Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6966, del 15-02-2013 (2013/1431)

RESOLUCIÓ de 9 de gener de 2013, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de la Vilavella i Catí. Expedients número 176/2008-AIA i 233/2007-AIA.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6966

Data del DOGV
:   15-02-2013

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2013/1431

CVE


Data del document
:   09-01-2013

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Catí](javascript:void(0))
    * [Vilavella, la](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 9 de gener de 2013, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de la Vilavella i Catí. Expedients número 176/2008-AIA i 233/2007-AIA. [2013/1431]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 176/2008-AIA la Vilavella i 233/2007-AIA Catí.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 176/08-AIA.  
Títol: explotació avícola d'engreix.  
Promotor: Tomás Monlleó y Cía.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de la Vilavella (Castelló).  
Objecte del projecte: obtindre la llicència ambiental per a la legalització de l'ampliació d'una explotació avícola d'engreix.  
Localització: partida de la Costa, polígon 4, parcel·la 101, del terme municipal de la Vilavella (Castelló).  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtindre la llicència ambiental per a la legalització de l'ampliació d'una activitat avícola d'engreix, les característiques de la qual segons la documentació aportada són:  
L'activitat consistent en l'engreix de pollastres sobre llit de jaç fins a aconseguir els 2,3 kg de pes viu, moment en què es destinen a escorxador. Es realitzen 5,5 cicles/any, i es fa buit sanitari després de cada cicle d'engreix. L'explotació posseïx actualment una capacitat per a 25.000 animals i es troba en plena activitat.  
La finca ocupa una superfície de 8.867 m². La superfície construïda correspon a una nau de 1.137,93 m² de base, de dos altures.   
Es considera que l'explotació tindrà unes necessitats anuals d'aigua potable aproximades de 6.876 m³ (6.745 m³ d'aigua de beguda, 130 m³ per a la neteja de les instal·lacions i 0,8 m³ destinats a usos diversos), i disposa de subministrament d'aigua potable de la societat de regs San Sebastián, de la qual s'aporta certificat d'acreditació de titularitat d'accions per part de l'explotació.  
La gallinassa generada s'estima en 1.125 m³/any i la retiren Transaigua, SL, i Gestra Ecología, amb número de gestor de residus 430/RT/RPT/CV, 213/RTA/ RNP/CV, dedicades a la compravenda d'adobs naturals i que arrepleguen la gallinassa cada 60 dies aproximadament, amb avís previ. No es justifica disposar de femer a l'explotació.  
  
Els cadàvers generats seran retirats per empresa gestora autoritzada a este efecte (s'aporta contracte de retirada subscrit a través de l'Associació d'Usuaris de Casetes de Recollida de Cadàvers de Bestiar no Bovi de la Província de Castelló, per al total de la capacitat de l'explotació).  
  
No es descriu la destinació dels residus especials produïts en l'explotació.  
Com a mesures higienicosanitàries, s'inclou dotar l'explotació de tanca perimetral, disposar de tela metàl·lica en les finestres per a evitar l'entrada de vectors, construir gual sanitari a l'entrada de l'explotació o, si no n'hi ha, sistema de desinfecció equivalent.  
L'explotacióes localitza més de 1,5 km del nucli de població.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'expedient s'inicia amb data 23 de maig de 2008, amb la remissió per l'Ajuntament de la Vilavella d'estudi d'impacte ambiental, document de síntesi i documentació complementària per a la legalització de l'ampliació de l'activitat que correspon al segon pis de la nau, ja construït.  
Amb data de registre d'eixida 5 de novembre de 2008, se sol·licita a l'Ajuntament la presentació del projecte d'activitat, el qual es rep amb data 19 de febrer de 2009.  
La informació pública s'ha realitzat per mitjà de la publicació en el BOP número 135, de 6 de novembre de 2008, sense la presentació d'al·legacions.  
Informes sectorials i documentació complementària.  
Els informes inclosos en l'expedient s'arrepleguen a continuació:  
  
- Certificat de l'Ajuntament segons el qual l'activitat està inscrita en el Llibre de Registre d'Activitats Molestes, Nocives i Perilloses, que es troba en l'Ajuntament, amb inscripció número 59, de 3 de maig de 1980.  
- Certificat de compatibilitat urbanística municipal amb data 15 de març de 2007.  
- Informe favorable de l'Alcaldia.  
- Sol·licitud a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, amb data 30 d'octubre de 2007, de l'informe regulat en l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge.  
- Informe favorable de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, amb data de registre d'entrada 9 de juliol de 2008, en què s'indica, entre altres qüestions, que l'explotació està inscrita en el Registre d'Explotacions Ramaderes de la Comunitat Valenciana, amb una capacitat per a 25.000 broilers i superfície total construïda de 2.282,18 m².  
  
- Informe de la Conselleria de Cultura i Esport amb data 3 de setembre de 2008, en què s'indica que les afeccions d'índole paleontològica del projecte no es consideren en principi significatives, i indica la tramitació corresponent en compliment de la Llei 4/1998, de Patrimoni Cultural Valencià.  
Amb data 24 de febrer de 2009 se sol·licita informe a l'Àrea d'Espais Naturals, que es rep amb data 26 de juny de 2009, en què s'arrepleguen les conclusions següents:  
- La parcel·la 101, del polígon 4, es localitza en àrea natural de la zona d'amortiment d'impactes del PORN de la Serra d'Espadà.  
  
- Les àrees naturals del PORN han de classificar-se i qualificar-se com a sòl no urbanitzable protegit.  
- L'ampliació de l'activitat no generarà un major impacte del que hi ha en l'actualitat, llevat de l'augment de residus sòlids (fem).  
  
- En el supòsit que es concedisca l'autorització, hauran d'incorporar les mesures correctores següents:  
- Construcció d'una rasa perimetral impermeabilitzada al voltant de la nau que n'arreplegue les possibles fugues.  
- Construcció d'una bassa impermeabilitzada on desembocarà la rasa perimetral.  
- Sistema de depuració dels gasos originats en la granja.  
- La tanca de la nau és incompatible amb el PORN de la Serra d'Espadà.  
Afeccions legals  
El sòl on s'exercix l'activitat es qualifica com a sòl no urbanitzable comú, d'acord amb el Pla General d'Ordenació Urbana.  
L'explotació forma part de l'àrea compresa pel PORN de la serra d'Espadà, d'acord amb el Decret 218/1997, de 30 de juliol, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Serra d'Espadà, inclòs en la zona d'amortiment d'impactes com a àrees naturals.  
L'explotació afecta la zona de domini públic hidràulic del barranc de Brucarets i, per tant, caldrà complir el que s'establix per a les zones de servitud i policia en el Reglament de Domini Públic Hidràulic, aprovat pel Reial Decret 849/1986, d'11 d'abril.  
  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que es poden veure afectats de forma important pel projecte d'activitat i identificació d'impactes.  
La parcel·la es localitza al NOE respecte al nucli de població. Està envoltada de sòl agrícola pel N, i de sòl forestal per la resta de direccions. Al voltant d'este sòl, i exceptuant el sentit OE, es localitza forest gestionada per esta conselleria, que limita per l'OE amb pista forestal (codi de forest CS3024CS127). Segons la cartografia temàtica d'esta conselleria, està ubicada en una zona de fisiografia corresponent a vessants accentuats. Litològicament es caracteritza per estar constituïda per dolomies i margues. La vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers és mitjana. El risc d'erosió actual és alt (pèrdua de 40-100 t/ha/any) i el d'erosió potencial molt alt (pèrdua > 100 t/ha/any). No hi ha risc de solsida ni d'inundació. La parcel·la està inclosa per l'extrem OE en la zona de policia del barranc de Brucarets.  
  
No hi ha afecció a via pecuària catalogada al terme municipal.  
  
Els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte són:  
- L'aire, per emissió d'olors a causa de la gallinassa generada, d'escassa rellevància si es gestiona tal com s'ha descrit en la documentació tècnica.  
- Les aigües superficials i subsuperficials, per impermeabilització incorrecta de les naus i femers.  
- El sòl, per gestió incorrecta de la gallinassa en la mateixa explotació o com a adob orgànic en camps de cultiu.  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
A més de les mesures de gestió de l'explotació, l'estudi d'impacte ambiental acompanya una sèrie de mesures correctores, entre les quals s'inclou:  
- Es dotarà de tanca perimetral l'explotació.  
- Es retirarà el fem de l'explotació després de cada cicle d'engreix, sense que hi haja acumulació a l'explotació.  
- Es controlarà la humitat relativa en les naus entre 25-35 %, per a evitar la deposició d'aigua en el llit i afavorir l'emissió d'amoníac.  
  
- Es manejarà adequadament el jaç quant a la quantitat suficient i la renovació, eliminant les parts humides i aportant nova borumballa al jaç.  
L'article 55 de la Llei 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat, de Ramaderia de la Comunitat Valenciana, establix, entre altres condicions, que la instal·lació ramadera se situe en una àrea tancada en què es puguen aplicar mesures de protecció contra agents transmissors de malalties. Esta condició es contradiu amb el PORN de la serra d'Espadà, que prohibix l'ús de tanca, per la qual cosa l'òrgan amb competència en la matèria haurà de manifestar-se respecte d'això.  
Atenent les característiques del medi i de l'activitat, es considera viable l'activitat des del punt de vista mediambiental sempre que es desplegue d'acord amb el que establix l'estudi d'impacte ambiental i es complemente amb l'adopció dels condicionants arreplegats en esta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, tal com es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 1h.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi siguen aplicables.  
3. L'article 16, apartat 2, lletra m, del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats legalment establides, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
  
Primer   
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi siguen aplicables, la legalització de l'activitat avícola d'engreix localitzada al polígon 4, parcel·la 101, del terme municipal de la Vilavella (Castelló), promogut per Tomás Monlleó y Cía, sempre que es desplegue d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
  
1. La Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació haurà de justificar l'obligació o l'exempció de disposar de tanca perimetral. En cas de considerar, en coherència amb les disposicions del PORN de la serra d'Espadà, la no-disposició de tanca, haurà d'imposar les mesures que considere oportunes adoptar per l'explotació relativa a la protecció contra agents transmissors de malalties.  
2. Haurà de disposar de rasa perimetral a l'explotació impermeabilitzada que arreplegue els lixiviats que puguen generar-se i que estiga canalitzada cap a pou de recollida de lixiviats, que podria coincidir amb l'associat al femer.  
3. Tal com establix l'article 55 de la Llei 6/2003, de Ramaderia de la Comunitat Valenciana, l'explotació ha de disposar de femer estanc, amb prou capacitat per a emmagatzemar i estabilitzar les dejeccions abans de l'aprofitament posterior, que ha de tindre pou de recollida dels possibles lixiviats que puguen generar-se en el muntó, considerant la seua ubicació sota cobert o utilitzar coberta flexible (plàstic). Per això, haurà d'aportar informació relativa a les característiques constructives dels femers existents en l'explotació, així com plans d'ubicació, secció i alçat.  
4. Haurà de disposar d'informe favorable de la Conselleria de Cultura i Esport en relació amb la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià.  
5. Haurà de disposar de contracte subscrit amb gestor autoritzat per a la retirada dels residus especials generats en l'explotació.  
6. Haurà de disposar d'autorització de l'organisme de conca d'ocupació de la zona de policia del barranc de Bucarets.  
7. Es comunicarà a esta direcció general qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
  
Segon  
Notificar als interessats que contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que consideren pertinents en defensa del seu dret.  
  
Tercer  
Publicar esta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb les disposicions de l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 9 de juliol de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.»  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 233/2007-AIA.  
Títol: modificació puntual de les normes subsidiàries.  
Promotor: Ajuntament de Catí.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Catí i Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
Localització: terme municipal de Catí.  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
La modificació puntual de les normes subsidiàries de Catí té com a objecte la requalificació de 83.244 m² de sòl no urbanitzable de protecció forestal a sòl no urbanitzable comú.   
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
La modificació puntual de les normes subsidiàries pretén la requalificació de la parcel·la 2 del polígon 4, la superfície de la qual és de 83.244 m², per a alçar la limitació actual d'usos (conseqüència de la seua classificació com a sòl no urbanitzable protegit) i permetre l'ús de generació d'energia renovable (conseqüència de la seua classificació com a sòl no urbanitzable comú). Posteriorment, està previst tramitar una declaració d'interés comunitari que permeta atribuir l'aprofitament.   
  
Les normes subsidiàries de Catí vigents van ser avaluades ambientalment, amb declaració d'impacte ambiental favorable, amb condicionants, amb data 3 de juliol de 1995. Pel que fa a la parcel·la, l'avaluació advoca clarament per una protecció ambiental d'estos sòls forestals.  
  
3. Alternatives:  
No s'han presentat alternatives a la ubicació de la instal·lació de generació d'energia fotovoltaica. Simplement es tracta de justificar, amb notables errors, que la parcel·la proposada constituïx la unitat ambiental homogènia més apropiada per a albergar-ne l'ús. No obstant això, l'estudi d'impacte ambiental inclou un estudi d'alternatives per a un altre tipus d'instal·lacions, és a dir, per a la urbanització d'un sector industrial i la instal·lació d'una fàbrica.  
Tramitació administrativa  
1. Procediment d'avaluació ambiental  
Amb data 30 d'abril de 2006 va entrar en vigor la Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre avaluació dels efectes de determinats plans i programes en el medi ambient (LEAE).  
La Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre avaluació dels efectes de determinats plans i programes en el medi ambient, i la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, són complementàries.   
D'acord amb la LEAE, els plans i programes, així com les seues modificacions, que puguen tindre efectes significatius en el medi ambient i que siguen promoguts o aprovats per l'Administració són objecte d'esta avaluació ambiental estratègica.   
D'altra banda, la LEAE definix en l'article 2 com a zones de reduït àmbit territorial les que, per les seues escasses dimensions, el nivell de protecció del medi ambient i la integració ambiental, poden garantir-se per mitjà de l'aplicació de l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.   
La modificació presentada, en principi, hauria d'ajustar-se al que establix la LEAE. Vist que l'àmbit de les normes urbanístiques només afecta la parcel·la 2 i vistos els efectes previsibles sobre el medi ambient, pot considerar-se com una zona de reduït àmbit territorial i resulta possible l'aplicació de l'avaluació d'impacte ambiental.   
  
Dins del procediment d'avaluació d'impacte ambiental, el projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, tal com es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8g, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.   
Per tot això, el procediment d'avaluació ambiental per a este cas serà el corresponent al de l'avaluació d'impacte ambiental.   
  
2. Admissió a tràmit  
Amb data 31 d'octubre de 2007 entra al Registre General de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge una còpia remesa pel Servici Territorial d'Ordenació del Territori de la Direcció Territorial de Castelló de la documentació tècnica, de l'estudi d'impacte ambiental i de l'expedient administratiu tramitat a l'Ajuntament de Catí, relatius a la modificació puntual de les normes subsidiàries, i es va incoar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental corresponent.   
  
3. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic durant un mes, segons l'anunci publicat en el diari El Periódico Mediterráneo d'11 de juny de 2007, i en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana número 5565, de 27 de juliol de 2007.  
Tal com consta en el certificat emés pel secretari de l'Ajuntament de Catí, no s'han presentat al·legacions de caràcter mediambiental.  
  
Informes sectorials  
Informe del Servici de Biodiversitat (rebut 30.10.2008).  
«El projecte pot afectar l'espècie prioritària següent, catalogada per quadrícules UTM 1 x 1 km: esparver cendrós (Circus pygargus), classificat com a «vulnerable» en el Catàleg Valencià d'Espècies de Fauna Amenaçades.   
El projecte pot afectar la ZEPA La Tinença de Benifassà-Turmell.  
  
El projecte no afecta els hàbitats d'interés comunitari, ni microreserves, ni reserves de fauna, ni plans de recuperació.»  
Informe de l'Àrea d'Espais Naturals (rebut 10.11.2008).  
«L'informe es referix, exclusivament, a la possible afecció del projecte a (i) espais de la Comunitat Valenciana que formen part de la Xarxa Natura 2000 com a llocs d'interés comunitari (LIC), inclosos en la primera llista actualitzada per la Decisió de 28 de març de 2008, de la Comissió, per la qual s'adopta, de conformitat amb la Directiva 92/43/CEE, del Consell, la primera llista actualitzada de llocs d'importància comunitària de la regió biogeogràfica mediterrània; (ii) espais de la Comunitat Valenciana inclosos en la Xarxa Natura 2000 com a zones d'especial protecció d'aus (ZEPA), designades segons la Directiva 79/409/CEE, del Consell, de 2 d'abril, relativa a la conservació de les aus silvestres; i (iii) Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, previstos en la Llei 11/1994, de 27 de desembre.   
  
[...] Quant a l'àrea triada per a la possible instal·lació de parc solar fotovoltaic, cal tindre en compte que el municipi està inclòs en els espais següents de la Xarxa Natura 2000:   
- Lloc d'interés comunitari (LIC) Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana  
- Lloc d'interés comunitari (LIC) l'Alt Maestrat   
- Zona d'especial protecció d'aus (ZEPA) Tinença de Benifassà-Turmell  
El compliment adequat de les directives d'aus i d'hàbitats implica avaluar ambientalment cada un dels projectes o plans a executar en les ZEPA o LIC, tenint en compte la presència de certs hàbitats i espècies d'interés europeu. Així, un determinat projecte o pla serà compatible, incompatible o condicionat no per ubicar-se en una ZEPA o LIC, sinó en funció de la seua concreta afecció a estos hàbitats i espècies.   
  
És a dir, l'existència d'una ZEPA o LIC no prejutja, per si mateixa, que determinats projectes o actuacions s'hagen d'excloure necessàriament del seu àmbit territorial, sempre que els valors que definixen el LIC (hàbitats i espècies) queden prou protegits en termes quantitatius i qualitatius (superfície de sòl protegida i eficàcia de la protecció en el context de la Xarxa Natura 2000).   
Pel que fa a l'àrea triada, s'ha de tindre en compte que l'ampliació proposada per a la xarxa de zones d'especial protecció per a les aus no inclou esta parcel·la, però sí que està inclosa en l'actualitat en la ZEPA Tinença de Benifassà-Turmell, amb 49.862,40 ha.   
Segons la cartografia del Banc de Dades de Biodiversitat consultada, la parcel·la 2 del polígon 4 es troba dins de la quadrícula UTM1X1 31TBE5189 i pot albergar Circus pygargus (esparver cendrós), esta espècie està inclosa en el Catàleg Valencià d'Espècies de Fauna Amenaçada (Decret 32/2004, de 27 de febrer), en l'annex I-Vulnerable, i per això es recomana una consulta del projecte al Servici de Biodiversitat en l'àmbit de les seues competències.  
D'acord amb això, atesa la possible presència d'aus protegides en la ubicació proposada, es considera que, la parcel·la triada no és la més adequada per a albergar este tipus d'instal·lacions si es confirma la presència de Circus pygargus (esparver cendrós).»  
Informe de la Secció Forestal (rebut 13.11.2008)  
«Segons la cartografia de l'Inventari Forestal el sòl és forestal.   
Consultada la base cartogràfica d'incendis forestals, s'ha comprovat que la parcel·la no ha sigut afectada per incendi forestal almenys els últims 15 anys.  
D'acord amb la classificació de les vies pecuàries del terme municipal de Catí, la via pecuària número 2, carrerada de la Bassa Verda o de la Salvassòria, classificada, amb una amplària legal variable entre 16 i 37,5 metres, discorre pel barranc amb què limita la parcel·la pel sud-est.   
La vegetació actual de la parcel·la està composta per matoll on predomina l'Ulex parviflorus i Q. Coccifera.  
L'erosió actual és baixa 7-15 t/ha, mentres que l'erosió potencial (en absència de vegetació protectora) està estimada com a alta 40-100 t/ha.   
La parcel·la descrita de nord a sud està formada per una zona plana pròxima a la CV-128, a continuació el terreny és un poc més abrupte i apareix un tàlveg xicotet una mica abancalat que origina dos promontoris xicotets als costats, des d'un dels quals es baixa amb un poc de pendent fins al barranc i des de l'altre fins a una parcel·la d'ametlers.   
  
Quant a la fauna, cal destacar l'existència d'esparver cendrós en la contornada; el 2007, just a l'altre costat de la carretera de Catí, a la mateixa altura d'esta parcel·la, hi hagué 10 parelles que no van aconseguir criar. L'any 2008 es van censar 2 zones amb aguiló.  
ZONA I: es van censar 3 parelles i dos nius.  
ZONA II: 7 parelles i 5 nius.»  
Informe de Paisatge (rebut 26.06.2009)  
«[...]  
- La parcel·la objecte d'estudi podria tindre, a priori, un alt valor paisatgístic i visual, ja que està classificada com a sòl forestal segons l'inventari forestal de la Comunitat Valenciana, pertany a la zona d'especial protecció forestal per a aus (ZEPA) de la Tinença de Benifassà-Turmell i és limítrofa amb el lloc d'interés comunitari (LIC) de la Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana. A més, a la zona limítrofa amb la rambla d'Antolí hi ha un àmbit de pendents majors del 50 % i, per tant, no es pot transformar en cap cas l'àmbit i, sempre a partir de la documentació disponible en este servici, es considera que s'incomplirien normes d'integració paisatgística quant a integració en la topografia i vegetació (article 20 de l'RPJECV), ateses les característiques topogràfiques actuals que exigirien.  
- No obstant els dubtes expressats abans sobre la compatibilitat de l'actuació amb els criteris d'integració en el paisatge [?], les modificacions de planejament municipal que modifiquen l'ordenació estructural hauran d'anar acompanyades d'un estudi de paisatge i es tramitaran conjuntament.»  
Afeccions legals  
Forestal  
Segons l'article 25 de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana, l'Administració programarà les seues actuacions encaminades a la conservació, millora, protecció i aprofitament dels terrenys forestals.  
Forests  
Segons l'article 40 de la Llei 43/2003, de 21 de novembre, de Forests, el canvi de l'ús forestal d'una forest quan no estiga motivat per raons d'interés general, tindrà caràcter excepcional i requerirà informe favorable de l'òrgan forestal competent i, si és el cas, del titular de la forest.  
Hidrografia   
D'acord amb l'article 6 del text refós de la Llei d'Aigües, aprovat pel Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, els marges dels llits estan subjectes, en tota la seua extensió longitudinal:   
a) A una zona de servitud de 5 metres d'amplària, per a ús públic que es regularà reglamentàriament.   
b) A una zona de policia de 100 metres d'amplària en què es condicionarà l'ús del sòl i les activitats que s'hi despleguen.  
Patrimoni.   
D'acord amb l'article 11 de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià, els estudis d'impacte ambiental relatius a qualsevol classe de projectes hauran d'incorporar l'informe de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural.  
Pla Zonal de Residus de les Zones I   
Per mitjà d'este pla zonal es distribuïx el conjunt de les instal·lacions necessàries per a garantir el respecte dels principis d'autosuficiència i proximitat en la gestió i tractament de residus. No està prevista en la zona cap reserva d'este tipus d'instal·lacions.   
Estudi d'integració paisatgística  
D'acord amb les disposicions del Decret 120/2006, d'11 d'agost, pel qual s'aprova el Reglament de Paisatge de la Comunitat Valenciana, el pla especial de reserva de sòl haurà de disposar d'un estudi d'integració paisatgística.   
Llei d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge   
D'acord amb l'article 13, els projectes amb incidència territorial significativa hauran de definir-se amb els criteris de generació del menor impacte sobre el territori i menor afecció a valors o recursos naturals de rellevància presents al territori. Segons l'article 24, s'haurà de promoure la implantació d'instal·lacions d'aprofitament de les fonts d'energia renovables.   
Consideracions ambientals  
La modificació de planejament proposada pretén la requalificació de sòl no urbanitzable de protegit forestal a sòl no urbanitzable comú. Segons l'estudi d'impacte ambiental s'ha pretés que l'ordenació territorial proposada, entre altres, incorpore les variables ambientals en la presa de decisions. No obstant això, el criteri pareix no haver sigut considerat, perquè no s'han tingut en compte les afeccions ambientals en l'instrument presentat.   
En primer lloc, cal subratllar que la modificació no té un estudi del medi adequat, perquè a penes considera dos dels factors ambientals importants: el sòl forestal i la presència de l'esparver cendrós. Altres aspectes rellevants, com l'afecció al barranc d'Antolí i el fort pendent de la parcel·la, no són mencionats. L'informe de paisatge recalca que els dos factors condicionen en gran manera el projecte de la futura instal·lació:   
«En la zona limítrofa amb la rambla d'Antolí hi ha un àmbit de pendents majors del 50 % i, per tant, no es pot transformar en cap cas este àmbit.»  
Quant al sòl forestal, l'estudi d'impacte ambiental únicament fa menció de «formacions de bosc baix i pastura arbustiva que no es poden desenrotllar completament i poc estructurades. Esta vegetació no complix les funcions ecològiques amb l'eficàcia amb què ho fa el sòl forestal. No creen bon sòl, sinó que l'acidifiquen i empobrixen perquè no són bones productores d'humus.»  
Lluny queda esta valoració de la que conté l'avaluació d'impacte ambiental de les normes subsidiàries realitzada el 1994. La tramitació es va resoldre amb declaració d'impacte ambiental favorable amb certs condicionants. Durant l'avaluació ambiental, es va prestar especial atenció al sòl forestal. En este sentit, es transcriu part de l'informe de la Direcció Territorial de Medi Ambient que es troba en l'expedient:   
  
«Respecte al sòl no urbanitzable d'especial protecció  
Els plans d'ordenació de les NNSS establixen per a la quasi totalitat del terme municipal un sòl no urbanitzable amb la qualificació de comú, i queda com a sòl no urbanitzable d'especial protecció (protecció forestal) el paratge denominat "el Racó". Este paratge presenta una clara estructura forestal arborada, constituïda per un carrascar madur, que mereix, sens dubte, la qualificació de sòl no urbanitzable de protecció forestal.  
No obstant això, esta estructura forestal es repetix de forma més o menys continuada en la resta del terme municipal, sense que haja rebut la qualificació de sòl protegit. Esta falta de criteri en el moment d'establir la qualificació del sòl és més patent en considerar la gran extensió de terrenys que, sense tindre una massa forestal arbrada com la que oferix el paratge del Racó, sí que presenta una clara vocació forestal, atés que la vegetació característica està constituïda per un matoll dens amb un estrat arbori dispers; també podem observar boscos de menor entitat, per la seua extensió, de carrasca i roure (Quercus faginea). Estes formacions vegetals mereixen la inclusió, en el planejament, en el sòl no urbanitzable qualificat de protecció forestal.  
En este sentit, la delimitació del sòl no urbanitzable protegit forestal, resulta insuficient, a la vista de les característiques físiques del medi que presenta l'àmbit territorial d'este municipi.  
La importància de l'existència d'este tipus de vegetació forestal es troba en la necessitat de reduir i salvaguardar el sòl dels processos erosius; és necessari incidir, però, en el fet que este terme es localitza en la conca mediterrània i està sotmés, per tant, a la influència d'un règim irregular de precipitacions, sovint de caràcter torrencial, la qual cosa ocasiona la pèrdua dels horitzons edàfics i la regressió dels processos edafogenètics.  
En funció de les consideracions anteriors, el sòl no urbanitzable de protecció forestal en les NNSS de planejament de Catí ha d'incloure:  
  
- Masses forestals arbrades.  
- Vegetació amb una representació florística d'alt valor ecològic.  
  
- Àrees de vegetació constituïdes per matoll.  
- Àrees afectades per incendis forestals amb regeneració natural.  
- Zones de cultiu abandonades, invadides per vegetació natural que conformen una unitat ambiental amb les àrees anteriors.»  
Per això, en les consideracions ambientals de la declaració d'impacte ambiental es destaca:   
«Considerant que, a més del paratge del Racó, que es protegix en les normes subsidiàries com a sòl no urbanitzable d'especial protecció (protecció forestal), el municipi presenta una gran extensió de terrenys amb una clara vocació forestal i una vegetació constituïda per matoll dens amb un estrat arbori dispers, zones de bosc de carrasca i roure (Quercus faginea), s'ha de protegir.»  
D'estes consideracions ambientals es deduïx el condicionant quint de la declaració d'impacte ambiental:   
«Tenint en compte la vocació forestal de la zona i l'alt risc d'erosió a què està sotmesa, es protegix com a sòl no urbanitzable de protecció forestal l'àrea delimitada.»  
Per estos motius, la parcel·la objecte d'esta modificació puntual queda classificada com a sòl no urbanitzable protegit forestal.  
A més a més, els valors que el van fer dignes de la protecció no han sigut alterats. Per això, en l'informe forestal que es troba en este expedient es detalla:  
«Segons la cartografia de l'Inventari Forestal, el sòl és forestal. Consultada la base cartogràfica d'incendis forestals, s'ha comprovat que la parcel·la no ha sigut afectada per incendi forestal almenys en els últims 15 anys. [?] La vegetació actual de la parcel·la està composta per matoll on predomina l'Ulex parviflorus i Q. Coccifera.»  
Cal destacar que la parcel·la és limítrofa amb el lloc d'interés comunitari Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana.  
Una altra de les afeccions importants de la parcel·la triada és la possible afecció a l'esparver cendrós, com bé apunta l'estudi d'impacte ambiental, que textualment diu que «en l'àrea d'estudi trobem un gran nombre d'espècies animals, moltes de les quals de gran interés científic i social». Així és, perquè la parcel·la formava part de la redelimitació anterior de la ZEPA Tinença de Benifassà-Turmell, encara que l'ampliació recent la deixa fora. Es tracta d'una zona natural de singular rellevància per a la conservació de l'avifauna amenaçada d'extinció, d'acord amb el que establix la Directiva 79/409/CEE i modificacions subsegüents. No obstant això, l'autor de l'estudi es confon quan assegura que «encara no hagen sigut objecte d'estudis profunds i detallats». En este sentit, es pronuncien els quatre informes demanats:   
  
Informe del Servici de Biodiversitat:   
«[...] El projecte pot afectar l'espècie prioritària següent catalogada per quadrícules UTM 1x1 km: esparver cendrós (Circus pygargus), classificat com a «vulnerable» en el Catàleg Valencià d'Espècies de Fauna Amenaçades.   
El projecte pot afectar la ZEPA La Tinença de Benifassà-Turmell.»  
  
Informe d'Àrea d'Espais Naturals:   
«[...] Pel que fa a l'àrea triada, s'ha de tindre's en compte que l'ampliació proposada per a la xarxa de zones d'especial protecció per a les aus no inclou esta parcel·la, però sí que està inclosa en l'actualitat en la ZEPA Tinença de Benifassà-Turmell, amb 49.862,40 ha.   
Segons la cartografia del Banc de Dades de Biodiversitat consultada, la parcel·la 2 del polígon 4 es troba dins de la quadrícula UTM1X1 31TBE5189 i pot albergar Circus pygargus (esparver cendrós). Esta espècie està inclosa en el Catàleg Valencià d'Espècies de Fauna Amenaçada (Decret 32/2004, de 27 de febrer), en l'annex I-Vulnerable, per això es recomana una consulta del projecte al Servici de Biodiversitat en l'àmbit de les seues competències.  
D'acord amb tot això, atesa la possible presència d'aus protegides en la ubicació proposada, es considera que, la parcel·la triada no és la més adequada per a albergar este tipus d'instal·lacions si es confirma la presència de Circus pygargus (esparver cendrós).»  
Informe de la Secció Forestal:  
«[...] Quant a la fauna, cal destacar l'existència d'esparver cendrós en la contornada el 2007, just a l'altre costat de la carretera de Catí a la mateixa altura de esta parcel·la hi haguè 10 parelles que no van aconseguir criar. L'any 2008 s'han censat 2 zones amb aguiló.  
Zona I: es van censar 3 parelles i dos nius.  
Zona II: 7 parelles i 5 nius.»  
Informe de paisatge:   
«La parcel·la objecte d'estudi podria tindre, a priori, un alt valor paisatgístic i visual, atés que està classificada com a sòl forestal segons l'inventari forestal de la Comunitat Valenciana, pertany a la zona d'especial protecció forestal per a aus (ZEPA) de la Tinença de Benifassà-Turmell i és limítrofa amb el lloc d'interés comunitari (LIC) de la Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana».   
En segon lloc, cal subratllar que encara que l'estudi d'impacte ambiental disposa d'un estudi d'unitats ambientals homogènies, el resultat obtingut no és adequat.   
En l'estudi d'unitats ambientals s'indica que s'han estudiat les variables següents: geologia, edafologia, hidrogeologia, vegetació, cultius, fauna, riscos, usos de sòls actuals i futurs; i que s'ha procedit a delimitar les diferents unitats per mitjà de fotointerpretació. Es conclou que són estes quatre les unitats ambientals homogènies:   
  
Unitat 1. Parcel·les de l'actuació. Coincidix totalment amb la parcel·la proposada.   
Unitat 2. Nucli urbà de Catí.  
Unitat 3. Zona no urbanitzable comuna.  
Unitat 4. Zona no urbanitzable protegida.   
En l'estudi d'impacte ambiental s'adjunta, entre altres, cartografia de topografia, litologia, accessibilitat als recursos hídrics, vulnerabilitat de contaminació a les aigües subterrànies i fisiografia. Del simple solapament d'estes capes pot observar-se que la parcel·la en què es pretén instal·lar la instal·lació no pot per si mateixa suposar una única unitat ambiental. Això és així perquè, tal com s'explica en les consideracions ambientals de la declaració d'impacte ambiental dels normes subsidiàries, la parcel·la en qüestió queda enclavada en una unitat major, que pels seus valors intrínsecs, mereix ser protegida. Del simple examen de l'ortofoto de la cartografia de la Conselleria de Medi Ambient s'aprecia que no pot considerar-se una única unitat ambiental, sinó que, pel que fa a l'avaluació precedent, hauria d'ubicar-se en la unitat 4z Zona no urbanitzable protegida.   
A més, s'han apreciat uns quants errors importants en l'annex III, en què s'arrepleguen alguns criteris de valoració de les unitats ambientals. Es mencionen alguns d'eixos matisos;  
- S'ha pres com a criteri la superfície de vegetació i cultius, sense considerar-ne la qualitat,  
- En la parcel·la proposada per a la instal·lació es valora la superfície de matoll en 60 %, mentres que en el sòl no urbanitzable protegit i sòl no urbanitzable comú coincidix i és simplement del 40 %,  
- En la unitat de sòl no urbanitzable comú no apareix superfície destinada a cultius, quan és precisament en este sòl on es du a terme este ús. Paradoxalment, en el nucli urbà s'estima la superfície en 20 %,  
  
- Una altra de les variables utilitzades ha sigut la fauna associada a boscos, estimant en un 40 % per al cas de sòl no urbanitzable protegit i d'un 60 % per a sòl no urbanitzable comú. En la parcel·la proposada per a la instal·lació, a pesar de la constatació de l'existència de l'esparver cendrós, no es valora l'apartat de fauna,   
En tercer lloc, cal assenyalar que a pesar de comptar amb un estudi d'unitats homogènies, no s'aporta un estudi d'alternatives, és a dir, un estudi en què s'avalue la idoneïtat d'instaurar l'ús en qüestió en les diferents unitats ambientals establides per tal de seleccionar la que millor capacitat d'acollida tinga i supose un menor impacte ambiental. Sí que apareix en l'estudi d'impacte ambiental un apartat denominat «4.1. Anàlisi d'alternatives», encara que equivocadament, perquè no suposen alternatives de territoris o parcel·les en què permetre l'ús de producció d'energia fotovoltaica i la seua avaluació, sinó que, per error, es referix a un «projecte ja executat», en què «és difícil considerar altres alternatives.» I enumera «el tipus d'alternatives possibles:  
  
1. Alternatives sobre la concepció i disseny general de la solució al problema plantejat (una gran fàbrica o diverses de mitjana grandària, justificació de la inversió i la seua rendibilitat, etc.).  
2. Alternatives sobre les possibles ubicacions de la fàbrica (elecció de zones amb argiles adequades, proximitat als punts de consum, idoneïtat de les parcel·les i les seues consideracions d'infraestructures energètiques i d'accés, etc.).  
3. Alternatives sobre les característiques de les obres (distribució de les naus, urbanització del sector, etc.).  
4. Alternatives sobre aspectes de l'execució (localització d'instal·lacions, vials d'obra, llocs d'extracció de materials, ubicació d'enderrocs, pla d'obres, etc.).»  
Per tant, no ew pot concloure que la parcel·la seleccionada siga aquella en què es genere menor impacte o que no hi haja altres parcel·les més apropiades per a la implantació de l'ús i la instal·lació posterior.   
D'altra banda, en la descripció d'impactes s'observen aspectes que corresponen a fases posteriors de l'avaluació de la instal·lació, si és el cas, com l'emissió d'agents contaminants, consum d'aigua, consum de combustibles fòssils i nuclears, emissions atmosfèriques, sorolls...  
  
No obstant això, es considera molt adequat procedir a la ubicació d'instal·lacions d'energia renovables que aconseguisquen un model energètic més sostenible, però en sòls que reunisquen unes condicions adequades.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 8g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi siguen aplicables.  
3. L'article 16.2m del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental. declaració d'impacte ambiental  
  
  
Primer   
S'estima no acceptable, només a l'efecte ambiental, la modificació puntual de les normes subsidiàries de Catí, per les raons següents:  
  
- Es considera que l'ús proposat no està d'acord amb la capacitat d'acollida del territori,  
- Comportaria afecció a sòl forestal,   
- Comportaria afecció a l'esparver cendrós,   
- No s'aporta documentació adequada: s'han detectat errors en l'estudi del medi i en l'estudi de les unitats ambientals; no s'aporta un estudi d'alternatives o de capacitat d'acollida del territori i les mesures correctores i protectores propostes no s'adeqüen al projecte que s'avalua.  
  
  
Segon  
Es notifica a les parts interessades que contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que consideren pertinents en defensa del seu dret i dels seus interessos.  
  
Tercer   
Esta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, d'acord amb les disposicions de l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.   
  
València, 9 de juliol de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.»  
  
València, 9 de gener de 2013.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6966, del 15-02-2013 (2013/1431)

RESOLUCIÓN de 9 de enero de 2013, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los términos municipales de La Vilavella y Catí. Expedientes número 176/2008-AIA y 233/2007-AIA.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6966

Fecha DOGV
:   15-02-2013

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2013/1431

CVE


Fecha del documento
:   09-01-2013

Organismo emisor
:   Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Catí](javascript:void(0))
    * [Vilavella, la](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 9 de enero de 2013, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los términos municipales de La Vilavella y Catí. Expedientes número 176/2008-AIA y 233/2007-AIA. [2013/1431]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el termino señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, y sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo:  
  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes 176/2008-AIA La Vilavella y 233/2007-AIA Catí.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 176/08-AIA.  
Título: explotación avícola de engorde.  
Promotor: Tomás Monlleó y Cía.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de La Vilavella (Castellón).  
Objeto del proyecto: obtener la licencia ambiental para la legalización de la ampliación de una explotación avícola de engorde.  
Localización: partida La Costa, polígono 4, parcela 101, del término municipal de La Vilavella (Castellón).  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se pretende obtener la licencia ambiental para la legalización de la ampliación de una actividad avícola de engorde, cuyas características, según la documentación aportada, son:  
La actividad consistente en el engorde de pollos sobre cama de yacija hasta alcanzar los 2,3 kg de peso vivo, momento en que se destinan a matadero. Se realiza 5,5 ciclos/año, realizándose vacío sanitario tras cada ciclo de engorde. La explotación posee actualmente una capacidad para 25.000 animales, encontrándose en plena actividad.  
La finca ocupa una superficie de 8.867 m². La superficie construida corresponde a una nave de 1.137, 93 m² de base, de dos alturas.   
Se considera que la explotación tendrá unas necesidades anuales de agua potable aproximadas de 6.876 m³ (6.745 m³ de agua de bebida, 130 m³ para la limpieza de las instalaciones y 0,8 m³ destinados a usos varios), disponiendo de suministro de agua potable de la Sociedad de Riegos San Sebastián, de la que se aporta certificado de acreditación de titularidad de acciones por parte de la explotación.  
La gallinaza generada se estima en 1.125 m³/año, siendo retirada por Transaigua, SL, y Gestra Ecología, con número de gestor de residuos 430/RT/RPT/CV, 213/RTA/ RNP/CV, dedicadas a la compraventa de abonos naturales y que recogen la gallinaza cada 60 días aproximadamente previo aviso. No se justifica disponer de estercolero en la explotación.  
Los cadáveres generados serán retirados por empresa gestora autorizada a tal efecto (se aporta contrato de retirada suscrito a través de la Associació de Usuaris de Casetes de Recollida de Cadàvers de bestiar no bovi de la provincia de Castelló, para el total de la capacidad de la explotación).  
No se describe el destino de los residuos especiales producidos en la explotación.  
Como medidas higiénico-sanitarias, se incluye dotar a la explotación de vallado perimetral, disponer de tela metálica en las ventanas para evitar la entrada de vectores, construir vado sanitario a la entrada de la explotación, o en su defecto, sistema de desinfección equivalente.  
La explotación se localiza más de 1,5 km del núcleo de población.  
Tramitación administrativa  
1. Información pública. Remisión del expediente  
El expediente se inicia en fecha 23 de mayo de 2008, con la remisión por el Ayuntamiento de la Vilavella de estudio de impacto ambiental, documento de síntesis y documentación complementaria para la legalización de la ampliación de la actividad que corresponde al segundo piso de la nave, ya construido.  
En fecha de registro de salida 5 de noviembre de 2008 se solicita al Ayuntamiento la presentación del proyecto de actividad, el cual se recibe en fecha 19 de febrero de 2009.  
La información pública se ha realizado mediante la publicación en el BOP número 135, de 6 de noviembre de 2008, sin la presentación de alegaciones.  
Informes sectoriales y documentación complementaria.  
Los informes incluidos en el expediente se recogen a continuación:  
- Certificado del Ayuntamiento de que la actividad está inscrita en el Libro de Registro de Actividades Molestas, Nocivas y Peligrosas, obrante en el Ayuntamiento, con inscripción número 59 de fecha 3 de mayo de 1980.  
- Certificado de compatibilidad urbanística municipal de fecha 15 de marzo de 2007.  
- Informe favorable de la Alcaldía.  
- Solicitud a la Confederación Hidrográfica del Júcar de fecha 30 de octubre de 2007 del informe regulado en el artículo 19.2 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje.  
- Informe favorable de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación de fecha de registro de entrada 9 de julio de 2008, en el que se indica entre otras cuestiones, que la explotación está inscrita en el Registro de Explotaciones Ganaderas de la Comunitat Valenciana, con una capacidad para 25.000 broilers y superficie total construida de 2.282,18 m².  
- Informe de la Conselleria de Cultura y Deporte de fecha 3 de septiembre de 2008, en el que se indica que las afecciones de índole paleontológica del proyecto no se consideran en principio significativas, e indica la tramitación correspondiente en cumplimiento de la Ley 4/1998 de Patrimonio Cultural Valenciano.  
En fecha 24 de febrero de 2009 se solicita informe al Área de Espacios Naturales, el cual se recibe en fecha 26 de junio de 2009, y en el que se recoge las siguientes conclusiones:  
- La parcela 101, del polígono 4, se localiza en área natural de la zona de amortiguación de impactos del PORN de la Sierra de Espadán.  
- Las Áreas Naturales del PORN han de clasificarse y calificarse como suelo no urbanizable protegido.  
- La ampliación de la actividad no generará un mayor impacto del que existe en la actualidad, exceptuando el aumento de residuos sólidos (estiércol).  
- En el supuesto de concederse la autorización deberán incorporar las siguientes medidas correctoras:  
- Construcción de una zanja perimetral impermeabilizada alrededor de la nave, que recoja las posibles fugas de la nave.  
- Construcción de una balsa impermeabilizada adonde desembocará la zanja perimetral.  
- Sistema de depuración de los gases originados en la granja.  
- El vallado de la nave es incompatible con el PORN de la Sierra de Espadán.  
Afecciones legales  
El suelo donde se desarrolla la actividad se califica como suelo no urbanizable común, según Plan General de Ordenación Urbana.  
La explotación forma parte del área abarcada por el PORN de la sierra de Espadán, según Decreto 218/1997, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Sierra de Espadán, incluido en la Zona de amortiguación de impactos como áreas naturales.  
La explotación afecta a la zona de dominio público hidráulico del barranco de Brucarets, por lo que deberá cumplirse con lo establecido para las zonas de servidumbre y policía por el Reglamento de Dominio Público Hidráulico, aprobado por Real Decreto 849/1986, de 11 de abril.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad e identificación de impactos.  
La parcela se localiza al NOE respecto al núcleo de población. Está rodeada de suelo agrícola por el N, y de suelo forestal por el resto de direcciones. Alrededor de este suelo, y exceptuando en sentido OE, se localiza monte gestionado por esta Conselleria, limitando por el OE con pista forestal (código de monte CS3024CS127). Según la cartografía temática de esta Conselleria, está ubicada en una zona de fisiografía correspondiente a laderas acentuadas. Litológicamente se caracteriza por estar constituida por dolomías y margas. La vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos es media. El riesgo de erosión actual es alta (pérdida de 40-100 Tm/ha/año) y el de erosión potencial muy alto (pérdida >100 Tm/ha/año). No existe riesgo de deslizamiento ni de inundación. La parcela está incluida por su extremo OE en la zona de policía del barranco de Brucarets.  
No existe afección a vía pecuaria catalogada en el término municipal.  
Los elementos ambientales más destacables susceptibles de ser afectados por el proyecto son:  
- El aire, por emisión de olores debido a la gallinaza generada, de escasa relevancia si se gestiona conforme se ha descrito en la documentación técnica.  
- Las aguas superficiales y subsuperficiales, por incorrecta impermeabilización de las naves y estercoleros.  
- El suelo, por incorrecta gestión de la gallinaza en la propia explotación o como abono orgánico en campos de cultivo.  
2. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
Además de las medidas de gestión de la explotación, el estudio de impacto ambiental acompaña una serie de medidas correctoras, entre las que se incluye:  
- Se dotará de vallado perimetral a la explotación.  
- Se retirará el estiércol de la explotación tras cada ciclo de engorde, sin que exista acumulación en la explotación.  
- Se controlará la humedad relativa en las naves entre 25-35 %, para evitar la deposición de agua en la cama y favorecer la emisión de amoniaco.  
- Se manejará adecuadamente la yacija en cuanto a la cantidad suficiente y renovación de la misma, eliminando las partes húmedas y aportando nueva viruta a la cama.  
El artículo 55 de la Ley 6/2003, de 4 de marzo, de la Generalitat, de Ganadería de la Comunitat Valenciana, establece, entre otras condiciones que la instalación ganadera se sitúe en un área cercada en la que se puedan aplicar medidas de protección contra agentes transmisores de enfermedades. Esta condición se contradice con el PORN de la sierra de Espadán, que prohíbe el uso de vallado, por lo que el órgano con competencia en la materia deberá manifestarse al respecto.  
Atendiendo a las características del medio y de la actividad, se considera viable la actividad, desde el punto de vista medioambiental, siempre que se desarrolle conforme a lo establecido en el estudio de impacto ambiental y se complemente con la adopción de los condicionantes recogidos en esta declaración de impacto ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del artículo 5.º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, anexo I apartado 1.h.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 16, apartado 2, letra m), del Decreto 217/2007, de 26 de octubre, por el que se modifica el Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello, y en uso de las facultades legalmente establecidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
  
Primero  
Estimar aceptable, a solo los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la legalización de la actividad avícola de engorde, localizada en el polígono 4, parcela 101, del término municipal de La Vilavella (Castellón), promovido por Tomás Monlleó y Cía., siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidas a continuación:  
1. La Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, deberá justificar la obligación o la exención de disponer de vallado perimetral. En caso de considerar, en coherencia con las disposiciones del PORN de la sierra de Espadán, el no disponer de vallado, deberá imponer las medidas que considere oportunas a adoptar por la explotación relativa a la protección contra agentes transmisores de enfermedades.  
2. Deberá disponer de zanja perimetral a la explotación impermeabilizada, que recoja los lixiviados que pudieran generarse, y que esté canalizada hacia poceta de recogida de lixiviados, que podría coincidir con la asociada al estercolero.  
3. Tal y como establece el artículo 55 de la Ley 6/2003, de Ganadería de la Comunitat Valenciana, la explotación debe disponer de estercolero estanco, con capacidad suficiente para almacenar y estabilizar las deyecciones antes de su aprovechamiento posterior, debiendo disponer de poceta de recogida de los posibles lixiviados que pudieran generarse en el montón, considerando su ubicación bajo cobertizo o utilizar cubierta flexible (plástico). Por lo que deberá aportar información relativa a las características constructivas los estercoleros existentes en la explotación, así como planos de ubicación, sección y alzado.  
4. Deberá disponer de informe favorable de la Conselleria de Cultura i Esport, en relación a la Ley 4/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano.  
5. Deberá disponer de contrato suscrito con gestor autorizado para la retirada de los residuos especiales generados en la explotación.  
6. Deberá disponer de autorización del organismo de cuenca de ocupación de la zona de policía del Barranco de Bucarets.  
7. Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.  
  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 9 de julio de 2009.- La directora general de Gestión del Medio Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.»  
  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente en el servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 233/2007-AIA.  
Título: modificación puntual de las normas subsidiarias.  
Promotor: Ayuntamiento de Catí.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Catí y Conselleria de Medio Ambiente, Agua Urbanismo y Vivienda.  
Localización: término municipal de Catí.  
Descripción del proyecto  
1. Objeto del proyecto  
La modificación puntual de las normas subsidiarias de Catí tiene como objeto la recalificación de 83.244 m² de suelo no urbanizable de protección forestal a suelo no urbanizable común.   
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
La modificación puntual de las normas subsidiarias pretende la recalificación de la parcela 2 del polígono 4, cuya superficie es de 83.244 m², para levantar la limitación actual de usos (consecuencia de su clasificación como suelo no urbanizable protegido) y permitir el uso de generación de energía renovable (consecuencia de su clasificación como suelo no urbanizable común). Posteriormente, está previsto tramitar una declaración de interés comunitario que permita atribuir dicho aprovechamiento.   
Las vigentes normas subsidiarias de Catí fueron evaluadas ambientalmente, con declaración de impacto ambiental favorable, con condicionantes, de fecha 3 de julio de 1995. En lo que respecta a la parcela, la evaluación aboga claramente por una protección ambiental de estos suelos forestales.  
3. Alternativas:  
No se han presentado alternativas a la ubicación de la instalación de generación de energía fotovoltaica. Simplemente se trata de justificar, con notables errores, que la parcela propuesta constituye la unidad ambiental homogénea más apropiada para albergar el uso. No obstante, el estudio de impacto ambiental incluye un estudio de alternativas para otro tipo de instalaciones, esto es, para la urbanización de un sector industrial y la instalación de una fábrica.  
Tramitación administrativa  
1. Procedimiento de evaluación ambiental  
En fecha 30 de abril de 2006 entró en vigor la Ley 9/2006, de 28 de abril, sobre evaluación de los efectos de determinados planes y programas en el medio ambiente (LEAE).  
La Ley 9/2006, de 28 de abril, sobre evaluación de los efectos de determinados planes y programas en el medio ambiente y la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, son complementarias.   
De acuerdo a la LEAE, los planes y programas, así como sus modificaciones, que puedan tener efectos significativos en el medio ambiente y que sean promovidos o aprobados por la Administración, son objeto de esta evaluación ambiental estratégica.   
Por otra parte, la LEAE define en su artículo 2 como zonas de reducido ámbito territorial, aquellas que por sus escasas dimensiones, el nivel de protección del medio ambiente y la integración ambiental puede garantizarse mediante la aplicación de la evaluación de impacto ambiental de proyectos.   
La modificación presentada, en principio, debería ajustarse a lo establecido en la LEAE. Visto que el ámbito de las normas urbanísticas solo afecta a la parcela 2 y vistos los efectos previsibles sobre el medio ambiente, puede considerarse como una zona de reducido ámbito territorial y resulta posible la aplicación de la evaluación de impacto ambiental.   
Dentro del procedimiento de evaluación de impacto ambiental, el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del artículo 5.º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento, anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990 de 15 de octubre.   
Por todo lo anteriormente expuesto, el procedimiento de evaluación ambiental para este caso será el correspondiente al de la evaluación de impacto ambiental.   
2. Admisión a trámite  
En fecha 31 de octubre de 2007, tiene entrada en el Registro General de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, una copia remitida por el Servicio Territorial de Ordenación del Territorio de la Dirección Territorial de Castellón de la documentación técnica, del estudio de impacto ambiental y del expediente administrativo tramitado en el Ayuntamiento de Catí, relativos a la modificación puntual de las normas subsidiarias, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.   
3. Información pública  
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, por el espacio de un mes, según anuncio publicado en el diario El Periódico Mediterráneo, de 11 de junio de 2007, y en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana número 5565, de 27 de julio de 2007.  
Según consta en el certificado emitido por el secretario del Ayuntamiento de Catí, no se han presentado alegaciones de carácter medioambiental.  
Informes sectoriales  
Informe del Servicio de Biodiversidad. (Recibido 30.10.2008)  
«El proyecto puede afectar a la siguiente especie prioritaria catalogada por cuadrículas UTM 1x1 km: aguilucho cenizo (Circus pygargus), clasificado como "vulnerable" en el Catálogo Valenciano de Especies de Fauna Amenazadas.   
El proyecto puede afectar a la ZEPA La Tinença de Benifassà-Turmell.  
El proyecto no afecta a los hábitats de interés comunitario, ni microrreservas, ni reservas de fauna, ni planes de recuperación.»  
Informe del Área de Espacios Naturales. (Recibido 10.11.2008)  
«El informe se refiere, exclusivamente, a la posible afección del proyecto a (i) espacios de la Comunitat Valenciana que forma parte de la Red Natura 2000 como lugares de interés comunitario (LICs), incluidos en la primera lista actualizada por la Decisión de la Comisión, de 28 de marzo de 2008, por la que se adopta, de conformidad con la Directiva 92/43/CEE del Consejo, la primera lista actualizada de lugares de importancia comunitaria de la región biogeográfica mediterránea; (ii) espacios de la Comunitat Valenciana incluidos en la Red Natura 2000 como zonas de especial protección de aves (ZEPA's), designadas según la Directiva 79/409/CEE del Consejo de 2 de abril, relativa a la Conservación de las Aves Silvestres; y (iii) Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, contemplados en la Ley 11/1994, de 27 de diciembre.   
[...] En lo relativo al área elegida para la posible instalación de parque solar fotovoltaico, cabe tener en cuenta que, el municipio está incluido en los siguientes espacios de la Red Natura 2000:   
- Lugar de interés comunitario (LIC) «Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana»  
- Lugar de interés comunitario (LIC) «L'Alt Maestrat»   
- Zona de especial protección de aves (ZEPA) «Tinença de Benifassà-Turmell»  
El adecuado cumplimiento de las Directivas de Aves y de Hábitats implica evaluar ambientalmente cada uno de los proyectos o planes a ejecutar en las ZEPA o LIC, teniendo en cuenta la presencia de ciertos hábitats y especies de interés europeo. Así, un determinado proyecto o plan será compatible, incompatible o condicionado no por ubicarse en una ZEPA o LIC, sino en función de su concreta afección a estos hábitats y especies.   
Es decir, la existencia de una ZEPA o LIC no prejuzga, por sí sola, que determinados proyectos o actuaciones deban necesariamente excluirse de su ámbito territorial, siempre que los valores que definen el LIC (hábitats y especies) queden suficientemente protegidos en términos cuantitativos y cualitativos (superficie de suelo protegida y eficacia de la protección en el contexto de la Red Natura 2000).   
En lo que respecta al área elegida, debe tenerse en cuenta que, la ampliación propuesta para la red de zonas de especial protección para las aves no incluye esta parcela pero si está incluida en la actualidad en la ZEPA «Tinença de Benifassà-Turmell» con 49.862,40 Ha.   
Según la cartografía del Banco de Datos de Biodiversidad consultada, la parcela 2 del polígono 4, se encuentra dentro de la cuadrícula UTM1X1 31TBE5189 y puede albergar Circus pygargus (Aguilucho cenizo), esta especie está incluida en el Catálogo Valenciano de Especies de Fauna Amenazada (Decreto 32/2004, de 27 de febrero), en el anexo I-Vulnerable, por ello se recomienda una consulta del proyecto al Servicio de Biodiversidad en el ámbito de sus competencias.   
De acuerdo con lo anterior, dada la posible presencia de aves protegidas en la ubicación propuesta, se considera que, la parcela elegida no es la más adecuada para albergar este tipo de instalaciones si se confirma la presencia de Circus pygargus (Aguilucho cenizo).»   
Informe de la Sección Forestal. (Recibido 13.11.2008)  
«Según la cartografía del Inventario Forestal el suelo es forestal.   
Consultada la base cartográfica de incendios forestales se ha comprobado que la parcela no ha sido afectada por incendio forestal al menos en los últimos 15 años.   
De acuerdo con la clasificación de las vías pecuarias del término municipal de Catí, la vía pecuaria núm.2 «Cordel de la Balsa Verde o de la Salvasoria» clasificada con una anchura legal variable entre 16 y 37,5 metros discurre por el barranco con el que limita la parcela por el sureste.   
La vegetación actual de la parcela está compuesta por matorral donde predomina el Ulex parviflorus y Q. Coccifera.  
La erosión actual es baja 7-15 tn/Ha, mientras que la erosión potencial (en ausencia de vegetación protectora) está estimada como alta 40-100 tn/ha.   
La parcela descrita de norte a sur está formada por una zona llana cercana a la CV-128, seguidamente el terreno es algo más abrupto apareciendo una pequeña vaguada algo abancalada que origina dos pequeños promontorios a los lados, desde uno de ellos se desciende con algo de pendiente hasta el barranco y desde el otro hasta una parcela de almendros.   
En cuanto a la fauna cabe destacar la existencia de aguilucho cenizo en los alrededores, en el 2007 justo al otro lado de la carretera de Catí a la misma altura que esta parcela hubo 10 parejas que no consiguieron criar. Este año 2008 se han censado 2 zonas con aguilucho.  
ZONA I: se censaron 3 parejas y dos nidos.  
ZONA II: 7 parejas y 5 nidos.»  
Informe de Paisaje. (Recibido 26.06.2009)  
«[...]  
- La parcela objeto de estudio, podría tener, a priori, un alto valor paisajístico y visual, dado que está clasificada como suelo forestal según el inventario forestal de la Comunitat Valenciana, pertenece a la zona de especial protección forestal para aves (ZEPA) de La Tinença de Benifassà-Turmell y es colindante con el lugar de interés comunitario (LIC) de la Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana. Además, en la zona colindante con la rambla de Antoli existe un ámbito de pendientes mayores al 50 %, no pudiéndose transformar en ningún caso dicho ámbito, y, siempre a partir de la documentación disponible en este Servicio, se considera que se incumplirían Normas de Integración Paisajística en cuanto a integración en la topografía y vegetación (artículo 20 del RPJECV), dadas las características topográficas actuales que exigirían.  
- No obstante las dudas expresadas con anterioridad sobre la compatibilidad de la actuación con los criterios de integración en el paisaje, [...] las modificaciones de planeamiento municipal que modifiquen la ordenación estructural deberán ir acompañadas de un estudio de paisaje y se tramitarán conjuntamente.»  
Afecciones legales  
Forestal  
Según el artículo 25 de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, Forestal de la Comunitat Valenciana, la administración programará sus actuaciones encaminadas a la conservación, mejora, protección y aprovechamiento de los terrenos forestales.  
Montes  
Según el artículo 40, de la Ley 43/2003, de 21 de noviembre, de Montes, el cambio del uso forestal de un monte cuando no venga motivado por razones de interés general, tendrá carácter excepcional y requerirá informe favorable del órgano forestal competente y, en su caso, del titular del monte.  
Hidrografía.   
Conforme al artículo 6 del Texto Refundido de la Ley de Aguas, aprobado por Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, las márgenes de los cauces están sujetas, en toda su extensión longitudinal:   
a) A una zona de servidumbre de 5 metros de anchura, para uso público que se regulará reglamentariamente.   
b) A una zona de policía de 100 metros de anchura en la que se condicionará el uso del suelo y las actividades que se desarrollen.  
Patrimonio.   
Conforme al artículo 11 de la Ley 5/2007, de 9 de febrero, de modificación de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano, los estudios de impacto ambiental relativos a toda clase de proyectos, deberán incorporar el informe de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia acerca de la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural.  
Plan Zonal de Residuos de las Zonas I.   
Mediante este plan zonal se distribuye el conjunto de las instalaciones necesarias para garantizar el respeto de los principios de autosuficiencia y proximidad en la gestión y tratamiento de residuos. No está prevista en la zona ninguna reserva de este tipo de instalaciones.   
Estudio de integración paisajística.   
Conforme a lo dispuesto en el Decreto 120/2006, de 11 de agosto, por el que se aprueba el Reglamento de Paisaje de la Comunitat Valenciana, el plan especial de reserva de suelo deberá disponer de un estudio de integración paisajística.   
Ley de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje.   
Conforme al artículo 13, los proyectos con incidencia territorial significativa deberán definirse bajo los criterios de generación del menor impacto sobre el territorio y menor afección a valores o recursos naturales de relevancia presentes en el territorio. Según el artículo 24, deberá promoverse la implantación de instalaciones de aprovechamiento de las fuentes de energía renovables.   
Consideraciones ambientales  
La modificación de planeamiento propuesta pretende la recalificación de suelo no urbanizable de protegido forestal a suelo no urbanizable común. Según el estudio de impacto ambiental se ha pretendido que la ordenación territorial propuesta, entre otros, incorpore las variables ambientales en la toma de decisiones. No obstante, dicho criterio parece no haber sido considerado, pues no se han tenido en cuenta las afecciones ambientales en el instrumento presentado.   
En primer lugar, cabe resaltar que la modificación carece de un estudio del medio adecuado, pues apenas considera dos de los factores ambientales importantes: el suelo forestal y la presencia del aguilucho cenizo. Otros aspectos relevantes, como la afección al barranco de Antoli y la fuerte pendiente de la parcela, no son mencionados. El informe de paisaje resalta que ambos factores condicionan sobremanera el proyecto de la futura instalación:   
«En la zona colindante con la rambla de Antoli existe un ámbito de pendientes mayores al 50 %, no pudiéndose transformar en ningún caso dicho ámbito»  
En lo que al suelo forestal se refiere, el estudio de impacto ambiental únicamente hace mención a «formaciones de monte bajo y pasto arbustivo que no se pueden desarrollar completamente y poco estructuradas. Esta vegetación no cumple las funciones ecológicas con la eficacia con que lo hace el suelo forestal. No crean buen suelo, sino que lo acidifican y empobrecen al no ser buenas productoras de humus.»  
Lejos queda esta valoración de la contenida en la evaluación de impacto ambiental de las Normas Subsidiarias, realizada en 1994. La tramitación se resolvió con declaración de impacto ambiental favorable con ciertos condicionantes. Durante dicha evaluación ambiental se prestó especial atención al suelo forestal. En este sentido se transcribe parte del informe de la Dirección Territorial de Medio Ambiente que obra en dicho expediente:   
«Respecto al suelo no urbanizable de especial protección.  
Los planos de ordenación de las NNSS establecen para la casi totalidad del término municipal un suelo no urbanizable con la calificación de común; quedando como suelo no urbanizable de especial protección (protección forestal) el paraje denominado "el Racó». Este paraje presenta una clara estructura forestal arbolada, constituida por un carrascal maduro, que merece, sin duda, la calificación de suelo no urbanizable de protección forestal.  
Sin embargo, esta estructura forestal se repite de forma más o menos continuada en el resto del término municipal, sin que haya recibido la calificación de suelo protegido. Esta falta de criterio al momento de establecer la calificación del suelo, es más patente al considerar la gran extensión de terrenos que, sin tener una masa forestal arbolada como la que ofrece el paraje el Racó, sí que presenta una clara vocación forestal, dado que la vegetación característica está constituida por un matorral denso con un estrato arbóreo disperso; también podemos observar bosques de menor entidad, por su extensión, de carrasca y roble (Quercus faginea). Estas formaciones vegetales merecen la inclusión, en el planeamiento, en el suelo no urbanizable calificado de protección forestal.  
En este sentido, la delimitación del suelo no urbanizable protegido forestal, resulta insuficiente, a la vista de las características físicas del medio que presenta el ámbito territorial de este municipio.  
La importancia de la existencia de este tipo de vegetación forestal radica en la necesidad de reducir y salvaguardar el suelo de los procesos erosivos; es necesario incidir, pero, en el hecho que este término se localiza en la cuenca mediterránea y está sometido por tanto, a la influencia de un régimen irregular de precipitaciones, a menudo de carácter torrencial, lo cual ocasiona la pérdida de los horizontes edáficos y la regresión de los procesos edafogenéticos.  
En función de las anteriores consideraciones el suelo no urbanizable de protección forestal en las NNSS de planeamiento de Catí debe de incluir:  
- Masas forestales arboladas  
- Vegetación con una representación florística de alto valor ecológico.  
- Áreas de vegetación constituidas por matorral  
- Áreas afectadas por incendios forestales con regeneración natural.  
- Zonas de cultivo abandonadas, invadidas por vegetación natural que conforman una unidad ambiental con las áreas anteriores.»  
Es por ello, que en las consideraciones ambientales de dicha declaración de impacto ambiental se destaca:   
«Considerando que, además del paraje del Racó, que se protege en las Normas Subsidiarias como suelo no urbanizable de especial protección (protección forestal), el municipio presenta una gran extensión de terrenos con una clara vocación forestal cuya vegetación constituida por: matorral denso con un estrato arbóreo disperso, zonas de bosque de carrasca y roble (Quercus faginea), se ha de proteger.»  
De estas consideraciones ambientales se deduce el condicionante quinto de la declaración de impacto ambiental:   
«Teniendo en cuenta la vocación forestal de la zona y el alto riesgo de erosión a la que está sometida, se protege como suelo no urbanizable de protección forestal el área delimitada.»  
Es por estos motivos, que la parcela objeto de esta modificación puntual queda clasificada como suelo no urbanizable protegido forestal.  
A mayor abundamiento, los valores que le hicieron dignos de dicha protección no han sido alterados. Es por ello, que en el informe forestal que obra en este expediente, se detalla   
«Según la cartografía del Inventario Forestal el suelo es forestal. Consultada la base cartográfica de incendios forestales se ha comprobado que la parcela no ha sido afectada por incendio forestal al menos en los últimos 15 años. [...]La vegetación actual de la parcela está compuesta por matorral donde predomina el Ulex parviflorus y Q. Coccifera.»  
Cabe destacar que la parcela es colindante con el lugar de interés comunitario «Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana».  
Otra de las afecciones importantes de la parcela elegida es la posible afección al aguilucho cenizo, como bien apunta el estudio de impacto ambiental, que textualmente cita que «en el área de estudio encontramos un gran número de especies animales, muchas de ellas de gran interés científico y social». Así es, pues la parcela formaba parte de la anterior redelimitación de la ZEPA «Tinença de Benifassà-Turmell», aunque la reciente ampliación la deja fuera. Se trata de una zona natural de singular relevancia para la conservación de la avifauna amenazada de extinción, de acuerdo con lo establecido en la Directiva 79/409/CEE y modificaciones subsiguientes. No obstante, el autor del estudio se confunde al asegurar que «aún no hayan sido objeto de estudios profundos y detallados». En este sentido, se pronuncian los cuatro informes recabados:   
Informe del Servicio de Biodiversidad:   
«[...] El proyecto puede afectar a la siguiente especie prioritaria catalogada por cuadrículas UTM 1x1 km: aguilucho cenizo (Circus pygargus), clasificado como «Vulnerable» en el Catálogo Valenciano de Especies de Fauna Amenazadas.   
El proyecto puede afectar a la ZEPA La Tinença de Benifassà-Turmell.»  
Informe de Área de Espacios Naturales:   
«[...] En lo que respecta al área elegida, debe tenerse en cuenta que, la ampliación propuesta para la red de zonas de especial protección para las aves no incluye esta parcela pero sí está incluida en la actualidad en la ZEPA «Tinença de Benifassà-Turmell» con 49.862,40 Ha.   
Según la cartografía del Banco de Datos de Biodiversidad consultada, la parcela 2 del polígono 4, se encuentra dentro de la cuadrícula UTM1X1 31TBE5189 y puede albergar Circus pygargus (aguilucho cenizo), esta especie está incluida en el Catálogo Valenciano de Especies de Fauna Amenazada (Decreto 32/2004, de 27 de febrero), en el anexo I-Vulnerable, por ello se recomienda una consulta del proyecto al Servicio de Biodiversidad en el ámbito de sus competencias.   
De acuerdo con lo anterior, dada la posible presencia de aves protegidas en la ubicación propuesta, se considera que, la parcela elegida no es la más adecuada para albergar este tipo de instalaciones si se confirma la presencia de Circus pygargus (aguilucho cenizo).»   
Informe de la Sección Forestal:  
«[...] En cuanto a la fauna cabe destacar la existencia de aguilucho cenizo en los alrededores, en el 2007 justo al otro lado de la carretera de Catí a la misma altura que esta parcela hubo 10 parejas que no consiguieron criar. Este año 2008 se han censado 2 zonas con aguilucho.  
Zona I: se censaron 3 parejas y dos nidos.  
Zona II: 7 parejas y 5 nidos.»  
Informe de Paisaje:   
«La parcela objeto de estudio, podría tener, a priori, un alto valor paisajístico y visual, dado que está clasificada como suelo forestal según el inventario forestal de la Comunitat Valenciana, pertenece a la zona de especial protección forestal para aves (ZEPA) de La Tinença de Benifassà-Turmell y es colindante con el lugar de interés comunitario (LIC) de la Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana».   
En segundo lugar, cabe resaltar que aunque el estudio de impacto ambiental dispone de un estudio de unidades ambientales homogéneas, el resultado obtenido no es adecuado.   
En el estudio de unidades ambientales se indica que se han estudiado las siguientes variables: geología, edafología, hidrogeología, vegetación, cultivos, fauna, riesgos, usos de suelos actuales y futuros; y que se ha procedido a delimitar las diferentes unidades mediante fotointerpretación. Se concluye que son estas cuatro las unidades ambientales homogéneas:   
Unidad 1. Parcelas de la actuación. Coincide totalmente con la parcela propuesta.   
Unidad 2. Casco urbano de Catí.  
Unidad 3. Zona no urbanizable común.  
Unidad 4. Zona no urbanizable protegida.   
En el estudio de impacto ambiental se adjunta, entre otras, cartografía de topografía, litología, accesibilidad a los recursos hídricos, vulnerabilidad de contaminación a las aguas subterráneas y fisiografía. Del simple solapamiento de estas capas puede observarse como la parcela en la que se pretende instalar la instalación no puede por sí misma suponer una única unidad ambiental. Esto es así porque, tal y como se explica en las consideraciones ambientales de la declaración de impacto ambiental de los Normas Subsidiarias, la parcela en cuestión queda enclavada en una unidad mayor, que por sus valores intrínsecos, merece ser protegida. Del simple examen de la ortofoto de la Cartografía de la Conselleria de Medio Ambiente se aprecia que no puede considerarse una única unidad ambiental, sino que, al hilo de la evaluación precedente, debería ubicarse en la Unidad 4, Zona no urbanizable protegida.   
Además, se han apreciado algunos errores importantes en el anexo III, en el que se recogen algunos criterios de valoración de las unidades ambientales. Se mencionan algunos de esos matices;  
- Se ha tomado como criterio la superficie de vegetación y cultivos, sin considerar la calidad de esta,  
- En la parcela propuesta para la instalación se valora la superficie de matorral en 60 %, mientras que en el suelo no urbanizable protegido y suelo no urbanizable común coincide y es simplemente del 40 %,  
- En la unidad de suelo no urbanizable común, no aparece superficie destinada a cultivos, cuando es precisamente en este suelo donde se lleva a cabo este uso. Paradójicamente, en el casco urbano se estima dicha superficie en 20 %,  
- otra de las variables empleadas ha sido la fauna asociada a bosques, estimando en un 40 % para el caso de suelo no urbanizable protegido y de 60 % para suelo no urbanizable común. En la parcela propuesta para la instalación, pese a la constatación de la existencia del aguilucho cenizo, no se valora el apartado de fauna,   
En tercer lugar, cabe señalar que pese a contar con un estudio de unidades homogéneas, no se aporta un estudio de alternativas, esto es, un estudio en el que se evalúe la idoneidad de instaurar el uso en cuestión en las diferentes unidades ambientales establecidas, con tal de seleccionar aquella que mejor capacidad de acogida tenga y suponga un menor impacto ambiental. Sí aparece en el estudio de impacto ambiental un apartado denominado 4.1. Análisis de alternativas, aunque equivocadamente, pues no suponen alternativas de territorios o parcelas en las que permitir el uso de producción de energía fotovoltaica y su evaluación, sino que, por error, se refiere a un «proyecto ya ejecutado», en el que «es difícil considerar otras alternativas.» Y enumera «el tipo de alternativas posibles:  
1. Alternativas sobre la concepción y diseño general de la solución al problema planteado (una gran fábrica o varias de mediano tamaño, justificación de la inversión y su rentabilidad, etc.)  
2. Alternativas sobre las posibles ubicaciones de la fábrica (elección de zonas con arcillas adecuadas, proximidad a los puntos de consumo, idoneidad de las parcelas y sus consideraciones de infraestructuras energéticas y de acceso, etc.)  
3. Alternativas sobre las características de las obras (distribución de las naves, urbanización del sector, etc.)  
4. Alternativas sobre aspectos de la ejecución (localización de instalaciones, viales de obra, lugares de extracción de materiales, ubicación de escombreras, plan de obras, etc.)»  
Por tanto, no puede concluirse que la parcela seleccionada sea en la que menor impacto se genere o que no existan otras parcelas más apropiadas para la implantación del uso y posterior instalación.   
Por otra parte, en la descripción de impactos se observan aspectos que corresponden a fases posteriores de la evaluación de la instalación, en su caso, como la emisión de agentes contaminantes, consumo de agua, consumo de combustibles fósiles y nucleares, emisiones atmosféricas, ruidos...  
No obstante, se considera muy adecuado proceder a la ubicación de instalaciones de energía renovables, que consigan un modelo energético más sostenible, pero en suelos que reúnan unas condiciones adecuadas.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/.2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 16.2 m), del Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación de Impacto Ambiental. Declaración de Impacto ambiental.  
  
Primero   
Se estima no aceptable, a los solos efectos ambientales, la Modificación puntual de las Normas Subsidiarias de Catí, por las razones siguientes:  
- Se considera que el uso propuesto no es acorde con la capacidad de acogida del territorio,  
- Conllevaría afección a suelo forestal,   
- Conllevaría afección al aguilucho cenizo,   
- No se aporta documentación adecuada: se han detectado errores en el estudio del medio y en el estudio de las unidades ambientales; no se aportan un estudio de alternativas o de capacidad de acogida del territorio y las medidas correctoras y protectoras propuestas no se adecuan al proyecto que se evalúa.  
  
Segundo  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
  
Tercero  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.   
  
Valencia, 9 de julio de 2009.- La directora general de Gestión del Medio Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.»  
  
Valencia, 9 de enero de 2013.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML