su área de distribución, favoreciéndose así la conexión con otras poblaciones próximas. Para ello, se realizarán seguimientos poblacionales de T. lepicephalum acompañados de trabajos cartográficos (E:1/10.000) donde se identificarán otros parámetros de interés (presiones, actuaciones de conservación, etc.).  
La valoración de la evolución del estado de conservación de la especie correspondiente al bloque de rango y hábitat se realizará mediante los datos cartográficos obtenidos mediante la ejecución de esta directriz, y con los ya indicados en la directriz Estudio y seguimiento de los hábitats de interés comunitario. El bloque correspondiente a población se calculará mediante la comparación de los datos poblacionales obtenidos mediante esta directriz y los datos históricos disponibles.  
Ámbito de aplicación: área de distribución en la ZEC y en el área de conectividad ecológica.  
B) Mejora, restauración y conservación  
Comprende un grupo de actuaciones destinadas a mejorar el estado de conservación de la flora y fauna, favorecer la regeneración de las zonas degradadas y corregir los principales impactos y amenazas, tanto actuales como potenciales, que suceden en la zona. Se han considerado las siguientes actuaciones:  
1. Control de las masas forestales de pinus halepensis y Eucalytus sp.  
Objetivos. Mediante la implementación de esta medida, se controlará la densidad y área de distribución de los ejemplares de Pinus halepensis y Eucalyptus sp. en la ZEC en las zonas de presencia de hábitat 1520\* Gypsophiletalia, de manera que no interfiera en la consecución de poblaciones saludables de las especies propias de este hábitat. Los objetivos perseguidos mediante esta actuación son:  
a) Favorecer la regeneración del hábitat 1520\*(Gypsophiletalia) dentro de la ZEC.  
b) Aumentar el estado de conservación del hábitat 1520\* (Gypsophiletalia) dentro de la ZEC, en aquellas zonas donde el pinar está actuando como un limitante.  
c) Mantener el estado de conservación del hábitat 1520\* (Gypsophiletalia) dentro de la ZEC, en aquellas zonas donde el hábitat está bien conservado, pero donde están empezando a aparecer pimpollos.  
d) Restaurar áreas con presencia de especies endémicas como Teucrium lepicephalum, sometidas a degradación debido a la presencia de pinares originados por la aplicación de antiguas políticas de repoblación forestal.  
Descripción de la actuación: se realizará un conjunto de actuaciones encaminadas al control de las masas de Pinus halepensis y Eucalytus sp. en el interior de la ZEC (tala, saca, preparación del terreno, previsión de repoblaciones, etc.) y a evitar el deterioro de la zona. Este control consistirá en la eliminación concreta de la masa de pinos o en el control de su expansión, dependiendo de la riqueza florística de la zona a favorecer, tanto actualmente como potencialmente.  
Ámbito de aplicación: zonas del interior de la ZEC donde se desee favorecer la presencia de Gypsophiletalia.  
2. Control de especies exóticas invasoras  
Objetivos. Mediante la ejecución de esta directriz se pretende:  
a) Controlar la presencia de especies vegetales invasoras dentro de la ZEC.  
b) Controlar la expansión de nuevos ejemplares de especies vegetales invasoras dentro de las áreas naturales de la ZEC desde las propiedades privadas y las zonas urbanas.  
c) Permitir la regeneración de los hábitats afectados por la presencia de especies invasoras, favoreciendo un incremento de su estado de conservación.  
d) Favorecer el desarrollo de especies de interés, especialmente las recogidas en la Directiva 92/43CEE, del Consejo, de 21 de mayo, relativa a la conservación de los hábitats naturales y de la fauna y flora silvestres, como el endemismo Teucrium lepicephalum.  
e) Restaurar áreas degradadas de los hábitats de interés comunitario presentes en la ZEC debido a la presencia de especies exóticas invasoras.  
Descripción de la actuación: se realizará un conjunto de actuaciones necesarias para controlar los ejemplares de las especies invasoras vegetales en diferentes zonas de la ZEC. Para ello se ejecutarán los trabajos necesarios para disminuir el área de distribución y evitar la dispersión de estas especies a otras zonas mediante:  
a) La eliminación y control de los ejemplares presentes en las zonas A y B.  
b) La detección temprana de nuevos ejemplares en todo el territorio.  
Ámbito de aplicación: toda la ZEC.  
3. Erradicación de vertederos incontrolados  
Objetivos. Mediante la implementación de esta directriz se pretende conseguir:  
a) Eliminar los vertederos incontrolados presentes en la ZEC mediante la retirada de los residuos allí presentes.  
b) Cambiar este tipo de hábitos entre los residentes para contribuir en la conservación y mantenimiento de los hábitats y especies.  
c) Reducir el impacto visual que provoca sobre el paisaje la acumulación de desechos en el medio natural.  
d) Disminuir el riesgo de incendio por acumulación de restos de podas.  
e) Disminuir la probabilidad de aparición de nuevos focos de dispersión de especies exóticas invasoras a partir de los restos de podas procedentes de zonas ajardinadas.  
f) Reducir la probabilidad de que se produzca contaminación del suelo y del agua.  
Descripción de la actuación: se realizará un conjunto de actuaciones encaminadas a la eliminación de los vertederos incontrolados en la ZEC, mediante la retirada de todos los residuos depositados en estas zonas y a fomentar las buenas prácticas entre los residentes de la zona para evitar la aparición de nuevos focos de esta naturaleza. El fomento de buenas prácticas se realizará mediante una campaña informativa en la que se darán a conocer las principales características y valores de los hábitats y especies de la zona y los problemas que puede suponer el uso de vertederos incontrolados, tanto para la salud humana como para el resto de hábitats y especies.  
Tras la retirada de los residuos se valorará la necesidad de realizar una restauración de la zona mediante el acondicionamiento del terreno y plantación de especies de interés.  
Ámbito de aplicación: toda la ZEC.  
C) Información de los valores naturales para fomentar la conservación y el desarrollo sostenible del entorno  
Mediante las actuaciones contempladas se pretende aumentar el conocimiento de los valores naturales de la zona por parte de la población local, con la finalidad de que los ciudadanos colaboren, tanto directa como indirectamente, en la conservación del medio ambiente. Dentro de este apartado se ha considerado la siguiente actuación: Campaña de información y concienciación ciudadana entre la población local.  
Objetivos. Mediante la ejecución de esta campaña de información se pretende:  
a) Aumentar la estima de los espacios naturales y de las especies de interés por parte de la población local, así como fomentar comportamientos respetuosos con la naturaleza.  
b) Reducir los focos de dispersión de especies alóctonas y vertederos en el territorio.  
c) Proporcionar los recursos necesarios a la población para difundir los valores naturales del territorio, así como las estrategias empleadas para conservarlo.  
d) Transmitir la importancia de la ZEC Algepsars de Finestrat dentro de la Red Natura 2000 y, por lo tanto, en la preservación de los hábitats y especies de interés comunitario.  
e) Identificar los diferentes colectivos que pueden verse afectados y que ejercen alguna influencia significativa en la zona.  
Descripción de la actuación: se realizará una campaña informativa entre la población local, con el objetivo de dar a conocer las principales características y valores de los hábitats y especies de la zona, especialmente las de interés comunitario y las especies endémicas.  
Se editará material informativo, con contenido adaptado al público al que se dirija, que se difundirá entre los diferentes colectivos de la zona. Se debe dar la información suficiente para que la ciudadanía acepte la necesidad de realizar algunas actuaciones y colabore activamente en la conservación.  
Ámbito de aplicación: todo el territorio.  
  
Medidas de gestión activa Impactos, presiones y amenazas  
 B01.01 B02.01.02 E03 I01  
1. Estudio y seguimiento de los hábitats de interés comunitario SI SI SI  
2. Seguimiento del estado de conservación de Teucrium lepicephalum SI SI SI  
3. Control de las masas forestales de Pinus halepensis y Eucalyptus sp. SI SI   
4. Control de especies exóticas invasoras SI  
5. Erradicación de vertederos incontrolados SI   
6. Campaña de información y concienciación ciudadana entre la población local   
  
Impactos, presiones y amenazas: B01.01, Plantaciones forestales en zonas abiertas (árboles autóctonos); B02.01.02 Reforestaciones (árboles alóctonos); E03 Vertederos; I01 Especies invasivas alóctonas.  
  
8. Programa de actuaciones  
A continuación se presenta sintéticamente el conjunto de directrices, medidas o actuaciones de gestión activa contempladas en esta Norma de Gestión, indicando su prioridad de ejecución en cada zona, la fuente de financiación, su estimación económica y la responsabilidad sectorial de la actuación.  
  
9. Régimen de evaluación de los resultados de las medidas de conservación sobre los hábitats y especies presentes en el espacio  
La evaluación de los resultados de las medidas de conservación (normativa y directrices, y medidas de gestión activa) sobre los hábitats y especies presentes en la ZEC se realizará periódicamente, coincidiendo en el tiempo con la realización de los informes de aplicación de la Directiva Hábitats (Directiva 92/43/CEE) previstos en su artículo 17.  
Para evaluar los resultados de dichas medidas de conservación sobre los hábitats y especies, se instauran dos sistemas de indicadores: indicadores para el seguimiento del estado de aplicación de la norma de gestión, e indicadores para el seguimiento del estado de conservación de las especies y hábitats.  
9.1. Indicadores para el seguimiento del estado de aplicación de la norma de gestión  
Con la finalidad de seguir y evaluar periódicamente la ejecución de la presente Norma de Gestión, así como la efectividad de la misma, se han definido indicadores clave para conocer el grado de desarrollo de las medidas de gestión, el desarrollo económico y humano y el apoyo de otras Administraciones, de un lado, e indicadores de seguimiento y evaluación de las directrices y medidas de gestión activa, de otro.  
La expresión de tales indicadores figura en las siguientes tablas:  
9.1.1. Indicadores clave para conocer el desarrollo de las medidas de gestión, desarrollo económico y humano y apoyo de otras administraciones.  
  
  
  
9.1.2. Indicadores de seguimiento y evaluación de las directrices y medidas de gestión activa  
  
Indicadores de seguimiento y evaluación de las directrices y medidas de gestión activa  
Directriz/Medida de Gestión Activa Indicadores  
 Realizaciones Resultados  
1. Estudio y seguimiento de los hábitats de interés comunitario. Se realizarán los trabajos técnicos y científicos necesarios para conocer la composición actual e histórica de los hábitats y especies de la ZEC, así como los procesos que intervienen en su distribución, de manera que permita realizar un seguimiento del estado de conservación al final de cada periodo de evaluación de esta Norma de Gestión. Número de trabajos.  
2. Seguimiento del estado de conservación de Teucrium lepicephalum. Se realizarán los trabajos necesarios para asegurar la supervivencia y buen estado de conservación de las poblaciones de zamarrilla de yesar (Teucrium lepicephalum). Evolución de la superficie y población por la zamarrilla de yesar respecto al periodo anterior.  
3. Control de las masas forestales de Pinus halepensis y Eucalytus sp. Localización de zonas de la ZEC con Pinus halepensis y Eucalytus sp donde pueda desarrollarse Teucrium lepicephalum. Número de hectáreas con presencia de Teucrium lepicephalum donde se ha eliminado Pinus halepensis y Eucalytus sp.  
4. Control de especies exóticas invasoras. Localización de zonas de la ZEC con presencia de especies exóticas invasoras Número de hectáreas y/o focos en la ZEC donde se han eliminado especies exóticas invasoras..  
5. Erradicación de vertederos incontrolados Trabajos técnicos encaminados a la erradicación del vertedero de la ZEC Número de vertederos incontrolados que puedan aparecer de nuevo y la reutilización del erradicado en esta actuación.  
  
  
  
9.2. Indicadores para el seguimiento del estado de conservación de las especies y hábitats  
En este apartado se establecen dos tipos de indicadores: indicadores de seguimiento del estado de conservación de las especies y hábitats, e indicadores para cuantificar el progreso de la norma de gestión en relación con la efectiva realización del seguimiento.  
9.2.1. Indicadores de seguimiento del estado de conservación de las especies y hábitats.  
Son los mismos indicadores (parámetros) que han sido utilizados para establecer el estado de conservación descrito en el apartado 2.2 de la presente norma de gestión. Sin embargo, en este caso, no pretenden determinar de forma precisa si estos elementos han alcanzado el estado de conservación favorable o el grado de proximidad con respecto a este, dado que esta situación puede ser derivada de la comparación directa con los valores favorables de referencia establecidos en la metodología para la evaluación de los hábitats y especies bajo el informe de aplicación de la Directiva Hábitats (art. 17). Los indicadores de seguimiento valoran, en cambio, si la evolución de los elementos de gestión es positiva o negativa con respecto a este estado de conservación favorable a mantener o alcanzar.  
9.2.2. Indicadores para cuantificar el progreso de la Norma de Gestión en relación con el seguimiento.  
Se establecen dos indicadores:  
1. Grado de seguimiento: porcentaje (%) de especies y hábitats para las que se ha evaluado el estado de conservación a los 6 años.  
2. Grado de avance en objetivos de conservación: porcentaje (%) de especies y hábitats que:  
a) Mantienen el estado de conservación.  
b) Mejoran el estado de conservación.  
c) Empeoran el estado de conservación.  
A este efecto, el umbral para cuantificar un cambio en el estado de conservación se define como el paso de una categoría a otra, de forma que en la siguiente figura cualquier cambio de categoría de derecha a izquierda es una mejora y un empeoramiento en el sentido contrario:  
  
Favorable Desfavorable-inadecuado Desfavorable-malo  
 Empeora el estado de conservación  
 Mejora el estado de conservación  
  
  
El cambio de la categoría desconocido a cualquier otra categoría no se considera como una mejora o empeoramiento del estado de conservación, aunque sí un avance en el grado de conocimiento de la especie o el hábitat. De igual forma, el paso de un estado de conservación conocido a la categoría desconocido, implica solo un retroceso en el grado de conocimiento.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI