Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 2072, del 21-07-1993 (1993/828702)

ORDRE d'1 de juny de 1993, de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, per la qual s'aprova l'aplicació del currículum de l'Educació de Persones Adultes experimentat a la Comunitat Valenciana mentre continue vigent l'obtenció del títol de Graduat Escolar.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/o/1993/06/01/(4)/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   2072

Data del DOGV
:   21-07-1993

Secció del DOGV
:   DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   1993/828702

CVE


Data del document
:   01-06-1993

Organisme emissor
:   Conselleria de Cultura, Educació i Ciència

Tipus de document
:   Ordre

Anàlisi jurídica

Ordre d'1 de juny de 1993, de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, per la qual s'aprova l'aplicació del currículum de l'Educació de Persones Adultes experimentat a la Comunitat Valenciana mentre continue vigent l'obtenció del títol de Graduat Escolar.  
El Decret 7/1985, de 28 de gener, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual es crea el Programa per a l'Animació i Promoció de l?Educació Permanent d'Adults a la Comunitat Valenciana (DOGV del 21 de febrer), en l'article 3r, apartat 5é, assenyala que una de les actuacions que s'han de realitzar per a aconseguir els objectius d'aquests ensenyaments consisteix a «adaptar els ensenyaments mínims i les orientacions pedagògiques vigents, mitjançant els assajos i les experimentacions escaients, a les condicions sòcio- econòmiques i culturals de la Comunitat Valenciana, a fi de disposar per als adults d'un currículum flexible, polivalent i formatiu».  
En conseqüència, des del curs 1985-86 la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència ha elaborat i experimentat diversos assajos d'un marc curricular més d'acord amb les necessitats de les persones adultes.  
L'any 1989 es va elaborar el Marc Curricular per a l?Educació de Persones Adultes a la Comunitat Valenciana, que, des de llavors, ha estat experimentat en 37 centres d'EPA.  
D'altra banda, l?Ordre de 13 de juliol de 1992, de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència (DOGV del 7 d'agost) per la qual s'aproven les instruccions que regulen l?organització i el funcionament dels centres i programes municipals d'Educació Permanent d'Adults i d'Educació a Distància, mantinguts amb fons públics i que depenen de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència de la Generalitat Valenciana, disposa en l'apartat VI, punt 3. 1.1, de l'annex I, que «s'establirà preceptivament un departament que desenvoluparà programacions i aplicacions curriculars per la consecució dels objectius per a la formació instrumental i per a la participació i inserció social que estableix el Marc Curricular per a l?Educació de Persones Adultes a la Comunitat Valenciana».  
Finalment, arran del procés d'experimentació curricular dut a terme, la Comissió Tècnica de Seguiment, nomenada per Resolució de 28 de febrer de 1992 (DOGV del 9 d'abril), ha considerat que els nivells curriculars bàsics de referència establerts en l'esmentat marc curricular són vàlids i generalitzables.  
- Per això, en virtut de les competències que m'atribueix la disposició final primera del Decret 7/1985, de 28 de gener, del Consell de la Generalitat Valenciana,  
ORDENE  
Primer  
Els centres d'EPA dependents de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència de la Generalitat Valenciana, com també els programes municipals d'EPA i els centres privats de la Comunitat Valenciana que imparteixen aquests ensenyaments, a partir del curs 1993-94 i mentre continue vigent l?obtenció de l?actual títol de Graduat Escolar, impartiran el currículum per a l?Educació Bàsica de les Persones Adultes que figura a l'annex d'aquesta ordre.  
Segon  
Les persones que superen amb una avaluació positiva els estudis corresponents al primer o segon cicles d'EPA que consten en l'annex d'aquesta ordre, obtindran el Certificat d'Escolaritat. Aquest certificat explicitarà el cicle assolit.  
Tercer  
Les persones que superen amb una avaluació positiva els estudis corresponents al tercer cicle, que consten en l'annex d'aquesta ordre, obtindran el títol de Graduat Escolar.  
Quart  
L'alumnat aspirant al títol de Graduat Escolar no serà avaluat de les àrees que tinga ja superades, per la qual cosa haurà de presentar el justificant acreditatiu corresponent de tenir-les aprovades en matricular-se en el centre d'EPA.  
Cinquè  
1. Les direccions dels centres vetlaran pel compliment d'aquesta ordre i prendran les mesures adients perquè el seu contingut siga conegut pel claustre de professors i pel consell escolar.  
2. La Inspecció Educativa supervisarà el compliment del que estableix aquesta ordre.  
DISPOSICIO FINAL  
Autoritze la Direcció General d'Ordenació i Innovació Educativa perquè dicte les normes adients per a l'aplicació i el desplegament d'aquesta ordre, que entrarà en vigor l?endemà vigor de la publicació al Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
València, 1 de juny de 1993  
El Conseller de Cultura, Edueació i Ciència,   
ANDREU LOPEZ I BLASCO  
ANNEX  
1. Estructura interna del currículum  
En anteriors propostes curriculars, l?educació de persones adultes es va organitzar al voltant de tres sectors: el sector acadèmic, l'animació sòcio- cultural i la formació ocupacional. Això, que en un primer moment suposà un avanç important en la concepció tradicional d'educació d'adults, ara es posa en dubte, ja que la reflexió que han fet diferents equips tendeix a trencar aquesta compartició i es dirigeix cap a la integració dels esmentats sectors en totes les estratègies desplegades en els centres.  
El que es pretén és maximitzar la intersecció dels tres sectors anteriors, la qual cosa conformarà la formació bàsica. La idea de fons tracta de destacar que molts dels aspectes que abans no eren considerats part obligatòria del currículum por a l?educació de persones adultes por no estar inclosos en el sector acadèmic, són fonamentals por al treball que es pretén realitzar, ja que s'han de considerar integrats dins de la formació bàsica.  
L'estructura del currículum que es presenta a continuació està basada en una concepció de l?educació de persones adultes en la qual la formació general o de base ha de ser el pilar fonamental sobre el qual cal desenvolupar altres dimensions educatives (formació orientada al treball, formació por a l?exercici dels drets i responsabilitats cíviques, formació por al desenrotllament personal, etc.)  
D'altra banda, en la configuració del currículum resulta fonamental partir del principi de contextualització com a eix orientador de tot el treball educatiu, entenent context en un sentit ampli de manera que incloga tant les variables individuals com grupals, socials, laborals, culturals...  
L'estructura i àmbits de treball que es proposen, a més d'una visió integral com a forma d'entendre i construir els aprenentatges, suposa un repte por a usuaris i professionals de l?educació de persones adultes, ja que conjuntament es veuran implicats en processos d'auto- formació. La consciència de viure noves formes d'accés a la comprensió del món i del protagonisme social vol refermar el paper actiu de tots els implicats en la creació de les estratègies d'actuació adreçades a donar resposta a les necessitats detectades com a conseqüència del procés de contextualització previ.  
Amb la finalitat de possibilitar l'accés a titulacions acadèmiques, es considera educació bàsica de les persones adultes el procés educatiu que comprén des de l'alfabetització fins a l?obtenció del títol de Graduat Escolar. En aquest sentit, l?estructura curricular d'aquest procés educatiu se seqüencialitza en tres cicles:  
- Cicle I: alfabetització- neolectors.  
- Cicle II: educació de base.  
- Cicle III: Graduat Escolar.  
En qualsevol cas, s'ha de facilitar la flexibilitat intercicles a causa dels desiguals nivells de formació amb què accedeixen les persones adultes als centres.  
Els objectius que conformen aquesta educació bàsica s'organitzaran en els tres cicles descrits, a través d'una formació integrada por dos apartats complementaris i interrelacionats entre si:  
A) Formació por a la participació i la inserció social.  
B) Formació instrumental.  
Els objectius referits tant a la formació por a la participació i inserció social (apartat A) com els objectius por a la formació instrumental (apartat B) es consideren «expressius», és a dir, s'hi assenyalen com una tasca o treball a desplegar, sense especificar fins a quin punt concret o fins a quina conducta operativa s'ha d'arribar en el procés d'aprenentatge; es tracta d'una forma de programar que pretén fomentar, en els educadors i educands, respostes creatives en el procés d'aprenentatge.  
Amb aquesta classe de programacions no es pretén «homogeneïtzar» els continguts, sinó adaptar-los millor a qualsevol tipus de situacions, una tasca totalment necessària en l?educació de persones adultes.  
Amb aquesta estructura es possibilita als usuaris l?obtenció de titulacions bàsiques del sistema educatiu, tenint en compte les recomanacions legals i les adaptacions que l?educació de persones adultes exigeix.  
A) Formació por a la participació i la inserció social   
Introducció  
L'educació de persones adultes constitueix un vehicle social de resposta a la demanda expressa o latent de la societat. Por això, aquesta modalitat educativa, no ha de limitar-se a concebre's acadèmicament, perquè, en la pràctica, suposaria infravalorar els processos adreçats al desenvolupament social, cultural i professional. No obstant això, convé ser conscient que una formació instrumental bàsica i suficient és l?única garantia fiable d'assolir quotes significatives de comprensió global i científica del món.  
Aquesta consciència duu a considerar la necessitat inajornable de produir un canvi estructural curricular i estratègic encaminat a la integració eficaç de tots els elements i disciplines conduents a la idea fonamental del desenvolupament de la persona i la seua participació i inserció crítica en la societat.  
Aquest canvi curricular ha de plantejar actuacions educatives orientades cap a aspectes de realització personal connectada amb la relació social. Aquestes actuacions, sempre interrelacionades i difícils de subdividir, constitueixen fonts educatives en si mateixes i han de ser el suport fonamental del contingut del qual se serveix l'acció d'aprenentatge instrumental.  
L'esmentada no compartimentació, això no obstant, i des del respecte als grups i circumstàncies concretes, podria parcel·lar-se. En aquest cas, malgrat tot, s'hauria de reconduir el procés cap a una comprensió global i integral de les situacions i relacions entre els elements que, prèviament i per diferents motius, han estat artificialment aïllats. Cada centre, doncs, haurà d'adoptar el pla que millor responga a les necessitats de la població atesa i les seues pròpies possibilitats.  
La temàtica referent a la formació per a la participació i inserció social interessa i afecta qualsevol persona independentment del seu nivell de formació instrumental. Des d'aquesta perspectiva ha d'arribar a tots els usuaris de l?Educació de Persones Adultes respectant les possibilitats d'accés, la utilització dels coneixements i les necessitats dels grups. Es per això que la presentació que es fa no s'emmarca en cicles concrets, sinó que es deixa oberta la forma organitzativa a adoptar en cada cas. Aquesta temàtica es presenta, de forma indicativa, en el quadre- resum següent:  
Temàtica a desenvolupar en els tres cicles  
\* Educació per a la salut.  
\* Educació per al consum.  
\* Educació per a la democràcia.  
\* Formació orientada al món del treball.  
\* Educació del medi ambient i per al coneixement de la naturalesa i la societat.  
\* Educació per al coneixement crític de la història.  
\* Educació per a l'apropament al patrimoni cultural.  
\* Educació per al coneixement de les institucions, les organitzacions socials i les estructures econòmiques.  
\* Educació en la interculturalitat.  
\* Educació per a la superació dels estereotips sexistes.  
\* L'educació per a l?oci i la utilització creativa del temps lliure.  
\* Formació per a la creació i recreació estètica.  
\* Formació per a la realització personal.  
Pel que fa als continguts del currículum, no es tracta d'elaborar programes extensius suggerits per cadascun dels objectius de la formació per a la participació i inserció social. Més aviat caldria conèixer, estudiar i exercitar sobre mostres que resulten significatives per als subjectes de la formació i servesquen de model per a diverses situacions que, mitjançant la creativitat, puguen resoldre els mateixos usuaris.  
Dins d'aquest tractament, l'animació social i cultural podrà assolir una oferta multidireccional, diversificada, significativa, arrelada... i impregnar el conjunt de les actuacions.  
Un dels elements fonamentals afavoridor de la integració social al món actual és la inserció laboral, a més de constituir una demanda expressa. L'educació de persones adultes ho ha de tenir en compte i oferir actuacions encaminades a millorar aquest vehicle d'inserció.  
Al mateix temps, l'educació de persones adultes s'ha d'emmarcar en les distintes accions orientades a la informació en professions i oficis concrets que, des de diverses actuacions institucionals, emergeixen en cada lloc i moment, així com generar altres accions formatives al si dels mateixos programes, en funció de les seues possibilitats.  
Objectius  
- Conèixer l?entorn geogràfic immediat per tal d'utilitzar-lo responsablement.  
- Apropar-se al patrimoni cultural per tal de fer-ne una valoració, conèixer-lo i contribuir a la seua conservació.  
- Apropar-se al coneixement d'altres cultures i grups ètnics per tal d'afavorir el respecte i la convivència multicultural.  
- Conèixer la varietat de factors físics, humans i econòmics, i la interrelació d'aquests al fet econòmic, social i polític d'Espanya i el lloc que aquesta ocupa en el món.  
- Conèixer els fets històrics del passat com a instrument per tal d'explicar el present i la relació que hi ha, en el temps, entre una causa i els efectes que produeix.  
- Analitzar críticament les concepcions bàsiques sobre el funcionament de l?economia.  
- Adquirir mecanismes individuals i col·lectius per actuar com a consumidor i productor conscient i responsable: reclamacions, participació en associacions, sindicats... i demandes per via administrativa o judicial.  
- Adquirir els instruments útils per tal d'enfrontar-se amb llibertat i racionalitat al consum de béns i a la utilització de serveis i recursos naturals.  
- Conèixer tècniques de recerca de treball.  
- Disposar d'estratègies mínimes per a valorar la situació social i econòmica en què s'actua en un moment determinat i posicionar- se davant la realitat.  
- Conèixer el funcionament del món empresarial per tal de facilitar l'accés al món laboral mitjançant la consecució o creació de llocs de treball.  
- Assolir un grau suficient de polivalència instrumental i de coneixements per poder aprofitar ofertes formatives destinades a la millora professional i a la inserció social.  
- Conèixer l'existència i l?ús dels recursos temporals, materials, humans.... que l'ajuden a crear-se la pròpia activitat laboral i relació social.  
- Conèixer el propi cas, la seua estructura, les seues funcions i les alteracions que s'hi produeixen, amb la finalitat d'adequar els hàbits personals i col·lectius d'higiene, alimentació, sexualitat, relació i prevenció com a bé personal i social.  
- Descobrir la capacitat de produir els canvis que simula la natura amb el coneixement de la matèria, les diferents manifestacions de la seua energia i les fonts, per tal de no perdre el control ni malgastar-la irresponsablement.  
- Adquirir una idea de l?evolució com un procés continu, amb el coneixement de distintes interpretacions sobre l?origen de la vida, la biologia animal i vegetal, l'herència i la contínua adaptació dels éssers vius al medi, per tal de mantenir, valorar i conservar el patrimoni natural i contribuir al procés evolutiu que contínuament s'està produint.  
- Adquirir tècniques, recursos, procediments... expressius, creatius i comprensius del fet artístic i del món tecnològic per a una millora de la qualitat de vida.  
- Aprofundir en les necessitats i finalitats essencials de la persona per tal d'adquirir una concepció coherent de l?ésser humà.  
- Desmitificar la separació de rols masculí- femení per tal de construir un concepte d'ésser humà fora de tot tipus de discriminació sexista.  
- Adquirir tècniques i mecanismes orientades a consolidar el sentit de grup, desenrotllar la convivència, afavorir la relació interpersonal i permetre l?ocupació positiva del temps lliure.  
B) Formació instrumental  
Introducció  
Les peculiaritats específiques de la formació instrumental demanen una certa gradació per tal de seqüenciar els processos d'aprenentatge amb una configuració de ritmes i ajudes adaptades a les característiques pròpies de la matèria i als nivells de partida dels usuaris.  
Així, l'aprenentatge instrumental s'organitzarà al voltant de tres cicles la temporalització dels quals estarà determinada pel ritme i gran d'adquisició dels objectius proposats. En qualsevol moment, però, s'ha de procurar facilitar al màxim la flexibilitat intercicles, ja que l'experiència desplegada indueix a possibilitar aquest fet, a causa dels nivells de formació desiguals, en distints aspectes, amb què accedeixen les persones adultes als centres d'EPA. Al mateix temps, cada centre, partint de les pròpies possibilitats organitzatives, podrà establir tots aquells subnivells o agrupaments que afavoriran el millor aprofitament de l'aprenentatge dels seus usuaris.  
L'agrupament, per tant, haurà d'afavorir el procés de formació contínua i permanent, i respectar i atendre les referències de la vida de relació, afectivitat i convivència dels membres del grup.  
L'establiment de tres cicles s'ha d'entendre en el context de l'accés a titulacions acadèmiques en l?àmbit del sistema educatiu obligatori.  
Tanmateix, els centres tindran l'autonomia suficient per a organitzar les pròpies estratègies i respondre al criteri fonamental que per a cada un dels cicles en la formació instrumental ha de predominar que els aprenentatges siguen significatius per a les persones adultes. Això implica que s'ha de prestar més atenció als coneixements que tenen una repercussió immediata i una utilitat pràctica, renunciant a aquells coneixements concebuts únicament en funció d'estudis futurs o posteriors nivells educatius.  
La formació instrumental utilitzarà, quan calga, els continguts implícits en els objectius de la formació per a la participació i inserció social.  
Els objectius per a la formació instrumental que es presenten a continuació fan referència, fonamentalment a la comunicació lingüística i matemàtica. Pel que fa a aquells objectius relatius a la comunicació lingüística, el seu plantejament s'ha de fer extensiu a les dues llengües oficials de la Comunitat Valenciana (valencià i castellà).  
Objectius  
Primer cicle  
L'objectiu general és adquirir i dominar les tècniques instrumentals bàsiques de lectura- escriptura i càlcul, per a la qual cosa els objectius específics, pel que fa a la formació instrumental, que s'han d'assolir són:  
- Saber formular oralment preguntes relacionades amb necessitats quotidianes (al mercat, a la consulta del metge, a l'oficina de l?INEM ... ).  
- Participar en col·loquis i debats respectant el torn i les opinions dels altres.  
- Expressar oralment opinions personals, amb un mínim de claredat i ordre, per tal de ser entesos.  
- Corregir, dins de les possibilitats, els defectes greus de pronunciació (alteracions no dialectals).  
- Donar instruccions i indicacions orals comprensibles (itineraris, receptes, encàrrecs, funcionament d'electrodomèstics ... ).  
- Resumir oralment informacions senzilles procedents de qualsevol font (esdeveniments, pel·lícules, notícies, anuncis, contes ... ).  
- Entendre i respondre qüestions orals sobre informació coneguda (entrevistes de diversos tipus).  
- Llegir, correctament i autònomament textos senzills, escrits en cursiva, impremta i majúscula, amb una comprensió bàsica (cartes, impresos, textos publicitaris, titulars de premsa, narracions breus ... ).  
- Interpretar oralment símbols, imatges, plànols i gràfics senzills (senyals de trànsit, indicadors, gràfics amb imatges, plànols de la cosa i la ciutat, anuncis publicitaris ... ).  
- Escriure, de manera autònoma, frases curtes i missatges senzills amb ortografia correcta natural (encàrrecs, notes, avisos, refranys...).  
- Omplir impresos i formularis senzills relacionats amb necessitats quotidianes (DNI, cartilla de la Seguretat Social ... ).  
- Integrar el vocabulari bàsic treballat al llarg del curs.  
- Comprendre i usar els nombres naturals.  
- Iniciar-se en la dimensió matemàtica de la realitat i comprendre que abans de començar el procés d'alfabetització ja utilitzaven el llenguatge matemàtic.  
- Matematitzar, a través de situacions vivencials concretes, el concepte de les operacions bàsiques.  
- Plantejar i resoldre problemes senzills de la vida quotidiana, de solució única i de solució oberta, utilitzant procediments matemàtics (amb ofertes, descomptes, rebaixes .... ).  
- Iniciar-se en el càlcul mental amb les operacions bàsiques i desplegar-lo partint de procediments intuïtius propis de les persones adultes.  
- Iniciar-se, mitjançant treballs d'investigació senzills, en el coneixement dels distints sistemes de mesura, començant per aquells que constituesquen una necessitat immediata del grup i de la realitat circumdant.  
Segon cicle  
L'objectiu general és la consolidació dels aprenentatges instrumentals per tal que les persones adultes adquiresquen un nivell mínim de comprensió i expressió simbòlica verbal i numèrica, per a la qual cosa els objectius específics pel que fa a la formació instrumental que s'han d'assolir són:  
- Formular oralment queixes o reclamacions relacionades amb les necessitats quotidianes (OMIC, INSALUD ... ).  
- Expressar oralment, de manera ordenada i clara, idees, vivències i sensacions personals.  
- Argumentar, amb esperit crític, postures personals en debats, entrevistes i col·loquis, respectant el torn i les opinions alienes.  
- Exposar oralment informacions senzilles prèviament recollides de llibres de consulta, fullets informatius, o a través d'entrevistes.  
- Reflexionar sobre els defectes greus de pronunciació, individuals i de grup, corregint-los en la mesura possible (alteracions no dialectals).  
- Resumir oralment exposicions senzilles, seguint un mètode d'anàlisi basat en la distinció entre allò que és fonamental i allò que és accessori.  
- Ser capaç de formular-se interrogants fonamentals davant d'un tema.  
- Descobrir el tema d'una exposició oral, conversa, programa radiofònic.  
- Desenvolupar l'actitud crítica en diferents situacions (exposicions orals, converses, mitjans de comunicació ... ).  
- Perfeccionar la lectura oral de textos de dificultat mitjana.  
- Utilitzar la lectura silenciosa com a tècnica d'estudi i com a activitat recreativa, per tal d'arribar a una major velocitat i comprensió lectores.  
- Respondre, per escrit, diversos tipus de qüestionaris sobre textos escrits: preguntes d'elecció múltiple, frases mutilades, de respostes úniques, relacionar amb fletxes...  
- Resumir per escrit textos de dificultat mitjana (periodístics, literaris, etc.).  
- Interpretar símbols, plànols, mapes i gràfiques (de població, econòmics, indicadors, senyals de trànsit, etc.).  
- Escriure, de manera autònoma, amb correcta ortografia natural i coherència, paràgrafs i textos curts, manifestant opinions, vivències, receptes, consells, instruccions...  
- Omplir impresos, qüestionaris, formularis... de dificultat mitjana relacionats amb necessitats quotidianes (telegrames, girs postals, postals, cartes de reclamació, etc.).  
- Conèixer i utilitzar les regles ortogràfiques més usuals i operatives.  
- Iniciar-se en la composició literària: narració, descripció, diàleg i cartes personals.  
- Integrar el vocabulari bàsic treballat al llarg del cicle.  
- Reconèixer i usar les sigles i abreviatures més comunes (tractaments, partits polítics, institucions, serveis ... ).  
- Dominar l?ordre alfabètic per tal d'utilitzar amb rapidesa el diccionari, la guia telefònica, la guia del codi postal i llistats alfabètics.  
- Utilitzar el diccionari per tal de resoldre dubtes ortogràfics i triar l'accepció adequada al context.  
- Iniciar-se en la gramàtica bàsica com a mitjà d'aconseguir una expressió més correcta.  
- Comprendre, conèixer i utilitzar amb desimboltura els números naturals.  
- Iniciar-se en la numeració romana, aplicant-la al coneixement de capítols, segles, anys, jornades, congressos...  
- Conèixer i utilitzar intuïtivament les fraccions més usuals (1/2, 1/3, 1/4, 115, 1/10, 3/4).  
- Desplegar el càlcul mental exacte i aproximat (tempteig o arrodoniment), aplicant-lo especialment a situacions de la realitat.  
- Automatitzar les quatre operacions bàsiques.  
- Resoldre situacions problemàtiques reals en el camp dels números naturals, com a aplicació de les operacions bàsiques.  
- Iniciar-se, de forma intuïtiva, pràctica i senzilla en els conceptes de proporcionalitat i tant per cent, descomptes i recàrrecs Més usuals i percentatges aplicats a grafies.  
- Utilitzar les unitats de mesura més usuals de longitud pes, capacitat, superfície, temps, temperatura... i relacionar-les amb les d'utilització tradicional en l?entorn.  
- Conèixer els elements fonamentals de la geometria i les principals figures planes (quadrat, rectangle, triangle i cercle).  
- Plantejar i resoldre problemes senzills utilitzant alguna de les quatre operacions bàsiques.  
Tercer cicle  
L'objectiu general d'aquest cicle és capacitar l'alumnat per tal de satisfer les seues necessitats de tipus intel·lectual, professional i de superació personal, possibilitant-li l'accés a titulacions oficials bàsiques, millorant així la seua integració en el món laboral i social; per a la qual cosa els objectius específics, pel que fa a la formació instrumental, que s'han d'assolir són:  
- Participar activament i ordenadament en col·loquis, taules rodones, debats..., argumentant postures personals i crítiques.  
- Dominar la lectura oral pel que fa a l?entonació i velocitat, en diferents tipus de textos (literaris, periodístics, científics, legislatius, etc.).  
- Exposar o resumir oralment temes prèviament elaborats, llegits, escoltats o viscuts.  
- Apropar-se a l?estudi dels gèneres literaris més importants (poesia, teatre, novel·la, conte, assaig, còmic ... ) partint d'una selecció mínima de textos.  
- Desplegar la sensibilitat del fet literari partint de lectures enriquidores de les pròpies vivències.  
- Desplegar la creativitat literària i l?estil personal relacionant-ho amb els diferents gèneres estudiats.  
- Acostar-se a la vida i l?obra d'alguns escriptors representatius dels principals moviments de la nostra literatura.  
- Aprofundir en els recursos i l?estructura d'obres literàries distingint: fons i forma, tema, argument, parts, estil...  
- Interpretar, comparar i criticar-les principals tècniques i llenguatges utilitzats en els mitjans de comunicació de masses (premsa, ràdio, televisió, publicitat, etc.) distingint raonadament la informació de l?opinió.  
- Omplir impresos, qüestionaris i formularis pràctics de dificultat creixent (padró, contractes, enquestes, declaració de la renda, etc.).  
- Redactar diversos tipus de cartes i instàncies usuals (comercials, reclamacions, instàncies oficials, currículum ... ).  
- Expressar per escrit opinions, crítiques i vivències personals amb coherència i correcció.  
- Iniciar-se en la recensió d'articles, llibres i conferències, mitjançant la utilització de tècniques bàsiques d'estudi.  
- Aplicar les regles ortogràfiques més usuals i útils (grafies, accentuació, signes de puntuació, homòfons).  
- Utilitzar de manera fluida el diccionari, com a mitjà de consulta lèxica, ortogràfica i gramatical.  
- Conèixer i utilitzar les sigles i abreviatures habituals.  
- Interpretar el llenguatge figurat (frases fetes, refranys, figures literàries més freqüents) tenint en compte el context en què s'utilitzen.  
- Utilitzar la composició i derivació de paraules, polisèmia, sinonímia i antonímia, com a mitjans d'enriquiment lèxic i ortogràfic.  
- Realitzar diferents tipus de jocs de paraules (encreuats, escaquers, sopes de lletres ... ) com a reforç lèxico- ortogràfic i lúdic.  
- Estudiar la gramàtica bàsica com a mitjà de perfeccionament de l?expressió lingüística oral i escrita.  
- Constatar la presència de llengües estrangeres en la Comunitat Valenciana a través d'anuncis de diaris, fullets informatius i turístics, cançons, ràdio i televisió, etc., i iniciar-se en l?estudi d'una llengua estrangera per tal d'expressar i comprendre missatges orals i escrits relatius a les situacions de comunicació més habituals en la vida quotidiana.  
- Desplegar l'abstracció (per inducció i deducció), la creació i la invenció, la memorització i el càlcul mental exacte i aproximat.  
- Utilitzar els camps numèrics (naturals, enters i racionals) i dominar els mecanismes operatius bàsics per a resoldre situacions problemàtiques quotidianes, mitjançant:  
\* Interpretació de rebuts de serveis, com ara l'aigua, electricitat, telèfon...  
\* Exemplificació i elaboració d'albarans, factures, nòmines, cotitzacions a la Seguretat Social, assegurances, plans i folis de pensions.  
\* Realització de càlculs comercials amb compra- vendes, lletres de canvi, interessos, descomptes, recàrrecs...  
\* Coneixement i utilització dels impresos de liquidació dels impostos i simulació de casos pràctics de renda, IVA, etc.  
\* Simulació de la gestió de comunitats de propietaris.  
\* Expressió de la probabilitat en els jocs d'atzar.  
- Dominar el sistema decimal de mesures i els conceptes bàsics de geometria, utilitzant els instruments i les unitats adequades per aplicar-lo a:  
\* Càlcul d'espais i volums.  
\* Interpretació de plànols i escales (habitatges, camps, transports públics, urbanisme, carreteres, electrodomèstics, màquines, motors, etc.).  
\* Elaboració de plànols, croquis senzills i càlcul de superfícies i volums (sòls, mobles, alicatats, peces de vestir, cortines i consums d'aigua, energia i telèfon ... )  
Elaboració de pressupostos.  
Utilitzar l'equació de primer grau com a instrument pràctic que simplifica el plantejament i la resolució de situacions problemàtiques.  
- Conèixer els conceptes bàsics d'estadística i probabilitat que tinguen una aplicació real i funcional immediata per tal d'interpretar les dades observades en gràfics (de barres, sectors, línies, pictogrames, piràmides de població, climogrames ... ).  
- Aplicar els conceptes d'estadística i de probabilitat a casos concrets (IPC, vendes, compres, beneficis, dèficit- superàvit, nivells d'equipament, nivell de vida, inflació ... ).  
- Utilitzar els coneixements bàsics de matemàtiques per a dissenyar programes senzills que poden realitzar-se amb calculadores i ordinadors personals.  
2. Consideracions metodològiques i per a l'avaluació  
Si definim la programació com el procés o activitat d'identificar, organitzar i solucionar els problemes derivats de l'aplicació del currículum establert, del que es tractarà, doncs, serà d'elaborar projectes curriculars concrets.  
En aquest sentit, podríem diferenciar diverses formes d'abordar la construcció de projectes curriculars, basant-se en conceptes, procediments, actituds, etc. Pel que fa al treball educatiu amb persones adultes, l'èmfasi es farà en l'apartat de procediments en la línia d'«aprendre a aprendre» i «aprendre a fer».  
A més a més, s'estimularà l'elaboració de projectes curriculars que treballen els objectius de diferents maneres (per àrees, per nivells, per mòduls ... ).  
Després d'aquestes consideracions, es tracta d'aclarir, mes que mètodes d'ensenyament concrets els principis metodològics bàsics que, de forma coherent, es conjuguen en la concepció global del currículum.  
La pluralitat de metodologies estaran en funció de les característiques, condicions i necessitats de les persones adultes.  
Des d'aquest punt de vista, no podem ignorar una sèrie de variables que inclouen l'enorme diversitat de situacions, interessos, recursos materials i humans, i també les diferències de nivells, grups d'edat, sexe, identitat cultural, condició laboral dels usuaris..., molt més complexos que en qualsevol altre nivell educatiu.  
Certament, s'han de tenir en compte els aspectes diferencials de l'aprenentatge de les persones adultes, atès que compten amb experiències i coneixements previs que fan necessària la seua participació en el procés d'aprenentatge. Això es tradueix en un mètode que els donarà protagonisme tant en programar el treball com a l'hora de realitzar-lo i avaluar-lo. Aquest protagonisme constitueix el principal factor de motivacions: un element de discussió integradora, de consens continuat i permanent entre els diferents components del grup, que estableixen en cada moment els passos necessaris per a la continuïtat del procés educatiu.  
Així, des d'una perspectiva constructivista, el desenvolupament de la persona s'ha de plantejar des d'una dinàmica sòcio- cultural, tenint en compte afavorir no sols l'adquisició i la transmissió d'informacions, coneixements, etc..... sinó, sobretot, el desenvolupament de la persona com un ésser integral.  
En conseqüència, qualsevol metodologia ha de partir de formes d'anàlisi contextuals, que tinguen en compte una sèrie d'aspectes:  
- Individuals: ja que en el procés d'aprenentatge cal partir de les experiències i coneixements de les persones adultes per tal de decidir el tipus de suport pedagògic més adequat.  
- Sòcio- culturals: perquè els processos d'aprenentatge han d'estar lligats als signes sòcio- culturals propis, tant lingüístics com històrics.  
- Laborals: considerant les necessitats que es deriven de la situació de l'adult: actiu/aturat, qualificat/no qualificat, etc...  
- Diferencials, per raons generacionals, de sexe, etc...  
Atenent, doncs, la gran diversitat de situacions de partida o condicions prèvies (tipologia de centres, possibilitat d'agrupaments, diferència de nivells, perfils dels educadors ... ) es fan necessàries unes línies metodològiques flexibles i obertes. Aquestes metodologies s'han de traduir en estratègies participatives, que afavoresquen actituds tant crítiques i de diàleg com investigadores i creatives.  
Això suposa, entre altres coses, comptar amb l'alumnat en la programació dels successius moments de l'aprenentatge per tal d'obtenir resultats més enriquidors.  
Al mateix temps, els processos que emergiran de les diferents formes de treball de cada centre es realitzaran amb el consens necessari de l'equip docent i s'hauran d'enregistrar i avaluar com cal, amb els instruments oportuns, de manera que puguen convertir-se en propostes de futur, valorades per la comprovació.  
En el desplegament del currículum establert, s'entén l'avaluació com un procés d'obtenir i de comunicar informació que oriente o reoriente la presa de decisions educatives respecte a l'aplicació d'un pla o programa determinat.  
En aquest sentit, el procés d'avaluació ha d'estar constituït per procediments destinats a fer que tots els implicats en un programa educatiu i al llarg de les distintes fases que l?integren, disposen de la informació necessària per tal de regular els seus respectius projectes, i per a elegir amb coneixement de causa entre distintes estratègies educatives.  
Es per això que avaluar el currículum suposa analitzar tots els elements que integren el desenvolupament i funcionament d'aquest: professorat, usuaris, metodologies, mitjans i recursos, infrastructures, nivells de participació.... amb el propòsit de comprovar els resultats que s'obtenen, esperats o no, i planificar el camí a seguir.  
D'aquesta manera serà un objectiu fonamental de l'avaluació del currículum, proporcionar instruments de reflexió que afavoresquen la introducció de noves actuacions sobre un model educatiu que s'entén obert i l'adopció de decisions útils i assumides de forma col·lectiva per tots els implicats en el procés educatiu.  
Des d'aquesta perspectiva, l'avaluació ha de servir per a buscar alternatives a les possibles deficiències evidenciades en la pràctica' educativa, i per tant:  
- En primer lloc, ha de ser útil als usuaris per tal de conèixer els factors que afavoresquen la seua formació i per a aprendre a analitzar i reflexionar sobre l?evolució seguida.  
- També ha de servir perquè l?equip educatiu investigue sobre la seua pràctica docent, i el desenrotllament del currículum.  
- Finalment ha de servir a les diverses instàncies de l'administració educativa per a respondre a les necessitats del procés educatiu, a fi de poder replantejar-se les pròpies propostes curriculars.  
Així doncs, hom avaluarà el procés educatiu globalment, la qual cosa suposa avaluar distints aspectes:  
- El conjunt d'activitats realitzades per l'alumnat i els distints tipus de continguts adquirits: coneixements (fets, conceptes i principis), procediments (destreses, tècniques, mètodes i estratègies), valors, normes i actituds.  
- La metodologia utilitzada que inclou: la programació desenvolupades relacions de comunicació, l?estructura de participació, la dinàmica dels grups de treball, els mitjans i recursos utilitzats...  
- Els aspectes més estructurals i organitzatius propis de les diverses instàncies que intervenen al llarg del procés educatiu i que poden afavorir o dificultar un determinat projecte.  
Per a realitzar aquesta avaluació caldrà:  
- Efectuar un procés d'avaluació coherent amb la metodologia de treball utilitzada.  
- Utilitzar instruments i processos de recollida d'informació variats i múltiples que permetran descriure, interpretar i valorar, des de distints punts de vista i en diferents contextos, allò que esdevé al llarg del procés educatiu, fonamentalment procurant una informació qualitativa (informes, diaris...)  
- Fer públics i discutibles els criteris amb els quals s'utilitzen els instruments i procediments anteriorment explicitats.  
En conseqüència, podem establir com a característiques de l'avaluació:  
- Contínua, ja que allò que interessa és l'avaluació del procés seguit, en funció de la situació inicial i de la concreció d'intencions educatives establertes.  
- Integrada, perquè ha de formar part del conjunt d'activitats que configuren el procés d'ensenyament- aprenentatge.  
- Qualitativa, perquè interessa la qualitat del progrés en l'aprenentatge.  
- Personalitzada, ja que parteix d'un currículum obert adaptable a les diferents característiques de cada persona o grup de persones.  
- Integral, perquè considera l'adquisició, tant de nous conceptes com de procediments, actituds, capacitats de relació i comunicació i de desenrotllament autònom de cada persona.  
- Conjunta, perquè els membres de la comunitat educativa aporten una valoració del treball efectuat.  
- Auto- avaluació, com a sistema de participació de l'alumnat en el procés d'avaluació.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 2072, del 21-07-1993 (1993/828702)

ORDEN de 1 de junio de 1993, de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, por la que se aprueba la aplicación del currículo de la Educación de Personas Adultas experimentado en la Comunidad Valenciana mientras continúe vigente la obtención del título de Graduado Escolar.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**VIGENTE**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/o/1993/06/01/(4)/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   2072

Fecha DOGV
:   21-07-1993

Sección del DOGV
:   DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   1993/828702

CVE


Fecha del documento
:   01-06-1993

Organismo emisor
:   Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia

Tipo de documento
:   Orden

Análisis jurídico

Orden de 1 de junio de 1993, de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, por la que se aprueba la aplicación del currículo de la Educación de Personas Adultas experimentado en la Comunidad Valenciana mientras continúe vigente la obtención del título de Graduado Escolar.  
El Decreto 7/1985, de 28 de enero, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se crea el Programa para la Animación y Promoción de la Educación Permanente de Adultos en la Comunidad Valenciana (DOGV 21 de febrero), en el artículo 3º, apartado 5º, señala que una de las actuaciones que se han de realizar para conseguir los objetivos de estas enseñanzas consiste en «adaptar las enseñanzas mínimas y orientaciones pedagógicas vigentes, mediante los ensayos y experimentaciones oportunos, a las condiciones socio- económicas y culturales de la Comunidad Valenciana, a fin de disponer para los adultos de un currículo flexible, polivalente y formativo»  
En consecuencia, desde el curso 1985-86 la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència ha elaborado y experimentado diversos ensayos de un marco curricular más conforme con las necesidades de las personas adultas.  
En el año 1989 se elaboró el Marco Curricular para la Educación de Personas Adultas en la Comunidad Valenciana, que, desde entonces se ha experimentado en 37 centros de EPA.  
Por otra parte, la Orden de 13 de julio de 1992, de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència (DOGV del 7 de agosto) por la que se aprueban las instrucciones que regulan la organización y el funcionamiento de los centros y programas municipales de educación permanente de adultos y de educación a distancia sostenidos con fondos públicos y dependientes de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència de la Generalitat Valencia, dispone en el apartado VI, punto 3.1.1., del anexo I, que «se establecerá preceptivamente un departamento que desarrollará programaciones y aplicaciones curriculares para la consecución de los objetivos para la formación instrumental y para la participación e inserción social que establece el Marco Curricular para la Educación de Personas Adultas en la Comunidad Valenciana».  
Finalmente, tras la realización del proceso de experimentación curricular, la Comisión Técnica de Seguimiento, nombrada por Resolución de 28 de febrero de 1992 (DOGV del 9 de abril), ha considerado que los niveles curriculares básicos de referencia establecidos en el mencionado marco curricular son válidos y generalizables.  
Por ello, en virtud de las competencias que me atribuye la disposición final primera del Decreto 7/1985, de 28 de enero, del Consell de la Generalitat Valenciana,  
ORDENO  
Primero  
Los centros de EPA dependientes de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència de la Generalitat Valenciana, así como los programas municipales de EPA y los centros privados de la Comunidad Valenciana, que impartan estas enseñanzas, a partir del curso 1993-94 y mientras continue vigente la obtención del actual título de Graduado Escolar, impartirán el currículo para la Educación Básica de las Personas Adultas que figura en el anexo de esta orden.  
Segundo  
Las personas que superen con una evaluación positiva los estudios correspondientes al primer o segundo ciclo de EPA que constan en el anexo de esta Orden, obtendrán el Certificado de Escolaridad. Este certificado explicitará el ciclo conseguido.  
Tercero  
Las personas que superen con una evaluación positiva los estudios correspondientes al tercer ciclo, que constan en el anexo de esta orden, obtendrán el título de Graduado Escolar.  
Cuarto  
El alumnado aspirante al título de Graduado Escolar no será evaluado de las áreas que tenga ya superadas, por lo que tendrá que presentar el correspondiente justificante acreditativo de tenerlas aprobadas al matricularse en el centro de EPA.  
Cinco  
1. Las direcciones de los centros velaran por el cumplimiento de esta orden y adoptarán las medidas necesarias para que su contenido sea conocido por el claustro de profesores y por el consejo escolar.  
2. La Inspecció Educativa supervisará él cumplimiento de lo establecido en esta orden.  
DISPOSICION FINAL  
Autorizo a la Dirección General de Ordenación e Innovación Educativa para que dicte las normas pertinentes para la aplicación y el desarrollo de la presente orden, que entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana,  
Valencia, 1 de junio de 1993  
El Conseller de Cultura, Educació i Ciència,  
ANDREU LOPEZ I BLASCO  
ANEXO  
1. Estructura interna del currículo  
En anteriores propuestas curriculares, la educación de personas adultas, se organizó alrededor de tres sectores: el sector académico, la animación socio- cultural y la formación ocupacional. Esto, que en un primer momento supuso un avance importante en la concepción tradicional de la educación de adultos, está en entredicho, ya que la reflexión que han hecho diferentes equipos tiende a romper esta compartimentación y se dirige hacia la integración de los sectores mencionados en todas las estrategias desarrolladas en los centros.  
Lo que se pretende es maximizar la intersección de los tres sectores anteriores, lo que conformará la formación básica. La idea de fondo trata de destacar que muchos de los aspectos que antes no eran considerados parte obligatoria del currículo para la educación de personas adultas, por no estar incluidos en el sector académico, son fundamentales para el trabajo que se pretende realizar ya que se han de considerar integrados en la formación básica.  
La estructura del currículo que se presenta a continuación está basada en una concepción de la educación de personas adultas en la que la formación general o de base ha de ser el pilar fundamental sobre el que se han de desarrollar otras dimensiones educativas (formación orientada al trabajo, formación para el ejercicio de los, derechos y responsabilidades cívicas, formación para el desarrollo personal, etc.).  
Por otra parte, en la configuración del currículo resulta fundamental partir del principio de contextualización como eje orientador dé, todo el trabajo educativo, entendiendo el contexto en un sentido amplio de manera que incluya tanto las variables individuales como grupales, sociales, laborales, culturales...  
La estructura y ámbitos de trabajo que se proponen, además de una visión integral, como forma de entender y construir los aprendizajes, supone un reto para los usuarios y profesionales de la educación de personas adultas, ya que conjuntamente se verán implicados en procesos de autoformación La conciencia de vivir nuevas formas de acceso a la comprensión del mundo y del protagonismo social quiere reafirmar el papel activo de todos los implicados en la creación de las estrategias de actuación dirigidas a dar respuesta a las necesidades detectadas como consecuencia del proceso de contextualización previo.  
Con la finalidad de posibilitar el acceso a titulaciones académicas, se considera educación básica de las personas adultas el proceso educativo que abarca desde la alfabetización hasta la obtención del título de Graduado Escolar. En este sentido la estructura curricular de este proceso educativo se secuencializa en tres ciclos:  
- Ciclo I: alfabetización- neolectores.  
- Ciclo II: educación de base.  
- Ciclo III: Graduado Escolar.  
En cualquier caso, se ha de facilitar la flexibilidad interciclos a causa de los niveles desiguales de formación con el que acceden las personas adultas a los centros.  
Los objetivos que conforman esta educación básica se organizarán en los tres ciclos descritos, a través de una formación integrada por dos apartados complementarios e interrelacionados entre sí:  
A) Formación para la participación y la inserción social.  
B) Formación instrumental.  
Los objetivos referidos tanto a la formación para la participación, e inserción social (apartado A), como los objetivos para la formación instrumental (apartado B) se consideran «expresivos», es decir, se señalan como una actuación o trabajo a desarrollar, sin especificar hasta qué punto concreto o hasta qué conducta operativa se ha de llegar en el proceso de aprendizaje, se trata de una forma de programar que pretende fomentar, en los educadores y educandos, respuestas creativas en el proceso de aprendizaje.  
Con esta clase de programaciones no se pretende «homogeneizar» los contenidos sino adaptarlos mejor a cualquier tipo de situaciones, una actuación totalmente necesaria en la educación de personas adultas.  
Con esta estructura se posibilita a los usuarios la obtención de titulaciones básicas del sistema educativo, teniendo en cuenta las recomendaciones legales y las adaptaciones que la educación de personas adultas exige.  
A) Formación para la participación e inserción social  
Introducción  
La educación de personas adultas constituye un vehículo social de respuesta a la demanda expresa o latente de la sociedad. Por ello, esta modalidad educativa, no ha de limitarse a ser concebida académicamente, porque, en la práctica, supondría infravalorar los procesos dirigidos al desarrollo social, cultural y profesional. No obstante, conviene ser consciente de que una formación instrumental básica y suficiente es la única garantía fiable de conseguir cuotas significativas de comprensión global y científica del mundo.  
Esta conciencia lleva a considerar la necesidad inaplazable de producir un cambio estructural curricular y estratégico encaminado a la integración eficaz de todos los elementos y disciplinas conducentes a la idea fundamental del desarrollo de la persona y su participación e inserción crítica en la sociedad.  
Este cambio curricular pasa por plantear actuaciones educativas orientadas hacia aspectos de realización personal conectada con la relación social. Estas actuaciones, siempre interrelacionadas y difíciles de subdividir, constituyen fuentes educativas en sí mismas y han de ser soporte fundamental del contenido del que se sirve la acción del aprendizaje instrumental.  
La mencionada no compartimentación, no obstante y desde el respeto a los grupos y circunstancias concretas, podría parcelarse. En este caso, a pesar de todo, se tendría que reconducir el proceso hacia una comprensión global e integral de las situaciones y relaciones entre los elementos que, previamente y por motivos diferentes,, han estado artificialmente aislados. Cada centro, pues, tendrá que adoptar el plan que mejor responda a las necesidades de la población atendida y a sus propias posibilidades.  
La temática referente a la formación para la participación e inserción social interesa y afecta a cualquier persona independientemente de su nivel de formación instrumental. Desde esta perspectiva, ha de llegar a todos los usuarios de la educación de personas adultas respetando las posibilidades de acceso, la utilización de los conocimientos y las necesidades de los grupos. Es por eso que la presentación que se hace no se enmarca en ciclos concretos, sino que se deja abierta la forma organizativa a adoptar en cada caso. Esta temática se presenta, de forma indicativa, en el siguiente cuadro resumen:  
Temática a desarrollar en los tres ciclos  
\* Educación para la salud.  
\* Educación para el consumo.  
\* Educación para la democracia.  
\* Formación orientada al mundo del trabajo.  
\* Educación del medio ambiente y para el conocimiento de la naturaleza y la sociedad.  
\* Educación para el conocimiento crítico de la historia.  
\* Educación para el acercamiento al patrimonio cultural.  
\* Educación para el conocimiento de las instituciones, las organizaciones sociales y las estructuras económicas.  
\* Educación en la interculturalidad.  
\* Educación para la superación de los estereotipos sexistas.  
\* Educación para el ocio y la utilización creativa del tiempo libre.  
\* Formación para la creación y recreación estética.  
\* Formación para la realización personal.  
Respecto a los contenidos del currículo, no se trata de elaborar programas extensivos sugeridos por cada uno de los objetivos de la formación para la participación e inserción social. Más bien, sería necesario conocer, estudiar y ejercitar sobre muestras que resulten significativas para los sujetos de la formación y sirvan de modelo para diversas situaciones, las cuales, mediante la creatividad, las puedan resolver los propios usuarios.  
Dentro de este tratamiento, la animación socio cultural podrá conseguir una oferta multidireccional, diversificada, significativa, arraigada... e impregnar el conjunto de las actuaciones.  
Uno de los elementos fundamentales facilitador de la integración social en el mundo actual es la inserción laboral, además de constituir una demanda expresa. La educación de personas adultas lo ha de tener en cuenta y ofertar actuaciones encaminadas a mejorar este vehículo de inserción.  
Al mismo tiempo, la educación de personas adultas se ha de incardinar en las distintas acciones orientadas a la información en profesiones y oficios concretos que, desde diversas actuaciones institucionales, emergen en cada lugar y momento, así como generar otras acciones formativas dentro de los programas, en función de sus posibilidades.  
Objetivos  
- Conocer el entorno geográfico inmediato para utilizarlo responsablemente.  
- Acercarse al patrimonio cultural a fin de hacer una valoración, conocerlo y contribuir a su conservación.  
- Acercarse al conocimiento de otras culturas y grupos étnicos para favorecer el respeto y la convivencia multicultural.  
- Conocer la variedad de factores físicos, humanos y económicos, y la interrelación de éstos con el hecho económico, social y político de España y el lugar que ésta ocupa en el mundo.  
- Conocer los hechos históricos del pasado como instrumento para explicar el presente y la relación que hay, en el tiempo, entre una causa y los efectos que produce.  
- Analizar críticamente las concepciones básicas sobre el funcionamiento de la economía.  
- Adquirir mecanismos individuales y colectivos para actuar como consumidor y productor consciente y responsable: reclamaciones, participación en asociaciones, sindicatos... y demandas por vía administrativa o judicial.  
- Adquirir los instrumentos útiles a fin de enfrentarse con libertad y racionalidad al consumo de bienes y a la utilización de servicios y recursos naturales.  
- Conocer técnicas de búsqueda de trabajo.  
- Disponer de estrategias mínimas para valorar la situación social y económica en que se actúa en un momento determinado y posicionarse delante de la realidad.  
- Conocer el funcionamiento del mundo empresarial para facilitar el acceso al mundo laboral mediante la consecución o creación de puestos de trabajo.  
- Obtener un grado suficiente de polivalencia instrumental y de conocimientos para poder aprovechar ofertas formativas destinadas a la mejora profesional y a la inserción social.  
- Conocer la existencia y el uso de los recursos temporales, materiales, humanos... que le ayuden a crear su propia actividad laboral y relación social.  
- Conocer el propio cuerpo, su estructura, sus funciones y las alteraciones que se producen, con la finalidad de adecuar los hábitos personales y colectivos de higiene, alimentación, sexualidad, relación y prevención como un bien personal y social.  
- Descubrir la capacidad de producir los cambios que simula la naturaleza con el conocimiento de la materia, las diferentes manifestaciones de su energía y las fuentes, con el fin de no perder el control ni malgastarla irresponsablemente.  
- Adquirir una idea de la evolución como un proceso continuo, con el conocimiento de distintas interpretaciones sobre el origen de la vida, la biología animal y vegetal, la herencia y la continua adaptación de los seres vivos al medio, para mantener, valorar y conservar el patrimonio natural y contribuir al proceso evolutivo que continuamente se está produciendo.  
- Adquirir técnicas, recursos, procedimentos... expresivos, creativos y comprensivos del hecho artístico y del mundo tecnológico para una mejora de la calidad de vida.  
- Profundizar en las necesidades y finalidades esenciales de la persona para adquirir una concepción coherente del ser humano.  
- Desmitificar la separación de roles masculino- femenino para construir un concepto de ser humano fuera de todo tipo de discriminación sexista.  
- Adquirir técnicas y mecanismos tendentes a afianzar el sentido de grupo, desarrollar la convivencia, favorecer la relación interpersonal y permitir la ocupación positiva del tiempo libre.  
B) Formación instrumental  
Introducción  
Las peculiaridades específicas de la formación instrumental condicionan una cierta gradación de la misma, a fin de secuenciar los procesos de aprendizaje con una configuración de ritmos y ayudas adaptadas a las características propias de la materia y a los niveles de partida de los usuarios.  
Así, el aprendizaje instrumental se organizará alrededor de tres ciclos, cuya temporalización estará determinada por el ritmo y grado de adquisición de los objetivos propuestos. Pero, en cualquier caso, se ha de procurar facilitar al máximo la flexibilidad interciclos, ya que la experiencia desarrollada induce a posibilitar este hecho, a causa de los niveles de formación desiguales, en distintos aspectos, con que acceden las personas adultas a los centros de EPA. Al mismo tiempo, cada centro, partiendo de las propias posibilidades organizativas, podrá establecer todos adquellos subniveles o agrupamientos que favorezcan el mejor aprovechamiento del aprendizaje de sus usuarios.  
El agrupamiento, por tanto, deberá favorecer el proceso de formación continua y permanente, y respetar y atender las referencias de la vida de relación, afectividad y convivencia de los miembros del grupo.  
El hecho de haber establecido tres ciclos ha de entenderse, dentro del contexto del acceso a titulaciones académicas en el ámbito del sistema educativo obligatorio.  
Sin embargo, los centros tendrán la autonomía suficiente para organizar las propias estrategias y responder al criterio fundamental de que en cada uno de los ciclos en la formación instrumental ha de predominar que los aprendizajes sean significativos para las personas adultas. Esto implica que se ha de prestar más atención a los conocimientos que tienen una repercusión inmediata y una utilidad práctica, renunciando a aquellos conocimientos concebidos únicamente en función de estudios futuros o posteriores niveles educativos.  
La formación instrumental utilizará, cuando sea necesario, los contenidos implícitos en los objetivos de la formación para la participación e inserción social.  
Los objetivos para la formación instrumental que se presentan a continuación, hacen referencia, fundamentalmente, a la comunicación lingüística y matemática. Respecto a aquellos objetivos relativos a la comunicación lingüística, su planteamiento se ha de hacer extensivo a las dos lenguas oficiales de la Comunidad Valenciana (valenciano y castellano).  
Objetivos  
Primer ciclo  
El objetivo general es adquirir y dominar las técnicas instrumentales básicas de lecto- escritura y cálculo, para lo cual los objetivos específicos, relativos a la formación instrumental, que se han de alcanzar son:  
- Saber formular oralmente preguntas relacionadas con necesidades cotidianas (en el mercado, en la consulta del médico, en la oficina del INEM ... ).  
- Participar en coloquios y debates respetando el turno y las opiniones de los demás.  
- Expresar oralmente opiniones personales, con un mínimo de claridad y orden, para que sean entendidas.  
- Corregir, dentro de las posibilidades, los defectos graves de pronunciación (alteraciones no dialectales).  
- Dar instrucciones e indicaciones orales comprensibles (itinerarios, recetas, encargos, funcionamiento de electrodomésticos ... )  
- Resumir oralmente informaciones sencillas procedentes de cualquier fuente (acontecimientos, películas, noticias, anuncios, cuentos... ).  
- Entender y responder cuestiones orales sobre información conocida (entrevistas de diversos tipos).  
- Leer correcta y autónomamente textos sencillos, escritos en cursiva, imprenta y mayúscula, con una comprensión básica (cartas, impresos, textos publicitarios, titulares de prensa, narraciones breves ... ).  
- Interpretar oralmente símbolos, imágenes, planos- y gráficos sencillos (señales de tráfico, indicadores gráficos con imágenes, planos de la casa y la ciudad, anuncios publicitarios ... ).  
- Escribir, de manera autónoma, frases cortas y mensajes sencillos con ortografía correcta natural (encargos, notas, avisos, refranes ... ).  
- Rellenar impresos y formularios sencillos relacionados con necesidades cotidianas (DNI, cartilla de la Seguridad Social ... ).  
- Integrar el vocabulario básico trabajado durante el curso.  
- Comprender y utilizar los números naturales.  
- Iniciarse en la dimensión matemática de la realidad y comprender que antes de comenzar el proceso de alfabetización ya utilizaban el lenguaje matemático.  
- Matematizar, a través de situaciones vivenciales concretas, el concepto de las operaciones básicas.  
- Plantear y resolver problemas sencillos de la vida cotidiana, de solución única y de solución abierta, utilizando procedimientos matemáticos (con ofertas, descuentos, rebajas ... ).  
- Iniciarse en el cálculo mental con las operaciones básicas y desarrollarlo partiendo de procedimientos intuitivos propios de las personas adultas.  
- Iniciarse, mediante sencillos trabajos de investigación, en el conocimiento de los distintos sistemas de medida, comenzando por aquellos que constituyan una necesidad inmediata del propio grupo y de la realidad circundante.  
Segundo ciclo  
El objetivo general es el afianzamiento y la consolidación de los aprendizajes instrumentales para que las personas adultas adquieran un nivel mínimo de comprensión y expresión simbólica verbal y numérica, para lo cual los objetivos específicos, relativos a la formación instrumental, que se han de alcanzar son:  
- Formular oralmente quejas o reclamaciones relacionadas con las necesidades cotidianas (OMIC, INSALUD...).  
Expresar oralmente, de manera ordenada y clara, ideas, vivencias y sensaciones personales.  
- Argumentar con espíritu crítico posturas personales en debates, entrevistas y coloquios, respetando el turno y las opiniones ajenas.  
- Exponer oralmente informaciones sencillas, previamente recogidas de libros de consulta, folletos informativos. o a través de entrevistas.  
- Reflexionar sobre los defectos graves de pronunciación, individuales y de grupo, corrigiéndolos en la medida posible (alteraciones no dialectales).  
- Resumir oralmente exposiciones sencillas, siguiendo un método de análisis basado en la distinción entre aquello que es fundamental y aquello que es accesorio.  
- Ser capaz de formularse preguntas fundamentales sobre un tema.  
- Descubrir el tema de una exposición oral, conversación, programa radiofónico.  
- Desarrollar la actitud crítica en diferentes situaciones (exposiciones orales, conversaciones, medios de comunicación ... ).  
- Perfeccionar la lectura oral de textos de dificultad mediana.  
- Utilizar la lectura silenciosa como técnica de estudio y como actividad recreativa, para llegar a una mayor velocidad y comprensión lectora.  
- Responder, por escrito, distintos tipos de cuestionarios sobre textos escritos: preguntas de elección múltiple, frases cortadas, de respuestas únicas, relacionar con flechas...  
- Resumir por escrito textos de dificultad mediana (periodísticos, literarios, etc.).  
- Interpretar símbolos, planos, mapas y gráficos (de población, económicos, indicadores, señales de tráfico, etc.).  
- Escribir, de forma autónoma, con correcta ortografía natural y coherencia, párrafos y textos cortos, manifestando opiniones, vivencias, recetas, consejos, instrucciones...  
- Rellenar impresos, cuestionarios, formularios... de mediana dificultad relacionados con necesidades cotidianas (telegramas, giros postales, postales, cartas de reclamación, etc.).  
- Conocer y utilizar las reglas ortográficas más usuales y operativas.  
- Iniciarse en la composición literaria: narración, descripción, diálogo y cartas personales.  
- Integrar el vocabulario básico trabajado durante el ciclo.  
- Reconocer y usar las siglas y abreviaturas más comunes (tratamientos, partidos políticos, instituciones, servicios...).  
- Dominar el orden alfabético para utilizar con rapidez el diccionario, la guía telefónica, la guía del código postal y listados alfabéticos.  
- Utilizar el diccionario para resolver dudas ortográficas y escoger el significado adecuado al contexto.  
- Iniciarse en la gramática básica, como medio para conseguir una expresión más correcta.  
- Comprender, conocer y utilizar con desenvoltura los números naturales.  
- Iniciarse en la numeración romana, aplicándola al conocimiento de capítulos, siglos, años, jornadas, congresos...  
- Conocer y utilizar intuitivamente las fracciones más usuales (1/2, 1/3, 1/4, 1/5, 1/10, 3/4).  
- Desarrollar el cálculo mental exacto y aproximado (tanteo o redondeo), aplicándolo especialmente a situaciones de la realidad.  
- Automatizar las cuatro operaciones básicas.  
- Resolver situaciones problemáticas reales en el campo de los números naturales, como aplicación de las operaciones básicas.  
- Iniciarse, de forma intuitiva, práctica y sencilla en los conceptos de proporcionalidad y tanto por ciento, descuentos y recargos más usuales y porcentajes aplicados a gráficas.  
- Utilizar las unidades de medida más usuales de longitud, peso, capacidad, superficie, tiempo, temperatura... y relacionarlas con las de utilización tradicional del entorno.  
- Conocer los elementos fundamentales de la geometría y las principales figuras planas (cuadrado, rectángulo, triángulo y círculo).  
- Plantear y resolver problemas sencillos utilizando alguna de las cuatro operaciones básicas.  
Tercer ciclo  
El objetivo general de este ciclo es capacitar al alumnado para satisfacer las necesidades de tipo intelectual, profesional y de superación personal, posibilitándole el acceso a titulaciones oficiales básicas, mejorando así su integración en el mundo laboral y social; para lo cual los objetivos específicos, relativos a la formación instrumental, que se han de alcanzar son:  
- Participar activa y ordenadamente en coloquios, mesas redondas, debates... argumentando posturas personales y críticas.  
- Dominar la lectura oral por lo que respecta a la entonación y velocidad, en diferentes tipos de textos (literarios, periodísticos, científicos, legislativos, etc.).  
- Exponer o resumir oralmente temas previamente elaborados, leídos, escuchados o vividos.  
- Acercarse al estudio de los géneros literarios más importantes (poesía, teatro, novela, cuento, ensayo, cómic ... ) partiendo de una selección mínima de textos.  
- Desarrollar la sensibilidad del hecho literario partiendo de lecturas enriquecedoras de las propias vivencias.  
- Desarrollar la creatividad literaria y el estilo personal relacionándolo con los diferentes géneros estudiados.  
- Acercarse a la vida y la obra de algunos escritores representativos de los principales movimientos de nuestra literatura.  
- Profundizar en los recursos y la estructura de obras literarias distinguiendo: fondo y forma, tema, argumento, partes, estilo...  
- Interpretar, comparar y criticar las principales técnicas y lenguajes utilizados en los medios de comunicación de masas (prensa, radio, televisión, publicidad, etc.) distinguiendo razonadamente la información de la opinión.  
- Rellenar impresos, cuestionarios y formularios prácticos de dificultad creciente (padrón, contratos, encuestas, declaración de la renta, etc.).  
- Redactar diversos tipos de cartas e instancias usuales (comerciales, reclamaciones, instancias oficiales, curriculum...).  
- Expresar por escrito opiniones, críticas y vivencias personales con coherencia y corrección.  
- Iniciarse en la recensión de artículos, libros y conferencias, mediante la utilización de técnicas básicas de estudio.  
- Aplicar las reglas ortográficas más usuales y útiles (grafias, acentuación, signos de puntuación, homófonos).  
- Utilizar de manera fluida el diccionario, como medio de consulta léxica, ortográfica y gramatical.  
- Conocer y utilizar las siglas y abreviaturas habituales.  
- Interpretar el lenguaje figurado (frases hechas, refranes, figuras literarias más frecuentes) teniendo en cuenta el contexto en que se utilizan.  
- Utilizar la composición y derivación de palabras, polisemia, sinonimia y antonimia, como medios de enriquecimiento léxico y ortográfico.  
- Realizar diferentes tipos de juegos de palabras (crucigramas, tableros, sopas de letras... ) como refuerzo léxico- ortográfico y lúdico.  
- Estudiar la gramática básica como medio de perfeccionamiento de la expresión lingüística oral y escrita.  
- Constatar la presencia de lenguas extranjeras en la Comunidad Valenciana a través de anuncios de diarios, folletos informativos y turísticos, canciones, radio y televisión, etc., e iniciarse en el estudio de una lengua extranjera a fin de expresar y comprender mensajes orales y escritos relativos a las situaciones de comunicación más habituales en la vida cotidiana.  
- Desarrollar la abstracción (por inducción y deducción), la creación y la invención, la memorización y el cálculo mental exacto y aproximado.  
- Utilizar los campos numéricos (naturales, enteros y racionales) y dominar los mecanismos operativos básicos para resolver situaciones problemáticas cotidianas, mediante:  
\* Interpretación de recibos de servicios, tales como el agua, electricidad, teléfono...  
\* Ejemplificación y elaboración de albaranes, facturas, nóminas, cotizaciones a la Seguridad Social, seguros, planes y fondos de pensiones.  
\* Realización de cálculos comerciales con compra- ventas, letras de cambio, intereses, descuentos, recargos...  
\* Conocimiento y utilización de los impresos de liquidación de los impuestos y simulación de casos prácticos de renta, IVA, etc.  
\* Simulación de la gestión de comunidades de propietarios.  
\* Expresión de la probabilidad en los juegos de azar.  
- Dominar el sistema decimal de medidas y los conceptos básicos de Geometría, utilizando los instrumentos y las unidades adecuadas para aplicarlo a:  
\* Cálculo de espacios y volúmenes.  
\* Interpretación de planos y escalas (viviendas, campos, transportes públicos, urbanismo, carreteras, electrodomésticos, máquinas, motores, etc.).  
\* Elaboración de planos, croquis sencillos y cálculo de superficies y volúmenes (suelos, muebles, alicatados, prendas de vestir, cortinas y consumo de agua, energía y teléfono...  
\*Elaboración de presupuestos.  
- Utilizar la ecuación del primer grado como instrumento práctico que simplifica el planteamiento y la resolución de situaciones problemáticas.  
- Conocer los conceptos básicos de estadística y probabilidad que tengan una aplicación real y funcional inmediata para poder interpretar los datos observados en gráficas (de barras, sectores, líneas, pictogramas, pirámides de población, climogramas ... )  
- Aplicar los conceptos de estadística y de probabilidad a casos concretos (IPC, ventas, compras, beneficios, déficit-superávit, niveles de equipamiento, nivel de vida, inflación ... ).  
- Utilizar los conocimientos básicos de matemáticas para diseñar programas sencillos que puedan realizarse con calculadoras y ordenadores personales.  
2. Consideraciones metodológicas y para la evaluación  
Si definimos la programación como el proceso o actividad de identificar, organizar y solucionar los problemas derivados de la aplicación del currículo establecido, de lo que se tratará, pues, será de elaborar proyectos curriculares concretos.  
En este sentido, podríamos diferenciar diversas formas de abordar la construcción de proyectos curriculares, basándose en conceptos, procedimientos, actitudes, etc. Respecto al trabajo educativo con personas adultas, el énfasis debe ponerse en el apartado de procedimientos, en la línea de «aprender a aprender» y «aprender a hacer».  
Además, se estimulará la elaboración de proyectos curriculares que trabajen los objetivos de diferentes maneras (por áreas, por niveles, por módulos ... ),  
Después de estas consideraciones, se trata de clarificar, más que métodos concretos de enseñanza los principios metodológicos básicos que, de forma coherente, se conjugan en la concepción global del currículo.  
La pluralidad de metodologías estará en función de las características, condiciones y necesidades de las personas adultas.  
Desde este punto de vista, no podemos ignorar una serie de variables que incluyen la enorme diversidad de situaciones, intereses, recursos materiales y humanos, así como las diferencias de niveles, grupos de edad, sexo, identidad cultural, condición laboral de los usuarios.... mucho más complejos que en cualquier otro nivel educativo.  
Ciertamente, se han de tener en cuenta los aspectos diferenciales del aprendizaje de las personas adultas, dado que parten de experiencias y conocimientos previos que hacen necesaria su participación en el proceso de aprendizaje. Esto se traduce en un método que les dará protagonismo tanto al programar el trabajo como al realizarlo y evaluarlo. Este protagonismo constituye el principal factor de motivaciones: un elemento de discusión integradora, de consenso continuado y permanente entre los diferentes componentes del grupo, que establecen en cada momento los pasos necesarios para la continuidad del proceso educativo.  
Así, desde una perspectiva constructivista, el desarrollo de la persona debe plantearse desde una dinámica socio- cultural, teniendo en cuenta favorecer no solo la adquisición y transmisión de informaciones, conocimientos, etc.... sino, sobre todo, el desarrollo de la persona como un ser integral.  
En consecuencia, cualquier metodología ha de partir de formas de análisis contextuales, que tengan en cuenta una serie de aspectos:  
- Individuales: ya que en el proceso de aprendizaje se debe partir de las experiencias y conocimientos de las personas adultas a fin de decidir el tipo de soporte pedagógico más adecuado.  
- Socio- culturales: porque los procesos de aprendizaje han de estar ligados a los signos socio- culturales propios, tanto lingüísticos como históricos.  
- Laborales: considerando las necesidades que se deriven de la situación del adulto: activo/parado; cualificado/no cualificado, etc...  
- Diferenciales, por razones generacionales, de sexo, etc.  
Atendiendo, pues, a la gran diversidad de situaciones de partida o de condiciones previas (tipología de centros, posibilidad de agrupamientos, diferencia de niveles, perfiles de los educadores ... ) se hacen necesarias unas líneas metodológicas flexibles y abiertas. Estas metodologías se han de traducir en estrategias participativas, que propicien actitudes tanto críticas y de diálogo como investigadoras y creativas.  
Esto supone, entre otras cosas, contar con el alumnado en la programación de los sucesivos momentos del aprendizaje para obtener resultados más enriquecedores.  
Al mismo tiempo, los procesos que emergerán de las diferentes formas de trabajo de cada centro se realizarán con el consenso necesario del equipo docente y deberán registrarse y evaluarse con los instrumentos oportunos, de manera que puedan convertirse en propuestas de futuro, valoradas por la comprobación.  
En el desarrollo del currículo establecido, se entiende la evaluación como un proceso para obtener y comunicar información que oriente o reoriente la toma de decisiones educativas respecto a la aplicación de un plan o programa determinado.  
En este sentido, el proceso de evaluación ha de estar constituido por procedimientos destinados a que todos los implicados en un programa educativo y durante las distintas fases que la integran, dispongan de la información necesaria para regular sus respectivos proyectos, así como para elegir con conocimiento de causa entre distintas estrategias educativas.  
Por eso, evaluar el currículo supone analizar todos los elementos que integran su desarrollo y funcionamiento: profesorado, usuarios, metodologías, medios y recursos, infraestructuras, niveles de participación.... con el propósito de comprobar los resultados que se obtienen, esperados o no, y planificar el camino a seguir.  
De este modo, será un objetivo fundamental de la evaluación del currículo proporcionar instrumentos de reflexión que favorezcan la introducción de nuevas actuaciones sobre un modelo educativo que se entiende abierto y la adopción de decisiones útiles y asumidas de forma colectiva por todos los implicados en el proceso educativo.  
Desde esta perspectiva, la evaluación ha de servir para buscar alternativas a las posibles deficiencias evidenciadas en la práctica educativa, y por eso:  
- En primer lugar, ha de ser útil a los usuarios para conocer los factores que favorecen su formación y para aprender a analizar y reflexionar sobre la evolución seguida.  
- También ha de servir para que el equipo educativo investigue sobre su práctica docente y el desarrollo del currículo.  
- Finalmente ha de servir a las diversas instancias de la administración educativa para responder a las necesidades del proceso educativo con la finalidad de poder replantearse las propias propuestas curriculares.  
Así pues, se ha de evaluar globalmente el proceso educativo, lo cual supone evaluar distintos aspectos:  
- El conjunto de actividades realizadas para el alumnado así como los distintos tipos de contenidos adquiridos: conocimientos (hechos, conceptos y principios), procedimientos (destrezas, técnicas, métodos y estrategias), valores, normas y actitudes.  
- La propia metodología utilizada que incluye: la programación desarrollada, las relaciones de comunicación, la estructura de participación, la dinámica de los grupos de trabajo, los medios y recursos utilizados...  
- Los aspectos más estructurales y organizativos propios de las diversas instancias que intervienen en el proceso educativo y que pueden favorecer o dificultar un determinado proyecto.  
Para realizar esta evaluación, será necesario:  
- Efectuar un proceso de evaluación coherente con la metodología de trabajo utilizada.  
- Utilizar instrumentos y procesos de recogida de información variados y múltiples que permitan describir, interpretar y valorar, desde los distintos puntos de vista y en diferentes contextos, lo que ocurre durante el proceso educativo, fundamentalmente procurando una información cualitativa (informes, diarios ... ).  
- Hacer públicos y discutibles los criterios con los que se utilizan los instrumentos y procedimientos anteriormente explicitados.  
Por consiguiente, podemos establecer como características de la evaluación:  
- Continua, ya que lo que interesa es la evaluación del proceso seguido, en función de la situación inicial y de la concreción de intenciones educativas establecidas.  
- Integrada, porque ha de formar parte del conjunto de actividades que configuran el proceso de enseñanza- aprendizaje.  
- Cualitativa, porque interesa la calidad del progreso en el aprendizaje.  
- Personalizada, ya que partimos de un currículo abierto adaptable a las diferentes características de cada persona o grupo de personas.  
- Integral, porque considera la adquisición, tanto de nuevos conceptos como de procedimientos, actitudes, capacidades de relación y comunicación y de desarrollo autónomo de cada persona.  
- Conjunta, porque los miembros de la comunidad educativa aportan una valoración del trabajo efectuado.  
- Autoevaluación, como sistema de participación del alumnado en el proceso de evaluación.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI