Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9325, del 26-04-2022 (2022/2910)

RESOLUCIÓ de 12 de gener de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte d'explotació de la concessió minera derivada del permís d'investigació Ragudo número 2789, per a cinc quadrícules mineres, al terme municipal de Viver. Expedient 160/2011/AIA.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9325

Data del DOGV
:   26-04-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/2910

CVE


Data del document
:   12-01-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Viver](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 12 de gener de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte d'explotació de la concessió minera derivada del permís d'investigació Ragudo número 2789, per a cinc quadrícules mineres, al terme municipal de Viver. Expedient 160/2011/AIA. [2022/2910]  
  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (1858612) 160/2011-AIA.  
Títol: concessió minera derivada del permís d'investigació Ragudo núm. 2789, per a cinc quadrícules mineres.  
Promotor: Eurominerales Cerámicos, SA.  
Autoritat substantiva: Direcció General d'Indústria, Energia i Mines de Castelló.  
Ref.: òrgan substantiu: MIEXCD/2005/5/12.  
Localització: polígon 1, parcel·les: 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10,69, 70, 71 i 72. Polígon 35, parcel·les: 36 i 37. Polígon 39, parcel·les: 4, 6, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 85, 86, 87, 88, 89, 156, 157, 158, 159, 160, 161, 163, 167, 170, 171, 194, 195, 204, 207, 208, 209, 210, 211, 212, 213, 214 i 219, del TM de Viver (Castelló).  
  
1. Antecedents  
En data 11 d'octubre de 2011, el Servei Territorial d'Energia de Castelló remet al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental la sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental del «Projecte d'explotació de la concessió minera derivada del permís d'investigació Ragudo número 2789», de recursos de la secció C), al terme municipal de Viver, per a sis quadrícules mineres. La sol·licitud de concessió derivada d'explotació es va iniciar en l'esmentat servei territorial el 30 d'agost de 2005 a nom d'MC Castellón, SL, que actuaria com a empresa explotadora. Una vegada atorgats els drets miners, aquesta empresa els va transferir, mitjançant canvi de titularitat autoritzat el 6 d'abril de 2006, a Eurominerales Cerámicos, SL, que s'inicia en el camp de la mineria.  
  
La documentació que es va presentar en el Servei Territorial d'Energia de Castelló en data 29 de novembre de 2005 (estudi geològic, projecte d'explotació i pla de restauració integral) està redactada el novembre de 2005 i en aquesta es preveia que l'àrea d'actuació es desenvoluparia en sis quadrícules mineres. Així mateix, l'estudi d'impacte ambiental, que es va presentar l'octubre de 2008, està elaborat per a una demarcació amb les mateixes quadrícules. No és fins a la presentació del Pla de restauració integral de juliol de 2013 que l'empresa fa constar en el text i els plans que són cinc les quadrícules mineres sol·licitades, sense que es tinga constància que això haja sigut notificat al Servei d'Avaluació Ambiental. De les sis quadrícules inicials, quatre estaven alineades de manera horitzontal i les altres dues se situaven en la part inferior dreta d'aquelles. Les cinc quadrícules atorgades no corresponen a la reducció en una quadrícula de les sis inicials (una de les dues inferiors), sinó a l'eliminació de les dues inferiors i a l'addició d'una quadrícula més -que no es considera en la documentació esmentada- sobre les quatre quadrícules horitzontals. Tot això, modifica l'escenari de l'estudi, canvia l'àmbit, les previsions i les característiques del projecte d'explotació, els seus impactes i les mesures correctores.  
  
Segons es reflecteix en el pla de la demarcació de la concessió d'explotació derivada Ragudo núm. 2789, elaborat i signat pels serveis territorials d'Indústria, Energia i Mines de Castelló, en data 25 d'octubre de 2021, les coordenades de les cinc quadrícules de la demarcació (European Datum 1950, ED50) són les següents:  
  
  
  
  
  
  
  
  
Coordenades geogràfiques europees  
Vertex Longitud (O) Latitud (N)  
P.P. 0º 39- 00?- 39º 58- 00?-  
1 0º 38- 40?- 39º 58- 00?-  
2 0º 38- 40??- 39º 57- 40?-  
3 0º 38- 00?- 39º 57- 40?-  
4 0º 38- 00?- 39º 57- 20?-  
5 0º 39- 20?- 39º 57- 20?-  
6 0º 39- 20?- 39º 57- 40?-  
7 0º 39- 00?- 39º 57- 40?-  
  
  
2. Objecte i característiques del projecte segons la documentació aportada  
L'explotació es localitza en les parcel·les ja assenyalades dels polígons 1, 35 i 39 del terme municipal de Viver. Segons les dades i la informació continguda en la documentació presentada pel promotor, l'àrea afectada directament pel llavorament s'estén sobre unes 49,6 ha de les quals 40,67 seran per a l'explotació. Es pretén extraure els materials argilencs del tram superior del Buntsandstein, que afloren en la concessió, mitjançant una explotació a cel obert amb bancs descendents. Les labors d'explotació constaran de tres bancs en seqüència descendent, que arribaran a huit bancs en el turó que corona l'explotació, en tindre la massa del mineral a explotar una alçària superior a l'abast del braç de la pala retroexcavadora. Els bancs tindran una alçària d'entre 8 m a 10 m (màxim), tant en el desmunt del recobriment del paquet calcari suprajacent a les argil·lites en el sector central del permís, com en les operacions d'extracció del material beneficiable. Després de finalitzar l'avanç es deixaran unes plataformes de 12 m.  
  
La morfologia resultant després de la restauració serà ben diferent, perquè el perfil de 8 a 10 m x 12 m només romandrà en els buits enterrats després de la remodelació morfològica, atés que en les vessants que hagen de romandre visibles, se situaran talussos continus només alterats per alguna plataforma que s'haja d'utilitzar per a labors silvícoles i/o accés a camps de cultiu. La inclinació del talús resultant oscil·larà entre 27° i 30° d'acord amb l'entorn.  
L'arrancada es realitzarà per mitjans mecànics en les labors d'aprofitament, encara que en la fase de desmunt de les calcàries del turó s'haurà de recórrer a l'ús d'explosius per a extraure'n el recobriment, que no pot ser excavat mitjançant una retroexcavadora hidràulica; el mateix succeirà amb les intercalacions d'arenisques i conglomerats.  
L'inici de les labors es realitzarà en el límit NW de la concessió per damunt de la via fèrria, avançant en sentit WE, i descendint cap al sud. Es durà a terme mitjançant set fases, en altres tantes zones d'explotació, restaurant de manera cronològica les zones explotades. Els talussos resultants de l'excavació seran modelats de manera que s'aconseguisca un perfil geotècnicament estable, integrat en la morfologia característica de l'entorn i on siga factible la implantació posterior de la vegetació. En un principi no serà necessari l'aportació de material de rebliment, ja que s'anirà transferint d'una fase a una altra, i permetrà que, al mateix temps que es realitza l'explotació, es puga restaurar la fase anterior de l'activitat. Malgrat la transferència i reserva de materials per a rebliment, arribarà un moment en què aquests seran insuficients i s'haurà de començar simultàniament l'explotació en la zona baixa i les labors de rebaix en la part alta de la demarcació, la qual cosa dotarà de materials de rebliment la part explotada, al mateix temps que perfilarà els futurs talussos de restauració.  
El volum total d'excavació s'estableix en 10,9 Mm³, dels quals s'espera comercialitzar 7,7 Mm³ d'argila beneficiable en banc, que, amb una densitat d'1,9 t/m³, suposen 14,6 Mt, i queden 3,1 Mm³ com a estèril aprofitable per a conformar la morfologia final i 117.000 m³ de sòl edàfic per a la restauració del sòl. La producció desitjada s'estima en 300.000 tm/a, per la qual cosa a aquest ritme de producció les reserves s'esgotarien als 51 anys d'iniciada l'activitat.  
En un principi no està previst instal·lar cap planta de tractament per al material dins de la concessió minera, sinó tan sols una zona d'apilament per a homogeneïtzació de les argiles previ a la càrrega en camió. A causa de l'exigència per part de les indústries consumidores d'aquestes substàncies d'uns diàmetres determinats, no es descarta la possibilitat d'haver d'instal·lar una planta mòbil de molta, com a pas previ a la càrrega del material, que se situaria al costat de l'apilament d'homogeneïtzació.  
  
3. Informació pública i consulta a les administracions afectades  
La Conselleria d'Indústria, Comerç i Innovació va sotmetre el projecte de «Projecte d'explotació de la concessió minera derivada del permís d'investigació Ragudo número 2789, de recursos de la secció C)» a informació pública, mitjançant un anunci publicat en el DOGV de data 21 de maig de 2009, per un termini de 30 dies. L'òrgan substantiu va formular consulta a l'Institut Geològic i Miner d'Espanya (IGME) i a l'Àrea Forestal de la DG de Gestió del Medi Natural. Es va emetre certificat d'informació pública i resultat d'aquesta, realitzat pel cap del Servei Territorial d'Energia, de data 3 d'octubre de 2011. Consta en l'expedient administratiu la resolució d'autorització per a la realització de prospecció paleontològica emesa en data 17 de juny de 2009 (referència 2009/0533-CS). L'11 d'agost de 2009 la DG de Gestió del Medi Natural emet informe forestal en què sol·licita la redacció d'un nou pla de restauració integral, de conformitat amb el Decret 82/2005. El 9 de setembre de 2009 va tindre entrada en l'òrgan substantiu informe de l'IGME, que assenyala algunes mancances documentals. El promotor aporta documentació a l'expedient amb l'objectiu d'esmenar les qüestions indicades pels organismes consultats.  
  
4. Tramitació administrativa ambiental  
En data 11 d'octubre de 2011, el Servei Territorial d'Energia de Castelló remet al Servei d'Avaluació Ambiental el projecte d'explotació, l'estudi d'impacte ambiental i el pla de restauració integral (d'ara en avant PRI) de l'espai afectat pel projecte i el resultat de la informació pública. S'acompanya aquest escrit de l'informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre l'afecció a domini públic hidràulic o a les seues zones de servitud i policia, incidència en el règim de corrents i disponibilitat de recursos hídrics. També s'hi adjunta escrit favorable del Servei de Patrimoni Arqueològic, Etnològic i Històric de la Conselleria de Cultura i Esports.  
  
En data 30 de novembre de 2011, el Servei Territorial d'Energia remet un escrit al qual adjunta un informe del Servei de Gestió Forestal mitjançant el qual es procedeix a la devolució de la documentació en espera que es tramite un nou PRI per haver sigut detectades deficiències tècniques que han de ser esmenades.  
En data 30 de maig de 2013, la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial requereix a l'òrgan substantiu que aclarisca si s'està tramitant per part del promotor un nou PRI o si, en cas contrari, s'ha de continuar el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental malgrat l'informe desfavorable sobre el PRI.  
El 17 de setembre de 2013, el Servei Territorial d'Energia adjunta còpia al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental del nou PRI que el promotor ha sol·licitat.  
Des de l'inici de la tramitació de l'expedient, es té constància de fins a huit informes desfavorables sobre el PRI emesos per part del Servei d'Ordenació i Gestió Forestal, l'últim d'aquests emés el març de 2016, en contestació a altres punts informes redactats pel promotor. Després de la recepció d'aquest informe, al maig del mateix any el promotor dirigeix un escrit al Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló en el qual aclareix i rebat les consideracions del Servei d'Ordenació i Gestió Forestal, i sol·licita la tramitació de la declaració d'impacte ambiental i l'aprovació del Pla de restauració integral perquè es puga atorgar la concessió minera Ragudo núm. 2789.  
  
Després del tràmit anterior, el 20 de maig de 2016 té entrada en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental un escrit del Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló en el qual es reitera que es prosseguisca la tramitació de l'expedient i s'emeta la declaració d'impacte ambiental.  
En data 30 de setembre de 2016, es rep escrit del Servei Territorial d'Indústria i Energia en el qual s'exposa una relació dels tràmits realitzats amb aquest servei, i se sol·licita novament l'emissió de la declaració d'impacte ambiental. També s'hi adjunta escrit amb les recomanacions del Síndic de Greuges de data 9 d'agost de 2016 (registre d'eixida núm. 17.100, queixa 1600518). En aquest escrit, el síndic indica, en relació amb el PRI, que «s'adona d'un total de huit informes desfavorables, alguns dels quals són emesos bastant després de la seua sol·licitud i sense concretar quins són exactament els defectes ja esmenats i els que encara es troben pendents d'esmena. I tot això, havent-hi transcorregut quasi 10 anys des que se sol·licita el primer informe amb data 1 de juliol de 2007 i quasi 11 anys des que es demana la concessió minera amb data 29 de novembre de 2005». Conclou l'escrit recomanant a les conselleries d'Economia Sostenible i d'Agricultura i Medi Ambient que «extremen els seus esforços per a impulsar la tramitació administrativa i la resolució de la sol·licitud de concessió minera derivada del permís d'investigació Ragudo núm. 2789».  
  
El 27 de febrer de 2017, la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental requereix documentació perquè l'explotació dels recursos de la concessió minera Ragudo núm. 2789 s'adapte al que s'ha regulat en la memòria ambiental del Pla general de Viver, que va emetre la Comissió Territorial d'Avaluació Ambiental el 9 de febrer de 2017. Assenyala que la viabilitat ambiental del projecte queda condicionada al fet que el perímetre d'explotació de la concessió minera s'ajuste al sòl no urbanitzable comú genèric, per la qual cosa el promotor haurà de realitzar un nou projecte d'explotació, que haurà d'anar acompanyat del corresponent estudi d'avaluació d'impacte ambiental, i assenyala una sèrie de prescripcions tècniques.  
El 31 de març de 2017, el Servei Territorial de Castelló contesta al requeriment anterior i adjunta un escrit del promotor en el qual sol·licita al servei esmentat que anul·le el requeriment de documentació i s'emeta la corresponent declaració d'impacte ambiental.  
El 15 de juny de 2017, la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental emet una declaració d'impacte ambiental en la qual s'estima no acceptable, només als efectes ambientals, el «Projecte d'explotació de la concessió minera derivada del permís d'investigació Ragudo número 2789» per no ajustar-se a la valoració continguda en la memòria ambiental del Pla general de Viver, per incloure parcialment en el seu àmbit d'explotació terrenys les característiques ambientals i tècniques dels quals són incompatibles amb el desenvolupament de l'ús miner d'acord amb l'avaluació ambiental estratègica realitzada al Pla general en tramitació.  
La declaració d'impacte ambiental va ser publicada en el DOGV núm. 8109, de 21 d'agost de 2017, i comunicada al servei territorial, al promotor i a l'Ajuntament de Viver el 15 de juny d'aquest any. El Servei Territorial d'Indústria i Energia comunica al promotor el 4 d'agost que s'obri el tràmit d'audiència perquè puga presentar al·legacions en el termini de quinze dies. Després de rebre les al·legacions el 24 de gener de 2018, la Direcció General d'Indústria i Energia resol declarar la terminació de l'expedient de sol·licitud de la concessió derivada de la concessió minera Ragudo núm. 2789, amb la cancel·lació de la inscripció i l'arxivament de les actuacions.  
  
5. Actuacions posteriors a l'emissió de la DIA  
Després del recurs interposat pel promotor davant el Tribunal Contenciós Administratiu, la Direcció General d'Indústria, Energia i Mines remet en data 15 d'octubre de 2021 la Sentència núm. 380/2021, de la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, procediment ordinari número: 1/72/2019. En l'escrit es comunica que es va enviar l'expedient complet a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental, perquè una vegada rebut emeta, al més prompte possible i dins del termini que determina la sentència, la declaració d'impacte ambiental, amb vista a acomplir la part dispositiva de la sentència indicada, en la qual es reconeix en el punt dos de la seua decisió: «Anul·lar, per ser contràries a dret, les indicades resolucions administratives, i reconéixer, com a situació jurídica individualitzada, el dret de l'actora a l'atorgament, en el termini màxim de dos mesos, de la concessió minera derivada del permís d'investigació Ragudo núm. 2789, de cinc quadrícules mineres, de recursos de la secció C, al terme municipal de Viver (Castelló)».  
  
El 8 de novembre de 2021, el TSJ-CV emet el decret pel qual es declara la fermesa de la sentència, ja que en el termini establit cap de les parts ha presentat recurs de cassació contra la resolució. La comunicació formulada pel TSJ-CV de l'esmentat decret té entrada en el Registre de la Generalitat el 15 de novembre de 2021.  
Així doncs, la present declaració d'impacte ambiental s'emet per a acomplir la part dispositiva de la Sentència núm. 380/2021, de la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, ja que la seua resolució favorable és imprescindible per a l'atorgament de la concessió minera.  
  
6. Consideracions ambientals i territorials. Afeccions legals  
Quan l'octubre de 2011 es va iniciar la tramitació de l'expedient en el Servei d'Impacte Ambiental (així com l'agost de 2005, en el moment de presentar-se la sol·licitud de concessió minera davant l'òrgan substantiu), el planejament urbanístic vigent al municipi de Viver eren les normes subsidiàries de planejament urbanístic (d'ara en avant NNSS), aprovades el 10 de maig de 1990, les quals no van ser sotmeses a cap tràmit d'avaluació ambiental, ni tampoc estaven homologades a l'LRAU. Segons el pla consultat, corresponent a una modificació puntual de les NNSS el febrer de 1991, les quadrícules de la concessió se situaven sobre sòl no urbanitzable: els relleus cavallonats corresponien a sòl qualificat com a no urbanitzable d'especial protecció i els d'ús agrícola com a sòl no urbanitzable genèric. En les normes per al sòl no urbanitzable d'especial protecció (articles 114 i 115 de les NNSS) s'establien una sèrie d'usos: els ja existents, forestals, de repoblació, edificacions d'utilitat pública i interés social, etc. Per al sòl no urbanitzable genèric (articles 118 i 119 de les NNSS), els usos permesos eren «els previstos en la Llei del règim del sòl i ordenació urbana». En cap dels dos casos figurava l'ús miner -ni el ramader-, ja que les determinacions d'ús i les lleis del moment no desenvolupaven i concretaven les actuacions que podien instal·lar-se en cada sòl.  
  
Ja que no s'han de tindre en compte les normes posteriors a l'inici de tramitació de l'expedient, per a aquesta activitat seria aplicable el que es disposa en la Llei 10/2004, de 9 de desembre, del sòl no urbanitzable. Aquesta llei recull en el seu article 24. 1 que l'explotació de pedreres, extracció d'àrids i de terres o recursos geològics, miners o hidrològics en sòl no urbanitzable comú «exigeix la declaració d'interés comunitari anterior en els termes previstos en aquesta llei». Pel que fa al sòl no urbanitzable protegit, la mateixa llei determina en l'article 16 que els plans generals i, si escau, els plans especials, o planejament sectorial determinants de la seua protecció específica, establiran les normes d'utilització, conservació i aprofitament que garantisquen la consecució dels fins determinants d'aquesta protecció. A més, segons l'article 17, en el sòl no urbanitzable protegit, només es podran realitzar instal·lacions, construccions o obres que tinga previstes el planejament per ser necessàries i compatibles amb el millor aprofitament, conservació, cura i restauració dels recursos naturals. Cal assenyalar, igualment, que la Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre avaluació dels efectes de determinats plans i programes en el medi ambient, de conformitat amb la seua disposició transitòria primera, resulta aplicable als plans el primer acte preparatori formal dels quals siga posterior al 21 de juliol de 2004, i es requereix, per tant, l'avaluació ambiental del pla especial.  
  
No consta en l'expedient cap certificat de compatibilitat ni declaració d'interés comunitari ni pla especial que empare l'ús miner en l'àmbit pretés. En virtut de la normativa urbanística vigent del municipi en el moment d'iniciar-se l'expedient, cal concloure que l'ús miner no estava previst de manera explícita en el sòl no urbanitzable. Per a permetre aquest ús en sòl no urbanitzable protegit, hauria de modificar-se el planejament, o tramitar-se un pla especial i, en qualsevol cas, ambdós haurien de ser sotmesos a una avaluació ambiental prèviament. Pel que fa al sòl no urbanitzable comú, seria necessària la declaració d'interés comunitari prèvia.  
També hi és aplicable el Decret 82/2005, de 22 d'abril, del Consell de la Generalitat, d'ordenació ambiental d'explotacions mineres en espais forestals de la Comunitat Valenciana -en vigor a l'inici de l'expedient- que en la seua disposició addicional tercera 1 assenyala que: «les explotacions mineres que pretenguen desenvolupar-se en serres o terrenys forestals classificats com a sòl no urbanitzable comú o sotmés a protecció especial, sense regulació de l'activitat minera com a ús compatible, requeriran la modificació o revisió prèvia del pla general o, si escau, l'elaboració i aprovació d'un pla especial d'acord amb la legislació urbanística de la Comunitat Valenciana que ordene l'ús i l'aprofitament miner (?)». Aquesta circumstància no ha sigut considerada pel promotor (ni advertida pel Servei d'Ordenació Forestal).  
Tots els terrenys del nord de la demarcació limítrofes amb la via fèrria formen part del lloc d'importància comunitària (LIC) «Alt Palància». La proposta de LIC per a la constitució de la Xarxa Natura 2000, es va formular mitjançant l'Acord del Consell de 10 de juliol de 2001, sobre la base de la presència en determinats espais d'hàbitats o espècies considerats prioritaris, en aplicació de la Directiva 92/43/CEE, de 21 de maig, de conservació d'hàbitats naturals i de la flora i fauna silvestres. De conformitat amb l'esmentada Directiva (transposada a l'ordenament espanyol mitjançant el Reial decret 1997/1995, de 7 de desembre), i amb la Llei 4/1989, de 27 de març (vigents en el moment d'iniciar-se l'expedient considerat), Qualsevol pla o projecte que, sense tindre relació directa amb la gestió del lloc o sense ser necessari per a aquesta puga afectar de manera apreciable els esmentats llocs, siga individualment o en combinació amb altres plans o projectes, se sotmetrà a una adequada avaluació de les seues repercussions en el lloc, que es realitzarà d'acord amb les normes que siguen aplicables, d'acord amb el que s'estableix en la legislació bàsica estatal i en les normes addicionals de protecció dictades per les comunitats autònomes, tenint en compte els objectius de conservació d'aquest lloc. Vistes les conclusions de l'avaluació de les repercussions en el lloc i supeditat al que es disposa en l'apartat 4 d'aquest article, les comunitats autònomes corresponents només manifestaran la seua conformitat amb aquest pla o projecte després d'haver-se assegurat que no causarà perjudici a la integritat del lloc en qüestió i, si escau, després d'haver-lo sotmés a informació pública (article 6.3). El promotor no aporta cap documentació que analitze l'afecció del projecte sobre l'esmentat espai i els hàbitats i espècies presents en aquest (de fet, l'estudi d'impacte ambiental es va elaborar sense incloure en l'àmbit d'estudi la quadrícula superior), per la qual cosa no és possible assegurar que aquest no causarà perjudici a la integritat de l'esmentat lloc. Resulta, per tant, procedent excloure de la concessió d'explotació qualsevol actuació prevista al nord del traçat del ferrocarril.  
D'altra banda, en relació amb el terreny forestal (classificat com a sòl no urbanitzable d'especial protecció forestal en les NNSS de Viver, vigents el 2005), no és possible cap pronunciament en matèria d'avaluació d'impacte ambiental del projecte, ja que es requereix en tot cas un pla especial o una modificació del planejament esmentat, subjectes en qualsevol cas a avaluació ambiental de plans i programes amb caràcter previ (o simultani) a la tramitació de qualsevol projecte d'explotació dels recursos miners en l'àmbit del pla.  
Per tant, l'àmbit de l'àrea d'actuació de l'activitat extractiva quedaria circumscrit a les parcel·les 85, 86, 88, 89,170, 171, 190, 194, 195, 214, 213, 212, 211, 210, 209, 208, 207, 161, 160, 159, 157, 156, 204, 155, 221, 223, 154, 81, 201, i 202 del polígon 39, de caràcter agrícola (no forestal). Tot això, d'acord amb les limitacions de precisió derivades de la correlació entre la cartografia de la documentació gràfica rebuda amb la de les NNSS de Viver de l'any 1990 i considerant la cartografia de les sis quadrícules mineres reflectides en l'estudi d'impacte ambiental. En conseqüència, el projecte d'explotació haurà d'ajustar-se a l'àmbit anteriorment indicat, que inclourà un projecte de restauració del terreny afectat per l'explotació (exigible en tot cas el 2005, estant vigent el Reial decret 2994/1982, de 15 d'octubre, i l'Ordre de 20.11.1984).  
  
  
7. Marc normatiu  
En el moment de l'inici de l'expedient, l'avaluació d'impacte ambiental de projectes estava regulada en la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental de la Generalitat Valenciana; el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, i el Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny (posteriorment modificat pel Reial decret legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'avaluació d'impacte ambiental de projectes), desenvolupat pel RD 1131/1988, de 30 de setembre. El projecte considerat ha de sotmetre's a avaluació d'impacte ambiental per trobar-se tipificat en l'annex I, grup 3. Extracció i transformació de minerals no energètics i productes derivats, epígraf c1. Materials de construcció (substàncies argilenques, roques i pissarres, elaboració d'àrids per trituració, algeps, roques ornamentals) del Decret 162/1990.  
  
  
8. Consideracions jurídiques  
El projecte examinat està subjecte a avaluació d'impacte ambiental d'acord amb l'annex I, apartat 3.c.1, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual es va aprovar el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat, d'impacte ambiental.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la secció tercera del capítol tercer del Decret 162/1990 i en les altres disposicions que hi són aplicables.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
Per tot l'anterior, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que tinc, resolc:  
  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi siguen aplicables, el projecte de la «Concessió minera derivada del permís d'investigació Ragudo núm. 2789» en el TM de Viver, sempre que aquest es restringisca a les parcel·les 85, 86, 88, 89,170, 171, 190, 194, 195, 214, 213, 212, 211, 210, 209, 208, 207, 161, 160, 159, 157, 156, 204, 155, 221, 223, 154, 81, 201, i 202 del polígon 39, de caràcter no forestal, i això haurà de complir les condicions següents:  
- De conformitat amb la normativa vigent a l'inici de l'expedient o la que, si escau, resulte aplicable, el promotor haurà de disposar del certificat de compatibilitat urbanística dels terrenys per al seu ús miner.  
  
- Serà necessari formalitzar davant l'òrgan competent en matèria de mineria la presentació d'un nou projecte d'explotació ajustat a l'esmentat àmbit i acompanyar un projecte de restauració coherent amb aquesta delimitació.  
- El projecte d'explotació incorporarà mesures preventives específiques per a la reducció dels impactes ambientals derivats de l'explotació, en particular, limitació de l'emissió de partícules a l'atmosfera, contaminació de llits per arrossegament de material i contaminació del sòl per abocaments accidentals. S'incorporarà un pla de vigilància que preveurà el control documental del compliment de les mesures preventives i correctores aplicades i la seua eficàcia.  
- El projecte de restauració procurarà la integració dels terrenys explotats en l'entorn mitjançant l'execució de talussos i desmunts de pendent similar a la de l'entorn i la revegetació dels terrenys. Descriurà els materials a emprar i el perfil resultant, així com el cronograma de restauració, en coordinació amb el d'explotació.  
  
- Hauran d'excloure's de l'àmbit de l'explotació les parcel·les no esmentades expressament en la resolució, que no queden emparades per aquesta, sense perjudici que el promotor puga instar l'explotació d'aquestes mitjançant els instruments urbanístics adequats. En aquest sentit, haurà d'elaborar per a la seua posterior aprovació un pla especial i/o una declaració d'interés comunitari, segons s'especifica en l'apartat de consideracions ambientals. Serà sobre aquests documents sobre els que es determinaran detalladament les característiques del potencial impacte, les mesures protectores i correctores, les actuacions a desenvolupar i la redacció del Pla de vigilància ambiental en aquest àmbit.  
  
D'acord amb la disposició transitòria primera de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, la regulació de la vigència de les declaracions d'impacte ambiental establida en l'article 43 de l'esmentada Llei 21/2013 és aplicable a aquesta resolució.  
  
Segon  
a) L'actual declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, d'acord amb el que es disposa en l'article 28 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
b) Aquesta declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en via administrativa i judicial contra l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
Tercer  
En el procediment d'autorització del projecte l'òrgan substantiu haurà de tindre en compte l'avaluació d'impacte ambiental efectuada atenent el que s'estableix en l'article 32 del Decret 162/1990, referits al contingut i condicionat de l'autorització.  
  
València, 12 de gener de 2022.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9325, del 26-04-2022 (2022/2910)

RESOLUCIÓN de 12 de enero de 2022, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto de explotación de la concesión minera derivada del permiso de investigación Ragudo, número 2789, para cinco cuadrículas mineras, en el término municipal de Viver. Expediente 160/2011/AIA.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9325

Fecha DOGV
:   26-04-2022

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2022/2910

CVE


Fecha del documento
:   12-01-2022

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Viver](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 12 de enero de 2022, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto de explotación de la concesión minera derivada del permiso de investigación Ragudo, número 2789, para cinco cuadrículas mineras, en el término municipal de Viver. Expediente 160/2011/AIA. [2022/2910]  
  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: (1858612) 160/2011-AIA.  
Título: concesión minera derivada del permiso de investigación «Ragudo» núm. 2789, para cinco cuadrículas mineras.  
Promotor: Eurominerales Cerámicos, SA.  
Autoridad sustantiva: Dirección General de Industria, Energía y Minas de Castellón.  
Ref. órgano sustantivo: MIEXCD/2005/5/12.  
Localización: polígono 1, parcelas: 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10,69, 70, 71 y 72. Polígono 35, parcelas: 36 y 37. Polígono 39, parcelas: 4, 6, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 85, 86, 87, 88, 89, 156, 157, 158, 159, 160, 161, 163, 167, 170, 171, 194, 195, 204, 207, 208, 209, 210, 211, 212, 213, 214 y 219, del TM de Viver (Castellón).  
  
1. Antecedentes  
En fecha 11 de octubre de 2011, el Servicio Territorial de Energía de Castellón remite al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental la solicitud de evaluación de impacto ambiental del «Proyecto de explotación de la concesión minera derivada del permiso de investigación Ragudo, número 2789», de recursos de la sección C), en el término municipal de Viver para seis cuadrículas mineras. La solicitud de concesión derivada de explotación se inició en el citado servicio territorial el 30 de agosto de 2005 a nombre de MC Castellón, SL, que actuaría como empresa explotadora. Una vez otorgados los derechos mineros, dicha empresa los transfirió, mediante cambio de titularidad autorizado el 6 de abril de 2006, a Eurominerales Cerámicos, SL, quien se inicia en el campo de la minería.  
La documentación que se presentó en el Servicio Territorial de Energía de Castellón en fecha 29 de noviembre de 2005 (estudio geológico, proyecto de explotación y plan de restauración integral) está redactada en noviembre de 2005 y en ella se preveía que el área de actuación se desarrollaría en seis cuadrículas mineras. Asimismo, el estudio de impacto ambiental, que se presentó en octubre de 2008, está elaborado para una demarcación con las mismas cuadrículas. No es hasta la presentación del Plan de restauración integral de julio de 2013 cuando la empresa hace constar en el texto y planos que son cinco las cuadrículas mineras solicitadas, sin que se tenga constancia de que ello haya sido notificado al Servicio de Evaluación Ambiental. De las seis cuadriculas iniciales, cuatro estaban alineadas de forma horizontal y las dos restantes se ubicaban en la parte inferior derecha de aquellas. Las cinco cuadrículas otorgadas no corresponden a la reducción en una cuadrícula de las seis iniciales (una de las dos inferiores), sino a la eliminación de las dos inferiores y a la adición de una cuadrícula más -que no se considera en la documentación citada- sobre las cuatro cuadrículas horizontales. Todo lo cual modifica el escenario del estudio, cambia el ámbito, las previsiones y las características del proyecto de explotación, sus impactos y las medidas correctoras.  
Según se refleja en el plano de la demarcación de la concesión de explotación derivada «Ragudo» núm. 2789, elaborado y firmado por los servicios territoriales de Industria, Energía y Minas de Castellón, en fecha 25 de octubre de 2021, las coordenadas de las cinco cuadrículas de la demarcación (European Datum 1950, ED50) son las siguientes:  
  
  
  
Coordenadas geográficas europeas  
Vértice Longitud (O) Latitud (N)  
P.P. 0º 39- 00?- 39º 58- 00?-  
1 0º 38- 40?- 39º 58- 00?-  
2 0º 38- 40??- 39º 57- 40?-  
3 0º 38- 00?- 39º 57- 40?-  
4 0º 38- 00?- 39º 57- 20?-  
5 0º 39- 20?- 39º 57- 20?-  
6 0º 39- 20?- 39º 57- 40?-  
7 0º 39- 00?- 39º 57- 40?-  
  
  
2. Objeto y características del proyecto según la documentación aportada.  
La explotación se localiza en las parcelas ya reseñadas, de los polígonos 1, 35 y 39 del término municipal de Viver. Según los datos y la información contenida en la documentación presentada por el promotor, el área afectada directamente por el laboreo se extiende sobre unas 49,6 ha de las que 40,67 serán para la explotación. Se pretende extraer los materiales arcillosos del tramo superior del Buntsandstein, aflorantes en la concesión, mediante una explotación a cielo abierto con bancos descendentes. Las labores de explotación constarán de tres bancos en secuencia descendente, que llegarán a ocho bancos en el cerro que corona la explotación, al tener la masa del mineral a explotar mayor altura que el alcance del brazo de la pala retroexcavadora. Los bancos tendrán una altura de entre 8 m a 10 m (máximo), tanto en el desmonte del recubrimiento del paquete calizo suprayacente a las argilitas en el sector central del permiso, como en las operaciones de extracción del material beneficiable. Tras finalizar el avance se dejarán unas plataformas de 12 m.  
La morfología resultante tras la restauración será bien distinta, pues el perfil de 8 a 10 m x 12 m solo permanecerá en los huecos enterrados tras la remodelación morfológica, dado que en las laderas que deban permanecer visibles, se situarán taludes continuos solo alterados por alguna plataforma que se tenga que utilizar para labores selvícolas y/o acceso a campos de cultivo. La inclinación del talud resultante oscilará entre 27º y 30º en consonancia con el entorno.  
El arranque se realizará por medios mecánicos en las labores de aprovechamiento, aunque en la fase de desmonte de las calizas del cerro se tendrá que recurrir al uso de explosivos para extraer el recubrimiento, que no puede ser excavado mediante una retroexcavadora hidráulica; lo mismo sucederá con las intercalaciones de areniscas y conglomerados.  
El inicio de las labores se realizará en el límite NW de la concesión por encima de la vía férrea, avanzando en sentido WE, y descendiendo hacia el sur. Se llevará a cabo mediante siete fases, en otras tantas zonas de explotación, restaurando de forma cronológica las zonas explotadas. Los taludes resultantes de la excavación serán modelados de manera que se consiga un perfil geotécnicamente estable, integrado en la morfología característica del entorno y donde sea factible la implantación posterior de la vegetación. En un principio no será necesario el aporte de material de relleno, puesto que se irá transfiriendo de una fase a otra, permitiendo que al tiempo que se realiza la explotación, se pueda ir restaurando la fase anterior de la actividad. Pese a la transferencia y reserva de materiales para relleno, llegará un momento en el que estos serán insuficientes y, se deberá dar comienzo simultáneamente a la explotación en la zona baja y a las labores de rebaje en la parte alta de la demarcación, lo cual irá dotando de materiales de relleno a la parte explotada, al tiempo que irá perfilando los futuros taludes de restauración.  
El volumen total de excavación se establece en 10,9 Mm³, de los que se esperan comercializar 7,7 Mm³ de arcilla beneficiable en banco, que, con una densidad de 1,9 t/m³, suponen 14,6 Mt, quedando 3,1 Mm³ como estéril aprovechable para conformar la morfología final y 117.000 m³ de suelo edáfico para la restauración del suelo. La producción deseada se estima en 300.000 tm/a, por lo que a ese ritmo de producción las reservas se agotarían a los 51 años de iniciada la actividad.  
En un principio no está previsto instalar ninguna planta de tratamiento para el material dentro de la concesión minera, sino tan solo una zona de acopio para homogeneización de las arcillas previo a la carga en camión. Debido a la exigencia por parte de las industrias consumidoras de estas sustancias de unos diámetros determinados, no se descarta la posibilidad de tener que instalar una planta móvil de molienda, como paso previo a la carga del material, que se situaría junto al acopio de homogeneización.  
  
3. Información pública y consulta a las administraciones afectadas.  
La Conselleria de Industria, Comercio e Innovación sometió el proyecto de «Proyecto de explotación de la concesión minera derivada del permiso de investigación Ragudo, número 2789», de recursos de la sección C)» a información pública, mediante anuncio publicado en el DOGV de fecha 21 de mayo de 2009, por un plazo de 30 días. Se formuló consulta por el órgano sustantivo al Instituto Geológico y Minero de España (IGME) y al Área Forestal de la DG de Gestión del Medio Natural. Se emitió certificado de información pública y resultado de la misma, realizado por el jefe del Servicio Territorial de Energía, de fecha 3 de octubre de 2011. Consta en el expediente administrativo resolución de autorización para la realización de prospección paleontológica emitida en fecha 17 de junio de 2009 (referencia 2009/0533-CS). El 11 de agosto de 2009 se remite por la DG de Gestión del Medio Natural informe forestal, solicitando la redacción de un nuevo Plan de restauración integral de conformidad con el Decreto 82/2005. El 9 de septiembre de 2009, tuvo entrada en el órgano sustantivo informe del IGME, que señala algunas carencias documentales. El promotor aporta documentación al expediente con el objetivo de subsanar las cuestiones indicadas por los organismos consultados.  
4. Tramitación administrativa ambiental  
En fecha 11 de octubre de 2011, el Servicio Territorial de Energía de Castellón remite al Servicio de Evaluación Ambiental el proyecto de explotación, el estudio de impacto ambiental, y el plan de restauración integral (en adelante PRI) del espacio afectado por el proyecto y el resultado de la información pública. Se acompaña dicho escrito del informe favorable de la Confederación Hidrográfica del Júcar sobre la afección a dominio público hidráulico o a sus zonas de servidumbre y policía, incidencia en el régimen de corrientes y disponibilidad de recursos hídricos. También se adjunta escrito favorable del Servicio de Patrimonio Arqueológico, Etnológico e Histórico de la Conselleria de Cultura y Deportes.  
En fecha 30 de noviembre de 2011, el Servicio Territorial de Energía remite un escrito al que adjunta un informe del Servicio de Gestión Forestal mediante el que se procede a la devolución de la documentación a la espera de que se tramite un nuevo PRI por haber sido detectadas deficiencias técnicas que deben ser subsanadas.  
En fecha 30 de mayo de 2013, la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial requiere al órgano sustantivo que aclare si se está tramitando por parte del promotor un nuevo PRI o si, en caso contrario, se debe continuar con el trámite de evaluación de impacto ambiental a pesar del informe desfavorable sobre el PRI.  
El 17 de septiembre de 2013, el Servicio Territorial de Energía adjunta copia, al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, del nuevo PRI que el promotor ha solicitado.  
Desde el inicio de la tramitación del expediente, se tiene constancia de hasta 8 informes desfavorables sobre el PRI emitidos por parte del Servicio de Ordenación y Gestión Forestal, el último de ellos emitido en marzo de 2016, en contestación a otros tantos informes redactados por el promotor. Tras la recepción de ese informe, en mayo del mismo año el promotor dirige un escrito al Servicio Territorial de Industria y Energía de Castellón en el que aclara y rebate las consideraciones del Servicio de Ordenación y Gestión Forestal, y solicita la tramitación de la declaración de impacto ambiental y la aprobación del Plan de restauración integral para que se pueda otorgar la concesión minera Ragudo núm. 2789.  
Tras el trámite anterior, el 20 de mayo de 2016, tiene entrada en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental un escrito del Servicio Territorial de Industria y Energía de Castellón en el que se reitera que se prosiga con la tramitación del expediente y se emita la declaración de impacto ambiental.  
En fecha 30 de septiembre de 2016, se recibe escrito del Servicio Territorial de Industria y Energía en el que se expone una relación de los trámites realizados con este servicio, y se solicita nuevamente la emisión de la declaración de impacto ambiental. También se adjunta escrito con las recomendaciones del Síndic de Greuges de fecha 9 de agosto de 2016 (registro de salida núm. 17.100, queja 1600518). En este escrito el Síndic de Greuges indica en relación con el PRI que «se da cuenta de un total de 8 informes desfavorables, algunos de los cuales son emitidos bastante después de su solicitud y sin concretar cuáles son exactamente los defectos ya subsanados y los que todavía se encuentran pendientes de subsanación. Y todo ello, habiendo transcurrido casi 10 años desde que se solicita el primer informe con fecha 1 de julio de 2007 y casi 11 años desde que se interesa la concesión minera con fecha 29 de noviembre de 2005». Concluye el escrito recomendando a las consellerias de Economía Sostenible y de Agricultura y Medio Ambiente que, «extremen sus esfuerzos para impulsar la tramitación administrativa y la resolución de la solicitud de concesión minera derivada del permiso de investigación Ragudo núm. 2789».  
El 27 de febrero de 2017 la Subdirección General de Evaluación Ambiental requiere documentación para que la explotación de los recursos de la concesión minera «Ragudo» núm. 2789 se adapte a lo regulado en la memoria ambiental del Plan general de Viver, que emitió la Comisión Territorial de Evaluación Ambiental el 9 de febrero de 2017. Señala, que la viabilidad ambiental del proyecto queda condicionada a que el perímetro de explotación de la concesión minera se ajuste al suelo no urbanizable común genérico, por lo que el promotor deberá realizar un nuevo proyecto de explotación, que deberá ir acompañado del correspondiente estudio de evaluación de impacto ambiental, y señala una serie de prescripciones técnicas.  
El 31 de marzo de 2017 el Servicio Territorial de Castellón contesta al requerimiento anterior y adjunta escrito del promotor en el que solicita al citado servicio que anule el requerimiento de documentación y se emita la correspondiente declaración de impacto ambiental.   
El 15 de junio de 2017 la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental emite una declaración de impacto ambiental en la que se estima «No aceptable, a los solos efectos ambientales, el «Proyecto de explotación de la concesión minera derivada del permiso de investigación Ragudo, número 2789» por no ajustarse a la valoración contenida en la memoria ambiental del Plan general de Viver, por incluir parcialmente en su ámbito de explotación terrenos cuyas características ambientales y técnicas son incompatibles con el desarrollo del uso minero de acuerdo con la evaluación ambiental estratégica realizada al Plan general en tramitación».  
La declaración de impacto ambiental fue publicada en el DOGV núm. 8109 de 21 de agosto de 2017 y comunicada al servicio territorial, al promotor y al Ayuntamiento de Viver el 15 de junio de ese año. El Servicio Territorial de Industria y Energía comunica al promotor el 4 de agosto que se abre el trámite de audiencia para que pueda presentar alegaciones en el plazo de quince días. Tras recibir las alegaciones el 24 de enero de 2018 la Dirección General de Industria y Energía resuelve declarar la terminación del expediente de solicitud de la concesión derivada de la concesión minera «Ragudo» núm. 2789, con cancelación de la inscripción y el archivo de las actuaciones.  
  
5. Actuaciones posteriores a la emisión de la DIA  
Tras el recurso interpuesto por el promotor ante el Tribunal de lo Contencioso Administrativo, la Dirección General de Industria, Energía y Minas remite en fecha 15 de octubre de 2021 la sentencia núm. 380/2021, de la Sala de lo Contencioso Administrativo del Tribunal Superior de Justicia de la Comunitat Valenciana, procedimiento ordinario número: 1/72/2019. En el escrito se comunica que se va enviar el expediente completo a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental, para que una vez recibido emita, a la mayor brevedad y dentro del plazo que determina la sentencia, declaración de impacto ambiental, en orden a dar cumplimiento al fallo de la referida sentencia, en la que se reconoce en el punto dos de su fallo: «Anular, por ser contrarias a derecho, las indicadas resoluciones administrativas, y reconocer, como situación jurídica individualizada, el derecho de la actora al otorgamiento, en el plazo máximo de dos meses, de la concesión minera derivada del permiso de investigación Ragudo núm. 2789, de cinco cuadrículas mineras, de recursos de la sección C, en el término municipal de Viver (Castellón).  
El 8 de noviembre de 2021 el TSJ-CV emite decreto por el que se declara la firmeza de la sentencia ya que en el plazo establecido no se ha presentado por ninguna de las partes recurso de casación contra la resolución. La comunicación formulada por el TSJ-CV del citado decreto tiene entrada en el registro de la Generalitat el 15 de noviembre de 2021.  
Así pues, la presente declaración de impacto ambiental se emite para dar cumplimiento al fallo de la sentencia núm. 380/2021, de la Sala de lo Contencioso-Administrativo del Tribunal Superior de Justicia de la Comunitat Valenciana, ya que su resolución favorable es imprescindible para el otorgamiento de la concesión minera.  
  
6. Consideraciones ambientales y territoriales. Afecciones.  
Cuando en octubre de 2011 se inició la tramitación del expediente en el Servicio de Impacto Ambiental (así como en agosto de 2005, en el momento de presentarse la solicitud de concesión minera ante el órgano sustantivo), el planeamiento urbanístico vigente en el municipio de Viver eran las normas subsidiarias de planeamiento urbanístico (en adelante NNSS), aprobadas el 10 de mayo de 1990, las cuales no fueron sometidas a ningún trámite de evaluación ambiental, ni tampoco estaban homologadas a la LRAU. Según el plano consultado, correspondiente a una modificación puntual de las NNSS en febrero de 1991, las cuadrículas de la concesión se ubicaban sobre suelo no urbanizable: los relieves alomados correspondían a suelo calificado como no urbanizable de especial protección y los de uso agrícola como suelo no urbanizable genérico. En las normas para el suelo no urbanizable de especial protección (arts. 114 y 115 de las NNSS) se establecían una serie de usos: los ya existentes, forestales, de repoblación, edificaciones de utilidad pública e interés social, etc. Para el suelo no urbanizable genérico (arts. 118 y 119 de las NNSS) los usos permitidos eran «los previstos en la Ley del régimen del suelo y ordenación urbana». En ningún de los dos casos figuraba el uso minero -ni el ganadero- ya que las determinaciones de uso y las leyes del momento no desarrollaban y concretaban las actuaciones que podían instalarse en cada suelo.  
Ya que no se han de tener en cuenta las normas posteriores al inicio de tramitación del expediente, para esta actividad sería de aplicación lo dispuesto en la Ley 10/2004, de 9 de diciembre, del suelo no urbanizable. Esta ley recoge en su artículo 24 1. que la explotación de canteras, extracción de áridos y de tierras o recursos geológicos, mineros o hidrológicos en suelo no urbanizable común «exige la declaración de interés comunitario anterior en los términos previstos en esta ley». Por lo que respecta al suelo no urbanizable protegido, la misma ley determina en su artículo 16 que los planes generales y, en su caso, los planes especiales, o planeamiento sectorial determinantes de su protección específica, establecerán las normas de utilización, conservación y aprovechamiento que garanticen la consecución de los fines determinantes de dicha protección. Además, según el artículo 17, en el suelo no urbanizable protegido, solo se podrán realizar instalaciones, construcciones u obras que tenga previstas el planeamiento por ser necesarias y compatibles con el mejor aprovechamiento, conservación, cuidado y restauración de los recursos naturales. Señalar igualmente que la Ley 9/2006, de 28 de abril, sobre evaluación de los efectos de determinados planes y programas en el medio ambiente, de conformidad con su disposición transitoria primera, resulta de aplicación a los planes cuyo primer acto preparatorio formal sea posterior al 21 de julio de 2004, requiriéndose por tanto la evaluación ambiental del plan especial.  
No consta en el expediente certificado de compatibilidad alguno ni declaración de interés comunitario ni plan especial que ampare el uso minero en el ámbito pretendido. En virtud de la normativa urbanística vigente del municipio en el momento de iniciarse el expediente, cabe concluir que el uso minero no estaba previsto de forma explícita en el suelo no urbanizable. Para permitir ese uso en suelo no urbanizable protegido debería modificarse el planeamiento, o tramitarse un plan especial y, en cualquier caso, ambos deberían ser sometidos a una evaluación ambiental de forma previa. Por lo que respecta al suelo no urbanizable común, sería necesaria la previa declaración de interés comunitario.  
También le es aplicable el Decreto 82/2005, de 22 de abril, del Consell de la Generalitat, de ordenación ambiental de explotaciones mineras en espacios forestales de la Comunitat Valenciana -en vigor al inicio del expediente- que en su disposición adicional tercera 1 señala que: «las explotaciones mineras que pretendan desarrollarse en montes o terrenos forestales clasificados como suelo no urbanizable común o sometido a protección especial, sin regulación de la actividad minera como uso compatible, requerirán la previa modificación o revisión del plan general o, en su caso, la elaboración y aprobación de un plan especial conforme a la legislación urbanística de la Comunitat Valenciana que ordene el uso y aprovechamiento minero (?)». Dicha circunstancia no ha sido considerada por el promotor (ni advertida por el Servicio de Ordenación Forestal).   
Todos los terrenos del norte de la demarcación limítrofes con la vía férrea forman parte del lugar de importancia comunitaria (LIC) «Alto Palancia». La propuesta de LIC para la constitución de la Red Natura 2000, se formuló por Acuerdo del Consell de 10 de julio de 2001, en base a la presencia en determinados espacios de hábitats o especies considerados prioritarios, en aplicación de la Directiva 92/43/CEE, de 21 de mayo, de conservación de hábitats naturales y de la flora y fauna silvestres. De conformidad con la citada directiva (transpuesta al ordenamiento español mediante el Real decreto 1997/1995, de 7 de diciembre) y con la Ley 4/1989, de 27 de marzo (vigentes en el momento de iniciarse el expediente considerado), «Cualquier plan o proyecto que, sin tener relación directa con la gestión del lugar o sin ser necesario para la misma, pueda afectar de forma apreciable a los citados lugares, ya sea individualmente o en combinación con otros planes o proyectos, se someterá a una adecuada evaluación de sus repercusiones en el lugar, que se realizará de acuerdo con las normas que sean de aplicación, de acuerdo con lo establecido en la legislación básica estatal y en las normas adicionales de protección dictadas por las comunidades autónomas, teniendo en cuenta los objetivos de conservación de dicho lugar. A la vista de las conclusiones de la evaluación de las repercusiones en el lugar y supeditado a lo dispuesto en el apartado 4 de este artículo, las Comunidades Autónomas correspondientes solo manifestarán su conformidad con dicho plan o proyecto tras haberse asegurado de que no causará perjuicio a la integridad del lugar en cuestión y, si procede, tras haberlo sometido a información pública (art. 6.3)». El promotor no aporta documentación alguna que analice la afección del proyecto sobre el citado espacio y los hábitats y especies presentes en el mismo (de hecho, el estudio de impacto ambiental se elaboró sin incluir en el ámbito de estudio la cuadrícula superior), por lo que no es posible asegurar que el mismo no causará perjuicio a la integridad del citado lugar. Resulta por tanto procedente excluir de la concesión de explotación, cualquier actuación prevista al norte del trazado del ferrocarril.  
Por otra parte, en relación con el terreno forestal (clasificado como suelo no urbanizable de especial protección-forestal en las NNSS de Viver, vigentes en 2005), no cabe pronunciamiento en materia de evaluación de impacto ambiental del proyecto, puesto que se requiere en todo caso un plan especial o una modificación del planeamiento citado, sujetos en cualquier caso a evaluación ambiental de planes y programas con carácter previo (o simultáneo) a la tramitación de cualquier proyecto de explotación de los recursos mineros en el ámbito del plan.  
Por tanto, el ámbito del área de actuación de la actividad extractiva quedaría circunscrito a las parcelas 85, 86, 88, 89,170, 171, 190, 194, 195, 214, 213, 212, 211, 210, 209, 208, 207, 161, 160, 159, 157, 156, 204, 155, 221, 223, 154, 81, 201, y 202 del polígono 39, de carácter agrícola (no forestal). Todo ello de acuerdo con las limitaciones de precisión derivadas de la correlación entre la cartografía de la documentación gráfica recibida con la de las NNSS de Viver del año 1990 y considerando la cartografía de las seis cuadrículas mineras reflejadas en el estudio de impacto ambiental. En consecuencia, el proyecto de explotación deberá ajustarse al ámbito anteriormente indicado, que incluirá un proyecto de restauración del terreno afectado por la explotación (exigible en todo caso en 2005, estando vigente el Real decreto 2994/1982, de 15 de octubre y la Orden de 20.11.1984).  
  
7. Marco normativo  
En el momento del inicio del expediente, la evaluación de impacto ambiental de proyectos estaba regulada en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental de la Generalitat Valenciana, el Decreto 162/1990, de 15 de octubre y el Real decreto legislativo 1302/1986, de 28 de junio (posteriormente modificado por el Real decreto legislativo 1/2008, de 11 de enero, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de evaluación de impacto ambiental de proyectos), desarrollado por el RD 1131/1988, de 30 de septiembre. El proyecto considerado debe someterse a evaluación de impacto ambiental por encontrarse tipificado en el anexo I, grupo 3. Extracción y transformación de minerales no energéticos y productos derivados, epígrafe c1. Materiales de construcción (sustancias arcillosas, rocas y pizarras, elaboración de áridos por machaqueo, yesos, rocas ornamentales) del Decreto162/1990.  
  
8. Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado está sujeto a evaluación de impacto ambiental de acuerdo con el anexo I, apartado 3.c.1 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprobó el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat, de impacto ambiental.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en la sección tercera del capítulo tercero del Decreto 162/1990 y en las demás disposiciones que le son de aplicación.   
El artículo 13 del Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y con el visto bueno del subdirector general de Cambio Climático y Calidad Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento, resuelvo:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación el proyecto de la «Concesión Minera Derivada del Permiso de Investigación «Ragudo» núm. 2789» en el TM de Viver, siempre que el mismo se restrinja a las parcelas 85, 86, 88, 89,170, 171, 190, 194, 195, 214, 213, 212, 211, 210, 209, 208, 207, 161, 160, 159, 157, 156, 204, 155, 221, 223, 154, 81, 201, y 202 del polígono 39, de carácter no forestal, lo cual deberá cumplir las siguientes condiciones:  
- De conformidad con la normativa vigente al inicio del expediente o la que, en su caso, resulte de aplicación, el promotor deberá disponer del certificado de compatibilidad urbanística de los terrenos para su uso minero.  
- Será necesario formalizar ante el órgano competente en materia de minería la presentación de un nuevo proyecto de explotación ajustado al citado ámbito y acompañar un proyecto de restauración coherente con dicha delimitación.  
- El proyecto de explotación incorporará medidas preventivas específicas para la reducción de los impactos ambientales derivados de la explotación, en particular, limitación de la emisión de partículas a la atmósfera, contaminación de cauces por arrastre de material y contaminación del suelo por vertidos accidentales. Se incorporará un plan de vigilancia que contemplará el control documental del cumplimiento de las medidas preventivas y correctoras aplicadas y su eficacia.  
- El proyecto de restauración procurará la integración de los terrenos explotados en el entorno mediante la ejecución de taludes y desmontes de pendiente similar a la del entorno y la revegetación de los terrenos. Describirá los materiales a emplear y el perfil resultante, así como el cronograma de restauración, en coordinación con el de explotación.  
- Deberán excluirse del ámbito de la explotación las parcelas no citadas expresamente en la resolución, que no quedan amparadas por la presente, sin perjuicio de que el promotor pueda instar la explotación de estas mediante los instrumentos urbanísticos adecuados. En este sentido, deberá elaborar para su posterior aprobación un plan especial y/o una declaración de interés comunitario, según se especifica en el apartado de consideraciones ambientales. Será sobre estos documentos sobre los que se determinarán de forma pormenorizada las características del potencial impacto, las medidas protectoras y correctoras, las actuaciones a desarrollar y la redacción del Plan de vigilancia ambiental en dicho ámbito.  
De acuerdo con la disposición transitoria primera de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, la regulación de la vigencia de las declaraciones de impacto ambiental establecida en el artículo 43 de la citada Ley 21/2013 es aplicable a la presente resolución.  
  
Segundo  
a. La actual declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental  
b. Esta declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.  
Tercero  
En el procedimiento de autorización del proyecto el órgano sustantivo deberá tener en cuenta la evaluación de impacto ambiental efectuada atendiendo a lo establecido en el art. 32 del Decreto 162/1990 referidos al contenido y condicionado de la autorización.  
  
València, 12 de enero de 2022.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML