Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 4719, del 25-03-2004 (2004/1917)

RESOLUCIÓ de 4 de febrer de 2004, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena publicar la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4719

Data del DOGV
:   25-03-2004

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2004/1917

CVE


Data del document
:   04-02-2004

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Castelló de la Plana](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))
    * [vigilància del medi ambient](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 4 de febrer de 2004, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena publicar la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2004/X1917]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent als expedients 534/99-AIA, 545/99-AIA, i 565/99, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 4 de febrer de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 534/99-AIA sobre el projecte d'instal·lació d'una granja marina per al cultiu intensiu de daurada i llobarro enfront de la Marina (Elx), promogut pel Centre d'Investigacions Marines Delta del Vinalopó, SA.
  
Vist que el 10 de setembre de 1999 es rep del Servei Territorial de Medi Ambient a Alacant el projecte de granja marina per a cultiu de daurada i llobarro enfront de La Marina (Elx), l'estudi d'impacte ambiental i l'expedient administratiu de la Direcció Territorial de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.
  
Vist que, en la documentació de l'expedient administratiu consta:
  
La realització de l'exposició pública de l'estudi d'impacte ambiental, conjuntament amb el projecte tècnic, durant el termini de 20 dies, per mitjà d'un anunci de la Direcció Territorial d'Agricultura, Pesca i Alimentació en el BOP núm. 126 de data 4.06.99.
  
Els resultats de l'exposició pública amb diverses al·legacions, segons certificat de la Direcció Territorial d'agricultura, Pesca i Alimentació:
  
- Al·legació de l'empresa Granja Marina Bahía de Santa Pola, SL, sobre les possibles influències que sofrirà la seua instal·lació (actualment pendent de la concessió administrativa i el tràmit d'exposició pública de la qual fou en el BOP del 13.03.99) per la ubicació d'aquesta instal·lació a una distància aproximada de seixanta-tres metres.
  
- Al·legació de l'Ajuntament de Santa Pola, el tècnic en Medi Ambient informa que falta entre la documentació el certificat d'adequació a les normes tècnicosanitàries.
  
De la resposta donada pel promotor a les al·legacions destaquem:
  
- ?En relació a ambdues al·legacions presentades i referides a normes tecnicosanitàries, es fa constar la impossibilitat de contagis de malalties davant de l'obligació òbvia de les supervisions veterinàries?.
  
- Els aclariments donats, per mitjà d'informe d'un dels integrants de l'equip autor de l'estudi d'impacte ambiental, a l'al·legació realitzada per de l'empresa Granja Marina Bahía de Santa Pola, SL, on s'argumenta de forma justificada la suficiència, per a aquest cas, de la ?font de dades- sobre corrents marines i vents de la zona utilitzats en l'EIA a fi de preveure la major àrea d'influència que puga abraçar el cultiu. I, respecte dels possibles perjudicis sanitaris que puga causar la proximitat dels cultius, que l'ús adequat de les substàncies utilitzades (cita cinc antibiòtics reglamentàriament autoritzats) per al tractament i la prevenció de malalties conforme al Reglament L/2377/90, de 26 de juny, fan poc probable un contagi de les malalties com també l'afecció d'aquests fàrmacs a la salubritat de les aigües circumdants.
  
Vist que la instal·lació projectada consisteix a ubicar dotze gàbies d'engreixament. La superfície de la instal·lació és de 118.900 m², sobre els quals es realitzarà l'amarrament i la subjecció de les gàbies, estant aquestes, en superfície, inscrites en un rectangle de 10.800 m², a una profunditat de 24 metres. La instal·lació també disposa de cinc gàbies auxiliars.
  
El procés productiu consisteix en l'engreixament de 225.000 alevins de daurada (segons projecte tècnic seran 500.000) i 225.000 alevins de llobarro fins a aconseguir adults d'uns 350 i 750 gr, respectivament. Segons el cicle productiu de cada espècie, es considera que el temps emprat per a aconseguir aquests peixos per a la seua venda és de 14-16 mesos per a daurades i 26-28 mesos per a llobarros.
  
Vist que, en data 6 d'octubre de 1999, es realitza consulta al Servei de Planificació dels Recursos Hidrològics de la Direcció General d'Educació i Qualitat Ambiental d'aquesta Conselleria.
  
Vist que, el 3 de novembre de 1999, es rep l'informe emés pel Servei de Planificació dels Recursos Hidrològics:
  
1. La influència de la piscifactoria en l'entorn marí vindria donada per un possible augment de la terbolesa i dels nivells de nutrients (eutrofització), aquests dos originats per l'alimentació artificial i per les defecacions dels peixos.
  
2. Respecte de l'emplaçament de la granja marina cal assenyalar que:
  
2.1. Segons el projecte la coordenada central de la granja és 380 07,420' N i 000 35,800' W, aquest punt és molt pròxim amb una concessió a una altra empresa Bahía Santa Pola (380 07,396'N i 000 35,580'W), el projecte de la qual es va presentar amb anterioritat, açò originaria major càrrega de residus i repercutiria en la qualitat de l'aigua.
  
2.2. En les seues proximitats hi ha diverses zones de bany que podrien resultar afectades com a conseqüència d'aquesta activitat: les platges de la Marina i les Pesqueres a Elx i el Varador i Llevant a Santa Pola, totes aquestes aptes per al bany.
  
3. Les aigües on es preveu instal·lar l'activitat, segons recull el mateix estudi d'impacte ambiental presenten una elevada taxa de nutrients i un índex de Margalef < 2,4 que indica eutrofització.
  
4. Encara que en l'estudi d'impacte ambiental està previst el Pla de vigilància ambiental (pàg. 88), es fan constar els aspectes següents:
  
a) La periodicitat del control que s'establirà a posteriori per als sediments haurà de ser semestral, no anual i a més dels paràmetres proposats en el programa de vigilància ha d'afegir-se al control:
  
DBO
  
b) Respecte de les analítiques en aigües, que seran mensuals, tal com indica el Pla de vigilància, a més de les proposades en el programa haurà d'afegir els paràmetres següents:
  
Coliformes totals
  
Coliformes fecals
  
Estreptococs fecals
  
Salmonel·la
  
Amoníac
  
Terbolesa
  
c) Haurà de comprovar-se periòdicament l'estat de conservació de la praderia de posidònia oceànica que està a 2.250 m de la instal·lació, a causa de l'alt interés d'aquesta comunitat, almenys una vegada a l'any.
  
d) Fragilitat de les gàbies:
  
Davant de períodes de tempestats, vent i onatge o accidents l'empresa haurà de tenir preparats els mitjans necessaris per a l'arreplegada de les gàbies i aparells per a evitar que puguen ser arrossegats a zones de la costa o que queden a la deriva. S'establirà especial atenció en la temporada de bany.
  
Els resultats del Pla de vigilància ambiental es remetran a la Direcció General d'Educació i Qualitat Ambiental trimestralment per a avaluar els resultats i controlar la seua possible incidència en les aigües de bany.
  
Després de tot allò que s'ha exposat i per a poder emetre informe sobre el projecte es necessitaria aportar major documentació, en especial sobre:
  
- Impacte en el medi davant del fet d'ubicar dos granges confrontants, ja que el projecte no mencionava l'existència de l'altra piscifactoria; i mesures correctores si és procedent.
  
Vist que, amb data 5 de novembre de 1999, es comunica al promotor i a la Direcció Territorial d'Agricultura, Pesca i Alimentació la necessitat d'ampliar la informació de l'estudi d'impacte ambiental en els termes que recull l'informe del Servei de Planificació dels Recursos Hidrològics adjuntat.
  
Vist que, amb data 29 de novembre de 1999, es rep de la Direcció Territorial d'Agricultura, Pesca i Alimentació el document annex a l'estudi d'impacte ambiental la informació, del qual sobre els següents aspectes, concretem:
  
- Augment de la terbolesa i nivells d'eutrofització i ús d'agents antibacterians
  
?L'estudi d'impacte recull la previsió d'una aportació anual aproximada al medi de 150 tones de matèria orgànica produïda per la instal·lació en forma d'excrements i pinso. Aquesta quantitat s'ha calculat segons la màxima probable per a magnificar-ne l'impacte i avaluar sempre el pitjor cas possible, a la qual es podrien restar determinats percentatges deguts al contingut hídric dels pinsos o a les pèrdues calòriques dels peixos cultivats?. ?Significa que al llit marí arribaria un poc menys de 0'05 kg/m² de matèria orgànica al mes, quantitat que és perfectament assimilable pel fons, encara en el cas de duplicar la producció?. ?Aquest augment resulta poc significatiu tant per a alterar les condicions tròfiques del fons com per a accentuar les característiques de degradació ambiental que ja sofreixen les biocenosis afectades (arenes fangoses i restes de mata morta de posidònia)?.
  
?L'ús de substàncies per al tractament i prevenció de malalties del cultiu s'efectuarà conforme al Reglament L/2377/90 de 26 de juny?. ?Aquestes substàncies se subministren a les empreses de cultiu en forma de premescles en pinso (per a impedir-ne la ràpida dispersió en un medi aquós) i en dosis concretes amb prescripció veterinària?. ?L'efecte d'aquests fàrmacs és a través de la ingestió, i són innocus per simple contacte?. ?Segons allò que s'ha exposat, resulta poc probable una contaminació per part d'aquests productes i, en particular, que afecten a la salubritat de les platges de bany. Açò últim és encara menys possible en la zona interessada, tant per la llunyania de les platges (aprox. 3,7 km) com per la posologia de les substàncies?.
  
- Respecte de la ubicació
  
La ubicació respecte al projecte Granja Marina Bahía de Santa Pola la interacció mediambiental atés l'ampli polígon de concessió d'una i una altra empresa és improbable. Respecte a les zones de bany, la distància és aproximadament de 3,7 km, distància superior a la ubicació d'altres zones de cultius ja instal·lades (el Campello, la Vila Joiosa), on a les platges no han notat cap diferència, i segons les nostres observacions en un radi de 200 m desapareixen tots els efectes, tant de terbolesa, com de matèria orgànica. L'efecte ambiental, en conseqüència, no traspassa l'àrea de concessió?.
  
- Nivells d'eutrofització en la zona
  
?La zona presenta valors ecològics que freqüentment traspassen el límit de l'oligotròfia, aquest fet és habitual i es deu a la influència de la desembocadura del Segura?. ?És per això, que l'elecció d'aquesta zona com de desenvolupament per a l'aqüicultura resulta òptima, ja que les mateixes biocenosis es troben adaptades a aquest ambient fluctuant. No haguera sigut així en el cas de situar-nos en una praderia de Posidonia oceanica, al costat de biocenosi de la roca infralitoral, del detrític, o del coral·ligen?.
  
?La confluència d'empreses en un espai reduït obeeix a les exigències de l'armada de no traspassar els límits de l'escull artificial, zona considerada per Defensa com de maniobres i entrenament. Per tant, una major separació que haguera convingut a les distintes empreses, no ha sigut possible. En aquest sentit, es pot reflexionar sobre si a nivell global convé distanciar més les empreses o bé concentrar-les en una zona d'escàs valor ecològic, per a concentrar-ne els efectes en una zona i no dispersar-los?.
  
Consideracions finals
  
?No cal esperar fenòmens de sinergia en l'eutrofització per les distintes empreses, atés que els efectes derivats de l'aportació de pinso i excrements no traspassaran els límits de la concessió?.
  
?Tampoc es preveu un increment de la contaminació a causa dels efectes de l'ampliació. Això no obstant, i entenent que la falta de dades sobre aquest tipus de cultius és patent, es considera apropiat iniciar l'activitat amb un grup de 6 gàbies i seguir estrictament el programa de seguiment indicat en l'estudi d'impacte, a més de les indicacions aportades per la D.G. d'Educació i Qualitat Ambiental, comprometent-se l'empresa a la comprovació dels resultats conjuntament amb la Conselleria de Medi Ambient com a pas previ a una futura ampliació prevista?.
  
Vist que, les mesures correctores proposades per a minimitzar els efectes negatius produïts per les aportacions d'excrements i pinso no consumit al medi són:
  
- Optimar el pla d'alimentació, ajustant-lo contínuament a les necessitats del cultiu, evitant pèrdues per no ser aprofitat.
  
- Utilitzar com a aliment el pinso normal, l'àrea de deposició del qual serà la meitat de l'afectada per l'ocupació de pinso extruït, a menys que aquest últim garantisca unes pèrdues mínimes.
  
- Introduir elements durs en la zona de màxima deposició de pinsos que contribuïsca a diversificar i estructurar l'ecosistema.
  
Aquests elements permeten l'assentament de diversos organismes filtrants capaços d'aprofitar el subministrament de matèria.
  
- En les zones annexes d'un centenar de metres (amb biocenosi d'arenes fangoses sobre mata morta de posidònia) on serà menor la deposició de residus, la introducció de bivalves (clòtxina, ostra) contribuirà a preservar la qualitat de l'aigua i eliminar residus.
  
- En zones més allunyades, de diversos centenars de metres, afectades per l'alliberament dels nutrients que indueixen fenòmens d'eutròfia, proliferació planctònica i terbolesa, la introducció també de filtrants per a disminuir l'excés de fitoplàncton en la columna d'aigua.
  
Vist que en el Programa de Vigilància Ambiental, aplicat a les tres escales espacials i tenint en compte el vector de major incidència en la difusió dels residus pels corrents de component NNE, s'estableix:
  
- Un seguiment anual dels sediments en les tres escales espacials.
  
- Mensualment es determinarà l'estat d'eutròfia de l'aigua, a escala mitjana i gran, i un seguiment de les poblacions fitoplanctòniques. Tenint en compte que les concentracions i paràmetres mesurats corresponen al mes de novembre i que aquests oscil·len al llarg de l'any.
  
- Anualment i coincidint amb l'estat inicial (novembre), a curta i mitja escala, es caracteritzarà i quantificarà la biota de la biocenosi d'arenes.
  
- Per a les poblacions íctiques s'efectuarà un seguiment anual a mitjana o gran escala coincidint amb l'estat inicial (novembre).
  
- S'establirà una àrea ?control- de característiques homogènies la situació hidrogràfica de la qual quede fora de la influència de la instal·lació.
  
Els factors a seguir i comparar seran aquells que han sigut objecte d'una quantificació per a definir el seu estat zero o caracterització de l'entorn en el citat estudi d'impacte ambiental.
  
Atés que, de la quantitat calculada de matèria orgànica (excrements i pinso no consumit) que s'abocaria al medi pel funcionament de la instal·lació, la que arribaria a depositar-se en el fons marí (de 0'05 Kg/m² a 0'1 Kg/m²) és perfectament assimilable pel fons i això no comportaria un increment en la degradació de les biocenosis afectades (arenes fangoses i restes de mata morta de posidònia).
  
Atés que els efectes derivats d'aquesta matèria orgànica aportada al medi, procedent del funcionament de l'activitat amb un grup de 12 gàbies, no traspassaran els límits de la concessió.
  
Atés que es considera adequada la proposta del Servei de Planificació dels Recursos Hidrològics de realitzar controls dels sediments amb una periodicitat semestral.
  
Atés que es considera adequada l'elecció del mes de novembre, proposada en el programa de vigilància ambiental per a l'execució dels mostratges de control. No obstant això, i com les úniques dades de què es disposen, prèvies a la instal·lació, corresponen a les obtingudes en el mes de gener, es considera imprescindible la realització de nous mostratges després de la posada en funcionament de la instal·lació durant el mes de gener amb l'objecte que aquests puguen ser contrastats.
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'art. 5 de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament.
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que li són d'aplicació.
  
Atés que l'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què se aplique aquesta llei.
  
Atés que el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per mitjà del Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, als sol efecte ambiental, el projecte d'instal·lació d'una granja marina per al cultiu intensiu de daurada i llobarro enfront de la costa de la Marina (Elx), promogut per l'empresa Centre d'Investigacions Marines Delta del Vinalopó, SA, en els termes que estableix l'estudi d'impacte ambiental, annex a aquest, el programa de vigilància ambiental i, sempre que, es complisquen les condicions següents:
  
1. La quantitat d'alevins de daurada i llobarro que s'utilitzaran a l'inici de cada cicle per a l'engreixament en les 12 gàbies de la instal·lació serà: 225.000 alevins de daurada i 225.000 alevins de llobarro; ja que aquesta ha sigut la utilitzada en l'estudi d'impacte ambiental per a obtenir un càlcul estimat del total de matèria orgànica abocada al medi els efectes del qual es consideren que no són significatius.
  
2. S'haurà de preveure en el projecte una partida pressupostària que permeta portar a terme el Pla de vigilància ambiental.
  
3) La vigilància ambiental es realitzarà amb controls al novembre i repeticions d'aquest al gener per a contrastar amb les dades disponibles, d'acord amb el que preveu el Programa de vigilància ambiental i incloent a més:
  
En les anàlisis de control mensuals en l'aigua es determinaran a més els paràmetres següents:
  
Coliformes totals
  
Coliformes fecals
  
Estreptococs fecals
  
Salmonel·la
  
Amoníac
  
Terbolesa
  
La periodicitat de control per als sediments serà semestral, també es controlarà la DBO.
  
Anualment es controlarà l'estat de conservació de les comunitats de major valor ecològic, com és la praderia de Posidonia oceanica.
  
L'empresa haurà de tenir preparats els mitjans necessaris per a l'arreplegada de les gàbies i aparells en el cas que, durant períodes de tempestats, vent i onatge o accidents, aquestes puguen ser arrossegades a zones de la costa o queden a la deriva; establint especial atenció en les temporades de bany.
  
Els resultats del Pla de vigilància ambiental es remetran a la Direcció General d'Educació i Qualitat Ambiental semestralment per a avaluar els resultats i controlar la possible incidència en les aigües de bany.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'Impacte Ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 22 de febrer de 2000.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 545/99-AIA referent al Projecte del Pla general d'ordenació urbana que afecta el terme municipal de Bétera (Camp de Túria), el promotor del qual és l'Ajuntament, sobre la base de les següents consideracions:
  
Consideracions prèvies
  
Enquadrament territorial
  
El terme municipal de Bétera es troba enclavat en la comarca del Camp del Túria de la província de València. Té una superfície aproximada de 7.567 ha, amb una població entorn dels 12.516 habitants.
  
La forma del terme municipal és irregular, presentant-se allargada en la direcció SE-NO, amb una longitud màxima de l'ordre d'11 km mentre que en la direcció transversal n'arriba a tenir fins a 8 km. Situat en l'extrem SE del territori comarcal, llinda amb els termes municipals de Moncada, Godella, Paterna, València, Serra, Náquera, la Pobla de Vallbona i San Antonio de Benagéber. El nucli urbà del municipi es troba a 14 km de la ciutat de València.
  
Característiques naturals del territori
  
La zona d'estudi s'estén entre la vessant sud de la serra Calderona i les formacions més septentrionals de les llomes calcàries que limiten per l'interior la comarca de l'Horta, presentant una morfologia plana amb algunes ondulacions i una depressió central corresponent al barranc del Carraixet amb una lleugera pendent descendent en direcció oest/est i en la que s'entreguen els barrancs del Cirerer i de Náquera.
  
Geològicament els materials que afloren en el terme municipal corresponen fonamentalment als últims nivells terciaris, a tot el quaternari i en molta menys mesura, al juràssic.
  
El sistema hídric superficial està constituït pel barranc del Carraixet, o d'Olocau, i els dos afluents principals d'este, els barrancs del Cirerer i de Náquera, que discorren tots ells pel nord del terme municipal. Pel que fa a les aigües subterrànies són tres els aqüífers que cobreixen la superfície del terme, denominats Plana de València Nord 51, Túria mitjà 53 i Serra d'Espadà/Plana de Castelló 56. Segons el Mapa de Vulnerabilitat d'Aqüífers el risc de contaminació en la zona d'estudi s'identifica com a mitjà, a excepció d'àrees aïllades al nord del municipi, sobre relleus calcaris carstificats, i al sud del barranc del Carraixet, sobre cubetes de descalcificació, on el risc identificat és alt.
  
Pel que fa a la vegetació i a la fauna l'àrea es troba totalment antropitzada per amplis espais destinats a cultius de secà i de regadiu, destacant els cítrics com el taronger i el mandariner; així mateix es poden trobar formacions aïllades de matolls i de pins en els reductes del territori, producte de la degradació de formacions climatòfiles, carrascals i pinars. Pel que fa a la fauna, les espècies trobades són les habituals en els territoris més poblats del litoral valencià, entre les que es troben la merla, el verderol, el talpó comú, el gripau, la rata comuna, el xoriguer comú, el tallarol, l'eriçó comú, la musaranya, el ratolí de camp, el conill, etc.
  
L'existència de xicotets relleus o llomes, cursos d'aigua i altres singularitats naturals, com el camp de golf en la masia de Torre En Conill, en la zona d'actuació, juntament amb una gran homogeneïtat i regularitat de la vegetació de cultius, com també l'existència d'un gran nombre de nuclis urbans repartits de forma aleatòria pel terme municipal, origina la presència d'un paisatge monòton i de reduïda qualitat, exceptuant una zona de pinars existent en el NW del terme mereixedora per les seues característiques ambientals de conservació.
  
Objecte del projecte
  
L'Ajuntament de Bétera pretén identificar i configurar conforme a la vigent legislació urbanística constituïda per la Llei 6/1994, de la Generalitat Valenciana, reguladora de l'activitat urbanística, la Llei 4/1992, del sòl no urbanitzable de la Comunitat Valenciana, la Llei 6/1998, de règim del sòl i valoracions, la legislació sectorial d'aplicació a la Comunitat Valenciana i les ordenances municipals el model territorial que ha de regir els processos d'ocupació i ús del territori municipal, necessitant els elements de l'ordenació estructural, usos del sòl i xarxes primàries d'infrastructures i dotacions públiques, amb el fi últim d'articular formalment i funcionalment les diferents i nombroses àrees urbanes preexistents, crear un gran parc públic territorial, satisfer alguns dèficits puntuals de dotació d'equipaments, qualificar sòl per a la implantació d'activitats industrials i terciàries, regular de manera específica de cada una de les àrees urbanes les característiques tipològiques, formals, funcionals o altres, assegurar la conservació del patrimoni artístic, històric, arqueològic, etnològic i arquitectònic del municipi i procurar el repartiment just dels beneficis i càrregues derivats del planejament entre els propietaris afectats.
  
El projecte estudiat classifica urbanísticament el terme municipal en les següents classes de sòl:
  
Sòl urbà 739,09 ha
  
Sòl urbanitzable
  
- Amb ordenació detallada 132,87 ha
  
- Sense ordenació detallada 487,94 ha
  
Sòl no urbanitzable 6.207,10 ha
  
Anàlisi de l'estudi d'impacte ambiental
  
L'estudi d'impacte ambiental referit al Pla general d'ordenació urbana que afecta al terme municipal de Bétera, arreplega el contingut mínim exigit en els articles sisé i seté del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, a excepció del document de síntesi.
  
Després d'una descripció profunda dels objectius del projecte, com també del medi físic i socioeconòmic, en l'estudi es realitza una identificació i valoració d'impactes sobre la base dels canvis en els usos del sòl, emissió d'agents contaminants i explotació o excés d'explotació dels recursos naturals, realitzant la posterior avaluació per un mètode sistemàtic proposat per Gómez Oreja i finalment es proposen les mesures preventives i correctores a adoptar amb l'objecte de corregir els efectes negatius, incrementar els efectes positius i aprofitar millor les oportunitats que ofereix el medi per al desenvolupament del projecte en general i del planejament, minimitzant la magnitud de l'impacte ambiental sobre el medi per aplicació del projecte.
  
De totes les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental són de destacar les que se citen en els epígrafs següents:
  
En l'àrea dels Pinars, en l'extrem NW del terme municipal, on es presenta una massa arborada de mitjana extensió ben poblada d'exemplars de pi blanc que mereix la consideració de mesures singulars per a assegurar la seua protecció pel seu interés paisatgístic i ecològic, el Pla qualifica un gran espai lliure, integrant-lo en la xarxa estructural, com un gran parc públic territorial amb la finalitat de dotar d'aquesta classe de sòl d'equipament a la població i abundar en la protecció i conservació de les últimes zones arborades que amb certa extensió encara es poden trobar en el terme municipal.
  
Aigües residuals: en l'estudi es posa de manifest que la construcció de la nova estació depuradora al costat del llit del Carraixet permetrà la depuració de les aigües urbanes i industrials assimilables a urbanes en el moment de la posada en marxa de la primera fase de construcció. S'indica que després de la segona fase, l'estació depuradora tindrà capacitat per a tractar les aigües residuals de tot el terme municipal.
  
Els sectors del sòl urbanitzable, previ al seu desenvolupament, hauran de justificar la depuració de les aigües residuals que estos generen, bé a través d'una estació depuradora pròpia o la de nova construcció per la Generalitat Valenciana una vegada estiga funcionant, i no se'n permet el desenvolupament per no ser-li atorgada la llicència d'obres que ha de ser emesa per l'ajuntament.
  
?Les aigües residuals rebran depuració prèvia al seu abocament quan es construïsca i pose en funcionament l'estació depuradora projectada?.
  
?Per a evitar el risc de contaminació de les aigües subterrànies, s'hauran de depurar tots els abocaments d'aigües residuals, tant urbanes com industrials?.
  
?Les aigües residuals industrials hauran de rebre una depuració prèvia si així ho requereixen les especificacions de la futura depuradora respecte als paràmetres exigibles de les aigües que cal tractar?.
  
L'ordenança d'abocaments a la xarxa de clavegueram, en la seua disposició transitòria, diu: ?Totes les indústries existents amb anterioritat a l'aprovació d'aquesta ordenança, hauran de sol·licitar, en el termini de sis mesos a partir de la seua entrada en vigor, permís per a realitzar els seus abocaments a al xarxa de clavegueram?.
  
En la normativa urbanística, l'article 117 apartat 1, admet depuradores biològiques prefabricades amb pous i rases filtrants, mentre no siga possible la connexió amb la xarxa general de clavegueram en zones residencials amb densitats d'ocupació iguals o inferiors a 15 habitatges/Ha. Aquest article i apartat referits no són de recepció per no ser mesures ambientalment acceptables, ja que permeten d'algun mode la demora en el correcte tractament de les aigües residuals. Per això s'haurà d'exigir en tot moment disposar de l'estació depuradora i col·lectors que siguen capaços d'assimilar els cabals que generen les noves edificacions en el sòl urbanitzable, previ al seu desenvolupament.
  
Els residus generats en els nuclis urbans són recollides per una empresa especialitzada i transportats a abocadors situats en l'exterior del terme municipal. No obstant això, atés l'increment de sòl urbanitzable que es proposa, no es justifica si el volum de residus que es preveu genere el desenvolupament del sòl urbà i urbanitzable definits pel Pla, pot ser tractat per l'empresa especialitzada concessionària del servei de recollida. Es proposa en l'estudi d'impacte ambiental la reserva de sòl per a la instal·lació d'abocadors controlats de residus sòlids urbans i d'inerts, encara que el pla no qualifica sòl per a la possible ubicació d'estos.
  
Camins ramaders: en l'estudi s'indica que el pla ha de protegir els camins ramaders d'usos inadequats i ocupacions clandestines, garantir la permanència dels traçats i amplàries després del desenvolupament del sòl urbà i urbanitzable qualificat.
  
Els camins ramaders que discorren pel municipi coincideixen amb camins públics i amb el llit del Carraixet, que té les següents amplària i longitud:
  
Carrerada Reial Aragonesa, amplària 75,22 m, longitud 11.500 m.
  
Assagador de Llíria, amplària 37,61 m, longitud 11.800 m.
  
Sendera d'Olocau, amplària 20,89 m, longitud 5.500 m.
  
Assagador del Barranc de Carraixet, amplària 15 m, longitud 5.500 m.
  
Les normes d'ordenació estructural del PGOU en els seus articles 106, 107 i 108, regulen per mitjà de la Llei 3/1995, de camins ramaders, el règim urbanístic dels terrenys que estes constitueixen. De la mateixa manera, els camins ramaders són qualificats com pertanyents a la xarxa primària de dotacions públiques. En l'apartat b) de l'art. 108, s'expressa textualment: ?Els trams dels camins ramaders que discorren per sòl urbanitzable hauran de dissenyar-se en el planejament de desenvolupament de manera que puga disposar-se d'un canal específic per al trànsit de bestiars de com a mínim 4,00 m. d'ample, sense afectar al trànsit rodat?. Els articles 2 i 3 de la Llei 3/1995, de camins ramaders, defineixen com a domini públic de les comunitats autònomes els camins ramaders en tota la seua amplitud, havent de vetllar aquestes per la seua integritat i conservació. Per això, es considera que no ha sigut tractat correctament aquest aspecte com s'expressa en el text anterior, i no s'estimant acceptable la mesura proposada de reducció a 4,00 m de la zona de trànsit de bestiars en sòl urbanitzable, sinó abans s'ha de garantir la continuïtat dels camins ramaders, com també els amples legals en tot el seu traçat.
  
Pel que fa del barranc del Carraixet, el llit del qual travessa tot el terme municipal de Bétera, l'estudi d'impacte ambiental assenyala que ?aquest llit principal que està sec la major part de l'any, en ocasions, fins i tot, durant diversos anys, devastador en altres temps aigües avall abans de l'execució de diverses obres de canalització, no presenta riscos d'inundació en el nostre terme municipal?. A pesar d'això es recull en els plans d'ordenació l'obra de canalització del tram de l'esmentat barranc que discorre des de l'estació d'aforaments situada aigües amunt del pont de Bétera fins que el llit ix del terme municipal de Bétera.
  
Aquesta canalització respon a les previsions de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, en particular a la fase 4 i part de la fase 3 del Projecte de Prolongació de la canalització del barranc del Carraixet, tram entre Bétera i el sifó de la Séquia de Rascanya (València)?, les quatre fases de execució del qual actualment es troben en tramitació per aquesta Direcció General dins del procediment regulat d'avaluació d'impacte ambiental, en concret els expedients 380/99-AIA i 381/99-AIA. Es considera per tant que no cap en aquests moments avaluar els impactes ambientals que poden derivar-se de la canalització citada, sinó que han de quedar supeditades a les resolucions dels citats expedients, les determinacions del PGOU en relació tant al domini públic hidràulic com al sòl urbanitzable industrial polígon l'Horta Vella que es projecta en l'àmbit d'afecció d'este en abraçar la seua delimitació terrenys fins a la mateixa vora de la canalització projectada.
  
Paisatgísticament l'estudi identifica una relació d'impactes per incorporació al medi d'una sèrie d'infrastructures, instal·lacions, edificacions, etc., previstes pel Pla. Al descriure les mesures correctores a adoptar és aquest aspecte, únicament en el sòl no urbanitzable en la zona de protecció de les carreteres es proposa la revegetació i integració paisatgística dels terraplens i estructures, no proposant altres mesures correctores paisatgístiques en un altre tipus d'infrastructures i instal·lacions.
  
Respecte a l'estructura territorial, en l'estudi s'expressa textualment: ?Perquè no es produïsca un desenvolupament desordenat s'hauran d'extremar les mesures de vigilància i control per part de l'ajuntament de tots els assentaments que es produïsquen, fent ús de totes les competències que la legislació li atorga?.
  
El programa de vigilància ambiental proposat estableix una relació d'impactes ambientals a considerar, uns indicadors que permeten mesurar l'impacte i finalment com desenvolupar el present programa de vigilància.
  
En conclusió, l'estudi d'impacte ambiental, en el seu conjunt ofereix informació suficient de les característiques ambientals i efectes del Pla general, ajustant-se en el seu desenvolupament i redacció al que disposa respecte d'això la normativa d'avaluació d'impacte ambiental.
  
Tramitació administrativa
  
La Secció de Planejament de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports va remetre amb data 17 de setembre de 1999 un exemplar de l'estudi d'impacte ambiental i del projecte relatiu al Pla general d'ordenació urbana del terme municipal de Bétera, i a data de 23 de setembre de 1999 va enviar el certificat de l'acord d'aprovació provisional, certificat d'informació pública i relació resumida d'al·legacions presentades. Segons el certificat expedit pel Secretari de l'Ajuntament l'edicte d'informació pública corresponent al PGOU va aparéixer inserit en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 3425, de 2 de febrer de 1999 i en el diari Levante de 2 de febrer de 1999.
  
Anàlisi de les al·legacions de caràcter ambiental
  
De l'anàlisi i consideració de les al·legacions presentades en el període d'informació pública, destacant aquelles que tenen caràcter ambiental, es poden concretar els principals motius d'oposició en els següents:
  
Modificació de traçat de la ronda oest de circumval·lació del municipi
  
Afeccions a béns i espais protegits
  
Afeccions a camins ramaders
  
Depuració d'aigües residuals urbanes, industrials i instal·lacions agropecuàries.
  
Ha sigut remés un resum de les 174 al·legacions presentades al PGOU i a l'estudi d'impacte ambiental a aquesta Conselleria, les quals han sigut informades per l'arquitecte redactor del pla.
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'art. 5 de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament.
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que li són d'aplicació.
  
Atés que l'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què se aplique aquesta llei.
  
Atés que el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per mitjà de Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.
  
Per tot això, en ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, resolc:
  
Primer
  
Formular amb caràcter favorable, a l'únic efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, la declaració d'impacte ambiental del Pla general d'ordenació urbana del terme municipal de Bétera (Camp de Túria), el promotor de la qual és l'Ajuntament, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i en l'apartat segon de la present resolució.
  
Segon
  
Se supedita l'execució del citat projecte al compliment dels següents condicionants:
  
1. Els camins ramaders ?béns de domini públic de la Generalitat Valenciana- coincidents amb el sòl urbanitzable que el PGOU proposa, hauran de ser respectats en tot el seu traçat i amplària d'acord amb el que disposa la Llei 3/1995, de 23 de març, camins ramaders, no estimant-se acceptable la proposta de reducció de secció a quatre (4) metres en l'esmentat sòl per al trànsit de bestiars.
  
Els camins ramaders al seu pas per tot el terme municipal han de quedar lliures en tota la seua amplària d'obstacles que puguen pertorbar el trànsit normal dels bestiars.
  
2. Pel que fa a la canalització proposada del barranc del Carraixet se supeditarà a aquesta i el desenvolupament del sòl urbanitzable industrial polígon l'Horta Vella previst pel PGOU i els límits del qual se situen al costat de la canalització, al que en el seu dia es resolga per mitjà de les declaracions d'impacte ambiental del projecte de Prolongació de la canalització del barranc del Carraixet, tram entre Bétera i el sifó de la Séquia de Rascanya (València), en les fases 3 i 4 objecte dels expedients d'avaluació d'impacte ambiental 380 i 381/99-AIA, actualment en tramitació.
  
3. Respecte a la capacitat de depuració i normativa per a la correcta gestió de les aigües residuals generades en el terme municipal es tindran en compte els següents punts:
  
3.1. En qualsevol cas, l'ordenança d'abocament a la xarxa municipal de clavegueram, que serà d'aplicació en tot l'àmbit del terme municipal, s'haurà d'adaptar al que preveu el model elaborat a l'efecte conjuntament per l'Entitat de Sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.
  
El fet de no garantir els límits establerts en les ordenances obligarà l'esmentada activitat a establir els tractaments previs necessaris per a l'admissió de les aigües residuals generades a la xarxa municipal de clavegueram.
  
3.2. El desenvolupament del sòl urbanitzable, tant detallat com sectorial (no detallat), quedarà supeditat a l'acceptació de l'òrgan gestor de l'estació depuradora d'aigües residuals de l'admissió per a tractament de l'increment de volums de cadascun dels sectors.
  
Si no fóra possible el tractament en les actuals instal·lacions, haurà de dotar-se cadascun dels sectors del seu propi sistema de depuració.
  
4. Es garantirà l'adequada gestió dels distints tipus de residus en tot l'àmbit dels polígons industrials i en especial pel que fa a les empreses productores de residus tòxics i perillosos.
  
En aquest sentit l'Ajuntament, en previsió de la instal·lació d'indústries productores, en el seu procés de producció de residus tòxics i perillosos, i atés que els residus d'aquest caràcter han de ser evacuats i tractats per una empresa gestora especialitzada, requerirà per a la concessió de la llicència d'activitat de les empreses, depenent de la massa anual generada, l'autorització de productor de residus tòxics i perillosos o la inscripció en el Registre de Petits Productors de Residus Tòxics i Perillosos.
  
5. El traçat proposat per a les variants oest i sud quedarà supeditat a l'aprovació definitiva dels seus respectius projectes, actualment en redacció per la Diputació Provincial de València.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 22 de febrer de 2000.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 565/99-AIA sobre el projecte d'instal·lació d'una planta de cogeneració per a indústria ceràmica en el terme municipal de Villalonga (València), el promotor del qual és Cerámicas Alteret, SL, i basant-se en les següents consideracions:
  
Consideracions prèvies
  
Objecte del projecte
  
L'empresa promotora pretén instal·lar una planta de cogeneració a gas natural que aprofite la calor residual dels gasos de fuga per a produir aire calent a temperatura variable en funció de les necessitats dels processos de preenfornat. De l'aigua de refrigeració de l'oli i de les camises del motor es produirà aigua calenta per al procés d'assecat inicial del producte, mentre que de l'aigua de refrigeració de l'aire de càrrega del motor s'obtindrà aigua calenta per al procés inicial de pastat del producte.
  
Enquadrament territorial
  
Les instal·lacions on es localitzarà la planta se situen als voltants de la fàbrica de material ceràmic, a la Partida de l'Alter de Villalonga, província de València.
  
Característiques naturals del territori
  
Si bé l'estudi d'impacte ambiental recull dades sobre el medi físic que rodeja a l'activitat, tota la informació facilitada és de caràcter genèric i en alguns casos extreta de manuals, i no resulta indicativa de la situació real. No obstant això, per les peculiaritats que se suposen en l'entorn d'una instal·lació industrial, i constant en l'estudi la degradació dels espais immediats, com també l'existència d'una activitat d'extracció d'argiles i plantacions de cítrics, no sembla que l'actuació estudiada puga produir impactes massa significatius si es prenen les mesures adequades al respecte.
  
Anàlisi de l'estudi d'impacte ambiental
  
Tot complint la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental i el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la llei anteriorment citada, es redacta el present estudi d'impacte ambiental (EIA), on queden exposats tant els seus objectius com la metodologia a seguir i el marc jurídic aplicable.
  
L'estudi descriu breument els aspectes tècnics de la instal·lació i funcionament de la planta de cogeneració dins de l'apartat relatiu al projecte.
  
A continuació descriu el medi físic, atenent a aspectes que, si bé tenen la seua importància, no semblen reflectir la realitat de la instal·lació que ens ocupa. Així, descriu el clima, geomorfologia, geologia, edafologia, vegetació, fauna, paisatge i repercussió socioeconòmica.
  
Continua amb la identificació i avaluació dels impactes, utilitzant matrius causa - efecte però no aconsegueix diferenciar clarament els tres principals motius perquè puga arribar a preocupar, des del punt de vista ambiental, la construcció d'una planta de cogeneració a gas natural.
  
Els esmentats punts són els relatius als nivells d'emissió i disseny de les xemeneies, als nivells acústics i a la gestió de residus tòxics i perillosos generats per l'activitat.
  
Els quasi nuls comentaris que es realitzen sobre aquests aspectes fan referència a l'aplicació de la legislació vigent, però mai no avalua ni compara la situació de funcionament de la planta amb els valors permesos. D'aquesta manera, no queda justificada la conclusió que l'activitat no resulta perniciosa des del punt de vista ambiental.
  
La gestió de residus tòxics i perillosos queda molt ambigua, ja que no s'estableixen volums produïts d'olis de refrigeració que permeten una classificació de l'empresa dins de la família de productors d'aquesta classe de residus, ni s'esmenta l'empresa encarregada dels residus ni s'enumeren els productes generats.
  
Com a conclusió, es troba a faltar una aproximació molt més realista a la problemàtica de les plantes de cogeneració, com també una intenció de controlar aquells aspectes contaminants per mitjà de la redacció del corresponent programa de vigilància ambiental, que si bé apareix en la documentació, no estableix criteris per a la presa de mostres, posterior interpretació de les dades i adopció de les pertinents mesures correctores.
  
No obstant això, i per les característiques d'aquest tipus de projectes, la falta de la documentació citada no impedeix la redacció de la preceptiva declaració d'impacte ambiental.
  
Tramitació administrativa i anàlisi de les al·legacions
  
En data 1 d'octubre de 1999, el Servei Territorial d'Indústria i Energia va remetre a la Conselleria de Medi Ambient els exemplars del projecte tècnic, estudi d'impacte ambiental i resultat del període d'informació pública.
  
En aquell document figura que l'estudi d'impacte ambiental es va sotmetre a informació pública per mitjà d'un anunci publicat en el BOP núm. 190 de 12 d'agost de 1999, sense que s'hi presentara cap al·legació en el període establert a l'efecte.
  
En data 30 de novembre de 1999 es va sol·licitar consulta al Servei de Residus i Contaminació amb l'objecte que donara a conéixer les al·legacions, propostes i indicacions que considerara oportunes.
  
En data 1 de desembre de 1999 es va sol·licitar consulta a Ajuntament de Villalonga amb l'objecte que donara a conéixer les al·legacions, propostes i indicacions que considerara oportunes.
  
En data 20 de desembre de 1999 es va rebre en aquest Servei la contestació a la consulta efectuada a l'Ajuntament de Villalonga, indicant que no s'observaven deficiències o alteracions que pugueren donar lloc a al·legacions.
  
En data 18 de gener del 2000 es va rebre en aquest Servei la contestació a la consulta efectuada al Servei de Residus i Contaminació, on es realitzaven els següents comentaris:
  
- L'activitat haurà de disposar d'un llibre de registre per cadascun dels focus emissors de contaminants (per cada xemeneia) segons el model que apareix en l'annex IV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976 sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, on han d'anotar-se tots els mesuraments periòdics d'autocontrol de les emissions a l'atmosfera. El llibre de registre es troba disponible en els Serveis Territorials de la Conselleria de Medi Ambient. Així mateix hauran de presentar correctament l'adaptació de l'enquesta que apareix en l'annex V de l'esmentada ordre, la qual es troba igualment disponible en els esmentats Serveis Territorials.
  
- En la pàgina 41 del projecte tècnic se fa una citació textual ?per a aconseguir una adequada dispersió dels contaminants gasosos s'instal·larà una xemeneia amb una alçària suficient per a la eixa finalitat. El mètode serà l'indicat en l'Ordre Ministerial de 18 d'octubre de 1976??. Entenem que s'ha de determinar l'alçària de la xemeneia justificant-ne el càlcul i tenint en compte les alçàries dels edificis pròxims i confrontants de manera que no poguera existir una dispersió insuficient. A més, la xemeneia d'emissió de contaminants haurà de disposar d'orificis que possibiliten la presa de mostres dels paràmetres contaminants en l'emissió i accessibilitat a estos per mitjà d'una estructura fixa, segons s'indica en la citada Ordre de 18 d'octubre de 1976.
  
- Pel que fa al soroll, en la pàgina 43 diu textualment: ?les instal·lacions de la planta de cogeneració des del punt de vista de sorolls es van dissenyar d'acord amb la Llei 7/1997 d'11 d'agost de la Xunta de Galícia??. Entenem que la normativa a aplicar ha de ser la vigent a la Comunitat Valenciana ja que l'activitat industrial està ubicada a Villalonga (València).
  
- Respecte a la producció de residus perillosos (per exemple: Els olis usats de lubricants del càrter del motor) l'empresa ha d'inscriure's en el Registre de Petits Productors de Residus ja que produeix menys de 10 TM/any i en la sol·licitud d'inscripció haurà d'especificar-se a quin gestor autoritzat es va a fer lliurament dels residus generats. No obstant això, si la producció total de residus perillosos fóra superior a les 10 Tm/any haurà de sol·licitar la pertinent autorització administrativa en la Conselleria de Medi Ambient.
  
- Quant al programa de vigilància ambiental de les emissions a l'atmosfera i del soroll ambiental, entenem que hauria de constar de:
  
- Mesuraments de les emissions de SO2, NO, NO2, CO, i CO2, realitzades per una entitat col·laboradora de l'administració a la posada en marxa i cada 3 anys.
  
- Mesuraments d'autocontrol de les emissions de NO2 i CO realitzades per un centre qualificat o per la pròpia empresa una vegada a l'any.
  
- Mesuraments del soroll ambiental en la parcel·la de l'activitat i en l'interior d'habitatges o instal·lacions pròximes o confrontants realitzades per una entitat col·laboradora de l'administració a la posada en marxa i cada tres anys. Els mesuraments es realitzaran en els llocs explícitament citats en la normativa respecte d'això (s'elaborarà un informe on conste el tipus d'aparell amb què s'han realitzat els mesuraments, tenint en compte el soroll de fons, el període de mesura i s'assenyalarà si compleix la normativa vigent, ordenança municipal o RAMINP).
  
- Mesuraments del soroll ambiental en la parcel·la de l'activitat realitzades una vegada a l'any per un centre qualificat o per la pròpia empresa, a fi de comprovar el manteniment de les condicions acústiques de l'entorn.
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els que resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'art. 5 de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament.
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que li són d'aplicació.
  
Atés que l'article cinqué de la Llei 2/1989, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què se aplique aquesta llei.
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per mitjà de Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, en ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, resolc:
  
Primer
  
Formular amb caràcter favorable, als sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, la present declaració d'impacte ambiental sobre el projecte d'instal·lació de planta de cogeneració per a indústria ceràmica en el terme municipal de Villalonga (València), el promotor del qual és Cerámicas Alteret, SL, sempre que este es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i en l'apartat segon de la present resolució.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals a complir s'estableixen les següents:
  
1. L'activitat haurà de disposar d'un llibre de registre per cadascun dels focus emissors de contaminants (per cada xemeneia) segons el model que apareix en l'annex IV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976 sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, on han d'anotar-se tots els mesuraments periòdics d'autocontrol de les emissions a l'atmosfera. El llibre de registre es troba disponible en els Serveis Territorials de la Conselleria de Medi Ambient. Així mateix hauran de presentar correctament l'adaptació de l'enquesta que apareix en l'annex V de la mencionada Ordre, la qual es troba igualment disponible en els mencionats Serveis Territorials.
  
2. S'ha de determinar l'alçària de la xemeneia justificant-ne el càlcul i tenint en compte les alçàries dels edificis pròxims i confrontants de manera que no poguera existir una dispersió insuficient. A més, la xemeneia d'emissió de contaminants haurà de disposar d'orificis que possibiliten l'obtenció de mostres dels paràmetres contaminants en l'emissió i l'accessibilitat a estos mitjançant una estructura fixa, segons s'indica en la citada Ordre de 18 d'octubre de 1976.
  
3. La normativa a aplicar en els aspectes acústics ha de ser la vigent a la Comunitat Valenciana.
  
4. Pel que fa a la producció de residus perillosos (p. ex., els olis usats de lubricants del càrter del motor) l'empresa ha d'inscriure's en el Registre de Petits Productors de Residus ja que produeix menys de 10 TM/any i en la sol·licitud d'inscripció haurà d'especificar-se a quin gestor autoritzat es va a fer lliurament dels residus generats. No obstant això, si la producció total de residus perillosos fóra superior a les 10 Tm/any (es considerarà la totalitat de residus produïts per la planta, independentment que provinguen de la instal·lació que ja existia o de l'ampliació) haurà de sol·licitar la pertinent autorització administrativa en la Conselleria de Medi Ambient.
  
5. Quant al programa de vigilància ambiental de les emissions a l'atmosfera i del soroll ambiental, entenem que hauria de constar de:
  
- Mesuraments de les emissions de SO2, NO, NO2, CO, i CO2, realitzades per una entitat col·laboradora de l'administració a la posada en marxa i cada 3 anys.
  
- Mesuraments d'autocontrol de les emissions de NO2 i CO realitzades per un centre qualificat o per la pròpia empresa una vegada a l'any.
  
- Mesuraments del soroll ambiental en la parcel·la de l'activitat i en l'interior d'habitatges o instal·lacions pròximes o confrontants realitzades per una entitat col·laboradora de l'administració a la posada en marxa i cada tres anys. Els mesuraments es realitzaran en els llocs explícitament citats en la normativa respecte d'això (s'elaborarà un informe on conste el tipus d'aparell amb què s'han realitzat els mesuraments, tenint en compte el soroll de fons, el període de mesura i assenyalant si compleix amb la normativa vigent, Ordenança Municipal o RAMINP).
  
- Mesuraments del soroll ambiental en la parcel·la de l'activitat realitzades una vegada a l'any per un centre qualificat o per la pròpia empresa, a fi de comprovar el manteniment de les condicions acústiques de l'entorn.
  
Tercer
  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 22 de febrer de 2000.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 4719, del 25-03-2004 (2004/1917)

RESOLUCIÓN de 4 de febrero de 2004, del director general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena publicar la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   4719

Fecha DOGV
:   25-03-2004

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2004/1917

CVE


Fecha del documento
:   04-02-2004

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Castellón de la Plana](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))
    * [vigilancia del medio ambiente](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 4 de febrero de 2004, del director general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda por la que se ordena publicar la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental. [2004/X1917]
  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1.302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1.131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las Declaraciones de Impacto Ambiental.
  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En su virtud, he resuelto:
  
Artículo único
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 534/99-AIA, 545/99-AIA y 565/99-AIA, que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación
  
Valencia, 4 de febrero de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Visto el expediente 534/99-AIA sobre el proyecto de Instalación de una Granja Marina para el cultivo intensivo de dorada y lubina frente a La Marina (Elche), promovido por el Centro de Investigaciones Marinas Delta del Vinalopó, SA.
  
Resultando que, el 10 de septiembre de 1999, se recibe del Servicio Territorial de Medio Ambiente en Alicante: el Proyecto de Granja Marina para cultivo de dorada y lubina frente a La Marina (Elche), el Estudio de Impacto Ambiental y el expediente administrativo de la Dirección Territorial de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación.
  
Resultando que, en la documentación del expediente administrativo consta:
  
La realización de la exposición pública del estudio de impacto ambiental, conjuntamente con el proyecto técnico, durante el plazo de 20 días, mediante anuncio de la Dirección Territorial de Agricultura, Pesca y Alimentación en el BOP núm. 126 de fecha 4.6.99.
  
Los resultados de la exposición pública con varias alegaciones, según certificado de la Dirección Territorial de agricultura, Pesca y Alimentación:
  
- Alegación de la empresa Granja Marina Bahía de Sta. Pola, SL, sobre las posibles influencias que sufrirá su instalación (actualmente pendiente de la concesión administrativa y cuyo trámite de exposición pública fue en el BOP del 13.3.99), por la ubicación de esta instalación a una distancia aproximada de sesenta y tres metros.
  
- Alegación del Ayuntamiento de Santa Pola, el técnico en Medio Ambiente informa que falta entre la documentación el certificado de adecuación a las normas técnico sanitarias.
  
La respuesta dada por el promotor a las alegaciones, de la cual recogemos:
  
- ?En relación a ambas alegaciones presentadas y referidas a normas técnico-sanitarias, se hace constar la imposibilidad de contagios de enfermedades ante la obligación obvia de las supervisiones veterinarias?.
  
- Las aclaraciones dadas, mediante informe de uno de los integrantes del equipo autor del estudio de impacto ambiental, a la alegación realizada por de la empresa Granja Marina Bahía de Santa Pola, SL, donde se argumenta de forma justificada la suficiencia, para este caso, de la ?fuente de datos- sobre corrientes marinas y vientos de la zona utilizados en el EIA con el fin de contemplar la mayor área de influencia que pudiese abarcar el cultivo. Y, respecto a los posibles perjuicios sanitarios que pudiese causar la proximidad de los cultivos, que el uso adecuado de las sustancias utilizadas (cita cinco antibióticos reglamentariamente autorizados) para el tratamiento y prevención de enfermedades conforme al Reglamento L/2377/90, de 26 de junio, hacen poco probable un contagio de las enfermedades así como la afección de estos fármacos a la salubridad de las aguas circundantes.
  
Resultando que la instalación proyectada consiste en ubicar doce jaulas de engorde. La superficie de la instalación es de 118.900 m², sobre las que se realizará el amarre y la sujeción de las jaulas, estando estas, en superficie, inscritas en un rectángulo de 10.800 m², a una profundidad de 24 metros. La instalación también cuenta con cinco jaulas auxiliares.
  
El proceso productivo consiste en el engorde de 225.000 alevines de dorada (según proyecto técnico serán 500.000) y 225.000 alevines de lubina hasta alcanzar adultos de alrededor de 350 y 750 gr., respectivamente. De acuerdo al ciclo productivo de cada especie, se estima que el tiempo empleado en conseguir estos peces para su venta es de 14-16 meses para doradas y 26-28 meses para lubinas.
  
Resultando que, en fecha 6 de octubre de 1999, se realiza consulta al Servicio de Planificación de los Recursos Hidrológicos de la Dirección General de Educación y Calidad Ambiental de esta Conselleria.
  
Resultando que, el 3 de noviembre de 1999, se recibe el informe emitido por el Servicio de Planificación de los Recursos Hidrológicos:
  
1. La influencia de la piscifactoría en el entorno marino vendría dada por un posible aumento de la turbidez y de los niveles de nutrientes (eutrofización), ambos originados por la alimentación artificial y por las defecaciones de los peces.
  
2. Respecto al emplazamiento de la granja marina hay que señalar que:
  
2.1. Según el proyecto la coordenada central de la granja es 380 07,420' N y 000 35,800' W, este punto es muy cercano con una concesión a otra empresa Bahía Santa Pola (380 07,396'N y 000 35,580'W), cuyo proyecto se presentó con anterioridad, esto originaría mayor carga de residuos y repercutiría en la calidad del agua.
  
2.2. En sus proximidades existen varias zonas de baño que pudieran ser afectadas como consecuencia de esta actividad: las playas de La Marina y Les Pesqueres en Elche y El Varador y Llevant en Santa Pola, todas ellas aptas para el baño.
  
3. Las aguas donde se prevé instalar la actividad, según recoge el propio estudio de impacto ambiental presenta una elevada tasa de nutrientes y un índice de Margalef < 2,4 que indica eutrofización.
  
4. Aunque en el estudio de impacto ambiental está previsto el Plan de Vigilancia Ambiental (pg. 88), se hacen constar los siguientes aspectos:
  
a) La periodicidad del control a establecer a posteriori para los sedimentos deberá ser semestral no anual y además de los parámetros propuestos en el programa de vigilancia debe añadirse al control:
  
DBO
  
b) Respecto a las analíticas en aguas, que serán mensuales, tal como indica el Plan de Vigilancia, además de las propuestas en el programa deberá añadir los parámetros siguientes:
  
Coliformes totales
  
Coliformes fecales
  
Estreptococos fecales
  
Salmonella
  
Amoniaco
  
Túrbidez
  
c) Deberá comprobarse periódicamente el estado de conservación de la pradera de Posidonia oceánica que está a 2.250 m de la instalación, debido al alto interés de esta comunidad, al menos una vez al año.
  
d) Fragilidad de las jaulas:
  
Ante periodos de tormentas, viento y oleaje o accidentes la empresa deberá tener preparados los medios necesarios para la recogida de las jaulas y aparejos para evitar que puedan ser arrastradas a zonas de la costa o quedaran a la deriva, se establecerá especial atención en la temporada de baño.
  
Los resultados del Plan de Vigilancia Ambiental se remitirán a la Dirección General de Educación y Calidad Ambiental trimestralmente para evaluar los resultados y controlar su posible incidencia en las aguas de baño.
  
Tras lo expuesto, y para poder informar el proyecto se necesitaría poner mayor documentación, en especial sobre:
  
- Impacto en el medio ante el hecho de ubicar dos granjas colindantes, ya que le proyecto no mencionaba la existencia de la otra piscifactoría; y medidas correctoras en su caso.
  
Resultando que, con fecha 5 de noviembre de 1999, se comunica al promotor y a la Dirección Territorial de Agricultura, Pesca y Alimentación la necesidad de ampliar la información del estudio de impacto ambiental en los términos que recoge el informe del Servicio de Planificación de los Recursos Hidrológicos adjuntado.
  
Resultando que, con fecha 29 de noviembre de 1999, se recibe de la Dirección Territorial de Agricultura, Pesca y Alimentación, el documento anexo al estudio de impacto ambiental cuya información, sobre los siguientes aspectos, concretamos:
  
- Aumento de la turbidez y niveles de eutrofización, y uso de agentes antibacterianos.
  
?El estudio de impacto recoge la previsión de una aportación anual aproximada al medio de 150 toneladas de materia orgánica producida por la instalación en forma de heces y pienso. Esta cantidad se ha calculado según la máxima probable para magnificar su impacto y evaluar siempre el peor caso posible, a la que cabría restar ciertos porcentajes debidos al contenido hídrico de los piensos o a las pérdidas calóricas de los peces cultivados?. ?Significa que al lecho marino llegaría algo menos de 0'05 kg/m² de materia orgánica al mes, cantidad que es perfectamente asimilable por el fondo, aún en el caso de duplicar la producción?. ?Este aumento resulta poco significativo tanto para alterar las condiciones tróficas del fondo como para acentuar las características de degradación ambiental que ya sufren las biocenosis afectadas (arenas fangosas y restos de mata muerta de posidonia)?.
  
?El uso de sustancias para el tratamiento y prevención de enfermedades del cultivo se efectuará conforme al Reglamento L/2377/90 de 26 de junio?. ?Tales sustancias se suministran a las empresas de cultivo en forma de premezclas en pienso (para impedir su rápida dispersión en un medio acuoso) y en dosis concretas bajo prescripción veterinaria?. ?El efecto de estos fármacos es a través de su ingestión, siendo inocuos por simple contacto?. ?Según lo expuesto resulta poco probable una contaminación por parte de estos productos y, en particular, que afecten a la salubridad de las playas de baño. Esto último es todavía menos posible en la zona interesada, tanto por la lejanía de las playas (aprox. 3,7 km) como por la posología de tales sustancias?.
  
- Respecto a la ubicación
  
La ubicación respecto al proyecto ?Granja Marina Bahía de Santa Pola- la interacción medioambiental dado el amplio polígono de concesión de una y otra empresa es improbable. Respecto a las zonas de baño, la distancia es aproximadamente de 3,7 km, distancia superior a la ubicación de otras zonas de cultivos ya instaladas (El Campello, La Vila Joiosa), donde en sus playas no han notado diferencia alguna, y según nuestras observaciones en un radio de 200 m desaparecen todos los efectos, tanto de turbidez, como de materia orgánica. El efecto ambiental, en consecuencia, no traspasa el área de concesión?.
  
- Niveles de eutrofización en la zona
  
?La zona presenta valores ecológicos que frecuentemente traspasan el límite de la oligotrofia, este hecho es habitual y se debe a la influencia de la desembocadura del Segura?. ?Es por ello, que la elección de esta zona como de desarrollo para la acuicultura resulta óptima, ya que las propias biocenosis se encuentran adaptadas a este ambiente fluctuante, no hubiese sido así en el caso de situarnos en una pradera de Posidonia oceanica, junto a biocenosis de la roca infralitoral, del detrítico, o del coralígeno?.
  
?La confluencia de empresas en un espacio reducido obedece a las exigencias de la Armada de no traspasar los límites del arrecife artificial, zona considerada por Defensa como de maniobras y entrenamiento. Por tanto, una mayor separación que hubiese convenido a las distintas empresas, no ha sido posible. En este sentido, cabe reflexionar si a nivel global conviene distanciar más las empresas o bien concentrarlas en una zona de escaso valor ecológico, para concentrar sus efectos en una zona y no dispersarlos?.
  
Consideraciones finales
  
?No cabe esperar fenómenos de sinergia en la eutrofización por las distintas empresas, dado que los efectos derivados del aporte de pienso y heces no traspasarán los límites de la concesión?.
  
?Tampoco se prevé un incremento de la contaminación debido a los efectos de la ampliación. Sin embargo, y entendiendo que la falta de datos sobre este tipo de cultivos es patente, se considera apropiado el iniciar la actividad con un grupo de 6 jaulas y seguir estrictamente el programa de seguimiento indicado en el estudio de impacto, además de las indicaciones aportadas por la D.G. de Educación y Calidad Ambiental, comprometiéndose la empresa a la comprobación de los resultados conjuntamente con la Conselleria de Medio Ambiente como paso previo a una futura ampliación prevista?.
  
Resultando que, las medidas correctoras propuestas para minimizar los efectos negativos producidos por los aportes de heces y pienso no consumido al medio son:
  
- Optimizar el plan de alimentación, ajustándolo continuamente a las necesidades del cultivo, evitando pérdidas por no ser aprovechado.
  
- Utilizar como alimento el pienso normal cuya área de deposición será la mitad de la afectada por el empleo de pienso extruido, a menos que éste último garantice unas pérdidas mínimas.
  
- Introducir elementos duros en la zona de máxima deposición de piensos que contribuya a diversificar y estructurar el ecosistema.
  
Estos elementos permiten el asentamiento de diversos organismos filtradores capaces de aprovechar tal suministro de materia.
  
- En las zonas anejas de un centenar de metros (con biocenosis de arenas fangosas sobre mata muerta de posidonia) donde será menor la deposición de residuos, la introducción de bivalvos (mejillón, ostra) contribuirá a preservar la calidad del agua y eliminar residuos.
  
- En zonas más alejadas, de varios centenares de metros, afectadas por la liberación de los nutrientes que inducen fenómenos de eutrofia, proliferación planctónica y turbidez, la introducción también de filtradores para disminuir el exceso de fitoplancton en la columna de agua.
  
Resultando que en el Programa de Vigilancia Ambiental, aplicado a las tres escalas espaciales y teniendo en cuenta el vector de mayor incidencia en la difusión de los residuos por las corrientes de componente NNE, se establece:
  
- Un seguimiento anual de los sedimentos en las tres escalas espaciales.
  
- Mensualmente se determinará el estado de eutrofia del agua, a escala media y grande, y un seguimiento de las poblaciones fitoplanctónicas. Teniendo en cuenta que las concentraciones y parámetros medidos corresponden al mes de noviembre y que éstos oscilan a lo largo del año.
  
- Anualmente y coincidiendo con el estado inicial (noviembre), a corta y media escala, se caracterizará y cuantificará la biota de la biocenosis de arenas.
  
- Para las poblaciones ícticas se efectuará un seguimiento anual a media o gran escala coincidiendo con el estado inicial (noviembre).
  
- Se establecerá un área ?control- de características homogéneas cuya situación hidrográfica quede fuera de la influencia de la instalación.
  
Los factores a seguir y comparar serán aquellos que han sido objeto de una cuantificación para definir su estado cero o caracterización del entorno en el citado estudio de impacto ambiental.
  
Considerando que, de la cantidad calculada de materia orgánica (heces y pienso no consumido) que se vertería al medio por el funcionamiento de la instalación, la que llegaría a depositarse en el fondo marino (de 0'05 Kg/m² a 0'1 Kg/m²) es perfectamente asimilable por dicho fondo y ello no supondría un incremento en la degradación de las biocenosis afectadas (arenas fangosas y restos de mata muerta de posidonia).
  
Considerando que los efectos derivados de esta materia orgánica aportada al medio, procedente del funcionamiento de la actividad con un grupo de 12 jaulas, no traspasarán los límites de la concesión.
  
Considerando adecuada la propuesta del Servicio de Planificación de los Recursos Hidrológicos de realizar controles de los sedimentos con una periodicidad semestral.
  
Considerando adecuada la elección del mes de noviembre, propuesta en el programa de vigilancia ambiental, para la ejecución de los muestreos de control. No obstante, y como los únicos datos de los que se disponen, previos a la instalación, corresponden a los obtenidos en el mes de enero, se considera imprescindible la realización de nuevos muestreos tras la puesta en funcionamiento de la instalación durante el mes de enero con el objeto de que estos puedan ser contrastados.
  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.
  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
Considerando que el artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental para la ejecución de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Organo Ambiental, para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.
  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, aprobado mediante Decreto 90/1999, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, atribuye a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de Instalación de una Granja Marina para el cultivo intensivo de dorada y lubina frente a la costa de La Marina (Elche), promovido por la empresa Centro de Investigaciones Marinas Delta del Vinalopó, SA, en los términos que establece el Estudio de Impacto Ambiental, Anexo al mismo, Programa de Vigilancia Ambiental y, siempre y cuando, se cumplan las siguientes condiciones:
  
1. La cantidad de alevines de dorada y lubina que se utilizarán al inicio de cada ciclo para su engorde en las 12 jaulas de la instalación será: 225.000 alevines de dorada y 225.000 alevines de lubina; ya que ésta ha sido la utilizada en el estudio de impacto ambiental para obtener un cálculo estimado del total de materia orgánica vertida al medio cuyos efectos se consideran que no son significativos.
  
2. Se deberá contemplar en el proyecto una partida presupuestaria que permita llevar a cabo el Plan de Vigilancia Ambiental.
  
3. La vigilancia ambiental se realizará con controles en noviembre y repeticiones de ellos en enero para contrastar con los datos disponibles, de acuerdo a lo previsto en el Programa de Vigilancia Ambiental e incluyendo además:
  
En los análisis de control mensuales en el agua se determinarán además los siguientes parámetros:
  
Coliformes totales
  
Coliformes fecales
  
Estreptococos fecales
  
Salmonella
  
Amoníaco
  
Túrbidez
  
En la periodicidad de control para los sedimentos será semestral, también se controlará la DBO.
  
Anualmente se controlará el estado de conservación de las comunidades de mayor valor ecológico, como es la pradera de Posidonia oceanica.
  
La empresa deberá tener preparados los medios necesarios para la recogida de las jaulas y aparejos en el caso que, ante periodos de tormentas, viento y oleaje o accidentes, éstas pudieran ser arrastradas a zonas de la costa o quedaran a la deriva; estableciendo especial atención en las temporadas de baño.
  
Los resultados del Plan de Vigilancia Ambiental se remitirán a la Dirección General de Educación y Calidad Ambiental semestralmente para evaluar los resultados y controlar su posible incidencia en las aguas de baño.
  
Segundo
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 22 de febrero de 2000.- La directora general de Planificación y Gestión del Medio: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Visto el expediente 545/99-AIA referente al Proyecto del Plan General de Ordenación Urbana que afecta al término municipal de Bétera (Camp de Túria), cuyo promotor es el propio Ayuntamiento, sobre la base de las siguientes consideraciones:
  
Consideraciones previas
  
Encuadre territorial
  
El término municipal de Bétera se encuentra enclavado en la comarca del Camp de Túria de la provincia de Valencia. Posee una superficie aproximada de 7.567 Ha., con una población en torno a los 12.516 habitantes.
  
La forma del término municipal es irregular, presentándose alargada en la dirección SE-NO., con una longitud máxima del orden de 11 km mientras que en la dirección transversal alcanza hasta 8 km. Situado en el extremo SE del territorio comarcal, linda con los términos municipales de Moncada, Godella, Paterna, Valencia, Serra, Náquera, La Pobla de Vallbona y San Antonio de Benagéber. El casco urbano del municipio dista 14 km de la ciudad de Valencia.
  
Características naturales del territorio.
  
La zona de estudio se extiende entre la vertiente sur de la Sierra Calderona y las formaciones más septentrionales de las lomas calcáreas que limitan por el interior la comarca de L'Horta, presentando una morfología llana con algunas ondulaciones y una depresión central correspondiente al Barranco del Carraixet con una ligera pendiente descendente en dirección Oeste/Este y en la que se entregan los Barrancos del Cirerer y de Náquera.
  
Geológicamente los materiales que afloran en el término municipal corresponden fundamentalmente a los últimos niveles Terciarios, a todo el Cuaternario y en mucha menos medida, al Jurásico.
  
El sistema hídrico superficial está constituido por el barranco del Carraixet, o de Olocau, y los dos afluentes principales del mismo, barrancos del Sirerer y de Náquera, que discurren todos ellos por el norte del término municipal. En lo que se refiere a las aguas subterráneas son tres los acuíferos que cubren la superficie del término, denominados ?Plana de Valencia Norte 51?, ?Medio Túria 53- y ?Sierra de Espadán/Plana de Castellón 56?. Según el Mapa de Vulnerabilidad de Acuíferos el riesgo a la contaminación en la zona de estudio se identifica como Medio, a excepción de áreas aisladas al norte del municipio, sobre relieves calizos karstificados, y al sur del Barranco del Carraixet, sobre cubetas de descalcificación, donde el riesgo identificado es Alto.
  
En cuanto a la vegetación y la fauna el área se encuentra totalmente antropizada por amplios espacios destinados a cultivos de secano y de regadío, destacando los cítricos como el naranjo y el mandarino; así mismo se pueden encontrar formaciones de matorrales y de pinos aislada en los reductos del territorio, producto de la degradación de formaciones climatófilas, carrascales y pinares. En lo que se refiere a la fauna, las especies encontradas son las habituales en los territorios más poblados del litoral valenciano, entre las que se encuentran el mirlo, el verdecillo, el topillo común, el sapo, la rata común, el cernícalo común, la curruca, el erizo común, la musaraña, el ratón de campo, el conejo, etc.
  
La existencia de pequeños relieves o lomas, cursos de agua y otras singularidades naturales, como el campo de golf en la masía de Torre En Conill, en la zona de actuación, junto con una gran homogeneidad y regularidad de la vegetación de cultivos, así como la existencia de un gran número de núcleos urbanos repartidos de forma aleatoria por el término municipal, origina la presencia de un paisaje monótono y de reducida calidad, exceptuando una zona de pinares existente en el NW del término merecedora por sus características ambientales de su conservación.
  
Objeto del proyecto
  
El Ayuntamiento de Bétera pretende identificar y configurar conforme a la vigente legislación urbanística constituida por la Ley 6/94, de la Generalitat Valenciana, Reguladora de la Actividad Urbanística, la Ley 4/92 del Suelo No Urbanizable de la Comunidad Valenciana, la Ley 6/98 de Régimen del Suelo y Valoraciones, la legislación sectorial de aplicación en la Comunidad Valenciana y las Ordenanzas Municipales el modelo territorial que ha regir los procesos de ocupación y uso del territorio municipal, precisando los elementos de la ordenación estructural, usos del suelo y redes primarias de infraestructuras y dotaciones públicas, con el fin último de articular formalmente y funcionalmente las diferentes y numerosas áreas urbanas preexistentes, crear un gran parque público territorial, satisfacer algunos déficits puntuales de dotación de equipamientos, calificar suelo para la implantación de actividades industriales y terciarias, regular de manera específica de cada una de las áreas urbanas las características tipológicas, formales, funcionales u otras, asegurar la conservación del patrimonio artístico, histórico, arqueológico, etnológico y arquitectónico del municipio y procurar el reparto justo de los beneficios y cargas derivados del planeamiento entre los propietarios afectados.
  
El proyecto estudiado clasifica urbanísticamente el término municipal en las siguientes clases de suelo:
  
Suelo Urbano 739,09 Ha.
  
Suelo Urbanizable
  
- Con ordenación pormenorizada 132,87 Ha.
  
- Sin Ordenación pormenorizada 487,94 Ha.
  
Suelo no urbanizable 6.207,10 Ha.
  
Análisis del estudio de impacto ambiental
  
El Estudio de Impacto Ambiental referido al Plan General de Ordenación Urbana que afecta al término municipal de Bétera, recoge el contenido mínimo exigido en los artículos sexto y séptimo del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, a excepción del documento de síntesis.
  
Tras una descripción profunda de los objetivos del proyecto, así como del medio físico y socioeconómico, en el estudio se realiza una identificación y valoración de impactos sobre la base de los cambios en los usos del suelo, emisión de agentes contaminantes y explotación o exceso de explotación de los recursos naturales, realizando su posterior evaluación por un método sistemático propuesto por Gómez Orea y por último se proponen las medidas preventivas y correctoras a adoptar con el objeto de corregir los efectos negativos, incrementar los efectos positivos y aprovechar mejor las oportunidades que ofrece el medio para el desarrollo del proyecto en general y del planeamiento, minimizando la magnitud del impacto ambiental sobre el medio por aplicación del proyecto.
  
De todas las medidas correctoras propuestas en el Estudio de Impacto Ambiental son de destacar las que se citan en los epígrafes siguientes:
  
En el área de los Pinares, en el extremo NW del término municipal, donde se presenta una masa arbolada de mediana extensión bien poblada, de ejemplares de Pino Blanco, que merece la consideración de medidas singulares para asegurar su protección por su interés paisajístico y ecológico, el Plan califica un gran espacio libre, integrándolo en la red estructural, como un gran parque público territorial con la finalidad de dotar de esta clase de suelo de equipamiento a la población y abundar en la protección y conservación de las últimas zonas arboladas que con cierta extensión todavía se pueden encontrar en el término municipal.
  
Aguas residuales: en el Estudio se pone de manifiesto que la construcción de la nueva estación depuradora junto al cauce del Carraixet, permitirá la depuración de las aguas urbanas e industriales asimilables a urbanas en el momento de puesta en marcha de la primera fase de construcción. Se indica que tras la segunda fase, la estación depuradora tendrá capacidad para tratar las aguas residuales de todo el término municipal.
  
Los sectores del suelo urbanizable, previo a su desarrollo, deberán justificar la depuración de las aguas residuales que generen los mismos, bien a través de una estación depuradora propia o la de nueva construcción por la Generalitat Valenciana una vez se encuentre en funcionamiento, no permitiéndose el desarrollo de los mismos, por no serle otorgado la licencia de obras que debe ser emitida por el Ayuntamiento.
  
?Las aguas residuales recibirán depuración previa a su vertido cuando se construya y ponga en funcionamiento la Estación Depuradora proyectada?.
  
?Para evitar el riesgo de contaminación de las aguas subterráneas, se deberán depurar todos los vertidos de aguas residuales, tanto urbanas como industriales?.
  
?Las aguas residuales industriales deberán recibir una depuración previa si así lo requiere las especificaciones de la futura depuradora, respecto a los parámetros exigibles de las aguas que hay que tratar?.
  
La ordenanza de vertidos a la red de alcantarillado, en su disposición transitoria, dice: ?Todas las industrias existentes con anterioridad a al aprobación de esta ordenanza, deberán solicitar, en el plazo de seis meses a partir de su entrada en vigor, permiso para realizar sus vertidos a al red de alcantarillado?.
  
En la normativa urbanística, el artículo 117 apartado 1, admite depuradoras biológicas prefabricadas con pozos y zanjas filtrantes, mientras no sea posible la conexión con la red general de alcantarillado en zonas residenciales con densidades de ocupación iguales o inferiores a 15 viv/Ha. Este artículo y apartado referidos, no son de recepción por no ser una medida medio ambientalmente aceptable, ya que permite de algún modo la demora en el correcto tratamiento de las aguas residuales. Por ello se deberá exigir en todo momento el disponer de la estación depuradora y colectores que sean capaces de asimilar los caudales que generen las nuevas edificaciones en el Suelo Urbanizable, previo al desarrollo del mismo.
  
Los residuos generados en los núcleos urbanos son recogidos por empresa especializada y transportados a vertederos situados en el exterior del término municipal. No obstante, dado el incremento de suelo urbanizable que se propone, no se justifica si el volumen de residuos que se prevé genere el desarrollo del suelo urbano y urbanizable definidos por el Plan, puede ser tratado por la empresa especializada concesionaria del servicio de recogida. Se propone en el Estudio de Impacto Ambiental la reserva de suelo para la instalación de vertederos controlados de residuos sólidos urbanos y de inertes, aunque el Plan no califica suelo para la posible ubicación de los mismos.
  
Vías Pecuarias: en el Estudio se indica que el Plan debe proteger las vías pecuarias de usos inadecuados y ocupaciones clandestinas, garantizándose la permanencia de los trazados y anchuras después del desarrollo del suelo urbano y urbanizable calificado.
  
Las vías pecuarias que discurren por el municipio coinciden con caminos públicos y con el cauce del Carraixet, cuya anchura y longitud son las siguientes:
  
Cañada Real Aragonesa, anchura 75,22 m., longitud 11.500 m.
  
Cordel de Llíria, anchura 37,61 m., longitud 11.800 m.
  
Vereda de Olocau, anchura 20,89 m., longitud 5.500 m.
  
Colada del barranco de Carraixet, anch. 15 m., long. 5.500 m.
  
Las Normas de Ordenación Estructural del PGOU en sus artículos 106, 107 y 108, regula mediante la Ley 3/95, de vías pecuarias, el régimen urbanístico de los terrenos que constituyen las mismas. Del mismo modo, las vías pecuarias son calificadas como pertenecientes a la Red Primaria de dotaciones públicas. En el apartado b) del art. 108, se expresa textualmente: ?Los tramos de las vías pecuarias que discurran por suelo urbanizable deberán diseñarse en el planeamiento de desarrollo de manera que pueda disponerse de un canal específico para el tránsito de ganados, de cuanto menos, 4,00 m. de ancho, sin afectar al tráfico rodado?. Los artículos 2 y 3 de la Ley 3/95, de Vías Pecuarias, definen como dominio público de las Comunidades Autónomas las vías pecuarias en toda su amplitud, debiendo velar las mismas por su integridad y conservación. Por ello, se considera que no ha sido tratado correctamente este aspecto como se expresa en el texto anterior, no estimándose aceptable la medida propuesta de reducción a 4,00 m. la zona de tránsito de ganados en suelo urbanizable, sino antes bien se debe garantizar la continuidad de las vías pecuarias, así como los anchos legales en todo su trazado.
  
En lo que respecta al barranco del Carraixet, cuyo cauce atraviesa todo el término municipal de Bétera, el Estudio de Impacto Ambiental señala que ?este cauce principal que permanece seco la mayor parte del año, incluso en ocasiones durante varios años, devastador en otros tiempos aguas abajo antes de la ejecución de diversas obras de encauzamiento, no presenta riesgos de inundación en nuestro término municipal?. A pesar de ello se recoge en los Planos de Ordenación la obra de encauzamiento del tramo de dicho barranco que discurre desde la estación de aforos situada aguas arriba del puente de Bétera hasta que el cauce sale del término municipal de Bétera.
  
Este encauzamiento responde a las previsiones de la Confederación Hidrográfica del Júcar, en particular a la Fase 4 y parte de la Fase 3 del Proyecto de ?Prolongación del Encauzamiento del Barranco del Carraixet, tramo entre Bétera y el sifón de la Acequia de Rascaña (Valencia)?, cuyas cuatro fases de ejecución actualmente se encuentran en tramitación por esta Dirección General dentro del procedimiento reglado de evaluación de impacto ambiental, en concreto expedientes 380/99-AIA y 381/99-AIA. Se considera por tanto que no cabe en estos momentos evaluar los impactos ambientales que pueden derivarse del encauzamiento citado, sino que deben quedar supeditadas a las resoluciones de los citados expedientes, las determinaciones del PGOU en relación tanto al Dominio Público Hidráulico como al Suelo Urbanizable Industrial ?Polígono L'Horta Vella- que se proyecta en el ámbito de afección del mismo al abarcar su delimitación terrenos hasta el mismo borde del encauzamiento proyectado.
  
Paisajísticamente el estudio identifica una relación de impactos por incorporación al medio de una serie de infraestructuras, instalaciones, edificaciones, ect., previstas por el Plan. Al describir las medidas correctoras a adoptar es este aspecto, únicamente en el suelo no urbanizable en la zona de protección de las carreteras se propone la revegetación e integración paisajística de los terraplenes y estructuras, no proponiendo otras medidas correctoras paisajísticas en otro tipo de infraestucturas e instalaciones.
  
Respecto a la estructura territorial, en el estudio se expresa textualmente: ?Para que no se produzca un desarrollo desordenado se deberán extremar las medidas de vigilancia y control por parte del Ayuntamiento de todos los asentamientos que se produzcan, haciendo uso de todas las competencias que la legislación le otorga?.
  
El Programa de Vigilancia Ambiental propuesto establece una relación de impactos ambientales a considerar, unos indicadores que permitan medir el impacto y por último como desarrollar el presente programa de vigilancia.
  
En conclusión, el Estudio de Impacto Ambiental, en su conjunto ofrece información suficiente de las características ambientales y efectos del Plan General, ajustándose en su desarrollo y redacción a lo dispuesto al respecto en la normativa de evaluación de impacto ambiental.
  
Tramitación administrativa
  
La Sección de Planeamiento de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes remitió con fecha 17 de septiembre de 1999 un ejemplar del Estudio de Impacto Ambiental y del Proyecto relativo al Plan General de Ordenación Urbana del término municipal de Bétera, y a fecha de 23 de septiembre de 1999 envió el certificado del acuerdo de aprobación provisional, certificado de información pública y relación resumida de alegaciones presentadas. Según certificado expedido por el Secretario del Ayuntamiento el edicto de información pública correspondiente al PGOU apareció inserto en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana nº 3.425, de 2 de febrero de 1999 y en el diario ?Levante- de 2 de febrero de 1999.
  
Análisis de las alegaciones de carácter ambiental
  
Del análisis y consideración de las alegaciones presentadas en el período de información pública, destacando aquellas que tienen carácter ambiental, se pueden concretar los principales motivos de oposición en los siguientes:
  
Modificación de trazado de la ronda oeste de circunvalación del municipio.
  
Afecciones a Bienes y Espacios Protegidos.
  
Afecciones a Vías Pecuarias.
  
Depuración de aguas residuales urbanas, industriales e instalaciones agropecuarias.
  
Ha sido remitido un resumen de las 174 alegaciones presentadas al PGOU y al Estudio de Impacto Ambiental a esta Conselleria, las cuales han sido informadas por el arquitecto redactor del Plan.
  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.
  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
Considerando que el artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Organo Ambiental, para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.
  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, aprobado mediante Decreto 90/1999, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, atribuye a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio la competencia para la tramitación y formulación de la Declaración de Impacto Ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, resuelvo:
  
Primero
  
Formular con carácter favorable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la Declaración de Impacto Ambiental del Plan General de Ordenación Urbana del término municipal de Bétera (Camp de Túria), cuyo promotor es el propio Ayuntamiento, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y en el apartado segundo de la presente resolución.
  
Segundo
  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:
  
1. Las vías pecuarias ?bienes de dominio público de la Generalitat Valenciana- coincidentes con el suelo urbanizable que el PGOU propone, deberán ser respetadas en todo su trazado y anchura acorde a lo dispuesto en la Ley 3/95, de 23 de marzo, de vías pecuarias, no estimándose aceptable la propuesta de reducción de sección a cuatro (4) metros en dicho suelo para el tránsito de ganados.
  
Las vías pecuarias a su paso por todo el término municipal deben quedar libres en toda su anchura de obstáculos que puedan perturbar el tránsito normal de los ganados.
  
2. En lo que respecta al encauzamiento propuesto del Barranco del Carraixet se supeditará el mismo así como el desarrollo del Suelo Urbanizable Industrial Polígono L'Horta Vella previsto por el PGOU y cuyos límites se sitúan junto al propio encauzamiento, a lo que en su día se resuelva mediante las Declaraciones de Impacto Ambiental del proyecto de ?Prolongación del Encauzamiento del Barranco del Carraixet, tramo entre Bétera y el sifón de la Acequia de Rascaña (Valencia)?, en sus Fases 3 y 4 objeto de los expedientes de evaluación de impacto ambiental 380 y 381/99-AIA, actualmente en tramitación.
  
3. Respecto a la capacidad de depuración y normativa para la correcta gestión de las aguas residuales generadas en el término municipal se tendrán en cuenta los siguientes puntos:
  
3.1. En cualquier caso, la ordenanza de vertido a la red municipal de alcantarillado, que será de aplicación en todo el ámbito del término municipal, se ajustará a lo previsto en el modelo elaborado al efecto conjuntamente por la Entitat de Sanejament de la Generalitat Valenciana y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias.
  
El no garantizar los límites establecidos en las ordenanzas obligará a dicha actividad al establecimiento de los tratamientos previos necesarios para la admisión de las aguas residuales generadas a la red municipal de alcantarillado.
  
3.2. El desarrollo del Suelo Urbanizable, tanto pormenorizado como sectoriales (no pormenorizados), quedará supeditado a la aceptación del órgano gestor de la Estación Depuradora de Aguas Residuales de la admisión para tratamiento del incremento de volúmenes de cada uno de los sectores.
  
Caso de que no fuese posible el tratamiento en las actuales instalaciones, deberá dotarse a cada uno de los sectores de su propio sistema de depuración.
  
4. Se garantizará la adecuada gestión de los distintos tipos de residuos en todo el ámbito de los polígonos industriales y en especial en lo referente a las empresas productoras de residuos tóxicos y peligrosos.
  
En este sentido el Ayuntamiento en previsión de la instalación de industrias productoras, en su proceso de producción de residuos tóxicos y peligrosos, y dado que los residuos de este carácter deben ser evacuados y tratados por empresa gestora especializada, requerirá para la concesión de la licencia de actividad de dichas empresas, dependiendo de la masa anual generada, la autorización de Productor de Residuos Tóxicos y Peligrosos o la inscripción en el registro de Pequeños Productores de Residuos Tóxicos y Peligrosos.
  
5. El trazado propuesto para las variantes oeste y sur quedarán supeditadas a la aprobación definitiva de sus respectivos proyectos, actualmente en redacción por la Diputación Provincial de Valencia.
  
Tercero
  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 22 de febrero de 2000.- La directora general de Planificación y Gestión del Medio: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Visto el expediente 565/99-AIA sobre el Proyecto de Instalación de una Planta de Cogeneración para Industria Cerámica en el término municipal de Villalonga (Valencia), cuyo promotor es Cerámicas Alteret, SL, y basándose en las siguientes consideraciones:
  
Consideraciones previas
  
Objeto del proyecto
  
La empresa promotora pretende instalar una planta de cogeneración a gas natural que aproveche los calores residuales de los gases de escape para producir aire caliente a temperatura variable en función de las necesidades de los procesos de prehorneado. Del agua de refrigeración del aceite y de las camisas del motor se producirá agua caliente para el proceso de secado inicial del producto, mientras que del agua de refrigeración del aire de carga del motor se obtendrá agua caliente para el proceso inicial de amasado del producto.
  
Encuadre territorial
  
Las instalaciones donde se localizará la planta se sitúan en las inmediaciones de la fábrica de material cerámico, en la Partida del Alter de Villalonga, provincia de Valencia.
  
Características naturales del territorio
  
Si bien el Estudio de Impacto Ambiental recoge datos acerca del medio físico que rodea a la actividad, toda la información facilitada es de carácter genérico y en algunos casos extraída de manuales, no resultando indicativa de la situación real. No obstante, por las peculiaridades que se suponen en el entorno de una instalación industrial, y constando en el Estudio la degradación de los espacios inmediatos, así como la existencia de una actividad de extracción de arcillas y plantaciones de cítricos, no parece que la actuación estudiada pueda producir impactos demasiado significativos si se toman las medidas adecuadas al respecto.
  
Análisis del estudio de impacto ambiental
  
En cumplimiento de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental y el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley anteriormente citada, se redacta el presente Estudio de Impacto Ambiental (EIA), quedando expuestos tanto sus objetivos como la metodología a seguir y el marco jurídico aplicable.
  
El Estudio describe brevemente los aspectos técnicos de la instalación y funcionamiento de la planta de cogeneración dentro del apartado relativo al proyecto.
  
Procede a continuación a la descripción del medio físico, atendiendo a aspectos que, si bien tienen su importancia, no parecen reflejar la realidad de la instalación que nos ocupa. Así, describe el clima, geomorfología, geología, edafología, vegetación, fauna, paisaje y repercusión socioeconómica.
  
Continúa con la identificación y evaluación de los impactos, utilizando matrices causa - efecto pero no consiguiendo diferenciar claramente los tres principales motivos por los que pudiera llegar a preocupar, desde el punto de vista medioambiental, la construcción de una planta de cogeneración a gas natural.
  
Dichos puntos son los relativos a los niveles de emisión y diseño de las chimeneas, a los niveles acústicos y a la gestión de residuos tóxicos y peligrosos generados por la actividad.
  
Los casi nulos comentarios que se realizan sobre estos aspectos hacen referencia a la aplicación de la legislación vigente, pero nunca evalúa y compara la situación de funcionamiento de la planta con los valores permitidos, no quedando así justificada la conclusión de que la actividad no resulta perniciosa desde el punto de vista medioambiental.
  
La gestión de residuos tóxicos y peligrosos queda muy ambigua, ya que no se establecen volúmenes producidos de aceites de refrigeración que permitan una clasificación de la empresa dentro de la familia de productores de esta clase de residuos, ni se cita la empresa encargada de los mimos ni se enumeran los productos generados.
  
Como conclusión, se hecha en falta una aproximación mucho más realista a la problemática de las plantas de cogeneración, así como una intención de controlar aquellos aspectos contaminantes mediante la redacción del correspondiente Programa de Vigilancia Ambiental, que si bien aparece en la documentación, no establece criterios para la toma de muestras, posterior interpretación de los datos y adopción de las pertinentes medidas correctoras.
  
No obstante, y por las características de este tipo de proyectos, la falta de la documentación citada no impide la redacción de la preceptiva Declaración de Impacto Ambiental.
  
Tramitación administrativa y análisis de las alegaciones
  
En fecha 1 de octubre de 1999, el Servicio Territorial de Industria y Energía remitió a la Conselleria de Medio Ambiente los ejemplares del Proyecto Técnico, Estudio de Impacto Ambiental y resultado del periodo de información pública.
  
En dicho documento figura que el Estudio de Impacto Ambiental se sometió a información pública mediante anuncio publicado en el BOP nº 190 de 12 de agosto de 1999, sin que se presentara alegación alguna en el periodo establecido al efecto.
  
En fecha 30 de noviembre de 1999 se solicitó consulta al Servicio de Residuos y Contaminación con el objeto de que diera a conocer las alegaciones, propuestas e indicaciones que considerara oportunas.
  
En fecha 1 de diciembre de 1999 se solicitó consulta Ayuntamiento de Villalonga con el objeto de que diera a conocer las alegaciones, propuestas e indicaciones que considerara oportunas.
  
En fecha 20 de diciembre de 1999 se recibió en este Servicio la contestación a la consulta efectuada al Ayuntamiento de Villalonga, indicando que no se observaban deficiencias o alteraciones que pudieran dar lugar a alegaciones.
  
En fecha 18 de enero de 2000 se recibió en este Servicio la contestación a la consulta efectuada al Servicio de Residuos y Contaminación, donde se realizaban los siguientes comentarios:
  
- La actividad deberá disponer de un libro de registro por cada uno de los focos emisores de contaminantes (por cada chimenea) según el modelo que aparece en el Anexo IV de la Orden de 18 de octubre de 1976 sobre prevención y corrección de la contaminación industrial de la atmósfera, sonde deben anotarse todas las mediciones periódicas de autocontrol de las emisiones a la atmósfera. El libro de registro se encuentra disponible en los servicios territoriales de la Conselleria de Medio Ambiente. Así mismo deberán presentar correctamente la adaptación de la encuesta que aparece en el Anexo V de la mencionada Orden, la cual se encuentra igualmente disponible en los mencionados servicios territoriales.
  
- En la página 41 del proyecto técnico se cita textualmente ?para lograr una adecuada dispersión de los contaminantes gaseosos se instalará una chimenea con una altura suficiente para dicha finalidad. El método será el indicado en la Orden Ministerial de 18 de octubre de 1976??. Entendemos que se debe determinar la altura de la chimenea justificando el cálculo de la misma y teniendo en cuenta las alturas de los edificios próximos y colindantes de modo que no pudiera existir una dispersión insuficiente. Además, la chimenea de emisión de contaminantes deberá disponer de orificios que posibiliten la toma de muestras de los parámetros contaminantes en la emisión y accesibilidad a los mismos mediante una estructura fija, según se indica en la citada Orden de 18 de octubre de 1976.
  
- En cuanto al ruido, en la página 43 dice textualmente: ?las instalaciones de la planta de cogeneración desde el punto de vista de ruidos se diseñaron de acuerdo con la Ley 7/1997 de 11 de agosto de la Xunta de Galicia??. Entendemos que la normativa a aplicar debe ser la vigente en la Comunidad Valenciana puesto que la actividad industrial está ubicada en Villalonga (Valencia).
  
- En cuanto a la producción de residuos peligrosos (p. ej. Los aceites usados de lubricantes del cárter del motor) la empresa debe inscribirse en el Registro de Pequeños Productores de Residuos ya que produce menos de 10 Tm/año y en la solicitud de inscripción deberá especificarse a qué gestor autorizado se va a hacer entrega de los residuos generados. No obstante, si la producción total de residuos peligrosos fuera superior a las 10 Tm/año deberá solicitar la pertinente autorización administrativa en la Conselleria de Medio Ambiente.
  
- En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental de las emisiones a la atmósfera y del ruido ambiental, entendemos que debería constar de:
  
- Mediciones de las emisiones de SO2, NO, NO2, CO, y CO2, realizadas por una entidad colaboradora de la administración a la puesta en marcha y cada 3 años.
  
- Mediciones de autocontrol de las emisiones de NO2 y CO realizadas por un centro cualificado o por la propia empresa una vez al año.
  
- Mediciones del ruido ambiental en la parcela de la actividad y en el interior de viviendas o instalaciones próximas o colindantes realizadas por una entidad colaboradora de la administración a la puesta en marcha y cada tres años. Las mediciones se realizarán en los lugares explícitamente citados en la normativa al respecto (se elaborará un informe en el que conste el tipo de aparato con el que se han realizado las mediciones, teniendo en cuenta el ruido de fondo, el periodo de medida y señalando si cumple con la normativa vigente, Ordenanza Municipal o RAMINP).
  
- Mediciones del ruido ambiental en la parcela de la actividad realizadas una vez al año por un centro cualificado o por la propia empresa, al objeto de comprobar el mantenimiento de las condiciones acústicas del entorno.
  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.
  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
Considerando que el artículo quinto de la Ley 2/1989 atribuye la competencia al Órgano Ambiental, para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.
  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, aprobado mediante Decreto 90/1999, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, atribuye a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, resuelvo:
  
Primero
  
Formular con carácter favorable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la presente Declaración de Impacto Ambiental sobre el proyecto de Instalación de Planta de Cogeneración para Industria Cerámica en el término municipal de Villalonga (Valencia), cuyo promotor es Cerámicas Alteret, SL, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y en el apartado segundo de la presente resolución.
  
Segundo
  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:
  
1. La actividad deberá disponer de un libro de registro por cada uno de los focos emisores de contaminantes (por cada chimenea) según el modelo que aparece en el Anexo IV de la Orden de 18 de octubre de 1976 sobre prevención y corrección de la contaminación industrial de la atmósfera, sonde deben anotarse todas las mediciones periódicas de autocontrol de las emisiones a la atmósfera. El libro de registro se encuentra disponible en los servicios territoriales de la Conselleria de Medio Ambiente. Así mismo deberán presentar correctamente la adaptación de la encuesta que aparece en el Anexo V de la mencionada Orden, la cual se encuentra igualmente disponible en los mencionados servicios territoriales.
  
2. Se debe determinar la altura de la chimenea justificando el cálculo de la misma y teniendo en cuenta las alturas de los edificios próximos y colindantes de modo que no pudiera existir una dispersión insuficiente. Además, la chimenea de emisión de contaminantes deberá disponer de orificios que posibiliten la toma de muestras de los parámetros contaminantes en la emisión y accesibilidad a los mismos mediante una estructura fija, según se indica en la citada Orden de 18 de octubre de 1976.
  
3. La normativa a aplicar en los aspectos acústicos debe ser la vigente en la Comunidad Valenciana.
  
4. En cuanto a la producción de residuos peligrosos (p. ej. Los aceites usados de lubricantes del cárter del motor) la empresa debe inscribirse en el Registro de Pequeños Productores de Residuos ya que produce menos de 10 Tm/año y en la solicitud de inscripción deberá especificarse a qué gestor autorizado se va a hacer entrega de los residuos generados. No obstante, si la producción total de residuos peligrosos fuera superior a las 10 Tm/año (se considerará la totalidad de residuos producidos por la planta, independientemente de que provengan de la instalación que ya existía o de la ampliación) deberá solicitar la pertinente autorización administrativa en la Conselleria de Medio Ambiente.
  
5. En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental de las emisiones a la atmósfera y del ruido ambiental, entendemos que debería constar de:
  
- Mediciones de las emisiones de SO2, NO, NO2, CO, y CO2, realizadas por una entidad colaboradora de la administración a la puesta en marcha y cada 3 años.
  
- Mediciones de autocontrol de las emisiones de NO2 y CO realizadas por un centro cualificado o por la propia empresa una vez al año.
  
- Mediciones del ruido ambiental en la parcela de la actividad y en el interior de viviendas o instalaciones próximas o colindantes realizadas por una entidad colaboradora de la administración a la puesta en marcha y cada tres años. Las mediciones se realizarán en los lugares explícitamente citados en la normativa al respecto (se elaborará un informe en el que conste el tipo de aparato con el que se han realizado las mediciones, teniendo en cuenta el ruido de fondo, el periodo de medida y señalando si cumple con la normativa vigente, Ordenanza Municipal o RAMINP).
  
- Mediciones del ruido ambiental en la parcela de la actividad realizadas una vez al año por un centro cualificado o por la propia empresa, al objeto de comprobar el mantenimiento de las condiciones acústicas del entorno.
  
Tercero
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 22 de febrero de 2000.- La directora general de Planificación y Gestión del Medio: Amparo Monrós Chancosa.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML