Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6455, del 08-02-2011 (2011/1393)

DECRET 7/2011, de 4 de febrer, del Consell, pel qual es declara Paratge Natural Municipal l'enclavament denominat Castillo de Arenós, al terme municipal de Puebla de Arenoso.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/d/2011/02/04/7/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   6455

Data del DOGV
:   08-02-2011

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2011/1393

CVE


Data del document
:   04-02-2011

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Decret

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * [Puebla de Arenoso](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))
    * [municipi](javascript:void(0))
    * [reserva natural](javascript:void(0))

DECRET 7/2011, de 4 de febrer, del Consell, pel qual es declara Paratge Natural Municipal l'enclavament denominat Castillo de Arenós, al terme municipal de Puebla de Arenoso. [2011/1393]
PREÀMBUL
L'espai del Castillo de Arenós posseeix múltiples valors que justifiquen amb escreix la seua declaració com a paratge natural municipal. Aquests valors són tant de tipus ecològic, com paisatgístics i relatius al seu patrimoni cultural, etnològic i històric.
El paratge, de 32,510 hectàrees de superfície, està definit per un xicotet turó de 770 m d'altitud que s'alça al costat de l'embassament d'Arenós, en el tram alt del riu Millars. Aquest espai forma part del Lloc d'Importància Comunitària (LIC) Curs Alt del Riu Millars i, per tant, de la Xarxa Natura 2000. A més, és limítrof amb el LIC Estrechos del Río Mijares de la província de Terol (Comunitat d'Aragó), i actua com a corredor biològic entre el sector de la Ibèrica de Terol i les muntanyes de l'interior de Castelló.
Des del punt de vista de la vegetació, l'àmbit del paratge es caracteritza per ser un espai predominantment forestal, en què destaquen les denses masses de Pinus halepensis que poblen els vessants N i O del turó, amb alt grau de maduresa i de protecció del sòl.
Per contra, la cobertura arbòria en la solana és molt menor, i hi apareixen formacions arbustives submediterrànies amb predomini de la savina (Juniperus phoenicea) i del càdec (Juniperus oxycedrus), juntament amb rebrots de magraners (Punica granatum) i oliveres (Olea europaea) procedents d'antics cultius. Una altra espècie clarament excel·lent en aquest sector és el llentiscle (Pistacia lentiscus). També abundant és l'arçot (Rhamnus lycioides) i, en menor grau, el coscoll (Quercus coccifera) i l'aladern (Rhamnus alaternus), pertanyents tots ells a la comunitat Querco cocciferae - Pistacietum lentisci.
En l'estrat arbori i subarbori, en bosquetes dispersos entre la pineda, i més freqüents a l'ombria que a la solana, apareixen frondoses com la carrasca (Quercus rotundifolia) i en menor grau exemplars de roure valencià o galer (Quercus faginea). Aquesta espècie té una representació creixent al paratge, i guanyen terreny a les masses de coníferes. Cal ressenyar que aquestes rouredes de l'associació Quercetum fagineae tenen la consideració d'hàbitat d'interés comunitari segons la Directiva 92/43/CEE.
A més, al paratge es presenten formacions arborescents del gènere Juniperus (ginebres i savines), i sobreïxen els exemplars existents al cim del turó, que, amb forma piramidal i considerable port, confereixen a l'espai un particular atractiu.
També és d'interés la vegetació del barranc de la Viñaza, amb espècies pròpies de ribera com l'àlber (Populus alba), el xop (Populus nigra), altres híbrids del gènere Populus, com també salzes arboris (Salix alba). A més, hi ha presència puntual de bosquets d'om (Ulmus minor) i d'espècies pròpies del bosc climatòfil limítrof, fonamentalment pins i algun roure. El sotabosc porta arbustos, generalment espinosos, de l'associació Rubo-Coriarietum myrtifoliae.
La fauna de l'espai i el seu entorn es troba directament lligada a l'ambient forestal, i té així mateix una gran importància la proximitat d'una massa d'aigua permanent com el pantà d'Arenós i de grans tallats a les proximitats en què abunden els nius de voltors i nidifiquen algunes rapaces.
Entre els mamífers, és cada vegada més habitual poder albirar exemplars de cabra salvatge (Capra hispanica) als tallats del turó del Castell. A més, a l'espai apareix macrofauna d'interés com la fagina (Martes foina), associada a la proximitat de masses d'aigua, o el teixó (Melis melis).
Quant a l'avifauna, l'entorn del paratge és utilitzat com a territori de campeig i caça per nombroses rapaces, entre les que destaquen l'àguila de panxa blanca (Hiertaetus fasciatus), que nidifica en les proximitats, l'àguila reial (Aquila chrysaetos), l'àguila marcenca (Ciercaetus gallicus), l'àguila calçada (Hiertaetus pennatus), el falcó pelegrí (Falco peregrinus) i el duc (Bubo bubo). En els tallats de la ribera esquerra del pantà hi ha nombrosos nius de voltor (Gyps fulvus), espècie que és freqüent veure planejant sobre el turó del Castell a les hores centrals del dia.
Però, sens dubte, és el paisatge un dels principals valors que atresora aquest paratge. Des de la part més alta del turó, en un entorn d'alt interés ambiental i cultural, es disposa d'unes panoràmiques amb una qualitat escènica de gran bellesa, amb el pantà d'Arenós de fons. El castell d'Arenós, o de la Viñaza, ocupa un lloc privilegiat, que, per la seua ubicació estratègica, disposa d'unes immillorables vistes de tot l'entorn. De la mateixa manera, aquesta posició privilegiada implica que el turó del Castell siga una referència per a tot el territori, i és divisat des de gran distància i es configura en una fita paisatgística de rellevància a la comarca.
No menys importància tenen els recursos de patrimoni cultural presents al turó, com també el llegat històric que atresora aquest espai. Aquesta zona ha sigut ocupada des d'èpoques primitives, com ho testifiquen les ceràmiques de l'edat de bronze i les restes d'època ibèrica trobades als voltants.
El Castillo de Arenós, construït al segle XI (arquitectura islàmica medieval), va ser el centre de la vida de la comarca durant segles, molt abans que es conformaren els nuclis de població actuals, i va ser testimoni de nombrosos episodis que van marcar el seu esdevenir històric. En l'actualitat les restes estan declarats Bé d'Interés Cultural (BIC).
A més, l'ermita de Nuestra Señora de los Ángeles, d'adscripció medieval cristiana (segle XIV), situada al peu del castell i construïda després de la cristianització, també forma part de l'Inventari general del patrimoni cultural valencià com a jaciment arqueològic. La romeria a aquesta ermita és una tradició popular i religiosa del municipi que s'ha recuperat recentment pels seus habitants, ja que es trobava perduda des de la desaparició de Campos de Arenoso, per la construcció de l'embassament.
D'aquesta manera, el Paratge Natural Municipal Castillo de Arenós conformarà la futura oferta de la població en relació amb els espais naturals protegits, circumstància que s'espera que repercutisca de forma positiva en un increment del turisme sostenible a un municipi d'interior com Puebla de Arenoso, amb pocs recursos i necessitat de noves fonts d'ingressos i alternatives per al seu desenvolupament socioeconòmic. Així mateix, en relació amb la població local i oriünda, la declaració del paratge servirà per a donar més impuls a la recuperació de les seues tradicions, i aquesta és una oportunitat per a poder reviure i conservar un vincle amb la seua història, que s'ha de poder transmetre a les noves generacions.
Per tot això, i a iniciativa de l'Ajuntament de Puebla de Arenoso, la Generalitat, per raó del que estableix l'article 49.1.10a de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana, en la redacció donada per la Llei Orgànica 1/2006, de 10 d'abril, de reforma de la Llei Orgànica 5/1982, d'1 de juliol, que estableix, entre altres matèries, la competència exclusiva de la Generalitat sobre espais naturals protegits, d'acord amb el que disposa l'article 149.1.23a de la Constitució Espanyola, considera necessària la declaració d'un règim especial de protecció dels valors naturals d'aquest espai.
Així, la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, estableix la figura de protecció denominada Paratge Natural Municipal, que es regula posteriorment pel Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de Regulació dels Paratges Naturals Municipals, que s'adapta a les característiques d'aquest enclavament i permet la via jurídica idònia per a la consecució dels objectius previstos.
Per això, vistos els valors naturals i la importància d'aquests, de l'interés de l'Ajuntament de Puebla de Arenoso, i una vegada complits en el procediment els tràmits necessaris per a la declaració del paratge natural municipal previstos específicament en la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, i en el Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de Regulació dels Paratges Naturals Municipals, a proposta del conseller de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, conforme amb el Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana, i amb la deliberació prèvia del Consell, en la reunió del dia 4 de febrer de 2011,
DECRETE
Article 1. Objecte
1. Es declara paratge natural municipal l'espai denominat Castillo de Arenós, al terme municipal de Puebla de Arenoso, i s'hi estableix un règim jurídic de protecció, d'acord amb les normes contingudes en la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.
2. En raó de l'interés botànic, ecològic, paisatgístic i cultural del paratge natural municipal, i d'acord amb el que disposa la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, i en el Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de Regulació dels Paratges Naturals Municipals, aquest règim jurídic està orientat a protegir la integritat dels ecosistemes naturals, i no s'hi admet cap ús o activitat que pose en perill la conservació dels valors que en motiven la declaració.
Article 2. Àmbit territorial
1. El Paratge Natural Municipal Castillo de Arenós, amb una superfície de 32,510 hectàrees, es localitza al terme municipal de Puebla de Arenoso, a la província de Castelló, i la delimitació descriptiva i gràfica d'aquest figuren en els annexos I i II d'aquest decret, respectivament.
2. En cas d'eventual discrepància entre la delimitació descriptiva i la delimitació gràfica, prevaldrà la primera d'aquestes.
Article 3. Administració, gestió i assessorament
1. L'administració i la gestió del paratge natural municipal correspon a l'Ajuntament de Puebla de Arenoso.
2. La direcció general competent en matèria d'espais naturals protegits ha de designar un tècnic dels serveis territorials de Castelló de la conselleria que exercisca les competències en matèria de medi ambient, el qual ha de prestar assistència tècnica i assessorament en la gestió del paratge natural municipal.
Article 4. Règim de protecció
Amb caràcter general, en l'àmbit del paratge natural municipal poden continuar efectuant-se les activitats tradicionals compatibles amb les finalitats que motiven aquesta declaració que no impliquen deteriorament o regressió dels hàbitats naturals i els sòls, excloent-hi la utilització urbanística dels seus terrenys, d'acord amb les seues regulacions específiques i el que estableix aquest decret i el corresponent Pla Especial de Protecció del Paratge Natural Municipal Castillo de Arenós, el document normatiu del qual s'adjunta en l'annex III d'aquest decret.
En l'àmbit del paratge natural municipal les competències de les administracions públiques s'han d'exercir de manera que queden preservats tots els valors geomorfològics, botànics, ecològics, paisatgístics i culturals del paratge natural municipal, avaluant amb especial atenció els possibles impactes ambientals produïts com a repercussió d'activitats realitzades en les proximitats de l'àmbit protegit.
Article 5. Pla Especial de Protecció
1. Per raó del que disposa l'article 7 del Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de Regulació dels Paratges Naturals Municipals, s'aprova el Pla Especial de Protecció del Paratge Natural Municipal Castillo de Arenós, al terme municipal de Puebla de Arenoso.
2. En l'annex III d'aquest decret s'inclou la part dispositiva del Pla Especial de Protecció del Paratge Natural Municipal Castillo de Arenós.
Article 6. Consell de Participació del Paratge Natural Municipal
1. Es crea el Consell de Participació del Paratge Natural Municipal Castillo de Arenós, com a òrgan col·legiat de caràcter consultiu, amb la finalitat de col·laborar en la gestió i canalitzar la participació dels propietaris i interessos socials i econòmics afectats.
2. El Consell de Participació està compost per:
a) Tres representants escollits per l'Ajuntament de Puebla de Arenoso mitjançant un acord plenari, un dels quals ha d'actuar com a secretari del Consell de Participació.
b) Un representant de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.
c) Un representant dels serveis territorials de Castelló de la conselleria competent en matèria d'espais naturals protegits.
d) Un representant de la conselleria competent en matèria de patrimoni cultural.
e) Un representant dels propietaris de terrenys inclosos en l'àmbit del paratge natural municipal distints de l'ajuntament i de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, amb caràcter rotatori bianual, escollits per aquests per règim de majoria. En el cas que renuncien a participar en aquest òrgan, se sumarà aquest lloc a la representació del grup f).
f) Un representant dels interessos socials, institucionals o econòmics, afectats o que col·laboren en la conservació dels valors naturals mitjançant l'activitat científica, l'acció social, l'aportació de recursos de qualsevol classe o que tinguen objectius que coincidisquen amb la finalitat de l'espai natural protegit, amb caràcter rotatori bianual, escollit per les entitats, associacions o col·lectius entre aquests per règim de majoria.
L'ajuntament pot proposar la modificació de la composició del Consell de Participació per a donar cabuda a altres representants de col·lectius amb interessos en el paratge natural municipal. La modificació de la composició del Consell de Participació ha de ser aprovada per decret del Consell.
3. El Consell de Participació del Paratge Natural Municipal Castillo de Arenós s'ha de constituir en el termini de sis mesos des de la declaració del paratge. Aquesta constitució ha de ser comunicada per l'Ajuntament de Puebla de Arenoso a l'òrgan competent en matèria d'espais naturals protegits en el termini de dos mesos.
4. Són funcions d'aquest òrgan col·legiat de caràcter consultiu les previstes en l'article 50 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.
5. El president del Consell de Participació ha de ser nomenat per l'ajuntament de Puebla de Arenoso mitjançant un acord plenari entre els membres del Consell.
6. A fi d'establir un funcionament adequat en l'actuació del Consell de Participació, aquest pot aprovar unes normes internes de funcionament, sense perjudici del que disposa la Llei 30/1992, de 26 de novembre, del Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.
Article 7. Mitjans econòmics
1. El finançament del paratge natural municipal corre per compte de l'Ajuntament de Puebla de Arenoso.
2. L'Ajuntament de Puebla de Arenoso ha d'habilitar en els seus pressupostos els crèdits necessaris per a la correcta gestió del paratge natural municipal.
3. La conselleria competent en matèria de medi ambient pot participar en el finançament del paratge natural municipal d'acord amb l'article 10 del Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de Regulació dels Paratges Naturals Municipals, sense perjudici dels mitjans econòmics que poden aportar altres entitats públiques o privades que puguen tenir interés a coadjuvar en el manteniment del paratge natural municipal.
Article 8. Règim d'infraccions i sancions
1. La inobservança o la infracció de la normativa aplicable al paratge natural municipal serà sancionada de conformitat amb la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, i amb la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del Patrimoni Natural i de la Biodiversitat, sense perjudici del que siga exigible en via penal, civil o de qualsevol altre ordre en què puga incórrer.
2. Els infractors estan obligats, en tot cas, a reparar els danys causats i a restituir els llocs i elements alterats a la situació inicial.
DISPOSICIONS FINALS
Primera. Revisió
Qualsevol modificació del que estableix aquest decret ha de ser aprovada, al seu torn, mitjançant un decret del Consell, amb audiència prèvia de l'Ajuntament de Puebla de Arenoso, que, en el seu moment, va ser el que va presentar la iniciativa per a la declaració del Castillo de Arenós com a paratge natural municipal, i en aquest cas, caldrà seguir el mateix procediment de tramitació amb la corresponent participació de la conselleria competent en la matèria d'espais naturals protegits.
Segona. Execució i desenvolupament
S'autoritza el conseller competent en matèria d'espais naturals protegits perquè, en el marc de les seues competències, dicte el que calga per a l'execució i el desenvolupament d'aquest decret.
Tercera. Entrada en vigor
Aquest decret entrarà en vigor l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.
València, 4 de febrer de 2011
El president de la Generalitat,
FRANCISCO CAMPS ORTIZ
El conseller de Medi Ambient,
Aigua, Urbanisme i Habitatge,
JUAN GABRIEL COTINO FERRER
ANNEX I
DELIMITACIÓ DEL PARATGE NATURAL MUNICIPAL CASTILLO DE ARENÓS
1. L'àmbit territorial del Paratge Natural Municipal Castillo de Arenós queda definit per les parcel·les cadastrals següents del terme municipal de Puebla de Arenoso, segons la cartografia oficial de la Direcció General del Cadastre (Ministeri d'Economia i Hisenda) de juliol de 2010:
Polígon 4: parcel·les 56, 57, 58, 435, 448, 449, 450, 451 i 452 i part de les parcel·les 59 i 9039.
2. El paratge natural municipal està definit pels vessants nord, est i oest del turó del castell de la Viñaza. En concret, els límits són els següents:
a) Límits nord i est: el límit del paratge coincideix amb la zona de domini públic de la carretera CV-20.
b) Límit sud: de E a O, des de la carretera CV-20, el límit discorre pel llit d'un xicotet barranc fins a tallar amb l'àrea tallafocs de la línia elèctrica, element pel qual continua fins a la masia de la Viñaza, i posteriorment prossegueix per la base del turó (límit entre terreny forestal i parcel·la de cultiu) fins a tornar a enllaçar amb el tallafocs i arribar al barranc de la Viñaza.
c) Límit oest: llit del barranc de la Viñaza.
3. Delimitació geogràfica: el Paratge Natural Municipal Castillo de Arenós queda delimitat pel polígon els vèrtexs, del qual amb les corresponents coordenades, que consideren el sistema de referència European Datum 1950 (ED 50) i el sistema cartogràfic UTM (fus 30 N), s'inclouen en un arxiu en format digital que es troba a disposició de qui desitge consultar-lo en les dependències de la direcció general competent en matèria d'espais naturals protegits.
4. La superfície total del Paratge Natural Municipal Castillo de Arenós és de 32,510 hectàrees.ANNEX III
Part dispositiva del Pla especial de protecció del Paratge Natural Municipal Castillo de Arenós, al terme municipal de Puebla de Arenoso
TÍTOL I
DISPOSICIONS GENERALS
Article 1. Naturalesa del pla
Aquest Pla Especial (PE) es redacta a l'empara de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana. Constitueix un dels plans especials previstos en els articles 177 i següents del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística, aprovat mitjançant el Decret 67/2006, de 19 de maig, del Consell.
Article 2. Finalitat
L'objectiu genèric pel qual es redacta aquest PE és l'establiment de les mesures necessàries per a garantir la protecció del Paratge Natural Municipal Castillo de Arenós, quant a la conservació i la millora de la flora i fauna, com també de les singularitats geològiques, paisatgístiques i culturals que presenta. El PE constitueix, per tant, el marc que regularà el règim d'ordenació de l'espai, els usos i activitats permesos i prohibits i l'ús públic d'aquest.
Article 3. Àmbit
1. El paratge natural municipal està definit pels vessants nord, est i oest del turó del castell de la Viñaza. En concret, els límits són els següents:
a) Límits nord i est: el límit del paratge coincideix amb la zona de domini públic de la carretera CV-20.
b) Límit sud: de E a O, des de la carretera CV-20, el límit discorre pel llit d'un xicotet barranc fins a tallar amb l'àrea tallafocs de la línia elèctrica, element pel qual continua fins a la masia de la Viñaza, i posteriorment prossegueix per la base del turó (límit entre terreny forestal i parcel·la de cultiu) fins a tornar a enllaçar amb el tallafocs i arribar al barranc de la Viñaza.
c) Límit oest: llit del barranc de la Viñaza.
2. El Paratge Natural Municipal Castillo de Arenós inclou les parcel·les cadastrals següents del terme municipal de Puebla de Arenoso:
Polígon 4: parcel·les 56, 57, 58, 435, 448, 449, 450, 451 i 452 i part de les parcel·les 59 i 9039.
3. El paratge natural municipal té una superfície de 32,510 hectàrees.
Article 4. Efectes
1. De conformitat amb el que disposa l'article 42 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, el PE s'ha d'ajustar al que preveu la legislació urbanística.
2. Les determinacions d'aquest PE són d'aplicació directa i prevalen sobre el planejament urbanístic municipal.
3. El planejament urbanístic municipal que s'aprove després de l'entrada en vigor d'aquest PE ha d'ajustar-se a les determinacions protectores contingudes en aquest, i assignar les classificacions i qualificacions del sòl d'acord amb les normes i criteris ací establits, i de manera que es respecten les limitacions d'ús imposades pel PE.
4. Les determinacions d'aquest PE s'han d'entendre sense perjudici de les contingudes en les legislacions sectorials, i en particular de les normes, reglaments o plans que s'aproven per al desenvolupament i el compliment de la finalitat protectora d'aquest pla, com també les d'aquells destinats a la millora de la qualitat de vida dels ciutadans i el desenvolupament sostenible.
En el cas que la normativa continguda en aquest pla resulte més protectora, s'ha d'aplicar aquesta amb preferència sobre la continguda en la legislació sectorial, sempre que no estiga en contradicció amb la finalitat d'aquella. En tot cas, l'aprofitament urbanístic dels terrenys s'ha de realitzar d'acord amb les previsions d'aquest PE.
Article 5. Tramitació, vigència i revisió
1. El PE s'ha de tramitar segons la legislació vigent.
2. Les determinacions del PE entraran en vigor a partir de l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, i seguiran vigents fins que no es revise el pla per haver canviat suficientment les circumstàncies o els criteris que n'han determinat l'aprovació.
3. La revisió o modificació de les determinacions del PE pot realitzar-se en qualsevol moment, seguint els mateixos tràmits que s'han seguit per a aprovar-lo i, per tant, està sotmesa al procediment d'avaluació d'impacte ambiental.
Article 6. Contingut
El contingut de la documentació del PE es correspon amb el que disposa l'article 183 del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística, aprovat mitjançant el Decret 67/2006, de 19 de maig, del Consell. En concret, inclou els apartats següents:
1. Memòria informativa i justificativa.
Inclou els aspectes descriptius i justificatius, com també els estudis complementaris necessaris per al desenvolupament de l'ordenació, d'acord amb els objectius que en justifiquen l'elaboració.
2. Normativa.
La normativa d'aquest pla es divideix en dos grans apartats. El primer es troba dedicat a l'establiment de normes generals per a la protecció de recursos naturals i per a la regulació de determinades activitats que incideixen en el medi natural. El segon es dedica a l'establiment de normes específiques per a la protecció d'espais determinats en funció dels valors que presenten.
3. Plànols.
El pla especial inclou els plànols següents:
a) Plànols d'informació
b) Plànols d'ordenació
Els plànols d'ordenació tenen caràcter normatiu i, conjuntament amb les disposicions del text, formen part indivisible de la normativa del PE.
4. Normes per a la gestió.
5. Mecanismes de finançament.
6. Règim sancionador.
Article 7. Interpretació
1. En la interpretació d'aquest PE ha d'atendre's al que resulte de la seua consideració com un tot unitari, u utilitzar sempre la memòria informativa i justificativa com a document en què es contenen els criteris i principis que han orientat la redacció del pla.
2. En cas de conflicte entre les normes de protecció i els documents gràfics del pla, han de prevaldre les primeres, excepte quan la interpretació derivada dels plànols vinga fonamentada també per la memòria, de manera que es faça palesa l'existència d'algun error material en les normes.
3. En l'aplicació d'aquest PE ha de prevaldre aquella interpretació que comporte un major grau de protecció dels valors naturals i culturals de l'àmbit del pla.
4. En qualsevol supòsit no previst en aquest PE, és preceptiu l'informe favorable de l'Ajuntament de Puebla de Arenoso i de l'òrgan competent en matèria de Xarxa Natura 2000, sense perjudici de les competències sectorials que puga haver-hi.
Article 8. Règim d'avaluació d'impactes ambientals
1. Els projectes, plans, actuacions, obres i activitats que es realitzen o implanten en l'àmbit territorial del paratge natural municipal s'han de sotmetre al règim d'avaluació ambiental establit en la legislació autonòmica valenciana i estatal sobre avaluació d'impacte ambiental vigent en aquell moment.
2. En tot cas, qualsevol pla, programa o projecte que, sense tenir relació directa amb la gestió del lloc o sense que siga necessari per a aquesta, puga afectar de forma apreciable el paratge natural municipal, ja siga individualment o en combinació amb altres plans o projectes, s'ha de sotmetre a una adequada avaluació de les seues repercussions.
Article 9. Autoritzacions i informes previs
1.Aquesta normativa especifica les actuacions, els plans i els projectes l'execució dels quals requereix l'autorització especial de l'Ajuntament de Puebla de Arenoso, i aquells que requereixen l'informe vinculant de la conselleria competent en matèria de medi ambient.
2. Les autoritzacions anteriors s'han d'atorgar sense perjudici de l'obligació d'obtenir les llicències o autoritzacions que siguen aplicables amb caràcter sectorial a determinades activitats, com també en concordança amb el que estableix aquesta normativa.
3. Fins que no s'aprove definitivament el corresponent Pla Especial de Protecció del Bé d'Interés Cultural (BIC) castell de la Viñaza, preceptiu segons el que disposa l'article 34.2 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del Patrimoni Cultural Valencià, modificada per la Llei 5/2007, de 9 de febrer, tota intervenció que afecte el BIC esmentat, o l'entorn de protecció, d'aquest ha de ser autoritzada per la conselleria competent en matèria de cultura.
4. Segons la legislació vigent en matèria d'aigües, per a la realització de qualsevol treball o actuació en el domini públic hidràulic han d'obtenir-se les autoritzacions administratives necessàries de l'organisme de conca en l'àmbit de les seues competències, a excepció dels casos especials regulats legalment.
TÍTOL II
NORMES GENERALS DE REGULACIÓ
D'USOS I ACTIVITATS
CAPÍTOL I
NORMES SOBRE PROTECCIÓ DE RECURSOS
DE DOMINI PÚBLIC
SECCIÓ PRIMERA
PROTECCIÓ DE RECURSOS HIDROLÒGICS
Article 10. Marc general per a la protecció dels recursos hídrics i del domini públic hidràulic
1. La protecció dels recursos hídrics en l'àmbit del PE s'ha de regir, amb caràcter general, per la normativa sectorial marc en matèria d'aigües, i, de manera especial, pel Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual es va aprovar el Text Refós de la Llei d'Aigües, i disposicions que el desenvolupen.
2. En l'aplicació d'aquest PE cal tenir en compte el principi rector del Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, de manera que aquesta siga compatible amb la gestió pública de l'aigua, l'ordenació del territori, la conservació i la protecció del medi ambient i la restauració de la natura, a l'efecte que aquest regula, i fonamentalment quant al domini públic hidràulic.
3. En relació amb el domini públic hidràulic i en el marc de les competències que li són atribuïdes, l'Estat, mitjançant l'organisme de conca, ha d'exercir les funcions que li són atribuïdes per la legislació sectorial vigent.
Article 11. Qualitat de l'aigua
Amb caràcter general, queden prohibits aquells usos i activitats susceptibles de provocar la contaminació o degradació de la qualitat de les aigües. A fi de protegir la qualitat de les aigües, s'ha de vetlar per l'estricte compliment de la legislació vigent en matèria d'extracció d'aigües, abocaments i depuració.
Article 12. Llits, riberes i marges dels cursos d'aigua
1. S'han de mantenir les condicions naturals dels llits, i queden prohibides les obres i construccions, amb caràcter provisional o permanent, que puguen alterar o dificultar el curs de les aigües, excepte en aquells casos necessaris per a obres autoritzades de condicionament o neteja de llits.
2. Es consideren compatibles amb la protecció del paratge natural municipal les actuacions de manteniment de llits i gestió de recursos hídrics que ha de realitzar la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en l'àmbit de les seues competències.
3. En la zona de domini públic hidràulic, com també en els marges inclosos a les zones de servitud i de policia definides en la Llei d'Aigües, s'ha de conservar i afavorir la vegetació de ribera. Cal permetre tasques de neteja i desbrossament selectius quan hi haja risc per a la seguretat de les persones o els béns, en cas d'avinguda, o quan hi haja risc d'incendis.
Article 13. Protecció d'aigües subterrànies
En l'àmbit del PE queda prohibit l'establiment de pous, rases, galeries o qualsevol dispositiu destinat a facilitar l'absorció pel terreny d'aigües residuals.
Article 14. Abocaments
1. Es prohibeix l'abocament directe o indirecte d'aigües i de productes residuals susceptibles de contaminar les aigües continentals o qualsevol altre element del Domini Públic Hidràulic.
2. Es prohibeix l'abocament o depòsit permanent o temporal de qualsevol tipus de residus sòlids, runes o substàncies, qualsevol que en siga la naturalesa, que constituïsquen o puguen constituir un perill de contaminació de les aigües o degradació del seu entorn, excepte en els casos de neteja, d'acord amb el que preveu l'article 49 del Reglament del Domini Públic Hidràulic.
Article 15. Captacions d'aigua
Queda prohibida l'obertura de pous o captacions d'aigua dins dels límits del PE, excepte aquelles que haja d'efectuar la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en l'àmbit de les seues competències. En tot cas, si es realitzen, han d'efectuar-se de manera que no provoquen repercussions negatives sobre el sistema hidrològic i la resta dels aprofitaments.
SECCIÓ SEGONA
PROTECCIÓ DE SÒLS
Article 16. Moviment de terres i extracció de recursos minerals
1. De forma general, es prohibeix l'extracció de recursos minerals a tot l'àmbit del PE.
2. Els moviments de terra que es realitzen com a conseqüència de l'execució d'actuacions o obres permeses en aquesta normativa estan subjectes a l'obtenció prèvia de la llicència urbanística, i és necessari l'informe favorable de la conselleria competent en matèria de medi ambient.
3. Quan es tracte de moviments de terra per a la correcció de talussos amb perill d'erosió, s'hi permetran, sempre que es limite a la mínima àrea d'actuació possible, complisquen les condicions establides en l'autorització administrativa corresponent i llicència urbanística necessària, i no comporten la destrucció o el deteriorament d'espècies vegetals protegides o de gran valor ecològic.
Article 17. Conservació de la coberta vegetal
1. Es consideren prioritàries en l'àmbit del PE totes aquelles actuacions que tendisquen a conservar o recuperar la coberta vegetal com a mitjà per a evitar els processos erosius.
2. Aquelles actuacions que poden alterar de manera significativa les condicions de la coberta vegetal requereixen la redacció d'una memòria o projecte que ha de ser aprovat per l'Ajuntament de Puebla de Arenoso, amb l'autorització prèvia de la conselleria competent en matèria de medi ambient.
3. Els treballs de restauració de la coberta vegetal han d'anar adreçats a la conservació i la recuperació de les formacions vegetals autòctones característiques d'aquest.
Article 18. Pràctiques de conservació de sòls
1. Es prohibeix la destrucció de bancals i marges d'aquests, com també les transformacions agrícoles i les tasques que posen en perill la seua estabilitat o en suposen l'eliminació.
2. A les zones amb sòls amb un major grau de degradació per l'erosió, fonamentalment al vessant est del turó del Castell, s'han d'afavorir totes aquelles actuacions que tendisquen a la seua conservació: recuperació de la coberta vegetal, restauració i manteniment de marges, bancals i murs de pedra, i manteniment d'antics cultius llenyosos.
3. D'acord amb el que disposa l'article 28 de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, l'administració ha de vetlar, i actuar, si cal, amb caràcter subsidiari, per l'estabilització i la conservació dels terrenys situats en vessants, amb terrasses o bancals que hagen deixat de ser conservats o s'abandonen com a sòls agrícoles.
4. Es prohibeix la rompuda de terrenys amb vegetació silvestre per a l'establiment d'àrees de cultiu.
5. En cas que es duguen a terme treballs de repoblació forestal, els mètodes de preparació del terreny han de ser puntuals, com ara l'excavació de clots, de forma manual o mecanitzada, o a l'obertura de caselles.
6. Sempre que la realització d'una obra vaja acompanyada de la generació de talussos per desmunt o terraplé, serà obligatòria la fixació d'aquests mitjançant revegetacions amb espècies pròpies de la zona o elements naturals. Excepcionalment, quan no hi haja altres solucions, es poden permetre les actuacions d'obra civil sempre que siguen tractades mitjançant tècniques d'integració paisatgística o utilitzant murs de pedra.
SECCIÓ TERCERA
PROTECCIÓ D'ELEMENTS D'INTERÉS GEOLÒGIC, GEOMORFOLÒGIC I COVES
Article 19. Protecció d'elements d'interés geològic, geomorfològic i coves
1. Es consideren d'especial protecció tots aquells elements de singular interés geològic o geomorfològic presents dins de l'àmbit del paratge natural municipal.
2. En general, aquest PE està subjecte al que dispose la legislació sectorial que siga d'aplicació per a cadascun dels elements considerats dins d'aquest article.
3. Els elements d'interés geològic i geomorfològic i els penyals s'han de mantenir sense modificacions en la seua estructura, per la qual cosa queda prohibida qualsevol activitat que puga representar una degradació o deteriorament o limitació visual respecte a aquest patrimoni.
4. Per a les coves i avencs presents en l'àmbit del paratge, cal ajustar-se al que disposa el Decret 65/2006, de 12 de maig, del Consell, pel que es va desenvolupar el règim de protecció de les coves i es va aprovar el Catàleg de Coves de la Comunitat Valenciana. En especial, cal respectar els perímetres de protecció mencionats en l'article 9 del decret esmentat.
SECCIÓ QUARTA
PROTECCIÓ DE LA VEGETACIÓ SILVESTRE
Article 20. Formacions vegetals i espècies vegetals d'interés
1. Es consideren formacions vegetals subjectes a les determinacions d'aquest PE totes aquelles que hi ha en l'àmbit afectat, descrites en la memòria informativa del document, incloses les arvenses i ruderals.
2. Es considera hàbitat natural d'interés en l'àmbit territorial del paratge natural municipal indicat a continuació, identificat pel codi establit en l'annex I de la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del Patrimoni Natural i de la Biodiversitat:
9240: Rouredes ibèriques de Quercus faginea.
Article 21. Tala i recol·lecció
1. En l'àmbit del PE es prohibeix la recol·lecció total o parcial de taxons vegetals per a fins comercials.
2. Segons el que disposa el Decret 70/2009, de 22 de maig, del Consell, pel qual es va crear i regula el Catàleg Valencià d'Espècies de Flora Amenaçades i es regulen mesures addicionals de conservació, per a taxons protegits, catalogats i no catalogats i vigilats, es prohibeix collir-los, tallar-los, mutilar-los, arrancar-los o destruir-los de la natura. També es prohibeix posseir, naturalitzar, transportar, vendre, comerciar o intercanviar, oferir amb fins de venda o intercanvi, importar o exportar exemplars vius o morts, com també els propàguls o les restes d'aquests, excepte els casos que reglamentàriament es determine. Aquestes prohibicions s'apliquen a totes les fases del cicle biològic d'aquests taxons.
3. Per a qualsevol de les categories de protecció de l'indicat Decret 70/2009, queda prohibida qualsevol afecció al seu hàbitat que tinga repercussions negatives sobre els taxons.
4. Sense perjudici del que disposen els punts 2 i 3 d'aquest article, es permet la recol·lecció consuetudinària de fruits, llavors, plantes silvestres de consum tradicional, com ara bolets, espàrrecs, mores, etc., sempre que hi haja consentiment tàcit del propietari i sense perjudici de les limitacions específiques que la conselleria competent en matèria de medi ambient puga establir quan resulte perjudicial per la seua intensitat o altres causes per a la flora o la fauna. En el cas de la recol·lecció de plantes silvestres o bolets, queda prohibida l'arrancada d'aquestes, que han de recol·lectar-se mitjançant tallada, i no s'hi permet la utilització d'instruments com ara aixades o rastells.
La recollida de fongs als terrenys forestals queda regulada per l'Ordre de 16 de setembre de 1996, de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, per la qual es regula la recol·lecció de bolets i altres fongs al territori de la Comunitat Valenciana.
5. Sense perjudici de la necessitat d'obtenció de la corresponent autorització de l'Administració forestal, i del que disposa el Decret 98/1995, de 16 de maig, del Consell, pel qual es va aprovar el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, es pot realitzar l'extracció de fusta o llenya si respon a algun dels criteris següents:
a) Com a resultat de tractaments de millora de les formacions arbrades.
b) Com a resultat de tasques de prevenció d'incendis.
c) Com a resultat de mesures fitosanitàries.
d) Per a l'eradicació d'espècies al·lòctones invasores.
e) Amb motiu de la realització d'estudis científics.
Article 22. Gestió general de la vegetació
1. Els treballs de gestió i regeneració de la coberta vegetal tenen per objectiu la formació i potenciació de les comunitats naturals característiques de l'àmbit del pla, en les diferents fases de desenvolupament, fent especial èmfasi en l'hàbitat natural d'interés identificat en l'article 20 d'esta normativa. En conseqüència, cal afavorir l'evolució de la vegetació arbrada de l'espai cap a masses mixtes de coníferes i frondoses, i fomentar el desenvolupament de quercínies com la carrasca (Quercus rotundifolia) i el roure valencià (Quercus faginea).
Les espècies herbàcies, arbustives i arbòries que pertanyen a les formacions naturals són utilitzades per a accelerar el dinamisme de la vegetació, la protecció del sòl i l'aprovisionament de recursos genètics de la vegetació.
2. Queda prohibida la introducció i repoblació amb espècies exòtiques, entenent aquestes per tota espècie, subespècie o varietat que no pertanga, o haja pertangut històricament, a la vegetació silvestre de l'àmbit del pla.
3. La introducció i reintroducció d'espècies autòctones que no existisquen actualment a la zona, i la manera de realitzar-la, requereix un pla de reintroducció, d'acord amb els criteris establits per la Unió Internacional de Conservació de la Natura (UICN), a més d'una autorització de la conselleria competent en medi ambient.
4. Queda prohibida, en l'àmbit del paratge natural municipal, la introducció d'espècies susceptibles de constituir plagues o de generar malalties.
5. La gestió dels recursos forestals ha de dirigir les seues actuacions a la conservació, millora i protecció dels terrenys forestals segons les determinacions de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, i el reglament executiu aprovat pel Decret 98/1995, de 16 de maig, del Consell.
D'acord amb l'article 72 i següents del reglament aprovat per l'esmentat Decret 98/1995, és obligatòria l'autorització de l'administració forestal per a realitzar qualsevol modificació de l'estructura vegetal d'una finca forestal (aclarides, tallades de millora i sanejament, podes de formació, neteges, tales, etc.). La sol·licitud d'autorització s'ha d'acompanyar d'un document on s'especifiquen les accions previstes, i al qual s'han d'ajustar els treballs que s'han de realitzar.
SECCIÓ CINQUENA
PROTECCIÓ DE LA FAUNA
Article 23. Protecció de la fauna silvestre
1. En relació amb la protecció de la fauna silvestre, s'ha d'atendre, en tot cas, la normativa sectorial que s'aplique, com també les diferents regulacions sobre l'estat legal de les distintes espècies de l'àmbit d'estudi segons els catàlegs d'espècies amenaçades (tant a nivell regional com nacional), directives comunitàries o convenis internacionals.
2. Sense perjudici de la normativa sectorial aplicable sobre fauna, es consideren protegides totes les poblacions d'espècies animals silvestres del paratge, amb les excepcions següents:
a) Espècies cinegètiques regulades específicament per les normatives sectorials.
b) Espècies el control de poblacions del qual puga ser autoritzat o promogut per la conselleria competent en matèria de medi ambient, de conformitat amb les determinacions de la normativa sectorial sobre fauna.
3. Les intervencions que es realitzen al paratge sobre la coberta vegetal, els sòls, el medi hídric i, en general, els distints hàbitats faunístics, han de garantir el manteniment de condicions adequades per a la pervivència i, si és el cas, la reproducció de les poblacions animals afectades.
4. Amb caràcter general, i sense perjudici del que estableix la legislació sectorial sobre fauna, no es permeten en l'àmbit del paratge les activitats que poden provocar, directament o indirectament, la destrucció o el deteriorament de poblacions d'espècies animals silvestres o dels hàbitats d'aquests. La prohibició s'estén especialment als hàbitats i enclavaments necessaris per als cicles vitals de la fauna com ara nius, caus i dormidors, com també a les èpoques de més sensibilitat.
En particular, es prohibeix:
a) La destrucció, la mort, el deteriorament, la recol·lecció, el comerç, la captura en viu, la possessió o l'exposició d'animals vius o les restes d'aquests que es troben protegits per la legislació sectorial vigent i per aquestes normes.
b) La recol·lecció, la possessió o el comerç d'ous o cries.
c) La producció de sons innecessaris que alteren la tranquil·litat habitual de la fauna.
d) L'emissió de llums que incidisquen negativament sobre hàbitats i els enclavaments d'especial interés per a la fauna.
5. Per a evitar molèsties a la fauna durant la seua època de reproducció, els tractaments silvícoles i altres activitats potencialment pertorbadores s'han de realitzar fora de les èpoques més sensibles.
Article 24. Repoblació o solta d'animals
1. Es prohibeix la repoblació i solta de qualsevol espècie animal exòtica, entenent com a tal tota espècie, subespècie o varietat que no pertanga, o haja pertangut històricament, a la fauna de l'àmbit del pla, excepte la utilització d'espècies per a control biològic de plagues que realitze l'Administració o aquesta autoritze.
2. En relació amb les espècies autòctones catalogades i protegides, de conformitat amb el que es disposa en les normes legals d'aplicació, la introducció i reintroducció d'espècies o el reforç de poblacions i la manera de realitzar-les requerirà un pla de reintroducció, d'acord amb els criteris establits per la Unió Internacional de Conservació de la Natura (UICN), i ha d'estar autoritzada o promoguda per la conselleria competent en matèria de medi ambient.
Article 25. Tanques i tancaments
Es prohibeix l'alçament de tanques i tancaments en l'àmbit del PE.
SECCIÓ SISENA
XARXA NATURA 2000
Article 26. Conservació d'espais protegits de la Xarxa Natura 2000
1. Mentre no es redacte l'instrument adequat de gestió específic del LIC Curs Alt del Riu Millars, en aplicació de l'article 45.4 de la Llei 42/2007, del Patrimoni Natural i la Biodiversitat, qualsevol pla, programa o projecte que, sense tenir relació directa amb la gestió del lloc o sense que calga per a aquesta, puga afectar de forma apreciable el LIC, ja siga individualment o en combinació amb altres projectes, s'ha de sotmetre a l'adequada avaluació de les repercussions que puga tenir.
2. La norma de gestió del LIC Curs Alt del Riu Millars ha d'establir, si és el cas, aquells àmbits d'aquesta normativa que hagen de ser objecte d'adaptació.
SECCIÓ SETENA
PROTECCIÓ DELS CAMINS RAMADERS
Article 27. Conservació i defensa dels camins ramaders
1. Segons el projecte de classificació dels camins ramaders del terme municipal de Puebla de Arenoso, per l'àmbit del PE discorre el camí ramader següent:
Assegador del Barranco de la Viñaza.
2. Aquest camí ramader és un bé de domini públic de la Comunitat Valenciana i, en conseqüència, és inalienable, imprescriptible i inembargable, i al respecte cal complir el que disposa la Llei 3/1995, de 23 de març, de Camins Ramaders.
3. Qualsevol actuació que es duga a terme i que puga afectar el camí ramader que discorre per l'àmbit del paratge natural municipal ha de complir el que estableix la Llei 3/1995, de 23 de març, de Camins Ramaders.
4. S'ha de fomentar la designació d'interés natural del camí ramader present en l'àmbit d'aquest pla, d'acord amb el que estableix l'article 17 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.
SECCIÓ VUITENA
PROTECCIÓ DEL PAISATGE
Article 28. Impacte paisatgístic
1. Els valors paisatgístics s'han de considerar com un criteri determinant en la gestió del paratge natural municipal. En conseqüència, la implantació d'usos, activitats o actuacions que per les seues característiques poden generar impacte paisatgístic han de realitzar-se de manera que se'n minimitze l'efecte negatiu sobre el paisatge.
2. L'Ajuntament de Puebla de Arenoso ha de tenir en compte, en autoritzar o informar els projectes referents al paratge, l'efecte de la realització sobre els valors paisatgístics d'aquest.
3. Les actuacions de qualsevol tipus que siguen autoritzades s'han de realitzar atenent a la màxima integració en el paisatge i el mínim impacte ambiental.
4. S'ha de protegir el paisatge al voltant d'aquelles fites i elements singulars de caràcter natural, com també en relació al monument del castell d'Arenós, per a la qual cosa cal establir perímetres de protecció sobre la base de conques visuals que garantisquen la seua prominència en l'entorn.
Cap intervenció pot alterar el caràcter arquitectònic i paisatgístic del castell d'Arenós, ni pertorbar-ne la contemplació. En tot cas, cal arbitrar les mesures per a l'eliminació d'elements i instal·lacions que comporten un deteriorament visual o ambiental de l'espai esmentat.
Article 29. Publicitat estàtica
1. Es prohibix, amb caràcter general, la col·locació de cartells informatius de propaganda, inscripcions o artefactes de qualsevol naturalesa amb fins publicitaris, incloent-hi la publicitat recolzada directament o construïda tant sobre elements naturals del territori com sobre les edificacions.
2. Al paratge natural municipal s'admeten, únicament, els indicadors d'activitats, establiments i llocs que per les seues dimensions, disseny i col·locació estiguen adequats a l'estructura ambiental on s'instal·len, com també tots els de caràcter institucional relacionats amb l'ús públic i la gestió de l'àmbit territorial objecte del PE.
Article 30. Integració paisatgística
1. Per a l'equipament de baix impacte la instal·lació del qual s'autoritze en l'àmbit del PE, segons el que disposa en la present normativa, com a suport a l'ús públic extensivonaturalístic (senyals, panells, barreres o palissades de fusta, passamans, miradors, etc.), o altres elements introduïts per l'home en el medi natural, cal emprar materials o acabats les característiques de color, brillantor i textura dels quals presenten un aspecte neutre des del punt de vista paisatgístic i no resulten especialment cridaners, visibles o inusuals.
2. En general, cal procurar l'ús de materials naturals com ara la fusta i la pedra. No obstant, això, si es requereix un altre tipus de materials, s'ha de procurar la integració cromàtica d'aquests amb l'entorn, evitant l'ús d'acabats amb tonalitats saturades o molt lluminoses, que causen brillantors o reflectàncies, pròpies dels acabats metàl·lics.
SECCIÓ NOVENA
PROTECCIÓ DEL PATRIMONI CULTURAL
Article 31. Definició del patrimoni cultural
1. La Llei 5/2007, de 9 de febrer, de la Generalitat, de modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del Patrimoni Cultural Valencià, estableix que el patrimoni cultural valencià està constituït pels béns mobles i immobles de valor històric, artístic, arquitectònic, arqueològic, paleontològic, etnològic, documental, bibliogràfic, científic, tècnic, o de qualsevol altra naturalesa cultural. També formen part del patrimoni cultural valencià, com béns immaterials del patrimoni etnològic, les creacions, els coneixements, les tècniques, les pràctiques i els usos més representatius i valuosos de les formes de vida i de la cultura tradicional valenciana. Així mateix, formen part d'aquest patrimoni com a béns immaterials les expressions de les tradicions del poble valencià en les seues manifestacions musicals, artístiques, gastronòmiques o d'oci i, en especial, aquelles que han sigut objecte de transmissió oral i les que mantenen i potencien l'ús del valencià. Els béns immaterials de naturalesa tecnològica que constituïsquen manifestacions rellevants o fites d'evolució tecnològica de la Comunitat Valenciana són, així mateix, elements integrants del patrimoni cultural valencià.
2. En l'àmbit del PE, els elements inclosos en l'Inventari General del Patrimoni Cultural Valencià presents són:
a) Castell de la Viñaza o d'Arenós, declarat Bé d'Interés Cultural (BIC).
b) Ermita de Nuestra Señora de los Ángeles.
En aplicació de la disposició transitòria primera de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de la Generalitat, i fins que no es formalitze la delimitació del seu entorn de protecció a través del procediment establit en l'article 39 de la llei esmentada, amb l'aprovació del seu pla especial, el BIC Castillo de Arenós té establit un entorn de protecció de 200 metres des del seu contorn extern.
3. S'ha de fomentar la inclusió de la romeria a l'ermita de Nuestra Señora de los Ángeles en l'Inventari General de Patrimoni Cultural Valencià com a Bé Immaterial de Rellevància Local (secció 5a).
Article 32. Règim de protecció del patrimoni cultural
1. Amb caràcter general, la protecció del patrimoni històric i cultural, inclòs el patrimoni arqueològic i paleontològic, en l'àmbit del PE, s'ha de regir pel que disposen la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del Patrimoni Cultural Valencià, i la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de la Generalitat, de modificació de l'anterior.
2. L'Ajuntament de Puebla de Arenoso ha de redactar el preceptiu Pla Especial de Protecció del BIC Castillo de Arenós, d'acord amb els criteris establits en l'article 39 de la esmentada Llei 5/2007. Aquest pla especial s'ha de tramitar segons el que disposa l'article 39 esmentat.
Fins a l'aprovació definitiva del Pla Especial de Protecció del BIC, tota intervenció que puga afectar-lo, inclòs l'entorn de protecció, ha de ser autoritzada per la conselleria competent en matèria de cultura, aplicant-se la normativa genèrica de protecció establida en la legislació sectorial esmentada, i si no n'hi ha, els criteris d'aplicació directa disposats en els articles 38 i 39 de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de la Generalitat.
Qualsevol intervenció en el BIC ha d'anar encaminada a la preservació i l'acreixement dels valors patrimonials que van determinar aquest reconeixement, i ajustar-se als criteris establits en la indicada Llei 5/2007.
3. Qualsevol actuació que puga afectar els béns inclosos en l'Inventari General de Patrimoni Cultural Valencià presents en l'àmbit del paratge ha d'obtenir l'informe favorable previ de la conselleria competent en matèria de cultura.
En especial, es prohibeixen tots aquells usos i actuacions que comporten la degradació dels béns historicoculturals.
Queda totalment prohibida la destrucció, l'espoliació o l'alteració voluntària de qualsevol dels elements inclosos en l'inventari esmentat.
4. En consonància amb el que indica el preàmbul de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de la Generalitat, s'ha de fomentar la posada en valor dels elements de patrimoni cultural existents en l'àmbit del paratge natural municipal, sempre que no implique la pèrdua dels seus valors o pose en perill la seua conservació, i després de l'obtenció prèvia de l'informe favorable de la conselleria competent en matèria de cultura.
5. Si amb motiu de la realització de reformes, demolicions, transformacions o excavacions en immobles no compresos en zones arqueològiques o paleontològiques, o en espais de protecció o àrees de vigilància arqueològica o paleontològica, apareixen restes d'aquesta naturalesa o indicis de la seua existència, el promotor, el constructor i el tècnic director de les obres estan obligats a suspendre immediatament els treballs i comunicar la troballa en els termes preceptuats en els articles 60 i 62 de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de la Generalitat, el règim dels quals s'ha d'aplicar íntegrament. Tractant-se de béns mobles, la conselleria competent en matèria de patrimoni cultural, en el termini de deu dies des que tinga coneixement de la troballa, pot acordar la continuació de les obres, amb la intervenció i vigilància dels serveis competents, i establir el pla de treball. O bé, quan ho considere necessari per a la protecció del patrimoni arqueològic o paleontològic i, en tot cas, quan la troballa es referisca a restes arqueològiques de construccions històriques o artístiques o a restes i vestigis fòssils de vertebrats, prorrogarà la suspensió de les obres i determinarà les actuacions arqueològiques o paleontològiques que haguen de realitzar-se. En qualsevol cas, ha de donar compte de la seua resolució a l'ajuntament corresponent. La suspensió no pot durar més del temps imprescindible per a la realització de les actuacions esmentades. Són aplicables les normes generals sobre responsabilitat de les administracions públiques per a la indemnització, si és el cas, dels perjudicis que la pròrroga de la suspensió pot ocasionar.
CAPÍTOL II
NORMES SOBRE REGULACIÓ D'ACTIVITATS I INFRAESTRUCTURES
SECCIÓ PRIMERA
ACTIVITATS EXTRACTIVES I MINERES
Article 33. Activitats extractives i mineres
Es prohibeix la realització d'activitats extractives i mineres en l'àmbit del PE.
SECCIÓ SEGONA
ACTIVITATS AGRÍCOLES
Article 34. Normes generals
1. Es prohibeix l'activitat agrícola al paratge natural municipal, pel fet de tractar-se d'una activitat que en l'actualitat no té lloc en el seu àmbit.
2. A l'efecte previst en l'apartat anterior, no es consideren sotmesos a l'activitat agrícola els terrenys el cultiu dels quals haja sigut abandonat per un termini superior a deu anys, o que hagen adquirit signes inequívocs de la seua vocació forestal.
Article 35. Conservació dels antics terrenys cultivats
Els marges de pedra, funcionals o en ruïnes, associats a antics bancals o per a la correcció de processos erosius en terrenys agrícoles, són d'especial interés en l'àmbit del PE, per la qual cosa se n'estableix com a mesura prioritària la restauració. Les pedres que s'usen per a aquests treballs han de procedir dels antics murs i, si no n'hi ha, de pedreres legalitzades tan pròximes com siga possible. Els marges s'han de construir sense rejuntar la cara exterior, i fent ixents regulars pels quals puga escalar la fauna. S'ha de procurar que l'estructura del mur tinga galeries naturals per a xicotets mamífers, mitjançant la col·locació de tubs a diferents altures, que s'han de retirar una vegada consolidat el mur.
Article 36. Construccions i instal·lacions relacionades amb les activitats agrícoles
Es prohibeix, amb caràcter general, tot tipus d'edificacions, construccions i instal·lacions vinculades a l'explotació agrària (magatzems de productes i maquinàries, quadres, estables, etc.), o a la primera transformació de productes (assecadors, serradores, etc.).
SECCIÓ TERCERA
ACTIVITATS RAMADERES
Article 37. Règim general d'ordenació
1. Amb caràcter general, es considera autoritzable el pasturatge extensiu dins de l'àmbit del PE. L'exercici d'aquesta activitat s'ha de sotmetre a les normes i els plans sectorials que siguen d'aplicació.
2. L'ordenació de la ramaderia extensiva ha de realitzar-se, almenys, tenint en compte les condicions següents:
a) Delimitació d'àrees fitades.
b) Definició de la càrrega ramadera aplicable a les distintes zones.
c) Disseny d'un sistema de rotació per a evitar el sobrepasturatge.
d) En tot cas, les activitats ramaderes han de ser compatibles amb els usos didàctics i recreatius del paratge.
3. L'aprofitament de pastos pot limitar-se quan puga derivar-se'n un risc per a la conservació dels sòls o hi haja arbres joves, especialment a zones en procés de regeneració.
4. Segons s'estableix en l'article 4 del Decret 6/2004, de 23 de gener, del Consell, pel qual s'estableixen normes generals de protecció en terrenys forestals incendiats, els terrenys forestals que hagen patit l'efecte d'un incendi no poden ser destinats al pasturatge, almenys, durant els cinc anys posteriors a aquest.
Article 38. Construccions i instal·lacions relacionades amb les activitats ramaderes
Es prohibeix en l'àmbit del PE tot tipus de construccions i instal·lacions ramaderes. Aquesta prohibició s'estén tant a la ramaderia intensiva estabulada com a les construccions lligades a les explotacions extensives o semiextensives, com ara pletes, corrals i dormidors.
SECCIÓ QUARTA
APICULTURA
Article 39. Apicultura
1. Els aprofitaments apícoles es consideren autoritzables en tot l'àmbit del PE, sempre que es complisquen les disposicions del Reial decret 209/2002, de 22 de febrer, pel qual es van establir normes d'ordenació de les explotacions apícoles.
2. En el cas que els ruscos provoquen molèsties significatives o riscos per a l'ús públic, la conselleria competent en matèria de medi ambient pot disposar traslladar-los a un altre emplaçament que no presente aquests inconvenients, o bé retirar-los definitivament del paratge.
SECCIÓ CINQUENA
ACTIVITAT FORESTAL
Article 40. Terreny forestal. Gestió
1. A l'efecte d'aquest PE, es consideren forests o terrenys forestals els així definits en l'article 2 de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana.
2. En l'àmbit del PE, el règim de gestió dels terrenys forestals és l'establit, amb caràcter general, per la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, i el Decret 98/1995, de 16 de maig, del Consell, pel qual es va aprovar el reglament.
3. Cal promoure la firma de convenis, consorcis o qualsevol altra figura prevista per la legislació, entre l'administració forestal i l'Ajuntament de Puebla de Arenoso o els propietaris particulars de terrenys forestals inclosos en l'àmbit del paratge, per a la realització de labors de conservació i regeneració de la coberta vegetal, treballs i tractaments de prevenció i extinció de plagues i malalties, i de prevenció d'incendis.
Article 41. Repoblació forestal
1. La repoblació de terrenys forestals no catalogats, a iniciativa de l'Ajuntament de Puebla de Arenoso, ha de tenir l'autorització de l'òrgan competent en matèria forestal, després de la presentació prèvia d'un projecte tècnic.
2. Els projectes de repoblació s'han de redactar seguint les directrius establides en l'Ordre de 16 de maig de 1996, de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, per la qual es van aprovar les directrius tècniques bàsiques per a les actuacions de repoblament o repoblació forestal de la Comunitat Valenciana. En qualsevol cas, els mètodes de preparació del terreny han de ser sempre puntuals, per considerar-se menys agressius amb el medi amb risc d'erosió.
3. El material vegetal utilitzat en les repoblacions ha de complir els requisits exigits en l'annex II de l'esmentada Ordre de 16 de maig de 1996, com també en el Decret 15/2006, de 20 de gener, del Consell, pel qual es regula la producció, comercialització i utilització dels materials forestals de reproducció, i en el Reial Decret 289/2003, de 7 de març, sobre comercialització dels materials forestals de reproducció.
Article 42. Aprofitaments forestals
1. Es consideren, als efectes d'aquest PE, com a aprofitaments forestals la fusta, productes de selecció, llenyes, corfes, pastos, fruits, llavors, plantes aromàtiques, medicinals i condimentaries, bolets i la resta de productes que es generen als terrenys forestals. Aquests aprofitaments requereixen l'autorització de la conselleria competent en matèria de medi ambient, sense perjudici del que disposa l'article 21 d'aquestes normes.
2. Així mateix, els aprofitaments forestals en l'àmbit del paratge han d'ajustar-se al que disposen les normes i els plans sectorials que siguen d'aplicació.
3. Es prohibeix, amb caràcter general, la transformació a usos agrícoles dels terrenys forestals.
Article 43. Silvicultura
1. En l'àmbit del paratge natural municipal s'han d'aplicar les tècniques silvícoles menys agressives possibles per a millorar la biodiversitat i multifuncionalitat de l'ecosistema forestal, i evitar, amb caràcter general, les acumulacions innecessàries de combustible a la forest.
2. En la planificació de les intervencions sobre hàbitats forestals cal tendir a la formació de masses que protegisquen el sòl adequadament i al mateix temps tinguen una estructura amb discontinuïtat horitzontal i vertical de combustible per a reduir el risc d'incendis.
Article 44. Incendis forestals
1. En general, i en matèria d'incendis forestals, aquest PE està subjecte al que determina la legislació sectorial específica en la matèria.
2. En particular, s'han d'establir les mesures necessàries per a la prevenció i l'extinció d'incendis en l'àmbit del PE.
3. Amb caràcter general es prohibeix l'ús del foc amb qualsevol finalitat a tot l'àmbit del PE.
4. Tant en el Pla Local de Prevenció d'Incendis Forestals, preceptiu segons l'article 138 del Reglament de la Llei Forestal de la Comunitat Valenciana, aprovat pel Decret 98/1995, de 16 de maig, del Consell, com en el Pla d'Actuació Municipal Enfront del Risc d'Incendis, regulat en el Decret 163/1998, de 6 d'octubre, del Consell, que es redacten a nivell municipal, ha de considerar-se el paratge natural municipal com una àrea d'especial protecció i prioritat de defensa, figura a què es fa referència en l'article 140 del reglament anteriorment esmentat.
Ambdós plans s'han de tramitar i aprovar d'acord amb el que regula la legislació sectorial corresponent.
Per a aprovar-los han de tenir, en tot cas, l'informe favorable del servei corresponent de la conselleria competent en matèria d'incendis forestals.
SECCIÓ SISENA
ACTIVITAT CINEGÈTICA
Article 45. Normes generals
1. L'activitat cinegètica es considera compatible en l'àmbit del PE, i queda subjecta als períodes i les condicions establits en la legislació sectorial específica i als articles següents.
2. En particular, l'activitat cinegètica es permet en aquells terrenys que actualment compleixen les condicions legals establides per a aquesta activitat.
Article 46. Ordenació cinegètica
1. En general, i en matèria d'ordenació cinegètica, aquest pla està subjecte al que disposa la legislació sectorial que siga d'aplicació.
2. Sense perjudici del que disposa la regulació sectorial sobre períodes de veda i espècies cinegètiques a la Comunitat Valenciana, la conselleria competent en matèria de medi ambient pot determinar, en l'àmbit del pla, si així ho requereix l'estat dels recursos cinegètics, limitacions específiques en les espècies abatibles i els períodes hàbils.
3. L'ús cinegètic del paratge ha de ser compatible amb els usos didàctics i recreatius d'aquest.
SECCIÓ SETENA
ACTIVITAT INDUSTRIAL
Article 47. Activitat industrial
Pel fet de considerar-se incompatible amb els objectius de protecció d'aquest PE, queda prohibida l'activitat industrial de qualsevol tipus en l'àmbit del paratge natural municipal, incloent-hi les instal·lacions d'emmagatzematge o primera transformació de productes primaris.
SECCIÓ VUITENA
ÚS PÚBLIC DEL PARATGE NATURAL MUNICIPAL
Article 48. Règim general de l'ús públic del paratge natural municipal
1. En l'àmbit del paratge natural municipal es permet l'ús públic extensiu de caràcter naturalístic que no comporte eventuals riscos de degradació ambiental i afecció negativa sobre els recursos culturals, i que implique una utilització passiva de l'espai, del tipus senderisme controlat. En tot cas, el senderisme i l'excursionisme hauran de realitzar-se exclusivament pels itineraris senyalitzats a l'efecte.
2. Es permet la instal·lació d'equipaments d'ús públic de caràcter bla com a complement i suport a les activitats previstes en l'apartat anterior, com ara senyals indicadors d'itineraris o panells interpretatius del paratge i els seus valors, indicadors de caràcter institucional, barreres o palissades de fusta per a evitar la dispersió de visitants i el risc d'accidents, i xicotets miradors en punts amb vistes panoràmiques.
Aquests elements han d'utilitzar tipologies de disseny rústic, de manera que no causen impactes visuals negatius i queden integrades en l'entorn.
3. En l'àmbit del PE es prohibeixen les actuacions i instal·lacions de caràcter recreatiu, excepte les adequacions didacticonaturalístiques de caràcter bla previstes en els apartats anteriors d'aquest article.
Article 49. Pla d'ús públic del paratge natural municipal
1. S'ha d'elaborar un Pla d'Ús Públic del Paratge Natural Municipal, que continga les determinacions necessàries per a l'ordenació i la gestió de les activitats lligades al gaudi ordenat i a l'ensenyament dels valors ambientals i culturals del paratge efectuades tant per iniciativa pública com privada o mixta.
2. L'elaboració del Pla d'Ús Públic comporta la realització dels corresponents estudis en què s'avalue la incidència que la realització d'aquest tipus d'activitats pot tenir sobre els valors naturals i culturals que han motivat la declaració del paratge natural municipal, a fi d'evitar impactes negatius sobre aquests.
3. El Pla d'Ús Públic ha de contenir necessàriament la regulació de la pràctica d'activitats de muntanya com ara el senderisme. A aquest efecte, cal establir els llocs i períodes en què es poden efectuar aquestes activitats sense perjudici per als valors naturals del paratge. S'ha d'ajustar, en tot cas, al que disposa el Decret 179/2004, de 24 de setembre, del Consell, de regulació del senderisme i esports de muntanya de forma compatible amb la conservació del medi natural, o a la legislació vigent en aquesta matèria.
4. En el Pla d'Ús Públic s'han de determinar, per a la posterior senyalització, les vies d'accés al paratge i l'itinerari de la senda que discorre pel seu àmbit i que dóna accés a l'ermita de Nuestra Señora de los Ángeles i al Castillo de Arenós.
5. El Pla d'Ús Públic del paratge s'ha de complementar amb actuacions de promoció i conscienciació social sobre els aspectes ambientals d'aquest.
6. El Pla d'Ús Públic l'ha aprovar l'Ajuntament de Puebla de Arenoso, amb l'informe vinculant de la conselleria competent en matèria de medi ambient. Prèviament a l'aprovació s'han de demanar els informes que es consideren oportuns per a garantir una adequada regulació de l'ús públic.
Article 50. Romeria a l'ermita de Nuestra Señora de los Ángeles
1. La realització de la romeria a l'ermita de Nuestra Señora de los Ángeles s'ha d'efectuar de manera que es respecte l'entorn natural en què té lloc, i no comporte afecció sobre els béns de patrimoni cultural presents als voltants.
2. L'Ajuntament de Puebla de Arenoso pot establir les condicions o limitacions que considere necessàries per a la realització de la romeria a fi de preservar l'àmbit del paratge d'impactes derivats de la realització d'aquesta.
3. En particular, les entitats organitzadores de la romeria han de vetllar per:
a) Difondre normes generals de comportament derivades de les regulacions d'ús d'aquest PE entre els assistents, com també habilitar un servei de voluntaris que informen i persuadisquen els participants de seguir-les durant la realització de la romeria.
b) Muntatge i desmuntatge de la infraestructura necessària per a la romeria i activitats complementàries. En cap cas aquesta infraestructura no ha de ser de caràcter permanent, ni ha de comportar cap impacte sobre l'espai.
c) Netejar la zona per on s'efectua la romeria, després de finalitzada aquesta, de fems i altres deixalles.
d) Els organitzadors queden obligats, en tots els casos, a restituir les zones alterades a l'estat original.
Article 51. Campaments de turisme o càmpings
Es prohibeixen els càmpings i els campaments de turisme públics i privats a tot l'àmbit del paratge natural municipal.
Article 52. Acampada
Es prohibeix l'acampada lliure a tot l'àmbit del paratge natural municipal.
Article 53. Activitats educatives, recreatives i d'esplai vinculades a construccions
Es prohibeix la construcció d'edificacions turístiques i recreatives, esportives i destinades a l'educació ambiental en l'àmbit del PE.
Article 54. Gaudi concentrat
En l'àmbit del PE es prohibeix la instal·lació d'àrees recreatives i de pícnic.
Article 55. Activitats esportives al medi natural
1. Amb caràcter general, aquestes activitats s'han d'exercir sempre que no es produïsca cap minva en els valors naturals, paisatgístics i culturals existents en l'àmbit del PE.
2. Es permet la realització d'esports pels particulars sempre que no s'empren elements sorollosos o que puguen causar danys a la fauna i flora presents en l'espai.
3. Qualsevol activitat esportiva organitzada per entitats públiques o privades requereix l'autorització prèvia de l'Ajuntament de Puebla de Arenoso, el qual pot establir les limitacions que considere oportunes a fi d'evitar possibles impactes sobre l'espai.
4. Es prohibeix la pràctica d'activitats motoritzades amb fins esportius o lúdics, com ara motocròs, trial, quad i semblants.
SECCIÓ NOVENA
XARXA VIÀRIA I CIRCULACIÓ
Article 56. Xarxa viària del paratge natural municipal
1. La xarxa viària del paratge natural municipal està conformada únicament per la senda d'accés al castell d'Arenós.
2. Les determinacions específiques per a aquesta senda s'han de regular en el Pla d'Ús Públic. No obstant això, es recomana senyalitzar-la i promoure-la amb materials informatius i difondre recomanacions per a un comportament adequat en el medi natural i en un entorn d'elevat valor patrimonial.
3. L'Ajuntament de Puebla de Arenoso pot limitar l'accés al públic a determinades àrees atenent a la seua fragilitat, per a evitar molèsties a la fauna, o per raons referides a la conservació de valors i recursos naturals o culturals que es motiven justificadament.
4. L'Ajuntament de Puebla de Arenoso tancarà al trànsit les sendes secundàries o desviacions existents en la senda principal d'accés al Castillo de Arenós.
5. L'Ajuntament de Puebla de Arenoso pot limitar la circulació de bicicletes de muntanya per la senda d'accés al Castillo de Arenós quan resulte incompatible amb el trànsit de persones a peu, o a fi d'evitar impactes sobre l'espai per increment de l'erosió.
Article 57. Ampliacions o modificacions de traçat de la xarxa viària del PE
Amb caràcter general, en l'àmbit del PE no es poden construir pistes de nova planta, ni permetre l'ampliació del traçat de la xarxa viària.
Article 58. Circulació motoritzada al paratge
1. Amb caràcter general, a aquest respecte cal ajustar-se al que disposa el Decret 8/2008, de 25 de gener, del Consell, pel qual es regula la circulació de vehicles pels terrenys forestals de la Comunitat Valenciana.
2. Amb caràcter general, es prohibeix la circulació motoritzada a tot el paratge, excepte en els casos següents:
a) Vehicles autoritzats per l'Ajuntament de Puebla de Arenoso.
b) Vehicles destinats a la realització de treballs de conservació i regeneració de la vegetació.
c) Vehicles de les administracions públiques que circulen com a conseqüència de necessitats del servei o de la realització d'activitats de manteniment de les infraestructures, serveis públics, etc.
d) Vehicles que realitzen serveis de rescat, emergència o qualsevol altre de naturalesa pública.
e) Vehicles de les Forces i Cossos de Seguretat de l'Estat.
SECCIÓ DEU
URBANISME I EDIFICACIÓ
Article 59. Urbanisme
Aquest PE, als efectes urbanístics, qualifica la totalitat del paratge natural municipal com a sòl no urbanitzable protegit - Paratge Natural Municipal Castillo de Arenós.
Article 60. Edificacions al medi rural
1. Es prohibeix la construcció d'edificacions de nova planta a tot l'àmbit del PE.
2. Es permet la rehabilitació i l'execució d'obres de manteniment i conservació a l'ermita de Nuestra Señora de los Ángeles. En tot cas, per a qualsevol intervenció en aquesta edificació ha d'obtenir-se informe favorable de la conselleria competent en matèria de patrimoni cultural.
SECCIÓ ONZE
INFRAESTRUCTURES
Article 61. Normes generals sobre les obres d'infraestructures
1. En l'àmbit del PE es prohibeix, amb caràcter general, la realització d'infraestructures de qualsevol tipus, com ara línies elèctriques, de comunicacions, xarxa viària o abocadors, a excepció de les obres d'infraestructura que ha de realitzar la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en l'àmbit de les seues competències, com també aquelles destinades a l'interés general, amb caràcter excepcional, sempre que, en aquest últim cas, es demostre la impossibilitat d'ubicar-les a cap altre tipus de sòl al terme i depenent sempre de l'avaluació d'impacte ambiental, si la requereix legalment.
2. En el cas de que calga, segons el règim d'excepcions de l'apartat anterior, en la realització de noves infraestructures que afecten el paratge natural municipal s'ha d'optar per aquelles solucions que des del punt de vista ambiental causen menys impacte sobre l'espai, i és necessària l'obtenció d'un informe favorable previ de la conselleria competent en matèria de medi ambient, sense perjudici de l'obligació d'obtenir les llicències o autoritzacions que siguen aplicables amb caràcter sectorial.
3. La realització d'obres per a la instal·lació, el manteniment o la remodelació d'infraestructures de qualsevol tipus ha d'atenir-se, a més de les disposicions de les normatives sectorials aplicables, als requisits genèrics següents:
a) Els traçats i els emplaçaments han de realitzar-se tenint en compte les condicions ecològiques i paisatgístiques del territori, a fi d'evitar la creació d'obstacles a la lliure circulació de les aigües o farciments d'aquestes, degradació de la vegetació natural o impactes paisatgístics.
b) Durant la realització de les obres han de prendre's les precaucions necessàries per a evitar la destrucció de la coberta vegetal, i cal, quan s'acaben, restaurar el terreny i la coberta vegetal. Així mateix, s'ha d'evitar realitzar obres en aquells períodes en què poden comportar alteracions i riscos per a la fauna.
c) Les autoritzacions i la resta de requisits que específicament s'assenyalen per a la realització d'infraestructures han d'obtenir-se, en tot cas, amb caràcter previ a l'atorgament de la llicència urbanística.
d) Queda estrictament prohibit el depòsit i l'abocament de residus, tant líquids com sòlids, durant la realització de qualsevol infraestructura, siga quin en siga la naturalesa i l'origen.
Article 62. Línies d'energia elèctrica en l'àmbit del PE
1. En l'àmbit del PE, per a eliminar o reduir, en la mesura que siga possible, l'impacte negatiu sobre el paisatge, el risc d'incendis provocats per línies en mal estat i el risc de xoc i electrocució d'aus, serà mesurada prioritària la modificació de les línies elèctriques existents mitjançant mesures com el seu soterrament, l'aïllament de conductors, la modificació de pals i torres, o la col·locació de dispositius salvaocells, entre altres.
Així mateix, haurà d'estudiar-se la possibilitat de desmantellar alguns dels ramals de la línia que no siguen estrictament necessaris, i utilitzar el corredor que discorre paral·lel a la carretera CV-20 per a continuar prestant el servei actual.
2. Hi són aplicables les mesures anticol·lisió i antielectrocució incloses en el Reial Decret 263/2008, de 22 de febrer, pel qual es van establir mesures de caràcter tècnic en línies elèctriques d'alta tensió, a fi de protegir l'avifauna.
SECCIÓ DOTZE
PLANS D'ACCIÓ TERRITORIAL
Article 63. Pla d'acció territorial de caràcter sectorial, Pla Eòlic de la Comunitat Valenciana
A aquest respecte cal ajustar-se al que estableix el pla d'acció territorial de caràcter sectorial, Pla Eòlic de la Comunitat Valenciana, aprovat mitjançant l'Acord de 26 de juliol de 2001, del Consell, que qualifica com a zona exterior residual la totalitat de l'àmbit del PE.
SECCIÓ TRETZE
ACTIVITATS D'INVESTIGACIÓ
Article 64. Promoció de les activitats d'investigació
1. Amb independència del potencial ús públic del paratge natural municipal com a recurs utilitzable en la investigació bàsica sobre el medi físic, el territori i l'ambient socioeconòmic i cultural, a disposició en forma ordenada dels investigadors i les entitats i organismes especialitzats, l'Ajuntament de Puebla de Arenoso, en col·laboració amb la conselleria competent en matèria de medi ambient i la conselleria competent en matèria de patrimoni cultural, per a una millor gestió i administració de l'espai protegit, ha de promoure la realització d'activitats d'investigació aplicada en matèria de coneixement i gestió dels recursos ambientals i culturals.
2. Aquestes activitats poden realitzar-se, atenent a les característiques d'aquestes i als seus requeriments en mitjans humans i materials, amb mitjans propis de les administracions públiques competents o mitjançant les oportunes col·laboracions amb entitats i organismes científics, tècnics o acadèmics. A aquest respecte, es formalitzaran, amb els oportuns organismes i entitats científiques i acadèmiques, els convenis o acords de col·laboració necessaris.
3. Les matèries prioritàries d'investigació aplicada en l'àmbit del paratge natural municipal són les següents, en llista oberta que pot adaptar-se a les necessitats de la gestió de l'espai protegit:
a) Investigació bàsica sobre les espècies de flora i fauna autòctones.
b) Desenvolupament de programes de conservació, recuperació i gestió d'espècies de flora i fauna considerades d'interés especial pel seu caràcter endèmic, rar o amenaçat, com també sobre les condicions per a la recuperació o millora dels seus hàbitats.
c) Estudis sobre el patrimoni històric i arqueològic de l'àmbit del paratge.
d) Investigació etnogràfica i etnològica sobre el medi humà tradicional del paratge.
e) Investigació sobre mètodes d'administració i gestió dels recursos naturals des de distintes perspectives: jurídica, administrativa i econòmica.
f) Mètodes de gestió de l'ús públic del paratge des dels punts de vista tècnic, sociològic, econòmic i empresarial.
4. L'Ajuntament de Puebla de Arenoso ha de facilitar el coneixement dels treballs d'investigació realitzats en l'àmbit del paratge i promoure'n la divulgació.
Article 65. Autoritzacions
Sense perjudici del règim general d'autoritzacions que figura en les disposicions generals d'aquesta normativa, s'estableix el règim específic següent per a la realització, per persones o entitats alienes a l'Ajuntament de Puebla de Arenoso o a les conselleries competents en matèria de medi ambient i de patrimoni cultural, d'activitats o projectes d'investigació que tinguen com a objecte els recursos ambientals i culturals del paratge natural municipal:
1. Les actuacions que afecten directament o indirectament la flora, la fauna o els hàbitats protegits requereixen l'autorització prèvia de la conselleria competent en matèria de medi ambient i comunicació a l'Ajuntament de Puebla de Arenoso. Amb aquesta finalitat, la persona o entitat que haja de realitzar l'activitat investigadora ha d'adjuntar a la sol·licitud una memòria del projecte d'investigació que s'haja d'efectuar.
2. Les autoritzacions poden contenir condicions o restriccions per a l'execució del projecte. Cap revocar-les si les investigacions s'aparten del que estableix la memòria del projecte presentat, o si les labors d'investigació s'han dut a terme vulnerant les directrius establides per l'autorització.
3. Una vegada realitzat l'estudi científic autoritzat, la persona o entitat autoritzada ha de presentar un informe l'Ajuntament de Puebla de Arenoso sobre els resultats, com també sobre qualsevol altra dada que puga ser interessant des del punt de vista científic o de gestió de l'espai natural. En el cas que els treballs d'investigació autoritzats es publiquen, el director del projecte ha d'aportar un exemplar de la publicació.
4. Les autoritzacions atorgades per a l'anellament científic d'aus no exclouen de la necessitat que l'anellador obtinga els permisos particulars corresponents, si és el cas.
5. Els promotors de projectes d'investigació sobre els valors naturals i culturals del paratge que, pel fet de no afectar directament la flora, la fauna o els hàbitats protegits, no requereixen autorització prèvia, han de comunicar, això no obstant, a l'Ajuntament de Puebla de Arenoso l'existència del projecte, i facilitar-li l'accés als resultats de les investigacions amb destinació al fons documental del paratge.
TÍTOL III
NORMES PER A LA GESTIÓ DEL PARATGE NATURAL MUNICIPAL
Article 66. Règim general
1. L'administració i la gestió del Paratge Natural Municipal Castillo de Arenós correspon a l'Ajuntament de Puebla de Arenoso.
2. La conselleria competent en matèria de medi ambient pot prestar a l'ajuntament l'assistència tècnica necessària i l'assessorament per a la gestió del paratge natural municipal.
3. El règim de gestió del paratge ha d'atendre el marc establit amb caràcter genèric per als paratges naturals municipals per la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, com també les determinacions específiques que estableix en la matèria el Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de Regulació dels Paratges Naturals Municipals.
4. La gestió del paratge, quant al funcionament d'instal·lacions, equipaments i serveis, pot delegar-se d'acord amb el que preveu la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana. Aquesta gestió també pot encomanar-se a altres entitats de dret públic o concertar-se amb institucions o entitats de naturalesa privada.
5. L'Ajuntament pot promoure, per a assegurar la participació efectiva en la gestió del paratge natural municipal dels agents socials i econòmics implicats i d'altres administracions públiques, la constitució d'una entitat mixta amb participació de les administracions autonòmica i local, l'administració general de l'Estat, a través del Ministeri de Medi Ambient o de l'organisme de conca (Confederació Hidrogràfica del Xúquer), les universitats i centres d'investigació i del sector privat, tal com una fundació, un consorci o altre tipus de figura prevista en la legislació vigent.
Article 67. Programa de gestió del paratge natural municipal
1. S'ha de fomentar l'elaboració, per part de l'Ajuntament de Puebla de Arenoso, d'un programa de gestió del paratge natural municipal, el principal objectiu del qual siga proporcionar als gestors d'aquest un marc general i una línia de treball a partir de la qual es puguen dissenyar i executar estratègies i actuacions en l'espai protegit.
2. Les accions proposades per al seu desenvolupament al paratge i previstes en el programa de gestió s'han d'agrupar en diferents línies d'actuació, i establir per a cadascuna d'aquestes el seu grau de prioritat, termini d'execució, sinergies amb altres accions o línies, pressupost estimat, possibles línies de finançament i els organismes i col·lectius implicats en la seua realització.
3. Es recomana la utilització, com a model de contingut del document, el Manual d'Eurosite de plans de gestió.
4. El Programa de gestió l'ha d'aprovar l'Ajuntament de Puebla de Arenoso amb l'informe vinculant de la conselleria competent en matèria de medi ambient.
Article 68. Consell de Participació del Paratge Natural Municipal
Com a òrgan col·legiat de caràcter consultiu, amb la finalitat de col·laborar en la gestió i canalitzar la participació dels propietaris i interessos socials i econòmics afectats, s'ha creat el Consell de Participació del Paratge Natural Municipal Castillo de Arenós, segons s'estableix en el decret de declaració del paratge, atenint-se d'aquesta manera a al que preveu l'article 7.3 del Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de Regulació dels Paratges Naturals Municipals.
TÍTOL IV
MECANISME DE FINANÇAMENT
Article 69. Règim general
1. El finançament del paratge natural municipal corre per compte de l'Ajuntament de Puebla de Arenoso.
2. L'Ajuntament de Puebla de Arenoso ha d'habilitar en els seus pressupostos els crèdits necessaris per a la correcta gestió del paratge natural municipal.
3. La Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge pot participar en el finançament del paratge natural municipal, d'acord amb l'article 10 del Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de Regulació dels Paratges Naturals Municipals, sense perjudici dels mitjans econòmics que poden aportar altres entitats públiques o privades que puguen tenir interés a coadjuvar al manteniment del paratge natural municipal.
TÍTOL V
RÈGIM SANCIONADOR
Article 70. Règim sancionador
1. La inobservança o la infracció de la normativa aplicable al paratge natural municipal se sancionarà de conformitat amb la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, i amb la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del Patrimoni Natural i de la Biodiversitat, sense perjudici del que siga exigible en via penal, civil o de qualsevol altre ordre en què puga incórrer.
2. Els infractors estaran obligats, en tot cas, a reparar els danys causats i a restituir els llocs i elements alterats a la situació inicial.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6455, del 08-02-2011 (2011/1393)

DECRETO 7/2011, de 4 de febrero, del Consell, por el que se declara Paraje Natural Municipal el enclave denominado Castillo de Arenós, en el término municipal de Puebla de Arenoso.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**VIGENTE**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/d/2011/02/04/7/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   6455

Fecha DOGV
:   08-02-2011

Sección del DOGV
:   I. DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   2011/1393

CVE


Fecha del documento
:   04-02-2011

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda

Tipo de documento
:   Decreto

Análisis jurídico

 Descriptores 

:   * [Puebla de Arenoso](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))
    * [municipio](javascript:void(0))
    * [reserva natural](javascript:void(0))

DECRETO 7/2011, de 4 de febrero, del Consell, por el que se declara Paraje Natural Municipal el enclave denominado Castillo de Arenós, en el término municipal de Puebla de Arenoso. [2011/1393]
PREÁMBULO
El espacio del Castillo de Arenós posee múltiples valores que justifican con creces su declaración como Paraje Natural Municipal. Estos valores son tanto de tipo ecológico, como paisajísticos y relativos a su patrimonio cultural, etnológico e histórico.
El Paraje, de 32,510 hectáreas de superficie, está definido por un pequeño cerro de 770 metros de altitud que se levanta junto al embalse de Arenós, en el tramo alto del río Mijares. Este espacio forma parte del Lugar de Importancia Comunitaria (LIC) Curs Alt del Riu Millars y, por tanto, de la Red Natura 2000. Además, es colindante con el LIC Estrechos del Río Mijares de la provincia de Teruel (Comunidad de Aragón), actuando como corredor biológico entre el sector de la Ibérica turolense y las montañas del interior de Castellón.
Desde el punto de vista de la vegetación, el ámbito del Paraje se caracteriza por ser un espacio predominantemente forestal, destacando las densas masas de Pinus halepensis que pueblan las laderas N y O del cerro, con alto grado de madurez y de protección del suelo.
Por contra, la cobertura arbórea en la solana es mucho menor, apareciendo formaciones arbustivas submediterráneas con predominio de la sabina mora (Juniperus phoenicea) y del enebro de miera (Juniperus oxycedrus), junto a rebrotes de granados (Punica granatum) y oliveras (Olea europaea) procedentes de antiguos cultivos. Otra especie claramente sobresaliente en este sector es el lentisco (Pistacia lentiscus). También abundante es el espino negro (Rhamnus lycioides) y en menor grado la coscoja (Quercus coccifera) y el aladierno (Rhamnus alaternus), pertenecientes todos ellos a la comunidad Querco cocciferae - Pistacietum lentisci.
En el estrato arbóreo y subarbóreo, en bosquetes dispersos entre el pinar, y más frecuentes en la umbría que en la solana, aparecen frondosas como la carrasca (Quercus rotundifolia) y en menor grado ejemplares de quejigo o roble valenciano (Quercus faginea). Esta especie tiene una representación creciente en el Paraje, ganando terreno a las masas de coníferas. Hay que reseñar que estos robledales de la asociación Quercetum fagineae tienen la consideración de hábitat de interés comunitario según la Directiva 92/43/CEE.
Además, en el Paraje se presentan formaciones arborescentes del género Juniperus (enebros y sabinas), sobresaliendo los ejemplares existentes en la cumbre del cerro, que, con su forma piramidal y considerable porte, confieren al espacio un particular atractivo.
También es de interés la vegetación del barranco de la Viñaza, con especies propias de ribera como el álamo blanco (Populus alba), el álamo negro (Populus nigra), otros híbridos del género Populus, así como sauces arbóreos (Salix alba). Además hay presencia puntual de bosquetes de olmo (Ulmus minor) y de especies propias del bosque climatófilo colindante, fundamentalmente pinos y algún roble. El sotobosque lleva arbustos, generalmente espinosos, de la asociación Rubo-Coriarietum myrtifoliae.
La fauna del espacio y su entorno se encuentra directamente ligada al ambiente forestal, teniendo asimismo una gran importancia la proximidad de una masa de agua permanente como el pantano de Arenós y de grandes cortados en las proximidades en los que abundan las buitreras y nidifican algunas rapaces.
Entre los mamíferos, es cada vez más habitual poder avistar ejemplares de cabra montés (Capra hispanica) en los cortados del cerro del Castillo. Además, en el espacio aparece macrofauna de interés como la garduña (Martes foina), asociada a la proximidad de masas de agua, o el tejón (Meles meles).
En cuanto a la avifauna, el entorno del Paraje es utilizado como territorio de campeo y caza por numerosas rapaces, entre las que destacan el águila perdicera (Hiertaetus fasciatus), que nidifica en las proximidades, el águila real (Aquila chrysaetos), el águila culebrera (Ciercaetus gallicus), el águila calzada (Hiertaetus pennatus), el halcón peregrino (Falco peregrinus) y el búho real (Bubo bubo). En los cortados de la ribera izquierda del pantano hay numerosas buitreras de buitre leonado (Gyps fulvus), especie que es frecuente ver planeando sobre el cerro del Castillo en las horas centrales del día.
Pero sin lugar a duda, es el paisaje uno de los principales valores que atesora este Paraje. Desde la parte más alta del cerro, en un entorno de elevado interés ambiental y cultural, se dispone de unas panorámicas con una calidad escénica de gran belleza, con el pantano de Arenós de fondo. El Castillo de Arenós, o de la Viñaza, ocupa un lugar privilegiado, que, debido a su ubicación estratégica, dispone de unas inmejorables vistas de todo su entorno. De igual forma, esta posición privilegiada supone que el cerro del castillo sea una referencia para todo el territorio, siendo divisado desde gran distancia y configurándose en un hito paisajístico de relevancia en la comarca.
No menos importancia tienen los recursos de patrimonio cultural presentes en el cerro, así como el legado histórico que atesora este espacio. Esta zona ha sido ocupada desde épocas primitivas como lo atestiguan las cerámicas de la Edad de Bronce y los restos de época Ibérica encontrados en sus alrededores.
El Castillo de Arenós, construido en el siglo XI (arquitectura islámica-medieval), fue el centro de la vida de la comarca durante siglos, mucho antes de que se conformaran los núcleos de población actuales, siendo testigo de numerosos episodios que marcaron su devenir histórico. En la actualidad sus restos están declarados Bien de Interés Cultural (BIC).
Además, la ermita de Nuestra Señora de los Ángeles, de adscripción medieval-cristiana (siglo XIV), situada al pie del castillo y construida tras su cristianización, también forma parte del Inventario General del Patrimonio Cultural Valenciano como yacimiento arqueológico. La romería a esta ermita es una tradición popular y religiosa del municipio que se ha recuperado recientemente por sus habitantes, ya que se encontraba perdida desde la desaparición de Campos de Arenoso por la construcción del embalse.
De esta forma, el Paraje Natural Municipal Castillo de Arenós conformará la futura oferta de la población en relación con los espacios naturales protegidos, circunstancia que se espera repercuta de forma positiva en un incremento del turismo sostenible en un municipio de interior como Puebla de Arenoso, con pocos recursos y necesitado de nuevas fuentes de ingresos y alternativas para su desarrollo socioeconómico. Asimismo, en relación con la población local y oriunda, la declaración del Paraje servirá para dar un mayor impulso a la recuperación de sus tradiciones, siendo ésta una oportunidad para poder revivir y conservar un vínculo con su historia que transmitir a las nuevas generaciones.
Por todo ello, y a iniciativa del Ayuntamiento de Puebla de Arenoso, la Generalitat, en virtud de lo establecido en el artículo 49.1.10ª. del Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana, en su redacción dada por la Ley Orgánica 1/2006, de 10 de abril, de Reforma de la Ley Orgánica 5/1982, de 1 de julio, que establece, entre otras materias, la competencia exclusiva de la Generalitat sobre espacios naturales protegidos, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 149.1.23ª. de la Constitución Española, considera necesaria la declaración de un régimen especial de protección de los valores naturales de este espacio.
Así, la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, establece la figura de protección denominada Paraje Natural Municipal, que se regula posteriormente por el Decreto 161/2004, de 3 de septiembre, del Consell, de Regulación de los Parajes Naturales Municipales, que se adapta a las características de este enclave y permite la vía jurídica idónea para la consecución de los objetivos previstos.
Por ello, vistos los valores naturales e importancia del mismo, del interés del Ayuntamiento de Puebla de Arenoso, y habiéndose cumplido en el procedimiento los trámites necesarios para la declaración del Paraje Natural Municipal previstos específicamente en la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, y en el Decreto 161/2004, de 3 de septiembre, del Consell, de Regulación de los Parajes Naturales Municipales, a propuesta del conseller de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, conforme con el Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana, y previa deliberación del Consell, en la reunión del día 4 de febrero de 2011,
DECRETO
Artículo 1. Objeto
1. Se declara Paraje Natural Municipal el espacio denominado Castillo de Arenós, en el término municipal de Puebla de Arenoso, estableciéndose para él un régimen jurídico de protección, de acuerdo con las normas contenidas en la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana.
2. En razón del interés botánico, ecológico, paisajístico y cultural del Paraje Natural Municipal, y de acuerdo con lo dispuesto en la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, y en el Decreto 161/2004, de 3 de septiembre, del Consell, de Regulación de los Parajes Naturales Municipales, dicho régimen jurídico está orientado a proteger la integridad de los ecosistemas naturales, no admitiéndose uso o actividad que ponga en peligro la conservación de los valores que motivan su declaración.
Artículo 2. Ámbito territorial
1. El Paraje Natural Municipal Castillo de Arenós, con una superficie de 32,510 hectáreas, se localiza en el término municipal de Puebla de Arenoso, en la provincia de Castellón, figurando su delimitación descriptiva y gráfica en los anexos I y II del presente decreto, respectivamente.
2. En caso de eventual discrepancia entre la delimitación descriptiva y la delimitación gráfica, prevalecerá la primera de ellas.
Artículo 3. Administración, gestión y asesoramiento
1. La administración y gestión del Paraje Natural Municipal corresponde al Ayuntamiento de Puebla de Arenoso.
2. La Dirección General competente en materia de espacios naturales protegidos designará un técnico de los servicios territoriales de Castellón de la Conselleria que ostente las competencias en materia medioambiental, el cual prestará asistencia técnica y asesoramiento en la gestión del Paraje Natural Municipal.
Artículo 4. Régimen de protección
Con carácter general, en el ámbito del Paraje Natural Municipal podrán continuar desarrollándose las actividades tradicionales compatibles con las finalidades que motivan esta declaración que no impliquen deterioro o regresión de los hábitats naturales y los suelos, excluyéndose la utilización urbanística de sus terrenos, de acuerdo con sus regulaciones específicas y lo establecido por el presente Decreto y el correspondiente Plan Especial de Protección del Paraje Natural Municipal Castillo de Arenós, cuyo documento normativo se adjunta en el anexo III del presente decreto.
En el ámbito del Paraje Natural Municipal las competencias de las Administraciones Públicas se ejercerán de modo que queden preservados todos los valores geomorfológicos, botánicos, ecológicos, paisajísticos y culturales del Paraje Natural Municipal, evaluando con especial atención los posibles impactos ambientales producidos como repercusión de actividades realizadas en las proximidades del ámbito protegido.
Artículo 5. Plan Especial de Protección
1. En virtud de lo dispuesto en el artículo 7 del Decreto 161/2004, de 3 de septiembre, del Consell, de Regulación de los Parajes Naturales Municipales, se aprueba el Plan Especial de Protección del Paraje Natural Municipal Castillo de Arenós, en el término municipal de Puebla de Arenoso.
2. En el anexo III de este decreto se incluye la parte dispositiva del citado Plan Especial de Protección del Paraje Natural Municipal Castillo de Arenós.
Artículo 6. Consejo de Participación del Paraje Natural Municipal
1. Se crea el Consejo de Participación del Paraje Natural Municipal Castillo de Arenós, como órgano colegiado de carácter consultivo, con la finalidad de colaborar en la gestión y canalizar la participación de los propietarios e intereses sociales y económicos afectados.
2. El Consejo de Participación estará compuesto por:
a) Tres representantes elegidos por el Ayuntamiento de Puebla de Arenoso mediante acuerdo plenario, uno de los cuales actuará como Secretario del Consejo de Participación.
b) Un representante de la Confederación Hidrográfica del Júcar.
c) Un representante de los servicios territoriales de Castellón de la Conselleria competente en materia de espacios naturales protegidos.
d) Un representante de la Conselleria competente en materia de patrimonio cultural.
e) Un representante de los propietarios de terrenos incluidos en el ámbito del Paraje Natural Municipal, distintos del Ayuntamiento y de la Confederación Hidrográfica del Júcar, con carácter rotatorio bianual, elegido por los mismos por régimen de mayoría. En caso de renunciar a participar en dicho órgano, se sumará este puesto a la representación del grupo f).
f) Un representante de los intereses sociales, institucionales o económicos, afectados o que colaboren en la conservación de los valores naturales a través de la actividad científica, la acción social, la aportación de recursos de cualquier clase o cuyos objetivos coincidan con la finalidad del espacio natural protegido, con carácter rotatorio bianual, elegido por las entidades, asociaciones o colectivos entre ellos por régimen de mayoría.
El Ayuntamiento podrá proponer la modificación de la composición del Consejo de Participación para dar cabida a otros representantes de colectivos con intereses en el Paraje Natural Municipal. La modificación de la composición del Consejo de Participación deberá ser aprobada por Decreto del Consell.
3. El Consejo de Participación del Paraje Natural Municipal Castillo de Arenós se constituirá en el plazo de seis meses desde la declaración del Paraje. Esta constitución deberá ser comunicada por el Ayuntamiento de Puebla de Arenoso al órgano competente en materia de espacios naturales protegidos en el plazo de dos meses.
4. Serán funciones de dicho órgano colegiado de carácter consultivo las previstas en el artículo 50 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana.
5. El Presidente del Consejo de Participación será nombrado por el Ayuntamiento de Puebla de Arenoso mediante acuerdo plenario de entre los miembros del Consejo.
6. Con el objeto de establecer un funcionamiento adecuado en la actuación del Consejo de Participación, éste podrá aprobar unas normas internas de funcionamiento, sin perjuicio de lo dispuesto en la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común.
Artículo 7. Medios económicos
1. La financiación del Paraje Natural Municipal correrá por cuenta del Ayuntamiento de Puebla de Arenoso.
2. El Ayuntamiento de Puebla de Arenoso habilitará en sus presupuestos los créditos necesarios para la correcta gestión del Paraje Natural Municipal.
3. La Conselleria competente en materia de medio ambiente podrá participar en la financiación del Paraje Natural Municipal de acuerdo con el artículo 10 del Decreto 161/2004, de 3 de septiembre, del Consell, de Regulación de los Parajes Naturales Municipales, sin perjuicio de los medios económicos que pueden aportar otras entidades públicas o privadas que puedan tener interés en coadyuvar al mantenimiento del Paraje Natural Municipal.
Artículo 8. Régimen de infracciones y sanciones
1. La inobservancia o infracción de la normativa aplicable al Paraje Natural Municipal será sancionada de conformidad con la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, y con la Ley 42/2007, de 13 de diciembre, del Patrimonio Natural y de la Biodiversidad, sin perjuicio de lo exigible en vía penal, civil o de cualquier otro orden en que pudiera incurrir.
2. Los infractores estarán obligados, en todo caso, a reparar los daños causados y restituir los lugares y elementos alterados a su situación inicial.
DISPOSICIONES FINALES
Primera. Revisión
Cualquier modificación de lo establecido en el presente decreto deberá ser aprobada, a su vez, por decreto del Consell, previa audiencia del Ayuntamiento de Puebla de Arenoso, que, en su momento, fue el que presentó la iniciativa para la declaración del Castillo de Arenós como Paraje Natural Municipal, debiendo seguirse, en tal caso, el mismo procedimiento de tramitación con la correspondiente participación de la Conselleria competente en la materia de espacios naturales protegidos.
Segunda. Ejecución y desarrollo
Se autoriza al conseller competente en la materia de espacios naturales protegidos para que, en el marco de sus competencias, dicte lo necesario para la ejecución y desarrollo del presente decreto.
Tercera. Entrada en vigor
El presente decreto entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.
Valencia, 4 de febrero de 2011
El president de la Generalitat,
FRANCISCO CAMPS ORTIZ
El Conseller de Medio Ambiente,
Agua, Urbanismo y Vivienda,
JUAN GABRIEL COTINO FERRER
ANEXO I
Delimitación del Paraje Natural Municipal Castillo de Arenós
1. El ámbito territorial del Paraje Natural Municipal Castillo de Arenós queda definido por las siguientes parcelas catastrales del término municipal de Puebla de Arenoso, según la cartografía oficial de la Dirección General del Catastro (Ministerio de Economía y Hacienda) de julio de 2010:
Polígono 4: parcelas 56, 57, 58, 435, 448, 449, 450, 451 y 452 y parte de las parcelas 59 y 9039.
2. El Paraje Natural Municipal está definido por las laderas norte, este y oeste del cerro del castillo de la Viñaza. En concreto, sus límites son los siguientes:
a) Límites norte y este: el límite del Paraje coincide con la zona de dominio público de la carretera CV-20.
b) Límite sur: de E a O, desde la carretera CV-20, el límite discurre por el cauce de un pequeño barranco hasta cortar con el área cortafuegos de la línea eléctrica, elemento por el que continúa hasta la masía de la Viñaza, y posteriormente prosigue por la base del cerro (límite entre terreno forestal y parcela de cultivo) hasta volver a enlazar con el cortafuegos y llegar al barranco de la Viñaza.
c) Límite oeste: cauce del barranco de la Viñaza.
3. Delimitación geográfica: el Paraje Natural Municipal Castillo de Arenós queda delimitado por el polígono cuyos vértices, con sus correspondientes coordenadas, que consideran el sistema de referencia European Datum 1950 (ED 50) y el sistema cartográfico UTM (huso 30 N), se incluyen en un archivo en formato digital que se halla a disposición de quien desee consultarlo en las dependencias de la Dirección General competente en materia de espacios naturales protegidos.
4. La superficie total del Paraje Natural Municipal Castillo de Arenós es de 32,510 hectáreas.ANEXO III
Parte dispositiva del Plan Especial de Protección del Paraje Natural Municipal Castillo de Arenós, en el término municipal de Puebla de Arenoso
TÍTULO I
DISPOSICIONES GENERALES
Artículo 1. Naturaleza del plan
El presente Plan Especial (PE) se redacta al amparo de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana. Constituye uno de los Planes Especiales previstos en los artículos 177 y siguientes del Reglamento de Ordenación y Gestión Territorial y Urbanística, aprobado mediante el Decreto 67/2006, de 19 de mayo, del Consell.
Artículo 2. Finalidad
El objetivo genérico por el cual se redacta este PE es el establecimiento de las medidas necesarias para garantizar la protección del Paraje Natural Municipal Castillo de Arenós, en razón de la conservación y mejora de la flora y fauna, así como de las singularidades geológicas, paisajísticas y culturales que presenta. El PE constituye, por tanto, el marco que regulará el régimen de ordenación del espacio, los usos y actividades permitidos y prohibidos y el uso público del mismo.
Artículo 3. Ámbito
1. El Paraje Natural Municipal está definido por las laderas norte, este y oeste del cerro del castillo de la Viñaza. En concreto, sus límites son los siguientes:
a) Límites norte y este: el límite del Paraje coincide con la zona de dominio público de la carretera CV-20.
b) Límite sur: de E a O, desde la carretera CV-20, el límite discurre por el cauce de un pequeño barranco hasta cortar con el área cortafuegos de la línea eléctrica, elemento por el que continúa hasta la masía de la Viñaza, y posteriormente prosigue por la base del cerro (límite entre terreno forestal y parcela de cultivo) hasta volver a enlazar con el cortafuegos y llegar al barranco de la Viñaza.
c) Límite oeste: cauce del barranco de la Viñaza.
2. El Paraje Natural Municipal Castillo de Arenós incluye las siguientes parcelas catastrales del término municipal de Puebla de Arenoso:
Polígono 4: parcelas 56, 57, 58, 435, 448, 449, 450, 451 y 452 y parte de las parcelas 59 y 9039.
3. El Paraje Natural Municipal tiene una superficie de 32,510 hectáreas.
Artículo 4. Efectos
1. De conformidad con lo dispuesto en el artículo 42 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, el PE se ajustará a lo previsto en la legislación urbanística.
2. Las determinaciones de este PE serán de aplicación directa y prevalecerán sobre el planeamiento urbanístico municipal.
3. El planeamiento urbanístico municipal que se apruebe con posterioridad a la entrada en vigor de este PE deberá ajustarse a las determinaciones protectoras contenidas en el mismo, asignando las clasificaciones y calificaciones del suelo con arreglo a las normas y criterios aquí establecidos, y de forma que se respeten las limitaciones de uso impuestas por el PE.
4. Las determinaciones de este PE se entenderán sin perjuicio de las contenidas en las legislaciones sectoriales, y en particular de las normas, reglamentos o planes que se aprueben para el desarrollo y cumplimiento de la finalidad protectora de este Plan, así como las de aquellos destinados la mejora de la calidad de vida de los ciudadanos y el desarrollo sostenible.
En el caso de que la normativa contenida en este Plan resultara más protectora, se aplicará ésta con preferencia sobre la contenida en la legislación sectorial, siempre que no esté en contradicción con la finalidad de la misma. En todo caso, el aprovechamiento urbanístico de los terrenos se realizará de acuerdo con las previsiones de este PE.
Artículo 5. Tramitación, vigencia y revisión
1. El PE se tramitará según la legislación vigente.
2. Las determinaciones del PE entrarán en vigor a partir del día siguiente al de su publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, y seguirán vigentes hasta tanto no se revise el Plan por haber cambiado suficientemente las circunstancias o los criterios que han determinado su aprobación.
3. La revisión o modificación de las determinaciones del PE podrá realizarse en cualquier momento, siguiendo los mismos trámites que se hayan seguido para su aprobación y, por lo tanto, estará sometida al procedimiento de evaluación de impacto ambiental.
Artículo 6. Contenido
El contenido de la documentación del PE se corresponde con lo dispuesto en el artículo 183 del Reglamento de Ordenación y Gestión Territorial y Urbanística, aprobado mediante el Decreto 67/2006, de 19 de mayo, del Consell. En concreto, incluye los siguientes apartados:
1. Memoria informativa y justificativa.
Incluye los aspectos descriptivos y justificativos, así como los estudios complementarios necesarios para el desarrollo de la ordenación, de acuerdo con los objetivos que justifican su elaboración.
2. Normativa.
La normativa del presente Plan se divide en dos grandes apartados. El primero se halla dedicado al establecimiento de normas generales para la protección de recursos naturales y para la Regulación de determinadas actividades que inciden en el medio natural. El segundo se dedica al establecimiento de normas específicas para la protección de espacios determinados en función de los valores que encierran.
3. Planos.
El Plan Especial incluye los siguientes planos:
a) Planos de información
b) Planos de ordenación
Los planos de ordenación tienen carácter normativo y, conjuntamente con las disposiciones del texto, forman parte indivisible de la normativa del PE.
4. Normas para la gestión.
5. Mecanismos de financiación.
6. Régimen sancionador.
Artículo 7. Interpretación
1. En la interpretación de este PE deberá atenderse a lo que resulte de su consideración como un todo unitario, utilizando siempre la memoria informativa y justificativa como documento en el que se contienen los criterios y principios que han orientado la redacción del Plan.
2. En caso de conflicto entre las normas de protección y los documentos gráficos del Plan, prevalecerán las primeras, salvo cuando la interpretación derivada de los planos venga apoyada también por la memoria, de tal modo que se haga patente la existencia de algún error material en las normas.
3. En la aplicación de este PE prevalecerá aquella interpretación que lleve aparejado un mayor grado de protección de los valores naturales y culturales del ámbito del Plan.
4. En cualquier supuesto no contemplado en el presente PE, será preceptivo el informe favorable del Ayuntamiento de Puebla de Arenoso y del órgano competente en materia de Red Natura 2000, sin perjuicio de las competencias sectoriales que puedan existir.
Artículo 8. Régimen de evaluación de impactos ambientales
1. Los proyectos, planes, actuaciones, obras y actividades que se realicen o implanten en el ámbito territorial del Paraje Natural Municipal se someterán al régimen de evaluación ambiental establecido en la legislación autonómica valenciana y estatal sobre evaluación de impacto ambiental vigente en ese momento.
2. En cualquier caso, cualquier plan, programa o proyecto que, sin tener relación directa con la gestión del lugar o sin ser necesario para la misma, pueda afectar de forma apreciable al Paraje Natural Municipal, ya sea individual o en combinación con otros planes o proyectos, se someterá a una adecuada evaluación de sus repercusiones.
Artículo 9. Autorizaciones e informes previos
1. La presente normativa especifica las actuaciones, planes y proyectos cuya ejecución requiere la autorización especial del Ayuntamiento de Puebla de Arenoso, y aquellos que requieren el informe vinculante de la Conselleria competente en materia de medio ambiente.
2. Las autorizaciones anteriores se otorgarán sin perjuicio de la obligación de obtener las licencias o autorizaciones que sean aplicables con carácter sectorial a determinadas actividades, así como en concordancia con lo establecido en la presente normativa.
3. Hasta tanto no se apruebe definitivamente el correspondiente Plan Especial de Protección del Bien de Interés Cultural (BIC) Castillo de la Viñaza, preceptivo según lo dispuesto en el artículo 34.2 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat, del Patrimonio Cultural Valenciano, modificada por la Ley 5/2007, de 9 de febrero, toda intervención que afecte al citado BIC, o a su entorno de protección, deberá ser autorizada por la Conselleria competente en materia de cultura.
4. Según la legislación vigente en materia de aguas, para la realización de cualquier trabajo o actuación en el dominio público hidráulico deberán obtenerse las autorizaciones administrativas necesarias por el organismo de cuenca en el ámbito de sus competencias, con excepción de los casos especiales regulados legalmente.
TÍTULO II
NORMAS GENERALES DE REGULACIÓN
DE USOS Y ACTIVIDADES
CAPÍTULO I
NORMAS SOBRE PROTECCIÓN DE RECURSOS
DE DOMINIO PÚBLICO
SECCIÓN PRIMERA
PROTECCIÓN DE RECURSOS HIDROLÓGICOS
Artículo 10. Marco general para la protección de los recursos hídricos y del dominio público hidráulico
1. La protección de los recursos hídricos en el ámbito del PE se regirá, con carácter general, por la normativa sectorial marco en materia de aguas, y, de manera especial, por el Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprobó el Texto Refundido de la Ley de Aguas, y disposiciones que lo desarrollan.
2. En la aplicación del presente PE se tendrá en cuenta el principio rector del Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, de forma que ésta sea compatible con la gestión pública del agua, la ordenación del territorio, la conservación y protección del medio ambiente y la restauración de la naturaleza, a los efectos que el mismo regula, y fundamentalmente en lo relativo al dominio público hidráulico.
3. En relación con el dominio público hidráulico y en el marco de las competencias que le son atribuidas, el Estado, a través del organismo de cuenca, ejercerá las funciones que le son atribuidas por la legislación sectorial vigente.
Artículo 11. Calidad del agua
Con carácter general, quedan prohibidos aquellos usos y actividades susceptibles de provocar la contaminación o degradación de la calidad de las aguas. Con el fin de proteger la calidad de las aguas, se habrá de velar por el estricto cumplimiento de la legislación vigente en materia de extracción de aguas, vertidos y depuración.
Artículo 12. Cauces, riberas y márgenes de los cursos de agua
1. Se mantendrán las condiciones naturales de los cauces, quedando prohibidas las obras y construcciones, con carácter provisional o permanente, que puedan alterar o dificultar el curso de las aguas, excepto en aquellos casos necesarios para obras autorizadas de acondicionamiento o limpieza de cauces.
2. Se consideran compatibles con la protección del Paraje Natural Municipal las actuaciones de mantenimiento de cauces y gestión de recursos hídricos a realizar por la Confederación Hidrográfica del Júcar en el ámbito de sus competencias.
3. En la zona de dominio público hidráulico, así como en los márgenes incluidos en las zonas de servidumbre y de policía definidas en la Ley de Aguas, se conservará y favorecerá la vegetación de ribera. Se permitirán labores de limpieza y desbroce selectivos cuando exista riesgo para la seguridad de las personas o los bienes, en caso de avenida, o cuando exista riesgo de incendios.
Artículo 13. Protección de aguas subterráneas
En el ámbito del PE queda prohibido el establecimiento de pozos, zanjas, galerías o cualquier dispositivo destinado a facilitar la absorción por el terreno de aguas residuales.
Artículo 14. Vertidos
1. Se prohíbe el vertido directo o indirecto de aguas y de productos residuales susceptibles de contaminar las aguas continentales o cualquier otro elemento del dominio público hidráulico.
2. Se prohíbe el vertido o depósito permanente o temporal de todo tipo de residuos sólidos, escombros o sustancias, cualquiera que sea su naturaleza, que constituyan o puedan constituir un peligro de contaminación de las aguas o degradación de su entorno, salvo en los casos de limpieza de acuerdo con lo previsto en el artículo 49 del Reglamento del Dominio Público Hidráulico.
Artículo 15. Captaciones de agua
Queda prohibida la apertura de pozos o captaciones de agua dentro de los límites del PE, salvo aquellas a realizar por la Confederación Hidrográfica del Júcar en el ámbito de sus competencias. En todo caso, si se realizan deberán efectuarse de forma que no provoquen repercusiones negativas sobre el sistema hidrológico y el resto de los aprovechamientos.
SECCIÓN SEGUNDA
PROTECCIÓN DE SUELOS
Artículo 16. Movimiento de tierras y extracción de recursos minerales
1. De forma general, se prohíbe la extracción de recursos minerales en todo el ámbito del PE.
2. Los movimientos de tierra que se realicen como consecuencia de la ejecución de actuaciones u obras permitidas en la presente normativa, estarán sujetos a la obtención previa de la licencia urbanística, siendo necesario el informe favorable de la Conselleria competente en materia de medio ambiente.
3. Cuando se trate de movimientos de tierra para la corrección de taludes con peligro de erosión, se permitirán, siempre que se limite a la mínima área de actuación posible, cumplan las condiciones establecidas en la autorización administrativa correspondiente y licencia urbanística necesaria, y no supongan la destrucción o deterioro de especies vegetales protegidas o de gran valor ecológico.
Artículo 17. Conservación de la cubierta vegetal
1. Se consideran prioritarias en el ámbito del PE todas aquellas actuaciones que tiendan a conservar o recuperar la cubierta vegetal como medio para evitar los procesos erosivos.
2. Aquellas actuaciones que puedan alterar de modo significativo las condiciones de la cubierta vegetal requerirán la redacción de una memoria o proyecto que deberá ser aprobado por el Ayuntamiento de Puebla de Arenoso, con la autorización previa de la Conselleria competente en materia de medio ambiente.
3. Los trabajos de restauración de la cubierta vegetal irán dirigidos a la conservación y recuperación de las formaciones vegetales autóctonas características del mismo.
Artículo 18. Prácticas de conservación de suelos
1. Se prohíbe la destrucción de bancales y márgenes de éstos, así como las transformaciones agrícolas y las labores que pongan en peligro su estabilidad o supongan su eliminación.
2. En las zonas con suelos con un mayor grado de degradación por la erosión, fundamentalmente en la ladera este del cerro del Castillo, se favorecerán todas aquellas actuaciones que tiendan a su conservación: recuperación de la cubierta vegetal, restauración y mantenimiento de márgenes, bancales y muros de piedra, y mantenimiento de antiguos cultivos leñosos.
3. De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, la Administración velará, actuando si es necesario con carácter subsidiario, por la estabilización y conservación de los terrenos situados en vertientes, con terrazas o bancales que hayan dejado de ser conservados o se abandonen como suelos agrícolas.
4. Se prohíbe la roturación de terrenos con vegetación silvestre para el establecimiento de áreas de cultivo.
5. En caso de llevarse a cabo trabajos de repoblación forestal, los métodos de preparación del terreno serán puntuales, tales como la excavación de hoyos, de forma manual o mecanizada, o a la apertura de casillas.
6. Siempre que la realización de una obra vaya acompañada de la generación de taludes por desmonte o terraplén, será obligatoria la fijación de éstos mediante revegetaciones con especies propias de la zona o elementos naturales. Excepcionalmente, cuando no existan otras soluciones, se podrán permitir las actuaciones de obra civil, siempre que sean tratadas mediante técnicas de integración paisajística o utilizando muros de piedra.
SECCIÓN TERCERA
PROTECCIÓN DE ELEMENTOS DE INTERÉS GEOLÓGICO, GEOMORFOLÓGICO Y CUEVAS
Artículo 19. Protección de elementos de interés geológico, geomorfológico y cuevas
1. Se consideran de especial protección todos aquellos elementos de singular interés geológico o geomorfológico presentes dentro del ámbito del Paraje Natural Municipal.
2. En general, este PE está sujeto a lo que disponga la legislación sectorial que le sea de aplicación para cada uno de los elementos considerados dentro de este artículo.
3. Los elementos de interés geológico y geomorfológico y los roquedos se mantendrán sin modificaciones en su estructura, por lo que queda prohibida cualquier actividad que pudiera representar una degradación o deterioro o limitación visual respecto a este patrimonio.
4. Para las cuevas y simas presentes en el ámbito del Paraje, se atenderá a lo dispuesto en el Decreto 65/2006, de 12 de mayo, del Consell, por el que se desarrolló el régimen de protección de las Cuevas y se aprobó el Catálogo de Cuevas de la Comunitat Valenciana. En especial, se respetarán los perímetros de protección mencionados en el artículo 9 del mencionado Decreto.
SECCIÓN CUARTA
PROTECCIÓN DE LA VEGETACIÓN SILVESTRE
Artículo 20. Formaciones vegetales y especies vegetales de interés
1. Se consideran formaciones vegetales sujetas a las determinaciones de este PE todas aquellas que existen en el ámbito afectado, descritas en la memoria informativa del documento, incluidas las arvenses y ruderales.
2. Se considera hábitat natural de interés en el ámbito territorial del Paraje Natural Municipal el relacionado a continuación, identificado por el código establecido en el anexo I de la Ley 42/2007, de 13 de diciembre, del Patrimonio Natural y de la Biodiversidad:
9240: Robledales ibéricos de Quercus faginea.
Artículo 21. Tala y recolección
1. En el ámbito del PE se prohíbe la recolección total o parcial de taxones vegetales para fines comerciales.
2. Según lo dispuesto en el Decreto 70/2009, de 22 de mayo, del Consell, por el que se creó y regula el Catálogo Valenciano de Especies de Flora Amenazadas y se regulan medidas adicionales de conservación, para taxones protegidos, catalogados y no catalogados y vigilados, se prohíbe recogerlos, cortarlos, mutilarlos, arrancarlos o destruirlos de la naturaleza. También se prohíbe poseer, naturalizar, transportar, vender, comerciar o intercambiar, ofertar con fines de venta o intercambio, importar o exportar ejemplares vivos o muertos así como sus propágulos o restos, salvo los casos que reglamentariamente se determine. Estas prohibiciones se aplicarán a todas las fases del ciclo biológico de estos taxones.
3. Para cualquiera de las categorías de protección del indicado Decreto 70/2009, queda prohibida cualquier afección a su hábitat que tenga repercusiones negativas sobre los taxones.
4. Sin perjuicio de lo dispuesto en los puntos 2 y 3 de este artículo, se permite la recolección consuetudinaria de frutos, semillas, plantas silvestres de consumo tradicional, tales como setas, espárragos, moras, etc., siempre que exista consentimiento tácito del propietario y sin perjuicio de las limitaciones específicas que la Conselleria competente en materia de medio ambiente pueda establecer cuando resulte perjudicial por su intensidad u otras causas para la flora o la fauna. En el caso de la recolección de plantas silvestres o setas, queda prohibido el arranque de las mismas, debiendo recolectarse mediante corta, no permitiéndose la utilización de instrumentos tales como azadas o rastrillos.
La recogida de hongos en los terrenos forestales queda regulada por la Orden de 16 de septiembre de 1996, de la Conselleria de Agricultura y Medio Ambiente, por la que se regula la recolección de setas y otros hongos en el territorio de la Comunitat Valenciana.
5. Sin perjuicio de la necesidad de obtención de la correspondiente autorización de la Administración forestal y de lo dispuesto en el Decreto 98/1995, de 16 de mayo, del Consell, por el que se aprobó el Reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, se podrá realizar la extracción de madera o leña si responde a alguno de los siguientes criterios:
a) Como resultado de tratamientos de mejora de las formaciones arboladas.
b) Como resultado de labores de prevención de incendios.
c) Como resultado de medidas fitosanitarias.
d) Por erradicación de especies alóctonas invasoras.
e) Con motivo de la realización de estudios científicos.
Artículo 22. Gestión general de la vegetación
1. Los trabajos de gestión y regeneración de la cubierta vegetal tendrán por objetivo la formación y potenciación de las comunidades naturales características del ámbito del Plan, en sus diferentes fases de desarrollo, haciendo especial énfasis en el hábitat natural de interés identificado en el artículo 20 de esta normativa. En consecuencia, se favorecerá la evolución de la vegetación arbolada del espacio hacia masas mixtas de coníferas y frondosas, fomentando el desarrollo de quercíneas como la carrasca (Quercus rotundifolia) y el roble valenciano (Quercus faginea).
Las especies herbáceas, arbustivas y arbóreas que pertenecen a las formaciones naturales serán utilizadas para acelerar el dinamismo de la vegetación, la protección del suelo y el aprovisionamiento de recursos genéticos de la vegetación.
2. Queda prohibida la introducción y repoblación con especies exóticas, entendiéndose éstas por toda especie, subespecie o variedad que no pertenezca, o haya pertenecido históricamente, a la vegetación silvestre del ámbito del Plan.
3. La introducción y reintroducción de especies autóctonas que no existan actualmente en la zona, y la manera de realizarla, requerirá un plan de reintroducción, de acuerdo con los criterios establecidos por la Unión Internacional de Conservación de la Naturaleza (UICN), además de una autorización de la Conselleria competente en medio ambiente.
4. Queda prohibida, en el ámbito del Paraje Natural Municipal, la introducción de especies susceptibles de constituir plagas o de generar enfermedades.
5. La gestión de los recursos forestales dirigirá sus actuaciones a la conservación, mejora y protección de los terrenos forestales según las determinaciones de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, y a su Reglamento ejecutivo aprobado por el Decreto 98/1995, de 16 de mayo, del Consell.
De acuerdo con el artículo 72 y siguientes del Reglamento aprobado por el citado Decreto 98/1995, es obligatoria la autorización de la Administración forestal para realizar cualquier modificación de la estructura vegetal de una finca forestal (aclareos, cortes de mejora y saneamiento, podas de formación, limpiezas, talas, etc.). La solicitud de autorización se acompañará de un documento donde se especifiquen las acciones previstas, y al cual se deberán ajustar los trabajos a realizar.
SECCIÓN QUINTA
PROTECCIÓN DE LA FAUNA
Artículo 23. Protección de la fauna silvestre
1. En relación con la protección de la fauna silvestre, se deberá atender, en todo caso, la normativa sectorial que sea de aplicación, así como las diferentes regulaciones sobre el estado legal de las distintas especies del ámbito de estudio según los catálogos de especies amenazadas (tanto a nivel regional como nacional), directivas comunitarias o convenios internacionales.
2. Sin perjuicio de la normativa sectorial aplicable sobre fauna, se consideran protegidas todas las poblaciones de especies animales silvestres del Paraje, con las siguientes excepciones:
a) Especies cinegéticas reguladas específicamente por sus normativas sectoriales.
b) Especies cuyo control de poblaciones pueda ser autorizado o promovido por la Conselleria competente en materia de medio ambiente de conformidad con las determinaciones de la normativa sectorial sobre fauna.
3. Las intervenciones que se realicen en el Paraje sobre la cubierta vegetal, los suelos, el medio hídrico y, en general, los distintos hábitats faunísticos, deberán garantizar el mantenimiento de condiciones adecuadas para la pervivencia y, en su caso, la reproducción de las poblaciones animales afectadas.
4. Con carácter general, y sin perjuicio de lo establecido en la legislación sectorial sobre fauna, no se permiten en el ámbito del Paraje las actividades que puedan provocar, directa o indirectamente, la destrucción o deterioro de poblaciones de especies animales silvestres o de sus hábitats. La prohibición se extiende especialmente a los hábitats y enclaves necesarios para los ciclos vitales de la fauna tales como nidos, madrigueras y dormideros, así como a las épocas de mayor sensibilidad.
En particular, se prohíbe:
a) La destrucción, muerte, deterioro, recolección, comercio, captura en vivo, posesión o exposición de animales vivos o sus restos que se hallen protegidos por la legislación sectorial vigente y por las presentes normas.
b) La recolección, posesión o comercio de huevos o crías.
c) La producción de sonidos innecesarios que alteren la tranquilidad habitual de la fauna.
d) La emisión de luces que incidan negativamente sobre hábitats y enclaves de especial interés para la fauna.
5. Para evitar molestias a la fauna durante su época de reproducción, los tratamientos silvícolas y otras actividades potencialmente perturbadoras se realizarán fuera de las épocas más sensibles.
Artículo 24. Repoblación o suelta de animales
1. Se prohíbe la repoblación y suelta de cualquier especie animal exótica, entendiéndose como tal toda especie, subespecie o variedad que no pertenezca, o haya pertenecido históricamente, a la fauna del ámbito del Plan, salvo la utilización de especies para control biológico de plagas que realice la Administración o autorice ésta.
2. En relación con las especies autóctonas catalogadas y protegidas, de conformidad con lo que se dispone en las normas legales de aplicación, la introducción y reintroducción de especies o el refuerzo de poblaciones y la manera de realizarlas requerirá un plan de reintroducción, de acuerdo con los criterios establecidos por la Unión Internacional de Conservación de la Naturaleza (UICN), debiendo estar autorizada o promovida por la Conselleria competente en materia de medio ambiente.
Artículo 25. Cercas y vallados
Se prohíbe el levantamiento de cercas y vallados en el ámbito del PE.
SECCIÓN SEXTA
RED NATURA 2000
Artículo 26. Conservación de espacios protegidos de la Red Natura 2000
1. Entre tanto no se redacte el adecuado instrumento de gestión específico del LIC Curs Alt del Riu Millars, en aplicación del artículo 45.4 de la Ley 42/2007, del Patrimonio Natural y la Biodiversidad, cualquier plan, programa o proyecto que, sin tener relación directa con la gestión del Lugar o sin ser necesario para la misma, pueda afectar de forma apreciable al LIC, ya sea individualmente o en combinación con otros proyectos, se someterá a una adecuada evaluación de sus repercusiones.
2. La norma de gestión del LIC Curs Alt del Riu Millars establecerá, en su caso, aquellos ámbitos de la presente normativa que deban ser objeto de adaptación.
SECCIÓN SÉPTIMA
PROTECCIÓN DE LAS VÍAS PECUARIAS
Artículo 27. Conservación y defensa de las vías pecuarias
1. Según el Proyecto de clasificación de las vías pecuarias del término municipal de Puebla de Arenoso, por el ámbito del PE discurre la siguiente vía pecuaria:
Colada del Barranco de la Viñaza.
2. Esta vía pecuaria es un bien de dominio público de la Comunitat Valenciana y, en consecuencia, inalienable, imprescriptible e inembargable, debiendo cumplirse respecto a ella lo dispuesto en la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias.
3. Cualquier actuación que se lleve a cabo y que pueda afectar a la vía pecuaria que discurre por el ámbito del Paraje Natural Municipal deberá cumplir con lo establecido en la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias.
4. Se fomentará la designación de interés natural de la vía pecuaria presente en el ámbito del presente Plan, de acuerdo con lo establecido en el artículo 17 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana.
SECCIÓN OCTAVA
PROTECCIÓN DEL PAISAJE
Artículo 28. Impacto paisajístico
1. Se considerarán los valores paisajísticos como un criterio determinante en la gestión del Paraje Natural Municipal. En consecuencia, la implantación de usos, actividades o actuaciones que por sus características puedan generar impacto paisajístico deberán realizarse de manera que se minimice su efecto negativo sobre el paisaje.
2. El Ayuntamiento de Puebla de Arenoso tendrá en cuenta, al autorizar o informar los proyectos referentes al Paraje, los efectos de su realización sobre los valores paisajísticos del mismo.
3. Las actuaciones de cualquier tipo que sean autorizadas se realizarán atendiendo a su máxima integración en el paisaje y su mínimo impacto ambiental.
4. Se protegerá el paisaje en torno a aquellos hitos y elementos singulares de carácter natural, así como en relación al monumento del castillo de Arenós, para lo que se establecerán perímetros de protección sobre la base de cuencas visuales que garanticen su prominencia en el entorno.
Ninguna intervención podrá alterar el carácter arquitectónico y paisajístico del castillo de Arenós, ni perturbar su contemplación. En todo caso, se arbitrarán las medidas para la eliminación de elementos e instalaciones que supongan un deterioro visual o ambiental del citado espacio.
Artículo 29. Publicidad estática
1. Se prohíbe, con carácter general, la colocación de carteles informativos de propaganda, inscripciones o artefactos de cualquier naturaleza con fines publicitarios, incluyendo la publicidad apoyada directamente o construida tanto sobre elementos naturales del territorio como sobre las edificaciones.
2. En el Paraje Natural Municipal se admitirán, únicamente, los indicadores de actividades, establecimientos y lugares que por su tamaño, diseño y colocación estén adecuados a la estructura ambiental donde se instalen, así como todos los de carácter institucional relacionados con el uso público y la gestión del ámbito territorial objeto del PE.
Artículo 30. Integración paisajística
1. El equipamiento de bajo impacto cuya instalación se autorice en el ámbito del PE, según lo dispuesto en la presente normativa, como apoyo al uso público extensivo-naturalístico (señales, paneles, barreras o talanqueras de madera, pasamanos, miradores, etc.), u otros elementos introducidos por el hombre en el medio natural, emplearán materiales o acabados cuyas características de color, brillo y textura presenten un aspecto neutro desde el punto de vista paisajístico y no resulten especialmente llamativos, visibles o inusuales.
2. En general, se procurará el empleo de materiales naturales tales como la madera y la piedra. No obstante, si se requiere otro tipo de materiales, se procurará la integración cromática de los mismos con su entorno, evitando el empleo de acabados con tonalidades saturadas o muy luminosas, que causen brillos o reflectancias, propias de los acabados metálicos.
SECCIÓN NOVENA
PROTECCIÓN DEL PATRIMONIO CULTURAL
Artículo 31. Definición del patrimonio cultural
1. La Ley 5/2007, de 9 de febrero, de la Generalitat, de modificación de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat, del Patrimonio Cultural Valenciano, establece que el patrimonio cultural valenciano está constituido por los bienes muebles e inmuebles de valor histórico, artístico, arquitectónico, arqueológico, paleontológico, etnológico, documental, bibliográfico, científico, técnico, o de cualquier otra naturaleza cultural. También forman parte del patrimonio cultural valenciano, como bienes inmateriales del patrimonio etnológico, las creaciones, conocimientos, técnicas, prácticas y usos más representativos y valiosos de las formas de vida y de la cultura tradicional valenciana. Asimismo, forman parte de dicho patrimonio como bienes inmateriales las expresiones de las tradiciones del pueblo valenciano en sus manifestaciones musicales, artísticas, gastronómicas o de ocio y, en especial, aquellas que han sido objeto de transmisión oral y las que mantienen y potencian el uso del valenciano. Los bienes inmateriales de naturaleza tecnológica que constituyan manifestaciones relevantes o hitos de evolución tecnológica de la Comunitat Valenciana son, asimismo, elementos integrantes del patrimonio cultural valenciano.
2. En el ámbito del PE, los elementos incluidos en el Inventario General del Patrimonio Cultural Valenciano presentes son:
a) Castillo de la Viñaza o de Arenós, declarado Bien de Interés Cultural (BIC).
b) Ermita de Nuestra Señora de los Ángeles.
En aplicación de la disposición transitoria primera de la Ley 5/2007, de 9 de febrero, de la Generalitat, y hasta que no se formalice la delimitación de su entorno de protección a través del procedimiento establecido en el artículo 39 de la citada Ley, con la aprobación de su Plan Especial, el BIC Castillo de Arenós tiene establecido un entorno de protección de 200 metros desde su contorno externo.
3. Se fomentará la inclusión de la romería a la ermita de Nuestra Señora de los Ángeles en el Inventario General de Patrimonio Cultural Valenciano como Bien Inmaterial de Relevancia Local (Sección 5ª).
Artículo 32. Régimen de protección del patrimonio cultural
1. Con carácter general, la protección del patrimonio histórico y cultural, incluido el patrimonio arqueológico y paleontológico, en el ámbito del PE, se regirá por lo dispuesto en la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat, del Patrimonio Cultural Valenciano, y en la Ley 5/2007, de 9 de febrero, de la Generalitat, de modificación de la anterior.
2. El Ayuntamiento de Puebla de Arenoso deberá redactar el preceptivo Plan Especial de Protección del BIC Castillo de Arenós, de acuerdo con los criterios establecidos en el artículo 39 de la citada Ley 5/2007. Este Plan Especial se tramitará según lo dispuesto en el citado artículo 39.
Hasta la aprobación definitiva del Plan Especial de Protección del BIC, toda intervención que pueda afectarle, incluido su entorno de protección, deberá ser autorizada por la Conselleria competente en materia de cultura, siendo de aplicación la normativa genérica de protección establecida en la citada legislación sectorial, y en su defecto, los criterios de aplicación directa dispuestos en los artículos 38 y 39 de la Ley 5/2007, de 9 de febrero, de la Generalitat.
Cualquier intervención en el BIC deberá ir encaminada a la preservación y acrecentamiento de los valores patrimoniales que determinaron dicho reconocimiento, ajustándose a los criterios establecidos en la indicada Ley 5/2007.
3. Cualquier actuación que pueda afectar a los bienes incluidos en el Inventario General de Patrimonio Cultural Valenciano presentes en el ámbito del Paraje deberá obtener el informe favorable previo de la Conselleria competente en materia de cultura.
En especial, se prohíben todos aquellos usos y actuaciones que comporten la degradación de los bienes histórico-culturales.
Queda totalmente prohibida la destrucción, expoliación o alteración voluntaria de cualquiera de los elementos incluidos en el citado Inventario.
4. En consonancia con lo recogido en el preámbulo de la Ley 5/2007, de 9 de febrero, de la Generalitat, se fomentará la puesta en valor de los elementos de patrimonio cultural existentes en el ámbito del Paraje Natural Municipal, siempre que esto no implique la pérdida de sus valores o ponga en peligro su conservación, y previa obtención del informe favorable de la Conselleria competente en materia de cultura.
5. Si con motivo de la realización de reformas, demoliciones, transformaciones o excavaciones en inmuebles no comprendidos en zonas arqueológicas o paleontológicas, o en espacios de protección o áreas de vigilancia arqueológica o paleontológica, aparecieran restos de esta naturaleza o indicios de su existencia, el promotor, el constructor y el técnico director de las obras estarán obligados a suspender de inmediato los trabajos y comunicar el hallazgo en los términos preceptuados en los artículos 60 y 62 de la Ley 5/2007, de 9 de febrero, de la Generalitat, cuyo régimen se aplicará íntegramente. Tratándose de bienes muebles, la Conselleria competente en materia de patrimonio cultural, en el plazo de diez días desde que tuviera conocimiento del hallazgo, podrá acordar la continuación de las obras, con la intervención y vigilancia de los servicios competentes, estableciendo el plan de trabajo. O bien, cuando lo considere necesario para la protección del patrimonio arqueológico o paleontológico y, en todo caso, cuando el hallazgo se refiera a restos arqueológicos de construcciones históricas o artísticas o a restos y vestigios fósiles de vertebrados, prorrogará la suspensión de las obras y determinará las actuaciones arqueológicas o paleontológicas que hubieran de realizarse. En cualquier caso, dará cuenta de su resolución al Ayuntamiento correspondiente. La suspensión no podrá durar más del tiempo imprescindible para la realización de las mencionadas actuaciones. Serán de aplicación las normas generales sobre responsabilidad de las Administraciones Públicas para la indemnización, en su caso, de los perjuicios que la prórroga de la suspensión pudiera ocasionar.
CAPÍTULO II
NORMAS SOBRE REGULACIÓN DE ACTIVIDADES E INFRAESTRUCTURAS
SECCIÓN PRIMERA
ACTIVIDADES EXTRACTIVAS Y MINERAS
Artículo 33. Actividades extractivas y mineras
Se prohíbe la realización de actividades extractivas y mineras en el ámbito del PE.
SECCIÓN SEGUNDA
ACTIVIDADES AGRÍCOLAS
Artículo 34. Normas generales
1. Se prohíbe la actividad agrícola en el Paraje Natural Municipal, por tratarse de una actividad que en la actualidad no tiene lugar en su ámbito.
2. A los efectos previstos en el apartado anterior, no se consideran sometidos a la actividad agrícola los terrenos cuyo cultivo haya sido abandonado por un plazo superior a diez años, o que hayan adquirido signos inequívocos de su vocación forestal.
Artículo 35. Conservación de los antiguos terrenos cultivados
Los márgenes de piedra, funcionales o en ruinas, asociados a antiguos bancales o para la corrección de procesos erosivos en terrenos agrícolas, son de especial interés en el ámbito del PE, por lo que se establece como medida prioritaria su restauración. Las piedras que se usen para estos trabajos deberán proceder de los antiguos muros y, en su defecto, de canteras legalizadas lo más próximas posible. Los márgenes se construirán sin rejuntar la cara exterior, y haciendo salientes regulares por los cuales pueda escalar la fauna. Se procurará que la estructura del muro tenga galerías naturales para pequeños mamíferos, mediante la colocación de tubos a diferentes alturas, que se retirarán una vez consolidado el muro.
Artículo 36. Construcciones e instalaciones relacionadas con las actividades agrícolas
Se prohíbe, con carácter general, todo tipo de edificaciones, construcciones e instalaciones vinculadas a la explotación agraria (almacenes de productos y maquinarias, cuadras, establos, etc.), o a la primera transformación de productos (secaderos, aserraderos, etc.).
SECCIÓN TERCERA
ACTIVIDADES GANADERAS
Artículo 37. Régimen general de ordenación
1. Con carácter general, se considera autorizable el pastoreo extensivo dentro del ámbito del PE. El ejercicio de esta actividad se someterá a las normas y planes sectoriales que le sean de aplicación.
2. La ordenación de la ganadería extensiva deberá realizarse, al menos, teniendo en cuenta las siguientes condiciones:
a) Delimitación de áreas acotadas.
b) Definición de la carga ganadera aplicable a las distintas zonas.
c) Diseño de un sistema de rotación para evitar el sobrepastoreo.
d) En todo caso, las actividades ganaderas deberán ser compatibles con los usos didácticos y recreativos del Paraje.
3. El aprovechamiento de pastos podrá limitarse cuando se pueda derivar un riesgo para la conservación de los suelos o existan árboles jóvenes, especialmente en zonas en proceso de regeneración.
4. Según se establece en el artículo 4 del Decreto 6/2004, de 23 de enero, del Consell, por el que se establecen normas generales de protección en terrenos forestales incendiados, los terrenos forestales que hayan sufrido los efectos de un incendio no podrán ser destinados al pastoreo, al menos, durante los cinco años posteriores a éste.
Artículo 38. Construcciones e instalaciones relacionadas con las actividades ganaderas
Se prohíbe en el ámbito del PE todo tipo de construcciones e instalaciones ganaderas. Esta prohibición se extiende tanto a la ganadería intensiva estabulada como a las construcciones ligadas a las explotaciones extensivas o semiextensivas, tales como apriscos, corrales y dormideros.
SECCIÓN CUARTA
APICULTURA
Artículo 39. Apicultura
1. Los aprovechamientos apícolas se consideran autorizables en todo el ámbito del PE, siempre que se cumpla con las disposiciones del Real Decreto 209/2002, de 22 de febrero, por el que se establecieron normas de ordenación de las explotaciones apícolas.
2. En el caso de que las colmenas provocasen molestias significativas o riesgos para el uso público, la Conselleria competente en materia de medio ambiente podrá disponer su traslado a otro emplazamiento que no presente dichos inconvenientes, o bien su retirada definitiva del Paraje.
SECCIÓN QUINTA
ACTIVIDAD FORESTAL
Artículo 40. Terreno forestal. Gestión
1. A los efectos del presente PE, se consideran montes o terrenos forestales los así definidos en el artículo 2 de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana.
2. En el ámbito del PE, el régimen de gestión de los terrenos forestales es el establecido, con carácter general, por la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, y el Decreto 98/1995, de 16 de mayo, del Consell, por el que se aprobó su Reglamento.
3. Se promoverá la firma de convenios, consorcios o cualquier otra figura prevista por la legislación, entre la Administración forestal y el Ayuntamiento de Puebla de Arenoso o propietarios particulares de terrenos forestales incluidos en el ámbito del Paraje, para la realización de labores de conservación y regeneración de la cubierta vegetal, trabajos y tratamientos de prevención y extinción de plagas y enfermedades, y de prevención de incendios.
Artículo 41. Repoblación forestal
1. La repoblación de terrenos forestales no catalogados, a iniciativa del Ayuntamiento de Puebla de Arenoso, deberá contar con la autorización del órgano competente en materia forestal, previa presentación de un proyecto técnico.
2. Los proyectos de repoblación se redactarán siguiendo las directrices establecidas en la Orden de 16 de mayo de 1996, de la Conselleria de Agricultura y Medio Ambiente, por la cual se aprobaron las directrices técnicas básicas para las actuaciones de forestación o repoblación forestal de la Comunitat Valenciana. En cualquier caso, los métodos de preparación del terreno serán siempre puntuales, por considerarse menos agresivos con el medio con riesgo de erosión.
3. El material vegetal utilizado en las repoblaciones deberá cumplir los requisitos exigidos en el anexo II de la citada Orden de 16 de mayo de 1996, así como en el Decreto 15/2006, de 20 de enero, del Consell, por el que se regula la producción, comercialización y utilización de los materiales forestales de reproducción y en el Real Decreto 289/2003, de 7 de marzo, sobre comercialización de los materiales forestales de reproducción.
Artículo 42. Aprovechamientos forestales
1. Se consideran, a los efectos de este PE, como aprovechamientos forestales la madera, productos de entresaca, leñas, cortezas, pastos, frutos, semillas, plantas aromáticas, medicinales y condimentarias, setas y demás productos que se generen en los terrenos forestales. Dichos aprovechamientos requerirán la autorización de la Conselleria competente en materia de medio ambiente, sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 21 de estas normas.
2. Asimismo, los aprovechamientos forestales en el ámbito del Paraje deberán ajustarse a lo dispuesto en las normas y planes sectoriales que le sean de aplicación.
3. Se prohíbe, con carácter general, la transformación a usos agrícolas de los terrenos forestales.
Artículo 43. Selvicultura
1. En el ámbito del Paraje Natural Municipal se deberán aplicar técnicas selvícolas lo menos agresivas posible para mejorar la biodiversidad y multifuncionalidad del ecosistema forestal, evitando, con carácter general, las acumulaciones innecesarias de combustible en el monte.
2. En la planificación de las intervenciones sobre hábitats forestales se tenderá a la formación de masas que protejan el suelo adecuadamente y a la vez tengan una estructura con discontinuidad horizontal y vertical de combustible para reducir el riesgo de incendios.
Artículo 44. Incendios forestales
1. En general, y en materia de incendios forestales, este PE está sujeto a lo determinado por la legislación sectorial específica en la materia.
2. En particular, se establecerán las medidas necesarias para la prevención y extinción de incendios en el ámbito del PE.
3. Con carácter general se prohíbe el uso del fuego con cualquier finalidad en todo el ámbito del PE.
4. Tanto en el Plan Local de Prevención de Incendios Forestales, preceptivo según el artículo 138 del Reglamento de la Ley Forestal de la Comunitat Valenciana, aprobado por el Decreto 98/1995, de 16 de mayo, del Consell, como en el Plan de Actuación Municipal Frente al Riesgo de Incendios, regulado en el Decreto 163/1998, de 6 de octubre, del Consell, que se redacten a nivel municipal, deberá considerarse al Paraje Natural Municipal como un área de especial protección y prioridad de defensa, figura a la que se hace referencia en el artículo 140 del Reglamento anteriormente mencionado.
Ambos Planes serán tramitados y aprobados según lo regulado por su legislación sectorial correspondiente.
Para su aprobación deberá obtenerse, en todo caso, el informe favorable del servicio correspondiente de la Conselleria competente en materia de incendios forestales.
SECCIÓN SEXTA
ACTIVIDAD CINEGÉTICA
Artículo 45. Normas generales
1. La actividad cinegética se considera compatible en el ámbito del PE, quedando sujeta a los periodos y condiciones establecidos en la legislación sectorial específica y artículos siguientes.
2. En particular, la actividad cinegética se permite en aquellos terrenos que actualmente cumplen las condiciones legales establecidas para dicha actividad.
Artículo 46. Ordenación cinegética
1. En general y en materia de ordenación cinegética, este Plan está sujeto a lo dispuesto en la legislación sectorial que le sea de aplicación.
2. Sin perjuicio de lo dispuesto en la Regulación sectorial sobre períodos de veda y especies cinegéticas en la Comunitat Valenciana, la Conselleria competente en materia de medio ambiente podrá determinar, en el ámbito del Plan, si así lo requiere el estado de los recursos cinegéticos, limitaciones específicas en las especies abatibles y períodos hábiles.
3. El uso cinegético del Paraje deberá ser compatible con los usos didácticos y recreativos del mismo.
SECCIÓN SÉPTIMA
ACTIVIDAD INDUSTRIAL
Artículo 47. Actividad industrial
Por considerarse incompatible con los objetivos de protección de este PE, queda prohibida la actividad industrial de cualquier tipo en el ámbito del Paraje Natural Municipal, incluyendo las instalaciones de almacenaje o primera transformación de productos primarios.
SECCIÓN OCTAVA
USO PÚBLICO DEL PARAJE NATURAL MUNICIPAL
Artículo 48. Régimen general del uso público del Paraje Natural Municipal
1. En el ámbito del Paraje Natural Municipal se permite el uso público extensivo de carácter naturalístico que no suponga eventuales riesgos de degradación ambiental y afección negativa sobre los recursos culturales, y que implique una utilización pasiva del espacio, del tipo senderismo controlado. En todo caso, el senderismo y el excursionismo deberán realizarse exclusivamente por los itinerarios señalizados al efecto.
2. Se permite la instalación de equipamientos de uso público de carácter blando como complemento y apoyo a las actividades contempladas en el apartado anterior, tales como señales indicadoras de itinerarios o paneles interpretativos del Paraje y sus valores, indicadores de carácter institucional, barreras o talanqueras de madera para evitar la dispersión de visitantes y el riesgo de accidentes, y pequeños miradores en puntos con vistas panorámicas.
Estos elementos deberán utilizar tipologías de diseño rústico, de forma que no causen impactos visuales negativos y queden integradas en el entorno.
3. En el ámbito del PE se prohíben las actuaciones e instalaciones de carácter recreativo, excepto las adecuaciones didáctico-naturalísticas de carácter blando previstas en los apartados anteriores de este artículo.
Artículo 49. Plan de Uso Público del Paraje Natural Municipal
1. Se elaborará un Plan de Uso Público del Paraje Natural Municipal, que contendrá las determinaciones necesarias para la ordenación y gestión de las actividades ligadas al disfrute ordenado y a la enseñanza de los valores ambientales y culturales del Paraje, efectuadas tanto por iniciativa pública como privada o mixta.
2. La elaboración del Plan de Uso Público conllevará la realización de los correspondientes estudios en los que se evalúe la incidencia que el desarrollo de este tipo de actividades pueda tener sobre los valores naturales y culturales que motivaron la declaración del Paraje Natural Municipal, con objeto de evitar impactos negativos sobre los mismos.
3. El Plan de Uso Público deberá contener necesariamente la Regulación de la práctica de actividades de montaña tales como el senderismo. A tal efecto, establecerá los lugares y periodos en los que se podrán desarrollar estas actividades sin perjuicio para los valores naturales del Paraje. Se ajustará, en todo caso, a lo dispuesto en el Decreto 179/2004, de 24 de septiembre, del Consell, de Regulación del senderismo y deportes de montaña de forma compatible con la conservación del medio natural, o a la legislación vigente en esta materia.
4. En el Plan de Uso Público se determinarán, para su posterior señalización, las vías de acceso al Paraje y el itinerario del sendero que discurre por su ámbito y que da acceso a la ermita de Nuestra Señora de los Ángeles y al castillo de Arenós.
5. El Plan de Uso Público del Paraje se complementará con actuaciones de promoción y concienciación social sobre los aspectos ambientales del mismo.
6. El Plan de Uso Público lo aprobará el Ayuntamiento de Puebla de Arenoso, con el informe vinculante de la Conselleria competente en materia de medio ambiente. Previamente a su aprobación se recabarán los informes que se consideren oportunos para garantizar una adecuada Regulación del uso público.
Artículo 50. Romería a la ermita de Nuestra Señora de los Ángeles
1. La celebración de la romería a la ermita de Nuestra Señora de los Ángeles se desarrollará de forma que se respete el entorno natural en que tiene lugar, y no suponga afección sobre los bienes de patrimonio cultural presentes en sus alrededores.
2. El Ayuntamiento de Puebla de Arenoso podrá establecer las condiciones o limitaciones que considere necesarias para la celebración de la romería con objeto de preservar al ámbito del Paraje de impactos derivados de su desarrollo.
3. En particular, las entidades organizadoras de la romería cuidarán de:
a) Difundir normas generales de comportamiento derivadas de las regulaciones de uso del presente PE entre los asistentes, así como habilitar un servicio de voluntarios que informen y persuadan a los participantes de seguirlas durante la celebración de la romería.
b) Montaje y desmontaje de la infraestructura necesaria para la romería y actividades complementarias. En ningún caso esta infraestructura será de carácter permanente, ni supondrá impacto alguno sobre el espacio.
c) Limpiar la zona por donde se celebra la romería, después de finalizada ésta, de basuras y otros desechos.
d) Los organizadores quedan obligados, en todos los casos, a restituir las zonas alteradas al estado original.
Artículo 51. Campamentos de turismo o campings
Se prohíben los campings y los campamentos de turismo públicos y privados en todo el ámbito del Paraje Natural Municipal.
Artículo 52. Acampada
Se prohíbe la acampada libre en todo el ámbito del Paraje Natural Municipal.
Artículo 53. Actividades educativas, recreativas y de esparcimiento vinculadas a construcciones
Se prohíbe la construcción de edificaciones turísticas y recreativas, deportivas y destinadas a la educación ambiental en el ámbito del PE.
Artículo 54. Recreo concentrado
En el ámbito del PE se prohíbe la instalación de áreas recreativas y de picnic.
Artículo 55. Actividades deportivas en el medio natural
1. Con carácter general, estas actividades se desarrollarán siempre que no se produzcan merma en los valores naturales, paisajísticos y culturales existentes en el ámbito del PE.
2. Se permite la realización de deportes por los particulares siempre que no empleen para ello elementos ruidosos o que puedan causar daños a la fauna y flora presente en el espacio.
3. Cualquier actividad deportiva organizada por entidades públicas o privadas requerirá la autorización previa del Ayuntamiento de Puebla de Arenoso, el cual podrá establecer las limitaciones que considere oportunas con el fin de evitar posibles impactos sobre el espacio.
4. Se prohíbe la práctica de actividades motorizadas con fines deportivos o lúdicos, tales como motocrós, trial, quad y similares.
SECCIÓN NOVENA
RED VIARIA Y CIRCULACIÓN
Artículo 56. Red viaria del Paraje Natural Municipal
1. La red viaria del Paraje Natural Municipal está conformada únicamente por el sendero de acceso al castillo de Arenós.
2. Las determinaciones específicas para este sendero serán reguladas por el Plan de Uso Público. No obstante, se recomienda su señalización y promoción por medio de materiales informativos y la difusión de recomendaciones para un comportamiento adecuado en el medio natural y en un entorno de elevado valor patrimonial.
3. El Ayuntamiento de Puebla de Arenoso podrá proceder a la limitación del acceso al público a determinadas áreas en razón de su fragilidad, para evitar molestias a la fauna, o por razones referidas a la conservación de valores y recursos naturales o culturales que se motiven justificadamente.
4. El Ayuntamiento de Puebla de Arenoso procederá a cerrar al tránsito los senderos secundarios o desvíos existentes en el sendero principal de acceso al castillo de Arenós.
5. El Ayuntamiento de Puebla de Arenoso podrá limitar la circulación de bicicletas de montaña por el sendero de acceso al castillo de Arenós cuando resulte incompatible con el tránsito de personas a pie, o con objeto de evitar impactos sobre el espacio por incremento de la erosión.
Artículo 57. Ampliaciones o modificaciones de trazado de la red viaria del PE
Con carácter general, en el ámbito del PE no se podrán construir pistas de nueva planta, ni permitir la ampliación del trazado de su red viaria.
Artículo 58. Circulación motorizada en el paraje
1. Con carácter general, a este respecto se estará a lo dispuesto en el Decreto 8/2008, de 25 de enero, del Consell, por el que se regula la circulación de vehículos por los terrenos forestales de la Comunitat Valenciana.
2. Con carácter general, se prohíbe la circulación motorizada en todo el Paraje, salvo en los siguientes casos:
a) Vehículos autorizados por el Ayuntamiento de Puebla de Arenoso.
b) Vehículos destinados a la realización de trabajos de conservación y regeneración de la vegetación.
c) Vehículos de las Administraciones Públicas que circulen como consecuencia de necesidades del servicio o de la realización de actividades de mantenimiento de las infraestructuras, servicios públicos, etc.
d) Vehículos que realicen servicios de rescate, emergencia o cualquier otro de naturaleza pública.
e) Vehículos de las Fuerzas y Cuerpos de Seguridad del Estado.
SECCIÓN DÉCIMA
URBANISMO Y EDIFICACIÓN
Artículo 59. Urbanismo
El presente PE, a los efectos urbanísticos, califica la totalidad del Paraje Natural Municipal como suelo no urbanizable protegido - Paraje Natural Municipal Castillo de Arenós.
Artículo 60. Edificaciones en el medio rural
1. Se prohíbe la construcción de edificaciones de nueva planta en todo el ámbito del PE.
2. Se permite la rehabilitación y ejecución de obras de mantenimiento y conservación en la ermita de Nuestra Señora de los Ángeles. En cualquier caso, para cualquier intervención en esta edificación deberá obtenerse el informe favorable de la Conselleria competente en materia de patrimonio cultural.
SECCIÓN UNDÉCIMA
INFRAESTRUCTURAS
Artículo 61. Normas generales sobre las obras de infraestructuras
1. En el ámbito del PE se prohíbe, con carácter general, la realización de infraestructuras de cualquier tipo, tales como tendidos eléctricos, de comunicaciones, red viaria o vertederos, con excepción de las obras de infraestructura a realizar por la Confederación Hidrográfica del Júcar en el ámbito de sus competencias, así como aquellas destinadas al interés general, con carácter excepcional siempre y cuando, en este último caso, se demuestre la imposibilidad de su ubicación en otro tipo de suelo en el término y dependiendo siempre de su evaluación de impacto ambiental, caso de requerirla legalmente.
2. En el caso de que fuera necesario, según el régimen de excepciones del apartado anterior, en la realización de nuevas infraestructuras que afecten al Paraje Natural Municipal se optará por aquellas soluciones que desde el punto de vista ambiental causen menor impacto sobre el espacio, siendo necesaria la obtención del informe favorable previo de la Conselleria competente en materia de medio ambiente, sin perjuicio de la obligación de obtener las licencias o autorizaciones que sean aplicables con carácter sectorial.
3. La realización de obras para la instalación, mantenimiento o remodelación de infraestructuras de cualquier tipo deberá atenerse, además de a las disposiciones de las normativas sectoriales aplicables, a los siguientes requisitos genéricos:
a) Los trazados y emplazamientos deberán realizarse teniendo en cuenta las condiciones ecológicas y paisajísticas del territorio, con el fin de evitar la creación de obstáculos a la libre circulación de las aguas o rellenos de las mismas, degradación de la vegetación natural o impactos paisajísticos.
b) Durante la realización de las obras deberán tomarse las precauciones necesarias para evitar la destrucción de la cubierta vegetal, debiéndose proceder, a la terminación de las mismas, a la restauración del terreno y de la cubierta vegetal. Asimismo, se evitará la realización de obras en aquellos períodos en que puedan comportar alteraciones y riesgos para la fauna.
c) Las autorizaciones y demás requisitos que específicamente se señalen para la realización de infraestructuras deberán obtenerse, en todo caso, con carácter previo al otorgamiento de la licencia urbanística.
d) Queda estrictamente prohibido el depósito y vertido de residuos, tanto líquidos como sólidos, durante la realización de cualquier infraestructura, sea cual fuere su naturaleza y origen.
Artículo 62. Líneas de energía eléctrica en el ámbito del PE
1. En el ámbito del PE, para eliminar o reducir, en la medida de lo posible, el impacto negativo sobre el paisaje, el riesgo de incendios provocados por líneas en mal estado y el riesgo de choque y electrocución de aves, será medida prioritaria la modificación de las líneas eléctricas existentes mediante medidas como su enterramiento, el aislamiento de conductores, la modificación de postes y torres, o la colocación de dispositivos salvapájaros, entre otros.
Asimismo, deberá estudiarse la posibilidad de desmantelar alguno de los ramales del tendido que no sean estrictamente necesarios, y utilizar el corredor que discurre paralelo a la carretera CV-20 para continuar prestando el servicio actual.
2. Serán de aplicación las medidas anticolisión y antielectrocución incluidas en el Real Decreto 263/2008, de 22 de febrero, por el que se establecieron medidas de carácter técnico en líneas eléctricas de alta tensión, con objeto de proteger la avifauna.
SECCIÓN DUODÉCIMA
PLANES DE ACCIÓN TERRITORIAL
Artículo 63. Plan de acción territorial de carácter sectorial, Plan Eólico de la Comunitat Valenciana
A este respecto se atenderá a lo establecido en el Plan de acción territorial de carácter sectorial, Plan Eólico de la Comunitat Valenciana, aprobado mediante Acuerdo de 26 de julio de 2001, del Consell, que califica como zona exterior residual a la totalidad del ámbito del PE.
SECCIÓN DÉCIMOTERCERA
ACTIVIDADES DE INVESTIGACIÓN
Artículo 64. Promoción de las actividades de investigación
1. Con independencia del potencial uso público del Paraje Natural Municipal como recurso utilizable en la investigación básica sobre el medio físico, el territorio y el ambiente socioeconómico y cultural, a disposición en forma ordenada de los investigadores y las entidades y organismos especializados, el Ayuntamiento de Puebla de Arenoso, en colaboración con la Conselleria competente en materia de medio ambiente y la Conselleria competente en materia de patrimonio cultural, para una mejor gestión y administración del espacio protegido, promoverá la realización de actividades de investigación aplicada en materia de conocimiento y gestión de los recursos ambientales y culturales.
2. Dichas actividades podrán realizarse, atendiendo a las características de las mismas y a sus requerimientos en medios humanos y materiales, con medios propios de las administraciones públicas competentes o mediante las oportunas colaboraciones con entidades y organismos científicos, técnicos o académicos. A este respecto, se formalizarán, con los oportunos organismos y entidades científicas y académicas, los convenios o acuerdos de colaboración necesarios.
3. Las materias prioritarias de investigación aplicada en el ámbito del Paraje Natural Municipal son las siguientes, en relación abierta que podrá adaptarse a las necesidades de la gestión del espacio protegido:
a) Investigación básica sobre las especies de flora y fauna autóctona.
b) Desarrollo de programas de conservación, recuperación y gestión de especies de flora y fauna consideradas de interés especial por su carácter endémico, raro o amenazado, así como sobre las condiciones para la recuperación o mejora de sus hábitats.
c) Estudios sobre el patrimonio histórico y arqueológico del ámbito del Paraje.
d) Investigación etnográfica y etnológica sobre el medio humano tradicional del Paraje.
e) Investigación sobre métodos de administración y gestión de los recursos naturales desde distintas perspectivas: jurídica, administrativa y económica.
f) Métodos de gestión del uso público del Paraje desde los puntos de vista técnico, sociológico, económico y empresarial.
4. El Ayuntamiento de Puebla de Arenoso facilitará el conocimiento y promoverá la divulgación de los trabajos de investigación realizados en el ámbito del Paraje.
Artículo 65. Autorizaciones
Sin perjuicio del régimen general de autorizaciones que figura en las disposiciones generales de esta normativa, se establece el siguiente régimen específico para la realización, por personas o entidades ajenas al Ayuntamiento de Puebla de Arenoso o a las consellerias competentes en materia de medio ambiente y de patrimonio cultural, de actividades o proyectos de investigación que tengan por objeto los recursos ambientales y culturales del Paraje Natural Municipal:
1. Las actuaciones que afecten directa o indirectamente a la flora, fauna o los hábitats protegidos requerirán la autorización previa de la Conselleria competente en materia de medio ambiente y comunicación al Ayuntamiento de Puebla de Arenoso. Con esta finalidad, la persona o entidad que vaya a realizar la actividad investigadora acompañará a la solicitud una memoria del proyecto de investigación que se vaya a desarrollar.
2. Las autorizaciones podrán contener condiciones o restricciones para la ejecución del proyecto. Cabe su revocación si las investigaciones se apartan de lo establecido en la memoria del proyecto presentado, o si las labores de investigación se han llevado a cabo vulnerando las directrices establecidas por la autorización.
3. Una vez realizado el estudio científico autorizado, la persona o entidad autorizada deberá presentar un informe al Ayuntamiento de Puebla de Arenoso sobre los resultados, así como sobre cualquier otro dato que pueda ser interesante desde el punto de vista científico o de gestión del espacio natural. En el supuesto de que los trabajos de investigación autorizados sean publicados, el director del proyecto deberá aportar un ejemplar de la publicación.
4. Las autorizaciones otorgadas para anillamiento científico de aves no excluyen de la necesidad de obtener por el anillador los permisos particulares correspondientes en su caso.
5. Los promotores de proyectos de investigación sobre los valores naturales y culturales del Paraje que, por no afectar directamente a la flora, la fauna o los hábitats protegidos, no requieren autorización previa, deberán, no obstante, comunicar al Ayuntamiento de Puebla de Arenoso la existencia del proyecto, debiendo facilitar al mismo el acceso a los resultados de las investigaciones con destino al fondo documental del Paraje.
TÍTULO III
NORMAS PARA LA GESTIÓN DEL PARAJE NATURAL MUNICIPAL
Artículo 66. Régimen general
1. La administración y gestión del Paraje Natural Municipal Castillo de Arenós corresponde al Ayuntamiento de Puebla de Arenoso.
2. La Conselleria competente en materia de medio ambiente podrá prestar al Ayuntamiento la asistencia técnica necesaria y asesoramiento para la gestión del Paraje Natural Municipal.
3. El régimen de gestión del Paraje atenderá al marco establecido con carácter genérico para los Parajes Naturales Municipales por la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, así como a las determinaciones específicas que establece en la materia el Decreto 161/2004, de 3 de septiembre, del Consell, de Regulación de los Parajes Naturales Municipales.
4. La gestión del Paraje, en lo relativo al funcionamiento de instalaciones, equipamientos y servicios, podrá delegarse de acuerdo con lo previsto en la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana. Esta gestión también podrá encomendarse a otras entidades de Derecho público o concertarse con instituciones o entidades de naturaleza privada.
5. El Ayuntamiento podrá promover, para asegurar la participación efectiva en la gestión del Paraje Natural Municipal de los agentes sociales y económicos implicados y de otras Administraciones Públicas, la constitución de una entidad mixta con participación de las Administraciones autonómica y local, la Administración General del Estado, a través del Ministerio de Medio Ambiente o del organismo de cuenca (Confederación Hidrográfica del Júcar), las Universidades y centros de investigación y del sector privado, tal como una fundación, un consorcio u otro tipo de figura contemplada en la legislación vigente.
Artículo 67. Programa de Gestión del Paraje Natural Municipal
1. Se fomentará la elaboración, por parte del Ayuntamiento de Puebla de Arenoso, de un Programa de Gestión del Paraje Natural Municipal, cuyo principal objetivo sea proporcionar a los gestores del mismo un marco general y una línea de trabajo a partir de los cuales se puedan diseñar y ejecutar estrategias y actuaciones en el espacio protegido.
2. Las acciones propuestas para su desarrollo en el Paraje y contempladas en el Programa de Gestión se agruparán en diferentes líneas de actuación, estableciendo para cada una de ellas su grado de prioridad, plazo de ejecución, sinergias con otras acciones o líneas, presupuesto estimado, posibles líneas de financiación y los organismos y colectivos implicados en su realización.
3. Se recomienda la utilización, como modelo de contenido del documento, el Manual de Eurosite de Planes de Gestión.
4. El Programa de Gestión lo aprobará el Ayuntamiento de Puebla de Arenoso con el informe vinculante de la Conselleria competente en materia de medio ambiente.
Artículo 68. Consejo de Participación del Paraje Natural Municipal
Como órgano colegiado de carácter consultivo, con la finalidad de colaborar en la gestión y canalizar la participación de los propietarios e intereses sociales y económicos afectados, se ha creado el Consejo de Participación del Paraje Natural Municipal Castillo de Arenós, según se establece en el Decreto de declaración del Paraje, ateniéndose de esta manera a lo contemplado en el artículo 7.3 del Decreto 161/2004, de 3 de septiembre, del Consell, de Regulación de los Parajes Naturales Municipales.
TÍTULO IV
MECANISMO DE FINANCIACIÓN
Artículo 69. Régimen general
1. La financiación del Paraje Natural Municipal correrá por cuenta del Ayuntamiento de Puebla de Arenoso.
2. El Ayuntamiento de Puebla de Arenoso habilitará en sus presupuestos los créditos necesarios para la correcta gestión del Paraje Natural Municipal.
3. La Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda podrá participar en la financiación del Paraje Natural Municipal, de acuerdo con el artículo 10 del Decreto 161/2004, de 3 de septiembre, del Consell, de Regulación de los Parajes Naturales Municipales, sin perjuicio de los medios económicos que pueden aportar otras entidades públicas o privadas que puedan tener interés en coadyuvar al mantenimiento del Paraje Natural Municipal.
TÍTULO V
RÉGIMEN SANCIONADOR
Artículo 70. Régimen sancionador
1. La inobservancia o infracción de la normativa aplicable al Paraje Natural Municipal será sancionada de conformidad con la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, y con la Ley 42/2007, de 13 de diciembre, del Patrimonio Natural y de la Biodiversidad, sin perjuicio de lo exigible en vía penal, civil o de cualquier otro orden en que se pudiera incurrir.
2. Los infractores estarán obligados, en todo caso, a reparar los daños causados y restituir los lugares y elementos alterados a su situación inicial.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI