Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5279, del 13-06-2006 (2006/7015)

DECRET 82/2006, de 9 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Pla de Recuperació de la Rata Penada de Peus Grans i de la Rata Penada de Ferradura Mitjana a la Comunitat Valenciana.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/d/2006/06/09/82/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   5279

Data del DOGV
:   13-06-2006

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2006/7015

CVE


Data del document
:   09-06-2006

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Decret

Correcció d'errades

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * [espècie protegida](javascript:void(0))
    * [mamífer salvatge](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))
    * [protecció de la fauna](javascript:void(0))

DECRET 82/2006, de 9 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Pla de Recuperació de la Rata Penada de Peus Grans i de la Rata Penada de Ferradura Mitjana a la Comunitat Valenciana. [2006/F7015]  
A la Comunitat Valenciana hi ha una gran diversitat d'espècies de rates penades si ho comparem amb altres regions d'Europa. De les 22 espècies registrades fins a la data, 11 es refugien a coves i avencs d'excepcionals característiques, on hi ha temperatures i humitats relatives especialment altes.  
Entre les espècies cavernícoles n'hi ha dues, la rata penada de peus grans (Myotis capaccinii) i la rata penada de ferradura mitjana (Rhinolophus mehelyi), la supervivència de les quals depén en gran manera de la protecció urgent del medi on habiten, les coves i les àrees d'aigua dolça i vegetació de ribera on s'alimenten. A la Comunitat Valenciana les prospeccions realitzades des del 1998 fins al 2004 confirmen la presència d'aquestes dues espècies únicament a 18 de les més de 10.000 coves conegudes al territori. Les excepcionals característiques del microclima interior d'aquestes 18 cavitats i la seua proximitat a bones zones de ribera i aiguamolls encara ben conservats les fan indispensables per a la conservació d'aquestes espècies.  
Aquesta alarmant situació ha obligat a incloure ambdues espècies en la màxima categoria d'amenaça: en perill d'extinció, dins de la legislació de la Comunitat Valenciana (Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell, pel qual es crea i regula el Catàleg Valencià d'Espècies de Fauna Amenaçades). A causa de l'absència de poblacions estables a altres regions del territori espanyol, la rata penada de peus grans també ha sigut recentment inclosa en la categoria d'en perill d'extinció dins del Catàleg Nacional d'Espècies Amenaçades, Ordre MAM/2784/2004, de 28 de maig, per la qual s'exclou i canvien de categoria determinades espècies en el Catàleg Nacional d'Espècies Amenaçades.  
La rata penada de peus grans i la rata penada de ferradura mitjana són espècies catalogades en perill d'extinció pel Decret 32/2004, del Consell, pel qual es crea i regula el Catàleg Valencià d'Espècies de Fauna Amenaçades, i s'estableixen categories i normes per a la seua protecció.  
La necessitat legal d'aprovar un règim de protecció per a aquestes espècies de rates penades, previst en l'article 31.2 de la Llei 4/1989, de 27 de març, de Conservació dels Espais Naturals i de la Flora i Fauna Silvestres, es reforça pel valor emblemàtic que ha tingut la figura de la rata penada en la història de la regió valenciana, per la situació especial que presenten algunes les seues poblacions, com també per la responsabilitat de la Generalitat de mantenir la presència d'aquestes espècies a la nostra Comunitat. A aquest respecte, en el cas de la rata penada de peus grans, la Comunitat Valenciana alberga al voltant de la meitat de la població de tota la península Ibèrica.  
Per tot això, complits els tràmits procedimentals previstos en l'article 49 bis de la Llei de Govern Valencià, a proposta del conseller de Territori i Habitatge i amb la deliberació prèvia, del Consell, en la reunió del dia 9 de juny de 2006,  
DECRETE  
Article 1. Objecte  
1. En compliment del que disposa l'article 4.a) del Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell, pel qual es crea i regula el Catàleg Valencià d'Espècies de Fauna Amenaçades, l'objecte d'aquest Decret és l'establiment d'un règim especial de protecció de la rata penada de peus grans, la rata penada de ferradura i dels seus hàbitats, ordenar les accions necessàries per a assegurar el manteniment de les seues poblacions dins de l'àrea de distribució, assegurar la seua presència futura en el medi natural i allunyar ambdues espècies del perill d'extinció. Tot això justificat per la situació i característiques de les espècies, que es detallen a l'annex II d'aquesta disposició.  
2. Correspon a la conselleria competent en matèria de medi ambient assegurar el compliment d'aquest Pla a la Comunitat Valenciana.  
Article 2. Àmbit  
Aquest decret s'aplicarà a tot el territori de la Comunitat Valenciana pel que fa a la protecció dels exemplars de la rata penada de peus grans i de la rata penada de ferradura mitjana, i a les zones d'aplicació definides en l'article 3 pel que fa a la protecció del seu hàbitat.  
Article 3. Àrees d'aplicació  
Les mesures de protecció i regeneració de l'hàbitat, previstes en este Pla s'aplicaran en els àmbits que a continuació s'especifiquen:  
1. Àrees refugi  
Es consideren àrees refugi de la rata penada de peus grans i de la rata penada de ferradura mitjana a la Comunitat Valenciana aquells refugis (cavitats naturals o artificials) que alberguen o han albergat en els últims 5 anys poblacions rellevants d'alguna de les espècies objecte d'aquest pla, i estan formades per la totalitat del desenvolupament subterrani de la cavitat mes una zona perifèrica de 50 m de radi des de cada boca de la cavitat la preservació de la qual es considera de capital importància per a la conservació de l'espècie i la seua població a la Comunitat Valenciana. La delimitació d'aquestes zones s'inclou com annex I a aquesta disposició i són les següents:  
. Refugis d'estiu i d'hivern:  
. Cova de les Rates Penades (Rótova). Superfície compresa dins d'un cercle de radi de 50 metres amb el centre situat a la UTM 4313048 736371 fus 30 Datum europeu.  
. Avenc de les Gralles (Tous) Superfície compresa dins d'un cercle de radi de 50 metres amb el centre situat a la UTM 4332219 701819 fus 30 Datum europeu.  
. Cova de l'Ocre (Lucena del Cid) Superfície compresa dins d'un cercle de radi de 50 metres amb el centre situat a la UTM 4442323 732542 fus 30 Datum europeu.  
. Cova de les Meravelles (Alzira) Superfície compresa dins d'un cercle de radi de 50 metres amb el centre situat a la UTM 4333945 722734 fus 30 Datum europeu.  
. Túnel de Canals (Canals) Superfície compresa dins d'un cercle de radi de 50 metres amb el centre situat a la UTM 4311707 710204 fus 30 Datum europeu.  
. Refugis d'estiu:  
. Cova de la Moneda (Cotes). Superfície compresa dins d'un cercle de radi de 50 metres amb el centre situat a la UTM 4326049 706583 fus 30 Datum europeu.  
. Cova de les Meravelles (Llombai). Superfície compresa dins d'un cercle de radi de 50 metres amb el centre situat a la UTM 4354736 708328 fus 30 Datum europeu.  
. Cova de les Meravelles (Castelló). Superfície compresa dins d'un cercle de radi de 50 metres amb el centre situat a la UTM 4434953 742531 fus 30 Datum europeu.  
. Avenc Borreguillos (Salinas) Superfície compresa dins d'un cercle de radi de 50 metres amb el centre situat a la UTM 4261708 681036 fus 30 Datum europeu.  
. Cova de la Punta de Benimàquia (Dénia) Superfície compresa dins d'un cercle de radi de 50 metres amb el centre situat a la UTM 4301645 766269 fus 30 Datum europeu.  
. Cova Joliana (Alcoi). Superfície compresa dins d'un cercle de radi de 50 metres amb el centre situat a la UTM 4284243 720680 fus 30 Datum europeu.  
. Avenc Barratxina (Xixona). Superfície compresa dins d'un cercle de radi de 50 metres amb el centre situat a la UTM 4272535 715676 fus 30 Datum europeu.  
. Forat d'en Ferràs (Orpesa). Superfície compresa dins d'un cercle de radi de 50 metres amb el centre situat a la UTM 4442252 764937 fus 30 Datum europeu.  
. Túnel del Carcalín (Buñol) Superfície compresa dins de dos cercles de radi de 50 metres amb els centres situats a les UTM 4365469 689031 i 4365403 688916 fus 30 Datum europeu.  
. Avenc del Puntal de Mateu (Náquera) Superfície compresa dins d'un cercle de radi de 50 metres amb el centre situat a la UTM 4393729 722639 fus 30 Datum europeu.  
. Cova Obscura (Atzeneta del Maestrat) Superfície compresa dins d'un cercle de radi de 50 metres amb el centre situat a la UTM 4453850 737140 fus 30 Datum europeu.  
. Molí de la Font (Castelló) Superfície compresa dins d'un cercle de radi de 50 metres amb el centre situat a la UTM 4434617 756189 fus 30 Datum europeu.  
. Refugis d'hivern:  
. Avenc del Campillo (Tous) Superfície compresa dins d'un cercle de radi de 50 metres amb el centre situat a la UTM 4344609 700547 fus 30 Datum europeu.  
2. Reserves de fauna  
Conforme al que disposa el Decret 30/2004, de 27 de febrer, del Consell, es podran declarar reserves de fauna els espais que, contenint un hàbitat potencialment adequat per a les espècies objecte d'aquest pla, constituïsquen reductes aïllats no inclosos en espais que gaudisquen en l'actualitat d'un estatus de protecció, i en aquestes es podran dur a terme les actuacions de conservació pertinents per a la recuperació de la població de la rata penada de peus grans o de la rata penada de ferradura mitjana.  
Article 4. Definició de l'hàbitat  
Per a la rata penada de peus grans es defineix com a hàbitat les cavitats naturals o artificials on es refugien per a criar, hivernar, copular o descansar, i els llocs on s'alimenten que poden ser punts d'aigua embassada (llacunes, basses, tolles, etc.) que continguen com a mínim una superfície d'aigua de 100 m² i cursos d'aigua corrent tant estacionals com permanents que presenten superfícies calmes, amb cabals d'amplària mitjana superior a 1 metre. En ambdós casos la superfície no ha de quedar tancada per la vegetació.  
Per a la rata penada de ferradura mitjana es defineixen com les cavitats naturals o artificials on es refugien per a criar, hivernar, copular o descansar i les àrees amb vegetació de rambles i barrancs, boscos galeria de rius i rierols mediterranis i boscos escleròfils planifolis mediterranis on s'alimenten, especialment aquells que incloguen herbassars intercalats.  
Article 5. Règim de protecció de les àrees d'aplicació  
1. Normes de protecció  
En les àrees refugi definides en l'article 3.1 d'aquest decret, a més de la normativa específica existent per als espais naturals protegits o la genèrica d'aplicació en cavitats naturals subterrànies, es limitarà qualsevol actuació que puga comportar una alteració de l'hàbitat amb el consegüent perjudici per a les espècies i, en particular es prohibeix excepte autorització expressa de la Direcció General de Gestió del Medi Natural les activitats següents:  
a) Qualsevol activitat que puga ocasionar danys o molèsties a la flora, fauna i la resta de recursos naturals i culturals de l'àrea refugi.  
b) La recol·lecció de qualsevol resta de guano pel seu interés per a la conservació dels invertebrats.  
c) Qualsevol activitat que puga donar lloc a l'inici de processos erosius, amb el consegüent arrossegament de materials susceptibles de ser introduïts en el sistema subterrani.  
d) Qualsevol activitat que comporte moviment de terres o treballs d'excavació.  
e) L'activitat agrària en qualsevol de les seues modalitats, excepte aquelles que estiguen implantades en el moment de l'aprovació d'aquest decret.  
f) Les activitats extractives amb tècniques mineres, fins i tot els aprofitaments d'àrids que no requerisquen labor subterrània, ni ús d'explosius.  
g) Les activitats d'extracció d'aigües subterrànies, llevat de les que estiguen ja legalment implantades en el moment de l'aprovació del decret.  
h) L'abocament de qualsevol tipus de materials o residus.  
i) Les activitats que impliquen transformació de la cobertura vegetal, excepte aquelles actuacions que s'hajen de fer a zones habitades, d'esplai, de serveis, o qualsevol altra on calga mantenir la funcionalitat per a la qual havien sigut anteriorment condicionades.  
j) L'edificació de qualsevol tipus.  
k) L'execució de qualsevol tipus d'instal·lació en el desenvolupament subterrani de la cavitat.  
l) Qualsevol obra que produïsca sorolls o vibracions en l'interior de la cova.  
m) La utilització d'aparells productors de so, la pràctica de qualsevol activitat sorollosa i la utilització de flaixos fotogràfics en l'interior de la cavitat.  
n) La instal·lació de punts fixos de llum de qualsevol naturalesa, en especial els situats en les entrades de la cavitat o en l'interior d'aquesta.  
o) L'ús d'il·luminació amb carbur en qualsevol punt del desenvolupament subterrani de la cavitat.  
p) En els períodes més crítics per a la conservació de les poblacions de rates penades (dates d'accés limitat) queda restringit l'accés a l'interior de la cavitat. D'aquesta manera, es prohibeix l'accés als refugis d'estiu des del 16 de març fins al 15 d'octubre (ambdós inclusivament), i als refugis d'hivern des del 16 d'octubre fins al 15 de març de l'any següent (ambdós inclusivament).  
Amb independència de la tramitació a què estiga subjecta, l'avaluació ambiental (informe, estimació o declaració d'impacte ambiental o altres) de qualssevol actuacions, plans o projectes que, per les seues característiques o ubicació, puguen afectar les àrees definides en l'article 3 d'aquest decret, hauran d'avaluar amb especial atenció els efectes que sobre la conservació de la rata penada de peus grans i la rata penada de ferradura mitjana puguen derivar-se de la realització del projecte, com també esmentar expressament en la declaració corresponent l'efecte previst sobre les poblacions d'aquestes espècies.  
En el cas de les àrees establides en l'article 3 d'aquest decret l'àmbit del qual es trobe inclòs en el d'un espai natural protegit que dispose de pla d'ordenació dels recursos naturals o pla rector d'ús i gestió en vigor, les determinacions d'aquest decret tindran caràcter complementari, en especial per a aquells aspectes que no hagen sigut objecte específic de regulació en aquests plans. En el cas que l'espai protegit no dispose de normativa aprovada o aquesta es trobe en procés de revisió, els plans corresponents hauran d'incorporar les determinacions d'aquest decret.  
2. Actuacions en zones refugi:  
Per a aconseguir els objectius plantejats durant la vigència d'aquest Pla de recuperació han d'escometre's les següents actuacions en les àrees refugi definides en l'article 3.1. d'aquest decret:  
a) Instal·lació d'un tanca al voltant de la cavitat. Per al control de les visites en les dates d'accés limitat s'instal·larà un tanca perimetral. Aquesta tanca haurà d'estar instal·lada envoltant la boca de la cova i haurà de ser suficientment alta i rígida per a impedir el pas de persones però que permeta el trànsit lliure de les rates penades i d'altres vertebrats que puguen habitar en la cavitat.  
b) Instal·lació de cartells informatius. Tot tancament haurà d'acompanyar-se amb la instal·lació d'un cartell informatiu que explique les raons de la protecció. Aquest cartell haurà de fer menció de les dates de tancament de la cavitat, com també de la necessitat de la seua conservació.  
3. Reserves de fauna  
En les reserves de fauna per a la rata penada de peus grans i la rata penada de ferradura mitjana a què es refereix l'article 3.2. d'aquest decret, la normativa aplicable serà com a mínim la que figure en les normes de protecció aprovades en la seua declaració o, si no n'hi ha, la continguda en l'article 5.1 d'aquest decret.  
Article 6. Règim de protecció dels exemplars  
1. D'acord amb el que preveu l'article 31 de la Llei 4/1989, de 27 de març, de Conservació dels Espais Naturals i de la Flora i Fauna Silvestres, queda prohibit, amb caràcter general posseir, transportar, vendre, exposar per a la venda, importar o exportar exemplars vius o, i qualsevol activitat realitzada amb l'objecte de donar-los mort, capturar-los i perseguir-los.  
2. La tinença d'exemplars vius només s'autoritzarà amb fins d'investigació. La tinença d'exemplars morts o les seues restes podrà autoritzar-se també amb fins educatius. Aquesta autorització exclourà expressament la cessió a tercers.  
3. La captura d'exemplars en el medi natural amb fins d'investigació s'autoritzarà únicament quan estiga orientada directament a la conservació de l'espècie.  
Article 7. Mesures de restauració de l'hàbitat  
1. Per a recuperar la presència de les espècies dins de la seua àrea de distribució potencial, la Generalitat executarà projectes de restauració de l'hàbitat en àrees que reunisquen les característiques definides en l'article 4 d'aquest decret. D'altra banda, amb l'informe previ de la Conselleria d'Economia, Hisenda i Ocupació, s'habilitarà una línia de subvencions per al desenvolupament d'aquests treballs en les reserves de fauna creades per a la protecció de l'espècie.  
2. Quan no hi haja disponibilitat de terrenys, i siga necessari per no existir una altra manera per a evitar la destrucció dels seus hàbitats, se'n compraran.  
Article 8. Plans d'acció  
1. El Pla de recuperació es desenvoluparà mitjançant successius plans d'acció per a la conservació dels rates penades cavernícoles que, per períodes de vigència no superiors a cinc anys, concretaran els objectius que s'han d'aconseguir i les actuacions i els mitjans necessaris per a la seua aplicació.  
2. Totes les actuacions dels successius plans d'acció del Pla de recuperació de les espècies es duran a terme de forma continuada i per a aquelles accions que calga realitzar de manera puntual s'establiran fases d'execució en el corresponent pla d'acció.  
3. Per al desenvolupament de les actuacions previstes en aquests plans, amb l'informe previ de la Conselleria d'Economia, Hisenda i Ocupació, el Consell establirà la dotació de mitjans humans i materials necessaris i habilitarà els crèdits oportuns, sense perjudici de la col·laboració d'altres entitats públiques i privades que puguen tenir interés en la conservació d'aquesta espècie.  
4. El contingut d'aquests plans serà:  
a) Anàlisi de la situació d'ambdues espècies, distribució, estat de les poblacions i dels seus hàbitats, amenaces i avaluació de les actuacions de conservació executades prèviament.  
b) Seguiment periòdic de les poblacions de rates penades cavernícoles; serà imprescindible realitzar un cens mínim anual en les àrees refugi i en l'època de major ocupació per part d'aquestes.  
c) Desenvolupament d'altres línies d'investigació científica, sent prioritàries la determinació de l'ús de l'hàbitat, alimentació i efecte dels pesticides sobre les espècies de rates penades cavernícoles, impacte que els sistemes de tancament puguen tenir sobre les rates penades, els inventaris de les espècies de la fauna i la flora presents en les àrees d'actuació, i topografies i estudis climàtics de l'interior de les coves.  
d) Desenvolupament del programa de conservació dels hàbitats i de les poblacions amb determinació de les mesures que s'han d'adoptar i les competències per al seu compliment.  
e) Desenvolupament del programa de comunicació i educació ambiental.  
f) Desenvolupament del programa de participació, amb detall dels mecanismes necessaris per a fomentar-la.  
g) Desenvolupament del programa d'actuació amb indicació del calendari i fases d'execució, relació amb altres administracions, establiment d'acords i convenis, mesures legals i administratives complementàries i instruments financers requerits.  
h) Programa de seguiment: mesures de control del compliment del pla i dels seus objectius.  
5. Els successius plans d'acció que s'elaboren en desenvolupament d'aquest decret hauran de realitzar una estimació del compliment d'objectius, a través de l'avaluació dels indicadors exposats en l'article 12 d'aquest decret.  
Article 9. Execució dels plans  
1. Els plans d'acció seran elaborats per la Direcció General de Gestió del Medi Natural i aprovats per resolució del conseller de Territori i Habitatge.  
2. A l'efecte de coordinar la seua execució, la Direcció General de Gestió del Medi Natural designarà un tècnic per a realitzar-ne el seguiment.  
Article 10. Participació  
1. La Generalitat facilitarà la participació d'entitats públiques i privades en l'execució de les actuacions previstes en aquest decret o en els plans d'acció. Igualment, ha d'afavorir-se la modificació d'aquelles pràctiques que resulten perjudicials per a la conservació d'aquestes espècies.  
2. Haurà de donar-se prioritat a la difusió en els diferents estaments socials implicats en la conservació de la rata penada de peus grans i de la rata penada de ferradura mitjana fent insistència en la importància de la seua col·laboració en la conservació tant de l'hàbitat com de les espècies, de les mesures que s'han d'adoptar per a la protecció de l'hàbitat contingudes en aquest pla i a la vigilància del seu compliment.  
3. Es considera de particular interés la firma de convenis de col·laboració amb propietaris, federacions d'espeleologia o esports de muntanya i ajuntaments implicats. Una altra via possible de col·laboració és la declaració de reserves voluntàries de fauna en terrenys pertanyents a aquestes entitats. També podran ser subvencionades les inversions relacionades amb actuacions previstes en aquest decret o en els plans d'acció.  
4. Es consideraran prioritàries les propostes de les entitats l'àmbit d'actuació de les quals incloga les àrees descrites en els articles 3.1. i 3.2 d'aquest decret.  
Article 11. Autoritzacions i excepcions  
1. Les autoritzacions a què es refereixen els articles 5 i 6 hauran de ser emeses per la Direcció General de Gestió del Medi Natural. Aquestes autoritzacions s'hauran d'emetre en el termini màxim de dos mesos des de la data de recepció de la sol·licitud en l'òrgan competent.  
2. En el cas d'àrees d'aplicació o reserves de rata penada de peus grans o rata penada de ferradura mitjana compreses en l'àmbit d'espais naturals protegits, llocs de la Xarxa Natura 2000 i zones humides catalogades, les autoritzacions a què es refereix l'article 6 d'aquest decret hauran de disposar de l'informe previ emés per l'òrgan responsable de la gestió de l'espai corresponent.  
3. El règim d'excepció al marc general de protecció establit en els articles 5 i 6 serà el previst en l'article 28.2 de la Llei 4/1989, de 27 de març, de Conservació dels Espais Naturals i de la Flora i Fauna Silvestres. Les autoritzacions excepcionals previstes en l'article 28.3 de la llei esmentada correspondran a la Direcció General de Gestió del Medi Natural.  
DISPOSICIÓ TRANSITÒRIA  
Per als projectes d'interés general ja licitats abans de l'entrada en vigor d'aquest decret i que compten amb la declaració d'impacte ambiental favorable, en la qual s'hagen inclòs expressament mesures de conservació d'aquestes espècies o de les cavitats assenyalades en l'article 3, no s'aplicarà el que disposa l'article 5.1 d'aquest decret. No obstant això, la Direcció General de Gestió del Medi Natural, de la Conselleria de Territori i Habitatge, vetlarà per a garantir la major protecció d'aquestes espècies.  
DISPOSICIONS FINALS  
Primera  
Es faculta la conselleria competent en matèria de medi ambient per a dictar les disposicions necessàries per al desenvolupament i l'aplicació d'aquest decret.  
Segona  
Aquest decret entrarà en vigor l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat.  
València, 9 de juny de 2006  
El president de la Generalitat,  
FRANCISCO CAMPS ORTIZ  
El conseller de Territori i Habitatge,  
ESTEBAN GONZÁLEZ PONS  
ANNEX II  
Informació sobre les espècies objecte del pla  
1. Anàlisi de la situació actual  
1.1. Distribució geogràfica general  
La rata penada de peus grans està present de forma discontínua des de la península Ibèrica fins al mar Negre, i ocupa l'àrea d'influència litoral mediterrània i moltes de les illes mediterrànies majors. Així mateix, s'estén pel Pròxim Orient fins a Uzbequistan.  
A Europa es coneixen dos nuclis de població ben diferenciats, un distribuït per la zona dels Balcans i un altre, molt relicte, a l'oest del Mediterrani.  
A Espanya encara que hi ha nombroses observacions, es tracta en la seua majoria d'individus solitaris o xicotets grups no reproductors. Es reprodueix únicament en unes poques localitats de Catalunya, Comunitat Valenciana, Múrcia i Almeria.  
La rata penada de ferradura mitjana es distribueix de forma fragmentada per la ribera nord del Mediterrani, i hi ha poblacions en la meitat inferior de la península Ibèrica, extrem sud d'Itàlia i, aparentment, en quasi tota la península Balcànica, i el sud de Romania. Ocupa també tota la franja costanera del nord d'Àfrica, Palestina i el nord del desert d'Aràbia. A l'orient del Mediterrani està present des de tota l'Àsia Menor fins a la Transcaucàsia i les muntanyes Zagros a Iran.  
A la península Ibèrica s'estén al sud del sistema Central en l'occident i centre de la península, però falta en les elevacions, fins i tot lleugeres, dels sistemes muntanyosos Central, Ibèric, Bètic i Penibètic.  
1.2. Distribució detallada a la Comunitat Valenciana i estat de les poblacions  
Encara que a la Comunitat Valenciana no és especialment abundant, la població de la rata penada de peus grans es troba estimada en diversos milers d'exemplars, fet que contrasta amb la raresa trobada en territoris veïns. Un grup de tres localitats amb abundant població testifica la seua presència a la Plana Alta i l'Alcalatén castellonencs, en possible relació amb els cursos del riu Millars i la rambla de la Viuda, i els aiguamolls del Prat de Cabanes-Torreblanca. No es coneixen cites recents ni al Camp de Morvedre ni a l'Horta. La major part de les localitats conegudes se situen a la vall baixa del Xúquer i a la Safor, on es coneixen sis localitats de cria, tres de les quals ajunten més de 500 individus cadascuna, i una altra més de 300. Està present a tota la franja nord d'Alacant, i es coneix una colònia de reproducció al Montgó i una altra a la serra del Rincón de Don Pedro, al costat de la llacuna de Salinas.  
La rata penada de ferradura mitjana es coneix tan sols en una curta sèrie de localitats dins de la Comunitat Valenciana. Totes es localitzen a les terres baixes del territori. En la majoria d'aquestes tan sols es van observar un o uns pocs individus aïllats, o restes òssies. No sembla haver-hi poblacions estables a Alacant. Tan sols sembla relativament comuna a la vall baixa del Xúquer, on s'agrupen quasi totes les localitats conegudes. Encara ací, tan sols en dos refugis s'han observat més de 10 individus. A banda de les citacions d'aquesta àrea, a la província de València l'espècie tan sols s'ha observat a la cova Soterranya, a la serra Calderona, al nord de la província, on es va capturar un individu jove el 1986. A Castelló l'espècie tan sols es coneix de dues localitats. En una d'aquestes (cova d'Alt del Tossal de la Font, Vilafamés) tan sols es van trobar restes òssies. A l'altra (Forat d'en Ferràs, Orpesa) s'ha observat un xicotet nombre d'individus, que semblen reproduir-s'hi algun any.  
1.3. Amenaces de les poblacions i del seu hàbitat a la Comunitat Valenciana  
Igual que passa amb totes les espècies que conformen el grup de les rates penades cavernícoles, les causes de regressió d'ambdues espècies es troben relacionades amb l'alteració i destrucció d'aquests refugis i amb les molèsties ocasionades a les colònies durant les èpoques més crítiques del seu cicle vital.  
Els refugis amb condicions microclimàtiques adequades per a albergar grans concentracions d'aquestes espècies són escassos. S'ha descrit la desaparició o disminució d'algunes poblacions conegudes, com la de les Coves de Sant Josep de la Vall d'Uixó, refugi que albergava colònies de rata penada de peus grans, entre altres, i que van ser inhabilitades per a les rates penades a causa de dos factors, una reixa el disseny de la qual impedia el seu pas cap a l'interior i la urbanització de l'entorn de la cavitat. Ha desaparegut almenys una agrupació molt nombrosa d'ambdues espècies a Alberic a causa d'una altra reixa que impedia el pas de les rates penades a l'interior d'una cova i que va ser instal·lada per a evitar accidents per caigudes al seu interior. També s'han descrit disminucions per molèsties causades pels visitants a les coves en moments crítics de la reproducció, i s'han donat casos esporàdics de vandalisme en les colònies.  
La degradació i contaminació de les aigües superficials ha d'afectar la disponibilitat de recursos alimentaris, i per tant, ha de ser una de les majors amenaces per a l'espècie.  
1.4. Avaluació de les accions de conservació realitzades  
L'aprovació del projecte LIFE-Natura denominat Pla de conservació dels quiròpters a la Comunitat Valenciana l'any 2001, amb el finançament europeu consegüent, implica l'inici de la posada en marxa d'una sèrie d'actuacions encaminades a la recuperació de les poblacions, orientades a l'eliminació o reducció de les principals amenaces de l'espècie a la Comunitat Valenciana.  
Anteriorment a aquesta data ja es van realitzar actuacions encaminades a recopilar la informació existent sobre les poblacions de l'espècie i definir les mesures de conservació prioritàries.  
Amb el projecte Life-Natura esmentat, es duen a terme una sèrie d'accions encaminades a reduir o eliminar les amenaces que pesen sobre la població de la Comunitat Valenciana. Són les següents:  
. Investigació sobre l'ús de l'hàbitat i alimentació d'ambdues espècies.  
. Valoració de l'impacte dels pesticides d'origen agrícola sobre les rates penades.  
. Seguiment de les poblacions de rates penades a la Comunitat Valenciana.  
. Control i eliminació de les molèsties causades per presència humana en alguns refugis importants.  
. Programa de sensibilització i educació ambiental.  
Aquestes accions donen la informació necessària per a una millor gestió de l'hàbitat i a més es duen a terme actuacions que minimitzen els riscos per a les dues espècies.  
Fins a la data, això no obstant, estava pendent la creació d'un marc jurídic i normatiu que ordene totes les actuacions necessàries, de manera que aquestes no es duguen a terme de forma espontània i sense criteris constants. Finalment, es considera necessari establir un marc de participació reglada d'entitats públiques i privades en la conservació d'aquesta espècie, que permeta repartir esforços i iniciatives més enllà de l'administració ambiental.  
2. Mesures de conservació  
2.1. Establiment d'objectius  
Els objectius a llarg termini no poden ser altres que assegurar la supervivència de les espècies, mantenint poblacions estables en diferents localitats de la seua àrea de distribució. A mitjà termini ens marquem els objectius següents:  
. Posseir els millors coneixements possibles sobre la distribució, ocupació dels refugis i l'ús de l'hàbitat d'ambdues espècies.  
. Assegurar i millorar les condicions dels refugis coneguts més importants.  
2.2. Mesures directes de protecció de les espècies  
Ha de donar-se prioritat en la vigilància i el control de les molèsties causades per la presència humana en els refugis més importants. S'han de realitzar plans de control i seguiment d'aquestes molèsties per a salvaguardar les poblacions existents.  
S'ha d'estudiar la conveniència de la instal·lació d'algun tipus de protecció física que permeta el control de les visites. La instal·lació de tancaments, encara que pot resultar difícil per la localització de les entrades als refugis, es considera de gran importància per a evitar les molèsties en les dates de cria i hivernació.  
2.3. Mesures de conservació i restauració de l'hàbitat  
D'acord amb la legislació vigent en matèria de conservació de la natura, ha de donar-se prioritat a la protecció de les espècies en el seu medi natural. Amb la premissa que resulta sempre més efectiu i més econòmic el manteniment i la millora de l'hàbitat existent que la inversió per a la creació de nous hàbitats, s'estableix que el criteri prioritari serà la conservació dels hàbitats actualment existents, aplicant al màxim tota la legislació vigent.  
Haurà de donar-se prioritat a la difusió en els diferents estaments socials implicats en la conservació de la rata penada de peus grans i de la rata penada de ferradura mitjana (a nivell local, propietaris, agricultors i agents de l'autoritat) fent insistència en la importància de la seua col·laboració en la conservació tant de l'hàbitat com de les espècies, de les mesures que s'han d'adoptar per a la protecció de l'hàbitat contingudes en aquest pla i a la vigilància del seu compliment. Igualment, s'ha d'afavorir, mitjançant subvencions o convenis, la modificació d'aquelles pràctiques que resulten perjudicials per a la conservació d'aquestes espècies.  
Finalment, cal controlar les actuacions dels organismes públics que puguen alterar l'hàbitat de la rata penada de peus grans i de la rata penada de ferradura mitjana, mitjançant el compliment de la normativa d'impacte ambiental corresponent.  
Quan resulte estrictament necessari, per no existir una altra manera per a evitar la destrucció dels seus hàbitats, es compraran terrenys.  
2.4. Desenvolupament de programes d'investigació i educatius  
La investigació científica ha de proveir els coneixements necessaris per a totes les actuacions de maneig tant de l'hàbitat com de les espècies, per la qual cosa ha de ser un motor fonamental de tot pla de recuperació. La investigació científica ha d'anar encaminada a obtenir les dades necessàries en cada fase del programa i desenvolupar-se en funció de l'evolució de les poblacions i de la seua distribució en les distintes àrees estipulades.  
Es consideren prioritàries les investigacions sobre l'ús de l'hàbitat, requeriments ecològics, determinació d'aquells paràmetres de l'hàbitat que són determinants per al seu ús, relacions entre els diferents refugis, estudis sobre interaccions interespecífiques i intraespecífiques, sobre ecologia tròfica, moviments de les poblacions, etc.  
Tant els objectius com el desenvolupament i els resultats del Pla de recuperació han de fer-se públics per a obtenir un suport social a la seua execució, sense el qual és difícil que arribe a complir-se amb l'èxit esperat.  
Hauran de realitzar-se tant campanyes genèriques dirigides a la població en general, com altres específiques destinades a tractar aspectes concrets del pla i dirigides als sectors més relacionats amb aquestes espècies, especialment als agents de l'autoritat encarregats de la vigilància del seu compliment i als afectats per les mesures (propietaris de coves, federacions i clubs d'espeleòlegs i altres esports a l'aire lliure, empreses d'activitats d'aventura, etc.).  
Independentment, es realitzarà la difusió del pla i dels seus resultats en ambients científics i tècnics mitjançant les publicacions especialitzades que es consideren més oportunes.  
3. Programa d'actuacions  
3.1. Plans d'acció  
L'execució concreta de les mesures relacionades en l'apartat anterior depén de l'existència de suficients mitjans humans i materials, com també de l'evolució d'ambdues espècies.  
Per aquest motiu, resulta preferible no realitzar un únic programa d'actuacions, sinó que periòdicament s'aproven plans d'acció que establisquen tant els objectius com les actuacions que s'han de desenvolupar i detallen els mitjans humans i financers destinats a aquests fins.  
Totes les actuacions dels successius plans d'acció del Pla de recuperació de les espècies s'hauran de dur a terme de forma continuada i per a aquelles accions que calga realitzar de manera puntual s'hauran d'establir fases d'execució en el corresponent pla d'acció.  
3.2. Relació amb altres administracions  
Es considera necessari l'establiment de convenis de col·laboració o acords, amb ajuntaments, propietaris de terrenys i administracions amb competències substantives, per a la realització de treballs de gestió o restauració de l'hàbitat, campanyes de divulgació, etc.  
3.3. Instruments financers requerits  
Totes les accions que s'han de realitzar dins dels successius plans d'acció estaran finançades a càrrec del pressupost de la Conselleria de Territori i Habitatge, sense que això implique l'exclusió de finançament per part d'altres administracions o altres programes d'inversió.  
La Conselleria de Territori i Habitatge assignarà a aquest programa el personal necessari per a l'adequada execució.  
4. Avaluació del pla  
4.1. Objectiu  
Es tracta d'avaluar, d'una banda, el compliment del pla i, d'una altra, l'adequació de les mesures contingudes en aquest i les accions realitzades al compliment dels objectius marcats.  
Es considera que la millor forma d'avaluar el pla és realitzar un seguiment que aporte informació sobre la situació de les espècies en el seu medi natural, i per tant, de l'avaluació del seu risc d'extinció mitjançant censos i prospeccions periòdiques en el medi.  
Això no obstant, hi ha altres indicadors que poden donar informació sobre el compliment total o parcial dels objectius del pla i que es detallen a continuació. Els successius plans d'acció que s'elaboren en desenvolupament d'aquest decret hauran de realitzar una estimació del compliment d'objectius, mitjançant l'avaluació d'aquests indicadors.  
4.2. Indicadors de compliment d'objectius  
Poden considerar-se com a indicadors del compliment dels objectius establits els factors següents:  
. Augment en el nombre de femelles reproductores, ja que això implica un augment de la qualitat de l'hàbitat utilitzat i una disminució del risc de perill d'extinció.  
. Augment del nombre de cavitats ocupades per la rata penada de peus grans o la rata penada de ferradura mitjana amb reproducció comprovada i en anys consecutius ja que és signe de colonització de noves zones i, per tant, de reducció de factors negatius en el seu hàbitat i disminució del perill d'extinció per expansió de les poblacions en un nombre més gran de refugis.  
. Augment del nombre d'exemplars a la Comunitat Valenciana, com a mesura d'estabilitat en la qualitat de l'hàbitat ocupat per aquestes espècies.  
. Augment en el nombre de convenis i acords establits, la qual cosa equival a una major disponibilitat de mitjans humans i materials amb què dur a terme treballs de protecció dels refugis i restauració de l'hàbitat per a adaptar-lo a les necessitats de l'espècie.  
5. Mecanismes de participació  
La Generalitat facilitarà la participació d'entitats públiques i privades en l'execució dels plans d'acció per a la conservació d'aquestes espècies. Es considera de particular interés la firma de convenis de col·laboració amb propietaris, federacions d'espeleologia o esports de muntanya i ajuntaments implicats.  
Una altra via possible de col·laboració és la declaració de reserves voluntàries de fauna en terrenys pertanyents a aquestes entitats.  
Es consideraran prioritàries les propostes de les entitats l'àmbit d'actuació de les quals incloga les àrees descrites en els articles 3.1 i 3.2 del Decret del Pla de Recuperació.  
Així mateix, podran ser subvencionades les inversions relacionades amb actuacions previstes en aquest decret o en els plans d'acció.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5279, del 13-06-2006 (2006/7015)

DECRETO 82/2006, de 9 de junio, del Consell, por el que se aprueba el Plan de Recuperación del Murciélago Ratonero Patudo y del Murciélago Mediano de Herradura en la Comunitat Valenciana.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**VIGENTE**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/d/2006/06/09/82/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   5279

Fecha DOGV
:   13-06-2006

Sección del DOGV
:   I. DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   2006/7015

CVE


Fecha del documento
:   09-06-2006

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Decreto

Corrección de errores

Análisis jurídico

 Descriptores 

:   * [especie protegida](javascript:void(0))
    * [mamífero salvaje](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))
    * [protección de la fauna](javascript:void(0))

DECRETO 82/2006, de 9 de junio, del Consell, por el que se aprueba el Plan de Recuperación del Murciélago Ratonero Patudo y del Murciélago Mediano de Herradura en la Comunitat Valenciana. [2006/F7015]  
En la Comunitat Valenciana existe una gran diversidad de especies de murciélagos si lo comparamos con otras regiones de Europa. De las 22 especies registradas hasta la fecha, 11 se refugian en cuevas y simas de excepcionales características, donde existen temperaturas y humedades relativas especialmente altas.  
Entre las especies cavernícolas existen dos, el murciélago ratonero patudo (Myotis capaccinii) y el murciélago mediano de herradura (Rhinolophus mehelyi), cuya supervivencia depende en gran medida de la protección urgente del medio donde habitan, las cuevas y las áreas de agua dulce y vegetación de ribera donde se alimentan. En la Comunitat Valenciana las prospecciones realizadas desde 1998 hasta 2004 confirman la presencia de estas dos especies únicamente en 18 de las más de 10.000 cuevas conocidas en el territorio. Las excepcionales características del microclima interior de estas 18 cavidades y su cercanía a buenas zonas de ribera y humedales todavía bien conservados las hacen indispensables para la conservación de dichas especies.  
Esta alarmante situación ha obligado a incluir a ambas especies en la máxima categoría de amenaza: en peligro de extinción, dentro de la legislación de la Comunitat Valenciana (Decreto 32/2004, de 27 de febrero, del Consell, por el que se crea y regula el Catálogo Valenciano de Especies de Fauna Amenazadas). Debido a la ausencia de poblaciones estables en otras regiones del territorio español, el murciélago ratonero patudo también ha sido recientemente incluido en la categoría de en peligro de extinción dentro del Catálogo Nacional de Especies Amenazadas, Orden MAM/2784/2004, de 28 de mayo, por la que se excluye y cambian de categoría determinadas especies en el Catálogo Nacional de Especies Amenazadas.  
El murciélago ratonero patudo y el murciélago mediano de herradura son especies catalogadas en peligro de extinción por el Decreto 32/2004, del Consell, por el que se crea y regula el Catálogo Valenciano de Especies de Fauna Amenazadas, y se establecen categorías y normas para su protección.  
La necesidad legal de aprobar un régimen de protección para estas especies de murciélagos, previsto en el artículo 31.2 de la Ley 4/1989, de 27 de marzo, de Conservación de los Espacios Naturales y de la Flora y Fauna Silvestres, se refuerza por el valor emblemático que ha tenido la figura del murciélago en la historia de la región valenciana, por la situación especial que presentan algunas sus poblaciones, así como por la responsabilidad de la Generalitat en mantener la presencia de estas especies en nuestra Comunitat. A este respecto, en el caso del murciélago ratonero patudo, la Comunitat Valenciana alberga en torno a la mitad de la población de toda la Península Ibérica.  
Por todo ello, cumplidos los trámites procedimentales previstos en el artículo 49 bis de la Ley de Gobierno Valenciano, a propuesta del conseller de Territorio y Vivienda y previa deliberación del Consell, en la reunión del día 9 de junio de 2006,  
DECRETO  
Artículo 1. Objeto  
1. En cumplimiento de lo dispuesto en el artículo 4.a) del Decreto 32/2004, de 27 de febrero, del Consell, por el que se crea y regula el Catálogo Valenciano de Especies de Fauna Amenazadas, el objeto del presente Decreto es el establecimiento de un régimen especial de protección del murciélago ratonero patudo, el murciélago mediano de herradura y de sus hábitats, ordenar las acciones necesarias para asegurar el mantenimiento de sus poblaciones dentro del área de distribución, asegurar su presencia futura en el medio natural y alejar a ambas especies del peligro de extinción. Todo ello viene justificado por la situación y características de las especies, que se detallan en el anexo II de esta disposición.  
2. Corresponde a la Conselleria competente en materia de medio ambiente asegurar el cumplimiento de este Plan en la Comunitat Valenciana.  
Artículo 2. Ámbito  
El presente Decreto será de aplicación en todo el territorio de la Comunitat Valenciana en lo que se refiere a la protección de los ejemplares del murciélago ratonero patudo y del murciélago mediano de herradura, y en las zonas de aplicación definidas en el artículo 3 en lo que se refiere a la protección de su hábitat.  
Artículo 3. Áreas de aplicación  
Las medidas de protección y regeneración del hábitat previstas en el presente Plan se aplicarán en ámbitos que a continuación se especifican:  
1. Áreas refugio  
Se consideran áreas refugio del murciélago ratonero patudo y del murciélago mediano de herradura en la Comunitat Valenciana aquellos refugios (cavidades naturales o artificiales) que albergan o han albergado en los últimos 5 años poblaciones relevantes de alguna de las especies objeto de este plan, y están formadas por la totalidad del desarrollo subterráneo de la cavidad más una zona periférica de 50 m de radio desde cada boca de la cavidad, cuya preservación se considera de capital importancia para la conservación de la especie y su población en la Comunitat Valenciana. La delimitación de dichas zonas se incluye como anexo I a esta disposición y son las siguientes:  
. Refugios de verano y de invierno:  
. Cova de les Rates Penades (Rótova). Superficie comprendida dentro de un círculo de radio de 50 metros con el centro situado en la UTM 4313048 736371 huso 30 Datum europeo.  
Sima de les Gralles (Tous) Superficie comprendida dentro de un círculo de radio de 50 metros con el centro situado en la UTM 4332219 701819 huso 30 Datum europeo.  
. Cova de l'Ocre (Lucena del Cid) Superficie comprendida dentro de un círculo de radio de 50 metros con el centro situado en la UTM 4442323 732542 huso 30 Datum europeo.  
. Cova de les Meravelles (Alzira) Superficie comprendida dentro de un círculo de radio de 50 metros con el centro situado en la UTM 4333945 722734 huso 30 Datum europeo.  
. Túnel de Canals (Canals) Superficie comprendida dentro de un círculo de radio de 50 metros con el centro situado en la UTM 4311707 710204 huso 30 Datum europeo.  
. Refugios de verano:  
. Cova de la Moneda (Cotes). Superficie comprendida dentro de un círculo de radio de 50 metros con el centro situado en la UTM 4326049 706583 huso 30 Datum europeo.  
. Cova de les Meravelles (Llombai). Superficie comprendida dentro de un círculo de radio de 50 metros con el centro situado en la UTM 4354736 708328 huso 30 Datum europeo.  
. Cova de les Meravelles (Castellón). Superficie comprendida dentro de un círculo de radio de 50 metros con el centro situado en la UTM 4434953 742531 huso 30 Datum europeo.  
Sima Borreguillos (Salinas) Superficie comprendida dentro de un círculo de radio de 50 metros con el centro situado en la UTM 4261708 681036 huso 30 Datum europeo.  
. Cova de la Punta de Benimàquia (Dénia) Superficie comprendida dentro de un círculo de radio de 50 metros con el centro situado en la UTM 4301645 766269 huso 30 Datum europeo.  
. Cova Joliana (Alcoy). Superficie comprendida dentro de un círculo de radio de 50 metros con el centro situado en la UTM 4284243 720680 huso 30 Datum europeo.  
. Avenc Barratxina (Jijona). Superficie comprendida dentro de un círculo de radio de 50 metros con el centro situado en la UTM 4272535 715676 huso 30 Datum europeo.  
. Forat d'en Ferràs (Oropesa del Mar). Superficie comprendida dentro de un círculo de radio de 50 metros con el centro situado en la UTM 4442252 764937 huso 30 Datum europeo.  
. Túnel del Carcalín (Buñol) Superficie comprendida dentro de dos círculos de radio de 50 metros con los centros situados en las UTM 4365469 689031 y 4365403 688916 huso 30 Datum europeo.  
. Avenc del Puntal de Mateu (Náquera) Superficie comprendida dentro de un círculo de radio de 50 metros con el centro situado en la UTM 4393729 722639 huso 30 Datum europeo.  
. Cova Obscura (Atzeneta del Maestrat) Superficie comprendida dentro de un círculo de radio de 50 metros con el centro situado en la UTM 4453850 737140 huso 30 Datum europeo.  
. Molí de la Font (Castellón) Superficie comprendida dentro de un círculo de radio de 50 metros con el centro situado en la UTM 4434617 756189 huso 30 Datum europeo.  
. Refugios de invierno:  
. Sima del Campillo (Tous) Superficie comprendida dentro de un círculo de radio de 50 metros con el centro situado en la UTM 4344609 700547 huso 30 Datum europeo.  
2. Reservas de fauna  
Conforme a lo dispuesto en el Decreto 30/2004, de 27 de febrero, del Consell, se podrán declarar reservas de fauna los espacios que, conteniendo un hábitat potencialmente adecuado para las especies objeto de este Plan, constituyan reductos aislados no incluidos en espacios que gocen en la actualidad de un estatus de protección, y en las mismas se podrán llevar a cabo las actuaciones de conservación pertinentes para la recuperación de la población del murciélago ratonero patudo o del murciélago mediano de herradura.  
Artículo 4. Definición del hábitat  
Para el murciélago ratonero patudo se define como hábitat las cavidades naturales o artificiales donde se refugian para criar, hibernar, copular o descansar, y los lugares donde se alimentan que pueden ser puntos de agua embalsada (lagunas, balsas, charcas, etc.) que contengan como mínimo una superficie de agua de 100 m² y cursos de agua corriente tanto estacionales como permanentes que presenten superficies calmas, con caudales de anchura media superior a 1 metro. En ambos casos la superficie no debe quedar cerrada por la vegetación.  
Para el murciélago mediano de herradura se definen como las cavidades naturales o artificiales donde se refugian para criar, hibernar, copular o descansar y las áreas con vegetación de ramblas y barrancos, bosques galería de ríos y arroyos mediterráneos y bosques esclerófilos planifolios mediterráneos donde se alimentan, especialmente aquéllos que incluyan herbazales intercalados.  
Artículo 5. Régimen de protección de las áreas de aplicación  
1. Normas de protección  
En las áreas refugio definidas en el artículo 3.1.del presente Decreto, además de la normativa específica existente para los espacios naturales protegidos o la genérica de aplicación en cavidades naturales subterráneas, se limitará cualquier actuación que pueda suponer una alteración del hábitat con el consiguiente perjuicio para las especies y, en particular se prohíbe salvo autorización expresa de la Dirección General de Gestión del Medio Natural las siguientes actividades:  
a) Cualquier actividad que pueda ocasionar daños o molestias a la flora, fauna y demás recursos naturales y culturales del área refugio.  
b) La recolección de cualquier resto de guano por su interés para la conservación de los invertebrados.  
c) Cualquier actividad que pueda dar lugar al inicio de procesos erosivos, con el consiguiente arrastre de materiales susceptibles de ser introducidos en el sistema subterráneo.  
d) Cualquier actividad que suponga movimiento de tierras o trabajos de excavación.  
e) La actividad agraria en cualquiera de sus modalidades, excepto aquéllas que estén implantadas en el momento de la aprobación de este decreto.  
f) Las actividades extractivas con técnicas mineras, incluso los aprovechamientos de áridos que no requieran labor subterránea, ni uso de explosivos.  
g) Las actividades de extracción de aguas subterráneas, salvo las que estén ya legalmente implantadas en el momento de la aprobación de este decreto.  
h) El vertido de cualquier tipo de materiales o residuos  
i) Las actividades que supongan transformación de la cobertura vegetal, con la salvedad de aquellas actuaciones que deban realizarse en zonas habitadas, de esparcimiento, de servicios, o cualquier otra donde sea preciso mantener la funcionalidad para las que fueron anteriormente acondicionadas.  
j) La edificación de cualquier tipo.  
k) La ejecución de cualquier tipo de instalación en el desarrollo subterráneo de la cavidad.  
l) Cualquier obra que produzca ruidos o vibraciones en el interior de la cueva.  
m) La utilización de aparatos productores de sonido, la práctica de cualquier actividad ruidosa y la utilización de flashes fotográficos en el interior de la cavidad.  
n) La instalación de puntos fijos de luz de cualquier naturaleza, en especial los situados en las entradas de la cavidad o en el interior de ésta.  
o) El uso de iluminación con carburo en cualquier punto del desarrollo subterráneo de la cavidad.  
p) En los períodos más críticos para la conservación de las poblaciones de murciélagos (fechas de acceso limitado) queda restringido el acceso al interior de la cavidad. De esta manera, se prohíbe el acceso a los refugios de verano desde el 16 de marzo hasta el 15 de octubre (ambos inclusive), y a los refugios de invierno desde el 16 de octubre hasta el 15 de marzo del año siguiente (ambos inclusive).  
Con independencia de la tramitación a que estuviese sujeta, la evaluación ambiental (informe, estimación ó declaración de impacto ambiental u otras) de cualesquiera actuaciones, planes o proyectos que, por sus características o ubicación, pudieran afectar a las áreas definidas en el artículo 3 del presente Decreto, deberán evaluar con especial atención los efectos que sobre la conservación del murciélago ratonero patudo y del murciélago mediano de herradura pudieran derivarse de la realización del proyecto, así como mencionar expresamente en la declaración correspondiente el efecto previsto sobre las poblaciones de estas especies.  
En el caso de las áreas establecidas en el artículo 3 del presente decreto cuyo ámbito se encuentre incluido en el de un espacio natural protegido que cuente con Plan de Ordenación de los Recursos Naturales o Plan Rector de Uso y Gestión en vigor, las determinaciones de este decreto tendrán carácter complementario, en especial para aquellos aspectos que no hayan sido objeto específico de regulación en estos planes. En caso de que el espacio protegido no cuente con normativa aprobada o ésta se encuentre en proceso de revisión, los planes correspondientes deberán incorporar las determinaciones de este decreto.  
2. Actuaciones en zonas refugio:  
Para lograr los objetivos planteados durante la vigencia de este Plan de recuperación han de acometerse las siguientes actuaciones en las áreas refugio definidas en el artículo 3.1. del presente Decreto:  
a) Instalación de un vallado alrededor de la cavidad. Para el control de las visitas en las fechas de acceso limitado se instalará un vallado perimetral. Dicho vallado deberá estar instalado rodeando la boca de la cueva y deberá ser suficientemente alto y rígido para impedir el paso de personas pero permitiendo el tránsito libre de los murciélagos y de otros vertebrados que pudieran habitar en la cavidad.  
b) Instalación de carteles informativos. Todo cerramiento deberá acompañarse con la instalación de un cartel informativo que explique las razones de la protección. Dicho cartel deberá hacer mención de las fechas de cierre de la cavidad, así como la necesidad de su conservación.  
3. Reservas de fauna  
En las reservas de fauna para el murciélago ratonero patudo y el murcielago mediano de herradura a que se refiere el artículo 3.2. del presente Decreto, la normativa aplicable será como mínimo la que figure en las normas de protección aprobadas en su declaración o, en su defecto, la contenida en el artículo 5.1 del presente Decreto.  
Artículo 6. Régimen de protección de los ejemplares  
1. Conforme a lo previsto en el artículo 31 de la Ley 4/1989, de 27 de marzo, de Conservación de los Espacios Naturales y de la Flora y Fauna Silvestres, queda prohibido con carácter general poseer, transportar, vender, exponer para la venta, importar o exportar ejemplares vivos o, y cualquier actividad realizada con el objeto de darles muerte, capturarlos y perseguirlos.  
2. La tenencia de ejemplares vivos sólo se autorizará con fines de investigación. La tenencia de ejemplares muertos o sus restos podrá autorizarse también con fines educativos. Esta autorización excluirá expresamente la cesión a terceros.  
3. La captura de ejemplares en el medio natural con fines de investigación se autorizará únicamente cuando esté orientada directamente a la conservación de la especie.  
Artículo 7. Medidas de restauración del hábitat  
1. Para recuperar la presencia de las especies dentro de su área de distribución potencial, la Generalitat ejecutará proyectos de restauración del hábitat en áreas que reúnan las características definidas en el artículo 4. del presente Decreto. Por otra parte, previo informe de la Conselleria de Economía, Hacienda y Empleo, se habilitará una línea de subvenciones para el desarrollo de estos trabajos en las reservas de fauna creadas para la protección de la especie.  
2. Cuando no exista disponibilidad de terrenos, y sea necesario por no existir otra manera para evitar la destrucción de sus hábitats, se procederá a la compra de los mismos.  
Artículo 8. Planes de acción  
1. El Plan de recuperación se desarrollará mediante sucesivos planes de acción para la conservación de los murciélagos cavernícolas que, por periodos de vigencia no superiores a cinco años, concretarán los objetivos a alcanzar y las actuaciones y medios necesarios para su aplicación.  
2. Todas las actuaciones de los sucesivos planes de acción del Plan de recuperación de las especies se llevarán a cabo de forma continuada y para aquellas acciones que fuese necesario realizar de manera puntual se establecerán fases de ejecución en el correspondiente plan de acción.  
3. Para el desarrollo de las actuaciones previstas en estos planes, previo informe de la Conselleria de Economía, Hacienda y Empleo, el Consell establecerá la dotación de medios humanos y materiales necesarios y habilitará los créditos oportunos, sin perjuicio de la colaboración de otras entidades públicas y privadas que puedan tener interés en la conservación de esta especie.  
4. El contenido de estos planes será:  
a) Análisis de la situación de ambas especies, distribución, estado de las poblaciones y de sus hábitats, amenazas y evaluación de las actuaciones de conservación ejecutadas previamente.  
b) Seguimiento periódico de las poblaciones de murciélagos cavernícolas, siendo imprescindible realizar un censo mínimo anual en las áreas refugio y en la época de mayor ocupación por parte de los mismos.  
c) Desarrollo de otras líneas de investigación científica, siendo prioritarias la determinación del uso del hábitat, alimentación y efecto de los pesticidas sobre las especies de murciélagos cavernícolas, impacto que los sistemas de cierre pudieran tener sobre los murciélagos, los inventarios de las especies de la fauna y la flora presentes en las áreas de actuación, y topografías y estudios climáticos del interior de las cuevas.  
d) Desarrollo del programa de conservación de los hábitats y de las poblaciones con determinación de las medidas a adoptar y competencias para su cumplimiento.  
e) Desarrollo del programa de comunicación y educación ambiental.  
f) Desarrollo del programa de participación, con detalle de los mecanismos necesarios para fomentarla.  
g) Desarrollo del programa de actuación con indicación del calendario y fases de ejecución, relación con otras administraciones, establecimiento de acuerdos y Convenios, medidas legales y administrativas complementarias e instrumentos financieros requeridos.  
h) Programa de seguimiento: medidas de control del cumplimiento del plan y de sus objetivos.  
5. Los sucesivos planes de acción que se elaboren en desarrollo de este decreto deberán realizar una estimación del cumplimiento de objetivos, a través de la evaluación de los indicadores expuestos en el artículo 12 del presente Decreto.  
Artículo 9. Ejecución de los planes  
1. Los planes de acción serán elaborados por la Dirección General de Gestión del Medio Natural y aprobados por Resolución del conseller de Territorio y Vivienda.  
2. A efectos de coordinar su ejecución, la Dirección General de Gestión del Medio Natural designará un técnico para realizar su seguimiento.  
Artículo 10. Participación  
1. La Generalitat facilitará la participación de entidades públicas y privadas en la ejecución de las actuaciones previstas en este decreto o en los planes de acción. Igualmente, debe procederse al favorecimiento de la modificación de aquellas prácticas que resulten perjudiciales para la conservación de estas especies.  
2. Deberá darse prioridad a la difusión en los diferentes estamentos sociales implicados en la conservación del murciélago ratonero patudo y del murciélago mediano de herradura, haciendo hincapié en la importancia de su colaboración en la conservación tanto del hábitat como de las especies, de las medidas a adoptar para la protección del hábitat contenidas en este plan y a la vigilancia de su cumplimiento.  
3. Se considera de particular interés la firma de convenios de colaboración con propietarios, federaciones de espeleología o deportes de montaña y ayuntamientos implicados. Otra vía posible de colaboración es la declaración de reservas voluntarias de fauna en terrenos pertenecientes a estas entidades. También podrán ser subvencionadas las inversiones relacionadas con actuaciones previstas en este decreto o en los planes de acción.  
4. Se considerarán prioritarias las propuestas de las entidades cuyo ámbito de actuación incluya las áreas descritas en los artículos 3.1. y 3.2 del presente decreto.  
Artículo 11. Autorizaciones y excepciones  
1. Las autorizaciones a las que se refieren los artículos 5 y 6 deberán ser emitidas por la Dirección General de Gestión del Medio Natural. Dichas autorizaciones se emitirán en el plazo máximo de dos meses desde la fecha de recepción de la solicitud en el órgano competente.  
2. En el caso de áreas de aplicación ó reservas de murciélago ratonero patudo o murciélago mediano de herradura comprendidas en el ámbito de espacios naturales protegidos, lugares de la Red Natura 2000 y zonas húmedas catalogadas, las autorizaciones a que se refieren el artículo 6 del presente Decreto contarán con informe previo emitido por el órgano responsable de la gestión del espacio correspondiente.  
3. El régimen de excepción al marco general de protección establecido en los artículos 5 y 6, será el previsto en el artículo 28.2 de la Ley 4/1989, de 27 de marzo, de Conservación de los Espacios Naturales y de la Flora y Fauna Silvestres. Las autorizaciones excepcionales previstas en el artículo 28.3 de la mencionada ley corresponderán a la Dirección General de Gestión del Medio Natural.  
DISPOSICIÓN TRANSITORIA  
Para los proyectos de interés general ya licitados antes de la entrada en vigor de este decreto y que cuenten con declaración de impacto ambiental favorable, en la que se haya contemplado expresamente medidas de conservación de estas especies o de las cavidades señaladas en el artículo 3, no será de aplicación lo dispuesto en el artículo 5.1 de este decreto. No obstante, la Dirección General de Gestión del Medio Natural, de la Conselleria de Territorio y Vivienda, velará para garantizar la mayor protección de estas especies.  
DISPOSICIONES FINALES  
Primera  
Se faculta a la conselleria competente en materia de medio ambiente para dictar las disposiciones necesarias para el desarrollo y aplicación del presente decreto.  
Segunda  
El presente decreto entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat.  
Valencia, 9 de junio de 2006  
El president de la Generalitat,  
FRANCISCO CAMPS ORTIZ  
El conseller de Territorio y Vivienda,  
ESTEBAN GONZÁLEZ PONS  
ANEXO II  
Información sobre las especies objeto del plan  
1. Análisis de la situación actual  
1.1. Distribución geográfica general  
El murciélago ratonero patudo está presente de forma discontinua desde la península Ibérica hasta el mar Negro, ocupando el área de influencia litoral mediterránea y muchas de las islas mediterráneas mayores. Asimismo se extiende por Próximo Oriente hasta Uzbequistán.  
En Europa se conocen dos núcleos de población bien diferenciadas, una distribuida por la zona de los Balcanes y otra muy relicta en el oeste del Mediterráneo.  
En España aunque existen numerosas observaciones, se trata en su mayoría de individuos solitarios o pequeños grupos no reproductores. Se reproduce únicamente en unas pocas localidades de Cataluña, Comunitat Valenciana, Murcia y Almería.  
El murciélago mediano de herradura se distribuye de forma fragmentada por ribera norte del Mediterráneo, existiendo poblaciones en la mitad inferior de la península Ibérica, extremo sur de Italia y, aparentemente, en casi toda la península Balcánica, y el sur de Rumanía. Ocupa también toda la franja costera del norte de Africa, Palestina y el norte del desierto de Arabia. Al oriente del Mediterráneo está presente desde toda el Asia Menor hasta la Transcaucasia y los montes Zagros en Irán.  
En la península Ibérica se extiende al sur del sistema Central en el occidente y centro de la península, pero falta en las elevaciones, incluso ligeras, de los sistemas montañosos Central, Ibérico, Bético y Penibético.  
1.2. Distribución detallada en la Comunitat Valenciana y estado de las poblaciones  
Aunque en la Comunitat Valenciana no es especialmente abundante, la población del murciélago ratonero patudo se halla estimada en varios miles de ejemplares contrastando con la rareza encontrada en territorios vecinos. Un grupo de tres localidades con abundante población atestigua su presencia en la Plana Alta y l'Alcalatén castellonenses, en posible relación con los cursos del río Mijares y la rambla de la Viuda, y los humedales del Prat de Cabanes-Torreblanca. No se conocen citas recientes ni en el Camp de Morvedre ni en l'Horta. La mayor parte de las localidades conocidas se sitúan en el valle bajo del Júcar y en la Safor, donde se conocen seis localidades de cría, tres de las cuales juntan más de 500 individuos cada una, y otra más de 300. Está presente en toda la franja norte de Alicante, conociéndose una colonia de reproducción en el Montgó y otra en la Sierra del Rincón de Don Pedro, junto a la laguna de Salinas.  
El murciélago mediano de herradura se conoce tan sólo en una corta serie de localidades dentro de la Comunitat Valenciana. Todas ellas se localizan en las tierras bajas del territorio. En la mayoría de ellas tan sólo se observaron uno o unos pocos individuos aislados, o restos óseos. No parecen existir poblaciones estables en Alicante. Tan sólo parece relativamente común en el bajo valle del Júcar, donde se agrupan casi todas las localidades conocidas. Aún aquí, tan sólo en dos refugios han sido observados más de 10 individuos. Aparte de las citas de esta área, en la provincia de Valencia la especie tan sólo se ha observado en la Cova Soterranya, en la Sierra Calderona, al norte de la provincia, donde fue capturado un individuo joven en 1986. En Castellón la especie tan sólo se conoce de dos localidades. En una de ellas (Cova d'Alt del Tossal de la Font, Vilafamés) tan sólo se encontraron restos óseos. En la otra (Forat d'en Ferràs, Orpesa) se ha observado un pequeño número de individuos, que parecen reproducirse algún año en ella.  
1.3. Amenazas de las poblaciones y de su hábitat en la Comunitat Valenciana  
Al igual que ocurre con todas las especies que conforman el grupo de los murciélagos cavernícolas las causas de regresión de ambas especies se hallan relacionados con la alteración y destrucción de estos refugios y con molestias ocasionadas a las colonias durante las épocas más críticas de su ciclo vital.  
Los refugios con condiciones microclimáticas adecuadas para albergar grandes concentraciones de estas especies son escasos. Se ha descrito la desaparición o disminución de algunas poblaciones conocidas, como la de les Coves de Sant Josep de la Vall d'Uixó, refugio que albergaba colonias de murciélago ratonero patudo, entre otros, y que fueron inhabilitadas para los murciélagos debido a dos factores, una reja cuyo diseño impedía su paso hacia el interior y la urbanización del entorno de la cavidad. Ha desaparecido al menos una agrupación muy numerosa de ambas especies en Alberic a causa de otra reja que impedía el paso de los murciélagos al interior de una cueva y que fue instalada para evitar accidentes por caídas a su interior. También se han descrito disminuciones por molestias causadas por los visitantes a las cuevas en momentos críticos de la reproducción, habiéndose dado casos esporádicos de vandalismo en las colonias.  
La degradación y contaminación de las aguas superficiales debe afectar a la disponibilidad de recursos alimenticios, y por tanto debe ser una de las mayores amenazas para la especie.  
1.4. Evaluación de las acciones de conservación realizadas  
La aprobación del proyecto LIFE-Naturaleza denominado Plan de conservación de los quirópteros en la Comunitat Valenciana en el año 2001, con la financiación europea consiguiente, supone el inicio de la puesta en marcha de una serie de actuaciones encaminadas a la recuperación de las poblaciones, orientadas a la eliminación o reducción de las principales amenazas de la especie en la Comunitat Valenciana.  
Anteriormente a esta fecha, ya se realizaron actuaciones encaminadas a recopilar la información existente sobre las poblaciones de la especie y definir las medidas de conservación prioritarias.  
Con el proyecto Life-Naturaleza mencionado, se llevan a cabo una serie de acciones encaminadas a reducir o eliminar las amenazas que pesan sobre la población de la Comunitat Valenciana. Son las siguientes:  
. Investigación sobre el uso del hábitat y alimentación de ambas especies.  
. Valoración del impacto de los pesticidas de origen agrícola sobre los murciélagos.  
. Seguimiento de las poblaciones de murciélagos en la Comunitat Valenciana.  
. Control y eliminación de las molestias causadas por presencia humana en algunos refugios importantes.  
. Programa de sensibilización y educación ambiental.  
Estas acciones están dando la información necesaria para una mejor gestión del hábitat y además se están llevando a cabo actuaciones que minimizan los riesgos para las dos especies.  
Hasta la fecha, sin embargo, estaba pendiente la creación de un marco jurídico y normativo que ordenase todas las actuaciones necesarias, de forma que éstas no se lleven a cabo de forma espontánea y sin criterios constantes. Por último, se considera preciso establecer un marco de participación reglada de entidades públicas y privadas en la conservación de esta especie, que permita repartir esfuerzos e iniciativas más allá de la administración ambiental.  
2. Medidas de conservación  
2.1. Establecimiento de objetivos  
Los objetivos a largo plazo no pueden ser otros que asegurar la supervivencia de las especies, manteniendo poblaciones estables en diferentes localidades de su área de distribución. A medio plazo nos marcamos los siguientes objetivos:  
. Poseer los mejores conocimientos posibles sobre la distribución, ocupación de los refugios y el uso del hábitat de ambas especies.  
. Asegurar y mejorar las condiciones de los refugios conocidos más importantes.  
2.2. Medidas directas de protección de las especies  
Debe darse prioridad en la vigilancia y control de las molestias causadas por la presencia humana en los refugios más importantes. Se deben realizar planes de control y seguimiento de estas molestias para salvaguardar las poblaciones existentes.  
Se debe estudiar la conveniencia de la instalación de algún tipo de protección física que permita el control de las visitas. La instalación de cerramientos, aunque puede resultar difícil por la localización de las entradas a los refugios, se considera de gran importancia para evitar las molestias en las fechas de cría e hibernación.  
2.3. Medidas de conservación y restauración del hábitat  
De acuerdo con la legislación vigente en materia de conservación de la naturaleza, debe darse prioridad a la protección de las especies en su medio natural. Con la premisa de que resulta siempre más efectivo y más económico el mantenimiento y mejora del hábitat existente que la inversión para la creación de nuevos hábitats, se establece que el criterio prioritario será la conservación de los hábitats actualmente existentes, aplicando al máximo toda la legislación vigente.  
Deberá darse prioridad a la difusión en los diferentes estamentos sociales implicados en la conservación del murciélago ratonero patudo y del murciélago mediano de herradura (a nivel local, propietarios, agricultores y agentes de la autoridad) haciendo hincapié en la importancia de su colaboración en la conservación tanto del hábitat como de las especies, de las medidas a adoptar para la protección del hábitat contenidas en este plan y a la vigilancia de su cumplimiento. Igualmente, debe procederse al favorecimiento, mediante subvenciones o Convenios, de la modificación de aquellas prácticas que resulten perjudiciales para la conservación de estas especies.  
Por fin, es necesario controlar las actuaciones de los organismos públicos que puedan alterar el hábitat del murciélago ratonero patudo y del murciélago mediano de herradura, a través del cumplimiento de la normativa de impacto ambiental correspondiente.  
Cuando resulte estrictamente necesario por no existir otra manera para evitar la destrucción de sus hábitats se procederá a la compra de terrenos.  
2.4. Desarrollo de programas de investigación y educativos  
La investigación científica debe proveer los conocimientos necesarios para todas las actuaciones de manejo tanto del hábitat como de las especies, por lo que debe ser un motor fundamental de todo plan de recuperación. La investigación científica debe ir encaminada a obtener los datos necesarios en cada fase del programa y desarrollarse en función de la evolución de las poblaciones y de su distribución en las distintas áreas estipuladas.  
Se consideran prioritarias las investigaciones sobre el uso del hábitat, requerimientos ecológicos, determinación de aquellos parámetros del hábitat que son determinantes para su uso, relaciones entre los diferentes refugios, estudios sobre interacciones inter e intraespecíficas, sobre ecología trófica, movimientos de las poblaciones, etc.  
Tanto los objetivos como el desarrollo y los resultados del plan de recuperación deben hacerse públicos para obtener un respaldo social a su ejecución, sin el cual es difícil que llegue a cumplirse con el éxito esperado.  
Deberán realizarse tanto campañas genéricas dirigidas a la población en general, como otras específicas destinadas a tratar aspectos concretos del plan y dirigidas a los sectores más relacionados con estas especies, especialmente a los agentes de la autoridad encargados de la vigilancia de su cumplimiento y a los afectados por las medidas (propietarios de cuevas, federaciones y clubes de espeleólogos y otros deportes al aire libre, empresas de actividades de aventura, etc.).  
Independientemente, se realizará la difusión del plan y de sus resultados en ambientes científicos y técnicos mediante las publicaciones especializadas que se consideren más oportunas.  
3. Programa de actuaciones  
3.1. Planes de acción  
La ejecución concreta de las medidas relacionadas en el apartado anterior depende de la existencia de suficientes medios humanos y materiales, así como de la evolución de ambas especies.  
Por ese motivo, resulta preferible no realizar un único programa de actuaciones, sino que periódicamente se aprueben planes de acción que establezcan tanto los objetivos como las actuaciones a desarrollar y detallen los medios humanos y financieros destinados a tales fines.  
Todas las actuaciones de los sucesivos planes de acción del plan de recuperación de las especies se llevarán a cabo de forma continuada y para aquellas acciones que fuese necesario realizar de manera puntual se establecerán fases de ejecución en el correspondiente plan de acción.  
3.2. Relación con otras administraciones  
Se considera necesario el establecimiento de Convenios de colaboración o acuerdos, con ayuntamientos, propietarios de terrenos y administraciones con competencias sustantivas, para la realización de trabajos de gestión o restauración del hábitat, campañas de divulgación, etc.  
3.3. Instrumentos financieros requeridos  
Todas las acciones a realizar dentro de los sucesivos planes de acción estarán financiadas con cargo al presupuesto de la Conselleria de Territorio y Vivienda, sin que esto suponga la exclusión de financiación por parte de otras administraciones u otros programas de inversión.  
La Conselleria de Territorio y Vivienda asignará a este programa el personal necesario para su adecuada ejecución.  
4. Evaluación del plan  
4.1. Objetivo  
Se trata de evaluar, por una parte, el cumplimiento del plan y, por otra, la adecuación de las medidas contenidas en el mismo y las acciones realizadas, al cumplimiento de los objetivos marcados.  
Se considera que la mejor forma de evaluar el plan es realizar un seguimiento que aporte información acerca de la situación de las especies en su medio natural, y por tanto de la evaluación de su riesgo de extinción a través de censos y prospecciones periódicas en el medio.  
Sin embargo, existen otros indicadores que pueden dar información sobre el cumplimiento total ó parcial de los objetivos del plan y que se detallan a continuación. Los sucesivos planes de acción que se elaboren en desarrollo de este decreto deberán realizar una estimación del cumplimiento de objetivos, a través de la evaluación de estos indicadores.  
4.2. Indicadores de cumplimiento de objetivos  
Pueden considerarse como indicadores del cumplimiento de los objetivos establecidos los siguientes factores:  
. Aumento en el número de hembras reproductoras, ya que esto supone un aumento de la calidad del hábitat utilizado y una disminución del riesgo de peligro de extinción.  
. Aumento del número de cavidades ocupadas por el murciélago ratonero patudo o el murciélago mediano de herradura con reproducción comprobada y en años consecutivos ya que es signo de colonización de nuevas zonas y por lo tanto de reducción de factores negativos en su hábitat y disminución del peligro de extinción por expansión de las poblaciones en un mayor número de refugios.  
. Aumento del número de ejemplares en la Comunitat Valenciana, como medida de estabilidad en la calidad del hábitat ocupado por estas especies.  
. Aumento en el número de convenios y acuerdos establecidos, lo cual equivale a una mayor disponibilidad de medios humanos y materiales donde llevar a cabo trabajos de protección de los refugios y restauración del hábitat para adaptarlo a las necesidades de la especie.  
5. Mecanismos de participación  
La Generalitat facilitará la participación de entidades públicas y privadas en la ejecución de los planes de acción para la conservación de estas especies. Se considera de particular interés la firma de convenios de colaboración con propietarios, federaciones de espeleología o deportes de montaña y ayuntamientos implicados.  
Otra vía posible de colaboración es la declaración de reservas voluntarias de fauna en terrenos pertenecientes a estas entidades.  
Se considerarán prioritarias las propuestas de las entidades cuyo ámbito de actuación incluya las áreas descritas en los artículos 3.1 y 3.2 del Decreto del Plan de Recuperación.  
Asimismo, podrán ser subvencionadas las inversiones relacionadas con actuaciones previstas en este decreto o en los planes de acción.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI