Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9660, del 11-08-2023 (2023/8758)

RESOLUCIÓ de 12 de juliol de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte de variant de la carretera CV-50 a Tavernes de la Valldigna i la connexió amb l'N-332, del terme municipal de Tavernes de la Valldigna. Expedient: (2793968) 158/2022/AIA.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9660

Data del DOGV
:   11-08-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/8758

CVE


Data del document
:   12-07-2023

Organisme emissor


Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Ramaderia i Pesca](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 12 de juliol de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte de variant de la carretera CV-50 a Tavernes de la Valldigna i la connexió amb l'N-332, del terme municipal de Tavernes de la Valldigna. Expedient: (2793968) 158/2022/AIA. [2023/8758]  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (2793968) 158/2022/AIA.  
Títol: projecte bàsic «Variant de la carretera CV-50 a Tavernes de la Valldigna i connexió amb l'N-332».  
Promotor i òrgan substantiu: Direcció General d'Obres Públiques, Transports i Mobilitat Sostenible.  
Ref. òrgan substantiu: 2573-PLF.  
Localització: TM Tavernes de la Valldigna.  
  
Objecte i descripció del projecte  
La Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat, per mitjà de la Direcció General d'Obres Públiques, Transports i Mobilitat Sostenible, promou el projecte bàsic «Variant de la carretera CV-50 a Tavernes de la Valldigna i connexió amb l'N-332».  
El projecte preveu la construcció d'una nova variant que donarà continuïtat a la carretera CV-50, per a evitar el pas de la carretera actual per l'interior del nucli urbà del municipi. L'actuació projectada té aproximadament 4,6 km.  
El traçat de la variant projectada discorre pel sud del municipi de Tavernes de la Valldigna, connecta amb l'N-332 mitjançant una nova intersecció giratòria i reordena els moviments actuals de connexió.  
  
L'actuació s'inicia al voltant del PK 4+500 de la CV-50 actual, on es preveu l'execució d'una rotonda (rotonda 1) que connectarà la via que hi ha amb la variant projectada. Així mateix, aquesta rotonda també disposarà de dos ramals secundaris, un d'aquests per a connectar un camí que hi ha i un altre per a permetre l'accés a una parcel·la industrial, cosa que evita l'accés directe a aquesta des de la CV-50.  
En el tram de variant es preveu l'execució de dues glorietes, que permetran connectar amb el nucli urbà.  
La rotonda 2 connectarà amb el pont que l'Ajuntament té previst dissenyar i executar situat en la prolongació de l'avinguda de Malta, en el sector residencial El Vergeret, per a permetre un accés directe des de la població. En aquesta zona, els principals camins travessats, camí del pla, del Clot, del Pont del Riu, de l'Ombria Baixa i del Tol·lo, s'han resolt mitjançant l'execució de nous camins secundaris paral·lels a la variant i la connexió amb la rotonda nova.  
La rotonda 3 de nova execució es troba entre camps de cultius i permetrà connectar la futura variant projectada amb els camins disponibles, en concret, amb el camí de l'Hort d'Herrera. A més, s'alinea amb el passeig de Colón i el traçat que es preveu en el sector residencial 8 i 9 del PGOU vigent.  
La variant es connectarà a la rotonda actual entre el nucli urbà i el polígon industrial del municipi (rotonda 4), encara que aquesta rotonda es mantindrà amb el disseny actual.  
A partir d'aquesta rotonda disponible, la CV-50 discorre contigua al polígon industrial i aprofita la calçada disponible. En aquest tram es preveu el desdoblament de la via, a la qual se li dotarà d'un caràcter urbà, mitjançant zones enjardinades. A més, aquest tram s'ha dissenyat amb la previsió de l'execució futura del vial de servei del polígon, segons el Pla de reforma interior del Teularet, de l'Ajuntament de Tavernes de la Valldigna.  
Després de passar la zona del polígon, s'executarà una nova rotonda (rotonda 5), que se situa en l'extrem del polígon, previ al pas inferior sota l'AP-7. En l'actualitat, en aquest punt hi ha una rotonda, però s'executarà una nova de dimensions més grans que dispose de més capacitat.  
Es mantindrà el pas inferior sota l'AP-7, però amb una nova configuració de carrils: dos carrils en sentit a Tavernes de la Valldigna i un carril en sentit a l'N-332.  
Finalment, la CV-50 connectarà amb l'N-332 mitjançant una nova intersecció de tipus rotonda (rotonda 6). Es mantindrà el ramal que permet l'accés directe de la CV-50 a l'N-332 amb sentit Alacant, sense necessitat de passar per la rotonda, així com el ramal directe que prové de la costa cap a Tavernes de la Valldigna.  
La secció tipus projectada en la variant està formada per carrils de 3,50 m, vorals d'1,50 m i bermes d'1,30 m. Mentre que en el tram del polígon industrial es disposarà una secció amb caràcter urbà.  
  
També es preveu l'execució d'un carril bici i per a vianants de 5.170 m de longitud, que connectarà amb els camins agrícoles de l'àmbit d'actuació al llarg de la variant, per a garantir la seguretat de vianants i ciclistes. La totalitat del carril bici i per a vianants anirà enllumenat, així com les glorietes i les aproximacions a aquestes (200 m).  
  
Tramitació administrativa  
L'11 de desembre de 2018, es remet a la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental, per part del Servei de Planificació, la sol·licitud de determinació de l'abast de l'estudi d'impacte ambiental (141/2018-AIA) del projecte «Variant de la carretera CV-50 a Tavernes de la Valldigna i connexió amb l'N-332». L'11 de desembre de 2019, aquest òrgan ambiental remet el document sol·licitat a la DG d'Obres Públiques, Transports i Mobilitat.  
El 8 d'agost de 2022 té entrada en aquest òrgan ambiental l'ofici remés per aquell òrgan en relació amb l'expedient esmentat. En aquest ofici, s'indica que es dirigeixen a aquest òrgan ambiental a l'efecte de tramitar l'avaluació ambiental del projecte i, així mateix, s'adjunta l'enllaç per a la descàrrega de la documentació següent:  
- Document tècnic del projecte bàsic.  
- Estudi d'impacte ambiental (EIA).  
- Estudi d'integració paisatgística (EIP).  
- Informe d'al·legacions recaptades en els tràmits d'informació pública i de consultes a les administracions públiques afectades i a les persones interessades (DOGV 8824, 05.01.22).  
Així mateix, en aquest escrit s'indica que, el 15 de setembre de 2021, la Direcció General d'Obres Públiques, Transports i Mobilitat Sostenible resol aprovar inicialment el projecte bàsic «Variant de la carretera CV-50 a Tavernes de la Valldigna i connexió amb l'N-332» i sotmetre'l a informació pública.  
L'inici del període d'informació pública del projecte per un termini de 30 dies hàbils es va publicar en el DOGV núm. 8824, de 5 de gener de 2022, en els diaris de màxima difusió en la mateixa data i en el web de la Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat, i es va sol·licitar la col·laboració de Tavernes de la Valldigna per a la difusió de l'inici d'aquest tràmit. Durant el període d'informació pública i fins a la data de l'informe de resposta d'al·legacions, es van rebre 5 informes d'administracions, 4 al·legacions d'associacions i 32 al·legacions de particulars.  
En l'informe d'al·legacions presentades durant el tràmit d'informació pública, la Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat Sostenible respon a les al·legacions aportades per entitats i particulars, així com als informes remesos per algunes de les administracions públiques afectades, en què s'estima o es desestima, segons el cas, d'una manera motivada les actuacions o canvis que es realitzarà en la tramitació del projecte, a fi de consensuar, en la mesura que siga possible, una solució final més concorde amb les pretensions de les diferents entitats i persones que han participat en el període d'informació pública.  
  
Entre els informes i al·legacions aportats cal destacar els següents:  
  
- Servei de Gestió d'Espais Naturals, signat el 24 de gener de 2022, el qual conclou favorablement amb l'exposició d'algunes mesures de regeneració de la coberta vegetal amb espècies autòctones i de protecció per a algunes espècies vegetals (Antirrhinum valentimun, Carex elata i Scutellaria galericulata). S'estima per l'òrgan promotor.  
- L'Ajuntament de Tavernes de la Valldigna, amb signatura del 10 de febrer de 2022, en què conclou amb la valoració que l'actuació resol els greus problemes actuals de trànsit en el nucli urbà i la necessitat imperiosa de l'execució de les obres. Així mateix, proposa també una sèrie de canvis o peticions que cal tindre en compte en el projecte, algunes de caràcter tècnic. S'estimen algunes peticions, unes altres no.  
- Demarcació de Carreteres de l'Estat a la Comunitat Valenciana, del 14 de febrer de 2022, en què s'informa desfavorablement respecte de la rotonda proposada en la connexió amb l'N-332, que es considera inadequada en planta i alçat per al traçat actual. Es desestima per l'òrgan promotor, que justifica l'elecció realitzada amb diversos arguments i motivacions, i conclou que la solució de tipus rotonda resol la problemàtica que té la intersecció actual i que pot completar-se amb els ajustos propis del projecte de construcció i el compliment dels requeriments particulars que el MITMA considere oportuns.  
  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer (CHX), del 22 de juny de 2022, el qual conclou amb la indicació de la necessitat que prèviament a l'inici de les obres se sol·licite autorització de la CHX, atés que l'actuació ocupa la zona de policia i l'encreuament de diversos llits. S'estima per l'òrgan promotor.  
- Al·legacions d'Acció Ecologista Agró (Associació per l'Horta; secció local d'Esquerra Republicana del País Valencià de Tavernes de la Valldigna), que aporta un escrit del 16 de febrer de 2022 amb diverses al·legacions, en què expressen la disconformitat amb el projecte per diversos motius (impacte ambiental significatiu, greu afecció a l'horta històrica de Tavernes, als aqüífers, al patrimoni social i cultural, al sistema de regadiu, insuficiència en l'estudi d'alternatives, augment del risc d'inundabilitat, etc). L'òrgan promotor desestima la majoria de les al·legacions i justifica, entre altres arguments: que el projecte està plantejat amb compliment estricte i absolut de tota la normativa ambiental i paisatgística vigent, sense afectar la traça a cap espai natural protegit; que s'ha elaborat un estudi complet d'afecció al patrimoni cultural d'acord amb la normativa vigent i s'ha aprofitat això per a evitar afeccions i corregir impactes; que el posicionament físic de la traça respon al criteri d'afecció mínima al territori, a l'horta històrica i al paisatge, i d'efecte mínim de barrera, i que queda al costat d'infraestructures i de sòl urbanitzat actual i futur. Així mateix, la inundabilitat ha sigut analitzada acuradament i s'ha dissenyat una solució sense incidència sobre els episodis d'inundació. S'estima l'al·legació plantejada per a habilitar un pas inferior al camí vell de Benifairó, per a facilitar el trànsit general d'accés a l'ecoparc.  
- Respecte a les al·legacions dels particulars presentats, s'observa que la majoria són de caràcter tècnic, amb la proposta de modificacions respecte al traçat, accessos, enllumenat, etc.  
Entre els informes recaptats en els tràmits d'informació pública i consulta a les administracions públiques, es troba l'informe de l'òrgan competent en matèria de cultura i patrimoni, el qual conclou favorablement sempre que s'assumisquen literalment les mesures correctores proposades en aquest informe, per a la salvaguarda del patrimoni cultural detectat, tant etnològic com arqueològic, que seran:  
«[…] a la vista dels antecedents i les consideracions exposades s'estima que:  
1. Segons relata la memòria presentada, no hi ha constància de cap element arquitectònic amb la consideració de bé d'interés cultural o bé de rellevància local que puga veure's afectat per l'actuació.  
  
2. La prospecció arqueològica ha determinat l'afecció al patrimoni arqueològic i proposa l'aplicació de mesures correctores:  
Seguiment arqueològic de l'AVA El Pla, i del camí vell de Gandia; ambdós seguiments poden desembocar en una excavació arqueològica per ser una àrea de vigilància arqueològica, i la Via Dianium.  
3. Les mesures preventives seran el seguiment arqueològic global dels moviments de terres de tota l'obra.  
4. D'altra banda, s'haurà de preveure, com a mesura compensatòria, l'obligació inexcusable de publicar els resultats obtinguts. L'abast d'aquest treball dependrà de l'extensió i la importància de les restes documentades.  
5. Es pot informar favorablement el projecte esmentat des del punt de vista arqueològic amb el condicionant d'un seguiment arqueològic intensiu en unes zones, i global de les obres […]  
Després de l'estudi de la memòria esmentada, es considera que les propostes de mesures correctores són oportunes per a la mínima afecció per part del projecte al patrimoni etnològic […] per la qual cosa, vist el precepte indicat i d'acord amb l'informe dels serveis tècnics, s'informa favorablement els efectes patrimonials previstos en l'art. 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, sempre que es complisquen les mesures correctores consignades precedentment que es donen per reproduïdes a l'efecte de la seua vigència i exigibilitat […]  
Amb l'objectiu de garantir el compliment de les mesures preventives o correctores estrictament patrimonials que estableix l'informe present, haurà de remetre's a aquesta administració tutelar la còpia de la declaració d'impacte de l'actuació tan prompte com aquesta es pronuncie».  
Una vegada analitzada la documentació aportada, el 15.02.23, aquest òrgan ambiental remet un requeriment a la Direcció General d'Obres Públiques, Transports i Mobilitat Sostenible, en què sol·licita la remissió d'informes emesos per les administracions afectades durant el període d'informació pública, que no consten en l'expedient i que resulten determinants.  
El 24 de març de 2023, l'òrgan substantiu remet a aquest òrgan ambiental l'informe de la Direcció Territorial de València (secció forestal i unitat de vies pecuàries), el qual conclou amb la ratificació de l'informe anterior del mateix organisme amb data de signatura del 14 d'abril de 2020. Hi indica que el projecte proposat no afecta a cap via pecuària classificada i no troba cap inconvenient per a continuar amb la tramitació de l'expedient. En tot cas, en els terrenys forestals i en 500 metres al voltant d'aquests, es compliran estrictament les mesures generals per a la prevenció d'incendis forestals establides per la Conselleria de Territori i Habitatge (Decret 7/2004, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que cal observar en l'execució d'obres).  
  
Així mateix, entre els informes remesos també es troba l'escrit de contestació a la sol·licitud de petició d'informe realitzada per part de l'òrgan substantiu a Acuamed, amb registre d'eixida del 7 de març de 2023, el qual conclou amb la indicació, entre altres coses, que a causa de la naturalesa del projecte hauran de dirigir-se a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, organisme que té reconegudes les competències legals sobre el domini públic hidràulic per a sol·licitar-li informe i, si és el cas, autorització.  
El 17 de maig de 2023 es rep en aquest òrgan ambiental, des de la Direcció General d'Obres Públiques, Transports i Mobilitat Sostenible, un escrit en el qual s'adjunta l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, signat el 11.05.23, el qual conclou amb el requeriment d'esmena d'una sèrie de requeriments exposats (aportació d'EIP, establiment de mesures d'integració paisatgística efectives i amb potencial suficient addicional en relació amb els impactes identificats, ampliació d'estructures, passos inferiors i obres de drenatge, reducció de la il·luminació al que és estrictament necessari, millora del tractament paisatgístic en àrees annexes a la infraestructura, camins sense servei, etc.) perquè siga de sentit favorable.  
  
En el mateix enviament s'adjunta l'informe de resposta al mateix informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, elaborat pel Servei de Planificació signat el 15.05.23, a fi de donar resposta a cadascun dels requeriments proposats, i en què es justifica que l'actuació projectada és la de menys impacte global.  
El 26 de maig de 2023 es rep en aquest òrgan ambiental, des de la Direcció General de Política Territorial i Paisatge, l'informe de valoració en matèria de gestió territorial, elaborat pel Servei de Gestió Territorial, juntament amb la Resolució (tots dos amb data de signatura 25.05.23) de la mateixa direcció general, els quals conclouen amb l'aprovació i la consideració com a compatible de l'estudi d'inundabilitat inclòs en la memòria del projecte bàsic, condicionat al compliment dels requeriments de les consideracions finals exposades en l'informe esmentat.  
  
Consideracions ambientals  
Necessitat del projecte  
La CV-50 és un dels eixos principals de la Comunitat Valenciana, presenta una IMD elevada (IMD = 14.939 vehicles/dia) amb un 4 % de vehicles pesants en el tram comprés entre el PK 0+000 (inici de la CV-50 al costat de l'N-332) i la travessia urbana, i 9.803 vehicles/dia amb un 4,9 % de vehicles pesants en el tram immediatament posterior a la travessia urbana (dades de 2019). Aquests alts nivells d'intensitat sumats a la centralitat de la travessia exerceixen un efecte barrera sobre els recorreguts interns motoritzats i no motoritzats que realitzen els habitants de Tavernes de la Valldigna. Aquesta situació genera risc d'accidents per a vianants, ciclistes i conductors de vehicles, contaminació acústica i contaminació per emissió de gasos i augment dels temps de recorregut.  
D'altra banda, la travessia urbana de Tavernes de la Valldigna és completament inundable, tant el tram corresponent al nucli de població (que es desenvolupa entre el PK 0+990 i el PK 3+100) com el tram contigu que voreja el polígon industrial del Teularet. Així mateix, la CV-50 no compta amb una connexió eficaç ni funcional amb l'N-332, pel complex sistema de connexions en diferents àmbits que hi ha, que juntament amb les comunicacions amb la CV-603, origina que els moviments d'entrada i eixida cap a València i la connexió Alacant/CV-50 comporten un recorregut addicional d'1 km respecte al que podria ser estrictament necessari pel que fa al punt d'entroncament, amb la creació d'una zona propensa a presentar col·lapses i congestions de trànsit.  
Aquesta actuació persegueix reduir o anul·lar els problemes esmentats.  
Alternatives  
L'EIA conté un epígraf relatiu a l'estudi d'alternatives. S'analitza un traçat complet entre les glorietes 1 i 4 (alternativa 1) i dues alternatives parcials: l'alternativa 3 constitueix una variant de traçat entre les glorietes 1 a 3 (desplaçada cap al sud uns 150 m en el punt més allunyat) i l'alternativa 2 aprofita l'extrem oriental de la CV-50 actual.  
  
Respecte a les superfícies d'ocupació i volums de ferms i terres, en les tres alternatives són molt similars, a pesar que s'aprecia una millora significativa en la compensació de terres de la segona alternativa. Per tot això, tenint en compte els impactes derivats de cadascuna de les alternatives i l'anàlisi multicriteri de cadascuna de les alternatives, juntament amb l'anàlisi DAFO que s'inclou en l'estudi de solucions, es conclou que l'alternativa de traçat més adequada és la definida pel tram oest de l'alternativa 1 i, a l'est, l'alternativa 2 en la zona del polígon industrial del Teularet. Aquesta alternativa presenta una adequada connexió amb la rotonda final, situada al costat de la zona industrial del municipi. Així mateix, l'aprofitament de la plataforma actual presenta diversos avantatges, com la connectivitat amb la zona urbana i industrial, menys fragmentació territorial, millor connexió amb la rotonda final i millor balanç de terres.  
Per a la connexió amb l'N-332 (a l'est de l'AP-7), s'han plantejat dues alternatives que difereixen en el disseny del ramal de connexió unidireccional, que es dirigeix cap a la zona costanera del municipi. La resta dels ramals són iguals en ambdues alternatives, s'han dissenyat dos ramals bidireccionals per a connectar l'actual N-332, un ramal bidireccional per a connectar la CV-50 cap a Tavernes de la Valldigna i un ramal unidireccional d'accés a la rotonda, per a connectar les propietats confrontants, que amb la nova configuració de la intersecció queden aïllades. En l'alternativa 1 es redueix el nombre de ramals de la rotonda, i es disposen en aquest cas tots els ramals d'eixida d'un traçat adequat. Per la seua banda, l'alternativa 2 aconsegueix disminuir tant els moviments de terres com els volums de ferm requerits; no obstant això, respecte al traçat, la rotonda presenta un ramal més que es tracta d'un ramal pràcticament tangent a la rotonda, la qual cosa suposa un inconvenient de seguretat viària. Atés que la diferència de terres entre les dues alternatives no és molt significativa i una vegada analitzats els impactes provocats, s'ha decidit optar per la solució que presenta un traçat més adequat i es conclou que l'alternativa de connexió amb l'N-332 més adequada és l'alternativa 1.  
Àmbit del projecte i afeccions principals associades al traçat  
El traçat del projecte discorre per sòl amb un grau mitjà d'antropització, amb parcel·les dedicades al cultiu citrícola (tarongers majoritàriament), i al llarg de la traça hi ha alguns habitatges disseminats. Així mateix, la traça creua els llits del barranc del Malet i el riu Vaca en dues ocasions i se situa sobre sòl no urbanitzable sense protecció, a excepció dels trams d'encreuament de llits que estan definits com a SNU d'especial protecció (llits).  
Segons la cartografia oficial del PATRICOVA, el traçat de la variant projectada està afectat per perillositat d'inundació en la majoria del recorregut, destacant les proximitats del riu Vaca, amb perillositat de nivell 1 i 5. El projecte acompanya un estudi d'inundabilitat, que ha sigut aprovat per l'òrgan competent. El disseny del traçat s'ha realitzat considerant els llits que hi ha, el projecte d'Acuamed de canalització, la perillositat d'inundació que presenta l'àmbit travessat i altres condicionants (pendents, rasants mínimes, elements presents en el territori, enllaços, etc.), i proposa com a millor alternativa tècnica la número u. No obstant això, l'òrgan competent en matèria d'inundabilitat estima que l'alternativa 2 permetria millorar el projecte de canalització del riu Vaca i els barrancs afluents d'aquest (obres que no són objecte del projecte analitzat) en el tram oest de la variant. Aquesta alternativa, si bé es proposa com la millor si es considera la perillositat d'inundació, presenta més grau de fragmentació territorial. La variant incorpora obres de drenatge transversal.  
  
Com s'ha indicat, el traçat discorre principalment per camps de cultiu, cosa que genera una fragmentació del territori i altera la configuració actual del paisatge en qualsevol de les alternatives possibles. Més proximitat al nucli urbà suposa minimitzar els espais residuals que es generaran entre els dos elements i reduir la fragmentació. En aquest sentit, la connexió amb la rotonda oest del polígon del Teularet redueix la creació d'aquests espais residuals i evita la duplicació del vial en aquest àmbit. S'assenyala per l'òrgan competent en matèria d'inundabilitat la necessitat d'augmentar les obres de drenatge en aquest tram de l'N-332 per a millorar la seguretat del vial. Així mateix, s'incorporen mesures d'integració paisatgística.  
Una vegada consultat el visor cartogràfic de l'IDEV, i contrastant amb la documentació aportada, l'actuació queda fora d'espais pertanyents a la Xarxa Natura 2000 i d'espais naturals protegits; no obstant això, a uns 300 m de l'actuació es troba la zona humida protegida Marjal i Estany de la Ribera Sud del Xúquer, i a 1 km la ZEPA Montdúver - marjal de la Safor, el LIC serres del Montdúver i Marxuquera, el LIC serra de Corbera i el LIC marjal de la Safor.  
En relació amb els hàbitats presents en la zona objecte d'estudi, no es preveu cap afecció als hàbitats naturals o prioritaris.  
Al llarg de la traça de la variant, s'observa afecció puntual sobre zona forestal (PATFOR) catalogada com a terreny forestal estratègic en tres punts (punts d'encreuament amb el riu Vaca) i no consta cap afecció a muntanyes d'utilitat pública (MUP). Durant l'execució de les obres s'aplicarà la normativa vigent en matèria de prevenció d'incendis forestals, en particular el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que cal observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els voltants.  
  
Una vegada vist l'estudi d'impacte ambiental i la tipologia dels treballs que cal executar, es preveuen afeccions potencials tant en la fase de construcció com en la fase d'explotació del projecte. L'EIA del projecte preveu les mesures preventives i correctores que solen ser d'aplicació habitual en obres lineals. Aquestes s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de les accions que són inherents a la construcció d'aquesta mena d'infraestructures viàries.  
En la fase de construcció s'identifiquen, entre altres, els impactes ambientals següents:  
Les tasques d'aclarida i desbrossament, així com el moviment de terres en general per a la preparació de l'esplanada de la traça en les àrees de traça nova o ampliació de la plataforma, es preveu que causen impacte temporal i reversible en la qualitat de l'aire i el soroll, a causa de la generació de partícules en suspensió, i al soroll i a les vibracions de la maquinària pesant intervinent. L'eliminació de vegetació o de cultiu es considera elevada, per la qual cosa els efectes possibles sobre el sòl es preveuen significatius, i suposarà una pèrdua de sòl fèrtil (60.539,89 m³), sent part d'aquesta terra vegetal (10.398,40 m³) reutilitzada en el farciment de zones enjardinades, principalment, i la resta serà gestionada d'acord amb les indicacions planificades en l'EIA i amb la contractació de gestors autoritzats. D'altra banda, es produirà un increment sonor en l'àrea, ocasionat pels motors de combustió interna, el funcionament de la maquinària, la presència humana, etc.  
  
- Com a mesures preventives previstes per a preservar la qualitat de l'aire en la fase de construcció s'estableixen:  
1. El transport de terres i materials, tant els realitzats dins de l'obra com els procedents de pedreres i zones de préstecs i els sobrants, es realitzarà en camions el remolc o la caixa de càrrega dels quals anirà coberta per tendals.  
2. Els materials sobrants de desmunts seran reutilitzats en les zones de terraplens i es minimitzaran els moviments de terres.  
3. La maquinària que cal utilitzar haurà de complir el que exigeix la legislació vigent referent per a l'emissió de gasos a l'atmosfera amb un manteniment tècnic adequat, sense sobrepassar els límits permesos i amb la utilització de silenciadors en els tubs d'escapament.  
4. Es realitzaran regs diaris mitjançant camió cisterna de zones transitades i la resta de superfícies susceptibles de poder generar emissions de pols a l'atmosfera.  
- Per a mitigar l'impacte provocat pel soroll generat durant la fase de construcció pel trànsit de maquinària i vehicles principalment, es tindran en compte les següents mesures preventives que cal adoptar:  
  
1. S'assegurarà que la maquinària utilitzada complisca els requisits establits en la legislació vigent, per la qual es regulen les emissions sonores en l'entorn degudes a determinades màquines d'ús a l'aire lliure.  
2. Es limitarà la velocitat màxima de circulació de vehicles i la maquinària utilitzada, amb atenció especial en les proximitats de zones habitades.  
3. Per a l'execució de treballs més molestos o que generen més decibels es restringiran els horaris.  
4. Es preveu la realització de controls acústics durant la fase d'obres.  
- Per a evitar la contaminació dels sòls afectats per residus líquids o sòlids procedents de les activitats de les obres i protegir les aigües superficials i subterrànies, s'establiran les mesures següents:  
  
1. Les aigües residuals que puguen generar els operaris requeriran un sistema de tractament que garantisca la devolució de les aigües al medi amb una qualitat adequada. En defecte d'això, s'instal·laran depòsits estancs i les aigües residuals generades les extraurà i les transportarà un gestor autoritzat.  
2. Les àrees que alberguen materials emmagatzemats, maquinària o qualsevol mena de substància susceptible de contaminar el sòl hauran d'estar impermeabilitzades i disposar d'un sistema de recollida d'aigües que permeta l'extracció d'aquestes per al tractament posterior. No se situaran en els llits dels barrancs o els rius.  
3. Es realitzarà una mecànica preventiva a la maquinària intervinent en l'obra, amb l'objectiu d'evitar vessaments de combustible o olis.  
4. Les operacions de neteja o de manteniment de la maquinària es realitzaran en els llocs condicionats per a fer-ho (tallers, gasolineres o solera impermeabilitzada amb depòsit estanc per a la recollida d'olis i grasses) i que gestionen adequadament els residus generats.  
5. Es mantindran netes en tot moment les zones o les cunetes per a un drenatge superficial correcte de les aigües cap als llits fluvials.  
6. Els apilaments de materials excavats se situaran allunyats del llit i sempre fora de la zona de policia del llit, si pot ser.  
- Des del punt de vista del patrimoni, s'assenyalen en la memòria final de prospecció arqueològica els elements més importants trobats en l'àmbit d'actuació que podrien resultar afectats. Per a protegir-los, es proposen una sèrie de mesures correctores i protectores segons el grau d'afecció de les obres i l'interés patrimonial dels elements. En l'estudi d'impacte ambiental (EIA) i en l'informe de valoració remés per l'òrgan competent en matèria de cultura i patrimoni, s'indiquen les diferents mesures que cal aplicar i en quins llocs (seguiment arqueològic global, intensiu, excavació arqueològica, abalisat de seguretat, etc.).  
  
- La generació de residus serà un altre impacte important en la fase de construcció, procedents de l'arrancada de l'escorça vegetal de la traça. Així mateix, la gestió dels residus generats serà un aspecte important per a tindre en compte.  
Com a mesures preventives i correctores previstes en la fase de construcció per a minimitzar o anul·lar els impactes indicats s'aplicaran les següents:  
1. Elaboració d'un sistema de gestió de residus de l'obra que es base en la separació d'aquests en funció de la tipologia i amb la consideració de la recollida i tractament posteriors, per a evitar-ne la mescla i facilitar-ne l'eliminació i el reciclatge posterior.  
2. Hi haurà zones d'emmagatzematge temporal de residus, punts nets, que es localitzaran pròxims a àrees amb una activitat intensa i prolongada. Seran accessibles al personal de l'obra i als vehicles de recollida de residus i estaran ben senyalitzats, juntament amb els contenidors per a cada mena de residu.  
3. S'ha de minimitzar la superfície afectada mitjançant senyalització i jalonament, abans de començar el desbrossament de la zona d'ocupació estricta de les obres, així com de les d'instal·lació d'elements auxiliars.  
4. S'efectuarà la retirada i l'apilament de la capa de terra vegetal de les zones de desbrossament i de les àrees d'ocupació per a aprofitar-la posteriorment.  
5. Quant als residus perillosos, hauran d'emmagatzemar-se sobre superfícies impermeabilitzades a fi de previndre abocaments accidentals sobre el sòl, d'acord amb les estipulacions de la legislació vigent. Les àrees en què s'emmagatzemen residus perillosos disposaran de dispositius preventius contra abocaments accidentals, com ara murets perimetrals.  
6. La separació, la reutilització i/o l'eliminació dels residus generats (terres, formigó, aglomerat asfàltic, metalls mesclats, etc.) seran gestionats per l'empresa constructora o es contractarà amb gestors autoritzats, segons el cas.  
  
- Els moviments de terres, l'eliminació de terra vegetal, les estructures per a salvar els llits fluvials o els barrancs, etc., alteraran les variables objectives i subjectives que determine el paisatge. L'EIP estableix mesures de restauració del medi natural de l'entorn i revegetació per a millorar la integració paisatgística de l'actuació:  
1. Es realitzaran plantacions arbòries, de matoll i herbàcies en l'entorn immediat de la carretera, les àrees de connexió amb altres infraestructures i on siga possible combinar les plantacions amb elements minimitzadors del soroll.  
2. Les plantacions seran intensives segons la zona considerada, l'ús social, la visibilitat, etc. Les espècies proposades per a les plantacions seran:  
- Arbres: Celtis australis, Ficus carica, Quercus ilex, Pinus halepensis, Pinus pinea, Ceratonia siliqua, Cupressus sempervirens, Platanus hispanica.  
- Arbustos: Pistacea lentiscus, Quercus coccifera, Chamaerops humilis, Rhamnus lycioides, Rahmnus alaternus, Phylerea angustifolia, Cistus monspeliensis, Rosmarinus officinalis, Erica multiflora, Lavandula stoechas.  
3. Amb la definició completa, una vegada elaborat el projecte constructiu, les actuacions previstes que cal realitzar respecte a la integració paisatgística seran: cobriment de talussos amb terra vegetal, hidrosembra en els talussos generats, tractament de glorietes i enjardinament, integració (si és el cas) de les barreres acústiques, integració dels murs de maçoneria en sec amb pedra disponible i amalgama de morter, integració visual de séquies afectades, etc.  
Durant la fase d'explotació, algun dels impactes en l'àmbit de la nova variant serà sobre la qualitat de l'aire i soroll en l'entorn, a causa del trànsit que circule per la nova traça, que provocarà l'emissió de gasos i soroll. Per això, es realitzaran controls acústics amb l'objectiu de reduir l'impacte en les zones més afectades i amb més nivells de soroll estimats, amb l'aplicació de les mesures correctores necessàries per a aconseguir els nivells acústics adequats. No obstant això, la IMD de vehicles que circulen per la travessia actual per l'interior del nucli urbà, en veurà considerablement reduïda la càrrega de trànsit i, per consegüent, l'emissió de sorolls i gasos que afecten actualment el municipi, atés que es preveu el desviament de gran part del trànsit per la nova variant.  
- Aquesta mena d'actuacions de caràcter lineal provoca en la fauna el denominat efecte barrera, especialment en la fase d'explotació, i provoca la fragmentació dels hàbitats actuals. Per això, en la documentació aportada, s'indica la projecció de passos de fauna intermedis que hauran de complir les dimensions mínimes de buit lliure, tal com es defineix en les prescripcions tècniques per a passos de fauna del ministeri competent en medi ambient. Així mateix, les estructures sobre els llits que cal salvar i les obres de drenatge transversal (ODT) complementaran la permeabilització de la infraestructura juntament amb els passos de fauna ja projectats. En aquest cas, a més dels passos per a fauna major, s'han projectat quatre passos inferiors de 3 m d'altura i un marc multicel·lular de drenatge.  
Respecte a la vegetació, s'estableixen mesures de protecció per a causar com menys afecció millor sobre aquesta, com ara:  
- El parc de maquinària i les instal·lacions auxiliars es localitzaran evitant àrees arbrades, vies pecuàries, SNU protegit i terrenys de vulnerabilitat alta. Aquestes instal·lacions se situaran, si és possible, en terrenys desproveïts de vegetació.  
- Les tasques d'arrancada d'arboris i la revegetació seran supervisades per un tècnic ambiental competent.  
- Limitació de la circulació de la maquinària pels camins actuals i necessaris, per a minimitzar la superfície alterada.  
- Regeneració de la coberta vegetal en els camins i pistes d'accés, talussos i abocadors, mitjançant l'estesa de terra vegetal i la plantació d'espècies arbòries i arbustives, sense espècies de caràcter invasor i l'ús preferent d'espècies pròpies de la flora local.  
Entre les mesures que cal aplicar, a les quals es fa referència en la fase d'explotació, s'esmenten les següents:  
- Es verificarà que els vehicles i la maquinària utilitzada en les diferents labors de manteniment han passat la inspecció tècnica de vehicles.  
  
- Les operacions de manteniment de la carretera han de preveure la neteja de cunetes i arquetes, s'inspeccionaran els passos de fauna i es realitzarà un seguiment de la mortaldat de vertebrats.  
  
- Col·locació de senyals de limitació de velocitat en les zones en què es considere necessari, així com de perill per presència d'animals solts (en el cas que n'hi haja).  
- Es realitzaran controls acústics en els habitatges pròxims a la variant els dos anys següents a la posada en marxa de la infraestructura, amb la implantació de les mesures correctores adequades, si és el cas, per a no sobrepassar els nivells màxims d'immissió sonora establits en la normativa de protecció contra la contaminació acústica.  
- En les tasques de manteniment de les instal·lacions lumíniques se seguiran els mateixos criteris que els descrits en la fase de disseny i es complirà la normativa vigent sobre contaminació lumínica i l'enllumenat públic.  
L'estudi d'impacte ambiental compta amb un programa de vigilància ambiental (d'ara en avant, PVA) que estableix les pautes establides que cal seguir, efectuarà els controls i activitats programades amb la periodicitat corresponent, i durant la fase de construcció defineix els objectius següents:  
1. Establir un sistema de control i de seguiment del medi ambient que permeta comparar els impactes reals produïts amb les previsions de l'EIA.  
2. Detectar impactes residuals i localitzar els impactes detectats en l'estudi per a verificar-ne l'aparició real.  
3. Controlar l'execució correcta de les mesures previstes.  
4. Detectar impactes no previsibles o de difícil estimació i proposar mesures adequades per a minimitzar-los o eliminar-los.  
Les actuacions de control i seguiment que han sigut previstes en el PVA per a la fase de construcció seran: control d'accessos temporals a l'obra, de préstecs i abocadors, d'àrees i instal·lacions auxiliars d'obra, de neteja final d'obra, d'emissions de contaminants químics, de contaminació de partícules en suspensió en l'atmosfera, de residus de construcció i demolició, de la contaminació sonora, dels materials geològics, de la retirada i apilament de terra vegetal, de l'alteració i compactació de sòls, de l'erosió, d'afeccions a la morfologia de llits d'aigua superficials, del risc d'inundació, de la qualitat de les aigües subterrànies, de la protecció de la vegetació, de la restauració vegetal, de la protecció de la fauna, de la permeabilitat de la carretera per a la fauna, de les alteracions del paisatge, de la protecció de l'activitat agrària, de la protecció del patrimoni arqueològic, paleontològic, etnològic i historicoartístic, de la reposició d'infraestructures i serveis afectats i control del compliment del planejament urbanístic.  
  
Durant la fase d'explotació de la infraestructura del PVA, es duran a terme els controls següents: control de la limitació de nivells acústics produïts pel trànsit i control de la permeabilitat de la carretera per a la fauna.  
Els informes per a emetre en relació amb el PVA seran: informe previ a l'acta de comprovació del replanteig; informes ordinaris (mensuals i semestrals); informe final de les obres i informes extraordinaris.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte constitueix un cas d'avaluació d'impacte ambiental ordinària d'acord amb l'annex I del Decret 162/1990, grup 8a, de construcció de carreteres de nova planta l'itinerari de les quals es desenvolupe íntegrament en el territori de la Comunitat Valenciana, d'acord amb l'article 7 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.  
L'expedient ha observat els tràmits que preveu la secció 1a, capítol II, del títol 2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i la resta de disposicions que li són aplicables.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
  
Per tot el que s'ha exposat, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Qualitat i Educació Ambiental, amb l'ús de les atribucions que tinc, resolc:  
  
  
Primer  
Estimar acceptable, sols als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que siguen aplicables, el projecte bàsic denominat «Variant de la carretera CV-50 a Tavernes de la Valldigna i connexió de l'N-332», promogut per la Direcció General d'Obres Públiques, Transports i Mobilitat Sostenible - Subdirecció General de Mobilitat, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i altra documentació que obra en l'expedient, i segons les condicions següents:  
  
1. Ateses les condicions establides en matèria d'inundabilitat, resulta necessari incorporar al projecte d'execució la justificació de les mesures de disseny adoptades en relació amb la perillositat d'inundació de l'àmbit travessat, així com obtindre l'informe definitiu de l'òrgan competent en aquesta matèria. En aquest sentit, hauran d'incorporar-se al projecte constructiu esmentat les mesures de millora del drenatge transversal del vial i la senyalització requerides. En relació amb l'ajust del traçat en l'extrem oest, com el corredor definit per les alternatives 1 i 3 presenta característiques similars, resulta assumible ambientalment.  
  
2. El projecte constructiu incorporarà la definició de les mesures preventives i correctores considerades en el projecte bàsic i en l'estudi d'impacte ambiental per a la minimització de l'efecte barrera i de fragmentació del territori, així com el cost derivat d'aquestes mesures, incloent-hi les relatives a la revegetació dels talussos de la carretera per a l'efectiva integració visual de la infraestructura en l'entorn. Per a evitar la creació d'espais residuals derivats de l'abandó dels cultius, les mesures d'integració i revegetació inclouran els espais adjacents als talussos i els límits de la carretera que, fora del domini públic de la infraestructura, resulten expropiats per raó de la grandària d'aquests.  
  
Els passos de fauna projectats, els passos naturals i les ODT intermèdies hauran de romandre nets i en condicions per a complir la funció pròpia i reduir l'efecte barrera causat per la infraestructura sobre la fauna. En la mateixa línia, s'hauran de projectar els passos de fauna necessaris per a complir amb la condició de no superar la distància d'1 km de separació entre dos passos de fauna correlatius segons el plec de prescripcions per a passos de fauna del ministeri competent en medi ambient.  
3. El projecte constructiu incorporarà la definició de les mesures de seguiment arqueològic de les obres d'acord amb les condicions establides per l'òrgan competent en matèria de patrimoni cultural. Si durant l'execució de les obres es produeixen troballes, el promotor haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura de manera immediata i adoptar les mesures pertinents per a protegir-les i conservar-les, d'acord amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
4. Es prohibirà cremar restes vegetals procedents de tales i desbrossaments, i caldrà gestionar-los mitjançant la trituració i la reincorporació del material triturat a les zones per a enjardinar, o bé es lliuraran a un gestor autoritzat.  
5. Es limitarà la velocitat màxima dels vehicles i la maquinària dins de l'àmbit de les obres, especialment en les proximitats d'habitatges i els encreuaments amb vies actuals.  
6. Programa de vigilància ambiental  
Les accions incloses en el Programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se per a acreditar que s'adopten i s'executen les mesures preventives i correctores proposades i per a comprovar-ne l'eficàcia. La documentació haurà d'estar a la disposició de les autoritats competents.  
El seguiment del compliment de les mesures preventives i correctores descrites en l'ESIA, així com les mesures addicionals proposades pels organismes consultats i les reflectides en aquesta resolució, correspondrà a l'òrgan substantiu i promotor del projecte.   
El promotor designarà un responsable del seguiment i la vigilància ambiental de les obres responsable dels informes de seguiment del compliment de les mesures i de les incidències produïdes.   
El control i la vigilància de l'àrea destinada a les instal·lacions auxiliars de les obres inclourà la comprovació que totes les instal·lacions de l'obra disposen dels mecanismes i els elements necessaris per a minimitzar els riscos de contaminació a cursos d'aigua superficials o subterranis, els riscos de contaminació atmosfèrica i acústica, etc., tant en el funcionament normal com en cas d'accident. A més, es controlarà que la gestió dels residus generats en cadascuna de les instal·lacions, i en el conjunt de l'obra, es duga a terme d'acord amb la normativa vigent.  
  
Durant la fase d'explotació, l'òrgan substantiu realitzarà el seguiment de l'eficàcia dels passos de fauna, així com de l'eficàcia de les pantalles acústiques. Així mateix, es verificarà l'èxit de la revegetació realitzada.  
L'òrgan ambiental podrà fer comprovacions i recaptar informació si ho estima oportú, així com avaluar el grau d'implementació, els resultats, l'eficàcia i l'eficiència de les avaluacions d'impacte ambiental realitzades, per a permetre una millora contínua del mètode basada en la retroalimentació i elaborar estadístiques.  
En els termes que preveu l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, aquesta declaració d'impacte ambiental perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
Segon  
D'acord amb el que preveu l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a) Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b) Aquesta declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjudici dels que, si és el cas, siguen procedents en via administrativa i judicial contra l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada segons els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 12 de juliol de 2023.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9660, del 11-08-2023 (2023/8758)

RESOLUCIÓN de 12 de julio de 2023, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto de variante de la carretera CV-50 en Tavernes de la Valldigna y conexión con la N-332, del término municipal de Tavernes de la Valldigna. Expediente: (2793968) 158/2022/AIA.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9660

Fecha DOGV
:   11-08-2023

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2023/8758

CVE


Fecha del documento
:   12-07-2023

Organismo emisor


Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Ganadería y Pesca](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 12 de julio de 2023, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto de variante de la carretera CV-50 en Tavernes de la Valldigna y conexión con la N-332, del término municipal de Tavernes de la Valldigna. Expediente: (2793968) 158/2022/AIA. [2023/8758]  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: (2793968) 158/2022/AIA.  
Título proyecto básico: «Variante de la carretera CV-50 en Tavernes de la Valldigna y conexión con la N-332».  
Promotor y órgano sustantivo: Dirección General de Obras Públicas, Transportes y Movilidad Sostenible.  
Ref. órgano sustantivo: 2573-PLF.  
Localización: TM Tavernes de la Valldigna.  
  
Objeto y descripción del proyecto  
La Conselleria de Política Territorial, Obras Públicas y Movilidad, a través de la Dirección General de Obras Públicas, Transportes y Movilidad Sostenible, promueve el proyecto básico «Variante de la carretera CV-50 en Tavernes de la Valldigna y conexión con la N-332».  
El proyecto prevé la construcción de una nueva variante que dará continuidad a la carretera CV-50, evitando el paso de la carretera actual por el interior del núcleo urbano del municipio. La actuación proyectada tiene aproximadamente 4,6 km.  
El trazado de la variante proyectada discurre por el sur del municipio de Tavernes de la Valldigna, conectando con la N-332 mediante una nueva intersección giratoria y reordenando los movimientos actuales de conexión.  
La actuación se inicia alrededor del PK 4+500 de la actual CV-50, donde se prevé la ejecución de una glorieta (Glorieta 1), que conectará la vía existente con la variante proyectada. Asimismo, esta glorieta también dispondrá de dos ramales secundarios, uno de ellos para conectar un camino existente y otro para permitir el acceso a una parcela industrial, evitando de ese modo el acceso directo a la misma desde la CV-50.  
En el tramo de variante se prevé la ejecución de dos glorietas, que permitirán conectar con el caso urbano.  
La Glorieta 2 conectará con el puente que el ayuntamiento tiene previsto diseñar y ejecutar situado en prolongación de la avenida de Malta en el sector residencial El Vergeret, permitiendo un acceso directo desde la población. En esta zona, los principales caminos atravesados, camí del pla, del Clot, del Pont del Riu, de l'Ombria baixa i del Tol·lo, se han resuelto mediante la ejecución de nuevos caminos secundarios paralelos a la variante y su conexión con la nueva glorieta.  
La Glorieta 3 de nueva ejecución se encuentra entre campos de cultivos y permitirá conectar la futura variante proyectada con los caminos existentes, en concreto con el camí de l'Hort d'Herrera. Además, se alinea con el paseo Colón y el trazado del previsto en el sector residencial 8 y 9 del vigente PGOU.  
La variante se conectará a la glorieta existente entre el casco urbano y el polígono industrial del municipio (Glorieta 4), aunque dicha glorieta se mantendrá con el diseño actual.  
A partir de esa glorieta existente, la CV-50 discurre contigua al polígono industrial, aprovechando la calzada existente. En este tramo se prevé el desdoblamiento de la vía, a la cual se le dotará de un carácter urbano, mediante zonas ajardinadas. Además, este tramo se ha diseñado con la previsión de la futura ejecución del vial de servicio del polígono, según el Plan de reforma interior de El Teularet, del Ayuntamiento de Tavernes de la Valldigna.  
Tras pasar la zona del polígono, se ejecutará una nueva glorieta (Glorieta 5), que se ubica en el extremo del polígono, previo al paso inferior bajo la AP-7. En la actualidad en este punto existe una glorieta, pero se ejecutará una nueva de mayores dimensiones que disponga de más capacidad.  
Se mantendrá el paso inferior bajo la AP-7 pero con una nueva configuración de carriles: 2 carriles en sentido Tavernes de la Valldigna y 1 carril en sentido N-332.  
Finalmente, la CV-50 conectará con N-332 mediante una nueva intersección, tipo glorieta (Glorieta 6). Se mantendrá el ramal que permite el acceso directo de la CV-50 a la N-332 sentido Alicante, sin necesidad de pasar por la glorieta, así como el ramal directo que proviene de la costa hacia Tavernes de la Valldigna.  
La sección tipo proyectada en la variante está formada por carriles de 3,50 m, arcenes de 1,50 m y bermas de 1,30 m. Mientras que en el tramo del polígono industrial se dispondrá una sección con carácter urbano.  
También se prevé la ejecución de un carril ciclo peatonal de 5.170 m de longitud que conectará con los caminos agrícolas del ámbito de actuación a lo largo de la variante, garantizando la seguridad de peatones y ciclistas. La totalidad del carril ciclo peatonal irá alumbrado, así como las glorietas y las aproximaciones a las mismas (200 m).  
  
Tramitación administrativa  
En fecha 11 de diciembre de 2018, se remite a la Subdirección General de Evaluación Ambiental, por parte del Servicio de Planificación, la solicitud de determinación del alcance del estudio de impacto ambiental (141/2018-AIA) del proyecto: «Variante de la carretera CV-50 en Tavernes de la Valldigna y conexión con la N-332». Con fecha 11 de diciembre de 2019, este órgano ambiental remite el documento solicitado a la DG de Obras Públicas, Transportes y Movilidad.  
Con fecha 8 de agosto de 2022, tiene entrada en este órgano ambiental, oficio remitido por ese órgano en relación con el citado expediente. En él, se indica que se dirigen a este órgano ambiental a los efectos de tramitar la evaluación ambiental del proyecto y asimismo se adjunta enlace para la descarga de la siguiente documentación:  
- Documento técnico del proyecto básico.  
- Estudio de impacto ambiental (EIA).  
- Estudio de integración paisajística (EIP).  
- Informe de alegaciones recabadas en los trámites de información pública y de consultas a las administraciones públicas afectadas y a las personas interesadas (DOGV 8824, 05.01.22).  
Asimismo, en el mismo escrito se indica que, en fecha 15 de septiembre de 2021, la Dirección General de Obras Públicas, Transportes y Movilidad Sostenible, resuelve aprobar inicialmente el proyecto básico «Variante de la carretera CV-50 en Tavernes de la Valldigna y conexión con la N-332», y someterlo a información pública.  
El inicio del periodo de información pública del proyecto por un plazo de 30 días hábiles se publicó en el DOGV núm. 8824 de 5 de enero de 2022 y en los diarios de máxima difusión de la misma fecha, en la web de la Conselleria de Política Territorial, Obras Públicas y Movilidad y se solicitó la colaboración del ayuntamiento de Tavernes de la Valldigna, para la difusión del inicio de este trámite. Durante el periodo de información pública y hasta la fecha del informe de respuesta de alegaciones se recibieron 5 informes de administraciones, 4 alegaciones de asociaciones y 32 alegaciones de particulares.  
En el informe de alegaciones presentadas durante el trámite de información pública, la Dirección General de Obras Públicas, Transporte y Movilidad Sostenible, responde a las alegaciones aportadas por entidades y particulares, así como los informes remitidos por algunas de las administraciones públicas afectadas, estimando o desestimando, según el caso, de un modo motivado las actuaciones o cambios que realizará en su tramitación del proyecto, en aras de consensuar en la medida de lo posible, una solución final más acorde a las pretensiones de las distintas entidades y personas que han participado en el periodo de información pública.  
Entre los informes y alegaciones aportadas, cabe destacar los siguientes:  
- Servicio de Gestión de Espacios Naturales, de fecha de firma 24 de enero de 2022, el cual concluye favorablemente exponiendo algunas medidas de regeneración de la cubierta vegetal con especies autóctonas y de protección para algunas especies vegetales (Antirrhinum valentimun, Carex elata y Scutellaria galericulata). (Se estima por el órgano promotor).  
- Ayuntamiento de Tavernes de Valldigna, de fecha de firma 10 de febrero de 2022, el cual concluye con la valoración de que la actuación resuelve los graves problemas actuales de tráfico en el casco urbano y la necesidad imperiosa de la ejecución de las obras. Asimismo, propone también una serie de cambios o peticiones a tener en cuenta en el proyecto, algunas de carácter técnico. (Se estiman algunas peticiones, otras no).  
- Demarcación de carreteras del Estado en la Comunitat Valenciana, de fecha 14 de febrero de 2022, el cual informa desfavorablemente respecto de la glorieta propuesta en la conexión con la N-332, considerándola inadecuada en planta y alzado para el trazado existente. (Se desestima por el órgano promotor, indicando para su justificación de la elección realizada, con diversos argumentos y motivaciones, y concluyendo que la solución tipo glorieta resuelve la problemática que tiene la intersección actual pudiendo completarse con los ajustes propios del proyecto de construcción y el cumplimiento de los requerimientos particulares que el MITMA considere oportunos).  
- Confederación Hidrográfica del Júcar (CHJ), de fecha 22 de junio de 2022, el cual concluye indicando la necesidad de que previamente al inicio de las obras, se solicitará autorización de la CHJ, dado que la actuación ocupa zona de policía y el cruce de varios cauces. (Se estima por el órgano promotor).  
- Alegaciones de Acció Ecologista Agró (Associació per l'Horta; Secció Local d'Esquerra Republicana del País Valencià de T. de Valldigna) aporta escrito de fecha 16 de febrero de 2022, con diversas alegaciones, expresando su disconformidad con el proyecto por motivos varios (impacto ambiental significativo, grave afección a la huerta histórica de Tavernes, a los acuíferos, al patrimonio social y cultural, al sistema de regadío, insuficiencia en el estudio de alternativas, aumento del riesgo de inundabilidad, etc). El órgano promotor desestima la mayoría de sus alegaciones, justificando entre otros argumentos: que el proyecto está planteado con cumplimiento estricto y absoluto de toda la normativa ambiental y paisajística vigente, no afectando la traza a ningún espacio natural protegido; que se ha elaborado un completo estudio de afección al patrimonio cultural conforme a la normativa vigente, aprovechado para evitar afecciones y corregir impactos; que el posicionamiento físico de la traza responde al criterio de mínima afección al territorio, a la huerta histórica y al paisaje, y de mínimo efecto barrera, quedando al lado de infraestructuras y de suelo urbanizado actual y futuro. Asimismo, la inundabilidad ha sido cuidadosamente analizada, y se ha diseñado una solución sin incidencia sobre los episodios de inundación. Se estima la alegación planteada de habilitar un paso inferior al Camí Vell de Benifairó, para facilitar el tráfico en general de acceso al ecoparque.  
- Respecto a las alegaciones de los particulares presentadas, se observa que la mayoría son de carácter técnico, proponiendo modificaciones respecto al trazado, accesos, alumbrado, etc.  
Entre los informes recabados en los trámites de información pública y consulta a las AAPP, se encuentra, el Informe del órgano competente en materia de cultura y patrimonio, el cual concluye favorablemente siempre que se asuman literalmente las medidas correctoras propuestas en el mismo informe, para la salvaguarda del patrimonio cultural detectado, tanto etnológico como arqueológico, que serán:  
«(…) a la vista de los antecedentes y las consideraciones expuestas se estima que:  
1. Según relata la memoria presentada no existe constancia de la existencia de ningún elemento arquitectónico con la consideración de Bien de Interés Cultural o Bien de Relevancia Local que pueda verse afectado por la actuación.  
2. La prospección arqueológica ha determinado la afección al patrimonio arqueológico y propone la aplicación de medidas correctoras:  
Seguimiento arqueológico de el AVA El Pla, y del Camí Vell de Gandia, ambos seguimientos pueden desembocar en una excavación arqueológica al ser un área de vigilancia arqueológica y la vía Dianium.  
3. Las medidas preventivas serán el seguimiento arqueológico global de los movimientos de tierras de toda la obra.  
4. Por otro lado se deberá prever, como medida compensatoria la obligación inexcusable de publicar los resultados obtenidos. El alcance de dicho trabajo dependerá de la extensión e importancia de los restos documentados.  
5. Se puede informar favorablemente el proyecto citado desde el punto de vista arqueológico con el condicionante de un seguimiento arqueológico intensivo en unas zonas y global de las obras. (…)  
(…) Tras el estudio de la citada memoria, se considera que las propuestas de medidas correctoras son oportunas para la mínima afección por parte del proyecto al patrimonio etnológico (…) por lo que visto el precepto indicado y de conformidad con el informe de los servicios técnicos, se informa favorablemente a los efectos patrimoniales contemplados en el art. 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, siempre que se cumplan las medidas correctoras consignadas precedentemente que se dan por reproducidas a los efectos de su vigencia y exigibilidad (…)  
En orden a garantizar el cumplimiento de las medidas preventivas o correctoras estrictamente patrimoniales establecidas en el presente informe deberá remitirse a esta administración tutelar copia de la DIA de la actuación tan pronto como esta se pronuncie».  
  
Analizada la documentación aportada, con fecha 15.02.23, este órgano ambiental remite requerimiento a la Dirección General de obras públicas, transportes y movilidad sostenible, solicitando la remisión de informes emitidos por las administraciones afectadas durante el período de información pública, que no constan en el expediente y que resultan determinantes.  
Con fecha 24 de marzo de 2023, el órgano sustantivo remite a este órgano ambiental, informe de la Dirección Territorial de Valencia (sección forestal y unidad de vías pecuarias), el cual concluye ratificando el informe anterior del mismo organismo con fecha de firma, 14 de abril de 2020, indicando que el proyecto propuesto no afecta a ninguna vía pecuaria clasificada, no encontrando inconveniente alguno en que se continúe la tramitación del expediente. En todo caso en los terrenos forestales y 500 metros alrededor de ellos se cumplirán estrictamente las medidas generales para prevención de incendios forestales establecidas por la Conselleria de Territorio y Vivienda. (Decreto 7/2004, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras).  
Asimismo, entre los informes remitidos también se encuentra el escrito de contestación a la solicitud de petición de informe realizada por parte del órgano sustantivo a Acuamed, con registro de salida 7 de marzo de 2023, el cual concluye indicando, entre otras cosas, que debido a la naturaleza del proyecto, deberán dirigirse a la Confederación Hidrográfica del Júcar, organismo que tiene reconocidas las competencias legales sobre el dominio público hidráulico para solicitarle informe y, en su caso, autorización.  
Con fecha 17 de mayo de 2023, se recibe en este órgano ambiental desde la Dirección General de Obras Públicas, Transportes y Movilidad Sostenible, escrito en el que se adjuntan el informe del servicio de Infraestructura Verde y Paisaje, con fecha de firma 11.05.23, el cual concluye requiriendo la subsanación de una serie de requerimientos expuestos (aportación de EIP, establecimiento de medidas de integración paisajística efectivas y con potencial suficiente adicionales en relación con los impactos identificados, ampliación de estructuras, pasos inferiores y obras de drenaje, reducción de la iluminación a la estrictamente necesaria, mejora del tratamiento paisajístico en áreas anexas a la infraestructura, caminos sin servicio, etc.) para que sea de sentido favorable.  
En el mismo envío, se adjunta informe de respuesta al mismo informe del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje, elaborado por el Servicio de Planificación con fecha de firma 15.05.23, con el objeto de dar respuesta a cada uno de los requerimientos propuestos, y justificando que la actuación proyectada es la de menor impacto global.  
Con fecha 26 de mayo de 2023, se recibe en este órgano ambiental desde la Dirección General de Política Territorial y Paisaje, el informe de valoración en materia de gestión territorial, elaborado por el Servicio de Gestión Territorial, junto con la Resolución (ambos con fecha de firma 25.05.23) de la misma dirección general que lo acompaña, los cuales concluyen aprobando y considerando compatible el estudio de inundabilidad incluido en la memoria del proyecto básico, condicionado al cumplimiento de los requerimientos de las consideraciones finales expuestas en el informe citado.  
  
Consideraciones ambientales  
Necesidad del proyecto  
La CV-50 es uno de los ejes principales de la Comunitat Valenciana, presentando una IMD elevada (IMD = 14.939 vehículos/día) con un 4 % de vehículos pesados en el tramo comprendido entre el PK 0+000 (inicio de la CV-50 junto a la N-332) y la travesía urbana, y 9.803 vehículos/día con un 4,9 % de vehículos pesados en el tramo inmediatamente posterior a la travesía urbana (datos de 2019). Estos altos niveles de intensidades sumados a la centralidad de la travesía ejercen un efecto barrera sobre los recorridos internos motorizados y no motorizados que realizan los habitantes de Tavernes de la Valldigna. Esta situación, genera riesgo de accidentes tanto para peatones, ciclistas y conductores de vehículos, contaminación acústica y contaminación por emisión de gases y aumento de los tiempos de recorrido.  
Por otra parte, la travesía urbana de Tavernes de la Valldigna es inundable toda ella, tanto el tramo correspondiente al núcleo de población (que se desarrolla entre el PK 0+990 y el PK 3+100) como el tramo contiguo que bordea el polígono industrial de El Teularet. Asimismo, la CV-50 no cuenta con una conexión eficaz ni funcional con la N-332, dado el complejo sistema de conexiones a distinto nivel existente, que junto con las comunicaciones con la CV-603, origina que los movimientos de entrada y salida hacia Valencia y la conexión Alicante/CV-50 conlleven un recorrido adicional de 1 km respecto a lo que podría ser estrictamente necesario respecto al punto de entronque, creando una zona propensa a presentar colapsos y congestiones de tráfico.  
Esta actuación persigue reducir o anular los problemas citados.  
  
Alternativas  
El EIA contiene un epígrafe relativo al estudio de alternativas. Se analiza un trazado completo entre las glorietas 1 y 4 (alternativa 1) y dos alternativas parciales: la alternativa 3 constituye una variante de trazado entre las glorietas 1 a 3 (desplazada hacia el sur unos 150 m en el punto más alejado) y la alternativa 2 aprovecha el extremo oriental de la CV-50 actual.  
Respecto a las superficies de ocupación y volúmenes de firmes y tierras, en las tres alternativas son muy similares, a pesar de que se aprecia una mejora significativa en la compensación de tierras de la segunda alternativa. Por todo ello, teniendo en cuenta los impactos derivados de cada una de las alternativas y el análisis multicriterio de cada una de las alternativas junto al análisis DAFO que se incluye en el estudio de soluciones, se concluye que la alternativa de trazado más adecuada es la definida por el tramo oeste de la alternativa 1 y al este, la alternativa 2 en la zona del polígono industrial el Teularet. Esta alternativa presenta una adecuada conexión con la glorieta final, ubicada junto a la zona industrial del municipio. Asimismo, el aprovechamiento de la plataforma existente presenta diversas ventajas, como la conectividad con la zona urbana e industrial, la menor fragmentación territorial, una mejor conexión con la glorieta final y mejor balance de tierras.  
Para la conexión con la N-332 (al este de la AP-7), se han planteado dos alternativas que difieren en el diseño del ramal de conexión unidireccional, que se dirige hacia la zona costera del municipio. El resto de los ramales son iguales en ambas alternativas, se han diseñado dos ramales bidireccionales para conectar la actual N-332, un ramal bidireccional para conectar la CV-50 hacia Tavernes de la Valldigna y un ramal unidireccional de acceso a la glorieta, para conectar las propiedades colindantes, que con la nueva configuración de la intersección quedan aisladas. En la alternativa 1 se reducen el número de ramales de la glorieta, disponiendo en este caso todos los ramales de salida de un trazado adecuado. Por su parte, la alternativa 2, consigue disminuir tanto los movimientos de tierras como los volúmenes de firme requeridos; sin embargo, respecto al trazado, la glorieta presenta un ramal más y además se trata de un ramal prácticamente tangente a la glorieta, lo que supone un inconveniente de seguridad vial. Dado que la diferencia de tierras entre ambas alternativas no es muy significativa y analizados los impactos provocados, se ha decidido optar por la solución que presenta un trazado más adecuado y se concluye que la alternativa de conexión con la N-332 más adecuada es la alternativa 1.  
Ámbito del proyecto y principales afecciones asociadas al trazado  
El trazado del proyecto discurre por suelo con un grado medio de antropización, con parcelas dedicadas al cultivo citrícola (naranjos en su mayoría), y con la existencia a lo largo de la traza de algunas viviendas diseminadas. Asimismo, la traza cruza los cauces del barranco del Malet y el río Vaca en dos ocasiones y se ubica sobre suelo no urbanizable sin protección, a excepción de los tramos de cruce de cauces que están calificados como SNU de especial protección (cauces).  
Según la cartografía oficial de PATRICOVA, el trazado de la variante proyectada está afectado por peligrosidad de inundación en la mayor parte de su recorrido, destacando las proximidades del río Vaca, con peligrosidad de nivel 1 y 5. El proyecto acompaña un estudio de inundabilidad, que ha sido aprobado por el órgano competente. El diseño del trazado se ha realizado considerando los cauces existentes, el proyecto de Acuamed de encauzamiento, la peligrosidad de inundación que presenta el ámbito atravesado y demás condicionantes (pendientes, rasantes mínimas, elementos presentes en el territorio, enlaces, etc), proponiendo como mejor alternativa técnica la número uno. No obstante, el órgano competente en materia de inundabilidad, estima que la alternativa 2 permitiría mejorar el proyecto de encauzamiento del río Vaca y sus barrancos afluentes (obras que no son objeto del proyecto analizado) en el tramo oeste de la variante. Dicha alternativa, si bien se propone como mejor considerando la peligrosidad de inundación, presenta mayor grado de fragmentación territorial. La variante incorpora obras de drenaje transversal.  
Como se ha indicado, el trazado discurre principalmente por campos de cultivo, generando una fragmentación del territorio y alterando la configuración actual del paisaje en cualquiera de las alternativas posibles. La mayor proximidad al núcleo urbano, persigue minimizar los espacios residuales que se generarán entre ambos elementos y reducir la fragmentación. En este sentido, la conexión en la glorieta oeste del polígono el Teularet reduce la creación de tales espacios residuales, evitando la duplicación del vial en este ámbito. Se señala por el órgano competente en materia de inundabilidad la necesidad de aumentar las obras de drenaje en dicho tramo de la N-332 para mejorar la seguridad del vial. Asimismo, se incorporan medidas de integración paisajística.  
Consultado el visor cartográfico de IDEV, y contrastando con la documentación aportada, la actuación queda fuera de espacios pertenecientes a la Red Natura 2000 y de espacios naturales protegidos, no obstante a unos 300m de la actuación se encuentra la zona húmeda protegida Marjal y Estany de la Ribera Sud del Xúquer, y a 1 km la ZEPA Montdúver-Marjal de la Safor, el LIC Serres del Montdúver i Marxuquera, el LIC Serra de Corbera y el LIC Marjal de la Safor.  
En relación a los hábitats presentes en la zona de objeto de estudio, no se prevé afección a hábitats naturales o prioritarios.  
A lo largo de la traza de la variante, se observa afección puntual sobre zona forestal (PATFOR) catalogada como terreno forestal estratégico en tres puntos (puntos de cruce con el río Vaca), no constando afección a montes de utilidad pública (MUP). Durante la ejecución de las obras se aplicará la normativa vigente en materia de prevención de incendios forestales, en particular el Decreto 7/2004, de 23 de enero, el Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
Visto el estudio de impacto ambiental y la tipología de los trabajos a ejecutar, se prevén afecciones potenciales tanto en la fase de construcción como en la fase de explotación del proyecto. El EIA del proyecto contempla las medidas preventivas y correctoras que suelen ser de habitual aplicación en obras lineales. Las mismas se encaminan a minimizar los impactos derivados de las acciones que son inherentes a la construcción de este tipo de infraestructuras viarias.  
En la fase de construcción, se identifican, entre otros, los siguientes impactos ambientales:  
Las tareas de despeje y desbroce, así como el movimiento de tierras en general para la preparación de la explanada de la traza en las áreas de nueva traza o ampliación de la plataforma, se prevé que causen impacto temporal y reversible en la calidad del aire y ruido, debido a la generación de partículas en suspensión, y al ruido y a las vibraciones de la distinta maquinaria pesada interviniente. La eliminación de vegetación o de cultivo se considera elevada, por lo que los efectos posibles sobre el suelo se prevén significativos, y supondrá una pérdida de suelo fértil (60.539,89 m³), siendo parte de esa tierra vegetal (10.398,40 m³) reutilizada en el relleno de zonas ajardinadas, principalmente, y el resto será gestionado conforme a las indicaciones planificadas en el EIA y con la contratación de gestores autorizados. Por otro lado, se producirá un incremento sonoro en el área, ocasionado por los motores de combustión interna, el funcionamiento de la maquinaria, la presencia humana, etc.  
- Como medidas preventivas previstas para preservar la calidad del aire en fase de construcción, se establecen:  
1. El transporte de tierras y materiales, tanto los realizados dentro de la obra, los procedentes de canteras y zonas de préstamos como los sobrantes, se realizará en camiones cuyo remolque o caja de carga irá cubierta por toldos.  
2. Los materiales sobrantes de desmontes serán reutilizados en las zonas de terraplenes, minimizando los movimientos de tierras.  
3. La maquinaria a utilizar, deberá cumplir lo exigido por la legislación vigente referente a emisión de gases a la atmósfera con un mantenimiento técnico adecuado, no sobrepasando los límites permitidos y utilizando silenciadores en los tubos de escape.  
4. Se realizarán riegos diarios mediante camión cisterna, de zonas transitadas y resto de superficies susceptibles de poder generar emisiones de polvo a la atmósfera.  
- Para mitigar el impacto provocado por el ruido generado durante la fase de construcción por el tráfico de maquinaria y vehículos principalmente, se tendrán en cuenta las siguientes medidas preventivas a adoptar:  
1. Se asegurará que la maquinaria utilizada cumpla con los requerimientos establecidos en la legislación vigente, por la que se regulan las emisiones sonoras en el entorno debidas a determinadas máquinas de uso al aire libre.  
2. Se limitará la velocidad máxima de circulación de vehículos y maquinaria utilizada, con especial atención en las proximidades de zonas habitadas.  
3. Para la ejecución de trabajos más molestos o que generen más decibelios se restringirán los horarios.  
4. Se prevé la realización de controles acústicos durante la fase de obras.  
- Para evitar la contaminación de los suelos afectados por residuos líquidos o sólidos procedentes de las actividades de las obras, y proteger las aguas superficiales y subterráneas, se establecerán las siguientes medidas:  
1. Las aguas residuales que puedan generar los operarios, precisarán de un sistema de tratamiento que garantice la devolución de las aguas al medio con una calidad adecuada. En su defecto, se instalarán depósitos estancos, extrayéndose y transportándose las aguas residuales generadas por gestor autorizado.  
2. Las áreas que alberguen materiales almacenados, maquinaria o cualquier tipo de sustancia susceptible de contaminar el suelo deberán de estar impermeabilizadas y disponer de un sistema de recogida de aguas que permita la extracción de estas aguas para su posterior tratamiento. No se ubicarán en los cauces de los barrancos o ríos.  
3. Se realizará una mecánica preventiva a la maquinaria interviniente en obra, con el objetivo de evitar derrames de combustibles o aceites.  
4. Las operaciones de limpieza o mantenimiento de la maquinaria se realizarán en los lugares acondicionados para ello (talleres, gasolineras o solera impermeabilizada con depósito estanco para recogida de aceites y grasas) y que gestionen adecuadamente los residuos generados.  
5. Se mantendrá limpias y en todo momento, las zonas o cunetas para un correcto drenaje superficial de las aguas hacia los cauces.  
6. Los acopios de materiales excavados se ubicarán alejados del cauce y siempre fuera de la zona de policía del cauce, a ser posible.  
- Desde el punto de vista del patrimonio, se señalan en la memoria final de prospección arqueológica los elementos más importantes hallados en el ámbito de actuación, que podrán ser afectados. Para su protección se proponen una serie de medidas correctoras y protectoras según el grado de afección de las obras y el interés patrimonial de los elementos. En el estudio de impacto ambiental (EIA), y en el informe de valoración remitido por el órgano competente en materia de cultura y patrimonio, se indican las distintas medidas a aplicar y en qué lugares (seguimiento arqueológico global, intensivo, excavación arqueológica, balizado de seguridad, etc.).  
- La generación de residuos será otro impacto importante en la fase de construcción, procedentes del arranque de la corteza vegetal de la traza principalmente. Asimismo, la gestión de residuos generados será un aspecto importante a tener en cuenta.  
Como medidas preventivas y correctoras previstas en la fase de construcción para minimizar o anular los impactos indicados, se aplicarán las siguientes:  
1. Elaboración de un Sistema de Gestión de Residuos de la obra, que se base en la separación de estos en función de su tipología y considerándose su posterior recogida y tratamiento, evitando con ello la mezcla de estos, con objeto de facilitar su posterior eliminación y reciclado.  
2. Existirán zonas de almacenamiento temporal de residuos, puntos limpios, que se localizarán próximos a áreas con una actividad intensa y prolongada. Serán accesibles al personal de obra y a los vehículos de recogida de residuos, estando bien señalizados, junto con los contenedores para cada tipo de residuo.  
3. Se debe minimizar la superficie afectada mediante señalización y jalonamiento, antes del comienzo del desbroce, de la zona de ocupación estricta de las obras, así como de las de instalación de elementos auxiliares.  
4. Se procederá a la retirada y acopio de la capa de tierra vegetal de las zonas de desbroce y de las áreas de ocupación para su posterior aprovechamiento.  
5. En cuanto a los residuos peligrosos, deberán almacenarse sobre superficies impermeabilizadas con objeto de prevenir vertidos accidentales sobre el suelo, conforme a lo establecido en la legislación vigente. Las áreas donde se almacenen residuos peligrosos dispondrán de dispositivos preventivos frente a vertidos accidentales, tales como muretes perimetrales.  
6. La separación, reutilización y/o eliminación de los residuos generados (tierras, hormigón, aglomerado asfáltico, metales mezclados, etc.), serán gestionados por la empresa constructora o contratará con gestores autorizados, según el caso.  
  
- Los movimientos de tierras, eliminación de tierra vegetal, las estructuras para salvar los cauces o barrancos, etc. alterarán las variables objetivas y subjetivas que determinan el paisaje. El EIP, establece medidas de restauración del medio natural del entorno y revegetación para mejorar la integración paisajística de la actuación:  
1. Se realizarán plantaciones arbóreas, de matorral y herbáceas, en el entorno inmediato de la carretera, las áreas de conexión con otras infraestructuras y donde sea posible combinar las plantaciones con elementos minimizadores del ruido.  
2. Las plantaciones serán intensivas dependiendo de la zona considerada, su uso social, visibilidad, etc. Las especies propuestas para las plantaciones serán:  
- Árboles: Celtis australis, Ficus carica, Quercus ilex, Pinus halepensis, Pinus pinea, Ceratonia siliqua, Cupressus sempervirens, Platanus hispanica.  
- Arbustos: Pistacea lentiscus, Quercus coccifera, Chamaerops humilis, Rhamnus lycioides, Rahmnus alaternus, Phylerea angustifolia, Cistus monspeliensis, Rosmarinus officinalis, Erica multiflora, Lavandula stoechas.  
3. Con la definición completa, una vez elaborado el proyecto constructivo, las actuaciones previstas a realizar respecto a la integración paisajística serán: cubrición de taludes con tierra vegetal, hidrosiembra en los taludes generados, tratamiento de glorietas y su ajardinamiento, integración (si procede) de las barreras acústicas, integración de los muros de mampostería en seco con piedra existente y amalgama de mortero, integración visual de acequias afectadas, etc.  
Durante la fase de explotación, alguno de los impactos en el ámbito de la nueva variante será sobre la calidad del aire y ruido en el entorno, debido al tráfico que circule por la nueva traza que provocará emisión de gases y ruido. Por ello, se realizarán controles acústicos con el objetivo de reducir el impacto en las zonas más afectadas y con mayores niveles de ruido estimados, aplicando las medidas correctoras necesarias para conseguir los niveles acústicos adecuados. No obstante, la IMD de vehículos que circulen por la actual y existente travesía por el interior del casco urbano, verá considerablemente reducida su carga de tráfico, y por consiguiente, la emisión de ruidos y gases que afectan actualmente al municipio, dado que se prevé el desvío de gran parte del tráfico por la nueva variante.  
Este tipo de actuaciones de carácter lineal, provoca en la fauna el denominado efecto barrera, especialmente en la fase de explotación, provocando la fragmentación de los hábitats existentes. Por ello, en la documentación aportada, se indica la proyección de pasos de fauna intermedios que deberán cumplir las dimensiones mínimas de hueco libre, tal y como se define en las prescripciones técnicas para pasos de fauna del Ministerio competente en Medio Ambiente. Asimismo, las estructuras sobre los cauces existentes a salvar y las obras de drenaje transversal (ODT), complementarán la permeabilización de la infraestructura junto con los pasos de fauna ya proyectados. En este caso, además de los pasos para fauna mayor, se han proyectado cuatro pasos inferiores de 3m de altura y un marco multicelular de drenaje.  
Respecto a la vegetación, se establecen medidas de protección, para causar la menor afección posible sobre esta, tales como:  
- El parque de maquinaria y las instalaciones auxiliares se localizarán evitando áreas arboladas, vías pecuarias, SNU protegido, terrenos de vulnerabilidad alta. Estas instalaciones se colocarán, si es posible, en terrenos desprovistos de vegetación.  
- Las tareas de arranque de arbóreos y la revegetación será supervisadas por técnico ambiental competente.  
- Limitación de la circulación de la maquinaria por los caminos existentes y necesarios, para minimizar la superficie alterada.  
- Regeneración de la cubierta vegetal en los caminos y pistas de acceso, taludes, vertederos, mediante extendido de tierra vegetal y plantación de especies arbóreas y arbustivas, evitando especies de carácter invasor y empleando preferentemente especies propias de la flora local.  
Entre las medidas a aplicar, a las que se hace referencia en la fase de explotación, se citan las siguientes:  
- Se verificará que los vehículos y maquinaria utilizada en las diferentes labores de mantenimiento han pasado la inspección técnica de vehículos.  
- Las operaciones de mantenimiento de la carretera deben contemplar la limpieza de cunetas y arquetas, se inspeccionarán los pasos de fauna, así como se realizará un seguimiento de la mortandad de vertebrados.  
- Colocación de señales de limitación de velocidad en las zonas en que se considere necesario, así como de peligro por presencia de animales sueltos (en el caso de que los hubiese).  
- Se realizarán controles acústicos en las viviendas próximas a la variante, los dos años siguientes a la puesta en marcha de la infraestructura, implantando las medidas correctoras adecuadas, en su caso, para no sobrepasar los niveles máximos de inmisión sonora establecidos en la normativa de protección contra la contaminación acústica.  
- En las tareas de mantenimiento de las instalaciones lumínicas se seguirán los mismos criterios que los descritos en la fase de diseño y se cumplirá la normativa vigente sobre contaminación lumínica y alumbrado público.  
El estudio de impacto ambiental cuenta con un programa de vigilancia ambiental (en adelante PVA) que establece las pautas establecidas a seguir, efectuando los controles y actividades programadas con la periodicidad correspondiente, el cual durante la fase de construcción define los siguientes objetivos:  
1. Establecer un sistema de control y seguimiento del medio ambiente que permita comparar los impactos reales producidos con las previsiones del EIA.  
2. Detectar impactos residuales y localizar los impactos detectados en el estudio para verificar su real aparición.  
3. Controlar la ejecución correcta de las medidas previstas.  
4. Detectar impactos no previsibles o de difícil estimación y proponer medidas adecuadas para minimizarlos o eliminarlos.  
Las actuaciones de control y seguimiento que han sido contempladas en el PVA para la fase de construcción serán: control de accesos temporales a obra, de préstamos y vertederos, de áreas e instalaciones auxiliares de obra, de limpieza final de obra, de emisiones de contaminantes químicos, de contaminación de partículas en suspensión en la atmósfera, de residuos de construcción y demolición, de la contaminación sonora, sobre los materiales geológicos, de la retirada y acopio de tierra vegetal, de la alteración y compactación de suelos, de la erosión, de afecciones a la morfología de cauces de agua superficiales, del riesgo de inundación, de la calidad de las aguas subterráneas, de la protección de la vegetación, de la restauración vegetal, de la protección de la fauna, de la permeabilidad de la carretera para la fauna, de las alteraciones del paisaje, de la protección de la actividad agraria, de la protección del patrimonio arqueológico, paleontológico, etnológico e histórico-artístico, de la reposición de infraestructuras y servicios afectados y control del cumplimiento del planeamiento urbanístico.  
Durante la fase de explotación de la infraestructura, el PVA, se llevarán a cabo los siguientes controles: control de la limitación de niveles acústicos producidos por el tráfico, y control de la permeabilidad de la carretera para la fauna.  
Los informes a emitir en relación con el PVA, serán: Informe previo al acta de comprobación del replanteo; informes ordinarios (mensuales y semestrales); informe final de las obras e informes extraordinarios.  
  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto constituye un supuesto de evaluación de impacto ambiental ordinaria conforme al anexo I del Decreto 162/1990, grupo 8, a) Construcción de carreteras de nueva planta cuyo itinerario se desarrolle íntegramente en el territorio de la Comunitat Valenciana en concordancia con el artículo 7 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre.  
El expediente ha observado los trámites previstos en la sección 1ª, capítulo II del título 2 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 13 del Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y con el visto bueno del subdirector general de Calidad y Educación Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento resuelvo:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto básico denominado «Variante de la carretera CV-50 en Tavernes de la Valldigna y conexión con la N-332», promovido por la Dirección General de Obras Públicas, Transportes y Movilidad Sostenible - Subdirección General de Movilidad, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en el estudio de impacto ambiental, el proyecto técnico y demás documentación obrante en el expediente y de conformidad con las siguientes condiciones:  
1. Atendiendo a las condiciones establecidas en materia de inundabilidad, resulta necesario incorporar al proyecto de ejecución la justificación de las medidas de diseño adoptadas en relación con la peligrosidad de inundación del ámbito atravesado, así como obtener informe definitivo del órgano competente en dicha materia. En este sentido, deberán incorporarse al citado proyecto constructivo las medidas de mejora del drenaje transversal del vial y señalización requeridas. En relación con el ajuste del trazado en su extremo oeste, siendo que el pasillo definido por las alternativas 1 y 3 presenta características similares, resulta asumible ambientalmente.  
2. El proyecto constructivo incorporará la definición de las medidas preventivas y correctoras consideradas en el proyecto básico y en el estudio de impacto ambiental para la minimización del efecto barrera y de fragmentación del territorio, así como el coste derivado de dichas medidas, incluyendo las relativas a la revegetación de los taludes de la carretera para la efectiva integración visual de la infraestructura en su entorno. Para evitar la creación de espacios residuales derivados del abandono de los cultivos, las medidas de integración y revegetación incluirán aquellos espacios adyacentes a los taludes y lindes de la carretera que, quedando fuera del dominio público de la infraestructura, resulten expropiados por razón de su tamaño.  
Los pasos de fauna proyectados, los pasos naturales y las ODT intermedias, deberán permanecer limpios y en condiciones para cumplir su función y reducir el efecto barrera causado por la infraestructura sobre la fauna. En la misma línea, se deberán proyectar los pasos de fauna necesarios para cumplir con la condición de no superar la distancia de 1km de separación entre dos pasos de fauna correlativos conforme al pliego de prescripciones para pasos de fauna del Ministerio competente en Medio Ambiente.  
3. El proyecto constructivo incorporará la definición de las medidas de seguimiento arqueológico de las obras, de conformidad con las condiciones establecidas por el órgano competente en materia de patrimonio cultural. Si durante la ejecución de las obras se produjeran hallazgos, el promotor tendrá que poner el hecho en conocimiento de la Conselleria de Cultura de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes para su protección y conservación, en conformidad con aquello previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
4. Se prohibirá la quema de restos vegetales procedentes de talas y desbroces, debiéndose gestionar mediante trituración y reincorporación del material triturado a zonas para ajardinar, o bien, entregar a gestor autorizado.  
5. Se limitará la velocidad máxima de los vehículos y maquinaria dentro del ámbito de obras, especialmente en las proximidades de viviendas y cruces con vías existentes.  
6. Programa de vigilancia ambiental  
Las acciones incluidas en el programa de vigilancia y seguimiento ambiental deberán ser documentadas, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia. La documentación estará a disposición de las autoridades competentes.  
El seguimiento del cumplimiento de las medidas preventivas y correctoras descritas en el ESIA, así como las medidas adicionales propuestas por los organismos consultados y las reflejadas en la presente resolución, corresponderá al órgano sustantivo y promotor del proyecto.  
El promotor designará a un responsable del seguimiento y vigilancia ambiental de las obras responsable de los informes de seguimiento del cumplimiento de las medidas y de las incidencias acaecidas.  
El control y vigilancia del área destinada a las instalaciones auxiliares de las obras incluirá la comprobación de que todas las instalaciones de la obra dispongan de los mecanismos y elementos necesarios para minimizar los riesgos de contaminación a cursos de agua superficiales o subterráneos, los riesgos de contaminación atmosférica y acústica, etc, tanto en el funcionamiento normal como en caso de accidente. Además, se controlará que la gestión de los residuos generados en cada una de las instalaciones, y en el conjunto de la obra, se lleve a cabo de acuerdo con la normativa vigente.  
Durante la fase de explotación, el órgano sustantivo realizará el seguimiento de la eficacia de los pasos de fauna, así como de la eficacia de las pantallas acústicas. Asimismo, se verificará el éxito de la revegetación realizada.  
El órgano ambiental podrá realizar comprobaciones y recabar información, si así lo estimase oportuno, así como evaluar el grado de implementación, los resultados, la eficacia y la eficiencia de las evaluaciones de impacto ambiental realizadas, permitir una mejora continua del método basada en la retroalimentación y elaborar estadísticas.  
En los términos previstos en el artículo 43 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, la presente declaración de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera comenzado la ejecución del proyecto en el plazo de cuatro años. A estos efectos, el promotor notificará al órgano ambiental el comienzo de las obras.  
  
Segundo  
Conforme a lo previsto en el artículo 41 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
a) Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, así como en la sede electrónica.  
b) La presente declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.  
  
Tercero  
El órgano sustantivo deberá tener debidamente en cuenta, en el procedimiento de autorización del proyecto, la evaluación de impacto ambiental efectuada, atendiendo a los criterios establecidos en el artículo 42 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, referidos tanto al contenido de la autorización como a la publicidad de la decisión.  
  
València, 12 de julio de 2023.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML