Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 3643, del 13-12-1999 (1999/10201)

ORDRE de 26 de novembre de 1999, per la qual s'estableix la reglamentació específica del Llibre Genealògic de la Raça Ovina Guirra de la Comunitat Valenciana.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/o/1999/11/26/(1)/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   3643

Data del DOGV
:   13-12-1999

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   1999/10201

CVE


Data del document
:   26-11-1999

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació

Tipus de document
:   Ordre

Descriptors 

:   * [oví](javascript:void(0))
    * [producció animal](javascript:void(0))
    * [ramat](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))

ORDRE de 26 de novembre de 1999, per la qual s'estableix la reglamentació específica del Llibre Genealògic de la Raça Ovina Guirra de la Comunitat Valenciana. [1999/X10201]
  
La raça ovina valenciana denominada guirra, roja llevantina o sudat, constitueix un grup d'ovelles úniques, pròpies de la Comunitat Valenciana, i té una importància significativa en les zones difícils de l'interior, on és una ovella molt apreciada per la seua rusticitat i adaptació al medi.
  
En l'actualitat es troba en regressió, si bé determinades mesures de suport a la constitució d'una Associació Nacional de Criadors de Raça Guirra (AN Guirra) per part de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, l'objectiu de la qual és la promoció i el manteniment de la raça guirra en la Comunitat Valenciana i en la resta del territori espanyol, així com altres mesures com ara la catalogació d'aquesta com a raça pura en perill d'extinció, segons recull el Reial Decret 1.682/1997, de 7 de novembre, estan contribuint a la recuperació progressiva d'aquesta raça.
  
Convé citar, a més, que una de les mesures bàsiques de protecció és el suport legal que fixe i determine les característiques morfològiques i fenotípiques de la raça. Així, aquesta es concreta en la constitució del llibre genealògic específic de la raça guirra. Per a l'elaboració de les característiques que s'hi descriuen s'ha tingut en compte els criteris dels ramaders més representatius pertanyents a l'Associació de Criadors de Raça Guirra (AN Guirra), consensuats amb veterinaris especialistes del Servei de Producció i Sanitat Animal de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, així com amb enginyers agrònoms de la Universitat Politècnica de València.
  
D'altra banda, el Reial Decret 286/1991, de 8 de març, sobre selecció i reproducció de bestiar oví i cabrum de races pures, adapta la normativa comunitària en aspectes com ara inscripció de bestiar oví i cabrum en els llibres genealògics i requisits que cal exigir per al reconeixement d'associacions o agrupacions de criadors de bestiar oví i cabrum, i faculta les comunitats autònomes per a l'organització, el desenvolupament i el control d'aquestes activitats en l'àmbit de les respectives competències.
  
Pel que s'ha exposat i atés l'interès que suposa per a la Comunitat Autònoma Valenciana la conservació i el foment de la raça ovina guirra, la necessitat de fer ús dels mecanismes més idonis per al control i la millora de la raça, i en atenció a la petició formulada pels criadors d'aquesta raça, resulta procedent la implantació del llibre genealògic de la raça ovina guirra en la regió de la Comunitat Autònoma Valenciana, raó per la qual la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació
  
ORDENA
  
Article únic
  
S'aprova la reglamentació específica del Llibre Genealògic de la Raça Ovina Guirra, que figura com a annex d'aquesta ordre i que serà d'aplicació en tot el territori de la Comunitat Valenciana.
  
DISPOSICIÓ FINAL
  
Aquesta ordre vigeix des de l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.
  
València, 26 de novembre de1999
  
La consellera d'Agricultura, Pesca i Alimentació,
  
M. ÀNGELS RAMON-LLIN I MARTÍNEZ
  
Annex
  
Reglamentació Específica del Llibre Genealògic de la Raça Ovina Guirra
  
1. Normes generals
  
En el llibre genealògic de la raça ovina guirra podran registrar-se tots els animals que reunisquen les característiques ètniques definides en el seu estàndard o prototip racial i que s'ajusten al que es disposa en aquesta reglamentació específica.
  
El Llibre Genealògic d'aquesta raça constarà dels registres següents:
  
Fundacional (RF)
  
Auxiliar (RA)
  
De Naixements (RN)
  
Definitiu (RD)
  
De Mèrits (RM)
  
D'Explotacions (RE)
  
Per a la inscripció d'una cria en el registre corresponent, la sol·licitud es presentarà en imprès normalitzat i aprovat a l'efecte (declaració de cobriment i de naixement), en la qual es farà constar: gestació de la mare, data de naixement, sexe i paternitat de la cria. Aquests documents hauran de tenir entrada en la seu del llibre genealògic oficial de la raça durant el mes següent al naixement.
  
No podran ser inscrits en cap registre aquells exemplars que presenten tares o defectes morfològics que en desaconsellen la utilització com a reproductors o que presenten falta de fidelitat racial.
  
El pas d'animals d'un registre a un altre es produirà automàticament sobre la base dels mèrits propis.
  
Com a ratificació dels registres d'aquest llibre genealògic i per a major garantia de la inscripció i identificació d'exemplars en aquests, l'inspector de raça podrà realitzar les diligències i esbrinaments que estime pertinents a fi d'aclarir tots els aspectes que considere necessaris i, així mateix, podrà recórrer a la verificació del parentesc mitjançant les proves corresponents.
  
Correspon a l'associació oficialment reconeguda l'expedició de la documentació genealògica, que haurà d'incloure, a més, tots els distintius d'identificació referits a l'animal de què es tracte i que han de correspondre amb els que presente el mateix individu.
  
S'estableixen, amb caràcter oficial, les proves de paternitat.
  
2. Registres del Llibre Genealògic
  
2.1. Registre Fundacional (RF)
  
Aquest registre representa el fonament i principio selectiu de la raça. Conseqüentment, ha d'acollir aquells reproductors (mascles i femelles) que responguen al prototip racial que s'estableix en aquesta reglamentació i complisquen les exigències següents:
  
a) Tenir un any d'edat com a mínim.
  
b) Arribar en la qualificació morfològica almenys als 65 punts els mascles i als 60 les femelles, segons el barem oficial.
  
c) Que la inscripció se sol·licite de manera expressa en l'oficina del llibre genealògic oficial de la raça.
  
Aquest registre tindrà una vigència de tres anys, comptadors a partir de la publicació d'aquesta ordre.
  
2.2. Registre Auxiliar (RA)
  
Aquest registre romandrà inactiu mentre estiga en vigor el Registre Fundacional (RF)
  
Al seu moment, s'hi inscriuran les reproductores que, tot i mancar totalment o parcialment d'antecedents genealògics reconeguts pel llibre genealògic d'aquesta raça, posseïsquen característiques racials definides.
  
Es classifiquen en:
  
Auxiliar A: accediran a aquest registre les femelles sense documentació genealògica que acrediten la seua ascendència, que arriben en la qualificació morfològica als 60 punts, que tinguen complit un any d'edat i la inscripció de les quals s'haja sol·licitat formalment en l'oficina del llibre genealògic. Els animals que superen aquestes condicions seran identificats en el moment de la qualificació segons el mètode que s'aprove amb aquesta finalitat.
  
Auxiliar B: s'hi inscriuran les femelles filles de mare pertanyent a l'Auxiliar A i de pare inscrit en el Registre Fundacional o Definitiu, i que en el seu moment obtinguen la puntuació morfològica exigida per a les femelles Auxiliar A.
  
La inscripció en el Registre Auxiliar perdurarà durant tota la vida de l'animal, el qual, no obstant això, no serà considerat de raça pura.
  
2.3. Registre de Naixements (RN)
  
S'hi inclouran les cries dels dos sexes nascudes de progenitors que pertanyen al Registre Fundacional (RF) o al Registre Definitiu (RD), o nascudes de femelles pertanyents al Registre Auxiliar (RA) cobertes per mascles del Registre Fundacional (RF) o del Registre Definitiu (RD).
  
La inscripció de les cries en aquest registre estarà condicionada al compliment de les exigències següents:
  
a) Que la declaració del cobriment o inseminació artificial s'haja comunicat dins dels tres primers mesos d'haver-se iniciat aquelles.
  
b) Que la declaració del naixement s'haja rebut degudament formalitzada abans dels trenta dies posteriors al naixement.
  
c) Que els animals no tinguen defectes determinants de desqualificació.
  
d) Les cries inscrites en aquest registre hi romandran fins que es traslladen al RD, després d'haver estat qualificades aptes per la Comissió i d'haver superat les proves de selecció. Les que superen aquestes proves abans de 36 mesos d'edat seran donades de baixa definitivament.
  
2.4. Registre Definitiu (RD)
  
Podran inscriure's en ell els animals procedents del Registre de Naixements (RN) en complir l'edat d'1 any, amb els requisits següents:
  
a) Haver obtingut una qualificació morfològica mínima de 65 punts les femelles i 70 punts els mascles.
  
b) No presentar tares o defectes que impedisquen una normal funció reproductiva.
  
2.5. Registre de Mèrits (RM)
  
S'inscriuran en ell els reproductors més excel·lents de la raça, que procedisquen del Registre Definitiu i que destaquen per les seues característiques morfològiques, productives i genealògiques.
  
Aquest registre constarà de dues seccions: Femelles i Mascles.
  
2.5.1. Secció Femelles
  
Accediran a aquesta secció aquelles reproductores que hagen assolit els nivells selectius següents:
  
a) 75 o més punts en la qualificació morfològica.
  
b) A partir del tercer any de vigència del llibre, que tinguen almenys tres descendents inscrits en el Registre de Naixements en tres anys consecutius. Aquestes femelles obtindran el títol de Mares de Futur Semental.
  
2.5.2. Secció Mascles
  
Destinada a aquells mascles que aconseguisquen els mèrits següents:
  
a) 80 punts o més en la qualificació morfològica.
  
b) Ser, en el seu dia, fill de mare de futur semental i de pare de Registre Definitiu o de Mèrits.
  
c) Tenir inscrits en el Registre Definitiu deu descendents.
  
Aquests mascles rebran el títol de Mascle Qualificat. Aquells que, a més, hagen estat sotmesos a prova de valoració genètica, segons l'esquema de selecció aprovat a l'efecte, i obtinguen resultats positius seran titulats com a Reproductor Provat.
  
3. Comissió d'Admissió i Qualificació
  
D'acord amb la legislació vigent en aquesta matèria, al si de l'Associació de Criadors de la Raça Ovina Guirra oficialment reconeguda, i com a salvaguarda de les activitats del llibre genealògic i garant de la puresa racial, funcionarà una comissió denominada d'Admissió i Qualificació d'exemplars, la constitució i les comeses de la qual seran les següents:
  
a) President: director general d'Innovació Agrària i Ramaderia de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació de la Comunitat Valenciana, o persona que delegue.
  
b) Inspector director tècnic: veterinari nomenat expressament per a aquesta comesa pel director general d'Innovació Agrària i Ramaderia.
  
c) Vocal: un tècnic qualificador de la raça nomenat, a l'efecte, per l'associació responsable del llibre genealògic.
  
d) Secretari: president de l'Associació, que actuarà amb veu i vot.
  
Si en algun cas concret es considera necessari, es podrà demanar la presència i l'opinió d'un ramader associat, sempre que no siga part interessada en la qüestió que s'ha de tractar.
  
Corresponen a aquesta comissió les competències següents:
  
a) Aprovar, si s'escau, les sol·licituds d'inscripció d'animals en els diferents registres del llibre genealògic. En aquesta primera fase, molt especialment les referides al registre funcional.
  
b) Resoldre les reclamacions que, en matèria d'inscripció o qualificació, puguen presentar els ramaders interessats.
  
c) Elaborar un programa d'actuació destinat a formar el nucli base del llibre genealògic.
  
d) Proposar a la Direcció General d'Innovació Agrària i Ramaderia l'esquema de valoració genètica de reproductors, a través de l'associació oficialment reconeguda.
  
4. Registre d'Explotacions
  
Per poder inscriure ramaderies en aquest registre serà requisit obligatori que els propietaris d'aquestes ho sol·liciten per escrit davant l'associació oficialment reconeguda per a la gestió del llibre genealògic.
  
Cada ramaderia haurà d'acreditar almenys la propietat de 30 reproductores.
  
L'Associació esmentada procedirà a inscriure la ramaderia en el registre fent coincidir el número assignat amb el número amb què figura aquesta explotació en la llista elaborada a partir del Reial Decret 205/1996, de 9 de febrer, o a partir de la legislació vigent del moment. Aquesta identificació serà utilitzada tant a l'efecte informàtic com selectiu.
  
5. Identificació d'animals
  
Tot animal serà identificat pel sistema de tatuatge, realitzat a la cara interna de l'orella esquerra. Aquest tatuatge ha de reflectir la sigla de la ramaderia a què pertany seguida d'una numeració en la qual les dues primeres xifres corresponen a les darreres de l'any de naixement, i les altres a l'ordre cronològic de naixements a la ramaderia durant aquest any. La seua assignació correspon a l'entitat gestora del llibre.
  
Aquesta identificació dels animals es durà a terme sota la responsabilitat de l'entitat gestora del llibre genealògic, s'executarà d'acord amb la metodologia establida per a aquesta i la seua validesa serà exclusiva a aquest efecte.
  
De manera complementària, es podran fer servir altres distintius d'identificació que faciliten el maneig i la diferenciació dels animals.
  
6. Prototip racial
  
Els exemplars de raça ovina guirra que hagen de registrar-se en el seu llibre genealògic hauran de posseir els caràcters següents:
  
6.1.Caràcters generals
  
Animals de perfil recte, eumètrics i de proporcions mitjanes. Capa de color roig obscur al falb. Aptitud mixta.
  
6.2. Prototip o estàndard racial específic
  
Cap
  
Dimensions mitjanes, totalment desproveït de llana i cobert amb un pèl sedós i brillant fins a l'ultraconvex, en els mascles.
  
Perfil frontonasal subconvex en les femelles.
  
Clatell prominent i en conseqüència amb el coll.
  
Orelles grans i allargades, lleugerament inclinades cap avall.
  
Banyes
  
Cap dels dos sexes tenen banyes.
  
Coll
  
Allargat, sense plecs ni expressió de papada. Freqüentment, té barballeres.
  
Tronc
  
Llarg, profund, amb costellades àmplies. Aplanat en les femelles i un poc més profund en els mascles.
  
Línia dorsolumbar recta o un poc ensellada.
  
El velló
  
Format per flocs quadrats, cal destacar el següent:
  
Baixa densitat, gran abundància a la suarda que reuneix la part distal dels flocs, cosa que dóna al velló un aspecte brut i, per fi, bona fermesa de les fibres llanoses, les quals apareixen regularment ondulades.
  
S'estén pel tronc i el coll deixant al descobert el cap, la vora inferior del coll, el ventre i les extremitats fins al terç superior del braç i la cuixa.
  
Extremitats
  
Llargues, ben aplomades amb natges i cuixes musculades. Canyes i articulacions fines.
  
Peüngles fortes i pigmentades.
  
Mamelles
  
Globuloses i ben desenvolupades.
  
Testicles
  
Simètrics en dimensions i situació amb la pell de la bossa de coloració marró.
  
Pèl, pell i mucoses
  
La pell és de coloració marró obscura i uniforme. Amb l'edat, aquesta coloració va perdent intensitat i hi apareixen tons rogencs clars, semblants a la canyella. Així mateix, en els animals adults, més freqüentment en les femelles, i generalment a partir dels dos anys, hi apareixen pèls blancs, denominats canes pels ramaders, al cap (principalment al front, al musell i a la regió occipital). En alguns casos, també es presenta a les parts distals de les extremitats.
  
6.3. Defectes objectables
  
D'acord amb la descripció del prototip racial, es consideraran com a defectes objectables els següents:
  
a) Direcció cranianocaudal excessivament horitzontal.
  
b) Perfil recte. Dimensions petites i de proporcions curtes. Conformació general desharmònica.
  
c) Cap excessivament gran, d'aspecte femení en els marrans o masculí en les ovelles.
  
d) Tronc poc profund. Creu elevada amb depressions per davant o darrere d'aquesta. Línia dorsolumbar molt ensellada i arcada. Pit estret. Ventre amb principi de reeiximent.
  
e) Capa amb pigmentació melànica.
  
f) Defectes discrets d'aploms o d'altres regions corporals.
  
g) Mamelles amb mugrons massa petits.
  
h) Velló poc o massa estès.
  
i) Orelles curtes, atròfiques. Se'n tendirà a l'eliminació.
  
6.4. Defectes desqualificables
  
a) Presència de banyes.
  
b) Capa amb coloracions diferents al color marró fosc o bai.
  
c) Prognatisme superior o inferior. Presència de plecs transversals a l'eix longitudinal del coll o existència de papada. Garres abundants al llarg de la vora traqueal.
  
d) Anomalies dels òrgans genitals; especialment monorquídia i criptoquídia.
  
e) Extremitats amb defectes d'aploms molt accentuats.
  
6.5. Variabilitat morfològica
  
Atesa la variabilitat morfològica de la raça, en el moment de la valoració es tindrà en compte la uniformitat del ramat en conjunt i la de l'individu en relació amb la resta del col·lectiu.
  
La comissió de valoració estudiarà les varietats morfològiques i en reconeixerà les diferències.
  
6.6. Qualificació morfològica
  
Es realitzarà d'acord amb la valoració visual i pel mètode de punts, i el seu detall servirà per jutjar comparativament el valor d'un exemplar determinat. Cada regió corporal es qualificarà assignant-hi d'un a deu punts, segons l'escala següent:
  
Classe Punts Perfecta 10 Molt bona 9 Bona 8 Acceptable 7 Suficient 5 Insuficient 3 Mala 1
  
L'adjudicació de tres punts o menys a qualsevol de les regions serà causa per a desqualificar l'animal, siga quina siga la puntuació aconseguida en les altres.
  
Els aspectes objecte de la qualificació seran els que a continuació es relacionen, amb expressió, per a cada un d'ells, del coeficient de ponderació.
  
Els punts que s'assignaran a cada un d'aquests aspectes es multiplicaran pel coeficient corresponent i resultarà, així, la puntuació definitiva.
  
Taula de coeficients multiplicadors
  
Caràcters a classificar
  
Coeficients Mascles Femelles
  
Cap i coll 1,4 1,2
  
Tronc i gropa 1 0,8
  
Extremitats, aploms i marxa 1,2 1
  
Pell i mucoses 1,2 1,2
  
Desenvolupament corporal 1 1
  
Caràcters sexuals 0,6
  
Sistema mamari 1,4
  
Caràcters del velló 1,6 1,6
  
Harmonia general 2 1,8
  
 10,0 10,0
  
Obtinguda la puntuació, l'animal queda qualificat d'acord amb les denominacions següents:
  
Qualificacions Punts
  
Excel·lent 90-100
  
Superior 85-89,9
  
Molt bo 80-84,9
  
Bo 75-79,9
  
Acceptable 70-74,9
  
Suficient 65-69,9



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 3643, del 13-12-1999 (1999/10201)

ORDEN de 26 de noviembre de 1999, por la que se establece la Reglamentación Específica del Libro Genealógico de la raza ovina Guirra de la Comunidad Valenciana.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**VIGENTE**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/o/1999/11/26/(1)/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   3643

Fecha DOGV
:   13-12-1999

Sección del DOGV
:   I. DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   1999/10201

CVE


Fecha del documento
:   26-11-1999

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación

Tipo de documento
:   Orden

Descriptores 

:   * [ovino](javascript:void(0))
    * [producción animal](javascript:void(0))
    * [ganado](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))

ORDEN de 26 de noviembre de 1999, por la que se establece la Reglamentación Específica del Libro Genealógico de la raza ovina Guirra de la Comunidad Valenciana. [1999/X10201]
  
La raza ovina valenciana denominada guirra, roja levantina o sudat, constituye un grupo de ovejas únicas, propias de la Comunidad Valenciana, teniendo una importancia significativa en las zonas difíciles del interior, donde es una oveja muy apreciada debido a su rusticidad y adaptación al medio.
  
En la actualidad se halla en regresión, si bien determinadas medidas de apoyo a la constitución de una Asociación Nacional de Criadores de Raza Guirra (AN Guirra) por la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, cuyo objetivo es el de promocionar y conservar el mantenimiento de la raza Guirra en la Comunidad Valenciana y en el resto del territorio española, así como otras medidas de como es la catalogación de la misma como raza pura en peligro de extinción, según recoge el Real Decreto de 1.682/1997, de 7 de noviembre, están contribuyendo a la recuperación de progresiva de la misma
  
Cabe citar, además, que una de las medidas de básicas de protección es mediante un soporte legal que fije y determine los caracteres morfológicos y fenotípicos de la misma. Así, esta se concreta en la constitución del Libro Genealógico Específico de la Raza Guirra. Para la elaboración de las características descritas en el mismo se ha tenido en cuenta los criterios de los ganaderos más representativos pertenecientes a la Asociación de Criadores de Raza Guirra (AN Guirra), consensuados con Veterinarios Especialistas del Servicio de Producción y Sanidad Animal de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, así como con Ingenieros Agrónomos de la Universidad Politécnica de Valencia.
  
Por otra parte, el Real Decreto 286/1991, de 8 de marzo, sobre selección y reproducción de ganado ovino caprino de razas puras, adaptada la normativa comunitaria en aspectos tales como inscripción de ganado ovino y caprino en los libros genealógicos y requisitos a exigir para el reconocimiento de asociaciones o agrupaciones de criadores de ganado ovino y caprino, facultando a las comunidades autónomas para la organización, desarrollo y control de dichas actividades en el ámbito de sus respectivas competencias.
  
Por lo expuesto y dado el interés que supone para la Comunidad Autónoma Valenciana la conservación y el fomento de la raza ovina Guirra, la necesidad de hacer uso de los mecanismos más idóneos para el control y la mejora de la raza y en atención a la petición formulada por los criadores de esta raza resulta procedente la implantación del Libro Genealógico de la Raza Ovina Guirra en la región de la Comunidad Autónoma Valenciana, por lo que esta Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación,
  
ORDENA
  
Artículo único
  
Se aprueba la reglamentación específica del Libro Genealógico de la Raza Ovina Guirra, que figura como anexo de esta orden y que será de aplicación en todo el territorio de la Comunidad Valenciana.
  
DISPOSICIÓN FINAL
  
La presente orden entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
Valencia, 26 de noviembre de 1999
  
La consellera de Agricultura, Educación y Ciencia,
  
Mª ANGELS RAMÓN-LLIN MARTÍNEZ
  
Anexo
  
Reglamentación Específica del Libro Genealógico de la Raza Ovina Guirra.
  
1. Normas generales
  
En el Libro Genealógico de la Raza Ovina Guirra podrán registrarse todos los animales que reúnan las características étnicas definidas en su estándar o prototipo racial y se ajusten a lo dispuesto en la presente reglamentación específica.
  
El Libro Genealógico de esta raza constará de los siguientes registros:
  
Fundacional (RF)
  
Auxiliar (RA)
  
De Nacimientos (RN)
  
Definitivo (RD)
  
De Méritos (RM)
  
De Explotaciones (RE)
  
Para la inscripción de una cría en el registro correspondiente, la solicitud se presentará en impreso normalizado y aprobado al efecto (declaración de cubrición y de nacimiento), en la que se hará constar: la gestación de la madre, fecha de nacimiento, sexo y paternidad de la cría. Estos documentos deberán tener entrada en la sede del Libro Genealógico Oficial de la Raza, durante el mes siguiente al de su nacimiento.
  
No serán inscribibles en ningún registro, aquellos ejemplares que presenten taras o defectos morfológicos que desaconsejen su utilización como reproductores o que exhiban falta de fidelidad racial.
  
El paso de animales de uno a otro registro se producirá automáticamente en base a sus propios méritos.
  
Como refrendo a los registros de este Libro Genealógico y para mayor garantía de la inscripción e identificación de ejemplares en los mismos, el inspector de Raza podrá realizar las diligencias y averiguaciones que estime pertinentes para aclarar cuantos extremos considere necesarios, pudiendo, asimismo, recurrir a la verificación del parentesco, mediante las pruebas correspondientes.
  
Corresponde a la Asociación oficialmente reconocida la expedición de la documentación genealógica que deberá incluir además, todos los distintivos de identificación referidos al animal de que se trate y que han de corresponderse con los que exhiba el propio individuo.
  
Se establecen, con carácter oficial, las pruebas de paternidad.
  
2. Registros del Libro Genealógico
  
2.1. Registro Fundacional (RF)
  
Este registro representa el fundamento y principio selectivo de la raza, por consiguiente, debe acoger a aquellos reproductores (machos y hembras) que, respondiendo al prototipo racial que se establece en la presente reglamentación, cumplan las exigencias siguientes:
  
a) Tener un año de edad como mínimo.
  
b) Alcanzar en su calificación morfológica al menos 65 puntos de los machos y 60 las hembras, según baremo oficial.
  
c) Que su inscripción sea solicitada de forma expresa en la oficina del Libro Genealógico Oficial de la Raza.
  
Este Registro tendrá una vigencia de tres años contados a partir de la publicación de la presente orden
  
2.2. Registro Auxiliar (RA)
  
Este Registro permanecerá inactivo mientras esté en vigor el Registro Fundacional (RF)
  
En su momento, se inscribirán en él, las reproductoras que careciendo total o parcialmente de antecedentes genealógicos reconocidos por el libro genealógico de esta raza, posean caracteres raciales definidos de la misma.
  
Se clasifican en:
  
Auxiliar A: accederán a este registro, las hembras sin documentación genealógica que acredite su ascendencia, que alcancen en su calificación morfológica 60 puntos, tengan cumplido un año de edad y su inscripción haya sido solicitada formalmente en la oficina del Libro Genealógico. Los animales que superen estos condicionantes serán identificados en el momento de la calificación, según el método aprobado al efecto.
  
Auxiliar B: se inscribirán en él, las hembra hijas de madre perteneciente al Auxiliar A, y de padre inscrito en el Registro fundacional o definitivo, que en su momento obtengan la puntuación morfológica exigida para las hembras Auxiliar A.
  
La inscripción en el Registro Auxiliar perdurará durante toda la vida del animal, quien aún así, no será considerada de raza pura.
  
2.3. Registro de Nacimientos (RN)
  
Se incluirán las crías de ambos sexos, nacidas de progenitores que pertenezcan al Registro Fundacional (RF), Registro Definitivo (RD), o nacidas hembras pertenecientes al Registro Auxiliar (RA) cubiertas por machos de Registro Fundacional (RF) o Registro Definitivo (RD).
  
La inscripción de las crías en ese registro estará condicionada al cumplimiento de las siguientes exigencias:
  
a) Que la declaración de la cubrición, inseminación artificial se haya comunicado dentro de los tres primeros meses de haberse iniciado aquellas.
  
b) Que la declaración del nacimiento se haya recibido antes de los treinta días posteriores al nacimiento debidamente formalizada.
  
c) Que los animales carezcan de defectos determinantes de descalificación.
  
d) Las crías inscritas en este registro estarán en el mismo hasta su traslado al RD, después de haber sido calificadas aptas por la Comisión y superadas las pruebas de selección. Los que superen dichas pruebas antes de 36 meses de edad serán dados de baja definitivamente.
  
2.4. Registro Definitivo (RD)
  
Podrán inscribirse en él los animales procedentes del Registro del Nacimientos (RN) al cumplir la edad de 1 año, con los siguientes requisitos:
  
a) Haber obtenido una calificación morfológica mínima de 65 puntos las hembras y 70 puntos los machos.
  
b) No presentar taras o defectos que les impida una normal función reproductiva.
  
2.5. Registro de Méritos (RM)
  
Se inscribirán en él, los reproductores más sobresalientes de la raza, que procedan del Registro Definitivo y destaquen por sus características morfológicas, productivas y genealógicas.
  
Este registro constará de dos secciones: Hembras y Machos.
  
2.5.1. Sección Hembras
  
Accederán a esta sección aquellas reproductoras que hayan alcanzado los siguientes niveles selectivos:
  
a) 75 o más puntos en su calificación morfológica.
  
b) A partir del tercer año de vigencia del libro, tener al menos tres descendientes inscritos en el Registro de Nacimientos, en tres años consecutivos. Estas hembras obtendrán el título de Madres de Futuro Semental.
  
2.5.2. Sección Machos
  
Destinada a aquellos machos que consigan los siguientes méritos:
  
a) 80 puntos o, más, en su calificación morfológica.
  
b) Ser, en su día, hijo de madre de futuro semental y de padre de Registro Definitivo o de Méritos.
  
c) Tener inscritos en el Registro Definitivo diez descendientes.
  
Estos machos recibirán el título de Macho Cualificado. Aquellos que, además, hayan sido sometidos a prueba de valoración genética, según esquema de selección aprobado al efecto y obtengan resultados positivos, serán titulados como Reproductor Probado.
  
3. Comisión de Admisión y Calificación
  
Conforme a la legislación vigente en esta materia, en el seno de la Asociación de Criadores de la Raza Ovina Guirra oficialmente reconocida y como salvaguarda de las actividades del Libro Genealógico y garante de su pureza racial, funcionará una comisión denominada de Admisión y Calificación de ejemplares cuya constitución y cometidos serán los siguientes:
  
a) Presidente: director general de Innovación Agraria y Ganadería de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación de la Comunidad Valenciana o persona en quién delegue.
  
b) Inspector director-técnico: veterinario nombrado expresamente para este cometido por el director general de Producción Agraria y Ganadería
  
c) Vocal: un técnico calificador de la raza nombrado, al efecto, por la Asociación responsable del Libro Genealógico.
  
d) Secretario: presidente de la Asociación que actuará con voz y voto.
  
Si en algún caso concreto se considerase necesario, podrá recabarse la presencia y opinión de un ganadero asociado, siempre que no sea parte interesada en la cuestión a tratar.
  
Corresponde a esta comisión las siguientes competencias:
  
a) Aprobar, si procede, las solicitudes de inscripción de animales en los distintos registros del Libro Genealógico. En esta primera fase, muy especialmente las referidas al Registro Funcional.
  
b) Resolver las reclamaciones que, en materia de inscripción o calificación, puedan presentarse por parte de los ganaderos interesados.
  
c) Elaborar un programa de actuación destinado a formar el núcleo base del Libro Genealógico.
  
d) Proponer a la Dirección General de Innovación Agraria y Ganadería el esquema de valoración genética de reproductores, a través de la Asociación oficialmente reconocida.
  
4. Registro de Explotaciones
  
Para poder inscribir ganaderías en este registro será requisito obligatorio que los propietarios de las mismas lo soliciten por escrito ante la Asociación oficialmente reconocida para la gestión del Libro Genealógico.
  
Cada ganadería deberá acreditar la propiedad de, al menos, 30 reproductoras.
  
Por la ya citada Asociación se procederá a inscribir a la ganadería en el registro haciendo coincidir el número asignado con el número con el que figura dicha explotación en la lista elaborada a partir del Real Decreto 205/1996, de 9 de febrero, o a partir de la legislación vigente del momento. Esta identificación será usada tanto a efectos informáticos como selectivos.
  
5. Identificación de animales
  
Todo animal será identificado por el sistema de tatuaje, realizado en la cara interna de la oreja izquierda. Dicho tatuaje debe reflejar la sigla de la ganadería a que pertenece seguida de una numeración en la que las dos primeras cifras se corresponden con las terminales del año de nacimiento y las restantes con el orden cronológico de nacimientos en la ganadería durante ese año. Su asignación corresponde a la Entidad Gestora del Libro.
  
Esta identificación de los animales se llevará a cabo bajo la responsabilidad de la Entidad gestora del Libro Genealógico, se ejecutará conforme a la metodología establecida por la misma y su validez seá exclusiva a estos efectos.
  
De forma complementaria podrán emplearse otros distintivos de identificación que faciliten el manejo y diferenciación de los animales.
  
6. Prototipo racial
  
Los ejemplares de raza ovina Guirra que hayan de registrarse en su Libro Genealógico deberán poseer los siguientes caracteres:
  
6.1.Caracteres generales
  
Animales de perfil recto, eumétricos y de proporciones medias. Capa de color rojo oscuro al alazán. Aptitud mixta.
  
6.2. Prototipo o estándard racial específico
  
Cabeza
  
Tamaño medio, totalmente desprovista de lana y cubierto por un pelo sedoso y brillante hasta el ultraconvexo en machos.
  
Perfil fronto-nasal subconvexo en las hembras, alcanza
  
Nuca prominente y en consecuencia con el cuello
  
Orejas grandes y alargadas, ligeramente inclinadas hacia abajo
  
Cuernos
  
Carecen de cuernos en ambos sexos
  
Cuello
  
Alargado, sin pliegues ni expresión de papada. Posee mamellas frecuentemente
  
Tronco
  
Largo, profundo, con costillares amplios. Aplanado en las hembras y algo más profundo en los machos.
  
Línea dorso-lumbar recta o algo ensillado.
  
El vellón
  
Formado por mechas cuadradas, cabe destacar lo siguiente:
  
Baja densidad, gran abundancia en suarda que aglutine la parte distal de las mechas, dando al vellón un aspecto sucio, y por último, buena firmeza de las fibras lanosas, que aparecen regularmente onduladas.
  
Se extiende por tronco y cuello, dejando al descubierto la cabeza, borde inferior del cuello, vientre y las extremidades hasta el tercio superior del brazo y pierna.
  
Extremidades
  
Largas, bien aplomadas con nalgas y muslos musculados. Cañas y articulaciones finas.
  
Pezuñas fuertes y pigmentadas
  
Mamas
  
Globulosas y bien desarrolladas
  
Testículos
  
Simétricos en tamaño y situación con la piel de la bolsa de coloración marrón
  
Pelo, piel y mucosas
  
La piel es de coloración marrón oscura y uniforme. Con la edad, va perdiendo intensidad esta coloración, dando paso a tonos rojizos claros, semejante a la canela. Así mismo, en los animales adultos, más frecuente en las hembras, y generalmente a partir de los dos años, aparecen pelos blancos, denominados «canas» por los ganaderos, en la cabeza (principalmente en la frente, hocico y región occipital. En algunos casos también se presenta en las partes distales de las extremidades.
  
6.3. Defectos objetables
  
De acuerdo con la descripción del prototipo racial, se considerarán como defectos objetables los siguientes:
  
a) Dirección cráneo-caudal excesivamente horizontales.
  
b) Perfil recto. Tamaño pequeño y de proporciones cortas. Conformación general desarmónica.
  
c) Cabeza excesivamente grande, de aspecto femenino en los moruecos o masculino en las ovejas.
  
d) Tronco poco profundo. Cruz elevada con depresiones por delante o detrás de la misma. Linea dorso-lumbar muy ensillada y de carpa. Pecho estrecho. Principio de cinchado.
  
e) Capa con pigmentación melánica
  
f) Defectos discretos de aplomos o de otras regiones corporales
  
g) Mamas con pezones demasiado pequeños
  
h) Vellón poco o demasiado extendido
  
i) Orejas cortas, atróficas (animales muesos). Se tenderá a su eliminación.
  
6.4. Defectos descalificables
  
a) Presencia de cuernos
  
b) Capa con coloraciones distintas al color marrón oscuro o alazán
  
c) Prognatismo superior o inferior. Presencia de pliegues transversales al eje longitudinal del cuello o existencia de papada. Abundante garra a lo largo del borde traqueal.
  
d) Anomalías de los órganos genitales; especialmente monorquídea y criptoquídea.
  
e) Extremidades con defectos de aplomos muy acentuados
  
6.5. Variabilidad morfológica
  
Dada la variabilidad morfológica de la raza, en el momento de la valoración se tendrá en cuenta la uniformidad del rebaño en conjunto y la del individuo en relación al resto de su colectivo.
  
La Comisión de Valoración estudiará las variedades morfológicas y reconocerá sus diferencias.
  
6.6. Calificación morfológica
  
Se realizará en base a la apreciación visual y por el método de puntos, cuyo detalle servirá para juzgar comparativamente el valor de un ejemplar determinado. Cada región corporal se calificará asignándole de uno a diez puntos, según la siguiente escala:
  
Clase Puntos Perfecta 10 Muy buena 9 Buena 8 Aceptable 7 Suficiente 5 Insuficiente 3 Mala 1
  
La adjudicación de tres puntos o menos, a cualquiera de las regiones, sería causa para descalificar al animal, sea cual fuere la puntuación conseguida en las restantes.
  
Los aspectos objeto de la calificación serán los que a continuación se relacionan, con expresión para cada uno de ellos del coeficiente de ponderación.
  
Los puntos que se asignarán a cada uno de dichos aspectos se multiplicarán por el coeficiente correspondiente, resultando así la puntuación definitiva.
  
Tabla de coeficientes multiplicadores
  
Caracteres a clasificar
  
Coeficientes Machos Hembras
  
Cabeza y cuello 1,4 1,2
  
Tronco y grupa 1 0,8
  
Extremidades aplomos y marcha 1,2 1
  
Piel y mucosas 1,2 1,2
  
Desarrollo coroporal 1 1
  
Caracteres sexuales 0,6
  
Sistema mamario 1,4
  
Caracteres del vellón 1,6 1,6
  
Armonía general 2 1,8
  
 10,0 10,0
  
Obtenida la puntuación, el animal queda calificado de acuerdo con las siguientes denominaciones:
  
Calificaciones Puntos
  
Excelente 90-100
  
Superior 85-89,9
  
Muy bueno 80-84,9
  
Bueno 75-79,9
  
Aceptable 70-74,9
  
Suficiente 65-69,9



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI