Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6838, del 10-08-2012 (2012/7790)

RESOLUCIÓ de 15 de juny de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de les Coves de Vinromà, Alacant i Requena. Expedient número 277/2008 AIA i altres.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6838

Data del DOGV
:   10-08-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/7790

CVE


Data del document
:   15-06-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Coves de Vinromà, les](javascript:void(0))
    * [Requena](javascript:void(0))
    * [Alacant](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 15 de juny de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de les Coves de Vinromà, Alacant i Requena. Expedient número 277/2008 AIA i altres. [2012/7790]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, que establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc,  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients: 277/2008 AIA les Coves de Vinromà, 279/2008 AIA les Coves de Vinromà, 333/2008 AIA Alacant, 57/2008 AIA Alacant i 255/2007 AIA Requena.  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 277/2008-AIA.  
Títol: Explotació porcina d'engreixament.   
Promotor: Vicent Baixamà Forés.  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic.  
  
Objecte del projecte: obtenció de l'autorització ambiental integrada per a una explotació porcina d'engreixament.  
Localització: polígon 6, parcel·la 17, del terme municipal de les Coves de Vinromà (Castelló).  
Descripció del projecte.  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtindre l'autorització ambiental integrada per a una explotació porcina, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:  
- Es disposa d'una superfície de 26.451 m² en la qual es localitzen quatre naus de 980, 385, 798 i 438 m² respectivament, totes de base rectangular, amplària de 14 m i una sola planta. A més, es disposa de local assignat a servicis diversos de 25 m².  
- L'activitat consistix en l'engreixament de porcs des dels 20 kg fins als 100 kg de pes viu, moment en què es destinen a escorxador. Es realitza 2 cicles/any, i es fa un buit sanitari després de cada cicle d'engreixament.  
- L'abastiment d'aigua potable procedix de la xarxa d'abastiment municipal, i s'estimen unes necessitats hídriques de 5.030 m³/any.  
  
- Els porcs s'engreixen sobre reixes, i així queda retingut el purí en fosses de purins. Es disposa d'una capacitat total d'emmagatzemament de 882,60 m³, capacitat inferior als tres mesos que establix el Reial Decret 324/2000, d'Ordenació de les Explotacions Porcines.  
- El purí generat es calcula basant-se en el Reial Decret 324/2000, d'Ordenació de les Explotacions Porcines, i és de 6.450 m³/purí any, així com el N associat, que serà de 21.750 kg N/any. S'utilitza com a adob orgànic en camps de cultiu localitzats íntegrament en el terme municipal de les Coves de Vinromà i disposa d'un total de 141,59 ha de superfície agrícola útil, superior a la necessària per a no sobrepassar la dosi de 170 kg N/ha exigida en el Reial Decret 324/2000, d'Ordenació d'Explotacions Porcines, quantitat més restrictiva de nitrogen com a adob, per a zones vulnerables.  
- Les aigües sanitàries produïdes en l'explotació són gestionades juntament amb el purí.  
- Els cadàvers generats són retirats per una empresa gestora autoritzada a este efecte, i queden emmagatzemats fins a eixe moment en un contenidor homologat ubicat en la part exterior de la tanca perimetral.  
- Els residus especials generats en l'explotació són gestionats per una empresa gestora autoritzada a este efecte.  
- La ventilació adoptada en l'explotació és estàtica horitzontal a través de finestres.  
- Com a mesures higienicosanitàries, s'inclou disposar de tanca perimetral en l'explotació, gual sanitari i malla ocellaire en finestres.  
  
- L'explotació es localitza a més de 4.000 m del nucli de població.   
  
Tramitació administrativa   
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'expedient per a l'emissió de la declaració d'impacte ambiental s'inicia el 29 de setembre de 2008, amb la remissió per la Direcció General per al Canvi Climàtic del projecte d'activitat, de l'estudi d'impacte ambiental, de la documentació complementària i del resultat de la informació pública.  
La informació pública s'ha realitzat en el DOCV núm. 5.728, de 26 de març de 2008, en el tauler d'edictes municipal i per mitjà de notificació als veïns limítrofs a l'activitat, sense la presentació d'al·legacions.  
  
Informes sectorials  
Els informes inclosos en l'expedient s'arrepleguen a continuació:   
  
Informe favorable d'adequació de les instal·lacions emés per la Conselleria de Agricultura, Pesca i Alimentació de 16 de juny de 2008.  
  
Informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de 4 d'abril de 2008.  
Certificat municipal de compatibilitat urbanística, de 20 de març de 2007.  
Informe de la Conselleria de Cultura i Esport, de 10 de juny de 2008, respecte a la prospecció arqueològica i etnològica, en el qual s'insta la presentació de l'estudi d'impacte ambiental, sobre el qual s'emetrà l'informe definitiu previst en l'article 11 de la Llei de Patrimoni Cultural Valencià.  
Llicència municipal de legalització i ampliació de l'explotació, de 7 de juny de 2000.  
Per a la llicència de legalització i ampliació de l'activitat es va dictar en data 9 de maig de 2000 Declaració d'Impacte Ambiental, referida a una capacitat de l'explotació de 2.500 animals.  
Afeccions legals  
El sòl on s'exercix l'activitat es qualifica de sòl no urbanitzable comú, segons les normes subsidiàries municipals.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de Castelló ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/1994, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat i identificació d'impactes.  
La parcel·la es localitza al NOE del terme municipal, de fisiografia ondulada, inserida en una zona agrícola de secà, on hi ha taques boscoses aïllades. Una part de la parcel·la correspon a sòl forestal. Segons la cartografia temàtica d'esta Conselleria, la superfície ocupada litològicament es caracteritza per estar constituïda per cudols, graves i argiles. La vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers és mitjana. El risc d'erosió actual és molt baix (pèrdua de 0-7 t/ ha/any) i el de l'erosió potencial és baix (pèrdua de 7-15 t/ ha/any). No hi ha risc d'esllavissades ni d'inundació.  
Pròxim a l'explotació, a més de 100 m i en sentit N a la parcel·la, es troba el barranc de Barrell, que discorre en direcció OE-E respecte de l'explotació.  
No hi ha afecció a via pecuària catalogada en el terme municipal.  
  
La zona on es fa l'activitat no presenta valors ambientals rellevants, ja que s'ubica en un entorn amb un grau de naturalitat escàs, i els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte són:   
- L'aire, per emissió d'olors a causa dels processos anaerobis associats als purins generats i per emissió de sorolls.  
- El sòl, per alteració de les seues propietats associada a la incorrecta gestió del purí en la seua utilització com a adob orgànic.  
- Les aigües superficials i subsuperficials, per lixiviació de purins o percolació d'este associada a una incorrecta gestió del purí en la mateixa explotació o bé durant la seua utilització com a adob orgànic.  
  
S'ha realitzat una valoració d'impactes a partir de l'elaboració de la matriu d'identificació d'impactes i de la matriu d'importància, de manera que s'ha obtingut una valoració qualitativa d'impactes, de la qual es deduïx que les accions més impactants associades a l'exercici de l'activitat són l'afecció a l'aire per emissió d'olors associades a la presència de bestiar i purins, així com la possible afecció a sòl i aigües per lixiviació de purins o gestió inadequada d'estos.  
  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
A més de les mesures de gestió de l'explotació, l'estudi d'impacte ambiental acompanya una sèrie de mesures correctores, entre les quals s'inclou:  
- Es procedirà a la impermeabilització de les zones on queden emmagatzemats els purins, de manera que s'evite les filtracions sobre el terreny.  
- Es disposarà d'una barrera vegetal perimetral a l'explotació, per a millorar la qualitat visual.  
Les mesures correctores arreplegades en l'estudi d'impacte ambiental hauran d'ampliar-se amb l'aplicació dels condicionants arreplegats en esta declaració d'impacte ambiental.  
Tenint en compte les característiques del medi i de l'activitat, es considera viable des del punt de vista mediambiental, sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix l'estudi d'impacte ambiental i es complemente amb l'adopció dels condicionants arreplegats en esta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, annex I apartat 1.h.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16, apartat 2, lletra m) del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats legalment establides, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte d'explotació porcina, localitzada en el polígon 6, parcel·la 17, del terme municipal de les Coves de Vinromà (Castelló), promogut per Vicent Baixamà Forés, sempre que este es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
Romandrà inalterada la superfície forestal present en la parcel·la, sense que s'elimine cap espècie forestal existent, excepte autorització expressa de l'agent forestal de la zona.  
Atés que no disposa de capacitat suficient per a emmagatzemar purins durant un període superior a tres mesos, tal com establix l'article 5.1.B del Decret 324/2000, d'Ordenació de les Explotacions Porcines, haurà de construir una bassa de contenció de purins que assegure que superarà la dita autonomia. Haurà de construir-se amb materials que li conferisquen impermeabilitat i s'haurà d'aportar plànol de localització en l'explotació, així com plànol de detall i descripció de les característiques constructives.  
A l'hora d'utilitzar el purí com a fertilitzant, es limitarà la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastures no naturals, i s'evitarà les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., així com fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No se superarà la quantitat de 170 kg de N/ha i any.  
  
Basant-se en el Reial Decret 324/2000, d'Ordenació de les Explotacions Porcines, s'haurà de respectar com a distància mínima, en la distribució de fem sobre el terreny, la de 100 m, respecte d'altres explotacions del grup primer, i 200 m respecte de les explotacions incloses en la resta dels grups definits en l'article 3.B) del Reial Decret 324/2000 i als nuclis urbans. En relació amb els cursos d'aigua, es respectarà el que establix el Reglament de Domini Públic Hidràulic, que desplega els títols preliminar, I, IV, i VI i VII de la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'Aigües, aprovat pel Reial Decret 849/1986, d'11 d'abril, i el que disposen els diferents plans hidrològics de conca.  
  
Haurà de disposar d'informe favorable de la Conselleria de Cultura i Esport, en relació amb la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià.  
Es comunicarà a esta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en el destí dels residus.  
  
Segon  
Notificar als interessats que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
  
Tercer  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 21 de gener de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno»  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 279/2008-AIA.  
Títol: Explotació porcina d'engreixament.   
Promotor: Orient Sales, CB.  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic.  
  
Objecte del projecte: obtenció de l'autorització ambiental integrada per a una explotació porcina d'engreixament.  
Localització: polígon 33, parcel·les 87 i 93, del terme municipal de les Coves de Vinromà (Castelló).  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
Es pretén obtindre l'autorització ambiental integrada per a una explotació porcina, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:  
Es disposa d'una superfície de 10.622 m² on hi ha tres naus de 910, 700 i 700 m² respectivament, totes de base rectangular, amplària de 14 m i una sola planta i tres mòduls adossats a cada una d'estes de 170, 140 i 19 m² respectivament. A més, es disposa de local assignat a servicis diversos de 19 m².  
L'activitat consistix en l'engreixament de porcs des dels 20 kg fins als 100 kg de pes viu, moment en què es destinen a escorxador. La capacitat de l'explotació és per a 3.000 porcs. Es realitza 2 cicles/any i es fa un buit sanitari després de cada cicle d'engreixament.  
L'abastiment d'aigua potable procedix de la xarxa d'abastiment municipal i s'estimen unes necessitats hídriques de 4.980 m³/any.  
  
Els porcs s'engreixen sobre reixes i queda retingut el purí en fosses de purins. Es disposa d'una capacitat total d'emmagatzemament de 1.045 m³, capacitat inferior als tres mesos que establix el Reial Decret 324/2000, d'Ordenació de les Explotacions Porcines.  
El purí generat es calcula basant-se en el Reial Decret 324/2000, d'Ordenació de les Explotacions Porcines, i és de 6.450 m³/purí any, així com el N associat, que serà de 21.750 kg N/any. S'utilitza com a adob orgànic en camps de cultiu localitzats íntegrament en el terme municipal de les Coves de Vinromà, i disposa d'un total de 110,69 ha de superfície agrícola útil, superior a la necessària per a no sobrepassar la dosi de 210 kg N/ha exigida en el Reial Decret 324/2000, d'Ordenació d'Explotacions Porcines.  
Les aigües sanitàries produïdes en l'explotació són gestionades juntament amb el purí.  
Els cadàvers generats són retirats per una empresa gestora autoritzada a este efecte i queden emmagatzemats fins a eixe moment en un contenidor homologat ubicat en la part exterior de la tanca perimetral.  
Els residus especials generats en l'explotació són gestionats per una empresa gestora autoritzada a este efecte.  
La ventilació adoptada en l'explotació és estàtica horitzontal a través de finestres.  
Com a mesures higienicosanitàries, s'inclou disposar de tanca perimetral en l'explotació, gual sanitari i malles ocellaires en finestres.  
  
L'explotació es troba a més de 1.700 m del nucli de població.   
  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'expedient per a l'emissió de la declaració d'impacte ambiental s'inicia el 29 de setembre de 2008, amb la remissió per la Direcció General per al Canvi Climàtic del projecte d'activitat, de l'estudi d'impacte ambiental, de la documentació complementària i del resultat de la informació pública.  
La informació pública s'ha realitzat en el DOCV núm. 5.728, de 26 de març de 2008, en el tauler d'edictes municipal i per mitjà de notificació als veïns limítrofs a l'activitat, sense la presentació d'al·legacions.  
  
Informes sectorials  
Els informes inclosos en l'expedient s'arrepleguen a continuació:   
  
Informe favorable d'adequació de les instal·lacions emés per la Conselleria de Agricultura, Pesca i Alimentació, de 3 de juny de 2008.  
  
Informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de 25 de març de 2008.  
Certificat municipal de compatibilitat urbanística, de 4 de maig de 2007.  
Contracte de retirada de cadàvers per a un total de 3.000 animals.  
Informe de la Conselleria de Cultura i Esport, de 10 de juny de 2008, respecte de la prospecció arqueològica i etnològica, en el qual s'insta la presentació de l'estudi d'impacte ambiental, sobre el qual s'emetrà l'informe definitiu previst en l'article 11 de la Llei de Patrimoni Cultural Valencià.  
Llicència municipal d'obertura de l'activitat, de 21 de desembre de 2006.   
El 9 d'abril de 1997 es va dictar declaració d'impacte ambiental favorable condicionada, relativa a la legalització de l'explotació constituïda en eixe moment per dos naus i per a una capacitat declarada de 2.400 porcs d'engreixament.  
Afeccions legals  
El sòl on s'exercix l'activitat es qualifica de sòl no urbanitzable comú, segons les normes subsidiàries municipals.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de Castelló ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94 d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat i identificació d'impactes.  
La parcel·la es localitza al SOE del nucli de població, de fisiografia ondulada, inserida en una zona agrícola de secà. Limita al S amb el barranc de les Foies, per la qual cosa l'explotació estaria ubicada en la zona de policia del barranc esmentat. Segons la cartografia temàtica d'esta Conselleria, la superfície ocupada litològicament es caracteritza per estar constituïda per cudols, graves i argiles. La vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers és mitjana. El risc d'erosió actual i potencial és baix (pèrdua de 7-15 t/ha/any). No hi ha risc d'esllavissades ni d'inundació.  
No hi ha afecció a via pecuària catalogada en el terme municipal.  
  
La zona on es fa l'activitat no presenta valors ambientals rellevants, ja que s'ubica en un entorn amb un grau de naturalitat escàs, i els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte són:   
- L'aire, per emissió d'olors a causa dels processos anaerobis associats als purins generats i per emissió de sorolls.  
- El sòl, per alteració de les seues propietats associada a la incorrecta gestió del purí en la seua utilització com a adob orgànic.  
- Les aigües superficials i subsuperficials, per lixiviació de purins o percolació d'este associada a una incorrecta gestió del purí en la mateixa explotació o bé durant la seua utilització com a adob orgànic.  
  
S'ha realitzat una valoració d'impactes a partir de l'elaboració de la matriu d'identificació d'impactes i de la matriu d'importància, de manera que s'ha obtingut una valoració qualitativa d'impactes, de la qual es deduïx que les accions més impactants associades a l'exercici de l'activitat són l'afecció a l'aire per emissió d'olors associades a la presència de bestiar i purins, així com la possible afecció a sòl i aigües per lixiviació de purins o gestió inadequada d'estos.  
  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
A més de les mesures de gestió de l'explotació, l'estudi d'impacte ambiental acompanya una sèrie de mesures correctores, entre les quals s'inclou:  
- Es procedirà a la impermeabilització de les zones on queden emmagatzemats els purins, de manera que s'evite les filtracions sobre el terreny.  
- Es disposarà d'una barrera vegetal perimetral a l'explotació, per a millorar la qualitat visual.  
Les mesures correctores arreplegades en l'estudi d'impacte ambiental s'hauran d'ampliar amb l'aplicació dels condicionants arreplegats en esta declaració d'impacte ambiental.  
Tenint en compte les característiques del medi i de l'activitat, es considera viable des del punt de vista mediambiental, sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix l'estudi d'impacte ambiental i es complemente amb l'adopció dels condicionants arreplegats en esta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, annex I apartat 1.h.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16, apartat 2, lletra m) del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats legalment establides, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte d'explotació porcina d'engreixament, localitzada en el polígon 33, parcel·la 87 i 93, del terme municipal de les Coves de Vinromà (Castelló), promogut per Orient Sales, CB, sempre que este es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
  
S'haurà d'obtindre autorització de l'organisme de conca, relativa a l'ocupació de la zona de policia del barranc de les Foies.  
Atés que no disposa de capacitat suficient per a emmagatzemar purins durant un període superior a tres mesos, tal com establix l'article 5.1.B del Decret 324/2000, d'Ordenació de les Explotacions Porcines, haurà de construir una bassa de contenció de purins que assegure que superarà l'autonomia esmentada. S'haurà de construir amb materials que li conferisquen impermeabilitat, i aportarà un plànol de localització en l'explotació, així com un plànol de detall i descripció de les característiques constructives.  
A l'hora d'utilitzar el purí com a fertilitzant, es limitarà la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastures no naturals, i s'evitarà les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., així com fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No se superarà la quantitat de 170 kg de N/ ha i any.  
  
Basant-se en el Reial Decret 324/2000, d'Ordenació de les Explotacions Porcines, s'haurà de respectar com a distància mínima, en la distribució de fem sobre el terreny, la de 100 m, respecte a altres explotacions del grup primer, i 200 m, respecte a les explotacions incloses en la resta dels grups definits en l'article 3.B) del Reial Decret 324/2000 i als nuclis urbans. En relació amb els cursos d'aigua, es respectarà el que establix el Reglament de Domini Públic Hidràulic, que desplega els títols preliminar, I, IV, i VI i VII de la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'Aigües, aprovat pel Reial Decret 849/1986, d'11 d'abril, i el que disposen els diferents plans hidrològics de conca.  
  
Haurà de disposar d'informe favorable de la Conselleria de Cultura i Esport, en relació amb la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià.  
Es comunicarà a esta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en el destí dels residus.  
  
Segon  
Notificar als interessats que contra la present resolució, ja que no és un acte definitiu en via administrativa, no pot interposar-se cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
  
Tercer  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 23 de gener de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 333/2008-AIA.  
Projecte: Projecte de construcció del sistema integral de sanejament, depuració i reutilització de l'Alacantí Sud. Alacant.  
Promotor: Entitat de Sanejament d'Aigües.  
Autoritat substantiva: Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
Localització: Alacant.  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objectiu del projecte és definir les obres i instal·lacions des del punt d'arribada de l'aigua bruta fins a la seua restitució al mar, incloent-hi el tractament de fangs que es derive de la depuració de l'aigua a tractar i totes aquelles accessòries.  
En el projecte es preveuen tres actuacions:  
- Actuació I: construcció d'una nova EDAR en el sud de la comarca que allibere a Racó de Lleó de les aportacions de Sant Vicent del Raspeig i que, a més, siga capaç de rebre part dels cabals que genere la futura expansió urbanística de la ciutat d'Alacant.  
- Actuació II: construcció del sobreeixidor d'aigua depurada des de l'EDAR per mitjà del desdoblament del col·lector de Sant Vicent del Raspeig, existent en l'actualitat.  
- Actuació III: construcció del tractament terciari avançat de les aigües depurades i de les instal·lacions per a la seua posterior reutilització entre les quals destaquen la construcció d'un depòsit de regulació, d'una estació de bombament i de la seua impulsió corresponent.  
L'obra completa consta de les actuacions següents:  
- Estació de bombament barranc de les Ovelles: en la zona de policia del llit del Pla de la Vallonga, al costat de la seua desembocadura en el barranc de les Ovelles i pròxim a la A7.  
- Impulsió d'aigua residual i sobreeixidor d'aigua depurada tram I, amb una longitud total de 6.070 m.  
- Sobreeixidor d'aigua tractada tram II. Desdoblament del col·lector de Sant Vicent del Raspeig, amb una longitud total de 1.260 m.  
- Estació d'elevació de l'EDAR de Racó de Lleó. Permetrà conduir l'aigua provinent del sobreeixidor de l'EDAR d'Alacantí Sud fins a l'arqueta d'eixida de l'aigua depurada de la depuració de Racó de Lleó.  
  
- Depòsit de regulació d'aigua tractada i estació de bombament. En els límits de l'EDAR d'Alacantí Sud es projecta un depòsit de 5.000 m³ de capacitat dividit en dos mòduls de 2.500 m³ per a contindre l'aigua de reutilització, abans del seu bombament.  
- Impulsió d'aigua tractada per a reutilització. Partix de l'estació de bombament anterior i porta l'aigua fins als depòsits de reutilització de la comunitat de regants d'Aralvi.  
- Estació depuradora. La línia d'aigua residual que es projecta és absolutament convencional i està formada per: obra d'arribada amb sobreeixidor de seguretat, desbast de sòlids fins i tamisat de fins, desarenat-desgreixat en canal airejat, bassa d'homogeneïtzació, bombament i mesurament de cabal a tractament biològic, tractament biològic en règim d'oxidació prolongada, depòsit d'aigua tractada, bombament a filtració de pressió, filtres de pressió amb arena i antracita, desinfecció per mitjà de rajos UV en canonada, depòsit d'aigua filtrada i abocament d'una part de l'aigua filtrada al sobreeixidor d'aigua depurada del tram I. El tractament terciari avançat es compon d'una ultrafiltració per mitjà de membranes submergides i d'una osmosi inversa. La línia de tractament de fangs està formada per espessiment per flotació dels fangs en excés, depòsit tampó dels fangs espessits, deshidratació mecànica dels fangs espessits en centrífuga i emmagatzemament dels fangs deshidratats en dos sitges de 80 m³ de capacitat unitària. S'han dissenyat quatre edificis en l'estació depuradora: el de pretractament i deshidratació, el de turbocompressors i reactius, el de control i el de tractament terciari avançat. S'ha projectat una instal·lació de desodoració per via química de l'edifici de pretractament i deshidratació dels flotadors i del depòsit tampó per mitjà de dos torres de llavat amb tres reactius distints.  
  
El sistema integral de sanejament, depuració i reutilització de l'Alacantí Sud captarà l'aigua residual procedent de Sant Vicent del Raspeig, del polígon industrial del Pla de la Vallonga i del nou desenrotllament urbanístic de Rabassa, per mitjà de la intercepció dels seus actuals col·lectors. Esta aigua es conduïx fins a l'estació de bombament del barranc de les Ovelles per a ser impulsada fins a l'EDAR la capacitat nominal de tractament de la qual s'ha establit en 30.000 m³/dia per a 150.000 habitants equivalents.  
Després de regenerar 15.000 m³/dia d'aigua depurada per mitjà de la tecnologia d'osmosi inversa, l'aigua s'impulsa fins al depòsit d'emmagatzemament d'aigua de reg existent per a la reutilització posterior en activitats agrícoles. El rebuig de les línies de dessalatge, pertanyents al tractament terciari avançat, juntament amb l'excedent d'aigua depurada no reutilitzada, es transporta per mitjà d'una conducció sobreeixidor fins a l'estació de bombament d'aigua bruta on, després de recuperar la seua energia per mitjà d'una turbina, es descarrega fins al sobreeixidor final fins a la seua restitució. En este punt es discrimina el seu destí, o bé cap a l'emissari submarí existent o cap a l'EDAR de Racó de Lleó, punt en el qual se subministra aigua depurada a diverses comunitats de regants.  
2. Alternatives  
El grau d'adequació de l'EDAR als condicionants socioeconòmics i ambientals de l'espai on s'implantaria ha sigut avaluat d'acord amb una sèrie de criteris que condicionen la seua localització: proximitat als nuclis d'Alacant i Sant Vicent del Raspeig, distància als usos residencials existents i als espais classificats pel planejament municipal com a sòl urbanitzable, possibilitat de reutilització de les aigües depurades, condicions sobre l'altitud de la parcel·la on es construiria la planta de tractament i desnivell a salvar per les instal·lacions complementàries, proximitat a xarxes elèctriques amb suficient capacitat, disponibilitat de terrenys per a la construcció de l'EDAR, accessibilitat per al trànsit rodat i absència de servicis o infraestructures afectats per la construcció.  
Per a l'actuació II, es van plantejar dos opcions:  
- Opció 1: aprofitament de les infraestructures existents, col·lector de Sant Vicent del Raspeig, que després de la comprovació de les seues condicions de comportament hidràulic van apuntar a la viabilitat tècnica positiva per a l'ús projectat. Tenint en compte que en la traça del col·lector hi ha incorporacions d'un sector del sud-est de la ciutat d'Alacant les aigües del qual són tractades en l'EDAR de Racó de Lleó es va fer necessari el desdoblament del col·lector a partir d'este punt, als efectes que per cada un dels col·lectors es transporte una aigua de diferents característiques. Una d'estes s'elevarà cap a la capçalera de tractament de l'EDAR de Racó de Lleó, mentres que l'altra es connectarà a l'emissari existent.  
- Opció 2: connexió del sobreeixidor d'aigua depurada procedent de l'Alacantí Sud, amb un nou emissari terrestre paral·lel al llit del barranc de les Ovelles i previst en l'avantprojecte de la nova canalització del barranc de les Ovelles, promogut per la llavors Divisió de Recursos Hidràulics pertanyent a la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transport (actual Conselleria d'Infraestructures i Transport), de maig de 2002. Les seccions tipus del llit preveien la construcció d'una conducció de DN 1000 en PRFV pel marge dret del barranc, protegit amb peces de gabions, i en la zona de policia del barranc.  
L'opció 2 no es considera viable, ja que en el moment de redactar el projecte encara no existia un pronunciament en ferm sobre l'execució de les obres projectades de canalització del barranc, per la qual cosa s'ha seleccionat l'opció 1 com la més adequada, encara que amb caràcter provisional i subjecte al desenrotllament de les obres de la nova canalització.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
En data 5 de setembre de 2008, l'Àrea de Qualitat Ambiental pertanyent a la Direcció General pel Canvi Climàtic de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, remet la documentació corresponent al «Projecte bàsic del sistema integral de sanejament, depuració i reutilització de l'Alacantí Sud (Alacant)», juntament amb l'estudi d'impacte ambiental.  
En data 19 de setembre de 2008 se sol·licita una ampliació de la documentació respecte de l'estudi d'impacte ambiental.  
En data 13 d'octubre de 2008, l'Àrea de Qualitat Ambiental envia nova documentació remesa per l'EPSAR que consta d'un exemplar de l'estudi d'impacte ambiental i un CD amb la memòria del projecte bàsic i documentació complementària a la inicial.  
En data 17 d'octubre de 2008 se sol·licita una nova ampliació de la documentació.  
En data 19 de novembre, l'Entitat de Sanejament d'Aigües remet documentació aclaridora sol·licitada pel Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental, consistent en un plànol de situació amb la cartografia corregida, separates de l'estudi d'impacte ambiental amb la identificació i valoració d'impactes, incloent-hi la ressenya a la zona inundable amb risc d'inundació 3 segons PATRICOVA i de l'annex III, estudi de soroll amb els documents que faltaven en l'anterior entrega. Esta nova documentació no preveu tots els aspectes del requeriment de 17 d'octubre.  
  
En data 24 novembre de 2008, l'Entitat de Sanejament d'Aigües remet el certificat del tràmit d'informació pública iniciat per mitjà de la publicació en el DOCV núm. 5.857, de 25 de setembre de 2008, per un termini de 30 dies hàbils.   
En data 3 de desembre de 2008, l'EPSAR remet l'informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
En data 12 de desembre de 2008, es realitza un nou requeriment de documentació amb els aspectes no esmenats en l'ampliació de documentació de 24 de novembre.  
En data 18 de desembre de 2008, l'EPSAR remet la declaració de compatibilitat urbanística i territorial.  
En data 30 de desembre, l'Entitat de Sanejament d'Aigües remet una nova documentació esmenant el requeriment de 12 de desembre.  
  
2. Resum d'al·legacions  
Durant el període d'informació pública no es va presentar cap al·legació, segons el certificat emés per l'EPSAR, de 24 de novembre.  
  
Afeccions legals  
1. Patrimoni  
En data 21 de novembre de 2008 es va emetre un informe favorable per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, només als efectes patrimonials, sobre el present projecte. Se'n transcriu una part:  
«Després de l'oportú examen es comprova que l'addenda a l'Estudi d'Impacte Ambiental, annex Cultural, del projecte de construcció del sistema integral de sanejament, depuració i reutilització de l'Alacantí Sud, fa expressa referència a la legislació patrimonial i establix les mesures correctores adequades. Des de la consideració del patrimoni etnològic, l'impacte es revela inexistent».  
2. Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació en la Comunitat Valenciana:  
Hi ha una zona en l'actuació III amb risc d'inundació 3 segons el PATRICOVA.  
3. Domini públic hidràulic  
L'estació de bombament se situa en la zona de policia del llit del barranc de les Ovelles i les conduccions d'entrada i eixida a esta estació creuen el llit esmentat.  
L'actuació II, desdoblament del col·lector de Sant Vicent, discorre pel llit del barranc de les Ovelles.  
En data 25 d'abril de 2008, la Confederació Hidrogràfica del Xúquer va emetre un informe dirigit a la Mancomunitat de l'Alacantí com a resposta a la seua sol·licitud d'autorització per a la construcció d'estació de bombament en zona de policia i encreuament de llit públic en el terme municipal d'Alacant. Se'n transcriu una part:  
«Pel que fa a l'encreuament del llit:  
- En els encreuaments subterranis, s'haurà de respectar una distància d'un metre entre la generatriu superior de la conducció (o tub de protecció, si és el cas), i el llit.  
- En els encreuaments aeris, se sobrevolarà la secció hidràulica del llit de manera que no es reduïsca la secció de desaigüe d'este.  
- En cas de pretendre que la traça de la conducció discórrega al llarg del llit, esta situació es considera que gravaria innecessàriament el domini públic hidràulic, i originaria, per consegüent, la resolució desfavorable per part d'esta Confederació Hidrogràfica del Xúquer, amb la qual cosa haurà de proposar un altre traçat per a la conducció a instal·lar, i es pot autoritzar per a això la zona de servitud del llit afectat.»  
  
4. Domini públic viari  
Les conduccions de l'actuació I en l'entorn de l'estació de bombament del barranc de les Ovelles creuen l'autovia A-7 i l'estació de bombament es troba dins de la zona de servitud de l'autovia.  
  
5. Vies pecuàries  
Durant l'execució de les obres podria veure's afectada la sendera del Desert i el barranc de l'Infern.  
6. Classificació i qualificació urbanística  
La primera actuació de l'obra discorre tant per sòl urbà, en les proximitats d'Alacant, continuant amb el col·lector ja existent, com per sòl no urbanitzable, en la traça que discorre cap al nord-oest. Pel que fa a la segona actuació, discorre íntegrament per sòl urbà, en els afores d'Alacant cap a l'estació d'elevació EDAR Racó de Lleó. Finalment, la tercera actuació, discorre majoritàriament per sòl rústic sense protecció, entre la serra de Fontcalent i la serra Mitjana, amb un xicotet traçat per sòl urbà prop del barri d'Andorra.  
  
L'estació depuradora s'ha projectat en una parcel·la que té actualment una qualificació de sòl no urbanitzable comú. S'ha tramitat un pla especial de creació de sòl dotacional destinat a infraestructures públiques de sanejament en el terme municipal d'Alacant per a la implantació de l'estació depuradora. L'article 15 de la Llei de Sòl no Urbanitzable preveu que els plans urbanístics amb capacitat per a classificar sòl entre els quals es troben els plans especials, poden establir sobre sòl no urbanitzable àrees de reserva de terrenys per a actuacions d'iniciativa pública o interés social que hagen d'emplaçar-se en esta classe de sòl. El 27 de novembre de 2008 es dicta una resolució del conseller de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge per la qual es declara la compatibilitat des del punt de vista urbanístic i territorial del projecte.  
  
6. Sòl forestal  
L'actuació afecta terrenys forestals, encara que discorre per camins existents.  
Consideracions ambientals  
a) Elements que poden veure's afectats de forma important per l'actuació  
Els principals factors ambientals que poden resultar afectats són la qualitat atmosfèrica, la hidrologia superficial i subterrània, la geologia i geomorfologia, l'edafologia, fauna, vegetació i flora, paisatge i el patrimoni historicoartístic  
El sòl i la vegetació es veuran afectats per l'ocupació de terrenys i l'atmosfera a causa de l'increment de la concentració de partícules en l'atmosfera per l'emissió de pols com a conseqüència del moviment de terres, circulació de vehicles i generació d'olors com a resultat de l'activitat depuradora.  
Al llarg de la solució adoptada es travessen una sèrie de barrancs i rambles tributàries. Els cursos hídrics afectats directament per la impulsió són els següents: barranc de les Ovelles, rambles del Rambutjar, Pepior, de l'Alabastre i de l'Esbarzer. El projecte es troba sobre un aqüífer de vulnerabilitat mitjana en el seu tram final, en la part més meridional.  
Quant a espais naturals protegits o catalogats es troba dins de l'àmbit d'estudi la microreserva de Saladar de Fontcalent, a uns 260 metres del traçat projectat en la seua zona més pròxima, però sense afectar-la. No hi ha cap altre espai protegit dins de la zona del projecte.  
  
Es podrien veure afectats durant les obres els hàbitats faunístics presents en la zona per l'ocupació de terrenys.  
La xarxa de col·lectors situada als voltants de la serra de Fontcalent podria afectar el jaciment arqueològic conegut, delimitat i documentat de Fontcalent, i és preceptiu adoptar les mesures oportunes a fi d'avaluar les possibles afeccions.  
El rebuig del tractament terciari serà conduït per col·lectors fins a la seua connexió amb l'emissari submarí actualment existent de l'EDAR de Racó de Lleó. Segons l'informe realitzat per l'EPSAR en data 30 de desembre de 2008, amb la posada en servici de l'EDAR de l'Alacantí Sud es detrauran cabals de tractament de l'actual EDAR de Racó de Lleó, per la qual cosa a mitjà termini (0-10 anys) i en el cas hipotètic que no practicara cap tipus de reutilització, el volum alleujat per l'emissari seria el mateix que s'està practicant ara, ja que el balanç hídric es manté constant.  
b) Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
Sota este epígraf es pretén remarcar els efectes generats per l'actuació.   
Així doncs, durant les obres, cal destacar:  
- Augment de la concentració de partícules en l'atmosfera per l'emissió de pols i un increment de la concentració de gasos.  
- Augment dels nivells acústics.  
- Possible contaminació per l'aportació directa d'elements contaminants, abocaments incontrolats, augment de la terbolesa de l'aigua per aportació de sòlids en suspensió i alteració de les condicions de drenatge existents. També podrien alterar-se els fluxos subterranis a causa de les excavacions que podrien originar una via de drenatge dels aqüífers  
  
- Ocupació de terrenys per a l'execució de la infraestructura, increment del risc d'inestabilitat de talussos, increment del grau d'erosionabilitat del terreny i alteració de la geomorfologia.  
- Compactació i destrucció directa del sòl a l'executar les rases i en l'ocupació temporal del terreny i possibilitat de contaminació del sòl per metalls pesants provinents de la combustió dels gasos o per abocaments directes de material o lixiviats.  
- Destrucció o alteració d'hàbitats faunístics per l'ocupació temporal durant la construcció i per l'increment del nivell de soroll, pols, contaminació...  
- Eliminació de comunitats i espècies vegetals i increment del risc d'incendis forestals.  
- Modificació de les condicions cromàtiques i texturals dels terrenys afectats.  
- La canalització dels col·lectors afecta el jaciment arqueològic conegut, delimitat i documentat de Font Calent.  
- S'afecta la sendera del Desert i a la senda GR-125 (senda del poeta Miguel Hernández).  
Durant la fase d'explotació, cal destacar:  
- Es preveu la generació d'olors com a resultat de l'activitat de la depuradora.  
- Es podrien produir problemes de contaminació de les aigües per abocament directe sobre barrancs o rambles en situacions puntuals d'avingudes o en el cas de mal funcionament del sistema.  
- Contrast cromàtic i estructural dels terraplens, talussos i estructures de fàbrica de la nova infraestructura.  
- Quant al soroll: l'estació de bombament del barranc de les Ovelles s'instal·larà als voltants de l'autopista A-7 i tots els equips seran instal·lats en l'interior de l'edifici per la qual cosa s'estima que no es produiran variacions significatives en la zona. L'estació d'elevació de l'EDAR de Racó de Lleó s'instal·larà en una zona industrial on predomina el soroll del trànsit de l'autovia A-31 i el camí Vell d'Elx, principal via d'entrada a la zona industrial. El nivell de soroll de l'EDAR de l'Alacantí Sud en la seua fase d'explotació ha sigut estimat i s'ha arribat a la conclusió que no s'excedixen els nivells de soroll establits en la legislació vigent en els períodes diürn i nocturn.  
  
c) Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les mesures correctores que són d'habitual aplicació, que s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de les accions que són inherents a la construcció d'este tipus d'infraestructures. S'ha procedit igualment amb els impactes propis de la fase d'explotació.   
Les mesures correctores proposades són:  
Es minimitzaran les emissions de pols i contaminants per mitjà del reg periòdic de les zones on s'efectuen moviments de terra, l'ús de tendals de protecció en els vehicles que transporten material polsegós i s'utilitzaran com a camins d'obra les carreteres i camins agrícoles ja existents i se senyalitzaran els límits de l'obra i vials interns.  
  
Es realitzarà un disseny adequat de l'EDAR per a evitar la generació o expansió de males olors a nuclis de població o zones industrials pròximes. Per a l'eliminació de les olors generades durant el funcionament de les instal·lacions s'utilitzarà un sistema de desodoració química.  
  
Per a reduir l'impacte acústic es realitzarà un manteniment adequat dels vehicles i maquinària i s'instal·laran pantalles acústiques temporals si les pertorbacions sonores superen els límits establits en la legislació vigent.  
Es mantindran lliures en tot moment els llits d'inundació i es restabliran les condicions naturals en cas d'afecció i s'evitarà incrementar el risc d'inundació en les zones determinades en el PATRICOVA.  
  
Tenint en compte que qualsevol contingència sobre la nova estació de bombament del barranc de les Ovelles o la nova EDAR de l'Alacantí Sud impedisca elevar o tractar les aigües residuals, s'han projectat totes les instal·lacions perquè no hi haja en cap cas abocament directe d'aigua tractada o sense tractar al barranc de les Ovelles i s'hauran de transportar les aigües a l'actual EDAR de Racó de Lleó per al seu tractament.  
No se sobrepassaran els talussos 3/2 per als terraplens i desmunts que no siguen de roca per a poder tindre èxit a l'hora de realitzar l'hidrosembra.  
Se senyalitzaran els peus afectats objecte de tala i les superfícies de desbrossament. La terra vegetal retirada s'arreplegarà i es tractarà de la forma adequada (oxigenació, adobament, sembra...), per a reutilització posterior.  
Una vegada finalitzades les obres, es procedirà a la recuperació ambiental de l'espai alterat, sanejant les zones que hagen sigut compactades en excés per mitjà de subsolatge i cultiu posterior. Es revegetaran els talussos amb espècies adequades.  
Es realitzarà una inspecció per part de tècnic mediambiental durant les obres, de manera que s'encarregue de controlar les modificacions dels hàbitats existents i controlar la presència de nius, ventrades o caus d'interés.  
Els sobrants de les excavacions i els productes procedents de la demolició de ferm es traslladaran a abocadors autoritzats.  
Es procedirà a la restitució de les infraestructures o servicis (ponts, canalitzacions, connexions, tanques...) que estiguen afectats per les obres.  
Una vegada finalitzada la vida útil de les instal·lacions auxiliars d'obra, es procedirà al desmantellament total, neteja i desenrunament de l'àrea afectada i al trasllat posterior dels residus a abocadors controlats segons corresponga al residu (inerts, no perillosos o tòxics i perillosos).  
Es tindran en compte les mesures establides en l'Orde de 30 de març de 1993, de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual es regulen les mesures generals per a la prevenció d'incendis.  
S'han incorporat mesures d'integració paisatgística i contaminació lumínica.  
Es proposa un pla de vigilància ambiental en referència a la fase de construcció i a la fase d'explotació de l'EDAR amb els següents punts a controlar:  
- Durant la fase de construcció, es proposa la protecció de les obres no afectades per les obres, la protecció de la qualitat de l'aire (presència de pols en l'aire i en la vegetació), la conservació de sòls, la protecció dels sistemes fluvials i de la qualitat de les aigües (abocaments de les obres a barrancs), la gestió de residus, la protecció i restauració de la vegetació (plantacions, alteracions sobre la vegetació existent, introducció d'espècies al·lòctones o d'ecosistemes diferents).  
  
- Durant la fase d'explotació, es proposa el control de la posada en marxa de la instal·lació (control de la qualitat de l'efluent durant la fase de proves), control d'olors, control de la qualitat d'efluents i fangs (qualitat de la línia d'aigua i de la línia de fangs) i control del medi receptor del llit del barranc de les Ovelles per mitjà de seguiment del caràcter nitròfil de les noves espècies introduïdes.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics del Decret 162/1990 pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, en els quals és preceptiva la formulació d'una Declaració d'Impacte Ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament (annex I-6.b).  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article quint del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique esta llei.  
4. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar favorable, només als efectes ambientals, sense perjuí de les exigències derivades de l'aplicació de la normativa sectorial específica en les tramitacions que corresponga efectuar, el projecte de construcció del sistema integral de sanejament, depuració i reutilització de l'Alacantí Sud (Alacant), sempre que este es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada i l'apartat segon de la present resolució.  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte esmentat al compliment dels condicionants següents:  
1. Al compliment dels condicionants imposats en l'informe realitzat per la Direcció General de Territori i Paisatge sobre l'estudi d'integració paisatgística, en compliment de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, i del Reglament de Paisatge de la Comunitat Valenciana.  
2. Els imposats, si és el cas, en les autoritzacions preceptives de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, tant per a les obres a executar que afecten el domini públic hidràulic com per a la reutilització de les aigües residuals depurades per al reg.   
3. Els imposats en les autoritzacions preceptives per a executar les obres que afecten el domini públic viari.  
4. En el cas de la possible afecció a vies pecuàries, s'haurà de complir el que establix la Llei 3/1995, de Vies Pecuàries.  
5. La qualitat de l'aigua depurada haurà de complir les característiques exigibles d'acord amb el medi receptor i les autoritzacions preceptives que s'establisquen en cas d'abocament al medi marí, o a les requerides per a la seua reutilització com a aigua de reg.   
6. Respecte a l'abocament al medi marí de l'aigua de rebuig del tractament terciari, juntament amb el que es realitze en l'EDAR de Racó de Lleó, en el cas de modificació de cabal o qualitat d'abocament respecte a l'autorització vigent, es procedirà a efectuar la tramitació corresponent de nova autorització davant de l'òrgan competent.  
7. Durant l'explotació de les instal·lacions, els fangs generats en el procés de depuració es gestionaran d'acord amb els resultats de la caracterització d'estos i hauran de complir la normativa sectorial en matèria de residus. En el cas que el destí siga l'ús agrícola, s'hauran de complir les prescripcions de la Directiva 82/278/CEE, transposició a la nostra normativa a través del Reial Decret 1310/1990 i l'Orde de 26 d'octubre de 1993, sobre utilització de fangs de depuració en el sector agrari.  
  
8. Les instal·lacions auxiliars durant l'execució de les obres s'ubicaran el més allunyat possible de nuclis urbans i d'acord amb els vents dominants. No es podran ubicar en àrees arbrades i sòl forestal, en la microreserva del Saladar de Fontcalent i en sòl no urbanitzable protegit.   
9. Els materials d'ompliment que fossen necessaris per a l'execució de les obres s'obtindran de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures se sotmetran estes, amb caràcter previ a la seua utilització, al procediment de declaració d'impacte ambiental.   
10. Es remetrà un informe anual a l'àrea d'Avaluació Ambiental amb els resultats del programa de vigilància ambiental en què s'inclourà:  
Durant l'execució de les obres:  
- Protecció de la qualitat de l'aire, controlant la presència de pols per observació visual en l'ambient i sobre la vegetació pròxima a les obres.  
- Retirada i conservació dels sòls vegetals verificant les característiques de la terra vegetal arreplegada.  
- Protecció de la qualitat de les aigües controlant la presència de materials susceptibles de ser arrossegats al barranc en les obres pròximes.  
- Tractament i gestió de residus.  
- Seguiment de les plantacions, controlant la grossària de terra vegetal i el nombre de peus plantats en relació amb els previstos en termes d'espècie, grandària i forma de presentació i plantació.  
Durant l'explotació de les instal·lacions:  
- Resultats analítics obtinguts tant de l'influent com de l'efluent. S'indicaran així mateix els cabals d'arribada i els cabals tractats.  
  
- Gestió i destí dels fangs generats i resultats analítics obtinguts. S'especificaran els distints tipus de residus generats durant el funcionament de les obres projectades.  
- Control d'olors: es controlarà el funcionament de les mesures de desodoració de l'EDAR periòdicament. El control serà sistemàticament sensorial o analític, de forma qualitativa.  
- Control de sorolls, efectuant controls periòdics del nivell de sorolls de les instal·lacions en tot el perímetre de la planta, procurant minimitzar en la mesura que es puga el nivell sonor de les operacions de manteniment, detectant les causes de la seua producció i avaluant alternatives d'operació.  
11. Si durant l'execució de les obres es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura i Esport, de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents amb vista a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.  
12. Es pressupostaran en el projecte, tant les mesures correctores establides en l'estudi d'impacte ambiental, com les que s'establixen en el present condicionat.  
13. Altres condicionants de caràcter ambiental que s'establisquen a través de les autoritzacions preceptives o els que es deriven de la normativa sectorial específica.  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, ja que no és un acte definitiu en via administrativa, no pot interposar-se cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2.006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 23 de gener de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª. Ángeles Centenol Centeno»  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 57/2008-AIA.  
Títol: centre de tractament de vehicles fora d'ús.  
Promotor: Tavira Automóviles, SL.  
Autoritat substantiva: Servici de Residus Industrials de la Direcció General per al Canvi Climàtic.  
Localització: polígon industrial Llano del Espartal, carrer Riu Túria, 47-A, Alacant.  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
L'empresa Tavira Automóviles, SL, pretén dur a terme l'activitat de centre autoritzat de tractament de vehicles fora d'ús a projectar en el carrer Riu Túria, en el polígon industrial Llano del Espartal del terme municipal d'Alacant. Per a això, sol·licita la llicència municipal d'obertura de l'activitat davant de l'Ajuntament d'Alacant.  
L'objecte és la sol·licitud de llicència ambiental d'acord amb la Llei 2/2006, de 5 de maig, de Prevenció de la Contaminació i Qualitat Ambiental.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
El centre autoritzat de tractament Tavira Automóviles, SL, rep, descontamina i realitza el desmuntatge dels materials del vehicle fora d'ús.  
L'activitat es durà a terme en unes naus localitzades dins d'una parcel·la situada en el carrer Riu Túria 47 del polígon industrial Llano del Espartal, en el terme municipal d'Alacant. La parcel·la, de 2.670,15 m², té construïdes dos naus contigües, la nau 1 de 596,53 m² de superfície útil i la nau 2 de 533,92 m² amb un pati posterior de 1.539,70 m². A les instal·lacions es pot accedir per la nau 1 en el carrer Riu Túria o bé per la part posterior pel vial dels ciprers. La parcel·la es troba ubicada en sòl classificat com a sòl urbà de qualificació industrial.  
  
Les edificacions de les parcel·les pròximes posseïxen un ús industrial; en una de les parcel·les limítrofes no hi ha cap edificació i no s'ha establit cap activitat.  
De manera esquemàtica, el procés productiu consta de les etapes següents: recepció dels vehicles fora d'ús, emmagatzemament temporal d'estos, etapa de descontaminació (olis usats, líquid refrigerant, líquid de frens, bateries, sabates de frens, combustible i filtres), etapa de valoració (peces reutilitzables, peces lubricades, pneumàtiques) i retirada dels vehicles fora d'ús.  
El local disposa de lavabos, aigua potable, llum, ventilació adequada i els mitjans necessaris per a l'evacuació dels residus sòlids i líquids procedents de l'activitat. La potència total instal·lada serà de 8 kW.  
  
S'estima una capacitat de tractament entorn de 2500 vehicles /any.  
  
Quant als combustibles utilitzats, seran el gasoil i la gasolina que continguen els vehicles processats, que seran consumits diàriament per la grua i els elevadors-transportadors de vehicles i la resta serà emmagatzemat en contenidors tipus IBC de 1000 litres de capacitat i retirat per empresa gestora autoritzada cada 6 mesos.  
Alternatives  
En l'Estudi d'Impacte Ambiental no es consideren alternatives a l'actuació projectada.  
Afeccions legals  
L'activitat projectada és conforme a la Llei 10/1998, de Residus, i a la Llei 10/2000, de Residus de la Comunitat Valenciana, de Gestió de Residus Perillosos, per la qual cosa queda sotmesa a l'autorització administrativa corresponent per la conselleria competent en medi ambient.  
  
El Reial Decret 1383/2002, de 20 de desembre, regula la gestió de vehicles al final de la seua vida útil.  
L'emmagatzemament de pneumàtics fora d'ús requerix la seua inscripció en el Registre de Productors de Residus de la Comunitat Valenciana, d'acord al Decret 2/2003, de 7 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament de la Producció, Possessió i Gestió de Pneumàtics fora d'ús.  
El Reial Decret 9/2005, de 14 de gener, sobre Activitats Potencialment Contaminants del Sòl, exigix als titulars d'aquelles activitats incloses en la relació del seu annex I segons CNAE, remetre un informe preliminar de situació del sòl ocupat davant de l'òrgan autonòmic competent, d'acord amb l'article 3.1 de la dita reglamentació.  
  
El Decret 266/2004, del Consell de la Generalitat, que desplega la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica, exigix en l'article 18, la realització d'auditories acústiques per a aquelles activitats susceptibles de produir sorolls i vibracions.  
Tot això, sense perjuí de les autoritzacions que calga obtindre d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que siga aplicable.  
Consideracions ambientals  
La parcel·la en què s'ubicarà l'activitat objecte d'estudi no es troba afectada per cap figura de protecció mediambiental. No mostra risc d'inundació segons el PATRICOVA i la vulnerabilitat d'aqüífers és mitjana.  
De l'avaluació global dels impactes cal destacar que l'impacte més greu es produïx sobre el sòl i de forma indirecta de la contaminació del sòl es produïx la contaminació dels aqüífers. Per a evitar estos impactes, es tenen en compte una sèrie de mesures com ara:  
  
- Zona de recepció de vehicles: adequada al nombre de vehicles a emmagatzemar, dotada de paviment impermeable i preparada de manera que permeta arreplegar tots els líquids que hi caiguen i conduir-los a una arqueta estanca per a emmagatzemar-los d'acord amb la reglamentació sanitària i mediambiental abans de desfer-se'n per mitjà d'un gestor autoritzat. Es farà sota coberta.  
- Zona de descontaminació: adequada al nombre de vehicles a descontaminar amb paviment impermeable, coberta i amb instal·lacions per a l'arreplega de vessaments   
- Zona d'emmagatzemament dels residus perillosos i peces contaminades: amb paviment impermeable, coberta i preparada per a arreplegar els abocaments accidentals d'estos residus o de les peces amb fluids. Tindrà depòsits adequats per a emmagatzemar separadament els fluids dels vehicles al final de la seua vida útil. Esta zona disposarà de contenidors adequats per a emmagatzemar les bateries i els filtres. Estos depòsits i contenidors estaran recolzats sobre cubetes de retenció que arrepleguen possibles vessaments de residus perillosos. Seran gestionats a través d'empreses autoritzades.  
- Zona d'emmagatzemament de vehicles descontaminats, en pati posterior, emmagatzemats sense superar l'alçària de la tanca.   
- Zona d'emmagatzemament de pneumàtics: dotada d'un sistema de mesures contra incendis i prevenció de riscos derivats d'emmagatzemaments excessius.  
- Zona d'oficines, lavabos i vestidors: acords amb els articles 39 i 40 de l'Ordenança general de seguretat i higiene en el treball.  
L'àrea en què es premsaran els vehicles quedarà impermeabilitzada, coberta i estarà dotada d'un sistema d'arreplega d'abocaments accidentals en una arqueta estanca per a la retirada posterior per un gestor autoritzat.  
Quant a l'impacte acústic, les fonts sonores que actuen diàriament (compressor i carretó elevador hidràulic) es troben en l'interior de la nau, per la qual cosa els paràmetres verticals i horitzontals amortixen la pressió sonora en l'exterior. Un correcte pla de manteniment preventiu de les màquines, unit a un ús correcte d'estes, assegurarà que no se superen els límits de pressió acústica. L'estudi acústic presentat indica que el nivell màxim d'emissió no supera els nivells màxims establits per llei per a un establiment industrial.   
  
La font sonora que actua en l'exterior, la premsa de vehicles, ho fa de forma esporàdica i confinada pels paràmetres verticals de la parcel·la i la coberta de la zona de premsa que fan pantalla contra la propagació del so a l'exterior. El servici de premsa es contracta a un proveïdor extern. En el cas que se superaren els límits de pressió acústica en l'exterior de la parcel·la, es canviaria per un altre proveïdor que complisca les especificacions tècniques requerides per al compliment dels requisits de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana de Protecció contra la Contaminació Acústica.  
Pel que fa a l'abocament d'aigües, les aigües procedents dels lavabos, s'evacuaran per mitjà de la xarxa de sanejament municipal; les aigües pluvials seran arreplegades en el pati posterior en un col·lector situat al llarg de tot el pati. Estes aigües són abocades en un decantador separador d'hidrocarburs, situat al costat de l'entrada de la nau 2. L'aigua depurada és abocada, per mitjà d'una bomba, fins a la connexió amb el clavegueram.  
L'impacte visual es produirà en el pati posterior de la nau, on s'acumularan els cotxes descontaminats. La visibilitat d'esta zona només és possible des de la parcel·la limítrofa en què no s'ha establit cap activitat i des del Vial dels Ciprers que és una via prou transitada. Per a evitar eixe impacte, es construirà un mur de bloc de formigó que oculte a l'exterior el contingut de l'interior, a més l'acumulació de vehicles no superarà l'alçària de la tanca.  
El programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte complir les indicacions i mesures protectores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental.  
Mensualment:  
- Controls periòdics de l'estanqueïtat dels envasos dels residus perillosos i de les cubetes de seguretat d'estos.  
- Controls periòdics de la impermeabilitat dels paviments i de l'arqueta estanca.  
- Control de l'alçària dels pneumàtics fora d'ús, que no superen els 2,5 metres ni un volum superior a 1.000 m³.  
- Control de l'alçària dels cotxes que no superen la de la tanca.  
- Control del bon funcionament de la maquinària utilitzada en la instal·lació.  
- Control sobre les operacions d'explotació i manipulació inherents a l'activitat que s'efectuaran segons la normativa vigent de seguretat i higiene en el treball.  
Semestralment:  
- Retirada periòdica, almenys cada 6 mesos, dels residus perillosos emmagatzemats.  
Anualment:  
- Es realitzarà una anàlisi de les aigües residuals, es comprova que no se superen els límits establits en les ordenances municipals i s'envia una còpia de l'analítica comparada amb els límits d'abocament a l'Ajuntament d'Alacant.  
- Es netegen els conductes i s'elimina sutge del compressor.  
  
Cada 5 anys:  
- Es realitzarà un autocontrol de les emissions acústiques a través d'una auditoria acústica. Esta auditoria tindrà com a objecte l'establiment de sistemes de gestió interns, l'avaluació dels resultats obtinguts i l'adopció de mesures per a reduir l'impacte ambiental. L'auditoria serà realitzada per un organisme de control autoritzat.  
Cada 10 anys:  
- Al compressor se li farà una inspecció visual interior i exterior i una prova de pressió per a mantindre'l en bon estat i evitar problemes acústics.  
Tramitació administrativa  
Amb data 22 de febrer de 2008, va tindre entrada en la Direcció General de Gestió de Medi Natural un escrit del Servici de Residus Industrials pel qual se sol·licitava l'avaluació d'impacte ambiental del projecte i es remetia l'expedient corresponent incloent-hi:  
- Projecte tècnic  
- Estudi d'impacte ambiental  
El mateix escrit de remissió certifica que l'expedient ha sigut sotmés a informació pública per mitjà de la publicació en el Butlletí Oficial de la Província (número 296) de 28 de desembre de 2006, sense que s'hagen formulat al·legacions respecte d'això.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constituïx, segons el que preveu l'apartat 6-c, de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament.  
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental atribuïx a l'òrgan mediambiental la competència en formulació de la declaració d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a esta.   
  
L'article 16, apartat 2, lletra m), del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte de centre de tractament de vehicles fora d'ús promogut per Tavira Automóviles, SL, a ubicar en el polígon industrial Llano del Espartal, carrer Riu Túria, 47-A, del terme municipal d'Alacant, sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i la resta de documentació que constituïx l'expedient avaluat.  
  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. S'haurà d'obtindre el preceptiu permís municipal d'abocament a la xarxa municipal de clavegueram per a les aigües residuals sanitàries i pluvials.  
2. Queda prohibida la neteja de les instal·lacions per aigualeig i s'haurà d'efectuar agranant en sec.  
3. L'estacionament de vehicles pendents de descontaminar, «objecte de l'activitat», només podrà realitzar-se en la zona habilitada en l'interior de la nau per a este fi.  
4. Donades les diferències trobades entre el plànol núm. 3 de novembre 2006 i el plànol núm. 1 de desembre de 2008, haurà de realitzar-se el que s'ha indicat en este últim de manera que la solera de la zona del pati exterior disposarà d'un sistema d'arreplega de vessaments i abocaments accidentals, en tota la seua longitud, que desembocarà en el decantador projectat i, en cap cas, abocarà directament a la xarxa de clavegueram.  
5. S'haurà de portar un registre documentat del programa de vigilància ambiental inclòs en l'estudi d'impacte ambiental als efectes d'acreditar l'adopció i l'execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia.  
6. Es presentarà davant de la Direcció General per al Canvi Climàtic l'informe preliminar de situació del sòl per tractar-se d'una activitat considerada potencialment contaminant del sòl, en compliment de l'article 3 del RD 9/2005, de 14 de gener, sobre activitats potencialment contaminants del sòl.  
7. D'acord amb l'article 4 del RDL 1302/1986, de 28 de juny, modificat per la Llei 9/2006, de 28 d'abril, el promotor haurà de comunicar a l'òrgan ambiental (per escrit), amb la suficient antelació, la data de començament de l'execució del projecte.  
8. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, ja que no és un acte definitiu en via administrativa, no pot interposar-se cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 26 de gener de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno»  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 255/2007-AIA.  
Títol: Ampliació d'explotació porcina d'engreixament.  
Promotor: Requeporc, SL.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Requena (València).  
Objecte del projecte: obtindre la llicència ambiental per a l'ampliació d'una explotació porcina d'engreixament.  
Localització: polígon 43, parcel·les 594, 595, 608 i 611 del terme municipal de Requena (València).  
Descripció del projecte.  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtindre la llicència ambiental per a l'ampliació d'una activitat porcina d'engreixament, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:  
Es pretén ampliar la capacitat productiva d'una explotació porcina d'engreixament, que actualment és de 660 porcs d'engreixament i que pretén passar, després de l'ampliació, a 1.584 porcs d'engreixament.  
La superfície de les parcel·les que constituïxen l'explotació a ampliar és de 228.288 m², les construccions existents ocupen 658,22 m² (que corresponen a tres naus de 194,56 m² cada una, un magatzem de 67,34 m² i un traster juntament amb el magatzem de 7,2 m²) la nau a construir serà de 895,4 m² i el nou local tècnic de 50 m².  
L'explotació actual està constituïda per tres naus d'engreixament amb capacitat per a 660 porcs d'engreixament, magatzem i traster. Amb l'ampliació proposada, es té la intenció de construir una nova nau d'engreixament amb capacitat per a 1.040 porcs, encara que es declara que no superarà els 924 porcs d'engreixament.  
Els purins quedaran retinguts en unes fosses sota les naus i una bassa de purins existent, construïts tots amb materials que proporcionen estanqueïtat i impermeabilitat. La capacitat d'emmagatzemament és de 116,6 m³ per a cada una de les naus existents, 330 m³ per a la bassa de purins i 417,7 m³ per a la nova nau, constituint un total de 1.097,5 m³. La capacitat d'emmagatzemament de l'explotació permetrà emmagatzemar purins durant 3,21 mesos, període superior als tres mesos que establix com a període mínim d'emmagatzemament l'article 5 del Reial Decret 324/2000, d'Ordenació de les Explotacions Porcines.  
  
Es calcula que el purí generat, basant-se en el Reial Decret 324/2000, que equivaldrà a un volum anual de 3.405,6 m³, que suposa 11.484 kg N/any per la qual cosa es necessitarà 67,55 ha de superfície agrícola on aplicar-lo com a adob orgànic per a no sobrepassar la dosi de 170 kg de N/ ha i any.  
Es disposa de 69,09 ha de superfície agrícola on aplicar el purí com a adob, localitzada totalment en el terme de Requena, que permetran aplicar el purí sense que se sobrepasse els 170 kg de N/ha i any, segons el que establix el Reial Decret 261/1996, de 16 de febrer, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda pels nitrats procedents de fonts agràries, considerant esta dosi com a limitadora, ja que s'aplica en superfície des de baixa fins a alta vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers. S'aporta contracte d'acceptació subscrit pels propietaris de les dites parcel·les de secà, cultivades principalment per cereal, ametler, olivera i vinya.  
Les aigües residuals procedents de les instal·lacions sanitàries del local tècnic són arreplegades i canalitzades fins una de les fosses de purins de les naus. La gestió d'esta aigua es realitzarà conjuntament amb els purins produïts en l'explotació.  
Els cadàvers seran emmagatzemats en un contenidor homologat localitzat fora del recinte ramader, i seran retirats per una empresa gestora autoritzada a este efecte.  
Entre les mesures higienicosanitàries s'inclou disposar de tanca perimetral de l'explotació, utilització de sistema de desinfecció de vehicles a l'entrada de l'explotació consistent en l'ús de motxilla amb desinfectant, col·locació de teles ocellaires en les finestres i pediluvis a l'entrada de les naus.  
El subministrament d'aigua potable procedix de pou propi, per al qual es disposa de la concessió d'aigües subterrànies per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer concedida el 4 de març de 1993, per a l'extracció de 2.100 m³/any, amb destinació a ús domèstic. El consum anual d'aigua estimat per a l'explotació és de 5.509,94 m³/any.  
  
L'explotació es localitza a 2.900 m del nucli urbà de l'Azagador, aldea de Requena (València).  
En data 16 d'octubre de 2008 es va realitzar visita de camp a l'explotació, i es va comprovar:  
La nova nau, en procés de construcció, ha implicat la realització d'importants moviments de terra que no s'han tingut en compte en la documentació tècnica presentada.  
La bassa de purins existent correspon a una excavació en el terreny, de la qual no es pot justificar la seua impermeabilització, reblida, i sense parets que n'asseguren la contenció, per la qual cosa és insuficient per a emmagatzemar el purí generat amb l'ampliació proposada.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
En data 26 de maig de 2005, la directora general de Gestió del Medi Natural va dictar declaració d'impacte ambiental favorable per a l'inici de l'activitat.  
L'expedient relatiu a l'ampliació es va iniciar el 22 de novembre de 2007, amb la remissió per part de l'Ajuntament de Requena del projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i expedient municipal, per al trasllat i l'ampliació d'explotació porcina en cicle tancat.  
  
La informació pública s'ha realitzat durant un període de 20 dies, per mitjà de publicació en el BOP núm. 97, de 20 d'agost de 2007, en el tauler d'edictes de l'Ajuntament, així com als veïns limítrofs a l'activitat, sense la presentació d'al·legacions. Per a complir la disposició final primera de la Llei 27/2006, de 18 de juliol, per la qual es regulen els drets a la justícia en matèria de medi ambient, l'òrgan substantiu publica novament l'expedient durant el termini de 30 dies, en el BOP núm. 41, de 18 de febrer de 2008, sense que s'hagen presentat al·legacions.  
  
En data de registre d'entrada 6 d'octubre de 2008, l'Ajuntament remet documentació relativa al projecte modificatiu presentat pel promotor el 17 de juny de 2008, en què desestima el projecte de trasllat i l'ampliació d'explotació porcina de cicle tancat i passa a sol·licitar un projecte d'ampliació d'explotació porcina d'engreixament, del qual s'ha considerat que, atés que suposa una disminució tant de l'ocupació com de l'edificabilitat i no es modifica l'ús, s'admet el projecte modificat i s'emet un informe favorable a la modificació subscrit per l'arquitecte municipal.  
2. Documentació complementària  
En data 10 de desembre de 2008 se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament, la justificació de la situació real de l'explotació, comprovada després de visita de camp, així com l'avaluació ambiental i l'aplicació de mesures correctores en cas de ser necessari.  
En data de registre d'entrada 26 de gener de 2009, el promotor remet la documentació relativa a l'ampliació sol·licitada, en la qual informa sobre:  
L'estat dels talussos i el seu manteniment seran objecte del programa de vigilància ambiental.  
La bassa de purins, construïda per mitjà de formigó armat, es modificarà i s'augmentarà l'alçària dels murs, impermeabilitzats i disposarà de tanca metàl·lica perimetral.  
Informes sectorials.  
L'expedient municipal arreplega els informes següents:  
Resolució de la directora general de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura i Esport amb data 5 d'octubre de 2007, per la qual autoritza el projecte de prospecció arqueològica en relació amb el projecte d'ampliació de l'explotació porcina.  
Informe favorable de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, d'acord amb el que establix la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Sòl no Urbanitzable.  
Informe favorable de l'arquitecte municipal, de compatibilitat urbanística municipal.  
Sol·licitud de data de registre d'entrada en l'oficia PROP, de 20 de febrer de 2007, a la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura i Esport, de l'informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni que exigix la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià.  
  
Sol·licitud a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de data de registre d'entrada en l'oficina PROP, de 20 de febrer de 2007, de l'informe favorable sobre la disponibilitat i compatibilitat de l'increment del consum d'aigua derivat de la implantació de l'explotació amb les previsions dels plans hidrològics, segons el que establix l'article 19 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge.  
Afeccions legals  
El sòl on s'exercix l'activitat es qualifica de sòl no urbanitzable sense protecció especial, segons normativa urbanística municipal.  
  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/1994, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat i identificació d'impactes.  
L'estudi d'impacte ambiental arreplega la descripció del medi natural, en el qual s'ha inclòs climatologia, edafologia, geologia, hidrogeologia, flora, fauna, paisatge.  
L'explotació es localitza en una finca amb bancals, i la superfície que no és ocupada per l'explotació es dedica al cultiu de la vinya, predominant en la zona. Es localitza l'OE del municipi de Requena. Segons la cartografia temàtica d'esta Conselleria, el sòl on es localitza l'explotació es caracteritza per ser profund, de textura lleugera o mitjana i complex saturat. Fisiogràficament correspon a un relleu pla i ondulat. Litològicament es caracteritza per estar constituïda per cudols, graves, arenes i argiles. La vegetació correspon a cultius de secà, predominantment vinya. La zona correspon a un paisatge antropitzat, associat a cultius agrícoles de secà. La naturalesa de les parcel·les limítrofes és semblant a l'ocupada per l'explotació. La vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers és mitjana. El risc d'erosió actual és molt baixl (pèrdua de 0-7 t/ha/any) i el de l'erosió potencial és baix (pèrdua de 7-15 t/ ha/any). No hi ha risc d'esllavissades ni d'inundació.  
  
No hi ha afecció a via pecuària catalogada en el terme municipal.  
  
La zona on s'exercix l'activitat no presenta valors ambientals rellevants, ja que s'ubica en un entorn amb un grau de naturalitat escàs i els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte són :  
- L'aire, per emissió d'olors a causa dels processos anaerobis associats als residus generats (purins i cadàvers).  
- Les aigües superficials i subsuperficials, per lixiviació de purins o percolació d'este associada a una incorrecta gestió del purí en la mateixa explotació o bé durant la seua utilització com a adob orgànic.  
  
- El sòl, per alteració de les seues propietats físiques, químiques i biològiques associades a una incorrecta gestió del purí en la utilització com a adob orgànic.  
La descripció hidrogeològica aportada en l'estudi d'impacte ambiental ha utilitzat una escala a nivell regional, sense que s'haja aportat informació relativa a l'existència de la rambla de la Font del Doctor, que discorre per la part OE de la finca, encara que queda a una distància superior a 250 m de les naus.  
A pesar que no correspon el municipi a una zona vulnerable a la contaminació per nitrats procedents de fonts agrícoles, s'ha calculat la necessitat de superfície agrícola on aplicar purins com a adob orgànic basant-se en la quantitat de N que exigix la legislació vigent per a eixes zones, que és de 170 kg de N/ha, i es considera necessari aplicar eixa consideració, ja que alguna de les parcel·les on es pretén aplicar purins com a adob es localitzen en sòl amb alta vulnerabilitat a la contaminació per nitrats.  
La descripció de les accions del projecte susceptibles d'impactar sobre el medi ambient s'ha referit tant a la fase de construcció com a la de funcionament.  
La identificació i valoració d'impactes s'ha realitzat a partir de matrius causa-efecte. De la identificació d'impacte arreplegada en l'estudi d'impacte ambiental, cal destacar per a la fase de funcionament:  
  
L'impacte sobre les aigües superficials i subterrànies per contaminació associada a una incorrecta aplicació del purí o per abocaments incontrolats de qualsevol tipus de residus.  
L'impacte sobre el sòl per contaminació associada a possibles filtracions dels purins acumulats en les noves naus o per incorrecta gestió del purí en camp.  
L'impacte sobre l'aire per contaminació física per emissió de partícules sòlides en suspensió o per contaminació química per emissió de gasos que generen olors i contribuïxen a este efecte hivernacle (per la generació de purins i presència d'animals).  
No es preveu impactes negatius d'elevada magnitud i es valora l'impacte final del projecte com a positiu.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
Entre les mesures correctores arreplegades en l'estudi d'impacte ambiental s'inclou les següents:  
En la fase de funcionament:  
- Es mantindrà una correcta ventilació de les naus per a evitar concentració de gasos nocius a l'interior.  
- Per a evitar l'entrada de vectors de malalties en les naus, es disposarà de tela metàl·lica tipus ocellaire en les finestres.   
- Per a establir barreres sanitàries es disposarà de tanca metàl·lica perimetral a l'explotació.  
- Per a la desinfecció dels vehicles que accedixen a l'explotació s'utilitza sistema de pressió a base de motxilla amb desinfectant.  
- S'aplicarà activador biològic degradador de purins i desodorant en fosses de purins per a evitar males olors en les naus. Este tractament també millorarà les propietats del purí com a adob.  
- S'utilitzarà el purí com a adob orgànic en camps de cultiu i no se sobrepassarà els 170 kg N/ ha i any, tal com establix el Reial Decret 261/1996, de 16 de febrer, sobre protecció de les aigües davant de nitrats procedents de fonts agràries.  
- S'aplicarà el purí en condicions climàtiques favorables, la distribució serà uniforme i homogènia sobre el terreny sempre de superfície agrícola productiva.  
- Els cadàvers s'arreplegaran en contenidors homologats per a ser retirats per una empresa gestora autoritzada a este efecte.  
No s'ha considerat el moviment de terres a efectuar ni l'adopció de mesures correctores associades, per la qual cosa haurà de supervisar-se l'estabilització de talussos dins del programa de vigilància ambiental.  
Haurà de condicionar-se la bassa de purins existent per a assegurar que oferix garanties suficients per a contindre el volum de purí per al qual ha sigut dimensionada sense patir vessaments.  
S'ha valorat econòmicament el cost de l'aplicació de les mesures correctores.  
Ateses les característiques del medi i de l'activitat, esta es considera viable des del punt de vista mediambiental, sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix l'estudi d'impacte ambiental i es complemente amb l'adopció dels condicionants arreplegats en esta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, annex I apartat 1.h.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16, apartat 2, lletra m) del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats legalment establides, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, l'ampliació de l'explotació porcina d'engreixament, situada en el polígon 43, parcel·les 594, 595, 608 i 611 del terme municipal de Requena (València), promoguda per Requeporc, SL, sempre que este es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
  
Haurà de disposar del REGA expedit per la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, que coincidisca amb la capacitat declarada en esta declaració d'impacte ambiental, de 1584 porcs d'engreixament.  
A fi de garantir la disponibilitat de recursos hídrics per a l'activitat, s'haurà de regularitzar l'explotació d'aqüífers davant dels organismes de conca corresponents d'acord amb el que establix la Llei d'Aigües.  
  
Haurà de modificar-se la bassa de purins existent, per mitjà de la construcció de murs de formigó que possibiliten un augment de la capacitat d'emmagatzemament, de manera que no hi haja possibilitat de vessaments associats a un augment del volum del purí emmagatzemat per pluges. Haurà d'aportar-se memòria justificativa de les característiques constructives, plans de secció i alçat i reportatge fotogràfic que justifique l'existència de la bassa en les condicions establides.  
Haurà de justificar-se la situació dels talussos resultants del moviment de terres associat a l'ampliació, de manera que es justifique l'estabilitat d'estos amb el temps.  
A l'hora d'utilitzar el purí com a fertilitzant, es limitarà la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastures no naturals, s'evitaran les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., així com fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No se superarà la quantitat de 170 kg de N/ha i any. S'haurà, preferentment, de soterrar immediatament per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.  
Basant-se en el Reial Decret 324/2000, d'Ordenació de les Explotacions Porcines, haurà de respectar-se com a distància mínima, en la distribució de fem sobre el terreny, la de 100 m, respecte a altres explotacions del grup primer, i 200 m, respecte a les explotacions incloses en la resta dels grups definits en l'article 3.B) del Reial Decret 324/00 i als nuclis urbans. En relació amb els cursos d'aigua, es respectarà el que establix el Reglament de Domini Públic Hidràulic, que desplega els títols preliminar, I, IV, i VI i VII de la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'Aigües, aprovat pel Reial Decret 849/1986, d'11 d'abril, i el que disposen els diferents plans hidrològics de conca.  
  
Haurà de disposar d'informe favorable de la Conselleria de Cultura i Esport, en relació amb la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià.  
Es comunicarà a esta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en el destí dels residus.  
  
Segon  
Notificar als interessats que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no pot interposar-se cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
  
Tercer  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 26 de gener de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno».  
  
València, 15 de juny de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6838, del 10-08-2012 (2012/7790)

RESOLUCIÓN de 15 de junio de 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los términos municipales de Les Coves de Vinromà, Alacant y Requena. Expediente número 277/2008 AIA y otros.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6838

Fecha DOGV
:   10-08-2012

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2012/7790

CVE


Fecha del documento
:   15-06-2012

Organismo emisor
:   Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Coves de Vinromà, les](javascript:void(0))
    * [Requena](javascript:void(0))
    * [Alicante](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 15 de junio de 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los términos municipales de Les Coves de Vinromà, Alacant y Requena. Expediente número 277/2008 AIA y otros. [2012/7790]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el termino señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, y sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo,  
  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes: 277/2008 AIA Les Coves de Vinromà, 279/2008 AIA Les Coves de Vinromà, 333/2008 AIA Alacant, 57/2008 AIA Alacant, 255/2007 AIA Requena.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 277/2008-AIA.  
Título: Explotación porcina de cebo.   
Promotor: Vicent Baixamà Forés.  
Autoridad sustantiva: Dirección General para el Cambio Climático.  
Objeto del proyecto: obtención de la autorización ambiental integrada para una explotación porcina de cebo.  
Localización: polígono 6, parcela 17, del término municipal de Les Coves de Vinromà (Castellón).  
Descripción del proyecto.  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se pretende obtener la autorización ambiental integrada para una explotación porcina, cuyas características, según la documentación aportada, son:  
- Se dispone de una superficie de 26.451 m² en la que se localiza cuatro naves de 980, 385, 798 y 438 m² respectivamente, todas ellas de base rectangular, anchura de 14 m. y una sola planta. Además se dispone de local asignado a servicios varios de 25 m².  
- La actividad consiste en el cebo de cerdos desde los 20 kg hasta los 100 kg de peso vivo, momento en que se destinan a matadero. Se realiza 2 ciclos/año, realizándose vacío sanitario tras cada ciclo de engorde.  
- El abastecimiento de agua potable procede de la red de abastecimiento municipal, estimándose unas necesidades hídricas de 5.030 m³/año.  
- Los cerdos se engordan sobre slats, quedando retenido el purín en fosas de purines, disponiéndose de una capacidad total de almacenamiento de 882,60 m³, capacidad inferior a los tres meses que establece el Real Decreto 324/2000 de ordenación de las explotaciones porcinas.  
- El purín generado se calcula en base al Real Decreto 324/2000 de Ordenación de las Explotaciones Porcinas, siendo de 6.450 m³/purín año, así como el N asociado, que será de 21.750 kg N/año. Se utiliza como abono orgánico en campos de cultivo localizados íntegramente en el término municipal de Les Coves de Vinromà, disponiendo de un total de 141,59 ha de superficie agrícola útil, superior a la necesaria para no sobrepasar la dosis de 170 kg N/ha exigida en el Real Decreto 324/2000 de Ordenación de Explotaciones Porcinas, cantidad más restrictiva de nitrógeno como abonado, para zonas vulnerables.  
- Las aguas sanitarias producidas en la explotación, son gestionadas junto con el purín.  
- Los cadáveres generados son retirados por empresa gestora autorizada a tal efecto, quedando almacenados hasta ese momento en contenedor homologado ubicado en la parte exterior del vallado perimetral.  
- Los residuos especiales generados en la explotación son gestionados por empresa gestora autorizada a tal efecto.  
- La ventilación adoptada en la explotación es estática horizontal a través de ventanas.  
- Como medidas higiénico-sanitarias, se incluye disponer de vallado perimetral en la explotación, vado sanitario y mallas pajareras en ventanas.  
- La explotación se localiza a más de 4.000 m del núcleo de población.   
Tramitación administrativa.   
1. Información pública. Remisión del expediente  
El expediente para la emisión de la declaración de impacto ambiental se inicia en fecha 29 de septiembre de 2008, con la remisión por la Dirección General para el Cambio Climático de proyecto de actividad, estudio de impacto ambiental, documentación complementaria y resultado de la información pública.  
La información pública se ha realizado en el DOCV nº 5.728 de 26 de marzo de 2008, en el tablón de edictos municipal y mediante notificación a los vecinos colindantes a la actividad, sin la presentación de alegaciones.  
Informes sectoriales.  
Los informes incluidos en el expediente se recogen a continuación:   
Informe favorable de adecuación de las instalaciones emitido por la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación de fecha 16 de junio de 2008.  
Informe favorable de la Confederación Hidrográfica del Júcar, de fecha 4 de abril de 2008.  
Certificado municipal de compatibilidad urbanística, de fecha 20 de marzo de 2007.  
Informe de la Conselleria de Cultura y Deporte de fecha 10 de junio de 2008, respecto a la prospección arqueológica y etnológica, en el que se insta a la presentación del estudio de impacto ambiental, sobre el que se emitirá el informe definitivo previsto en el artículo 11 de la Ley de Patrimonio Cultural Valenciano.  
Licencia municipal de legalización y ampliación de la explotación, de fecha 7 de junio de 2000.  
Para licencia de legalización y ampliación de la actividad se dictó en fecha 9 de mayo de 2000 Declaración de Impacto Ambiental, referida a una capacidad de la explotación de 2.500 animales.  
Afecciones legales.  
El suelo donde se desarrolla la actividad se califica como suelo no urbanizable de común, según normas subsidiarias municipales.  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Castellón ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de planes de ordenación de los recursos naturales o planes rectores de uso y gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana.  
Consideraciones ambientales.  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad e identificación de impactos.  
La parcela se localiza al NOE del término municipal, de fisiografía ondulada, inserta en una zona agrícola de secano, en la que se insertan manchas boscosas aisladas. Parte de la parcela corresponde a suelo forestal. Según la cartografía temática de esta Conselleria, la superficie ocupada litológicamente se caracteriza por estar constituida por cantos, gravas y arcillas. La vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos es media. El riesgo de erosión actual es muy bajo (pérdida de 0-7 Tm/ha/año) y el de la erosión potencial es bajo (pérdida de 7-15 Tm/ha/año). No existe riesgo de deslizamiento ni de inundación.  
Próximo a la explotación, a más de 100 m. y en sentido N a la parcela, se localiza el barranco de Barrell, que discurre en dirección OE-E respecto a la explotación.  
No existe afección a vía pecuaria catalogada en el término municipal.  
La zona donde se desarrolla la actividad, no presenta valores ambientales relevantes, ya que se ubica en un entorno con un grado de naturalidad escaso, siendo los elementos ambientales más destacables susceptibles de ser afectados por el proyecto:   
- El aire, por emisión de olores debido a los procesos anaerobios asociados a los purines generados y por emisión de ruidos.  
- El suelo, por alteración de sus propiedades asociada a la incorrecta gestión del purín en su utilización como abono orgánico.  
- Las aguas superficiales y subsuperficiales, por lixiviación de purines o percolación del mismo asociada a una incorrecta gestión del purín en la propia explotación o bien durante su utilización como abono orgánico.  
Se ha realizado una valoración de impactos a partir de la elaboración de la matriz de identificación de impactos y de la matriz de importancia, de manera que se ha obtenido una valoración cualitativa de impactos, de la que se deduce que las acciones más impactantes asociadas al desarrollo de la actividad son la afección al aire por emisión de olores asociados a la presencia de ganado y purines, así como la posible afección a suelo y aguas por lixiviación de purines o gestión inadecuada de los mismos.  
2. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
Además de las medidas de gestión de la explotación, el estudio de impacto ambiental acompaña una serie de medidas correctoras, entre las que se incluye:  
-Se procederá a la impermeabilización de las zonas donde quedan almacenados los purines, de manera que se evite las filtraciones sobre el terreno.  
- Se dispondrá de una barrera vegetal perimetral a la explotación, para mejorar la calidad visual.  
Las medidas correctoras recogidas en el estudio de impacto ambiental deberán ampliarse con la aplicación de los condicionantes recogidos en esta declaración de impacto ambiental.  
Atendiendo a las características del medio y de la actividad, se considera viable desde el punto de vista medioambiental, siempre que se desarrolle conforme a lo establecido en el estudio de impacto ambiental y se complemente con la adopción de los condicionantes recogidos en esta declaración de impacto ambiental.  
Consideraciones jurídicas.  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1.h.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 16, apartado 2, letra m), del Decreto 217/2007, de 26 de octubre, por el que se modifica el Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello, y en uso de las facultades legalmente establecidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a solo los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de explotación porcina, localizada en el polígono 6, parcela 17, del término municipal de Les Coves de Vinromà (Castellón), promovido por Vicent Baixamà Fores, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
Permanecerá inalterada la superficie forestal presente en la parcela, sin que se proceda a la eliminación de ninguna especie forestal existente, salvo autorización expresa del agente forestal de la zona.  
Al no disponer de capacidad suficiente para almacenar purines durante un periodo superior a tres meses, tal y como establece el art. 5.1.B del Decreto 324/2000 de Ordenación de las explotaciones porcinas, deberá construir una balsa de contención de purines que asegure superara dicha autonomía. Deberá construirse con materiales que le confieran impermeabilidad, aportando plano de localización en la explotación, así como plano de detalle y descripción de las características constructivas.  
A la hora de utilizar el purín como fertilizante, se limitará la zona de aplicación a campos de cultivo y pastizales no naturales, evitando las proximidades de corrientes de agua, ríos, arroyos, barrancos, etc., así como fuentes, conducciones subterráneas de agua y otros posibles focos de contaminación. No se superará la cantidad de 170 kg de N/ha y año.  
 En base al Real Decreto 324/2000, de Ordenación de las Explotaciones Porcinas, deberá respetarse como distancia mínima, en la distribución de estiércol sobre el terreno, la de 100 m, respecto a otras explotaciones del grupo primero, y 200 m, respecto a las explotaciones incluidas en el resto de los grupos definidos en el artículo 3.B) del Real Decreto 324/2000 y a los núcleos urbanos. En relación con los cursos de agua, se respetará lo establecido en el Reglamento de Dominio Público Hidráulico, que desarrolla os títulos preliminar, I, IV, y VI y VII de la Ley 29/1985, de 2 de agosto, de Aguas, aprobado por el Real Decreto 849/1986, de 11 de abril, y lo dispuesto en los diferentes planes hidrológicos de cuenca.  
Deberá disponer de informe favorable de la Conselleria de Cultura i Esport, en relación la Ley 4/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano.  
Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.  
  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 21 de enero de 2009.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.»  
  
  
«Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 279/2008-AIA.  
Título: Explotación porcina de cebo.   
Promotor: Orient Sales, CB.  
Autoridad sustantiva: Dirección General para el Cambio Climático.  
Objeto del proyecto: obtención de la autorización ambiental integrada para una explotación porcina de cebo.  
Localización: polígono 33, parcelas 87 y 93, del término municipal de Les Coves de Vinromà (Castellón).  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se pretende obtener la autorización ambiental integrada para una explotación porcina, cuyas características, según la documentación aportada, son:  
Se dispone de una superficie de 10.622 m² en la que se localiza tres naves de 910, 700 y 700 m² respectivamente, todas ellas de base rectangular, anchura de 14 m. y una sola planta y tres módulos adosados a cada una de ellas de 170, 140 y 19 m² respectivamente. Además se dispone de local asignado a servicios varios de 19 m².  
La actividad consiste en el cebo de cerdos desde los 20 kg hasta los 100 kg de peso vivo, momento en que se destinan a matadero. La capacidad de la explotación es para 3.000 cerdos. Se realiza 2 ciclos/año, realizándose vacío sanitario tras cada ciclo de engorde.  
El abastecimiento de agua potable procede de la red de abastecimiento municipal, estimándose unas necesidades hídricas de 4.980 m³/año.  
Los cerdos se engordan sobre slats, quedando retenido el purín en fosas de purines, disponiéndose de una capacidad total de almacenamiento de 1.045 m³, capacidad inferior a los tres meses que establece el Real Decreto 324/2000 de ordenación de las explotaciones porcinas.  
El purín generado se calcula en base al Real Decreto 324/2000 de Ordenación de las Explotaciones Porcinas, siendo de 6.450 m³/purín año, así como el N asociado, que será de 21.750 kg N/año. Se utiliza como abono orgánico en campos de cultivo localizados íntegramente en el término municipal de les Coves de Vinromà, disponiendo de un total de 110,69 ha de superficie agrícola útil, superior a la necesaria para no sobrepasar la dosis de 210 kg N/ha exigida en el Real Decreto 324/2000 de Ordenación de Explotaciones Porcinas.  
Las aguas sanitarias producidas en la explotación, son gestionadas junto con el purín.  
Los cadáveres generados son retirados por empresa gestora autorizada a tal efecto, quedando almacenados hasta ese momento en contenedor homologado ubicado en la parte exterior del vallado perimetral.  
Los residuos especiales generados en la explotación son gestionados por empresa gestora autorizada a tal efecto.  
La ventilación adoptada en la explotación es estática horizontal a través de ventanas.  
Como medidas higiénico-sanitarias, se incluye disponer de vallado perimetral en la explotación, vado sanitario y mallas pajareras en ventanas.  
La explotación se localiza a más de 1.700 m del núcleo de población.   
Tramitación administrativa  
1. Información pública. Remisión del expediente  
El expediente para la emisión de la declaración de impacto ambiental se inicia en fecha 29 de septiembre de 2008, con la remisión por la Dirección General para el Cambio Climático de proyecto de actividad, estudio de impacto ambiental, documentación complementaria y resultado de la información pública.  
La información pública se ha realizado en el DOCV nº 5.728 de 26 de marzo de 2008, en el tablón de edictos municipal y mediante notificación a los vecinos colindantes a la actividad, sin la presentación de alegaciones.  
Informes sectoriales  
Los informes incluidos en el expediente se recogen a continuación:   
Informe favorable de adecuación de las instalaciones emitido por la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación de fecha 3 de junio de 2008.  
Informe favorable de la Confederación Hidrográfica del Júcar, de fecha 25 de marzo de 2008.  
Certificado municipal de compatibilidad urbanística, de fecha 4 de mayo de 2007.  
Contrato de retirada de cadáveres para un total de 3.000 animales.  
Informe de la Conselleria de Cultura y Deporte de fecha 10 de junio de 2008, respecto a la prospección arqueológica y etnológica, en el que se insta a la presentación del estudio de impacto ambiental, sobre el que se emitirá el informe definitivo previsto en el artículo 11 de la Ley de Patrimonio Cultural Valenciano.  
Licencia municipal de apertura de la actividad de fecha 21 de diciembre de 2006.   
En fecha 9 de abril de 1997 se dictó declaración de impacto ambiental favorable condicionada, relativa a la legalización de la explotación constituida en ese momento por dos naves y para una capacidad declarada de 2.400 cerdos de cebo.  
Afecciones legales  
El suelo donde se desarrolla la actividad se califica como suelo no urbanizable de común, según normas subsidiarias municipales.  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Castellón ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de planes de ordenación de los recursos naturales o planes rectores de uso y gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana.  
Consideraciones ambientales.  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad e identificación de impactos.  
La parcela se localiza al SOE del núcleo de población, de fisiografía ondulada, inserta en una zona agrícola de secano. Limita al S con el barranco de les Foies, por lo que la explotación estaría ubicada en la zona de policía de dicho barranco. Según la cartografía temática de esta Conselleria, la superficie ocupada litológicamente se caracteriza por estar constituida por cantos, gravas y arcillas. La vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos es media. El riesgo de erosión actual y potencial es bajo (pérdida de 7-15 Tm/ha/año). No existe riesgo de deslizamiento ni de inundación.  
No existe afección a vía pecuaria catalogada en el término municipal.  
La zona donde se desarrolla la actividad, no presenta valores ambientales relevantes, ya que se ubica en un entorno con un grado de naturalidad escaso, siendo los elementos ambientales más destacables susceptibles de ser afectados por el proyecto:   
- El aire, por emisión de olores debido a los procesos anaerobios asociados a los purines generados y por emisión de ruidos.  
- El suelo, por alteración de sus propiedades asociada a la incorrecta gestión del purín en su utilización como abono orgánico.  
- Las aguas superficiales y subsuperficiales, por lixiviación de purines o percolación del mismo asociada a una incorrecta gestión del purín en la propia explotación o bien durante su utilización como abono orgánico.  
Se ha realizado una valoración de impactos a partir de la elaboración de la matriz de identificación de impactos y de la matriz de importancia, de manera que se ha obtenido una valoración cualitativa de impactos, de la que se deduce que las acciones más impactantes asociadas al desarrollo de la actividad son la afección al aire por emisión de olores asociados a la presencia de ganado y purines, así como la posible afección a suelo y aguas por lixiviación de purines o gestión inadecuada de los mismos.  
2. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
Además de las medidas de gestión de la explotación, el estudio de impacto ambiental acompaña una serie de medidas correctoras, entre las que se incluye:  
- Se procederá a la impermeabilización de las zonas donde quedan almacenados los purines, de manera que se evite las filtraciones sobre el terreno.  
- Se dispondrá de una barrera vegetal perimetral a la explotación, para mejorar la calidad visual.  
Las medidas correctoras recogidas en el estudio de impacto ambiental deberán ampliarse con la aplicación de los condicionantes recogidos en esta declaración de impacto ambiental.  
Atendiendo a las características del medio y de la actividad, se considera viable desde el punto de vista medioambiental, siempre que se desarrolle conforme a lo establecido en el estudio de impacto ambiental y se complemente con la adopción de los condicionantes recogidos en esta declaración de impacto ambiental.  
Consideraciones jurídicas.  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1.h.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 16, apartado 2, letra m), del Decreto 217/2007, de 26 de octubre, por el que se modifica el Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello, y en uso de las facultades legalmente establecidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a solo los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de explotación porcina de cebo, localizada en el polígono 33, parcela 87 y 93, del término municipal de Les Coves de Vinromà (Castellón), promovido por Orient Sales, CB, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
Deberá obtenerse autorización organismo de cuenca, relativa a la ocupación de la zona de policía del barranco de les Foies.  
Al no disponer de capacidad suficiente para almacenar purines durante un periodo superior a tres meses, tal y como establece el art. 5.1.B del Decreto 324/2000 de Ordenación de las explotaciones porcinas, deberá construir una balsa de contención de purines que asegure superara dicha autonomía. Deberá construirse con materiales que le confieran impermeabilidad, aportando plano de localización en la explotación, así como plano de detalle y descripción de las características constructivas.  
A la hora de utilizar el purín como fertilizante, se limitará la zona de aplicación a campos de cultivo y pastizales no naturales, evitando las proximidades de corrientes de agua, ríos, arroyos, barrancos, etc., así como fuentes, conducciones subterráneas de agua y otros posibles focos de contaminación. No se superará la cantidad de 170 kg de N/ha y año.  
En base al Real Decreto 324/2000 de Ordenación de las Explotaciones Porcinas, deberá respetarse como distancia mínima, en la distribución de estiércol sobre el terreno, la de 100 m, respecto a otras explotaciones del grupo primero, y 200 m, respecto a las explotaciones incluidas en el resto de los grupos definidos en el artículo 3.B) del Real Decreto 324/2000 y a los núcleos urbanos. En relación con los cursos de agua, se respetará lo establecido en el Reglamento de Dominio Público Hidráulico, que desarrolla los títulos preliminar, I, IV, y VI y VII de la Ley 29/1985, de 2 de agosto, de Aguas, aprobado por el Real Decreto 849/1986, de 11 de abril, y lo dispuesto en los diferentes planes hidrológicos de cuenca.  
Deberá disponer de informe favorable de la Conselleria de Cultura i Esport, en relación la Ley 4/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano.  
Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.  
  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 23 de enero de 2009.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 333/2008-AIA.  
Proyecto: Proyecto de Construcción del sistema integral de saneamiento, depuración y reutilización de L'Alacantí Sur. Alicante.  
Promotor: Entitat de Sanejament d'Aigües.  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
Localización: Alicante.  
Descripción del proyecto.  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista.  
El objetivo del proyecto es definir las obras e instalaciones desde el punto de llegada del agua bruta hasta su restitución al mar, incluyendo el tratamiento de fangos que se derive de la depuración del agua a tratar y todas aquellas accesorias.  
En el proyecto se contemplan tres actuaciones:  
- Actuación I: construcción de una nueva EDAR en el sur de la comarca que libere a Rincón de León de las aportaciones de San Vicent del Raspeig y que, además, sea capaz de recibir parte de los caudales que genere la futura expansión urbanística de la ciudad de Alicante.  
- Actuación II: construcción del aliviadero de agua depurada desde la EDAR mediante el desdoblamiento del colector de San Vicente de Raspeig, existente en la actualidad.  
- Actuación III: construcción del tratamiento terciario avanzado de las aguas depuradas y de las instalaciones para su posterior reutilización entre las que destacan la construcción de un depósito de regulación, de una estación de bombeo y de su correspondiente impulsión.  
La obra completa consta de las siguientes actuaciones:  
- Estación de bombeo barranco de las Ovejas: en la zona de policía del cauce del Plà de la Vallonga, junto a su desembocadura en el barranco de las Ovejas y cercano a la A7.  
- Impulsión de agua residual y aliviadero de agua depurada Tramo I, con una longitud total de 6.070 m.  
- Aliviadero de agua tratada tramo II. Desdoblamiento del colector de San Vicente del Raspeig, con una longitud total de 1.260 m.  
- Estación de elevación de la EDAR de rincón de León. Permitirá conducir el agua proveniente del aliviadero de la EDAR de Alacantí Sur hasta la arqueta de salida del agua depurada de la depuración de rincón de León.  
- Depósito de regulación de agua tratada y estación de bombeo. En los límites de la EDAR de Alacantí Sur, se proyecta un depósito de 5.000 m³ de capacidad dividido en dos módulos de 2.500 m³ para albergar el agua de reutilización, previamente a su bombeo.  
- Impulsión de agua tratada para reutilización. Parte de la estación de bombeo anterior y lleva el agua hasta los depósitos de reutilización de la comunidad de regantes de Aralvi.  
- Estación depuradora. La línea de agua residual que se proyecta es absolutamente convencional y está formada por: obra de llegada con aliviadero de seguridad, desbaste de sólidos finos y tamizado de finos, desarenado-desengrasado en canal aereado, balsa de homogeneización, bombeo y medida de caudal a tratamiento biológico, tratamiento biológico en régimen de oxidación prolongada, depósito de agua tratada, bombeo a filtración a presión, filtros a presión con arena y antracita, desinfección mediante rayos UV en tubería, depósito de agua filtrada y vertido de parte del agua filtrada al aliviadero de agua depurada del tramo I. El tratamiento terciario avanzado se compone de una ultrafiltración mediante membranas sumergidas y de una ósmosis inversa. La línea de tratamiento de fangos está formada por espesamiento por flotación de los fangos en exceso, depósito tampón de los fangos espesados, deshidratación mecánica de los fangos espesados en centrífuga y almacenamiento de los fangos deshidratados en dos silos de 80 m³ de capacidad unitaria. Se han diseñado cuatro edificios en la estación depuradora: el de pretratamiento y deshidratación, el de turbocompresores y reactivos, el de control y el de tratamiento terciario avanzado. Se ha proyectado una instalación de desodorización por vía química del edificio de pretratamiento y deshidratación, de los flotadores y del depósito tampón mediante dos torres de lavado con tres reactivos distintos.  
El sistema integral de saneamiento, depuración y reutilización de L'Alacantí Sur, captará el agua residual procedente de San Vicente del Raspeig, del polígono industrial del Pla de la Vallonga y del nuevo desarrollo urbanístico de Rabassa, mediante la intercepción de sus actuales colectores. Esta agua se conduce hasta la estación de bombeo del barranco de las Ovejas para ser impulsada hasta la EDAR, cuya capacidad nominal de tratamiento se ha establecido en 30.000 m³/día para 150.000 habitantes equivalentes.  
Después de regenerar 15.000 m³/día de agua depurada mediante la tecnología de ósmosis inversa, el agua se impulsa hasta el depósito de almacenamiento de agua de riego existente para su posterior reutilización en actividades agrícolas. El rechazo de las líneas de desalación, pertenecientes al tratamiento terciario avanzado, junto con el excedente de agua depurada no reutilizada, se transporta mediante una conducción aliviadero hasta la estación de bombeo de agua bruta, donde, después de recuperar su energía mediante una turbina, se descarga hasta el aliviadero final hasta su restitución. En este punto se discrimina su destino, o bien hacia el emisario submarino existente, o hacia la EDAR de rincón de León, punto en el cual se suministra agua depurada a varias comunidades de regantes.  
2. Alternativas.  
El grado de adecuación de la EDAR a los condicionantes socioeconómicos y ambientales del espacio donde se implantaría, ha sido evaluado de acuerdo con una serie de criterios que condicionan su localización: proximidad a los núcleos de Alicante y San Vicente del Raspeig, distancia a los usos residenciales existentes y a los espacios clasificados por el planeamiento municipal como suelo urbanizable, posibilidad de reutilización de las aguas depuradas, condiciones sobre la altitud de la parcela donde se construiría la planta de tratamiento y desnivel a salvar por las instalaciones complementarias, cercanía a redes eléctricas con suficiente capacidad, disponibilidad de terrenos para la construcción de la EDAR, accesibilidad para el tráfico rodado y ausencia de servicios o infraestructuras afectados por la construcción.  
Para la actuación II, se plantearon dos opciones:  
- Opción 1: aprovechamiento de las infraestructuras existentes, colector de San Vicente del Raspeig, que tras la comprobación de sus condiciones de comportamiento hidráulico apuntaron a la viabilidad técnica positiva para el uso proyectado. Habida cuenta que en la traza del colector existen incorporaciones de un sector del sureste de la ciudad de Alicante cuyas aguas son tratadas en la EDAR de Rincón de León, se hizo necesario el desdoblamiento del colector a partir de este punto, a los efectos de que por cada uno de los colectores se transporte un agua de diferentes características. Una de ellas se elevará hacia la cabecera de tratamiento de la EDAR de rincón de León, mientras que la otra se conectará al emisario existente.  
- Opción 2: conexión del aliviadero de agua depurada procedente de L'Alacantí Sur, con un nuevo emisario terrestre paralelo al cauce del barranco de las Ovejas y previsto en el anteproyecto del nuevo encauzamiento del barranco de las Ovejas, promovido por la entonces División de Recursos Hidráulicos perteneciente a la Dirección General de Obras Públicas de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transporte (actual Conselleria de Infraestructuras y Transporte), de fecha mayo de 2002. Las secciones tipo del cauce contemplaban la construcción de una conducción de DN 1000 en PRFV por la margen derecha del barranco, protegido con piezas de gaviones, y en la zona de policía del barranco.  
La opción 2 no se considera viable, ya que en el momento de redactar el proyecto aún no existía un pronunciamiento en firme sobre la ejecución de las obras proyectadas de encauzamiento del barranco, por lo que se ha seleccionado la opción 1 como la más adecuada, aunque con carácter provisional y sujeto al desarrollo de las obras del nuevo encauzamiento.  
Tramitación administrativa:  
1. Información pública.  
En fecha 5 de septiembre de 2008, el Área de Calidad Ambiental perteneciente a la Dirección General para el Cambio Climático de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, remite la documentación correspondiente al «Proyecto básico del sistema integral de saneamiento, depuración y reutilización de l'Alacantí Sur (Alicante)», junto con el estudio de impacto ambiental.  
En fecha 19 de septiembre de 2008 se solicita ampliación de la documentación respecto del estudio de impacto ambiental.  
En fecha 13 de octubre de 2008, el Área de Calidad Ambiental envía nueva documentación remitida por la EPSAR que consta de un ejemplar del estudio de impacto ambiental y un CD con la memoria del proyecto básico y documentación complementaria a la inicial.  
En fecha 17 de octubre de 2008 se solicita nueva ampliación de la documentación.  
En fecha 19 de noviembre, la Entitat de Sanejament d'Aigües remite documentación aclaratoria solicitada por el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, consistente en plano de situación con la cartografía corregida, separatas del estudio de impacto ambiental con la identificación y valoración de impactos, incluyendo la reseña a la zona inundable con riesgo de inundación 3 según PATRICOVA y del Anexo III, estudio de ruido con los documentos que faltaban en la anterior entrega. Esta nueva documentación no contempla todos los aspectos del requerimiento de fecha 17 de octubre.  
En fecha 24 noviembre de 2008, la Entitat de Sanejament d'Aigües remite el certificado del trámite de información pública iniciado mediante la publicación en el DOCV nº 5.857 de 25 de septiembre de 2008 por un plazo de 30 días hábiles.   
En fecha 3 de diciembre de 2008, la EPSAR remite el informe de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano.  
En fecha 12 de diciembre de 2008, se realiza un nuevo requerimiento de documentación con los aspectos no subsanados en la ampliación de documentación de fecha 24 de noviembre.  
En fecha 18 de diciembre de 2008 la EPSAR remite la declaración de compatibilidad urbanística y territorial.  
En fecha 30 de diciembre, la Entitat de Sanejament d'Aigües remite nueva documentación subsanando el requerimiento de fecha de 12 de diciembre.  
2. Resumen de alegaciones  
Durante el período de información pública no se presentó ninguna alegación, según el certificado emitido por la EPSAR, de fecha 24 de noviembre.  
Afecciones legales.  
1. Patrimonio.  
En fecha 21 de noviembre de 2008 se informó favorablemente por la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, a los solos efectos patrimoniales, el presente proyecto. Se transcribe parte del mismo:  
«Tras el oportuno examen se comprueba que la adenda al Estudio de Impacto Ambiental, Anexo Cultural, del Proyecto de Construcción del sistema Integral de Saneamiento, Depuración y Reutilización de l'Alacantí Sur, hace expresa referencia a la legislación patrimonial estableciendo las medidas correctoras adecuadas. Desde la consideración del patrimonio etnológico, el impacto se revela inexistente».  
2. Plan de acción territorial de carácter sectorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana:  
Existe una zona en la actuación III con riesgo de inundación 3 según el PATRICOVA.  
3. Dominio público hidráulico  
La estación de bombeo se sitúa en la zona de policía del cauce del barranco de las Ovejas, y las conducciones de entrada y salida a esta estación cruzan dicho cauce  
La actuación II, desdoblamiento del colector de San Vicente, discurre por el lecho del cauce del barranco de las Ovejas.  
En fecha 25 de abril de 2008 la Confederación Hidrográfica del Júcar emitió un informe dirigido a la Mancomunidad de L'Alacantí como respuesta a su solicitud de autorización para la construcción de estación de bombeo en zona de policía y cruce de cauce público en el término municipal de Alicante. Se transcribe parte del mismo:  
«En lo referente al cruce del cauce:  
- En los cruces subterráneos, se deberá respetar una distancia de un metro entre la generatriz superior de la conducción (o tubo de protección, en su caso), y el lecho del cauce.  
- En los cruces aéreos, se sobrevolará la sección hidráulica del cauce de forma que no se reduzca la sección de desagüe del mismo.  
- En caso de pretender que la traza de la conducción discurra a lo largo del lecho del cauce, tal situación se considera que gravaría innecesariamente el dominio público hidráulico, y originaría, por consiguiente, la resolución desfavorable por parte de esta Confederación Hidrográfica del Júcar, con lo que deberá proponer otro trazado para la conducción a instalar, pudiéndose autorizar para ello la zona de servidumbre del cauce afectado.»  
4. Dominio público viario  
Las conducciones de la actuación I en el entorno de la estación de bombeo del barranco de las Ovejas cruzan la autovía A-7, y la estación de bombeo se encuentra dentro de la zona de servidumbre de la autovía.  
5. Vías pecuarias  
Durante la ejecución de las obras podría verse afectada la vereda del Desierto y barranco del Infierno.  
6. Clasificación y calificación urbanística  
La primera actuación de la obra discurre tanto por suelo urbano, en las cercanías de Alicante, continuando con el colector ya existente, como por suelo no urbanizable, en la traza que discurre hacia el noroeste. Por lo que respecta a la segunda actuación, discurre íntegramente por suelo urbano, en las afueras de Alicante hacia la estación de elevación EDAR rincón de León. Por último, la tercera actuación, discurre mayoritariamente por suelo rústico sin protección, entre la Serra de Foncalent y la Serra Mediana, con un pequeño trazado por suelo urbano cerca del barrio Andorra.  
La estación depuradora se ha proyectado en una parcela que tiene actualmente una calificación de suelo no urbanizable común. Se ha tramitado un plan especial de creación de suelo dotacional destinado a infraestructuras públicas de saneamiento en el término municipal de Alicante para la implantación de la estación depuradora. El artículo 15 de la Ley de Suelo No Urbanizable prevé que los planes urbanísticos con capacidad para clasificar suelo entre los que se encuentran los planes especiales, pueden establecer sobre suelo no urbanizable áreas de reserva de terrenos para actuaciones de iniciativa pública o interés social que deban emplazarse en esta clase de suelo. El 27 de noviembre de 2008 se dicta resolución del conseller de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda por la que se declara la compatibilidad desde el punto de vista urbanístico y territorial del proyecto.  
6. Suelo forestal  
La actuación afecta a terrenos forestales, aunque discurre por caminos existentes.  
Consideraciones ambientales.  
a) Elementos que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.  
Los principales factores ambientales que pueden resultar afectados son la calidad atmosférica, la hidrología superficial y subterránea, la geología y geomorfología, la edafología, fauna, vegetación y flora, paisaje y el patrimonio histórico-artístico  
El suelo y la vegetación se verán afectados por la ocupación de terrenos y la atmósfera debido al incremento de la concentración de partículas en la atmósfera por la emisión de polvo como consecuencia del movimiento de tierras, circulación de vehículos y generación de olores como resultado de la actividad depuradora.  
A lo largo de la solución adoptada se atraviesan una serie de barrancos y ramblas tributarias. Los cursos hídricos afectados directamente por la impulsión son los siguientes: barranco de las Ovejas, ramblas del Rambuchar, Pepior, Alabastro y Zarza. El proyecto se encuentra sobre un acuífero de vulnerabilidad media en su tramo final, en la parte más meridional.  
En cuanto a espacios naturales protegidos o catalogados se encuentra dentro del ámbito de estudio la microrreserva de Saladar de Foncalent, a unos 260 metros del trazado proyectado en su zona más cercana, pero sin afectarla. No existe ningún otro espacio protegido dentro de la zona del proyecto.  
Se podrían ver afectados durante las obras los hábitats faunísticos presentes en la zona por la ocupación de terrenos.  
La red de colectores situada en las inmediaciones de la sierra de Fontcalent podría afectar al yacimiento arqueológico conocido, delimitado y documentado de Fontcalent, siendo preceptivo adoptar las medidas oportunas a fin de evaluar las posibles afecciones.  
El rechazo del tratamiento terciario será conducido por colectores hasta su conexión con el emisario submarino actualmente existente de la EDAR de rincón de León. Según el informe realizado por la EPSAR en fecha 30 de diciembre de 2008, con la puesta en servicio de la EDAR de L'Alacantí Sur se detraerán caudales de tratamiento de la actual EDAR de Rincón de León, por lo que a medio plazo (0-10 años) y en el caso hipotético de que no practicara ningún tipo de reutilización, el volumen aliviado por el emisario sería el mismo que se está practicando ahora, ya que el balance hídrico se mantiene constante.  
b) Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes  
Bajo este epígrafe se pretende hacer hincapié en los efectos generados por la actuación.   
Así pues, durante las obras, cabe destacar:  
- Aumento de la concentración de partículas en la atmósfera por la emisión de polvo y un incremento de la concentración de gases.  
- Aumento los niveles acústicos.  
- Posible contaminación por la aportación directa de elementos contaminantes, vertidos incontrolados, aumento de la turbidez del agua por aportación de sólidos en suspensión y alteración de las condiciones de drenaje existentes. También podrían alterarse los flujos subterráneos debido a las excavaciones que podrían originar una vía de drenaje de los acuíferos  
- Ocupación de terrenos para la ejecución de la infraestructura, incremento del riesgo de inestabilidad de taludes, incremento del grado de erosionabilidad del terreno y alteración de la geomorfología.  
- Compactación y destrucción directa del suelo al ejecutar las zanjas y en la ocupación temporal del terreno y posibilidad de contaminación del suelo por metales pesados provenientes de la combustión de los gases o por vertidos directos de material o lixiviados.  
- Destrucción o alteración de hábitats faunísticos por la ocupación temporal durante la construcción y por el incremento del nivel de ruido, polvo, contaminación...  
- Eliminación de comunidades y especies vegetales e incremento del riesgo de incendios forestales.  
- Modificación de las condiciones cromáticas y texturales de los terrenos afectados.  
- La canalización de los colectores afecta al yacimiento arqueológico conocido, delimitado y documentado de Font Calent.  
- Se afecta a la vereda del Desierto y al sendero GR-125 (senda del poeta Miguel Hernández).  
Durante la fase de explotación, cabe destacar:  
- Se prevé la generación de olores como resultado de la actividad de la depuradora.  
- Se podrían producir problemas de contaminación de las aguas por vertido directo sobre barrancos o ramblas en situaciones puntuales de avenidas o en el caso de mal funcionamiento del sistema.  
- Contraste cromático y estructural de los terraplenes, taludes y estructuras de fábrica de la nueva infraestructura.  
- En cuanto al ruido: La estación de bombeo del barranco de las Ovejas se instalará en las inmediaciones de la autopista A-7 y todos los equipos serán instalados en el interior del edificio por lo que se estima que no se producirán variaciones significativas en la zona. La estación de elevación de la EDAR de rincón de León se instalará en una zona industrial donde predomina el ruido del tráfico de la autovía A-31 y el camino viejo de Elche, principal vía de entrada a la zona industrial. El nivel de ruido de la EDAR de l'Alacantí Sur en su fase de explotación ha sido estimado, llegando a la conclusión de que no se exceden los niveles de ruido establecidos en la legislación vigente en los periodos diurno y nocturno.  
c) Consideraciones sobre las medidas correctoras y el programa de vigilancia ambiental  
El estudio de impacto ambiental ha contemplado las medidas correctoras que son de habitual aplicación, que se encaminan a minimizar los impactos derivados de las acciones que son inherentes a la construcción de este tipo de infraestructuras. Se ha procedido igualmente con los impactos propios de la fase de explotación.   
Las medidas correctoras propuestas son:  
Se minimizarán las emisiones de polvo y contaminantes mediante el riego periódico de las zonas donde se efectúen movimientos de tierra, el uso de toldos de protección en los vehículos que transporten material polvoriento, utilizando como caminos de obra las carreteras y caminos agrícolas ya existentes y señalizando los límites de la obra y viales internos.  
Se realizará un diseño adecuado de la EDAR para evitar la generación o expansión de malos olores a núcleos de población o zonas industriales próximas. Para la eliminación de los olores generados durante el funcionamiento de las instalaciones se utilizará un sistema de desodorización química.  
Para reducir el impacto acústico se realizará un mantenimiento adecuado de los vehículos y maquinaria y se instalarán pantallas acústicas temporales si las perturbaciones sonoras superan los límites establecidos en la legislación vigente.  
Se mantendrán libres en todo momento los lechos de inundación, restableciendo las condiciones naturales en caso de afección, evitando incrementar el riesgo de inundación en las zonas determinadas en el PATRICOVA.  
Atendiendo a que cualquier contingencia sobre la nueva estación de bombeo de Barranco de las Ovejas o la nueva EDAR de l'Alacantí Sur impida elevar o tratar las aguas residuales, se han proyectado todas las instalaciones para que no exista en ningún caso el alivio directo de agua tratada o sin tratar al barranco de las Ovejas, transportando las aguas a la actual EDAR de Rincón de León para su tratamiento.  
No se sobrepasarán los taludes 3/2 para los terraplenes y desmontes que no sean de roca para poder tener éxito a la hora de realizar la hidrosiembra.  
Se señalizarán los pies afectados objeto de tala y las superficies de desbroce. La tierra vegetal retirada se acopiará, tratándose de la forma adecuada (oxigenación, adobamiento, siembra...), para su posterior reutilización.  
Una vez finalizadas las obras, se procederá a la recuperación ambiental del espacio alterado, saneando las zonas que hayan sido compactadas en exceso mediante subsolado y laboreo posterior. Se revegetarán los taludes con especies adecuadas.  
Se realizará una inspección por parte de técnico medioambiental durante las obras, de manera que se encargue de controlar las modificaciones de los hábitats existentes y controlar la presencia de nidos, camadas o madrigueras de interés.  
Los sobrantes de las excavaciones y los productos procedentes de la demolición de firme se trasladarán a vertederos autorizados.  
Se procederá a la restitución de las infraestructuras o servicios (puentes, canalizaciones, tendidos, vallas...) que se vean afectados por las obras.  
Una vez finalizada la vida útil de las instalaciones auxiliares de obra, se procederá a su total desmantelamiento, limpieza y desescombro del área afectada y al posterior traslado de los residuos a vertederos controlados según corresponda al residuo (inertes, no peligrosos o tóxicos y peligrosos).  
Se tendrán en cuenta las medidas establecidas en la Orden de 30 de marzo de 1993, de la Conselleria de Medio Ambiente, por la que se regulan las medidas generales para la prevención de incendios.  
Se han incorporado medidas de integración paisajística y contaminación lumínica.  
Se propone un plan de vigilancia ambiental en referencia a la fase de construcción y a la fase de explotación de la EDAR con los siguientes puntos a controlar:  
- Durante la fase de construcción, se propone la protección de las obras no afectadas por las obras, la protección de la calidad del aire (presencia de polvo en el aire y en la vegetación), la conservación de suelos, la protección de los sistemas fluviales y de la calidad de las aguas (vertidos de las obras a barrancos), la gestión de residuos, la protección y restauración de la vegetación (plantaciones, alteraciones sobre la vegetación existente, introducción de especies alóctonas o de ecosistemas diferentes).  
- Durante la fase de explotación, se propone el control de la puesta en marcha de la instalación (control de la calidad del efluente durante la fase de pruebas), control de olores, control de la calidad de efluentes y fangos (calidad de la línea de agua y de la línea de fangos) y control del medio receptor del cauce del barranco de las Ovejas mediante seguimiento del carácter nitrófilo de las nuevas especies introducidas.  
Consideraciones jurídicas:  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos del Decreto 162/90 por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental de la Ley 2/1989 de 3 de marzo de la Generalitat Valenciana, en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento (Anexo I-6.b).  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/89 de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Órgano Ambiental, para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
4. El artículo 16.2 m) del Decreto 131/2007 de 27 de julio del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar favorable, a los solos efectos ambientales, sin perjuicio de las exigencias derivadas de la aplicación de la normativa sectorial específica en las tramitaciones que corresponda efectuar, el Proyecto de Construcción del «Sistema Integral de Saneamiento, Depuración y Reutilización de L'Alacantí Sur (Alicante)», siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y el apartado segundo de la presente resolución.  
  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto, al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Al cumplimiento de los condicionantes impuestos en el informe realizado por la Dirección General de Territorio y Paisaje sobre el estudio de integración paisajística, en cumplimiento de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, y del Reglamento de Paisaje de la Comunitat Valenciana.  
2. Los impuestos, en su caso, en las autorizaciones preceptivas de la Confederación Hidrográfica del Júcar, tanto para las obras a ejecutar que afecten al dominio público hidráulico como para la reutilización de las aguas residuales depuradas para el riego.   
3. Los impuestos en las autorizaciones preceptivas para ejecutar las obras que afecten al dominio público viario.  
4. En el caso de la posible afección a vías pecuarias, se deberá dar cumplimiento a lo establecido en la Ley 3/1995 de Vías Pecuarias.  
5. La calidad del agua depurada deberá cumplir las características exigibles de acuerdo con el medio receptor y las autorizaciones preceptivas que se establezcan en caso de vertido al medio marino, o a las requeridas para su reutilización como agua de riego.   
6. Respecto al vertido al medio marino del agua de rechazo del tratamiento terciario, junto con el que se realice en la EDAR de Rincón de León, en el caso de modificación de caudal o calidad de vertido respecto a la autorización vigente, se procederá a efectuar la tramitación correspondiente de nueva autorización ante el órgano competente.  
7. Durante la explotación de las instalaciones, los fangos generados en el proceso de depuración se gestionarán de acuerdo con los resultados de la caracterización de los mismos, debiendo dar cumplimiento a la normativa sectorial en materia de residuos. En el caso de que el destino sea el uso agrícola, se deberán cumplir las prescripciones de la Directiva 82/278/CEE, traspuesta a nuestra normativa a través del Real Decreto 1310/1990, y la Orden de 26 de octubre de 1993, sobre utilización de lodos de depuración en el sector agrario.  
8. Las instalaciones auxiliares durante la ejecución de las obras se ubicarán lo más alejado posible de núcleos urbanos y de acuerdo con los vientos dominantes. No se podrán ubicar en áreas arboladas y suelo forestal, en la microrreserva del Saladar de Fontcalent y en suelo no urbanizable protegido.   
9. Los materiales de relleno que fuesen necesarios para la ejecución de las obras, se obtendrán de préstamos o canteras existentes y legalmente autorizadas. En caso de nuevas aperturas se someterán éstas, con carácter previo a su utilización, al procedimiento de declaración de impacto ambiental.   
10. Se remitirá un informe anual al área de Evaluación Ambiental con los resultados del programa de vigilancia ambiental en el que se incluirá:  
Durante la ejecución de las obras:  
- Protección de la calidad del aire, controlando la presencia de polvo por observación visual en el ambiente y sobre la vegetación próxima a las obras.  
- Retirada y conservación de los suelos vegetales verificando las características de la tierra vegetal acopiada.  
- Protección de la calidad de las aguas controlando la presencia de materiales susceptibles de ser arrastrados al barranco en las obras próximas.  
- Tratamiento y gestión de residuos.  
- Seguimiento de las plantaciones, controlando el espesor de tierra vegetal y el número de pies plantados en relación con los previstos en términos de especie, tamaño y forma de presentación y plantación.  
Durante la explotación de las instalaciones:  
- Resultados analíticos obtenidos tanto del influente como del efluente. Se indicarán asimismo los caudales de llegada y los caudales tratados.  
- Gestión y destino de los fangos generados y resultados analíticos obtenidos. Se especificarán los distintos tipos de residuos generados durante el funcionamiento de las obras proyectadas.  
- Control de olores: se controlará el funcionamiento de las medidas de desodorización de la EDAR periódicamente. El control será por sistema sensorial o analítico, de forma cualitativa.  
- Control de ruidos, efectuando controles periódicos del nivel de ruidos de las instalaciones en todo el perímetro de la planta, procurando minimizar en lo posible el nivel sonoro de las operaciones de mantenimiento, detectando las causas de su producción y evaluando alternativas de operación.  
11. Si durante la ejecución de las obras se encontrasen restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el titular deberá poner el hecho en conocimiento de la Conselleria de Cultura y Deporte, de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
12. Se presupuestarán en el proyecto, tanto las medidas correctoras establecidas en el estudio de impacto ambiental, como las que se establecen en el presente condicionado.  
13. Otros condicionantes de carácter ambiental que se establezcan a través de las autorizaciones preceptivas o los que se deriven de la normativa sectorial específica.  
  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1.990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificado por el Decreto 32/2.006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1.989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 23 de enero de 2009.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª. Ángeles Centeno Centeno.»  
  
  
«Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 57/2008-AIA.  
Título: Centro de Tratamiento de Vehículos Fuera de Uso.  
Promotor: Tavira Automóviles, SL.  
Autoridad sustantiva: Servicio de Residuos Industriales de la Dirección General para el Cambio Climático.  
Localización: polígono industrial Llano del Espartal, calle Río Turia, 47-A, Alicante.  
Descripción del proyecto  
1. Objeto del proyecto  
La empresa Tavira Automóviles, SL, pretende llevar a cabo la actividad de centro autorizado de tratamiento de vehículos fuera de uso a proyectar en la c/ Río Turia en el polígono industrial Llano del Espartal del término municipal de Alicante. Para ello, solicita la licencia municipal de apertura de la actividad ante el Ayuntamiento de Alicante.  
El objeto es la solicitud de licencia ambiental de acuerdo con la Ley 2/2006, de 5 de mayo, de Prevención de la Contaminación y Calidad Ambiental.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
El centro autorizado de tratamiento Tavira Automóviles, SL recepciona, descontamina y realiza el desmontaje de los materiales del vehículo fuera de uso.  
La actividad se llevará a cabo en unas naves localizadas dentro de una parcela situada en la c/ Río Turia 47 del polígono industrial Llano del Espartal, en el término municipal de Alicante. La parcela, de 2.670,15 m², tiene construidas dos naves contiguas, la nave 1 de 596,53 m² de superficie útil y la nave 2 de 533,92 m² con un patio posterior de 1.539,70 m². A las instalaciones se puede acceder por la nave 1 en la c/ Río Turia o bien por la parte posterior por el vial de los cipreses. La parcela se encuentra ubicada en suelo clasificado como suelo urbano de calificación industrial.  
Las edificaciones de las parcelas cercanas poseen un uso industrial; en una de las parcelas colindantes no existe edificación alguna y no se ha establecido ninguna actividad.  
De manera esquemática, el proceso productivo consta de las siguientes etapas: recepción de los vehículos fuera de uso, almacenamiento temporal de los mismos, etapa de descontaminación (aceites usados, líquido refrigerante, líquido de frenos, baterías, zapatas de frenos, combustible y filtros), etapa de valorización (piezas reutilizables, piezas lubricadas, neumáticas) y retirada de los vehículos fuera de uso.  
El local dispone de aseos, agua potable, luz, ventilación adecuada y los medios necesarios para la evacuación de los residuos sólidos y líquidos procedentes de la actividad. La potencia total instalada será de 8 kW.  
Se estima una capacidad de tratamiento en torno a 2500 vehículos /año.  
En cuanto a los combustibles utilizados, serán el gasoil y la gasolina que contengan los vehículos procesados, que serán consumidos diariamente por la grúa y los elevadores-transportadores de vehículos y el resto será almacenado en contenedores tipo IBC de 1000 litros de capacidad y retirado por empresa gestora autorizada cada 6 meses.  
Alternativas.  
En el Estudio de Impacto Ambiental no se consideran alternativas a la actuación proyectada.  
Afecciones legales.  
La actividad proyectada es, conforme la Ley 10/1998, de Residuos, y la Ley10/2000, de Residuos de la Comunitat Valenciana, de gestión de residuos peligrosos, por lo que queda sometida a la correspondiente autorización administrativa por la Conselleria competente en medio ambiente.  
El Real Decreto 1383/2002, de 20 de diciembre, regula la gestión de vehículos al final de su vida útil.  
El almacenamiento de neumáticos fuera de uso requiere su inscripción en el «Registro de Productores de Residuos de la Comunitat Valenciana», de acuerdo al Decreto 2/2003, de 7 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento de la producción, posesión y gestión de neumáticos fuera de uso.  
El Real Decreto 9/2005, de 14 de enero, sobre Actividades Potencialmente Contaminantes del Suelo, exige a los titulares de aquellas actividades incluidas en la relación de su anexo I según CNAE, el remitir un informe preliminar de situación del suelo ocupado ante el órgano autonómico competente, de acuerdo con el artículo 3.1 de dicha reglamentación.   
El Decreto 266/2004, del Consell de la Generalitat, que desarrolla la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica, exige en su artículo 18, la realización de auditorías acústicas para aquellas actividades susceptibles de producir ruidos y vibraciones.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales.  
La parcela en la que se ubicará la actividad objeto de estudio no se halla afectada por ninguna figura de protección medioambiental. No muestra riesgo de inundación según PATRICOVA y la vulnerabilidad de acuíferos es media.  
De la evaluación global de los impactos cabe destacar que el impacto más grave se produce sobre el suelo y de forma indirecta, de la contaminación del suelo se produce la contaminación de los acuíferos. Para evitar estos impactos, se tienen en cuenta una serie de medidas tales como:  
- Zona de recepción de vehículos: adecuada al número de vehículos a almacenar, dotadas de pavimento impermeable y acondicionada de forma tal que permita recoger todos los líquidos caídos sobre él y conducirlos a una arqueta estanca para el almacenamiento de los mismos conforme a la reglamentación sanitaria y medioambiental antes de deshacerse de éstos mediante un gestor autorizado. Se hará bajo cubierta.  
- Zona de descontaminación: adecuada al número de vehículos a descontaminar con pavimento impermeable, cubierta y con instalaciones para la recogida de derrames  
- Zona de almacenamiento de los residuos peligrosos y piezas contaminadas: con pavimento impermeable, cubierta y acondicionada para recoger los vertidos accidentales de estos residuos o de las piezas con fluidos. Contará con depósitos adecuados para almacenar separadamente los fluidos de los vehículos al final de su vida útil. Esta zona dispondrá de contenedores adecuados para almacenar las baterías y los filtros. Estos depósitos y contenedores estarán apoyados sobre cubetos de retención que recojan posibles derrames de residuos peligrosos. Serán gestionados a través de empresas autorizadas.  
- Zona de almacenamiento de vehículos descontaminados, en patio trasero, almacenados sin superar la altura del vallado.   
- Zona de almacenamiento de neumáticos: dotada de un sistema de medidas contra incendios y prevención de riesgos derivados de almacenamientos excesivos.  
- Zona de oficinas, aseos y vestuarios: acordes con los artículos 39 y 40 de la Ordenanza General de Seguridad e Higiene en el trabajo.  
El área en la que se prensarán los vehículos, quedará impermeabilizada, cubierta y estará dotada de un sistema de recogida de vertidos accidentales en una arqueta estanca, para su posterior retirada por un gestor autorizado.  
En cuanto al impacto acústico, las fuentes sonoras que actúan diariamente (compresor y carretilla elevadora hidráulica), se encuentran en el interior de la nave, por lo que los parámetros verticales y horizontales amortiguan la presión sonora en el exterior. Un correcto plan de mantenimiento preventivo de las máquinas, unido a un uso correcto de las mismas, asegurará que no se superen los límites de presión acústica. El estudio acústico presentado indica que el nivel máximo de emisión no supera los niveles máximos establecidos por ley para un establecimiento industrial.   
La fuente sonora que actúa en el exterior, la prensa de vehículos, lo hace de forma esporádica y confinada por los parámetros verticales de la parcela y la cubierta de la zona de prensa, que apantallan la propagación del sonido al exterior. El servicio de prensa se contrata a un proveedor externo. En el caso de que se superaran los límites de presión acústica en el exterior de la parcela, se cambiaría por otro proveedor que cumpla con las especificaciones técnicas requeridas para el cumplimiento de los requisitos de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana de Protección contra la Contaminación Acústica.  
En lo referente al vertido de aguas, las aguas procedentes de los aseos, se evacuarán por medio de la red de saneamiento municipal; las aguas pluviales, serán recogidas en el patio trasero, en un colector situado a lo largo de todo el patio. Dichas aguas, son vertidas en un decantador separador de hidrocarburos, situado junto a la entrada de la nave 2. El agua depurada es vertida, mediante una bomba, hasta el entronque con el alcantarillado.  
El impacto visual se producirá en el patio trasero de la nave, en el que se acumularán los coches descontaminados. La visibilidad de esta zona sólo es posible desde la parcela colindante en la que no se ha establecido ninguna actividad y desde el Vial de los Cipreses que es una vía bastante transitada. Para evitar ese impacto, se construirá un muro de bloque de hormigón que oculte al exterior el contenido del interior, además la acumulación de vehículos, no superará la altura del vallado.  
El programa de vigilancia ambiental tendrá por objeto cumplir las indicaciones y medidas protectoras contenidas en el estudio de impacto ambiental.  
Mensualmente:  
- Controles periódicos de la estanqueidad de los envases de los residuos peligrosos y de los cubetos de seguridad de los mismos.  
- Controles periódicos de la impermeabilidad de los pavimentos y de la arqueta estanca.  
- Control de la altura de los neumáticos fuera de uso, que no superen los 2,5 metros ni un volumen superior a 1.000 m³.  
- Control de la altura de los coches que no superen la del vallado.  
- Control del buen funcionamiento de la maquinaria empleada en la instalación.  
- Control sobre las operaciones de explotación y manipulación inherentes a la actividad que se efectuarán según la normativa vigente de Seguridad e Higiene en el Trabajo.  
Semestralmente:  
- Retirada periódica, al menos cada 6 meses, de los residuos peligrosos almacenados.  
Anualmente:  
- Se realizará un análisis de las aguas residuales, se comprueba que no se superan los límites establecidos en las ordenanzas municipales y se envía una copia de la analítica comparada con los límites de vertido al Ayuntamiento de Alicante.  
- Se limpian los conductos y se eliminan carbonillas del compresor.  
Cada 5 años:  
- Se realizará un autocontrol de las emisiones acústicas a través de una auditoría acústica. Esta auditoría tendrá por objeto el establecimiento de sistemas de gestión internos, la evaluación de los resultados obtenidos y la adopción de medidas para reducir el impacto ambiental. La auditoría será realizada por un organismo de control autorizado.  
Cada 10 años:  
- Al compresor se le realizará una inspección visual interior y exterior y una prueba de presión para mantenerlo en buen estado y evitar problemas acústicos.  
Tramitación administrativa.  
Con fecha 22 de febrero de 2008, tuvo entrada en la Dirección General de Gestión de Medio Natural escrito del Servicio de Residuos Industriales por el que se solicitaba la evaluación de impacto ambiental del proyecto y se remitía el correspondiente expediente, incluyendo:  
- Proyecto técnico  
- Estudio de impacto ambiental  
El propio escrito de remisión certifica que el expediente ha sido sometido a información pública mediante su publicación en el Boletín Oficial de la Provincia (número 296) de fecha 28 de diciembre de 2006, sin que se hayan formulado alegaciones al respecto.  
Consideraciones jurídicas.  
El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el apartado 6-c, del Anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 5 de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental atribuye al órgano medioambiental la competencia en formulación de la declaración de impacto ambiental de los proyectos sometidos a la misma.   
El artículo 16, apartado 2, letra m), del Decreto 217/2007, de 26 de octubre, por el que se modifica el Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación de Impacto Ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto «Centro de Tratamiento de Vehículos Fuera de Uso» promovido por Tavira Automóviles, SL a ubicar en el polígono industrial Llano del Espartal, calle Río Turia, 47-A, del término municipal de Alicante, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en el estudio de impacto ambiental, el proyecto técnico, y demás documentación que constituye el expediente evaluado.  
  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Se deberá obtener el preceptivo permiso municipal de vertido a la red municipal de alcantarillado para las aguas residuales sanitarias y pluviales.  
2. Queda prohibida la limpieza de las instalaciones por baldeo debiendo efectuarse mediante barrido en seco.  
3. El estacionamiento de vehículos pendientes de descontaminar, «objeto de la actividad», solo podrá realizarse en la zona habilitada en el interior de la nave para este fin.  
4. Dadas las diferencias encontradas entre el plano nº 3 de fecha noviembre 2006 y el plano nº 1 de fecha diciembre de 2008, deberá realizarse lo indicado en este último de manera que la solera de la zona del patio exterior, dispondrá de un sistema de recogida de derrames y vertidos accidentales, en toda su longitud, que desembocará en el decantador proyectado y, en ningún caso, verterá directamente a la red de alcantarillado.  
5. Deberá llevarse un registro documentado del programa de vigilancia ambiental incluido en el estudio de impacto ambiental a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia.  
6. Se presentará ante la Dirección General para el Cambio Climático el informe preliminar de situación del suelo por tratarse de una actividad considerada potencialmente contaminante del suelo, en cumplimiento con el artículo 3 del RD 9/2005, de 14 de enero, sobre actividades potencialmente contaminantes del suelo.  
7. De acuerdo con el artículo 4 del RDL 1302/1986, de 28 de junio, modificado por la Ley 9/2006, de 28 de abril, el promotor deberá comunicar al órgano ambiental (por escrito), con la suficiente antelación, la fecha de comienzo de la ejecución del proyecto.  
8. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberá ser comunicado al órgano ambiental competente que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.  
  
Valencia, 26 de enero de 2009.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.»  
  
  
«Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 255/2007-AIA.  
Título: Ampliación de explotación porcina de cebo.  
Promotor: Requeporc, SL.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Requena (Valencia).  
Objeto del proyecto: obtener la licencia ambiental para la ampliación de una explotación porcina de cebo.  
Localización: polígono 43, parcelas 594, 595, 608 y 611, del término municipal de Requena (Valencia).  
Descripción del proyecto.  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se pretende obtener la licencia ambiental para la ampliación de una actividad porcina de cebo, cuyas características, según la documentación aportada son:  
Se pretende ampliar la capacidad productiva de una explotación porcina de cebo, que actualmente es de 660 cerdos de cebo y que pretende pasar, tras la ampliación, a 1.584 cerdos de cebo.  
La superficie de las parcelas que constituyen la explotación a ampliar es de 228.288 m², ocupando las construcciones existentes 658,22 m² (que corresponden a tres naves de 194,56 m² c.u., un almacén de 67,34 m² y un trastero junto al almacén de 7,2 m²) la nave a construir será de 895,4 m² y el nuevo local técnico de 50 m².  
La explotación actual está constituida por tres naves de cebo con capacidad para 660 cerdos de cebo, almacén y trastero. Con la ampliación propuesta, se tiene la intención de construir una nueva nave de cebo con capacidad para 1.040 cerdos, aunque se declara no superara los 924 cerdos de cebo.  
Los purines quedarán retenidos en fosas bajo las naves y balsa de purines existente, construidos todos ellos con materiales que proporcionen estanqueidad e impermeabilidad. La capacidad de almacenamiento es de 116,6 m³ para cada una de las naves existentes, 330 m³ para la balsa de purines y 417,7 m³ para la nueva nave, constituyendo un total de 1.097,5 m³. La capacidad de almacenamiento de la explotación permitirá almacenar purines durante 3,21 meses, periodo superior a los tres meses que establece como periodo mínimo de almacenamiento el art. 5 del Real Decreto 324/2000 de ordenación de las explotaciones porcinas.  
Se calcula que el purín generado, en base al Real Decreto 324/2000, que equivaldrá a un volumen anual de 3.405,6 m³, que supone 11.484 kg N/año, por lo que se necesitará 67,55 ha de superficie agrícola donde aplicarlo como abono orgánico para no sobrepasar la dosis de 170 kg de N/ha y año.  
Se dispone de 69,09 ha. de superficie agrícola donde aplicar el purín como abono, localizada en su totalidad en el término de Requena, que permitirán aplicar el purín sin que se sobrepase los 170 kg de N/ha y año, según lo establecido en el Real Decreto 261/1996, de 16 de febrero, sobre protección de las aguas contra la contaminación producida por los nitratos procedentes de fuentes agrarias, considerando esta dosis como limitante ya que se aplica en superficie desde baja hasta alta vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos. Se aporta contrato de aceptación suscrito por los propietarios de dichas parcelas de secano, cultivadas principalmente por cereal, almendro, olivo y vid.  
Las aguas residuales procedentes de las instalaciones sanitarias del local técnico son recogidas y canalizadas hasta una de las fosas de purines de las naves. La gestión de esta agua se realizará conjuntamente con los purines producidos en la explotación.  
Los cadáveres serán almacenados en contenedor homologado localizado fuera del recinto ganadero, pasando a ser retirados por empresa gestora autorizada a tal efecto.  
Entre las medidas higiénico-sanitarias, se incluye disponer de vallado perimetral de la explotación, utilización de sistema de desinfección de vehículos a la entrada de la explotación consistente en el uso de mochila con desinfectante, colocación de telas pajareras en las ventanas y pediluvios a la entrada de las naves.  
El suministro de agua potable procede de pozo propio, para el que se dispone de la concesión de aguas subterráneas por parte de la Confederación Hidrográfica del Júcar concedido en fecha 4 de marzo de 1993, para la extracción de 2.100 m³/año, con destino a uso doméstico. El consumo anual de agua estimado para la explotación es de 5.509,94 m³/año.  
La explotación se localiza a 2.900 m. del casco urbano del Azagador, aldea de Requena (Valencia).  
En fecha 16 de octubre de 2008 se realizó visita de campo a la explotación, comprobando:  
La nueva nave, en proceso de construcción ha implicado la realización de importantes movimientos de tierra que no se han contemplado en la documentación técnica presentada.  
La balsa de purines existente corresponde a una excavación en el terreno, de la que no se puede justificar su impermeabilización, colmatada, y sin paredes que aseguren su contención, por lo que es insuficiente para almacenar el purín generado con la ampliación propuesta.  
Tramitación administrativa  
1. Información pública. Remisión del expediente  
En fecha 26 de mayo de 2005, la directora general de Gestión del Medio Natural dictó declaración de impacto ambiental favorable para el inicio de la actividad.  
El expediente relativo a la ampliación, se inició en fecha 22 de noviembre de 2007, con la remisión por parte del Ayuntamiento de Requena del proyecto de actividad, estudio de impacto ambiental y expediente municipal, para traslado y ampliación de explotación porcina en ciclo cerrado.  
La información pública se ha realizado durante un periodo de 20 días, mediante publicación en el BOP nº 97, de 20 de agosto de 2007, en el tablón de edictos del Ayuntamiento, así como a los vecinos colindantes a la actividad, sin la presentación de alegaciones. Para cumplir con la disposición final primera de al Ley 27/2006, de 18 de julio, por la que se regulan los derechos a la justicia en materia de medio ambiente, el órgano sustantivo publica de nuevo el expediente durante el plazo de 30 días, en el BOP nº 41 de 18 de febrero de 2008 sin que se haya presentado alegaciones.  
En fecha de registro de entrada 6 de octubre de 2008, el Ayuntamiento remite documentación relativa al proyecto modificativo presentado por el promotor en fecha 17 de junio de 2008, desestimando el proyecto de traslado y ampliación de explotación porcina de ciclo cerrado y pasando a solicitar proyecto de ampliación de explotación porcina de cebo, del que se ha considerado que, al suponer una disminución tanto de la ocupación como de la edificabilidad y no modificándose el uso, se admite el proyecto modificado, emitiendo informe favorable a la modificación suscrito por el arquitecto municipal.  
2. Documentación complementaria  
En fecha 10 de diciembre de 2008 se solicita al promotor, a través del Ayuntamiento la justificación de la situación real de la explotación, comprobada tras visita de campo, así como la evaluación ambiental y la aplicación de medidas correctoras en caso de ser necesario.  
En fecha de registro de entrada 26 de enero de 2009, el promotor remite documentación relativa a la ampliación solicitada, en la que informa:  
El estado de los taludes y su mantenimiento serán objeto del programa de vigilancia ambiental.  
La balsa de purines, construida mediante hormigón armado, se modificará aumentando la altura de los muros, impermeabilizados y disponiendo de vallado metálico perimetral.  
Informes sectoriales.  
El expediente municipal recoge los siguientes informes:  
Resolución de la directora general de Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura y Deporte con fecha 5 de octubre de 2007, por la que autoriza el proyecto de prospección arqueológica en relación con el proyecto de ampliación de la explotación porcina.  
Informe favorable de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, de acuerdo a lo establecido en la Ley 10/2004, de 9 de diciembre de la Generalitat Valenciana, de Suelo no Urbanizable.  
Informe favorable del arquitecto municipal, de compatibilidad urbanística municipal.  
Solicitud de fecha de registro de entrada en la oficia PROP de 20 de febrero de 2007, a la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura y Deporte, del informe vinculante de conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio que exige la Ley 4/1998 de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano.  
Solicitud a la Confederación Hidrográfica del Júcar de fecha de registro de entrada en la oficina PROP de 20 de febrero de 2007, del informe favorable sobre la disponibilidad y compatibilidad del incremento del consumo de agua derivado de la implantación de la explotación con las previsiones de los planes hidrológicos, según lo establecido en el art. 19 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje.  
Afecciones legales  
El suelo donde se desarrolla la actividad se califica como suelo no urbanizable sin protección especial, según normativa urbanística municipal.  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de planes de ordenación de los recursos naturales o planes rectores de uso y gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.  
Consideraciones ambientales.  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad e identificación de impactos.  
El estudio de impacto ambiental recoge la descripción del medio natural, en el que se ha incluido climatología, edafología, geología, hidrogeología, flora, fauna, paisaje.  
La explotación se localiza en una finca abancalada, dedicándose la superficie que no es ocupada por la explotación al cultivo de la vid, predominante en la zona. Se localiza al OE del municipio de Requena. Según la cartografía temática de esta Conselleria, el suelo donde se localiza la explotación se caracteriza por ser profundo, de textura ligera o media y complejo saturado. Fisiográficamente corresponde a un relieve plano-ondulado. Litológicamente se caracteriza por estar constituida por cantos, gravas, arenas y arcillas. La vegetación corresponde a cultivos de secano, predominantemente vid. La zona corresponde a un paisaje antropizado, asociado a cultivos agrícolas de secano. La naturaleza de las parcelas colindantes es similar a la ocupada por la explotación. La vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos es media. El riesgo de erosión actual es muy bajo (pérdida de 0-7 Tm/ha/año) y el de la erosión potencial es bajo t(pérdida de 7-15 Tm/ha/año). No existe riesgo de deslizamiento ni de inundación.  
No existe afección a vía pecuaria catalogada en el término municipal.  
La zona donde se desarrolla la actividad, no presenta valores ambientales relevantes, ya que se ubica en un entorno con un grado de naturalidad escaso, siendo los elementos ambientales más destacables susceptibles de ser afectados por el proyecto:  
- El aire, por emisión de olores debido a los procesos anaerobios asociados a los residuos generados (purines y cadáveres).  
- Las aguas superficiales y subsuperficiales, por lixiviación de purines o percolación del mismo asociada a una incorrecta gestión del purín en la propia explotación o bien durante su utilización como abono orgánico.  
- El suelo, por alteración de sus propiedades físicas, químicas y biológicas asociadas a una incorrecta gestión del purín en su utilización como abono orgánico.  
La descripción hidrogeológica aportada en el estudio de impacto ambiental ha utilizado una escala a nivel regional, sin que se haya aportado información relativa a la existencia de la rambla de la fuente del Doctor, que discurre por la parte OE de la finca, aunque queda a una distancia superior a 250 m. de las naves.  
A pesar de no corresponder el municipio a una zona vulnerable a la contaminación por nitratos procedentes de fuentes agrícolas, se ha calculado la necesidad de superficie agrícola donde aplicar purines como abono orgánico en base a la cantidad de N que exige la legislación vigente para esas zonas, que es de 170 kg de N/ha, considerándose necesario aplicar esa consideración, ya que alguna de las parcelas donde se pretende aplicar purines como abono se localizan en suelo con alta vulnerabilidad a la contaminación por nitratos.  
La descripción de las acciones del proyecto susceptibles de impactar sobre el medio ambiente se ha referido tanto a la fase de construcción como a la de funcionamiento.  
La identificación y valoración de impactos, se ha realizado a partir de matrices causa-efecto. De la identificación de impacto recogida en el estudio de impacto ambiental, cabe destacar para la fase de funcionamiento:  
El impacto sobre las aguas superficiales y subterráneas por contaminación asociada a una incorrecta aplicación del purín, o por vertidos incontrolados de cualquier tipo de residuos.  
El impacto sobre el suelo por contaminación asociada a posibles filtraciones de los purines acumulados en las nuevas naves o por incorrecta gestión del purín en campo.  
El impacto sobre el aire, por contaminación física por emisión de partículas sólidas en suspensión; o por contaminación química, por emisión de gases que generan olores y contribuyen al efecto invernadero (por la generación de purines y presencia de animales).  
No se prevé impactos negativos de elevada magnitud, valorándose el impacto final del proyecto como positivo.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
Entre las medidas correctoras recogidas en el estudio de impacto ambiental se incluye las siguientes:  
En la fase de funcionamiento:  
- Se mantendrá una correcta ventilación de las naves para evitar concentración de gases nocivos en el interior.  
- Para evitar la entrada de vectores de enfermedades en las naves, se dispondrá de tela metálica tipo pajarera en las ventanas.   
- Para establecer barreras sanitarias se dispondrá de valla metálica perimetral a la explotación.  
- Para la desinfección de los vehículos que acceden a la explotación se utiliza sistema a presión a base de mochila con desinfectante.  
- Se aplicará activador biológico degradador de purines y desodorante en fosas de purines para evitar malos olores en las naves. Este tratamiento también mejorará las propiedades del purín como abono.  
- Se utilizará el purín como abono orgánico en campos de cultivo, no sobrepasando los 170 kg N/ha y año, tal y como establece el Real Decreto 261/1996 de 16 de febrero, sobre protección de las aguas frente a nitratos procedentes de fuentes agrarias.  
- Se aplicará el purín en condiciones climáticas favorables, la distribución será uniforme y homogénea sobre el terreno siempre de superficie agrícola productiva.  
- Los cadáveres se recogerán en contenedores homologados para ser retirados por empresa gestora autorizada a tal efecto.  
No se ha considerado el movimiento de tierras a efectuar ni la adopción de medidas correctoras asociadas, por lo que deberá supervisarse la estabilización de taludes dentro del programa de vigilancia ambiental.  
Deberá acondicionarse la balsa de purines existente para asegurar que ofrece garantías suficientes para contener el volumen de purín para el que ha sido dimensionada sin sufrir rebosamientos.  
Se ha valorado económicamente el coste de la aplicación de las medidas correctoras.  
Atendiendo a las características del medio y de la actividad, esta se considera viable desde el punto de vista medioambiental, siempre que se desarrolle conforme a lo establecido en el estudio de impacto ambiental y se complemente con la adopción de los condicionantes recogidos en esta declaración de impacto ambiental.  
Consideraciones jurídicas.  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1.h.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El articulo 16, apartado 2, letra m), del Decreto 217/2007, de 26 de octubre, por el que se modifica el Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello, y en uso de las facultades legalmente establecidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a solo los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la ampliación de la explotación porcina de cebo, situada en el polígono 43, parcelas 594, 595, 608 y 611, del término municipal de Requena (Valencia), promovida por Requeporc, SL, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
Deberá disponer del REGA expedido por la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, que coincida con la capacidad declarada en esta declaración de impacto ambiental, de 1584 cerdos de cebo.  
Con el fin de garantizar la disponibilidad de recursos hídricos para la actividad, deberá regularizarse la explotación de acuíferos ante los organismos de cuenca correspondientes de acuerdo con lo establecido en la Ley de Aguas.  
Deberá modificarse la balsa de purines existente, mediante la construcción de muros de hormigón que posibiliten en aumento de la capacidad de almacenamiento, de manera que no exista posibilidad de rebosamientos asociados a un aumento del volumen del purín almacenado por lluvias. Deberá aportarse memoria justificativa de las características constructivas, planos de sección y alzado y reportaje fotográfico que justifique la existencia de la balsa en las condiciones establecidas.  
Deberá justificarse la situación de los taludes resultantes del movimiento de tierras asociado a la ampliación, de manera que se justifique la estabilidad de los mismos con el tiempo.  
A la hora de utilizar el purín como fertilizante, se limitará la zona de aplicación a campos de cultivo y pastizales no naturales, evitando las proximidades de corrientes de agua, ríos, arroyos, barrancos, etc., así como fuentes, conducciones subterráneas de agua y otros posibles focos de contaminación. No se superará la cantidad de 170 kg de N/ha y año. Se deberá, preferentemente, enterrar inmediatamente para evitar las posibles pérdidas de nitrógeno amoniacal.  
En base al Real Decreto 324/2000 de Ordenación de las explotaciones porcinas, deberá respetarse como distancia mínima, en la distribución de estiércol sobre el terreno, la de 100 m, respecto a otras explotaciones del grupo primero, y 200 m, respecto a las explotaciones incluidas en el resto de los grupos definidos en el artículo 3.B) del Real Decreto 324/00 y a los núcleos urbanos. En relación con los cursos de agua, se respetará lo establecido en el Reglamento de dominio Público Hidráulico, que desarrolla os títulos preliminar, I, IV, y VI y VII de la Ley 29/1985, de 2 de agosto, de Aguas, aprobado por el Real Decreto 849/1986, de 11 de abril, y lo dispuesto en los diferentes planes hidrológicos de cuenca.  
Deberá disponer de informe favorable de la Conselleria de Cultura i Esport, en relación la Ley 4/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano.  
Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.  
  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 26 de enero de 2009.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.»  
  
Valencia, 15 de junio de 2012.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML