Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8697, del 13-12-2019 (2019/10981)

RESOLUCIÓ de 8 de novembre de 2019, de la Direcció General de Medi natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 132/17-AIA la Jana.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8697

Data del DOGV
:   13-12-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/10981

CVE


Data del document
:   08-11-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Jana, la](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 8 de novembre de 2019, de la Direcció General de Medi natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 132/17-AIA la Jana. [2019/10981]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 132/17-AIA la Jana.  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 132/17-AIA,  
Títol: ampliació d'explotació avícola amb capacitat final per a 58.000 places de pollastres d'engreixament.  
Promotor: Boix-Gargallo, CB.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de la Jana.  
Localització: parcel·la 623 (anteriorment, parcel·les 3, 4 i 5), del polígon 7, del terme municipal de la Jana (Castelló).  
  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte.  
L'objecte del projecte és l'ampliació d'una explotació avícola, amb capacitat final per a 58.000 places de pollastres d'engreixament, situada al terme municipal de la Jana, província de Castelló, per a la qual es requereix l'obtenció de la llicència ambiental, d'acord amb la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats a la Comunitat Valenciana.  
2. Principals característiques del projecte d'acord amb la documentació aportada.  
Eleuterio Boix Bayarri és titular d'una explotació avícola de producció de carn de pollastre iniciada l'any 1973 amb la construcció d'una nau (nau A) amb capacitat per a 15.600 pollastres i, posteriorment, ampliada amb una altra nau (nau B) amb capacitat per a 18.000 pollastres, situada a les parcel·les 3 i 4 del polígon 7, a la partida Bassa de Llorenç, del terme municipal de la Jana (Castelló), i que compta en l'actualitat amb una capacitat total per a 33.600 pollastres.  
Amb posterioritat, l'explotació avícola va passar a ser explotada en règim de comunitat de béns, Boix-Gargallo, CB, constituïda pel titular i els dos fills, inscrita en el registre d'explotacions ramaderes amb el número ES12070000014.  
Es pretén ampliar l'explotació amb la construcció, a la parcel·la 4, d'una tercera nau (nau C) amb capacitat per a 24.400 pollastres, i s'ha adquirit la parcel·la 5 del mateix polígon 7, que passarà a formar part de l'explotació avícola però en la qual es mantindran les oliveres existents.  
  
Emplaçament.  
L'explotació se situa al centre del terme municipal de la Jana, a la comarca del Baix Maestrat, a l'oest del nucli urbà, en direcció cap a la població de Xert, dins d'una de les planes centrals interiors de la província de Castelló, zona de cultius agrícoles de secà amb predomini de l'olivar quasi íntegrament.  
S'emplaça a 332 metres sobre el nivell del mar, a la partida Bassa de Llorenç, al costat del camí de les Timbes o camí de Sant Mateu, des d'on s'accedeix a l'explotació avícola.  
L'explotació avícola actual està delimitada per un tancat perimetral que engloba les dues parcel·les cadastrals 3 i 4 del polígon 7, i queda la parcel·la 5 vinculada però destinada al cultiu agrícola de les oliveres existents. Les tres parcel·les tenen una superfície total de 13.928 m² segons el cadastre.  
Accessos.  
Des de la població de la Jana l'accés es realitza a través de la N-232, al pk 22,8, a 2 km de la població i a la mateixa altura de l'accés conegut com a Quatre Camins, entroncant amb el camí de les Timbes on se situa l'accés directe a l'explotació. També pot accedir-se des del camí Vell de Vinaròs a Morella, amb accés directe a la parcel·la 5.  
  
Descripció de l'activitat i procés productiu.  
L'activitat de l'explotació avícola intensiva consisteix en l'engreixament de pollastres destinats a la producció de carn, des que arriben les cries nounades fins que aconsegueixen un pes aproximat de 2,1-2,3 kg, activitat que es realitzarà en règim d'integració mitjançant un contracte amb l'empresa integradora.  
A l'explotació s'utilitzarà el sistema «tot dins-tot fora», que no utilitza pollera, és a dir, l'arrancada d'aus es realitza a tota la nau. El període d'engreixament és de prop de 65 dies (50 dies per a engreixament i 15 dies de buidatge sanitari), amb 5,5 cicles d'engreixament per any.  
Els pollastres es criaran sobre un jaç d'encenall de serradures de pi o pellorfa d'arròs, en funció de si es tracta d'hivern o estiu. Aquest jaç, juntament amb els excrements dels pollastres, formarà la gallinassa generada a l'explotació, que serà retirada després de cada cicle d'engreixament. Prèviament, es tractarà el jaç amb un absorbent i desodoritzant (superfosfat de calç) i es desinfectarà amb amoni o un altre producte autoritzat.  
Descripció de les construccions.  
L'explotació avícola existent està constituïda per dues naus d'engreixament (naus A i B), un rafal per a emmagatzematge de brisa (combustible caldera calefacció), un magatzem d'utillatges, una caseta de serveis (oficina - WC - vestuaris), un magatzem de jaç, una caseta per als vehicles, una bassa d'aigua i, com a existent des de fa diversos anys, però no registrada, una cisterna d'aigua construïda en formigó i coberta per forjat de biguetes i revoltons, a nivell del sòl. També es disposa d'un depòsit de gas liquat del petroli (GLP) per a calefacció i les sitges per a emmagatzematge del pinso.  
Es projecta la construcció d'una tercera nau d'engreixament (nau C), amb una superfície de 1.441,50 m², que, unit a les construccions existents de l'explotació avícola actual (2.883 m²), resulta una superfície total construïda final de 4.324,50 m². La nova nau s'executarà amb forma rectangular i recularà un mínim de cinc metres dels límits amb les parcel·les 1 i 2, confrontants pel nord i oest, amb un espai exterior on les dues façanes i els laterals són accessibles, en tota la seua longitud. La nau C es construirà paral·lela a la nau B, però separada d'aquesta 25,28 metres, espai necessari perquè no existisca cap possibilitat de contaminació creuada entre els animals que hi estan allotjats.  
  
Tindrà unes dimensions de 96,10 metres de llarg per 15,00 metres d'ample, aprofitant-se la proximitat de la caseta de serveis per a situar-hi la sala de control de la nova nau a l'oficina, i aprofitant-se els vàters i vestuaris existents en l'actualitat a l'explotació per ser suficients després de l'execució de l'ampliació projectada.  
L'estructura de la nau s'executarà mitjançant pòrtics fets de pilars metàl·lics i de llindes d'acer amb obertures de 5 metres i amb una altura de cornisa de 2,78 m i 4,18 m en carener. Els tancaments s'executaran amb panell sàndwitx prelacat amb aïllament de poliuretà expandit de 43 kg/m³ de densitat i 50 mm de grossària. La coberta s'executarà amb xapa prelacada en blanc de 0,8 mm de grossària a la cara interior i roig granat bordeus a la cara exterior.  
El paviment interior de les naus A i B consisteix en solera de formigó, i a la nova nau C en projecte consistirà en una solera de formigó remolinada de 10 cm, amb formigó hidròfug i làmina impermeabilitzant de polietilé de 700 galgues davall.  
Descripció de les instal·lacions  
A l'explotació es compliran les condicions tècniques assenyalades en l'article 55 de la Llei 6/2003 i en l'article número 4 (apartats a, b i c) del Reial decret 1084/2005 de 16 de setembre, tant en les condicions de les construccions i instal·lacions que cal realitzar, en les condicions d'ubicació, com en les condicions higienicosanitàries que s'han de complir i, en concret, els següents aspectes fonamentals:  
1. Tota l'explotació avícola delimitada a les parcel·les 3 i 4 es troba barrada perimetralment amb malla en forma de rombe per a la protecció contra agents transmissors de malalties, aïllada de l'exterior, amb una longitud de tancat de 495 m l.  
2. A la nau C s'instal·laran dues sitges amb capacitat per a 15 t/sitja. En el total de l'explotació es disposaran cinc sitges per a l'emmagatzematge de pinso (dues a les naus B i C, i una a la nau A). Es disposarà d'una instal·lació automàtica per a l'alimentació dels pollastres mitjançant un alimentador de caragol sense fi amb torn d'elevació. A la nova nau C es disposaran quatre línies de menjadores i cinc línies d'abeuradors de cassoleta de baixa densitat (30-50 litres/minut).  
3. Es disposa d'instal·lació de gas propà des del depòsit de GLP.  
  
4. Es disposarà la instal·lació de malles de gàbia en la totalitat de les finestres, tant de la nova nau, amb trapes de ventilació, com en les dues naus existents.  
5. L'explotació assegurarà la neteja i desinfecció de les rodes dels vehicles que entren o isquen mitjançant un equip de neteja d'aigua d'alta pressió (180 atm) equipat amb llança que se situarà al costat de la façana de la nau A, al costat del vial d'accés a l'explotació.  
6. A les portes d'accés a cada nau s'executaran pediluvis de 7 cm de profunditat per al calçat.  
7. Es disposa d'instal·lació d'aigua potable i d'un depòsit d'aigua amb capacitat suficient per a una autonomia de 15 dies.  
8. Durant el buit sanitari després de cada cicle productiu, es realitzarà una neteja i desinfecció de tota la instal·lació, profilaxis antiparasitàries i vacunals, es disposarà de vestuari adequat i exclusiu a l'explotació.  
9. Es disposarà de contenidors per a la recollida de restes de medicaments sanitaris i útils.  
La instal·lació d'aigua potable procedeix de la xarxa municipal que l'Ajuntament de la Jana va desenvolupar per a les instal·lacions ramaderes, de la qual es proveeix l'explotació des de fa molts anys. En l'inici de l'explotació avícola, quan el subministrament d'aigua no estava garantit com ara, el promotor va construir una cisterna d'aigua enterrada, amb parets de formigó armat i coberta amb forjat de biguetes i revoltons, de 12 metres de llarg per 2,40 m ample i 2,50 metres d'altura interior, amb capacitat per a 60.000 litres, que s'utilitza únicament per a la neteja i desinfecció, no per a l'aigua de beguda dels animals.  
  
L'explotació avícola disposa d'una connexió elèctrica en baixa tensió procedent d'un centre de transformació, que se situa a uns 15 metres de la llinda oest de la parcel·la 3. S'executarà una instal·lació elèctrica que donarà servei a les instal·lacions de ventilació, refrigeració, calefacció, alimentació de pinso i enllumenat.  
Es projecta un sistema automàtic de control ambiental de la temperatura i humitat amb renovació automàtica de l'aire interior. A més, es disposarà de ventilació forçada amb refrigeració i calefacció controlades. El sistema de calefacció s'utilitza quan les cries de pollastres (acabades de nàixer) coincideix amb l'època d'hivern, mitjançant pantalles tèrmiques de radiació que utilitzen com a combustible gas propà, i per a això, es disposa d'un depòsit GLP instal·lat al nord de la nau B. Es disposa d'un sistema de ventilació forçada format per cinc extractors a la nau A, i per sis extractors a la nau B, instal·lats a la façana nord de cada nau. En aquestes naus es requereix augmentar la ventilació amb dos extractors addicionals en cadascuna d'aquestes. A la nau C es projecta una instal·lació de ventilació tipus túnel amb huit extractors situats a la façana est de 38.000 m³/h i dos extractors de 21.200 m³/h. La instal·lació es complementarà amb panells humidificadors tipus cooling-system per a refrigeració en època estiuenca. Es disposaran 90 m² de finestres trapa abatibles de polièster de doble cambra i s'instal·larà un depressiòmetre electrònic col·locat per a mesurar la pressió a l'interior de la nau, que contribuirà a la regulació de l'obertura o tancament de finestres de forma automàtica.  
Gestió de la gallinassa.  
La gallinassa produïda a l'explotació avícola s'estima en 580.000 kg/any, segons la guia de millors tècniques disponibles d'explotacions intensives d'aus a la Comunitat Valenciana, i es gestionarà procedint a retirar-la immediatament després de cada cicle d'engreixament i carregant-la directament des de l'interior de cada nau al camió sense necessitat d'apilaments intermedis. S'aporta una còpia del contracte subscrit amb l'empresa inscrita en el registre d'establiments SANDACH.  
Gestió de residus ramaders especials.  
A l'explotació no s'emmagatzemen productes químics, a excepció dels medicaments i material d'ús veterinari, que s'emmagatzemaran en un armari de l'oficina durant el període de vacunacions. Per a l'emmagatzematge dels residus veterinaris es disposarà d'un contenidor de 60 litres, i caldrà tindre un contracte amb un gestor autoritzat per a la retirada i gestió d'aquests. S'aporta una còpia del contracte subscrit amb l'empresa gestora autoritzada.  
Gestió d'aigües residuals.  
Les aigües del vàter i vestuari evacuaran a una fossa sèptica formada per un depòsit cilíndric de polietilé d'alta densitat amb capacitat per a 1.000 litres, amb filtre percolador, que recull les aigües fecals del vàter i vestuari (vàter, lavabo i plat de dutxa) amb canonada de PVC Ø110 mm instal·lat enterrat al costat de la caseta de serveis. Aquestes aigües residuals seran retirades per una empresa gestora autoritzada.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'indica que les aigües utilitzades per a la neteja de les naus durant els buidatges sanitaris s'assecaran sense generar lixiviats.  
Gestió de cadàvers.  
Es disposa d'un depòsit estanc homologat de polietilé de 1.000 litres on s'emmagatzemen els animals morts que es retiren a la caseta municipal, i s'ha subscrit el contracte per a la retirada i recollida de cadàvers amb l'Associació d'Usuaris de Casetes de Recollida de Cadàvers de la província de Castelló. S'aporta una còpia d'aquest contracte.  
  
Tramitació administrativa.  
Amb data 30 d'octubre de 2017 té entrada en el registre de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural un ofici remés per l'Ajuntament de la Jana mitjançant el qual se sol·licita l'avaluació d'impacte ambiental del projecte d'ampliació d'una explotació avícola situada en les parcel·les 3, 4 i 5, del polígon 7, del terme municipal de la Jana (Castelló), promogut per Boix-Gargallo, CB. A aquesta sol·licitud s'adjunta l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic de llicència ambiental, un annex al projecte tècnic de llicència ambiental i un exemplar de l'expedient administratiu municipal de llicència ambiental compulsat.  
L'Ajuntament certifica, en data 15 de juliol de 2015, que l'expedient s'ha sotmés a informació pública, mitjançant la publicació en Butlletí Oficial de la Província de Castelló número 67, de 30 de maig de 2015, que s'han notificat individualment els veïns confrontants, i que, transcorregut el període legal d'exposició pública, no s'han produït al·legacions.  
Amb data de registre d'eixida 18 d'abril de 2018, es realitza un requeriment de documentació al promotor i a l'Ajuntament de la Jana.  
  
Amb data 10 de setembre de 2018 té entrada en el registre de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural la documentació remesa pel promotor en resposta al requeriment realitzat per aquest servei.  
Amb data 5 de setembre de 2019 té entrada en la Direcció General de Medi natural i Avaluació Ambiental la documentació aportada pel promotor i remesa per l'Ajuntament de la Jana.  
  
Consideracions legals.  
L'explotació avícola objecte d'aquesta ampliació es troba situada a la parcel·la 623 (anteriorment, parcel·les 3, 4 i 5) del polígon 7, del terme municipal de la Jana. Segons un informe de l'arquitecta municipal, de data 24 d'octubre de 2017, el sòl on s'emplaça l'activitat es classifica i qualifica com a sòl no urbanitzable agrícola, per la qual cosa s'emet un informe favorable sobre la compatibilitat urbanística de l'ampliació de l'activitat.  
El nucli urbà de la població de la Jana es troba a 1,9 km de l'explotació. La Direcció Territorial de la Conselleria d'Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua, en data 30 d'abril de 2015, emet un informe favorable sobre l'actuació d'acord amb la Llei 5/2014, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge. Segons aquest informe, la distància de la granja a altres explotacions avícoles és superior a 500 m, de manera que es compleix el que estableix el Reial decret 1084/2005, d'ordenació de l'avicultura de carn.  
El municipi de la Jana no està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 86/2018, de 22 de juny, del Consell, pel qual es designen municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.  
La localització del projecte no afecta espais de la Xarxa Natura 2000, ni cap altra figura de protecció ambiental regulada per la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana. Així mateix, segons el BDB, no consta la presència d'espècies prioritàries en l'entorn immediat de l'activitat.  
L'explotació no es troba en zona inundable del PATRICOVA, i tampoc afecta terrenys forestals.  
Consideracions ambientals.  
1. Principals impactes que l'activitat, després de l'ampliació, pot produir sobre el medi ambient.  
- Emissió de sorolls i vibracions.  
Durant la fase de construcció la contaminació acústica estarà originada principalment pel trànsit de vehicles i maquinària d'obra. Per a reduir aquest impacte s'haurà de comprovar el correcte estat mecànic de tots els vehicles mitjançant les preceptives revisions tècniques.  
  
Durant el funcionament de l'activitat els sorolls i vibracions seran els produïts per la maquinària i pels mateixos animals. Atés que la zona habitada més pròxima es troba a uns 1900 metres, no es preveu que es produïsquen molèsties per sorolls a la població.  
Segons l'estudi acústic inclòs en el projecte de llicència ambiental, s'estima que el màxim nivell de pressió sonora global transmés als habitatges més pròxims (1.900 metres) no superarà els límits establits per a zones d'ús industrial en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica i en el Decret de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableixen normes de prevenció i correcció de la contaminació acústica en relació amb activitats, instal·lacions, edificacions, obres i serveis.  
  
- Impacte sobre la qualitat de l'aire.  
En la fase de construcció de la nova nau es produiran partícules en suspensió degudes al trànsit de la maquinària i gasos de combustió emesos pels vehicles i maquinària utilitzats. Per a reduir aquests impactes, es comprovarà el correcte estat mecànic de tots els vehicles mitjançant les preceptives revisions tècniques, i es realitzarà el manteniment adequat de la maquinària utilitzada. Per a disminuir l'alliberament de partícules en suspensió durant la fase de construcció, s'aplicaran regs en dosi suficient i els apilaments de terres es realitzaran a recer del vent. Els materials d'excavació que es generen com a excedents de l'execució estricta de l'obra es gestionaran d'acord amb l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats, per a utilitzar-los en operacions de rebliment i obres diferents d'aquelles en les quals es van generar o, si no n'hi ha, seran entregats a un gestor autoritzat.  
Segons s'indica en l'estudi d'impacte ambiental, durant la fase de funcionament, s'emetran a l'atmosfera una sèrie de gasos procedents de la gestió del fem: metà, amoníac i òxid nitrós. L'ampliació d'aquesta explotació suposarà un augment de les emissions totals d'aquests contaminants.  
Aquesta activitat es troba inclosa en el catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera conforme al Reial decret 100/2011, de 28 de gener, pel qual s'actualitza el catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera i s'estableixen les disposicions bàsiques per a la seua aplicació, amb la següent classificació: grup C, codi 10 05 08 02. En conseqüència, l'ampliació de l'explotació estarà sotmesa a la notificació prevista en l'article 13 de la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera.  
  
- Impacte per olors.  
L'olor pot provindre de fonts fixes, com són els allotjaments i les infraestructures d'emmagatzematge, o bé de fonts temporals com les emissions produïdes durant l'aplicació del fem al terreny. Per tant, l'impacte per generació de males olors depén fonamentalment de la ubicació, grandària i tipus d'instal·lacions de la granja, així com pels procediments utilitzats per a la distribució del fem.  
  
Atés que el fem serà retirat per un gestor autoritzat després de cada cicle d'engreixament, sense realitzar-ne l'apilament a l'explotació i que l'explotació es troba a 1,9 km de la població més pròxima, l'impacte per olors sobre la població serà moderat. En l'estudi d'impacte ambiental es proposa com a mesura correctora el tractament desinfectant i desodoritzador dels fems, consistent en la col·locació de superfosfat de calç al jaç i desinfecció de les naus amb un desinfectant fet d'amoni quaternari i l'aportació a la solera d'una dissolució de sosa càustica al 10 %. Les naus es desinfectaran mitjançant un equip de llavat mòbil d'alta pressió (180 atm) equipat amb llança difusora cada buidatge sanitari entre cicles (5-6 vegades a l'any), coincidint amb el final dels engreixaments.  
  
- Contaminació de sòl i aigües.  
L'actuació se situa en una zona qualificada en la cartografia temàtica de la Generalitat de vulnerabilitat d'aqüífers mitjana.  
Durant la fase de construcció, el trànsit de vehicles i maquinària així com el manteniment d'aquests podria ocasionar la contaminació del sòl i de les aigües superficials i subterrànies a causa de possibles vessaments d'hidrocarburs. A fi de reduir el risc de vessaments accidentals, no s'haurà de realitzar cap mena d'activitat de manteniment de maquinària a la parcel·la.  
Durant el funcionament de l'activitat les aigües subterrànies podrien veure's afectades per lixiviació del fem. Atés que el paviment de les naus en tot el perímetre amb animals consisteix en solera de formigó armat i hidrofugat amb 10 cm de grossària i que als tancaments laterals s'executarà un muret de formigó armat també hidrofugat de 50 cm d'altura i 25 cm de grossària, en l'estudi d'impacte ambiental es conclou que no es produiran filtracions al subsòl a l'explotació. D'altra banda, la gallinassa produïda a l'explotació es gestionarà procedint a retirar-la immediatament després de cada cicle d'engreixament per part d'empresa autoritzada sense necessitat d'apilaments intermedis. No obstant això, s'haurà de construir un femer amb capacitat suficient per a emmagatzemar el fem produït durant un cicle productiu com a mesura preventiva contra la contaminació del sòl i de les aigües, evitant en tot cas que aquest s'apile directament sobre el sòl si no es produeix la perfecta coordinació entre la fi del cicle productiu i la recollida del fem per part de l'empresa gestora. El femer haurà de posseir solera impermeable i estanca, sistema de recollida de lixiviats i parets i coberta que impedisquen l'arrossegament del fem per la pluja. Amb caràcter previ a l'inici de l'activitat, s'haurà de certificar davant de l'òrgan substantiu la impermeabilitat i estanquitat de la solera de les naus i del femer mitjançant un document signat per un tècnic competent. Els lixiviats recollits al femer hauran de ser retirats juntament amb el fem per una empresa gestora autoritzada i inscrita en el registre d'establiments SANDACH.  
  
Quant a les aigües residuals de l'explotació i la seua possible afecció a aigües superficials o aigües subterrànies, existeix un risc d'abocament accidental, encara que no es preveu que en el desenvolupament normal de l'activitat i amb les mesures adoptades d'emmagatzematge i gestió d'aquestes es produïsquen impactes negatius sobre aquests recursos.  
- Impacte sobre la fauna.  
Durant el desenvolupament de l'activitat es podria produir un impacte sobre la fauna derivat de la propagació de malalties contagioses i epidèmies des dels animals estabulats cap a la fauna silvestre. La protecció contra agents transmissors de malalties es garantirà per estar l'explotació aïllada de l'exterior mitjançant un tancat perimetral i disposar de la totalitat de mesures higienicosanitàries exigides per la normativa sectorial vigent.  
- Impacte sobre la vegetació.  
L'ampliació de l'explotació avícola comportarà l'ocupació de 1.441,50 m² de sòl agrícola de secà. No hi ha ocupació de sòl forestal ni sòl amb una altra protecció.  
Encara que en el projecte s'indica que a la parcel·la 5 del polígon 7, que passa a formar part de la nova explotació, es mantindran les oliveres existents, l'ortofoto de 2018 del visor cartogràfic de la Generalitat mostra que s'ha produït l'arrancada de la pràctica totalitat d'aquests. L'article 197.a de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, expressa l'obligació de deixar almenys la meitat de la superfície de l'explotació lliure d'edificació o construcció i de mantindre'n l'ús agrari o forestal, o amb les seues característiques naturals pròpies. Per tant, el promotor haurà de realitzar les plantacions necessàries perquè es complisca aquesta norma que contribueix a la integració de la instal·lació en l'entorn.  
  
L'afecció als cultius confrontants com a conseqüència de la pols generada per la maquinària en la fase de construcció es veurà reduïda per les mesures contra la pols proposades per a reduir la contaminació atmosfèrica: regs periòdics i apilament de terres a recer vent.  
  
- Impacte sobre el paisatge.  
L'impacte de l'edificació sobre el paisatge és mínim i compatible amb l'entorn, ja que, encara que es disposa de gran superfície ocupada, l'altura sobre el terreny, 4,30 metres en carener, és reduïda i no crea grans distorsions en l'entorn visual circumdant.  
El tancat perimetral de l'explotació actual (495 ml) es mantindrà sense necessitat de variació. En l'execució de la nova nau d'engreixament (nau C) no es necessitaran desmunts o talussos, més enllà de l'esplanació de la zona d'ocupació, amb una altura màxima de 0,80 metres de desnivell. Es prendran mesures a l'hora de consolidar la nova construcció sobre aquest entorn visual, concretament amb cobertes en color roig granat, d'acord amb les normes subsidiàries de planejament de la Jana, i amb l'acabat exterior dels tancaments exteriors mitjançant pintura de color beix que dissimularà l'efecte visual respecte al terreny circumdant, dominat pels cultius d'olivar i cereal en secà.  
  
- Impacte sobre el patrimoni.  
L'ampliació projectada implica la construcció d'una nau de 1.441,50 m², de manera que s'incrementa la superfície ocupada des de 2.883 m² fins als 4.324,50 m². No es veu afectada la via pecuària de l'assagador del Camí Vell de Sant Mateu, de 8,00 metres d'amplària, que confronta per l'oest amb la parcel·la 3 pel fet d'estar la nova nau situada a 88 metres de distància, a la parcel·la 4, ni s'afecten construccions rurals existents, ni bancals o estructures de pedra seca.  
La Direcció General de Cultura i Patrimoni, en data 24 de maig de 2019, emet un informe favorable sobre el projecte d'ampliació de la granja als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
- Consum del recurs aigua.  
La instal·lació d'aigua potable procedeix de la xarxa municipal que l'Ajuntament de la Jana va desenvolupar per a les instal·lacions ramaderes, de la qual es proveeix des de fa molts anys i que continuarà utilitzant en l'ampliació en projecte. L'aigua consumida a l'explotació es destina a alimentació dels pollastres, a l'aigualeig de les instal·lacions i l'aigua sanitària al vàter i vestuari, amb un consum anual de tota l'explotació de 5.836 m³ segons la Guia d'MTDs del sector d'explotacions intensives d'aus a la Comunitat Valenciana. S'aporta l'autorització de l'Ajuntament de la Jana per a la connexió hídrica a la xarxa municipal de subministrament d'aigua a les granges del terme municipal, de data 21 de maig de 2015, que garanteix el subministrament per al desenvolupament de l'activitat ramadera. L'ús de l'aigua haurà d'estar emparat pels títols administratius de l'òrgan de conca que n'asseguren la disponibilitat per a usos ramaders; en cas contrari, el municipi haurà de sol·licitar una assignació per a usos ramaders.  
2. Pla de vigilància ambiental.  
L'estudi d'impacte ambiental haurà de completar-se amb un pla de vigilància ambiental que contindrà com a mínim els següents punts:  
- Es comprovarà periòdicament l'estanquitat i impermeabilitat de la solera de les naus i del femer. Després de cada buidatge i neteja d'aquests, es comprovarà de forma visual l'existència de possibles fissures i es procedirà, si pertoca, a reparar-les.  
- S'hauran d'adoptar i vigilar de forma periòdica les mesures higienicosanitàries per a la prevenció i control de la legionel·losi, segons el Reial decret 865/2003, de 4 de juliol, pel qual s'estableixen els criteris higienicosanitaris per a la prevenció i control de la legionel·losi i la resta de normativa sectorial aplicable.  
- La granja comptarà amb un llibre de registre en el qual s'anotaran totes les retirades de fem realitzades per un gestor autoritzat, amb la indicació del volum de fem retirat i la data en què se'l retire. Aquest llibre haurà d'estar actualitzat i a disposició de l'autoritat substantiva o ambiental sempre que aquestes el requerisquen.  
- S'emetrà un informe especial quan es presenten situacions o successos excepcionals que impliquen deterioracions ambientals o situacions de risc, tant en la fase de construcció com en la d'explotació.  
  
- Es presentarà anualment, davant de l'òrgan substantiu, un informe sobre el desenvolupament de l'activitat, l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració prescrites, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter ambiental.  
  
Consideracions jurídiques.  
El projecte examinat constitueix, segons el que es preveu en l'annex I, grup 1.a, de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que hi són aplicables.  
El Decret 105/2019, de 5 de juliol, del Consell, pel qual s'estableix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes. Mitjançant la Resolució de 9 d'agost de 2019, el director general de Qualitat i Educació Ambiental delega la competència d'avaluació d'impacte ambiental de projectes en el director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental (DOGV 8614, 16.08.2019).  
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
  
Resolució  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi siguen aplicables, el projecte d'ampliació de l'explotació avícola d'engreixament situada al polígon 7, parcel·la 623 (anteriorment, parcel·les 3, 4 i 5), del terme municipal de la Jana (Castelló), promogut per Boix-Gargallo, CB, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental, de la resta de la documentació tècnica aportada, i es complemente amb l'adopció dels condicionants establits a continuació:  
1. L'ús de l'aigua haurà d'estar emparat pels títols administratius de l'òrgan de conca que n'asseguren la disponibilitat per a usos ramaders; en cas contrari, el municipi haurà de sol·licitar una assignació per a usos ramaders.  
2. Durant la fase de construcció de la nau:  
a) Es comprovarà el correcte estat mecànic de tots els vehicles mitjançant les preceptives revisions tècniques.  
b) No es realitzarà cap mena d'activitat de manteniment de la maquinària a la mateixa parcel·la.  
c) S'aplicaran regs en dosi suficient a les zones on es produïsca alçament de pols i els apilaments de terres es realitzaran a recer del vent.  
  
d) Els materials d'excavació que es generen com a excedents de l'execució estricta de l'obra es gestionaran d'acord amb l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a utilitzar-los en operacions de rebliment i obres diferents d'aquelles en les quals es van generar o, si no és possible, seran entregats a un gestor autoritzat.  
3. D'acord amb el que estableix la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, almenys la meitat de la superfície de les parcel·les lligades a l'explotació haurà de quedar lliure d'edificació o construcció i mantindre's en el seu ús agrari o forestal, o amb les seues característiques naturals pròpies. El promotor realitzarà les plantacions necessàries perquè es complisca aquesta norma que contribueix a la integració de la instal·lació en l'entorn.  
4. Amb caràcter previ a la concessió de la llicència ambiental, es projectarà un femer amb capacitat suficient per a emmagatzemar el fem produït durant un cicle productiu com a mesura preventiva contra la contaminació del sòl i de les aigües, evitant en tot cas que aquest s'apile directament sobre el sòl si no es produeix la perfecta coordinació entre la fi del cicle productiu i la recollida del fem per part de l'empresa gestora. El femer haurà de posseir solera impermeable i estanca, sistema de recollida de lixiviats i parets i coberta que impedisquen l'arrossegament del fem per la pluja i haurà d'estar construït abans de la posada en marxa de l'activitat.  
5. La solera de les naus i del femer hauran de ser totalment estanques i impermeables. Amb caràcter previ a l'inici de l'activitat, se certificarà davant de l'òrgan substantiu la impermeabilitat i estanquitat d'aquestes mitjançant un document signat per un tècnic competent.  
6. Els lixiviats recollits al femer seran retirats juntament amb el fem per una empresa gestora autoritzada inscrita en el registre d'establiments SANDACH.  
7. L'ampliació de la granja estarà sotmesa a la notificació prevista en l'article 13 de la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera, d'acord amb la classificació de l'activitat com a grup C segons el catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera, establit pel Reial decret 100/2011.  
  
8. L'estudi d'impacte ambiental es completarà amb un pla de vigilància ambiental que contindrà com a mínim els següents punts:  
- Es comprovarà periòdicament l'estanquitat i impermeabilitat de la solera de les naus i del femer. Després de cada buidatge i neteja d'aquests, es comprovarà de forma visual l'existència de possibles fissures i es procedirà, si pertoca, a reparar-les.  
- S'hauran d'adoptar i vigilar de forma periòdica les mesures higienicosanitàries per a la prevenció i control de la legionel·losi, segons el Reial decret 865/2003, de 4 de juliol, pel qual s'estableixen els criteris higienicosanitaris per a la prevenció i control de la legionel·losi i la resta de normativa sectorial que hi és aplicable.  
- La granja disposarà d'un llibre de registre en el qual s'anotaran totes les retirades de fem realitzades per un gestor autoritzat, amb la indicació del volum de fem retirat i la data en què siga retirat. Aquest llibre haurà d'estar actualitzat i a disposició de l'autoritat substantiva o ambiental, sempre que aquestes el requerisquen.  
- S'emetrà un informe especial quan es presenten situacions o successos excepcionals que impliquen deterioracions ambientals o situacions de risc, tant en la fase de construcció com en la d'explotació.  
  
- Es presentarà anualment, davant l'òrgan substantiu, un informe sobre el desenvolupament de l'activitat, l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració prescrites, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter ambiental.  
9. Les condicions d'aquesta declaració d'impacte ambiental podran modificar-se quan concórrega qualsevol de les circumstàncies previstes en l'article 44 de la Llei 21/2013, de 9 desembre, d'avaluació ambiental.  
  
10. Qualsevol modificació del projecte serà objecte d'avaluació ambiental quan siga un supòsit exigit per la normativa sectorial d'avaluació ambiental vigent a l'àmbit de la Comunitat Valenciana, aplicant el procediment d'avaluació d'impacte ambiental previst en aquesta.  
  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs, sense perjudici que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets estimen pertinents.  
  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, d'acord amb el que disposa l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
La regulació de la vigència d'aquesta declaració d'impacte ambiental serà l'establida en l'article 43 de l'esmentada Llei 21/2013.  
  
València, 18 d'octubre de 2019. El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Francisco Javier Quesada Ferre. [Per delegació del director general de Qualitat i Educació Ambiental, segons la Resolució de 9 d'agost de 2019 (DOGV 8614, 16.08.2019).]»  
  
València, 8 de novembre de 2019. El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Francisco Javier Quesada Ferre. [Per delegació del director general de Qualitat i Educació Ambiental, segons la Resolució de 9 d'agost de 2019 (DOGV 8614, 16.08.2019).]



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8697, del 13-12-2019 (2019/10981)

RESOLUCIÓN de 8 de noviembre de 2019 de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 132/17-AIA la Jana.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8697

Fecha DOGV
:   13-12-2019

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2019/10981

CVE


Fecha del documento
:   08-11-2019

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Jana, la](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 8 de noviembre de 2019 de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 132/17-AIA la Jana. [2019/10981]  
De conformidad con el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 132/17-AIA la Jana.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 132/17-AIA,  
Título: Ampliación de explotación avícola con capacidad final para 58.000 plazas de pollos de engorde.  
Promotor: Boix-Gargallo, CB.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de la Jana.  
Localización: Parcela 623 (anteriormente parcelas 3, 4 y 5), del polígono 7, del término municipal de la Jana (Castellón).  
  
Descripción del proyecto.  
1. Objeto del proyecto.  
El objeto del proyecto es la ampliación de una explotación avícola, con capacidad final para 58.000 plazas de pollos de engorde, ubicada en el término municipal de la Jana, provincia de Castellón, para lo que se requiere la obtención de la licencia ambiental, de acuerdo con la Ley 6/2014, de 25 de julio, de prevención, calidad y control ambiental de actividades en la Comunitat Valenciana.  
2. Principales características del proyecto de acuerdo con la documentación aportada.  
D. Eleuterio Boix Bayarri es titular de una explotación avícola de producción de carne de pollo iniciada en el año 1973 con la construcción de una nave (nave A) con capacidad para 15.600 pollos y posteriormente ampliada con otra nave (nave B), con capacidad para 18.000 pollos situada en las parcelas 3 y 4 del polígono 7 en la partida «Bassa Llaurens» del término municipal de la Jana (Castellón), contando en la actualidad con una capacidad total para 33.600 pollos.  
Con posterioridad, la explotación avícola pasó a ser explotada en régimen de comunidad de bienes, Boix Gargallo, CB constituida por el titular y sus dos hijos, inscrita en el registro de explotaciones ganaderas con el número ES12070000014.  
Se pretende ampliar la explotación con la construcción, en la parcela 4, de una tercera nave (nave C) con capacidad para 24.400 pollos, habiéndose adquirido la parcela 5 del mismo polígono 7 que pasará a formar parte de la explotación avícola pero en la que se mantendrán los olivos existentes.  
Emplazamiento.  
La explotación se ubica en el centro del término municipal de la Jana, en la comarca del Baix Maestrat, al oeste del casco urbano, en dirección hacia la población de Xert, dentro de una de las llanuras centrales interiores de la provincia de Castellón, zona de cultivos agrícolas de secano con predominancia del olivar casi en su totalidad.  
Se emplaza a 332 metros sobre el nivel del mar, en la partida «Bassa Llaurens» junto al camino «Camí de Les Timbes» o «Camí de Sant Mateu», desde donde se accede a la explotación avícola.  
La explotación avícola actual está delimitada por un vallado perimetral que engloba las dos parcelas catastrales 3 y 4 del polígono 7, quedando la parcela 5 vinculada pero destinada al cultivo agrícola de los olivos existentes. Las tres parcelas tienen una superficie total de 13.928 m² según catastro.  
Accesos.  
Desde la población de la Jana el acceso se realiza a través de la N-232, en el p.k. 22,8, a 2 km de la población y a la misma altura del acceso conocido como «Quatre Camins», entroncando con el «Camí de Les Timbes» donde se sitúa el acceso directo a la explotación. También puede accederse desde el «Cami Vell de Vinaròs a Morella» con acceso directo a la parcela 5.  
Descripción de la actividad y proceso productivo.  
La actividad de la explotación avícola intensiva consiste en el engorde de pollos destinados a la producción de carne, desde que llegan las crías recién nacidas hasta que alcanzan un peso aproximado de 2,1-2,3 kg, actividad que se realizará en régimen de integración mediante contrato con empresa integradora.  
En la explotación se utilizará el sistema «todo dentro-todo fuera», que no utiliza pollera, es decir, el arranque de aves se realiza en toda la nave. El periodo de engorde es del orden de 65 días (50 días para engorde y 15 días de vacío sanitario), con 5,5 ciclos de engorde por año.  
Los pollos se criarán sobre una yacija de viruta de serrín de pino o cascarilla de arroz, en función de si se trata de invierno o verano. Esta yacija junto con los excrementos de los pollos formará la gallinaza generada en la explotación, que será retirada tras cada ciclo de engorde, tratándose previamente la yacija con un absorbente y desodorizante (superfosfato de cal) y desinfectándose con amonio u otro autorizado.  
  
Descripción de las construcciones.  
La explotación avícola existente está constituida por dos naves de engorde (naves A y B), un cobertizo para almacenamiento de orujillo (combustible caldera calefacción), un almacén de utillajes, una caseta de servicios (oficina-wc-vestuarios), un almacén de yacija, una caseta para los vehículos, una balsa de agua y, como existente desde hace varios años, pero no registrada, una cisterna de agua construida en hormigón y cubierta por forjado de viguetas y bovedillas, a nivel del suelo. También se dispone de un depósito de gas licuado del petróleo (GLP) para calefacción y los silos para almacenamiento del pienso.  
Se proyecta la construcción de una tercera nave de cebo (nave C) con una superficie de 1.441,50 m², que unido a las construcciones existentes de la explotación avícola actual (2.883 m²), resulta una superficie total construida final de 4.324,50 m². La nueva nave se ejecutará con forma rectangular y estará retranqueada un mínimo de cinco metros de los lindes con las parcelas 1 y 2, colindantes por el norte y oeste, con un espacio exterior donde las dos fachadas y los laterales son accesibles, en toda su longitud. La nave C se construirá paralela a la nave B, pero separada de ella 25,28 metros, espacio necesario para que no exista posibilidad de contaminación cruzada entre los animales alojados en ellas.  
Tendrá unas dimensiones de 96,10 metros de largo por 15,00 metros de ancho, aprovechándose la cercanía de la caseta de servicios para ubicar en ella la sala de control de la nueva nave en la oficina, y aprovechándose los wc y vestuarios existentes en la actualidad en la explotación por ser suficientes tras la ejecución de la ampliación proyectada.  
La estructura de la nave se ejecutará mediante pórticos a base de pilares metálicos y dinteles de acero con vanos de 5 metros y con una altura de cornisa de 2,78 m y 4,18 m en cumbrera. Los cerramientos se ejecutarán con panel sanwhich prelacado con aislamiento de poliuretano expandido de 43 kg/m³ de densidad y 50 mm de espesor. La cubierta se ejecutará con chapa prelacada en blanco de 0.8 mm espesor en cara interior y rojo granate burdeos en cara exterior.  
El pavimento interior de las naves A y B consiste en solera de hormigón, y en la nueva nave «C» en proyecto consistirá en una solera de hormigón fratasada de 10 cm, con hormigón hidrófugo y lámina impermeabilizante de polietileno de 700 galgas debajo.  
Descripción de las instalaciones  
En la explotación se cumplirán las condiciones técnicas señaladas en el artículo 55 de la Ley 6/2003 y en el artículo núm. 4 (apartados a, b y c) del Real decreto 1084/2005 de 16 de septiembre, tanto en las condiciones de las construcciones e instalaciones a realizar, en las condiciones de ubicación, como en las condiciones higiénico-sanitarias a cumplir y, en concreto, los siguientes aspectos fundamentales:  
1. Toda la explotación avícola delimitada en las parcelas 3 y 4 se encuentra vallada perimetralmente con malla en forma de rombo para la protección contra agentes transmisores de enfermedades, aislada del exterior, con una longitud de vallado de 495 ml.  
2. En la nave C se instalarán dos silos con capacidad para 15 t/silo. En el total de la explotación se dispondrán cinco silos para almacenamiento de pienso (dos en las naves B y C y uno en la nave A). Se dispondrá de una instalación automática para la alimentación de los pollos mediante tornillos sinfín con torno de elevación. En la nueva nave C se dispondrán cuatro líneas de comederos y cinco líneas de bebederos de cazoleta de baja densidad (30-50 litros/minuto).  
3. Se dispone de instalación de gas-propano desde el depósito de GLP.  
4. Se dispondrá la instalación de mallas pajareras en la totalidad de las ventanas, tanto de la nueva nave, con trampillas de ventilación, como en las dos naves existentes.  
5. La explotación asegurará la limpieza y desinfección de las ruedas de los vehículos que entren o salgan mediante un equipo de limpieza de agua de alta presión (180 atm) equipado con lanza a ubicar junto a la fachada de la nave A, junto al vial de acceso a la explotación.  
6. En las puertas de acceso a cada nave se ejecutarán pediluvios de 7 cm de profundidad para el calzado.  
7. Se dispone de instalación de agua potable y de un depósito de agua con capacidad suficiente para una autonomía de 15 días.  
8. Durante el vacío sanitario tras cada ciclo productivo se realizará una limpieza y desinfección de toda la instalación, profilaxis antiparasitarias y vacunales, se dispondrá de vestuario adecuado y exclusivo en la explotación.  
9. Se dispondrá de contenedores para recogida de restos de medicamentos sanitarios y útiles.  
La instalación de agua potable procede de la red municipal que el Ayuntamiento de la Jana desarrolló para las instalaciones ganaderas, de la cual se abastece la explotación desde hace muchos años. En los inicios de la explotación avícola cuando el suministro de agua no estaba garantizado como ahora, el promotor construyó una cisterna de agua enterrada, con paredes de hormigón armado y cubierta con forjado de viguetas y bovedillas, de 12 metros de largo por 2,40 m ancho y 2,50 metros de altura interior, con capacidad para 60.000 litros, que se utiliza únicamente para la limpieza y desinfección, no para el agua de bebida de los animales.  
La explotación avícola dispone de una acometida eléctrica en baja tensión procedente de un centro de transformación, que se ubica a unos 15 metros del linde oeste de la parcela 3. Se ejecutará una instalación eléctrica que dará servicio a las instalaciones de ventilación, refrigeración, calefacción, alimentación de pienso y alumbrado.  
Se proyecta sistema automático de control ambiental de la temperatura y humedad con renovación automática del aire interior. Además se dispondrá de ventilación forzada con refrigeración y calefacción controladas. El sistema de calefacción se utiliza cuando las crías de pollos (recién llegadas) coincide en época de invierno, mediante pantallas térmicas de radiación que utilizan como combustible gas propano, para lo cual, se dispone de un depósito GLP instalado al norte de la nave B. Se dispone de un sistema de ventilación forzada formado por 5 extractores en la nave A, y por seis extractores en la nave B, instalados en la fachada norte de cada nave. En estas naves se precisa aumentar la ventilación con dos extractores adicionales en cada una de ellas. En la nave C se proyecta una instalación de ventilación tipo túnel con ocho extractores situados en la fachada este de 38.000 m³/h y dos extractores de 21.200 m³/h. La instalación se complementará con paneles humidificadores tipo «cooling-system» para refrigeración en época veraniega. Se dispondrán 90 m² de ventanas-trampilla abatibles de poliéster de doble cámara y se instalará un depresómetro electrónico instalado, para medir la presión en el interior de la nave, contribuyendo a la regulación de la apertura o cierre de ventanas de forma automática.  
Gestión de la gallinaza.  
La gallinaza producida en la explotación avícola se estima en 580.000 kg/año, según la guía de mejores técnicas disponibles de explotaciones intensivas de aves en la Comunitat Valenciana y se gestionará procediendo a su retirada inmediata tras cada ciclo de engorde, con carga directamente desde el interior de cada nave a camión sin necesidad de acopios intermedios. Se aporta copia del contrato suscrito con empresa inscrita en el registro de establecimientos SANDACH.  
Gestión de residuos ganaderos especiales.  
En la explotación no se almacenan productos químicos, a excepción de los medicamentos y material de uso veterinario que se almacenarán en un armario de la oficina durante el período de vacunaciones. Para el almacenamiento de los residuos veterinarios se dispondrá de un contenedor de 60 litros, disponiendo de contrato con gestor autorizado para la retirada y gestión de los mismos. Se aporta copia del contrato suscrito con la empresa gestora autorizada.  
Gestión aguas residuales.  
Las aguas del wc y vestuario evacuarán a una fosa séptica formada por un depósito cilíndrico de polietileno de alta densidad con capacidad para 1.000 litros, con filtro percolador, que recoge las aguas fecales del wc y vestuario (inodoro, lavabo y plato-ducha) con tubería de PVC Ø110mm instalado enterrado junto a la caseta de servicios. Estas aguas residuales serán retiradas por empresa gestora autorizada.  
En el estudio de impacto ambiental se indica que las aguas utilizadas para la limpieza de las naves durante los vacíos sanitarios se secarán sin generar lixiviados.  
Gestión de cadáveres.  
Se dispone de un depósito estanco homologado de polietileno de 1000 litros donde se almacenan los animales muertos que se retiran a la caseta municipal, teniendo suscrito el contrato para la retirada y recogida de cadáveres con la «Associació de usuaris de casetes de recollida de cadávers de la provincia de Castelló». Se aporta copia de dicho contrato.  
  
Tramitación administrativa.  
Con fecha 30 de octubre de 2017 tiene entrada en el registro de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, oficio remitido por el Ayuntamiento de la Jana mediante el cual se solicita la evaluación de impacto ambiental del proyecto de ampliación de una explotación avícola ubicada en las parcelas 3, 4 y 5, del polígono 7, del término municipal de la Jana (Castellón), promovido por Boix-Gargallo, CB. A dicha solicitud se adjunta el estudio de impacto ambiental, el proyecto técnico de licencia ambiental, un anexo al proyecto técnico de licencia ambiental y un ejemplar del expediente administrativo municipal de licencia ambiental compulsado.  
Se certifica por el ayuntamiento, en fecha 15 de julio de 2015, que el expediente se ha sometido a información pública, mediante publicación en Boletín Oficial de la Provincia de Castellón núm. 67, de 30 de mayo de 2015, notificando individualmente a los vecinos colindantes, y que, transcurrido el período legal de exposición pública, no se han producido alegaciones.  
Con fecha de registro de salida 18 de abril de 2018 se realiza un requerimiento de documentación al promotor y al Ayuntamiento de la Jana.  
Con fecha 10 de septiembre de 2018 tiene entrada en el registro de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, documentación remitida por el promotor en respuesta al requerimiento realizado por este servicio.  
Con fecha 5 de septiembre de 2019 tiene entrada en la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental, documentación aportada por el promotor y remitida por el Ayuntamiento de la Jana.  
  
Consideraciones legales.  
La explotación avícola objeto de esta ampliación se encuentra situada en la parcela 623 (anteriormente parcelas 3, 4 y 5) del polígono 7, del término municipal de la Jana. Según informe de la arquitecta municipal, de fecha 24 de octubre de 2017, el suelo donde se emplaza la actividad se clasifica y califica como suelo no urbanizable agrícola, por lo que se informa favorablemente la compatibilidad urbanística de la ampliación de la actividad.  
El casco urbano de la población de la Jana se encuentra a 1,9 km de la explotación. La Dirección Territorial de la Conselleria de Agricultura, Pesca, Alimentación y Agua, en fecha 30 de abril de 2015, informa favorablemente la actuación en base a la Ley 5/2014, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje. Según dicho informe la distancia de la granja a otras explotaciones avícolas es superior a 500 m, de modo que se cumple lo establecido en el Real decreto 1084/2005, de ordenación de la avicultura de carne.  
El municipio de la Jana no está considerado como zona vulnerable según el Decreto 86/2018, de 22 de junio, del Consell, por el que se designa municipios como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias.  
La localización del proyecto no afecta a espacios de la Red Natura 2000, ni a ninguna otra figura de protección ambiental regulada por la Ley 11/1994 de espacios naturales protegidos de la Comunidad Valenciana. Asimismo, según el BDB, no consta la presencia de especies prioritarias en el entorno inmediato de la actividad.  
La explotación no se encuentra en zona inundable del PATRICOVA, y tampoco afecta a terrenos forestales.  
Consideraciones ambientales.  
1. Principales impactos que la actividad, tras la ampliación, puede producir sobre el medio ambiente.  
- Emisión de ruidos y vibraciones.  
Durante la fase de construcción la contaminación acústica estará originada principalmente por el tránsito de vehículos y maquinaria de obra. Para reducir este impacto se deberá comprobar el correcto estado mecánico de todos los vehículos mediante las preceptivas revisiones técnicas.  
Durante el funcionamiento de la actividad los ruidos y vibraciones serán los producidos por la maquinaria y por los propios animales. Dado que la zona habitada más próxima se encuentra a unos 1900 metros, no se prevé que se produzcan molestias por ruidos a la población.  
Según el estudio acústico incluido en el proyecto de licencia ambiental se estima que el máximo nivel de presión sonora global transmitido a las viviendas más cercanas (1900 metros) no superará los límites establecidos para zonas de uso industrial en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana de protección contra la contaminación acústica y en el Decreto de 3 de diciembre, del Consell de la Generalitat, por el que se establecen normas de prevención y corrección de la contaminación acústica en relación con actividades, instalaciones, edificaciones, obras y servicios.  
- Impacto sobre la calidad del aire.  
En la fase de construcción de la nueva nave se producirán partículas en suspensión debidas al tránsito de la maquinaria y gases de combustión emitidos por los vehículos y maquinaria utilizados. Para reducir estos impactos, se comprobará el correcto estado mecánico de todos los vehículos mediante las preceptivas revisiones técnicas, y se realizará el mantenimiento adecuado de la maquinaria utilizada. Para disminuir la liberación de partículas en suspensión durante la fase de construcción se aplicarán riegos en dosis suficiente y los acopios de tierras se realizarán a resguardo del viento. Los materiales de excavación, que se generen como excedentes de la ejecución estricta de la obra, se gestionarán de acuerdo con la Orden APM/1007/2017, de 10 de octubre, sobre normas generales de valorización de materiales naturales excavados para su utilización en operaciones de relleno y obras distintas a aquellas en las que se generaron o, en su defecto, serán entregados a gestor autorizado.  
Según se indica en el estudio de impacto ambiental, durante la fase de funcionamiento, se liberarán a la atmósfera una serie de gases procedentes de la gestión del estiércol: metano, amoniaco y óxido nitroso. La ampliación de esta explotación supondrá un aumento de las emisiones totales de estos contaminantes.  
Esta actividad se encuentra incluida en el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera conforme al Real decreto 100/2011, de 28 de enero, por el que se actualiza el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera y se establecen las disposiciones básicas para su aplicación, con la siguiente clasificación: Grupo C, código 10 05 08 02. En consecuencia, la ampliación de la explotación estará sometida a la notificación prevista en el artículo 13 de la Ley 34/2007, de 15 de noviembre, de calidad del aire y protección de la atmósfera.  
- Impacto por olores.  
El olor puede provenir de fuentes fijas, como son los alojamientos y las infraestructuras de almacenamiento, o bien de fuentes temporales como las emisiones producidas durante la aplicación del estiércol al terreno. Por tanto, el impacto por generación de malos olores depende fundamentalmente de la ubicación, tamaño y tipo de instalaciones de la granja, así como por los procedimientos utilizados para la distribución del estiércol.  
Dado que el estiércol será retirado por gestor autorizado tras cada ciclo de engorde, sin realizar el acopio del mismo en la explotación y que la explotación se encuentra a 1,9 km de la población más cercana, el impacto por olores sobre la población será moderado. En el estudio de impacto ambiental se propone como medida correctora el tratamiento desinfectante y desodorizador de los estiércoles, consistente en la colocación de superfosfato de cal en la yacija y desinfección de las naves con un desinfectante a base de amonio cuaternario y aportación a la solera de una disolución de sosa cáustica al 10 %. Las naves se desinfectarán mediante un equipo de lavado móvil de alta presión (180 atm) equipado con lanza difusora cada vacío sanitario entre ciclos (5-6 veces al año), coincidiendo con el final de los engordes.  
- Contaminación de suelo y aguas.  
La actuación se ubica en una zona calificada en la cartografía temática de la Generalitat como de vulnerabilidad de acuíferos media.  
Durante la fase de construcción, el tráfico de vehículos y maquinaria así como el mantenimiento de los mismos podría ocasionar la contaminación del suelo y de las aguas superficiales y subterráneas debido a posibles derrames de hidrocarburos. Al objeto de reducir el riesgo de derrames accidentales, no se deberá realizar ningún tipo de actividad de mantenimiento de maquinaria en la parcela.  
Durante el funcionamiento de la actividad las aguas subterráneas podrían verse afectadas por lixiviación del estiércol. Dado que el pavimento de las naves en todo el perímetro con animales consiste en solera de hormigón armado e hidrofugado con 10 cm de espesor y que en los cerramientos laterales se ejecutará un murete de hormigón armado también hidrofugado de 50 cm de altura y 25 cm de espesor, en el estudio de impacto ambiental se concluye que no se producirán filtraciones al subsuelo en la explotación. Por otra parte, la gallinaza producida en la explotación se gestionará procediendo a su retirada inmediata tras cada ciclo de engorde por parte de empresa autorizada sin necesidad de acopios intermedios. No obstante, se deberá construir un estercolero con capacidad suficiente para almacenar el estiércol producido durante un ciclo productivo como medida preventiva contra la contaminación del suelo y de las aguas, evitando en todo caso que el mismo se acopie directamente sobre el suelo si no se produce la perfecta coordinación entre el fin del ciclo productivo y la recogida del estiércol por parte de la empresa gestora. El estercolero deberá poseer solera impermeable y estanca, sistema de recogida de lixiviados y paredes y cubierta que impidan el arrastre del estiércol por la lluvia. Con carácter previo al inicio de la actividad se deberá certificar ante el órgano sustantivo la impermeabilidad y estanqueidad de la solera de las naves y del estercolero mediante documento firmado por técnico competente. Los lixiviados recogidos en el estercolero deberán ser retirados junto con el estiércol por empresa gestora autorizada e inscrita en el registro de establecimientos SANDACH.  
En cuanto a las aguas residuales de la explotación y su posible afección a aguas superficiales o aguas subterráneas, existe un riesgo de vertido accidental, aunque no es de prever que en el desarrollo normal de la actividad y con las medidas adoptadas de almacenamiento y gestión de las mismas, se produzcan impactos negativos sobre estos recursos.  
  
- Impacto sobre la fauna.  
Durante el desarrollo de la actividad se podría producir un impacto sobre la fauna derivado de la propagación de enfermedades contagiosas y epidemias desde los animales estabulados hacia la fauna silvestre. La protección contra agentes transmisores de enfermedades se garantizará al estar la explotación aislada del exterior mediante vallado perimetral y disponer de la totalidad de medidas higiénico-sanitarias exigidas por la normativa sectorial vigente.  
- Impacto sobre la vegetación.  
La ampliación de la explotación avícola conllevará la ocupación de 1.441,50 m² de suelo agrícola de secano. No hay ocupación de suelo forestal ni suelo con otra protección.  
Aunque en el proyecto se indica que en la parcela 5 del polígono 7, que pasa a formar parte de la nueva explotación, se mantendrán los olivos existentes, la ortofoto de 2018 del visor cartográfico de la Generalitat muestra que se ha producido el arranque de la práctica totalidad de los mismos. El artículo 197, a) de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, expresa la obligación de dejar al menos la mitad de la superficie de la explotación libre de edificación o construcción y mantenerse en su uso agrario o forestal, o con sus características naturales propias. Por consiguiente, el promotor deberá realizar las plantaciones necesarias para que se cumpla dicha norma que contribuye a la integración de la instalación en el entorno.  
La afección a los cultivos colindantes como consecuencia del polvo generado por la maquinaria en la fase de construcción se verá reducido por las medidas contra el polvo propuestas para reducir la contaminación atmosférica: riegos periódicos y acopio de tierras al resguardo del viento.  
- Impacto sobre el paisaje.  
El impacto de la edificación sobre el paisaje es mínimo y compatible con el entorno ya que aunque se dispone de gran superficie ocupada, la altura sobre el terreno, 4,30 metros en cumbrera, es reducida y no crea grandes distorsiones en el entorno visual circundante.  
El vallado perimetral de la explotación actual (495 ml) se mantendrá sin necesidad de variación. En la ejecución de la nueva nave de engorde (nave C) no se precisarán desmontes o taludes, más allá de la explanación de la zona de ocupación, con una altura máxima de 0,80 metros de desnivel. Se tomarán medidas a la hora de consolidar la nueva construcción sobre dicho entorno visual, concretamente con cubiertas en color rojo granate, acorde con las normas subsidiarias de planeamiento de la Jana, y con el acabado exterior de los cerramientos exteriores mediante pintado con color beige que disimularán el efecto visual respecto al terreno circundante, dominado por los cultivos de olivar y cereal en secano.  
- Impacto sobre el patrimonio.  
La ampliación proyectada implica la construcción de una nave de 1.441,50 m² incrementándose la superficie ocupada de 2.883 m² hasta los 4.324,50 m². No se ve afectada la vía pecuaria del «Colada del Camí Vell de Sant Mateu» de 8.00 metros de ancho que linda por el oeste con la parcela 3 al estar la nueva nave situada a 88 metros de distancia, en la parcela 4, ni se afectan construcciones rurales existentes, ni abancalamientos o estructuras de piedra seca.  
La Dirección General de Cultura y Patrimonio, en fecha 24 de mayo de 2019, informa favorablemente el proyecto de ampliación de la granja a los efectos patrimoniales contemplados en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
- Consumo del recurso agua.  
La instalación de agua potable procede de la red municipal que el Ayuntamiento de la Jana desarrolló para las instalaciones ganaderas, de la cual se abastece desde hace muchos años y que seguirá utilizando en la ampliación en proyecto. El agua consumida en la explotación se destina a alimentación de los pollos, al baldeo de las instalaciones y agua sanitaria en wc y vestuario, con un consumo anual de toda la explotación de 5.836 m³ según la «guía de MTDs del sector de explotaciones intensivas de aves en la Comunidad Valenciana». Se aporta autorización del Ayuntamiento de la Jana para la conexión hídrica a la red municipal de suministro de agua a las granjas del término municipal, de fecha 21 de mayo de 2015, garantizando el suministro para el desarrollo de la actividad ganadera. El uso del agua deberá estar amparado por los títulos administrativos del órgano de cuenca que aseguren su disponibilidad para usos ganaderos; en caso contrario, el municipio deberá solicitar una asignación para usos ganaderos.  
2. Plan de vigilancia ambiental.  
El estudio de impacto ambiental deberá completarse con un plan de vigilancia ambiental que contendrá como mínimo los siguientes puntos:  
- Se comprobará periódicamente la estanqueidad e impermeabilidad de la solera de las naves y del estercolero. Después de cada vaciado y limpieza de los mismos se comprobará de forma visual la existencia de posibles fisuras procediéndose, en su caso, a repararlas.  
- Se deberán adoptar y vigilar de forma periódica las medidas higiénico-sanitarias para la prevención y control de la legionelosis, según el Real decreto 865/2003, de 4 de julio, por el que se establecen los criterios higiénico-sanitarios para la prevención y control de la legionelosis y demás normativa sectorial de aplicación.  
- La granja contará con un libro de registro en el que se anotarán todas las retiradas de estiércol realizadas por gestor autorizado, con indicación del volumen de estiércol retirado y la fecha en que se realice su retirada. Este libro deberá estar actualizado y a disposición de la autoridad sustantiva o ambiental siempre que estas lo requieran.  
- Se emitirá un informe especial cuando se presenten situaciones o sucesos excepcionales que impliquen deterioros ambientales o situaciones de riesgo, tanto en la fase de construcción como en la de explotación.  
- Se presentará anualmente, ante el órgano sustantivo, un informe sobre el desarrollo de la actividad, la aplicación de las medidas de protección y de restauración prescritas, de los controles realizados y de cualquier incidencia de carácter ambiental.  
  
Consideraciones jurídicas.  
El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el anexo I, grupo 1.a), de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El Decreto 105/2019, de 5 de julio, del Consell, por el que se establece la estructura orgánica básica de la Presidencia y de las consellerias de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre evaluación de impacto ambiental de proyectos. Mediante Resolución de 9 de agosto de 2019, el director general de Calidad y Educación Ambiental delega la competencia de evaluación de impacto ambiental de proyectos en el director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental (DOGV núm. 8614, de 16.08.2019).  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:  
  
Resolución  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de ampliación de la explotación avícola de engorde ubicada en el polígono 7, parcela 623 (anteriormente parcelas 3, 4 y 5), del término municipal de la Jana (Castellón), promovido por Boix-Gargallo, CB, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental, del resto de la documentación técnica aportada, y se complemente con la adopción de los condicionantes establecidos a continuación:  
1. El uso del agua deberá estar amparado por los títulos administrativos del órgano de cuenca que aseguren su disponibilidad para usos ganaderos; en caso contrario, el municipio deberá solicitar una asignación para usos ganaderos.  
2. Durante la fase de construcción de la nave:  
a) Se comprobará el correcto estado mecánico de todos los vehículos mediante las preceptivas revisiones técnicas.  
b) No se realizará ningún tipo de actividad de mantenimiento de la maquinaria en la propia parcela.  
c) Se aplicarán riegos en dosis suficiente en las zonas donde se produzca levantamiento de polvo y los acopios de tierras se realizarán al resguardo del viento.  
d) Los materiales de excavación, que se generen como excedentes de la ejecución estricta de la obra, se gestionarán de acuerdo con la Orden APM/1007/2017, de 10 de octubre, sobre normas generales de valorización de materiales naturales excavados para su utilización en operaciones de relleno y obras distintas a aquellas en las que se generaron o, en su defecto, serán entregados a gestor autorizado.  
3. De acuerdo con lo establecido en la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, al menos la mitad de la superficie de las parcelas ligadas a la explotación deberá quedar libre de edificación o construcción y mantenerse en su uso agrario o forestal, o con sus características naturales propias. El promotor realizará las plantaciones necesarias para que se cumpla dicha norma que contribuye a la integración de la instalación en el entorno.  
4. Con carácter previo a la concesión de la licencia ambiental se proyectará un estercolero con capacidad suficiente para almacenar el estiércol producido durante un ciclo productivo como medida preventiva contra la contaminación del suelo y de las aguas, evitando en todo caso que el mismo se acopie directamente sobre el suelo si no se produce la perfecta coordinación entre el fin del ciclo productivo y la recogida del estiércol por parte de la empresa gestora. El estercolero deberá poseer solera impermeable y estanca, sistema de recogida de lixiviados y paredes y cubierta que impidan el arrastre del estiércol por la lluvia y deberá estar construido antes de la puesta en marcha de la actividad.  
5. La solera de las naves y del estercolero deberán ser totalmente estancas e impermeables. Con carácter previo al inicio de la actividad se certificará ante el órgano sustantivo la impermeabilidad y estanqueidad de las mismas mediante documento firmado por técnico competente.  
6. Los lixiviados recogidos en el estercolero serán retirados junto con el estiércol por empresa gestora autorizada inscrita en el registro de establecimientos SANDACH.  
7. La ampliación de la granja estará sometida a la notificación prevista en el artículo 13 de la Ley 34/2007, de 15 de noviembre, de calidad del aire y protección de la atmósfera, en atención a la clasificación de la actividad como grupo C según el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera, establecido por el Real decreto 100/2011.  
8. El estudio de impacto ambiental se completará con un plan de vigilancia ambiental que contendrá como mínimo los siguientes puntos:  
- Se comprobará periódicamente la estanqueidad e impermeabilidad de la solera de las naves y del estercolero. Después de cada vaciado y limpieza de los mismos se comprobará de forma visual la existencia de posibles fisuras procediéndose, en su caso, a repararlas.  
- Se deberán adoptar y vigilar de forma periódica las medidas higiénico-sanitarias para la prevención y control de la legionelosis, según el Real decreto 865/2003, de 4 de julio, por el que se establecen los criterios higiénico-sanitarios para la prevención y control de la legionelosis y demás normativa sectorial de aplicación.  
- La granja contará con un libro de registro en el que se anotarán todas las retiradas de estiércol realizadas por gestor autorizado, con indicación del volumen de estiércol retirado y la fecha en que se realice su retirada. Este libro deberá estar actualizado y a disposición de la autoridad sustantiva o ambiental siempre que estas lo requieran.  
- Se emitirá un informe especial cuando se presenten situaciones o sucesos excepcionales que impliquen deterioros ambientales o situaciones de riesgo, tanto en la fase de construcción como en la de explotación.  
- Se presentará anualmente, ante el órgano sustantivo, un informe sobre el desarrollo de la actividad, la aplicación de las medidas de protección y de restauración prescritas, de los controles realizados y de cualquier incidencia de carácter ambiental.  
9. Las condiciones de la presente declaración de impacto ambiental podrán modificarse cuando concurra cualquiera de las circunstancias previstas en el artículo 44 de la Ley 21/2013, de 9 diciembre de evaluación ambiental.  
10. Cualquier modificación del proyecto será objeto de evaluación ambiental cuando sea un supuesto exigido por la normativa sectorial de evaluación ambiental vigente en el ámbito de la Comunitat Valenciana, aplicando el procedimiento de evaluación de impacto ambiental previsto en la misma.  
  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite, no cabe interponer recurso alguno, sin perjuicio de que puedan utilizarse los medios que en defensa de sus derechos estimen pertinentes.  
  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
La regulación de la vigencia de la presente declaración de impacto ambiental será la establecida en el artículo 43 de la citada Ley 21/2013.  
  
València, 18 de octubre de 2019.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Francisco Javier Quesada Ferre. [Por delegación del director general de Calidad y Educación Ambiental, según Resolución de 9 de agosto de 2019 (DOGV núm. 8614, de 16.08.2019).]»  
  
València, 8 de noviembre de 2019.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Francisco Javier Quesada Ferre. [Por delegación del director general de Calidad y Educación Ambiental, según Resolución de 9 de agosto de 2019 (DOGV núm. 8614, de 16.08.2019).]



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML