Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 7780, del 12-05-2016 (2016/2937)

RESOLUCIÓ d'15 d'abril de 2016, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 107/15-AIA Guadassuar.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7780

Data del DOGV
:   12-05-2016

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2016/2937

CVE


Data del document
:   15-04-2016

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ d'15 d'abril de 2016, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 107/15-AIA Guadassuar. [2016/2937]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'Avaluació Ambiental, pel qual s'estableix la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 107/15-AIA Guadassuar.  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 107/2015-AIA.  
Títol: Projecte d'explotació o d'activitat. Instal·lació 1 del PZ 4 AG V5.  
Promotor: Consorci Ribera i Valldigna.  
Òrgan ambiental: Direcció General de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental (ref. 14/2012 IPPC).  
Localització: camí de l'Assagador, s/n, del terme municipal de Guadassuar (València).  
  
Antecedents i descripció del projecte  
El pla zonal 5, àrea de gestió V4, d'acord amb el vigent Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana, aprovat per mitjà del Decret 81/2013, de 21 de juny, té com a àmbit territorial 51 municipis de les comarques de la Ribera Alta del Xúquer, Ribera Baixa del Xúquer i la subcomarca de la Valldigna. Anteriorment (PIR 1997), aquest àmbit es denominava pla zonal X, XI i XII (aprovat mitjançant l'Ordre de 29.10.2004), àrea de gestió 1. Per a desenvolupar els objectius del pla zonal en l'esmentada àrea de gestió, el 6 d'octubre de 2005 es va constituir el Consorci Ribera i Valldigna.  
En el pla zonal (d'ara en avant, PZR5V4) es planificaven les instal·lacions de gestió de residus urbans (d'ara en avant, RU) necessàries, i s'establia que la planta de tractament ja existent a Guadassuar havia de formar part de les instal·lacions amb què donar resposta a les necessitats de tractament dels RU, conjuntament amb les instal·lacions següents:  
  
- Xarxa d'ecoparcs, assumint els ecoparcs existents i construint-ne nous.  
- Centre de tractament de residus voluminosos i RCD procedents de la xarxa d'ecoparcs.  
- Instal·lació d'eliminació per mitjà de depòsit controlat per a l'eliminació dels rebutjos no valoritzables procedents de la resta d'instal·lacions del pla zonal.  
El PZR5V4 va ser sotmés a avaluació d'impacte ambiental, i va obtindre declaració d'impacte ambiental mitjançant la Resolució de la Direcció General de Gestió del Medi Natural de 28 d'octubre de 2004 (DOCV 23 de novembre de 2004, expedient 244/2004-AIA).  
El projecte objecte d'aquesta resolució consisteix en l'autorització i reforma de la instal·lació de valorització de residus urbans existent a Guadassuar. Aquesta planta se situa en el camí de l'Assagador, s/n, des del qual té accés. Limita pel sud amb el camí de la Font Roja, des del qual també disposa d'accés. Ocupa una superfície de més de 70.000 m² (74.477 m² segons les dades cadastrals) formada per la parcel·la urbana amb referència 3687604YJ1338N0001XI i les parcel·les rústiques 50, 75, 85 i 86 del polígon 7. Construïda per la Diputació de València, va entrar en funcionament en 1989. L'empresa TETMA l'explota des de l'any 2000. En 2010, la Diputació en va cedir la gestió al Consorci Ribera i Valldigna.  
La planta existent es troba en explotació i es realitzen en l'actualitat operacions de pretractament, tractament biològic de la matèria orgànica i triatge de matèries reciclables. La reforma s'iniciarà en el moment en què finalitze la concessió vigent (en 2016), i s'integrarà en un conjunt més modern de gestió de RU format per tres instal·lacions. Dins de l'esmentat conjunt, aquesta planta es denomina instal·lació 1 (expedient 14/2012, IPPC). Per acord de la Junta de Govern del Consorci de 19 de maig de 2015, es va adjudicar el contracte de gestió de serveis públics per a la construcció i explotació d'aquesta instal·lació a la mercantil Reciclados Ribera del Xúquer, SL.  
La instal·lació 2, constituïda per un centre de tractament de residus voluminosos, RCD i rebuig de la instal·lació 1, ha tramitat AAI (inscripció en el registre 695/AAI/CV i NIMA 4600018018), en el si de la qual es va emetre una declaració d'impacte ambiental per Resolució de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial de 3 de desembre de 2014 (expedient 119/2014-AIA). Actualment es troba en construcció. La ubicació de la instal·lació 2 s'ha seleccionat juntament amb la instal·lació 1, a fi d'escometre una reforma integral que permeta el funcionament coordinat d'ambdues.  
La gestió dels RU de l'àmbit territorial del PZR5V4 es completarà amb una instal·lació d'eliminació (instal·lació 3), la qual es troba en tramitació davant de l'òrgan competent en autorització ambiental integrada (expedient 67/2012 IPPC) i davant d'aquest òrgan (expedient 124/2013-AIA).  
Les instal·lacions 2 i 3 estan així mateix promogudes per Reciclados Ribera del Xúquer, SL, adjudicatari del concurs convocat pel consorci per a la construcció i explotació d'aquestes. Ambdós se situen en terme municipal de Guadassuar.  
Per a integrar els diferents aspectes ambientals i tècnics que s'han posat de manifest durant la tramitació del projecte d'implantació de la instal·lació 2 i del projecte d'actualització i reforma de la instal·lació 1, s'ha elaborat el pla de gestió del complex de tractament de residus urbans de Guadassuar, inclòs en l'expedient en tràmit. S'inicia amb una anàlisi de les oportunitats i carències que ambdós instal·lacions presenten i els fluxos estimats de residus a gestionar en els pròxims 20 anys (horitzó 2035). A partir d'aquesta informació, es redissenya la distribució en planta d'ambdós instal·lacions per a optimitzar el funcionament del complex. Una vegada finalitze l'execució d'ambdós projectes, totes les tasques d'admissió i tractament mecànic dels RU es realitzaran en la instal·lació 2 (la solució de disseny definitiva de la qual es retola en el corresponent projecte amb la denominació instal·lació 2E), mentres que el tractament biològic (compostatge) de la matèria orgànica i el filtratge biològic dels corrents gasosos (biofiltratge) es realitzaran en la instal·lació 1. El depòsit d'eliminació (instal·lació 3) es projecta a 1,4 km.  
  
El funcionament conjunt de les instal·lacions 1 i 2 es projecta basant-se en els objectius establits en el PIR i el pla zonal de recuperació de materials reciclables (9 %) i reducció de generació de rebutjos, mesurats en pes sobre la quantitat de RU rebuts en la planta. En aquest sentit, el disseny definitiu de la instal·lació 1 és el resultat de l'anàlisi del procés de gestió de RU a desenvolupar en el complex i la seua optimització, i queda reflectit en el projecte presentat per l'adjudicatari al maig de 2015.  
La instal·lació 1 es destinarà al tractament de les fraccions orgàniques dels residus domèstics, tant la matèria orgànica continguda en els residus mesclats o tot en u (MOR, matèria orgànica resta), com la matèria orgànica segregada en origen i arreplegada de forma separada (FOS, fracció orgànica selectiva). També admetrà els residus de poda (FV, fracció vegetal) procedents dels serveis municipals. D'acord amb les estimacions realitzades, l'any 2016 es rebran unes 83.000 tones de fracció orgànica total (MOR + FOS) i l'any 2035 s'aconseguiran 100.000 t. Basant-se en aquests escenaris i les condicions d'explotació establides en el PZR5V4 (escenari màxim l'any 20 d'explotació, d'increment del 35 % sobre la generació i puntes estacionals del 50 % d'increment durant 4 mesos), es dissenya la capacitat de la instal·lació.  
  
La instal·lació 1 estarà formada per edifici d'oficines, edifici de vestidors, nau zona 1 (fermentació-reactor 1, taller, magatzem de compostatge, afinament intermedi i biofiltre R1), nau zona 2 (maduració-reactor 2, afinament final, biofiltre R2), 2 depòsits soterrats de formigó per a aigües pluvials, 2 per a lixiviats de reactors i 2 per a condensats de biofiltres. En l'espai exterior s'habilitaran les zones de rodament per a la circulació de maquinària i zones verdes. La bassa existent s'habilitarà per a acumular pluvials. Les dos naus quedaran interconnectades per cintes transportadores de procés instal·lades en passarel·la metàl·lica aèria. Es preveu també un edifici per a ubicar un nou CT. La instal·lació ocuparà una superfície de 25.645,47 m², la qual alliberarà més de 40.000 m² de parcel·la.  
Els materials constructius s'han seleccionat basant-se en les seues característiques fisicoquímiques i els requisits normatius, en especial alta resistència a la corrosió, capacitat d'aïllament tèrmic i acústic i resistència al foc. La necessitat de mantindre la funcionalitat de la planta durant la reforma, ha determinat que s'opte per estructures prefabricades de formigó i tancaments de panell de formigó prefabricats.  
  
Les fraccions FOS i MOR ingressaran en la instal·lació 1 procedents de la instal·lació 2, on s'hauran realitzat les operacions de recepció, extracció de voluminosos, obertura de bosses i garbellament. Per mitjà d'una cinta transportadora, s'entregaran a la instal·lació 1 les fraccions orgàniques a granel de grandària menor de 90 mm. La FV es rebrà en la instal·lació 2, es triturarà i es dosificarà en proporció a la FOS introduïda.  
El procés de valorització consisteix en una línia de tractament biològic en dos etapes (fermentació/bioestabilització i maduració), que es completen amb dos etapes mecàniques (afinament intermedi i afinament final) que funcionen en sèrie. Entre cada etapa s'inclouen línies de selecció de materials, bypass i recirculacions. En primer lloc, la MOR i FOS passen pel reactor 1 de compostatge i bioestabilització. Per a evitar-ne la mescla, ingressen en horari diferent i ocupen zones diferents en els reactors. Transcorregut el temps de residència adequat, passa pel sistema d'afinament intermedi. L'afinament intermedi inclou sistemes d'aspiració i cicló per a recuperació d'impropis valoritzables (plàstic film i envasos de plàstic lleuger), separador magnètic per a extracció de fèrrics i separador d'inducció per a extracció de l'alumini. La resta constitueix el rebuig higienitzat que pot emprar-se com a estructurant o es destina a combustió (combustible secundari de residus, d'ara en avant CSR) o eliminació. La fracció orgànica que ha sigut garbellada en l'etapa d'afinament intermedi, amb grandària menor a 40 mm, passa al reactor 2 de maduració. En l'etapa d'afinament final es retiren els impropis que romanen en el flux per a possibilitar l'aplicació agrícola del producte final. En aquest afinament es recupera CSR, vidre i una fracció inerta que podrà emprar-se en construcció. S'aplica un sistema de garbellament en doble etapa per mitjà de malles, aspiració i cicló (separació de plàstic film i cartó) i garbellament probabilístic amb aquests divergents (separa vidre de pedres i graves). Les fraccions separades s'emmagatzemen en cassals d'arreplega per a la seua retirada.  
El compost (obtingut de la FOS) i el bioestabilitzat (obtingut de la MOR), producte final del procés, es posa en un magatzem de forma automàtica per mitjà de cintes transportadores, en horari diferent per a evitar-ne la mescla.  
El projecte inclou l'execució d'una connexió elèctrica que entroncarà amb la línia que abasteix la planta existent. Es realitzarà una derivació i un pas a subterrani en el suport núm. 651030, ubicat en el límit de la parcel·la, i s'estendrà un cable soterrat davall el vial camí de la Font Roja (uns 300 m) fins al CTE situat en el cantó sud-est de la instal·lació.  
  
L'abastiment d'aigua potable per als lavabos als treballadors es realitzarà per mitjà de depòsits de transport autoritzats que descarregaran en el depòsit dissenyat a aquest efecte. La instal·lació pot funcionar sense subministrament d'aigua exterior. A fi d'optimitzar el procés de valorització (maximitzar la qualitat dels productes finals i el rendiment d'abatiment d'olors en els biofiltres), es preveu aportació d'aigua per a la irrigació de la matèria orgànica en el procés de maduració i de la biomassa lletosa dels biofiltres. Preferentment, s'ha previst la utilització de l'aigua de pluja recuperada en la bassa i els depòsits d'acumulació.  
  
S'ha projectat la implantació de diverses xarxes separatives per a la gestió de les aigües pluvials i residuals. Les aigües pluvials de cobertes seran tractades com a aigües netes i emmagatzemades en dos depòsits per a la posterior reutilització en el procés. El primer arreplega les pluvials de coberta de la nau 1. Se situa al costat del límit amb el camí de la Font Roja. L'aigua excedentària sobreïx cap a la via natural d'escolament per la vora del camí. El segon arreplega les pluvials de coberta de la nau 2 i se situa al costat del límit amb el camí de l'Assagador. L'aigua excedentària sobreeixirà cap a la via natural d'escolament que discorre en paral·lel al camí. Aquesta aigua es reutilitzarà principalment en la humectació dels biofiltres. Les pluvials de cobertes de l'edificació auxiliar es conduiran cap a les superfícies enjardinades. Les pluvials arreplegades a les esplanades, vials i zones d'aparcament s'arreplegaran per mitjà de la xarxa subterrània de drenatge fins a la bassa d'emmagatzematge existent al costat del camí de l'Assagador. S'ha previst que siga reutilitzada en els circuits d'irrigació de matèria orgànica, per la qual cosa s'ha dissenyat un circuit de filtració i bombament.  
El corrent d'aspiració obtingut en els reactors arrossega el lixiviat de procés en forma de vapor, el qual es condensa i es condueix per mitjà d'una canonada cap al depòsit d'emmagatzematge de lixiviats. Els lixiviats que no són arrossegats en fase vapor, s'arrepleguen en la solera inferior del reactor, dissenyada en formigó amb pendent transversal i cuneta longitudinal i arquetes d'arreplega que evacuen cap a la canonada de condensats. Addicionalment, s'instal·larà una làmina de PEAD entre el formigó i la capa de tot-u, que incrementa la seguretat del sistema d'impermeabilització i arreplega. Per a cada reactor, es disposarà un depòsit dimensionat amb un resguard del 20 %. El lixiviat es reintroduirà en el procés a través del sistema d'irrigació de la matèria orgànica. En cas d'excés, es retira per gestor autoritzat per a la seua depuració en l'EDAR. Els depòsits seran de formigó armat i es garantirà la seua estanquitat i impermeabilitat.  
Els biofiltres s'impermeabilitzen amb una làmina de PEAD recolzada sobre la solera de formigó amb pendent cap a una canaleta d'evacuació al depòsit on s'emmagatzema l'aigua generada per la irrigació de la biomassa llenyosa i la condensació de l'aire filtrat. Cada biofiltre disposarà d'un depòsit impermeabilitzat i degudament dimensionat amb un resguard del 20 %.  
Les aigües sanitàries es condueixen fins a un depòsit d'emmagatzematge estanc per a la seua retirada per gestor autoritzat i la depuració en l'EDAR.  
Els residus perillosos propis, derivats de les operacions de manteniment i reparació, s'emmagatzemaran en la nau taller degudament identificats i segregats en una zona ensostrada amb sòl impermeable i sistema d'arreplega de vessaments. Cal disposar de cubetes en la zona d'emmagatzematge de residus líquids. Els residus no perillosos assimilables a urbans es tractaran en la mateixa instal·lació. Per a l'abastiment de la maquinària mòbil, es disposarà d'un depòsit de gasoil.  
  
Es detalla el pla de neteja dels distints elements de la planta. Es preveu realitzar analítiques anuals sobre mostres aleatòries per a determinar gèrmens. També es preveu la desinsectació i desratització periòdica.  
  
Per a optimitzar el funcionament de la instal·lació, es preveu la contractació del manteniment dels equips amb el proveïdor d'aquests, ja que un adequat manteniment redunda en major disponibilitat i màxim rendiment, atés que disminueix les fallades i parades i prolonga la vida útil dels equips. Addicionalment, això permetrà la formació dels operaris en l'òptim maneig de la instal·lació.  
El projecte porta annexa la planificació de la campanya de conscienciació ambiental, incloent-hi xarrades, fullets divulgatius, educació ambiental a escolars i altres grups per mitjà del recorregut de visites dissenyat (passarel·la) i campanyes específiques de sensibilització.  
S'ha previst una dotació anual de reserva per al posterior desmantellament de la instal·lació, una vegada finalitze la seua vida útil.  
  
Tramitació administrativa  
Està en tràmit l'autorització ambiental integrada (d'ara en avant, AAI) del projecte de reforma de la instal·lació de tractament de RU existent a Guadassuar (instal·lació 1, expedient 14/2012 IPPC). En el si del dit procediment, amb data 14 de setembre de 2011, el Servei de Protecció i Control Integrat de la Contaminació (SPCIC) va sol·licitar a aquest òrgan ambiental que determinara la necessitat d'avaluació d'impacte ambiental del projecte i, si és el cas, informara sobre la suficiència de la documentació que consta en l'expedient. Al citat escrit s'adjuntava:  
- Projecte bàsic per a l'autorització ambiental integrada de la instal·lació 1.  
- Estudi d'impacte ambiental i document de síntesi.  
Amb data 8 de maig de 2013 es va emetre un informe previ en matèria d'avaluació ambiental (expedient 197/2012-CON). S'assenyalava que l'estudi d'impacte ambiental complia quant a estructura els requisits establits en la normativa, així com la necessitat de disposar, una vegada es completara la fase d'informació pública i consultes, de documentació complementària (informes sectorials) per a l'emissió de la declaració d'impacte ambiental (DIA), i quedava implícita la necessitat d'avaluació d'impacte ambiental. En relació amb aquesta última qüestió, cal assenyalar que la necessitat d'avaluar ambientalment la remodelació de la planta està específicament establida en la DIA del PZR5V4.  
  
Amb data 8 de desembre de 2014 es va rebre del SPCIC un escrit a fi d'esmenar les qüestions assenyalades en l'informe d'aquest òrgan ambiental, citat en el paràgraf anterior. Aquest adjuntava:  
- Còpia de l'informe del Servei de Gestió de Residus de 16 de setembre de 2014.  
- CD amb còpia del pla de gestió per a l'execució de les previsions del pla zonal, aprovat per acord de la Junta Local del Consorci Ribera i Valldigna de 21 de juliol de 2014. L'esmentat pla conté un diagnòstic de l'estat de les infraestructures previstes en el PZR5V4, avantprojecte de les noves plantes i valorització ambiental de les solucions alternatives per a la instal·lació 1, així com diversos annexos.  
Aquest òrgan va contestar amb data 6 de febrer de 2015 que la documentació aportada completava les qüestions relatives a l'adaptació de les instal·lacions i adequació al que disposa el pla zonal; i també que la DIA es formularia en el moment en què es rebera el resultat de la fase d'informació pública del projecte, incloent-hi còpia dels informes sectorials emesos, en particular, la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i la compatibilitat urbanística.  
Amb data 13 d'agost de 2015 es va rebre un escrit del SPCIC, per mitjà del qual se sol·licitava la declaració d'impacte ambiental del projecte i es remetia una còpia de les al·legacions presentades durant el tràmit d'informació pública (publicació d'anunci en el DOCV de 22 de febrer de 2013 i en el tauler d'anuncis de l'Ajuntament de Guadassuar des del dia 13 de març a 24.04.2013), així com contestació a aquestes. Les al·legacions exposen (es resumeixen de forma no exhaustiva i la data es refereix al registre d'entrada):  
- Colla Ecologista d'Alacant - Ecologistes en Acció (Carlos Arribas Ugarte), de 18 d'abril de 2013: afeccions associades a la instal·lació 3, que no és objecte del procediment.  
- Comunitat de Regants de la Séquia Real del Xúquer (José Manuel García de la Cuadra), al·legació de 3 d'abril de 2013: es refereix a la instal·lació 3.  
- Ajuntament de l'Alcúdia, de 27 de març de 2013: es refereix a qüestions jurídiques relatives a la concessió del projecte; a la situació urbanística de la parcel·la; molèsties sobre el nucli residencial de Montortal, a causa de la proximitat (i la seua regulació en el RAMINP) i al pas de camions pesants; així com altres qüestions en relació amb les instal·lacions 2 i 3.  
- Ajuntament de l'Alcúdia, de 21 de març de 2013: remet les al·legacions presentades per diversos càrrecs públics (alcaldes i regidors de municipis de l'entorn) i notes de premsa, en relació amb la falta de consens en l'elecció de la ubicació de la instal·lació 3, la potencial afecció ambiental sobre la hidrologia, i la distància a Montortal de la planta de tractament.  
- Ajuntament de Manuel, de 4 d'abril de 2013: remet el certificat dels acords de la sessió plenària de 25 de març de 2013, consistent a al·legar a la ubicació de la instal·lació 3 els riscos sobre la hidrologia, la distància a nuclis urbans i afecció paisatgística.  
- Ajuntament d'Alzira, de 5 d'abril de 2013: remet 13 al·legacions presentades en l'Ajuntament per Fco. José Sanz Sanz anàlogues als anteriors i fulls de firmes en el mateix sentit presentades per Xúquer Viu i altres col·lectius.  
- Ajuntament d'Alzira, de 4 d'abril de 2013: remet al·legacions de plataforma contra el macroabocador en la Ribera, que qüestiona el tractament donat a la fracció orgànica, el contingut de l'estudi hidrogeològic, el procés d'admissió de residus, la resposta social i la falta de participació social, el cost de les instal·lacions, qüestions relacionades amb la planificació en matèria de residus (gestió de RCD en la mateixa instal·lació, percentatges de recuperació, recollida selectiva), afecció sobre la Séquia Real del Xúquer, compatibilitat urbanística de la instal·lació, la necessitat d'obtindre informe de l'IGME, així com qüestions relatives a la instal·lació 3, tot això acompanyat de firmes del mateix sentit.  
- Ajuntament d'Alzira, de 5 d'abril de 2013: remet les al·legacions de Xúquer Viu en relació amb l'afecció paisatgística i altres qüestions relatives a la instal·lació 3.  
- Ajuntament d'Alzira, de 4 d'abril de 2013: es remet al·legació de Diego Gómez (Compromís per Alzira), en relació amb la instal·lació 3.  
- Ajuntament de Guadassuar, de 2 d'abril de 2013: remet al·legació de Vicent Rosell (PSPV-PSOE), en relació amb la instal·lació 3.  
- Comunicació interior de la directora de gabinet de la consellera de 13 d'abril de 2013, per mitjà del qual es trasllada l'escrit d'al·legacions d'Asensi García Machí i Marisa Bergaz Conesa (EU, Algemesí), de contingut anàleg i referit a la proximitat a Montortal i l'afecció visual i paisatgística.  
- Ajuntament de Guadassuar, de 24 d'abril de 2013, per la qual es remet una al·legació de Joan V. Puchol Pérez (Compromís), que assenyala la discordança entre la delimitació del projecte i la del planejament municipal, qüestiona la planificació en matèria de residus i la concessió del projecte, fa referència a la proximitat a nuclis urbans, les potencials molèsties a Montortal per l'accés de camions, l'afecció paisatgística de la instal·lació i altres afeccions generades per la instal·lació 3; aporta notes de premsa sobre la planta existent de 2003 i 2006 i altres relatives a la instal·lació 3 de 2012 i 2013 sobre concentracions en oposició a aquesta.  
En contestació a les esmentades al·legacions, José Ribera Añó, en representació del Consorci Ribera i Valldigna, va presentar sengles escrits amb data 30 de juny de 2015 i 14 de juliol de 2015. S'assenyala que:  
- La coincidència en les fases d'informació pública de l'expedient relatiu a la instal·lació 1, i de l'expedient que aglutina les instal·lacions 2 i 3, ha provocat la presentació indistinta d'al·legacions sense concreció sobre la instal·lació a la qual van referides.  
- L'emplaçament de la instal·lació 1 es localitza sobre parcel·les les quals, d'acord amb el PGOU vigent de Guadassuar (aprovació definitiva 18.09.2013), estan qualificades i classificades com a xarxa primària dotacional pública, equipament i infraestructrures, PID-3 planta de tractament de residus urbans, ús dotacional d'infraestructures de tractament i eliminació de residus urbans.  
- L'accés al complex de valorització es fa a través del camí de l'Assagador, el qual connecta directament amb l'autovia A-7 (eixida 376A) sense travessar el nucli residencial de Montortal.  
- Les molèsties per olors degudes al funcionament en els inicis de la instal·lació de compostatge estaven associades al sistema en obert sense captació d'aire i depuració en biofiltre. Aquest projecte incorpora mesures preventives i correctores i, específicament, un pla de control d'olors.  
  
- El RAMINP és una norma no vigent, ja que ha sigut derogada la Llei 34/2007, de 15 de novembre, i la disposició final quarta de la Llei 2/2006, de 5 de maig.  
- S'assenyala que el projecte ha d'ajustar-se al marc establit pel pla zonal de residus corresponent i que aquest justifica la necessitat de la instal·lació considerada.  
- El projecte inclou un estudi d'integració paisatgística que ha sigut informat favorablement per l'òrgan competent en paisatge.  
- La documentació presentada per a l'AAI valora la potencial afecció per soroll sobre l'entorn de la instal·lació.  
La sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental adjunta el projecte d'explotació o d'activitat de la instal·lació 1, que arreplega les qüestions revisades en el projecte de gestió actualitzat, el qual forma part integrant del projecte definitiu de la planta.  
Amb data 4 de novembre de 2015, es rep del SPCIC un escrit per mitjà del qual es remet CD amb el projecte definitiu de la planta complet (de maig de 2015) i còpia de diversos informes sectorials, referents a:  
- Informe de 9 de setembre de 2015, de compatibilitat urbanística de l'actuació, emés per l'Ajuntament de Guadassuar.  
- Informe de 10 de juny de 2015, del Servei de Gestió de Residus. Es pronuncia sobre diverses qüestions. Indica que el projecte s'ajusta al PZR5V4 i al pla de gestió aprovat pel Consorci Ribera i Valldigna. L'activitat exercida en la instal·lació constitueix operacions de gestió de residus del tipus R3, per als residus 19 12 12, 20 01 08 i 20 02 01. S'enumeren una sèrie de recomanacions i condicions per a l'exercici de l'activitat.  
- Certificat del secretari general del consorci relatiu a la sessió extraordinària de la Junta de Govern del 19 de maig de 2015, en el qual s'adjudica el contracte de gestió de serveis públics per a la construcció i explotació de la instal·lació 1 a la mercantil Reciclados Ribera del Xúquer, SL.  
- Informe de 12 de novembre de 2012, de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, on s'indica que atés que es tracta d'una instal·lació construïda i en funcionament, no és procedent emetre un informe.  
- Informe favorable en matèria de paisatge, de 26 d'abril de 2013, on s'indica que han de dur-se a terme les mesures d'integració paisatgística. S'hi requereix la justificació de l'execució del pla de participació pública i els seus resultats per a l'emissió d'informe final.  
Amb data 2 de desembre de 2015 es rep nota interna del SPCIC (ara Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic, Prevenció i Control de la Contaminació) per mitjà del qual es remet una còpia de l'informe en matèria de paisatge de 12 de novembre de 2015. S'hi indica que, atés que es preveu la substitució de les instal·lacions existents per unes altres de noves, es requereix l'actualització de l'EIP i la justificació del pla de participació pública.  
Amb data 1 de febrer de 2016 es rep nota interna del SPCIC per mitjà de la qual s'aporta còpia de l'informe emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, el 18 de desembre de 2015. El qual, basant-se en una al·legació presentada per la comunitat de regants de la Séquia Real del Xúquer, emet un informe amb caràcter desfavorable amb possibilitat d'esmena, per a la qual cosa el titular ha de proposar una gestió de les aigües pluvials diferent de l'abocament d'aquestes a l'esmentada séquia, i modificar el sistema inicialment previst.  
  
Afeccions legals  
L'autorització ambiental integrada de la instal·lació es regeix pel procediment establit en la Llei 2/ 2006, de 5 de maig, i pel seu desplegament reglamentari. D'acord amb la disposició derogatòria de la Llei 34/2007, de 15 de novembre, i l'entrada en vigor de l'anterior, no resulta vigent el RAMINP.  
La gestió dels residus urbans s'engloba en l'actualitat en un ampli marc normatiu format per la Llei 22/2011, de 28 de juliol (llei bàsica estatal) i, a la Comunitat Valenciana, per la Llei 10/2000, de 12 de desembre. D'acord amb la Llei 10/2000, són serveis públics l'arreplega, transport, valorització i eliminació dels residus urbans o municipals, la prestació dels quals correspon als municipis. El seu desplegament reglamentari està constituït pel Decret 81/2013, de 21 de juny (que aprova el Pla Integral de Residus) i, en l'àmbit territorial del projecte, l'Ordre de 29 d'octubre de 2004 (que aprova el pla zonal de residus de les zones X, XI, i XII). Aquesta ordre estableix en particular les ràtios de generació de residus urbans i els objectius de valorització que constitueixen les condicions de disseny de la planta objecte del projecte. Basant-se en tot això, s'ha elaborat el pla de gestió dels residus urbans generats en l'esmentat àmbit zonal i s'han concretat les instal·lacions de gestió necessàries, i forma la instal·lació 1 part d'aquest.  
  
La valorització no energètica de residus no perillosos amb capacitat major de 50 t/dia constitueix una activitat catalogada com a grup B, codi 09 10 09 02, en el catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, d'acord amb la Llei 34/2007, de 15 de novembre, i la normativa que la desplega. L'emmagatzematge o operacions de manipulació de residus no metàl·lics i no perillosos igual o superior a 100 t/dia i inferior a 500 t/dia està, així mateix, catalogada com a grup C, codi 09 10 09 51.  
El soroll generat per les activitats queda regulat per la Llei 7/2002, de 3 de desembre i el Decret 266/2004, de 3 de desembre.  
El Reial Decret 9/2005, de 14 de gener, en l'annex I, enumera les activitats potencialment contaminants del sòl, entre les quals es troba la recollida i i tractament de residus.  
El Reial Decret 1890/2008, de 14 de novembre, aprova el reglament d'eficiència energètica en instal·lacions d'enllumenat exterior i les seues instruccions tècniques complementàries.  
L'actuació es troba en l'àmbit del PORN de l'Albufera, aprovat pel Decret 96/1995, de 16 de maig. Aquest decret es considera vigent pel que fa al projecte, a pesar del que disposa l'article 140.3 de la Llei 5/2013, de 23 de desembre, tenint en compte el criteri adoptat el 14 de setembre de 2010, per l'Advocacia General de la Generalitat (basant-se en l'aplicació supletòria del que disposa la disposició transitòria segona de la Llei 30/1992) i el que disposa l'article 83 i següents de la Llei 10/2015, de 19 de desembre.  
Tot això, sense perjuí de les autoritzacions que calga obtindre d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que siga aplicable.  
  
Consideracions ambientals  
D'acord amb el planejament vigent a Guadassuar (Pla General aprovat en 2013), la planta se situa en sòl no urbanitzable destinat a ús dotacional, i envoltat de sòl urbanitzable industrial i sòl urbà industrial subjecte a pla de reforma interior, i en l'actualitat hi ha diverses edificacions industrials, entre les quals es troba la planta de tractament de RU existent, una instal·lació de gestió de residus de grans comerços, una vaqueria, una ensacadora i antigues edificacions abandonades. L'entorn que envolta aquest àmbit és agrícola, principalment dedicat al cultiu de cítrics, i està travessat per multitud de camins i séquies de reg, per tant està sensiblement antropitzat. L'autovia A-7 creua en sentit nord-sud, a 500 m a l'est de la planta i serveix d'eix vertebrador del trànsit de la zona. L'esmentada autovia A-7 disposa d'una eixida/accés directe que connecta amb la instal·lació a través del camí de l'Assagador. Els nuclis urbans de Massalavés (al sud), l'Alcúdia i Guadassuar (al nord) són els més pròxims a l'actuació, tots a uns 2,5 km d'aquesta. El nucli residencial de Montortal queda a poc més de 500 m de l'actuació, en la vessant est d'un xicotet monticle situat al costat de l'autovia A-7, per la qual cosa aquesta elevació del terreny actua de pantalla i la seua orientació és oposada a la localització de la planta. Aquest nucli té restringit el pas de vehicles per dos controls de gàlib, i no és possible el pas de camions pesants per l'interior d'aquest.  
  
Es tracta d'un entorn pla, amb relleus aïllats d'escassa envergadura. La zona d'implantació no es troba afectada per risc d'inundació, i no hi ha altres riscos naturals significatius en la zona excepte la vulnerabilitat d'aqüífers, que és alta. No obstant això, les excavacions realitzades en la parcel·la adjacent mostren materials poc permeables. La qüestió relativa a la consideració de zona apta en el PZR5V4 es refereix exclusivament a la ubicació d'infraestructures d'eliminació definitiva de residus urbans, per la qual cosa no tindrien rellevància en aquest tipus de plantes; en tot cas, aquests mapes tenen caràcter orientatiu, i es poden seleccionar localitzacions tant en les àrees grafiades com a aptes com en altres àrees de l'àmbit del PZ (vegeu l'epígraf 1.4.2).  
  
Entre els elements d'especial interés que existeixen en la zona cal citar la Séquia Real del Xúquer, que discorre pròxima a la planta (un poc més de 350 m), per l'oest i el nord d'aquesta, i es dirigeix cap a l'Albufera. La presència del riu Xúquer i de l'esmentada séquia defineix el denominat Vector Xúquer de la conca hidrològica de l'Albufera, raó de l'amplitud de la delimitació del pla d'ordenació de recursos naturals del Parc Natural de l'Albufera. En l'esmentat PORN es proposen mesures encaminades a evitar la contaminació de l'esmentada conca hidrològica per les activitats industrials. Al sud, a uns 2,5 quilòmetres, es troben el naixement del riu Verd (Ullals del riu Verd), espai inclòs en la Xarxa Natura 2000 com LIC i considerat, al seu torn, paratge natural municipal i zona humida. No es preveu afecció del projecte sobre aquests espais, ateses les seues característiques de disseny, tal com es detalla més avant. No s'identifiquen espècies de flora o fauna sensibles que puguen veure's afectades pel projecte. Com que es tracta d'una remodelació de les instal·lacions sobre la parcel·la ja ocupada, no es preveu afecció sobre el patrimoni cultural.  
El projecte consisteix en la reforma i modernització d'una planta existent, en compliment de les directrius del PZR5V4, que reconeix les instal·lacions existents i obliga al fet que aquestes siguen utilitzades per al seu fi. Si bé l'estat de les edificacions fa necessari escometre obres de reforma, la selecció d'un nou emplaçament es conclou com a problemàtica i costosa, des del punt de vista ambiental i econòmic, ja que es disposa d'una ubicació consolidada i amb espai suficient per a desenvolupar les instal·lacions previstes en el pla de gestió. El disseny del complex que agrupa les instal·lacions 1 i 2, d'altra banda, aprofita les sinergies del funcionament conjunt d'ambdós, redueix els costos ambientals i econòmics del transport dels residus i permet actualitzar les instal·lacions als estàndards tecnològics i ambientals actuals. La disponibilitat d'accés directe des de la A-7 (sense travessar el nucli residencial de Montortal), evita la creació de nous accessos.  
  
Basant-se en aquestes condicions i en les directrius establides en la normativa sectorial de gestió de residus urbans, en particular els objectius de valorització i la previsió de dos línies de compostatge diferenciades per a MOR i FOS, es plantegen diverses alternatives d'organització i disseny de la instal·lació. Els equips de recepció i pretractament dels RU se situen finalment en la instal·lació 2, per la qual cosa la seua idoneïtat ha sigut considerada en el corresponent projecte.  
Per al tractament biològic de la fracció orgànica, es descarten el procés de biosecatge, així com el procés anaerobi per a obtenció de biogàs (ja que es disposa d'escasses referències d'èxit); s'opta pel compostatge (procés aerobi), atenent l'aprofitament de la maquinària existent, la bona comercialització del producte produït fins a la data i el coneixement que els operaris tenen de l'esmentada tecnologia. Es descarten els sistemes oberts de compostatge, per a evitar la dispersió d'olors. S'opta per sistemes tancats en edificis en depressió amb renovació d'aire i desodoració (biofiltres) que, a més, requereixen menys espai. La grandària mínima dels reactors de fermentació i maduració s'obté a partir del temps de residència necessari. Es requereix també espai per a l'afinament intermedi i final i l'arreplega del compost obtingut.  
  
A partir d'aquestes premisses, es proposen 3 alternatives de disseny de la instal·lació. Per a cada alternativa, s'analitzen les potencials afeccions sobre el sòl i l'ocupació, sobre les aigües, sobre el paisatge, sobre l'atmosfera (incloent generació d'olors i emissió acústica), consum de recursos (aigua i energia) i producció de residus. En els tres casos, es plantegen solucions constructives que permeten el funcionament de la planta, simultàniament amb les obres, atesa la necessitat de mantindre actius els processos de compostatge.  
L'alternativa de disseny finalment seleccionada es caracteritza per ubicar el sistema de recepció i preselecció en la instal·lació 2 i remodelar totalment la instal·lació de tractament de matèria orgànica (instal·lació 1) a fi d'optimitzar l'espai per mitjà d'una solució més compacta, la qual cosa permet alliberar més espai per a usos complementaris. L'espai alliberat és de més de 40.000 m².  
La localització d'una nau en paral·lel al camí de l'Assagador actua de barrera visual respecte de la resta de la instal·lació. El disseny exterior s'ha realitzat per mitjà de panells de formigó que incorporen imatges (arbres formats per elements reciclables i pel logotip del consorci), amb el doble objectiu de reduir l'afecció visual i divulgar l'activitat exercida. En relació amb aquest últim objectiu, la instal·lació incorpora un circuit de visites connectat amb el circuit previst en la instal·lació 2. El camí de l'Assagador, com el seu nom indica, és una via pecuària, i es respecta l'amplària legal d'aquesta.  
Amb caràcter general, el disseny de la instal·lació maximitza els temps de residència de materials i efluents en els processos i sistemes de tractament, respectivament, per a optimitzar el funcionament i millorar la qualitat dels productes obtinguts. La tecnologia de compostatge seleccionada respon a criteris d'alt rendiment de producció de compost i baixa generació de lixiviats, unit a menor superfície d'implantació en relació amb altres solucions. Permet, al seu torn, l'aprofitament dels equips electromecànics existents. Així mateix, es preveu el tractament de la MOR i la FOS (+FV) de forma separada, per mitjà de la seua entrada en la planta en horaris distints i la seua col·locació en zones diferents del reactor. La superfície de reactor destinada a cada fracció es pot ajustar a les necessitats, de manera que s'optimitza l'aprofitament d'aquest. La introducció de les dos etapes d'afinament permet augmentar el percentatge de recuperació de materials.  
En fase d'execució, les afeccions ambientals estaran associades a les labors de derrocament de les edificacions que queden en desús i demolició de fonamentacions, excavació i moviment de terres i construcció de les noves instal·lacions, incloent-hi la connexió elèctrica. Els residus generats seran gestionats a través de gestors autoritzats, d'acord amb l'estudi de gestió de RCD inclòs en el projecte. Les mesures preventives i correctores previstes en aquesta fase van encaminades a evitar molèsties sobre l'entorn: reg de material pulverulent, arreplega adequada de materials, control de la maquinària per a evitar afeccions fora de l'àmbit del projecte, limitar la velocitat dels vehicles, senyalització, etc.  
  
Atés que la planta existeix en l'actualitat i es troba en funcionament, són conegudes les afeccions ambientals associades. Com s'ha assenyalat, la planta es va inaugurar en 1989, i es refereixen en els seus orígens nombroses molèsties associades a olors i abocaments. Aquestes qüestions van ser abordades per mitjà de la reforma de la instal·lació (any 2007). L'actuació més significativa (atesa la millora ambiental que va comportar) és el confinament del tractament de compostatge en naus tancades amb sistemes de captació i depuració amb biofiltratge de l'aire, abans de l'emissió a l'atmosfera. Aquesta actuació va donar solució als problemes d'olors que es referien anteriorment a l'Alcúdia. La gestió dels lixiviats de la planta de tractament també es va adequar amb la seua reintroducció en el procés de compostatge i emmagatzematge en bassa impermeable, per a la seua gestió a través d'empresa autoritzada, no existint en l'actualitat abocament a domini públic hidràulic (DPH). Realitzada auditoria acústica en el perímetre de la instal·lació, es comprova el compliment dels nivells establits en la normativa.  
Les poblacions més pròximes (Montortal i Massalavés) es troben sensibilitzades per les molèsties que la instal·lació antiga va generar. Per això, la nova instal·lació incorpora en el projecte mesures primàries o preventives i mesures secundàries o correctores específiques. Entre les primeres, es troben el disseny de la tecnologia de compostatge i la metodologia de control, en naus tancades i assegurant prou aireig per a propiciar la degradació aeròbia. La mesura secundària consisteix en un sistema de captació, renovació d'aire i depuració d'olors dissenyat i dimensionat per a garantir que les emissions associades siguen les menors possibles, d'acord amb un estudi específic d'olors (aplicant un model de dispersió d'olors). Per a disposar de més capacitat de tractament d'aire i millor control del sistema s'ha optat per instal·lar dos biofiltres independents. L'aire de la zona d'afinament intermedi es recircula a la nau de bioestabilització i es depura en el biofiltre 1, mentre que l'aire de la zona d'afinament final es porta a la nau de maduració i es tracta en el biofiltre 2. D'acord amb aquest estudi, el nivell de 3 ouE/m³ s'aconsegueix a 190 m del límit de la instal·lació en direcció sud i sud-oest i 100 m en direcció nord. S'assegura que no hi ha afecció en les poblacions veïnes fins i tot en les condicions més desfavorables. Els dos biofiltres seran tancats per mitjà de coberta presostàtica i emissió canalitzada en sengles ximeneres de 10 m d'alçària.  
  
Per a previndre l'emissió de partícules en suspensió en les etapes d'afinament, cada nau comptarà amb un filtre de mànegues. El filtre rep l'aire aspirat de les campanes instal·lades en el carenat dels equips de garbellament i de l'aire en la impulsió dels equips de separació pneumàtica. Les cintes transportadores estaran tancades i les tremuges carenades.  
Com que està tot el procés allotjat en l'interior de naus tancades, el nivell de soroll quedarà atenuat per l'aïllament aportat pels tancaments. A l'aire lliure treballen la pala carregadora i els ventiladors d'impulsió d'aire dels biofiltres, per la qual cosa es realitzaran tasques de control i mesurament periòdic per a comprovar que no es produeixen molèsties. Els equips de procés s'instal·laran sobre sistemes antivibratoris. La circulació de camions també ha sigut considerada, i es preveu la limitació de la velocitat.  
Cada efluent s'arreplega de forma separada, incloent-hi les pluvials, per a optimitzar-ne la reutilització i reduir els volums a gestionar de forma externa. El sistema de tractament biològic aplicat s'ha seleccionat per la baixa ràtio de generació de lixiviats. Tant les superfícies interiors de les naus, com els depòsits i bassa d'emmagatzematge d'aigües, lixiviats i condensat, estan impermeabilitzades. En general, es minimitza el consum d'aigua per mitjà de l'ús de l'aigua de pluja i reintroducció dels fluxos generats en el procés. El lixiviat que excedisca el volum que és possible introduir en el procés, així com el condensat dels biofiltres, es portarà a l'EDAR per a la seua adequada gestió. Per mitjà d'un estudi geotècnic, s'ha comprovat que la instal·lació es localitza sobre terrenys poc permeables. En tot cas, el pla de vigilància i seguiment ambiental inclou el control de la qualitat i del nivell piezomètric de les aigües subterrànies per mitjà d'un sistema de tres piezòmetres.  
  
Els sistemes d'aspiració i impulsió d'aire i transport de materials tenen gran repercussió sobre el consum energètic de la planta, per la qual cosa s'han seleccionat equips d'alt rendiment. Atés l'alt consum energètic de la instal·lació, es preveu la implantació d'un sistema de gestió energètica d'acord amb la UNE-EN ISO 50001:2011.  
  
Les afeccions ambientals generades pel funcionament de la planta, una vegada reformada, seran anàlogues a les actuals encara que de menor magnitud, atesa la implementació en el projecte de les millors tecnologies disponibles.  
L'estudi d'impacte ambiental inclou el programa de vigilància i seguiment ambiental, per a totes les fases del projecte, encara que amb escàs grau de detall. No obstant això, en el pla de control de qualitat que s'inclou en el projecte s'aborda el control i seguiment de l'afecció ambiental, en totes les fases del projecte. En relació amb la fase de funcionament, es preveu el control de la major part dels paràmetres de funcionament, així com el control dels sistemes d'aspiració, del nivell de les arquetes o la neteja general. Inclou la realització d'un estudi de valoració d'olors en el moment en què la instal·lació estiga en funcionament, que es compararà amb la situació actual (blanc) i l'estimació realitzada en la fase de projecte. Es preveu el control periòdic d'olors, partícules en suspensió i qualitat de l'aire en l'entorn, així com de sorolls i vibracions en l'entorn (auditoria acústica). El control d'abocaments inclou les aigües residuals sanitàries i industrials i les pluvials de calçades i cobertes. Per a detectar infiltracions al subsòl, es preveu el control de les aigües subterrànies per mitjà de sistema piezomètric.  
  
A manera de conclusió, cal indicar que el grau de detall de la documentació presentada permet estimar l'alt grau tecnològic de les instal·lacions dissenyades, la coherència de les solucions adoptades, l'adopció de sistemes redundants de protecció i, en general, l'alt nivell d'exigència aplicat. Si bé la Séquia Real del Xúquer o els municipis limítrofs mostren reticències al projecte, cal ponderar adequadament les objeccions manifestades, influïdes per una inadequada gestió de la instal·lació existent en els seus inicis, i que van ser degudament abordades. En particular, no s'observa afecció ambiental rellevant que puga ser causada per la gestió de les aigües pluvials, tant de coberta (netes) com de vials. Aquestes últimes, considera el gestor de la séquia (de la qual cosa es fa eco la Confederació Hidrogràfica del Xúquer) que pogueren arrossegar contaminació; no obstant això, la bassa d'arreplega disposa d'un volum d'emmagatzematge més de 4 vegades superior a l'exigit i es preveu un sistema d'aprofitament d'aquestes aigües. El risc associat resulta irrellevant, tenint en compte l'escàs grau de contaminació potencial i l'alta dilució aconseguida si s'ompli totalment la bassa. En cap cas es connecten els sistemes d'arreplega d'aigües contaminades amb elements d'alleugeriment. Respecte a l'afecció visual, atenent l'estat envellit que presenta la instal·lació en l'actualitat i l'informe favorable emés per a la instal·lació 2, independentment dels requisits formals a completar per a la instal·lació 1, s'observa una millora global i un disseny cuidat de la façana principal, en atenció a la recerca de la integració visual de les instal·lacions. Cal incidir també en el caràcter industrial del sòl sobre el qual s'ubica, a pesar de l'ús agrícola de l'entorn. Això unit a l'adequada explotació de la instal·lació, porten a concloure la compatibilitat de l'impacte ambiental global del projecte.  
  
  
Consideracions jurídiques  
Les instal·lacions de valorització de residus urbans no arreplegats selectivament es troben sotmeses al procediment d'avaluació d'impacte ambiental, d'acord amb l'apartat 6.a.3 de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental i modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març.  
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
  
L'article 13 Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural atribueix a la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental la competència en matèria d'avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent,declaració d'impacte ambiental  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte d'autorització i reforma de la planta de tractament de residus urbans de Guadassuar (instal·lació 1), promoguda pel Consorci Ribera i Valldigna en el camí de l'Assagador, s/n, de Guadassuar (València), sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions del projecte, l'estudi d'impacte ambiental i la resta de documentació que hi ha en l'expedient i s'adopten les mesures següents:  
1. Cal desmantellar progressivament les edificacions de la planta antiga, a mesura que queden fora d'ús, fins a aconseguir l'alliberament d'aquest espai. S'ha d'elaborar l'estudi de gestió de RCD corresponent a aquestes labors, i s'han de gestionar de manera adequada els residus generats.  
2. S'han de preveure sistemes de control automàtic del grau d'ompliment de les basses i depòsits d'arreplega d'aigües de la planta, i assegurar que s'hi buiden abans que s'aconseguisca el 80 % de la màxima capacitat i es gestionen adequadament les aigües retirades, a fi d'evitar qualsevol risc residual d'abocament.  
3. Les actuacions previstes en el pla de control de qualitat del projecte han de constituir el programa de seguiment ambiental durant la fase d'explotació. Aquestes actuacions, juntament amb les previstes en fase d'execució, hauran de documentar-se, als efectes d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia.  
4. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjuí dels que siguen procedents en via administrativa o judicial davant de l'acte, si és el cas, d'autorització del projecte.  
  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
Quart  
D'acord amb la disposició transitòria primera de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'Avaluació Ambiental, la regulació de la vigència de les declaracions d'impacte ambiental establida en l'article 43 de l'esmentada Llei 21/2013 és aplicable a aquesta declaració d'impacte ambiental.  
  
València, 11 de febrer de 2016.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 15 d'abril de 2016.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 7780, del 12-05-2016 (2016/2937)

RESOLUCIÓN de 15 de abril de 2016, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 107/15-AIA Guadassuar.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   7780

Fecha DOGV
:   12-05-2016

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2016/2937

CVE


Fecha del documento
:   15-04-2016

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 15 de abril de 2016, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 107/15-AIA Guadassuar. [2016/2937]  
De conformidad con el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de Evaluación Ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 107/15-AIA Guadassuar.  
  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 107/2015-AIA.  
Título: Proyecto de explotación o de actividad. Instalación 1 del PZ 4 AG V5.  
Promotor: Consorci Ribera i Valldigna.  
Órgano ambiental: Dirección General de Cambio Climático y Calidad Ambiental (ref. 14/2012 IPPC).  
Localización: camino del Azagador, s/n, del término municipal de Guadassuar (Valencia).  
  
Antecedentes y descripción del proyecto  
El plan zonal 5, área de gestión V4, de acuerdo con el vigente plan integral de residuos de la Comunitat Valenciana, aprobado mediante Decreto 81/2013, de 21 de junio, tiene como ámbito territorial 51 municipios de las comarcas de la Ribera Alta del Xúquer, Ribera Baixa del Xúquer y la subcomarca de la Valldigna. Anteriormente (PIR 1997), este ámbito se denominaba plan zonal X, XI y XII (aprobado mediante Orden de 29.10.2004), área de gestión 1. Para desarrollar los objetivos del plan zonal en la citada área de gestión, el 6 de octubre de 2005, se constituyó el Consorci Ribera i Valldigna.  
En el plan zonal (en adelante, PZR5V4) se planificaban las instalaciones de gestión de residuos urbanos (en adelante, RU) necesarias, estableciendo que la planta de tratamiento ya existente en Guadassuar debía formar parte de las instalaciones con las que dar respuesta a las necesidades de tratamiento de los RU, conjuntamente con las siguientes instalaciones:  
- Red de ecoparques, asumiendo los ecoparques existentes y construyendo nuevos.  
- Centro de tratamiento de residuos voluminosos y RCD procedentes de la red de ecoparques.  
- Instalación de eliminación mediante depósito controlado para la eliminación de los rechazos no valorizables procedentes del resto de instalaciones del plan zonal.  
El PZR5V4 fue sometido a evaluación de impacto ambiental, obteniendo declaración de impacto ambiental mediante resolución de la Dirección General de Gestión del Medio Natural de 28 de octubre de 2004 (DOCV 23 de noviembre de 2004, expediente 244/2004-AIA).  
El proyecto objeto de la presente resolución, consiste en la autorización y reforma de la instalación de valorización de residuos urbanos existente en Guadassuar. Esta planta, se sitúa en el camino del Azagador, s/n, desde el cual tiene acceso. Linda por el sur con el camino de la Font Roja, desde el cual también dispone de acceso. Ocupa una superficie de más de 70000 m² (74477 m² según datos catastrales) formada por la parcela urbana con referencia 3687604YJ1338N0001XI y las parcelas rústicas 50, 75, 85 y 86 del polígono 7. Construida por la Diputación de Valencia, entró en funcionamiento en 1989. La empresa TETMA explota la misma desde el año 2000. En 2010, la Diputación cedió su gestión al Consorci Ribera i Valldigna.  
La planta existente se encuentra en explotación y se realizan en la actualidad operaciones de pretratamiento, tratamiento biológico de la materia orgánica y triaje de materias reciclables. La reforma se iniciará en el momento en que finalice la concesión vigente (en 2016), integrándose en un conjunto más moderno de gestión de RU formado por 3 instalaciones. Dentro del citado conjunto, esta planta se denomina instalación 1 (expediente 14/2012 IPPC). Por acuerdo de la Junta de Gobierno del Consorcio de 19 de mayo de 2015, se ha adjudicado el contrato de gestión de servicios públicos para la construcción y explotación de esta instalación a la mercantil Reciclados Ribera del Xúquer, SL.  
La instalación 2, constituida por un centro de tratamiento de residuos voluminosos, RCDs y rechazo de la instalación 1, ha tramitado AAI (inscripción en el registro 695/AAI/CV y NIMA 4600018018), en el seno de la cual se emitió declaración de impacto ambiental por resolución de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial de 3 de diciembre de 2014 (expediente 119/2014-AIA). Actualmente se encuentra en construcción. La ubicación de la instalación 2, se ha seleccionado junto a la instalación 1, con objeto de acometer una reforma integral que permita el funcionamiento coordinado de ambas.  
La gestión de los RU del ámbito territorial del PZR5V4, se completará con una instalación de eliminación (instalación 3), la cual se encuentra en tramitación ante el órgano competente en autorización ambiental integrada (expediente 67/2012 IPPC) y ante este órgano (expediente 124/2013-AIA).  
Las instalaciones 2 y 3 están asimismo promovidas por Reciclados Ribera del Xúquer, SL, adjudicatario del concurso convocado por el consorcio para la construcción y explotación de las mismas. Ambas se sitúan en término municipal de Guadassuar.  
Para integrar los diferentes aspectos ambientales y técnicos que se han puesto de manifiesto durante la tramitación del proyecto de implantación de la instalación 2 y del proyecto de actualización y reforma de la instalación 1, se ha elaborado el plan de gestión del complejo de tratamiento de residuos urbanos de Guadassuar, incluido en el expediente en trámite. Se inicia con un análisis de las oportunidades y carencias que ambas instalaciones presentan y los flujos estimados de residuos a gestionar en los próximos 20 años (horizonte 2035). A partir de esta información, se rediseña la distribución en planta de ambas instalaciones para optimizar el funcionamiento del complejo. Una vez finalice la ejecución de ambos proyectos, todas las tareas de admisión y tratamiento mecánico de los RU se realizarán en la instalación 2 (cuya solución de diseño definitiva se rotula en el correspondiente proyecto con la denominación instalación 2E), mientras que el tratamiento biológico (compostaje) de la materia orgánica y el filtrado biológico de las corrientes gaseosas (biofiltrado) se realizarán en la instalación 1. El depósito de eliminación (instalación 3) se proyecta a 1,4 km.  
El funcionamiento conjunto de las instalaciones 1 y 2 se proyecta en base a los objetivos establecidos en el PIR y el plan zonal de recuperación de materiales reciclables (9 %) y reducción de generación de rechazos, medidos en peso sobre la cantidad de RU recibidos en la planta. En este sentido, el diseño definitivo de la instalación 1, es el resultado del análisis del proceso de gestión de RU a desarrollar en el complejo y su optimización, quedando reflejado en el proyecto presentado por el adjudicatario en mayo de 2015.  
La instalación 1, se destinará al tratamiento de las fracciones orgánicas de los residuos domésticos, tanto la materia orgánica contenida en los residuos mezclados o todo en uno (MOR, materia orgánica resto), como la materia orgánica segregada en origen y recogida de forma separada (FOS, fracción orgánica selectiva). También admitirá los residuos de poda (FV, fracción vegetal) procedentes de los servicios municipales. De acuerdo con las estimaciones realizadas, en el año 2016 se recibirán unas 83000 toneladas de fracción orgánica total (MOR+FOS) y en el año 2035 se alcanzarán 100000 T. En base a estos escenarios y las condiciones de explotación establecidas en el PZR5V4 (escenario máximo en el año 20 de explotación, de incremento del 35 % sobre la generación y puntas estacionales del 50 % de incremento durante 4 meses), se diseña la capacidad de la instalación.  
La instalación 1 estará formada por edificio de oficinas, edificio de vestuarios, nave zona 1 (fermentación-reactor 1, taller, almacén de compostaje, afino intermedio y biofiltro R1), nave zona 2 (maduración-reactor 2, afino final, biofiltro R2), 2 depósitos enterrados de hormigón para aguas pluviales, 2 para lixiviados de reactores y 2 para condensados de biofiltros. En el espacio exterior se habilitarán las zonas de rodadura para la circulación de maquinaria y zonas verdes. La balsa existente se habilitará para acumular pluviales. Las dos naves quedarán interconectadas por cintas transportadoras de proceso instaladas en pasarela metálica aérea. Se prevé también un edificio para ubicar un nuevo CT. La instalación ocupará una superficie de 25645,47 m², liberando más de 40000 m² de parcela.  
Los materiales constructivos se han seleccionado en base a sus características físico-químicas y los requisitos normativos, en especial alta resistencia a la corrosión, capacidad de aislamiento térmico y acústico y resistencia al fuego. La necesidad de mantener la funcionalidad de la planta durante la reforma, ha determinado que se opte por estructuras prefabricadas de hormigón y cerramientos de panel de hormigón prefabricados.  
Las fracciones FOS y MOR ingresarán en la instalación 1 procedentes de la instalación 2, donde se habrán realizado las operaciones de recepción, extracción de voluminosos, apertura de bolsas y cribado. Mediante una cinta transportadora, se entregarán a la instalación 1 las fracciones orgánicas a granel en tamaño menor de 90 mm. La FV se recepcionará en la instalación 2, se triturará y dosificará en proporción a la FOS introducida.  
El proceso de valorización consiste en una línea de tratamiento biológico en dos etapas (fermentación/bioestabilización y maduración), que se completan con dos etapas mecánicas (afino intermedio y afino final) que funcionan en serie. Entre cada etapa se incluyen líneas de selección de materiales, by-passes y recirculaciones. En primer lugar, la MOR y FOS pasan por el reactor 1 de compostaje y bioestabilización. Para evitar su mezcla, ingresan en horario diferente y ocupan zonas diferentes en los reactores. Transcurrido el tiempo de residencia adecuado, pasa por el sistema de afino intermedio. El afino intermedio incluye sistemas de aspiración y ciclón para recuperación de impropios valorizables (plástico film y envases de plástico ligero), separador magnético para extracción de férricos y separador de inducción para extracción del aluminio. El resto constituye el rechazo higienizado que puede emplearse como estructurante o se destina a combustión (combustible secundario de residuos, en adelante CSR) o eliminación. La fracción orgánica que ha sido cribada en la etapa de afino intermedio, con tamaño menor a 40 mm, pasa al reactor 2 de maduración. En la etapa de afino final se retiran los impropios que permanecen en el flujo para posibilitar la aplicación agrícola del producto final. En este afino se recupera CSR, vidrio y una fracción inerte que podrá emplearse en construcción. Se aplica un sistema de cribado en doble etapa mediante mallas, aspiración y ciclón (separación de plástico film y cartón) y cribado probabilístico con dedos divergentes (separa vidrio de piedras y gravas). Las fracciones separadas se almacenan en trojes de acopio para su retirada.  
El compost (obtenido de la FOS) y el bioestabilizado (obtenido de la MOR), producto final del proceso, ingresan en un almacén de forma automática mediante cintas transportadoras, en horario diferente para evitar su mezcla.  
El proyecto incluye la ejecución de una acometida eléctrica que entroncará con la línea que abastece a la planta existente. Se realizará una derivación y paso a subterráneo en el apoyo núm. 651030, ubicado en el linde de la parcela, y se tenderá un cable enterrado bajo el vial Camino de la Font Roja (unos 300 m) hasta el CTE situado en la esquina sureste de la instalación.  
El abastecimiento de agua potable para los servicios a los trabajadores se realizará mediante cubas de transporte autorizadas que descargarán en el depósito diseñado al efecto. La instalación puede funcionar sin suministro de agua exterior. A fin de optimizar el proceso de valorización (maximizar la calidad de los productos finales y el rendimiento de abatimiento de olores en los biofiltros), se prevé aportación de agua para la irrigación de la materia orgánica en el proceso de maduración y de la biomasa lechosa de los biofiltros. Preferentemente, se ha previsto el empleo del agua de lluvia recuperada en la balsa y depósitos de acumulación.  
Se ha proyectado la implantación de diversas redes separativas para la gestión de las aguas pluviales y residuales. Las aguas pluviales de cubiertas serán tratadas como aguas limpias y almacenadas en dos depósitos para su posterior reutilización en el proceso. El primero recoge las pluviales de cubierta de la nave 1. Se sitúa junto al linde con el camino de la Font Roja. El agua excedentaria rebosa hacia el cauce natural de escorrentía por el borde del camino. El segundo recoge las pluviales de cubierta de la nave 2 y se sitúa junto al linde con el camino Azagador. El agua excedentaria rebosará hacia el cauce natural de escorrentía que discurre en paralelo al camino. Este agua se reutilizará principalmente en la humectación de los biofiltros. Las pluviales de cubiertas de la edificación auxiliar se conducirán hacia las superficies ajardinadas. Las pluviales recogidas sobre las explanadas, viales y zonas de aparcamiento se recogerán mediante la red subterránea de drenaje hasta la balsa de almacenaje existente junto al camino Azagador. Se ha previsto su reutilización en los circuitos de irrigación de materia orgánica, por lo que se ha diseñado un circuito de filtración y bombeo.  
La corriente de aspiración obtenida en los reactores arrastra el lixiviado de proceso en forma de vapor, el cual se condensa y se conduce mediante una tubería hacia el depósito de almacenamiento de lixiviados. Los lixiviados que no son arrastrados en fase vapor, se recogen en la solera inferior del reactor, diseñada en hormigón con pendiente transversal y cuneta longitudinal y arquetas de recogida que evacuan hacia la tubería de condensados. Adicionalmente se instalará una lámina de PEAD entre el hormigón y la capa de zahorras, que incrementa la seguridad del sistema de impermeabilización y recogida. Para cada reactor, se dispondrá un depósito dimensionado con un resguardo del 20 %. El lixiviado se reintroducirá en el proceso a través del sistema de irrigación de la materia orgánica. En caso de exceso, se retira por gestor autorizado para su depuración en EDAR. Los depósitos serán de hormigón armado y se garantizará su estanqueidad e impermeabilidad.  
Los biofiltros se impermeabilizan con una lámina de PEAD apoyada sobre la solera de hormigón con pendiente hacia una canaleta de evacuación a depósito donde se almacena el agua generada por la irrigación de la biomasa leñosa y el condensado del aire filtrado. Cada biofiltro dispondrá de un depósito impermeabilizado y debidamente dimensionado con un resguardo del 20 %.  
Las aguas sanitarias se conducen hasta un depósito de almacenamiento estanco para su retirada por gestor autorizado y depuración en EDAR.  
Los residuos peligrosos propios, derivados de las operaciones de mantenimiento y reparación, se almacenarán en la nave taller debidamente identificados y segregados en zona techada con suelo impermeable y sistema de recogida de derrames. Se contará con cubetos en la zona de almacenamiento de residuos líquidos. Los residuos no peligrosos asimilables a urbanos se tratarán en la propia instalación. Para abastecimiento de la maquinaria móvil, se dispondrá de un depósito de gasoil.  
Se detalla el plan de limpieza de los distintos elementos de la planta. Se prevé realizar analíticas anuales sobre muestras aleatorias para determinar gérmenes. También se prevé la desinsectación y desratización periódica.  
Para optimizar el funcionamiento de la instalación, se prevé la contratación del mantenimiento de los equipos con el proveedor de estos, ya que un adecuado mantenimiento redunda en mayor disponibilidad y máximo rendimiento, al disminuir los fallos y paradas y prolongar la vida útil de los equipos. Adicionalmente, esto permitirá la formación de los operarios en el óptimo manejo de la instalación.  
El proyecto anexa la planificación de la campaña de concienciación ambiental, incluyendo charlas, folletos divulgativos, educación ambiental a escolares y otros grupos mediante el recorrido de visitas diseñado (pasarela) y campañas específicas de sensibilización.  
Se ha previsto una dotación anual de reserva para el posterior desmantelamiento de la instalación, una vez finalice su vida útil.  
  
Tramitación administrativa  
Está en trámite la autorización ambiental integrada (en adelante, AAI) del proyecto de reforma de la instalación de tratamiento de RU existente en Guadassuar (instalación 1, expediente 14/2012 IPPC). En el seno de dicho procedimiento, en fecha 14 de septiembre de 2011, el Servicio de Protección y Control Integrado de la Contaminación (SPCIC) solicitó a este órgano ambiental que determinara la necesidad de evaluación de impacto ambiental del proyecto y en su caso, informase sobre la suficiencia de la documentación obrante en el expediente. Al citado escrito se adjuntaba:  
- Proyecto básico para la autorización ambiental integrada de la instalación 1.  
- Estudio de impacto ambiental y documento de síntesis.  
Con fecha 8 de mayo de 2013, se emitió informe previo en materia de evaluación ambiental (expediente 197/2012-CON). Se señalaba que el estudio de impacto ambiental cumplía en cuanto a estructura los requisitos establecidos en la normativa, así como la necesidad de disponer, una vez se completase la fase de información pública y consultas, de documentación complementaria (informes sectoriales) para la emisión de la declaración de impacto ambiental (DIA), quedando implícita la necesidad de evaluación de impacto ambiental. En relación a esta última cuestión, señalar que la necesidad de evaluar ambientalmente la remodelación de la planta, está específicamente establecida en la DIA del PZR5V4.  
Con fecha 8 de diciembre de 2014, se recibió del SPCIC escrito con objeto de subsanar las cuestiones señaladas en el informe de este órgano ambiental, citado en el párrafo anterior. El mismo adjuntaba:  
- Copia del informe del Servicio de Gestión de Residuos de 16 de septiembre de 2014.  
- CD con copia del plan de gestión para la ejecución de las previsiones del plan zonal, aprobado por acuerdo de la junta local del Consorci Ribera i Valldigna de 21 de julio de 2014. El citado plan contiene un diagnóstico del estado de las infraestructuras previstas en el PZR5V4, anteproyecto de las nuevas plantas y valoración ambiental de las soluciones alternativas para la instalación 1, así como diversos anexos.  
Este órgano contestó en fecha 6 de febrero de 2015 que la documentación aportada completaba las cuestiones relativas a la adaptación de las instalaciones y adecuación a lo dispuesto en el plan zonal; así como que la DIA se formularía en el momento en que se recibiese el resultado de la fase de información pública del proyecto, incluyendo copia de los informes sectoriales emitidos, en particular, Confederación Hidrográfica del Júcar y compatibilidad urbanística.  
Con fecha 13 de agosto de 2015, se recibió escrito del SPCIC, mediante el cual se solicitaba la declaración de impacto ambiental del proyecto y se remitía copia de las alegaciones presentadas durante el trámite de información pública (publicación de anuncio en el DOCV de 22 de febrero de 2013 y en el tablón de anuncios del Ayuntamiento de Guadassuar desde el día 13 de marzo a 24.04.2013), así como contestación a las mismas. Las alegaciones exponen (se resumen de forma no exhaustiva y la fecha se refiere al registro de entrada):  
- Colla Ecologista d'Alacant- Ecologistas en Acción (Carlos Arribas Ugarte), de 18 de abril de 2013: afecciones asociadas a la instalación 3, que no es objeto del procedimiento;  
- Comunidad de Regantes de la Acequia Real del Júcar (José Manuel García de la Cuadra), alegación de 3 de abril de 2013: se refiere a la instalación 3;  
- Ayuntamiento de l'Alcudia, de 27 de marzo de 2013: se refiere a cuestiones jurídicas relativas a la concesión del proyecto; a la situación urbanística de la parcela; molestias sobre el núcleo residencial de Montortal, debido a la proximidad (y su regulación en el RAMINP) y al paso de camiones pesados; así como otras cuestiones en relación con las instalaciones 2 y 3.  
- Ayuntamiento de l'Alcudia, de 21 de marzo de 2013: remite alegaciones presentadas por diversos cargos públicos (alcaldes y concejales de municipios del entorno) y notas de prensa, en relación con la falta de consenso en la elección de la ubicación de la instalación 3, la potencial afección ambiental sobre la hidrología, y la distancia a Montortal de la planta de tratamiento.  
- Ayuntamiento de Manuel, de 4 de abril de 2013: remite certificado de los acuerdos de sesión plenaria de 25 de marzo de 2013, consistente en alegar a la ubicación de la instalación 3, los riesgos sobre la hidrología, la distancia a núcleos urbanos y afección paisajística.  
- Ayuntamiento de Alzira, de 5 de abril de 2013: remite 13 alegaciones presentadas en el ayuntamiento por Fco. José Sanz Sanz análogas a las anteriores y hojas de firmas en el mismo sentido presentadas por Xúquer Viu y otros colectivos.  
- Ayuntamiento de Alzira, de 4 de abril de 2013: remite alegaciones de plataforma contra el macroabocador en la Ribera, que cuestiona el tratamiento dado a la fracción orgánica, el contenido del estudio hidrogeológico, el proceso de admisión de residuos, la respuesta social y la falta de participación social, el coste de las instalaciones, cuestiones relacionadas con la planificación en materia de residuos (gestión de RCD en la misma instalación, porcentajes de recuperación, recogida selectiva), afección sobre la acequia real del Júcar, compatibilidad urbanística de la instalación, la necesidad de obtener informe del IGME, así como cuestiones relativas a la instalación 3, todo ello acompañado de firmas el mismo sentido.  
- Ayuntamiento de Alzira, de 5 de abril de 2013: remite alegaciones de Xúquer Viu en relación con la afección paisajística y otras cuestiones relativas a la instalación 3.  
- Ayuntamiento de Alzira, de 4 de abril de 2013: se remite alegación de Diego Gómez (Compromís per Alzira), en relación con la instalación 3.  
- Ayuntamiento de Guadassuar, de 2 de abril de 2013: remite alegación de Vicent Rosell (PSPV-PSOE), en relación a la instalación 3.  
- Comunicación interior de la directora de gabinete de la consellera de 13 de abril de 2013, mediante el que se da traslado de escrito de alegaciones de Asensi García Machí y Marisa Bergaz Conesa (EU, Algemesí), de contenido análogo y referido a la proximidad a Montortal y la afección visual y paisajística.  
- Ayuntamiento de Guadassuar, de 24 de abril de 2013, por la que se remite alegación de Joan V. Puchol Pérez (Compromís), señalando discordancia entre la delimitación del proyecto y la del planeamiento municipal, cuestiona la planificación en materia de residuos y la concesión del proyecto, se refiere la proximidad a núcleos urbanos, las potenciales molestias a Montortal por el acceso de camiones, la afección paisajística de la instalación y otras afecciones generadas por la instalación 3; aporta notas de prensa sobre la planta existente de 2003 y 2006 y otras relativas a la instalación 3 de 2012 y 2013 sobre concentraciones en oposición a la misma.  
En contestación a las citadas alegaciones, José Ribera Año, en representación del Consorci Ribera i Valldigna, presentó sendos escritos en fecha 30 de junio de 2015 y 14 de julio de 2015. Se señala que:  
  
- La coincidencia en las fases de información pública del expediente relativo a la instalación 1, y del expediente que aglutina las instalaciones 2 y 3, ha provocado la presentación indistinta de alegaciones sin concreción sobre la instalación a la que van referidas.  
- El emplazamiento de la instalación 1 se localiza sobre parcelas las cuales, de acuerdo con el PGOU vigente de Guadassuar (aprobación definitiva 18.09.2013), están calificadas y clasificadas como red primaria dotacional pública, equipamiento e infraestrcutruras, PID-3 planta de tratamiento de residuos urbanos, uso dotacional de infraestructuras de tratamiento y eliminación de residuos urbanos.  
- El acceso al complejo de valorización se hace a través del camino del Azagador, el cual conecta directamente con la autovía A-7 (salida 376A) sin atravesar el núcleo residencial de Montortal.  
- Las molestias por olores debidas al funcionamiento en sus inicios de la instalación de compostaje, vinieron asociadas al sistema en abierto sin captación de aire y depuración en biofiltro. El presente proyecto, incorpora medidas preventivas y correctoras y específicamente, un plan de control de olores.  
- El RAMINP es una norma no vigente, al haber sido derogada por la Ley 34/2007, de 15 de noviembre y la disposición final cuarta de la Ley 2/2006, de 5 de mayo.  
- Se señala que el proyecto debe ajustarse al marco establecido por el plan zonal de residuos correspondiente y que el mismo justifica la necesidad de la instalación considerada.  
- El proyecto incluye un estudio de integración paisajística que ha sido informado favorablemente por el órgano competente en paisaje.  
- La documentación presentada para la AAI valora la potencial afección por ruido sobre el entorno de la instalación.  
La solicitud de evaluación de impacto ambiental se acompaña del proyecto de explotación o de actividad de la instalación 1, que recoge las cuestiones revisadas en el proyecto de gestión actualizado, el cual forma parte integrante del proyecto definitivo de la planta.  
Con fecha 4 de noviembre de 2015, se ha recibido del SPCIC, escrito mediante el cual se remite CD con el proyecto definitivo de la planta completo (de mayo de 2015) y copia de diversos informes sectoriales, referentes a:  
- Informe de 9 de septiembre de 2015, de compatibilidad urbanística de la actuación, emitido por el Ayuntamiento de Guadassuar.  
- Informe de 10 de junio de 2015, del Servicio de Gestión de Residuos. Se pronuncia sobre diversas cuestiones. Indica que el proyecto se ajusta al PZR5V4 y al plan de gestión aprobado por el Consorci Ribera i Valldigna. La actividad desarrollada en la instalación, constituye operaciones de gestión de residuos del tipo R3, para los residuos 19 12 12, 20 01 08 y 20 02 01. Se enumeran una serie de recomendaciones y condiciones para el desarrollo de la actividad.  
- Certificación del secretario general del consorcio relativo a la sesión extraordinaria de la junta de gobierno del mismo de 19 de mayo de 2015, en la cual se adjudica el contrato de gestión de servicios públicos para construcción y explotación de la instalación 1 a la mercantil Reciclados Ribera del Xúquer.  
- Informe de 12 de noviembre de 2012, de la Confederación Hidrográfica del Júcar, señalando que al tratarse de una instalación construida y en funcionamiento, no procede emitir informe.  
- Informe favorable en materia de paisaje, de 26 de abril de 2013, debiendo llevarse a cabo las medidas de integración paisajística. Se requiere en el mismo la justificación de la ejecución del plan de participación pública y sus resultados para la emisión de informe final.  
Con fecha 2 de diciembre de 2015, se recibe nota interna del SPCIC (ahora Servicio de Lucha contra el Cambio Climático, Prevención y Control de la Contaminación) mediante el cual se remite copia del informe en materia de paisaje de 12 de noviembre de 2015. Se indica en el mismo que, dado que se prevé la sustitución de las instalaciones existentes por otras nuevas, se requiere la actualización del EIP y la justificación del plan de participación pública.  
Con fecha 1 de febrero de 2016, se recibe nota interna del SPCIC mediante la cual se aporta copia del informe emitido por la Confederación Hidrográfica del Júcar el 18 de diciembre de 2015. El mismo, en base a una alegación presentada por la comunidad de regantes de la acequia real del Júcar, informa con carácter desfavorable con posibilidad de subsanación, para lo cual el titular debe proponer una gestión de las aguas pluviales distinta al vertido de las mismas a la citada acequia, modificando el sistema inicialmente previsto.  
  
Afecciones legales  
La autorización ambiental integrada de la instalación, se rige por el procedimiento establecido en la Ley 2/2006, de 5 de mayo y su desarrollo reglamentario. De acuerdo con la disposición derogatoria de la Ley 34/2007, de 15 de noviembre y la entrada en vigor de la anterior, no resulta vigente el RAMINP.  
La gestión de los residuos urbanos, se engloba en la actualidad en un amplio marco normativo formado por la Ley 22/2011, de 28 de julio (ley básica estatal) y en la Comunitat Valenciana, por la Ley 10/2000, de 12 de diciembre. De acuerdo con la Ley 10/2000, son servicios públicos la recogida, transporte, valorización y eliminación de los residuos urbanos o municipales, cuya prestación corresponde a los municipios. Su desarrollo reglamentario está constituido por el Decreto 81/2013, de 21 de junio (que aprueba el plan integral de residuos) y en el ámbito territorial del proyecto, la Orden de 29 de octubre de 2004 (que aprueba el plan zonal de residuos de las Zznas X, XI, y XII). Esta orden establece en particular los ratios de generación de residuos urbanos y los objetivos de valorización que constituyen las condiciones de diseño de la planta objeto del proyecto. En base a todo ello, se ha elaborado el plan de gestión de los residuos urbanos generados en dicho ámbito zonal y se han concretado las instalaciones de gestión necesarias, formando la instalación 1 parte del mismo.  
La valorización no energética de residuos no peligrosos con capacidad mayor de 50 t/día constituye una actividad catalogada como grupo B, código 09 10 09 02 en el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera, de acuerdo con la Ley 34/2007, de 15 de noviembre y su normativa de desarrollo. El almacenamiento u operaciones de manipulación de residuos no metálicos y no peligrosos igual o superior a 100 t/día e inferior a 500 t/día está asimismo catalogada como grupo C, código 09 10 09 51.  
El ruido generado por las actividades queda regulado por la Ley 7/2002, de 3 de diciembre y el Decreto 266/2004, de 3 de diciembre.  
El Real Decreto 9/2005, de 14 de enero, en su anexo I, enumera las actividades potencialmente contaminantes del suelo, entre las que se encuentra la recogida y tratamiento de residuos.  
El Real Decreto 1890/2008, de 14 de noviembre, aprueba el reglamento de eficiencia energética en instalaciones de alumbrado exterior y sus instrucciones técnicas complementarias.  
La actuación se encuentra en el ámbito del PORN de la Albufera, aprobado por Decreto 96/1995, de 16 de mayo. Se considera este decreto vigente en lo concerniente al proyecto, pese a lo dispuesto en el artículo 140.3 de la Ley 5/2013, de 23 de diciembre, teniendo en cuenta el criterio adoptado el 14 de septiembre de 2010, por la abogacía general de la Generalitat (en base a la aplicación supletoria de lo dispuesto en la disposición transitoria segunda de la Ley 30/1992) y lo dispuesto en el artículo 83 y ss. de la Ley 10/2015, de 19 de diciembre.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
  
Consideraciones ambientales  
De acuerdo con el planeamiento vigente en Guadassuar (plan general aprobado en 2013), la planta se sitúa en suelo no urbanizable destinado a uso dotacional, y rodeado de suelo urbanizable industrial y suelo urbano industrial sujeto a plan de reforma interior, existiendo en la actualidad diversas edificaciones industriales, entre las que se encuentra la planta de tratamiento de RU existente, una instalación de gestión de residuos de grandes comercios, una vaquería, una ensacadora y antiguas edificaciones abandonadas. El entorno que rodea este ámbito es agrícola, principalmente dedicado al cultivo de cítricos y está atravesado por multitud de caminos y acequias de riego, estando por tanto sensiblemente antropizado. La autovía A-7 cruza en sentido norte-sur, a 500 m al este de la planta y sirve de eje vertebrador del tráfico de la zona. La citada autovía A-7 dispone de una salida/acceso directo que conecta con la instalación a través del camino Azagador. Los núcleos urbanos de Massalavés (al sur), l'Alcudia y Guadassuar (al norte) son los más próximos a la actuación, todos ellos a unos 2,5 km de esta. El núcleo residencial de Montortal queda a algo más de 500 m de la actuación, en la ladera este de un pequeño montículo situado junto a la autovía A-7, por lo que la propia elevación del terreno actúa de pantalla y su orientación es opuesta a la localización de la planta. Este núcleo tiene restringido el paso de vehículos por dos controles de gálibo, no siendo posible el paso de camiones pesados por el interior del mismo.  
Se trata de un entorno llano, con relieves aislados de escasa envergadura. La zona de implantación, no se encuentra afectada por riesgo de inundación, y no existen otros riesgos naturales significativos en la zona salvo la vulnerabilidad de acuíferos, que es alta. No obstante, las excavaciones realizadas en la parcela adyacente muestran materiales poco permeables. La cuestión relativa a la consideración de zona apta en el PZR5V4, se refiere exclusivamente a la ubicación de infraestructuras de eliminación definitiva de residuos urbanos, por lo que no tendrían relevancia en este tipo de plantas; en cualquier caso, estos mapas tienen carácter orientativo, pudiéndose seleccionar localizaciones tanto en las áreas grafiadas como aptas como en otras áreas del ámbito del PZ (ver epígrafe 1.4.2).  
Entre los elementos de especial interés que existen en la zona cabe citar la Acequia Real del Júcar, que discurre próxima a la planta (algo más de 350 m), por el oeste y el norte de esta dirigiéndose hacia la Albufera. La presencia del río Júcar y de la citada acequia, define el denominado Vector Xúquer de la cuenca hidrológica de la Albufera, razón de la amplitud de la delimitación del plan de ordenación de recursos naturales del parque natural de la Albufera. En el citado PORN, se proponen medidas encaminadas a evitar la contaminación de la citada cuenca hidrológica por las actividades industriales. Al sur, a unos 2,5 kilómetros, se encuentran el nacimiento del río Verde (Ullals del riu Verd), espacio incluido en la Red Natura 2000 como LIC y considerado a su vez paraje natural municipal y zona húmeda. No se prevé afección del proyecto sobre estos espacios, dadas las características de diseño del mismo y tal como se detalla más adelante. No se identifican especies de flora o fauna sensibles que puedan verse afectadas por el proyecto. Al tratarse de una remodelación de la instalaciones sobre la parcela ya ocupada, no se prevé afección sobre el patrimonio cultural.  
El proyecto consiste en la reforma y modernización de una planta existente, en cumplimiento de las directrices del PZR5V4, que reconoce las instalaciones existentes y obliga a la utilización de las mismas para su fin. Si bien el estado de las edificaciones hace necesario el acometer obras de reforma, la selección de un nuevo emplazamiento se concluye como problemática y costosa, desde el punto de vista ambiental y económico, ya que se dispone de una ubicación consolidada y con espacio suficiente para desarrollar las instalaciones previstas en el plan de gestión. El diseño del complejo que agrupa las instalaciones 1 y 2, por su parte, aprovecha las sinergias del funcionamiento conjunto de ambas, reduce los costes ambientales y económicos del transporte de los residuos y permite actualizar las instalaciones a los estándares tecnológicos y ambientales actuales. La disponibilidad de acceso directo desde la A-7 (sin atravesar el núcleo residencial de Montortal), evita la creación de nuevos accesos.  
En base a estas condiciones y a las directrices establecidas en la normativa sectorial de gestión de residuos urbanos, en particular los objetivos de valorización y la previsión de dos líneas de compostaje diferenciadas para MOR y FOS, se plantean varias alternativas de organización y diseño de la instalación. Los equipos de recepción y pretratamiento de los RU se sitúan finalmente en la instalación 2, por lo que su idoneidad ha sido considerada en el correspondiente proyecto.  
Para el tratamiento biológico de la fracción orgánica, se descartan el proceso de biosecado, así como el proceso anaerobio para obtención de biogas (por disponerse de escasas referencias exitosas); se opta por el compostaje (proceso aerobio), atendiendo al aprovechamiento de la maquinaria existente, la buena comercialización del producto producido hasta la fecha y el conocimiento que los operarios tienen de la citada tecnología. Se descartan los sistemas abiertos de compostaje, para evitar la dispersión de olores. Se opta por sistemas cerrados en edificios en depresión con renovación de aire y desodorización (biofiltros), que además requieren menos espacio. El tamaño mínimo de los reactores de fermentación y maduración se obtiene a partir del tiempo de residencia necesario. Se requiere también espacio para el afino intermedio y final y el acopio del compost obtenido.  
A partir de dichas premisas, se proponen 3 alternativas de diseño de la instalación. Para cada alternativa, se analizan las potenciales afecciones sobre el suelo y ocupación, sobre las aguas, sobre el paisaje, sobre la atmósfera (incluyendo generación de olores y emisión acústica), consumo de recursos (agua y energía) y producción de residuos. En los tres casos, se plantean soluciones constructivas que permitan el funcionamiento de la planta, simultáneamente con las obras, dada la necesidad de mantener activos los procesos de compostaje.  
La alternativa de diseño finalmente seleccionada, se caracteriza por ubicar el sistema de recepción y preselección en la instalación 2 y remodelar totalmente la instalación de tratamiento de materia orgánica (instalación 1) con el fin de optimizar el espacio mediante una solución más compacta, lo que permite liberar mayor espacio para usos complementarios. El espacio liberado es de más de 40000 m².  
La localización de una nave en paralelo al camino Azagador, actúa de barrera visual respecto del resto de la instalación. El diseño exterior se ha realizado mediante paneles de hormigón que incorporan imágenes (árboles formados por elementos reciclables y por el logotipo del consorcio), con el doble objetivo de reducir la afección visual y divulgar la actividad desarrollada. En relación con este último objetivo, la instalación incorpora un circuito de visitas conectado con el circuito previsto en la instalación 2. El camino Azagador, como su nombre indica, es vía pecuaria, respetándose la anchura legal de la misma.  
Con carácter general, el diseño de la instalación maximiza los tiempos de residencia de materiales y efluentes en los procesos y sistemas de tratamiento, respectivamente, para optimizar el funcionamiento y mejorar la calidad de los productos obtenidos. La tecnología de compostaje seleccionada responde a criterios de alto rendimiento de producción de compost y baja generación de lixiviados, unido a menor superficie de implantación en relación a otras soluciones. Permite a su vez el aprovechamiento de los equipos electromecánicos existentes. Asimismo, se prevé el tratamiento de la MOR y la FOS (+FV) de forma separada, mediante su entrada en la planta en horarios distintos y su colocación en zonas diferentes del reactor. La superficie de reactor destinada a cada fracción se puede ajustar a las necesidades, de forma que se optimiza el aprovechamiento del mismo. La introducción de las 2 etapas de afino, permite aumentar el porcentaje de recuperación de materiales.  
En fase de ejecución, las afecciones ambientales estarán asociadas a las labores de derribo de las edificaciones que quedan en desuso y demolición de cimentaciones, excavación y movimiento de tierras y construcción de las nuevas instalaciones, incluyendo la acometida eléctrica. Los residuos generados serán gestionados a través de gestores autorizados, de acuerdo con el estudio de gestión de RCD incluido en el proyecto. Las medidas preventivas y correctoras previstas en esta fase van encaminadas a evitar molestias sobre el entorno: riego de material pulverulento, acopio adecuado de materiales, control de la maquinaria para evitar afecciones fuera del ámbito del proyecto, limitar la velocidad de los vehículos, señalización, etc.  
Dado que la planta existe en la actualidad y se encuentra en funcionamiento, son conocidas las afecciones ambientales asociadas. Como se ha señalado, la planta se inauguró en 1989, refiriéndose en sus orígenes numerosas molestias asociadas a olores y vertidos. Estas cuestiones fueron abordadas mediante reforma de la instalación (año 2007), siendo la actuación más significativa (dada la mejora ambiental que conllevó) el confinamiento del tratamiento de compostaje en naves cerradas con sistemas de captación y depuración con biofiltrado del aire, previo a su emisión a la atmósfera. Esta actuación dio solución a los problemas de olores que se referían anteriormente en l'Alcudia. La gestión de los lixiviados de la planta de tratamiento, también se adecuó con su reintroducción en el proceso de compostaje y almacenamiento en balsa impermeable, para su gestión a través de empresa autorizada, no existiendo en la actualidad vertido a DPH. Realizada auditoría acústica en el perímetro de la instalación, se comprueba el cumplimiento de los niveles establecidos en la normativa.  
Las poblaciones más cercanas (Montorotal y Massalavés), se encuentran sensibilizadas por las molestias que la instalación antigua generó. Por ello, la nueva instalación incorpora en proyecto medidas primarias o preventivas y medidas secundarias o correctoras específicas. Entre las primeras, se encuentran el diseño de la tecnología de compostaje y la metodología de control, en naves cerradas y asegurando suficiente aireación para propiciar la degradación aerobia. La medida secundaria consiste en un sistema de captación, renovación de aire y depuración de olores diseñado y dimensionado para garantizar que las emisiones asociadas sean las menores posibles, de acuerdo con un estudio específico de olores (aplicando un modelo de dispersión de olores). Para disponer de mayor capacidad de tratamiento de aire y mejor control del sistema, se ha optado por instalar dos biofiltros independientes. El aire de la zona de afino intermedio se recircula a la nave de bioestabilización y se depura en el biofiltro 1, mientras que el aire de la zona de afino final se lleva a la nave de maduración y se trata en el biofiltro 2. De acuerdo con dicho estudio, el nivel de 3 ouE/m³ se alcanza a 190 m del límite de la instalación en dirección sur y suroeste y 100 m en dirección norte. Se asegura que no existe afección en las poblaciones vecinas incluso en las condiciones más desfavorables. Los dos biofiltros serán cerrados mediante cubierta presostática y emisión canalizada en sendas chimeneas de 10 m de altura.  
Para prevenir la emisión de partículas en suspensión en las etapas de afino, cada nave contará con un filtro de mangas. El filtro recibe el aire aspirado de las campanas instaladas en el carenado de los equipos de cribado y del aire en la impulsión de los equipos de separación neumática. Las cintas transportadoras estarán cerradas y las tolvas carenadas.  
  
Al estar todo el proceso alojado en el interior de naves cerradas, el nivel de ruido quedará atenuado por el aislamiento aportado por los cerramientos. Al aire libre trabajan la pala cargadora y los ventiladores de impulsión de aire de los biofiltros, por lo que se realizarán tareas de control y medición periódica para comprobar que no se producen molestias. Los equipos de proceso se instalarán sobre sistemas antivibratorios. La circulación de camiones, también ha sido considerada, previéndose la limitación de la velocidad.  
Cada efluente se recoge de forma separada, incluyendo las pluviales, para optimizar su reutilización y reducir los volúmenes a gestionar de forma externa. El sistema de tratamiento biológico aplicado se ha seleccionado por su bajo ratio de generación de lixiviados. Tanto las superficies interiores de las naves, como los depósitos y balsa de almacenamiento de aguas, lixiviados y condensado, están impermeabilizadas. En general, se minimiza el consumo de agua mediante el uso del agua de lluvia y reintroducción de los flujos generados en el proceso. El lixiviado que exceda del volumen que es posible introducir en el proceso, así como el condensado de los biofiltros, se llevará a EDAR para su adecuada gestión. Mediante un estudio geotécnico, se ha comprobado que la instalación se localiza sobre terrenos poco permeables. En cualquier caso, el plan de vigilancia y seguimiento ambiental incluye el control de la calidad y del nivel piezométrico de las aguas subterráneas mediante un sistema de tres piezómetros.  
Los sistemas de aspiración e impulsión de aire y transporte de materiales, tienen gran repercusión sobre el consumo energético de la planta, por lo que se han seleccionado equipos de alto rendimiento. Dado el alto consumo energético de la instalación, se prevé la implantación de un sistema de gestión energética de acuerdo con la UNE-EN ISO 50001:2011.  
Las afecciones ambientales generadas por el funcionamiento de la planta, una vez reformada, serán análogas a las actuales aunque de menor magnitud, dada la implementación en el proyecto de las mejores tecnologías disponibles.  
El estudio de impacto ambiental incluye el programa de vigilancia y seguimiento ambiental, para todas las fases del proyecto, aunque con escaso grado de detalle. Sin embargo en el plan de control de calidad que se incluye en el proyecto, se aborda el control y seguimiento de la afección ambiental, en todas las fases del proyecto. En relación con la fase de funcionamiento, se prevé el control de la mayor parte de los parámetros de funcionamiento, así como el control de los sistemas de aspiración, del nivel de las arquetas o la limpieza general. Incluye la realización de un estudio de valoración de olores en el momento en que la instalación entre en funcionamiento, que se comparará con la situación actual (blanco) y la estimación realizada en la fase de proyecto. Se prevé el control periódico de olores, partículas en suspensión y calidad del aire en el entorno, así como de ruidos y vibraciones en el entorno (auditoría acústica). El control de vertidos incluye las aguas residuales sanitarias e industriales y las pluviales de calzadas y cubiertas. Para detectar infiltraciones al subsuelo, se prevé el control de las aguas subterráneas mediante sistema piezométrico.  
A modo de conclusión, cabe indicar que el grado de detalle de la documentación presentada permite estimar el alto grado tecnológico de las instalaciones diseñadas, la coherencia de las soluciones adoptadas, la adopción de sistemas redundantes de protección y en general, el alto nivel de exigencia aplicado. Si bien la acequia real del Júcar o los municipios limítrofes muestran reticencias al proyecto, hay que ponderar adecuadamente las objeciones manifestadas, influidas por una inadecuada gestión de la instalación existente en sus inicios, y que fueron debidamente abordadas. En particular, no se observa afección ambiental relevante que pueda ser causada por la gestión de las aguas pluviales, tanto de cubierta (limpias) como de viales. Estas últimas, considera el gestor de la acequia (de lo que se hace eco la Confederación Hidrográfica del Júcar) que pudieran arrastrar contaminación; no obstante, la balsa de recogida dispone de un volumen de almacenamiento más de 4 veces superior al exigido y se prevé un sistema de aprovechamiento de estas aguas. El riesgo asociado resulta irrelevante, teniendo en cuenta el escaso grado de contaminación potencial y la alta dilución alcanzada en caso de llenarse totalmente la balsa. En ningún caso se conectan los sistemas de recogida de aguas contaminadas con elementos de alivio. Respecto a la afección visual, atendiendo al estado avejentado que presenta la instalación en la actualidad y el informe favorable emitido para la instalación 2, independientemente de los requisitos formales a completar para la instalación 1, se observa una mejora global y un diseño cuidado de la fachada principal, en atención a la búsqueda de la integración visual de las instalaciones. Cabe incidir también en el carácter industrial del suelo sobre el que se ubica, pese al uso agrícola del entorno. Ello unido a la adecuada explotación de la instalación, llevan a concluir la compatibilidad del impacto ambiental global del proyecto.  
  
Consideraciones jurídicas  
Las instalaciones de valorización de residuos urbanos no recogidos selectivamente, se encuentran sometidas al procedimiento de evaluación de impacto ambiental, de acuerdo con el apartado 6.a.3 del anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental y modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 13 Decreto 158/2015, de 18 de septiembre, del Consell, por el que se aprueba el reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, atribuye a la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental la competencia en materia de evaluación ambiental estratégica y de proyectos.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente, declaración de impacto ambiental  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de autorización y reforma de la planta de tratamiento de residuos urbanos de Guadassuar (instalación 1), promovida por el Consorci Ribera i Valldigna en el camino Azagador, s/n, de Guadassuar (Valencia), siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del proyecto, el estudio de impacto ambiental y demás documentación que obra en el expediente y se adopten las medidas siguientes:  
1. Se procederá al progresivo desmantelamiento de las edificaciones de la planta antigua, a medida que queden fuera de uso, hasta alcanzar la liberación de dicho espacio. Se elaborará el estudio de gestión de RCD correspondiente a estas labores, gestionándose de forma adecuada los residuos generados.  
2. Se preverán sistemas de control automático del grado de llenado de las balsas y depósitos de recogida de aguas de la planta, asegurando que se vacían las mismas antes de que se alcance el 80 % de su máxima capacidad y se gestionan adecuadamente las aguas retiradas, con objeto de evitar cualquier riesgo residual de vertido.  
3. Las actuaciones contempladas en el plan de control de calidad del proyecto, constituyen el programa de seguimiento ambiental durante la fase de explotación. Estas actuaciones, junto con las previstas en fase de ejecución, deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia.  
4. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, deberá ser comunicada al órgano ambiental competente que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite, no cabe interponer recurso alguno; sin perjuicio de los que en su caso procedan en vía administrativa o judicial frente al acto, en su caso, de autorización del proyecto.  
  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
  
Cuarto  
De acuerdo con la disposición transitoria primera de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, la regulación de la vigencia de las declaraciones de impacto ambiental establecida en el artículo 43 de la citada Ley 21/2013 es aplicable a la presente declaración de impacto ambiental.  
  
Valencia, 11 de febrero de 2016.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
Valencia, 15 de abril de 2016.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML