Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8501, del 07-03-2019 (2019/1849)

RESOLUCIÓ de 12 de febrer de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 98/16-AIA Cinctorres.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8501

Data del DOGV
:   07-03-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/1849

CVE


Data del document
:   12-02-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [Cinctorres](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 12 de febrer de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 98/16-AIA Cinctorres. [2019/1849]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 98/16-AIA Cinctorres.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 98/16-AIA.  
Títol: Legalització d'explotació porcina d'engreix, amb capacitat per a 848 animals.  
Promotor: José Manuel Casanova Querol.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Cinctorres.  
Localització: parcel·la 51 del polígon 7, del terme municipal de Cinctorres (Castelló).  
  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte.  
L'objecte del projecte és l'obtenció de la llicència ambiental, d'acord amb la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats a la Comunitat Valenciana, per a la legalització d'una explotació porcina existent, amb capacitat per a 848 porcs d'engreix, situada en el terme municipal de Cinctorres, província de Castelló.  
D'altra banda, es pretén l'obtenció de llicència d'obres per a dur a terme el canvi de les cobertes de les tres naus existents, que es descriuran en el projecte d'obra corresponent.  
2. Principals característiques del projecte d'acord amb la documentació aportada.  
Emplaçament.  
L'explotació porcina en estudi està situada en el terme municipal de Cinctorres (Castelló), en el polígon 7, parcel·la 51, partida dels Horts, finca 3641, en sòl no urbanitzable comú, a 420 metres a l'est del nucli urbà d'aquest municipi.  
Accessos  
L'accés a la granja es realitza des de la carretera CV-125 a través de pista sense asfaltar que parteix d'aquesta.  
Descripció de les naus i instal·lacions.  
- Naus per a l'allotjament dels animals:  
Nau 1: és una nau rectangular de quadres per a porcs d'engreix, dimensions exteriors 36,70x10,10 m (370,67 m²). I amb alçària màxima de 3,40 m i alçària mínima de 2,80 m.  
Nau 2: És una nau rectangular de quadres per a porcs d'engreix, dimensions exteriors 36,70x10,10 m (370,67 m²). I amb alçària màxima de 3,40 m i alçària mínima de 2,80 m.  
Llatzeret: és una part de la nau 2, compta amb unes dimensions de 5,10 x 3,40 m (17,34 m²).  
Nau 3: És una nau rectangular de quadres per a porcs d'engreix, dimensions exteriors 31,10x8,10 m (251,90 m²). I amb alçària màxima de 3,40 m i alçària mínima de 2,80 m.  
Els tancaments exteriors de les naus estan construïts amb rajola i lluïda exterior i interior. Les cobertes a modificar es realitzaran amb plaques de fibrociment ondulat color granat i amb projectat de poliuretà per la cara interior.  
El paviment de les naus és de formigó de grossària de 15 cm, HA-25/B/20/IIa. El paviment és totalment impermeable.  
- Fosses de purins:  
A l'interior de les naus hi ha fosses de purins amb les dimensions següents:  
Nau 1: 2 línies de 33,5 metres de llarg; 2,30 metres d'ample i 1 metre de profunditat.  
Nau 2: 2 línies de 33,5 metres de llarg; 2,30 metres d'ample i 1 metre de profunditat.  
Nau 3: 2 línies de 27,10 metres de llarg; 1,20 metres d'ample i 1 metre de profunditat.  
La capacitat total d'emmagatzematge a l'interior de les naus és de 373,24 m³.  
Es compta amb 3 fosses exteriors tancades excavades en el terreny, en formes rectangulars i adossades a cadascuna de les naus anteriorment descrites. Les capacitats són:  
Fosa 1: dimensiones 9,70 x 6,60 x 3,00 metres. Per tant, compta amb 192,06 m³ i recull els residus de la nau 1.  
Fosa 2: dimensiones 9,70 x 7,00 x 3,00 metres. Per tant, compta amb 203,70 m³ i recull els residus de la nau 2.  
Fosa 3: dimensiones 7,55 x 4,80 x 3,00 metres. Per tant, compta amb 108,72 m³ i recull els residus de la nau 3.  
La capacitat d'emmagatzematge de purins en les fosses exteriors serà de 504,48 m³. Es necessita la construcció d'una altra fossa de formigó impermeabilitzada, per a complir amb la legislació actual. Aquesta constarà de 6 metres x 5 metres x 2,5 metres, amb una capacitat de 75 m³. Les fosses estaran recobertes en talussos i solera amb formigó armat HA-25 N/mm² de 15 cm de grossària. D'aquesta manera es garantirà l'estanquitat total de les foses.  
Així doncs, la capacitat final d'emmagatzematge de purins exterior serà de 579,48 m³ i la capacitat total d'emmagatzematge comptant les fosses exteriors i les interiors serà de 952,72 m³.  
- Altres instal·lacions:  
L'explotació compta amb instal·lació elèctrica en baixa tensió, de lampisteria amb sistema a pressió per a desinfecció i neteja, de protecció contra incendis, d'alimentació mecanitzada i mecànica d'obertura de finestres i de sanejament.  
L'explotació porcina disposa de les instal·lacions complementàries de magatzem, llatzeret per a l'observació i cura, clos metàl·lic, fosses de purins exteriors.  
Com a mesures higienicosanitàries, es disposa en l'explotació de tanca perimetral que envolta tota l'explotació, de 2 metres d'alçària, constituïda per tubs buits d'acer galvanitzat de 50 mm de diàmetre i malla galvanitzada, així com sistema de desinfecció de vehicles i calçat de persones a l'entrada de l'explotació basat en l'ús d'una motxilla amb desinfectant.  
L'accés a l'explotació està situat en la zona NO de la finca, on trobem una porta de 4 metres d'ampla i amb una única fulla. Estan fabricades per un marc d'acer inoxidable al qual s'unirà una tela metàl·lica d'iguals característiques que les de la tanca.  
Com a magatzem de pinsos hi ha dues sitges de xapa galvanitzada llisa i amb unió soldada, amb una capacitat de 16.000 kg cadascuna. El repartiment del pinso serà automatitzat.  
L'aigua utilitzada en l'explotació procedeix de la xarxa pública del municipi de Cinctorres, mitjançant un hidrant situat a l'interior d'aquesta. L'aigua s'emmagatzema en un depòsit circular de xapa galvanitzada, de 60 m³. A l'eixida del depòsit hi ha un sistema automatitzat de clorat. Posteriorment, en el cas que siga necessària aigua medicada, aquesta passa per un depòsit de 1.000 litres, que es dosa de manera manual. A partir d'aquest punt es distribueix l'aigua a totes les naus a través d'un conjunt de canonades. De la canonada de distribució interior de les diferents naus hi ha baixants a cadascuna de les menjadores, i també diverses preses d'aigua, segons es necessite. Al final dels baixants es troben les tetines el cabal mínim de les quals serà de 2-4 l/min, segons el tipus d'animal.  
L'energia elèctrica s'obté de la xarxa elèctrica del Maestrat.  
La calefacció s'aporta mitjançant caldera de combustible fòssil (carbó), consumeix 3.750 kg/any.  
Per a la ventilació de les naus s'utilitza ventilació estàtica o natural, vertical i horitzontal, mitjançant la col·locació de finestres en les façanes, per les quals entra l'aire fresc que substitueix l'aire viciat que ix per l'obertura que recorre el carener de les naus.  
Descripció de l'activitat i procés productiu.  
Es tracta d'una explotació de bestiar porcí d'engreix, en règim integrat, d'una capacitat de 848 porcs, en la qual els animals entren amb 20 kg de p.v. (pes viu), i ixen amb 100 kg de p.v. El temps de permanència en l'explotació en cada cicle serà de 114-115 dies aproximadament, més 20 dies de desinfecció, neteja i buit sanitari «tot dins-tot fora», la qual cosa suposa 2,5-3 cicles/any.  
L'explotació ramadera forma part d'una integració vertical: consisteix que l'empresa integradora subministra els porcs i les despeses que generen, com a pinso, mà d'obra especialitzada (veterinaris), medicaments i instrumental per a administrar-los; mentre que el propietari posa el terreny, les instal·lacions i corre amb les despeses de la conservació, llum, aigua i mà d'obra.  
Pla de gestió de les dejeccions.  
Els purins produïts en aquesta explotació ramadera intensiva són portats a finques de cultiu pròximes a la granja de les quals es disposa de contracte per part de la propietat.  
Per a realitzar un correcte ús dels purins s'haurà de tindre en compte la producció anual de nitrogen, amb la finalitat de poder realitzar una distribució racional d'aquests.  
En l'explotació es produiran 1823,2 m³ de purins a l'any, que suposen un contingut en nitrogen de 6148 kg N/any, segons el que es disposa en el Reial decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines i el que s'estableix en el codi de bones pràctiques agràries.  
Les parcel·les agrícoles en les quals s'aplicarà l'adobament amb purins estan destinades principalment al cultiu d'ametlers i cereals. S'aporta un pla d'adobament adequat, amb còpia de les autoritzacions dels propietaris de les parcel·les on s'aplicaran els purins de l'explotació.  
  
Tramitació administrativa  
En data 20 de juliol de 2016 s'inicia la tramitació de l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental, amb la remissió a través de l'Ajuntament de Cinctorres del projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental, documento de síntesi, i còpia de l'expedient administratiu municipal.  
  
L'ajuntament, en data 15 de juliol de 2016, certifica que l'expedient s'ha sotmés a informació pública mitjançant publicació en el BOP de Castelló núm. 58, de 12 de maig de 2016, i que, transcorregut el termini de trenta dies, no s'han presentat dins del termini i en la forma escaient al·legacions.  
L'expedient administratiu municipal inclou els informes següents:  
  
- Certificat de compatibilitat urbanística municipal favorable de data 23 de desembre de 2014.  
- Informe del Servei Territorial d'Urbanisme, de data 11 de febrer de 2015, sobre la no necessitat de sol·licitud d'informe per tractar-se d'actuació en sòl no urbanitzable comú.  
- Informe de la Direcció Territorial de Castelló de la Conselleria d'Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua, de data 27 de febrer de 2015, favorable a la legalització de l'activitat ramadera.  
- Informe de la Secció Forestal de la Direcció Territorial de Castelló de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, de data 14 d'abril de 2015, en el qual s'indica que des del punt de vista forestal i de vies pecuàries, per a la legalització de les instal·lacions s'haurà de respectar una distància sense barrar i sense ocupar per les edificacions almenys de 2,5 metres des de l'eix del camí.  
- Informe de la Unitat d'Espais Naturals Protegits, del Servei Territorial de Castelló, de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, de data 23 de febrer de 2015, en el qual es conclou que l'actuació analitzada és compatible amb la normativa mediambiental, i pot continuar la seua tramitació sense necessitat de realitzar una avaluació detallada dels seus efectes sobre la Xarxa Natura 2000.  
En data 5 de setembre de 2016 la Direcció Territorial de Castelló de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, remet sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental efectuada per l'Ajuntament de Cinctorres, a la qual s'adjunta l'estudi d'impacte ambiental i document de síntesi.  
En data 17 de novembre de 2016 es realitza un requeriment de documentació al promotor, i es dona compte d'això a l'òrgan substantiu.  
En data 27 de febrer de 2017, l'Ajuntament de Cinctorres remet sol·licitud del promotor per a continuar amb el tràmit d'avaluació ambiental i d'obtenció de llicència ambiental per a una capacitat productiva de 848 places d'engreix.  
En data 12 de febrer de 2018, es reitera el requeriment de documentació al promotor per considerar-se l'aportada insuficient per a la resolució de l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
En data 11 d'abril de 2018, la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport remet l'informe vinculant previst en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
El 23 d'abril de 2018, l'Ajuntament de Cinctorres remet la documentació presentada pel promotor en resposta al requeriment realitzat per aquest servei.  
  
Consideracions legals  
- La distància a nucli urbà (Cinctorres) és de 420 metres, i la distància a altres explotacions de la mateixa espècie és inferior als 1.000 metres. En tots dos casos s'incompleixen les distàncies que estableix la normativa vigent. No obstant això, atés que l'explotació es trobava inscrita en la llista d'explotacions ramaderes de la Comunitat Valenciana abans de l'entrada en vigor del Real decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines i de la Llei 6/2003, de ramaderia de la Comunitat Valenciana, la Direcció Territorial de Castelló de la Conselleria d'Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua, informa favorablement per a la legalització d'aquesta, en data 27 de febrer de 2015.  
Segons el certificat de compatibilitat urbanística municipal de data 23 de desembre de 2014, l'activitat projectada és compatible amb la normativa i el planejament urbanístic municipal. La parcel·la en la qual pretén situar-se la instal·lació està subjecta al pla general d'ordenació urbana de Cinctorres de 29 de febrer de 2000. S'indica en el certificat que «L'article 81 d'aquest PGOU permet l'ús de granges sempre que es troben a més de 1.000 metres de sòl urbà. Quan aquesta distància siga inferior -com és el cas que se sol·licita- si la granja ja estiguera construïda i en activitat abans de l'aprovació del PGOU es permetran obres de millora i ampliació sempre que s'adapten a la legislació vigent. Atés que s'adjunta informe de l'Alcaldia de data 2 d'octubre de 2006, en què testimonia que aquesta instal·lació té més de 30 anys d'existència i que per tant és anterior al PGOU vigent, estaríem en el cas de l'excepció que estableix l'article 81 esmentat».  
  
- El municipi de Cinctorres no es troba designat com a zona vulnerable a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries en el Decret 86/2018, de 22 de juny, del Consell, pel qual es designen municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.  
- El terç occidental de la granja que inclou la nau 3 es troba en l'àmbit del lloc d'interés comunitari denominat LIC Alt Maestrat. D'altra banda, la totalitat de la granja es troba en l'àmbit de la zona d'especial protecció per a les aus L'Alt Maestrat, Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana. Segons la base de dades de biodiversitat (BDB), no consta la presència d'espècies prioritàries en l'entorn immediat de l'activitat. Tampoc hi ha cap hàbitat prioritari en la zona on se situa la granja ni proximitats. D'acord amb l'informe de la Unitat d'Espais Naturals Protegits, del Servei Territorial de Castelló, de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, de data 23 de febrer de 2015, l'actuació analitzada és compatible prenent en consideració la legislació vigent i aplicable a aquesta, així com amb els objectius i directrius que assenyala la normativa derivada de la Directiva 92/43/CEE del Consell, de 21 de maig de 1992, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestres. Es considera compatible amb la normativa mediambiental, i no cal realitzar una avaluació detallada dels seus efectes sobre la Xarxa Natura 2000.  
  
- Hi ha contigüitat pel sud amb la via pecuària núm. 2 Assagador del Mas de Clarà a la màquina classificada amb una amplària de 5 i 10 metres adaptada al camí pel qual discorre. Segons l'informe de la Secció Forestal de la Direcció Territorial de Castelló de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, de data 14 d'abril de 2015, per a la legalització de les instal·lacions s'haurà de respectar una distància sense barrar i sense ocupar per les edificacions almenys de 2,5 metres des de l'eix del camí.  
- La localització del projecte no afecta terreny forestal ni es veu afectada per risc d'inundació.  
  
Consideracions ambientals  
Impactes potencials deguts a l'activitat descrits en l'EIA i mesures protectores i correctores proposades.  
- Impacte sobre l'atmosfera: es refereix a l'impacte que l'activitat de la granja produeix sobre la qualitat de l'aire per l'augment del nivell sonor, de l'emissió de gasos, de fums i de la generació d'olors.  
Les principals fonts generadores de soroll en l'explotació seran la circulació de vehicles (camions de descàrrega de pinso i càrrega d'animals i tractors amb tanc per a càrrega de purins) i els mateixos animals.  
  
L'habitatge més pròxim a la granja se situa a 435 m de distància, per la qual cosa el nivell sonor a aqueixa distància serà inferior a 45 dB, complint amb la normativa. No obstant això, s'aplicaran les mesures correctores següents:  
- Manteniment adequat de maquinària i equips.  
- Realitzar les operacions de càrrega i descàrrega amb els vehicles apagats.  
Les principals emissions a l'aire seran els gasos deguts a la fermentació entèrica (metà), a la gestió del fem (metà, amoníac i òxid nitrós), i al transport (diòxid de carboni), així com la pols deguda a l'emmagatzematge de pinso. Com a conseqüència de l'aplicació de tècniques MTD (millors tècniques disponibles), s'estima una reducció de les emissions de gasos (amoníac i metà principalment) del 44 % per a engreix, del 90 % per a emmagatzematge i del 16 % en l'aplicació de purins com a adob. Les MTD aplicades són:  
- Alimentació amb dieta baixa en proteïna.  
- Allotjament d'animals amb enreixat parcial del sòl.  
- Eliminació freqüent de purins de les fosses.  
- Emmagatzematge de purins en basses estanques on s'afavoreix la formació de crosta natural.  
- Emmagatzematge del pinso en sitges estanques.  
- Prèviament al repartiment de purins, es realitza un tractament per a desfer la part sòlida, permetent que es diluïsca amb la resta. Aquest tractament també mitiga l'olor.  
- Els purins són enterrats mitjançant conreu abans de 24 hores d'haver sigut escampat en els camps de cultiu. Per a realitzar l'adobament es triaran dies humits amb poc vent, temperatures moderades i amb poca insolació.  
Per a minimitzar l'emissió d'olors en la granja es prendran les mesures següents:  
- Es netejaran regularment les instal·lacions.  
- Es procedirà al buidatge freqüent de les fosses de dejeccions.  
- Es durà a terme el calendari d'adobament que es preveu en el projecte d'activitat.  
- S'ajustarà en la mesura que siga possible el contingut en nutrients, especialment de nitrogen i fòsfor, als requisits alimentaris dels animals.  
  
Per a minimitzar les molèsties que l'aplicació de purins com a adob agrícola pot ocasionar sobre la població s'aplicaran les mesures següents:  
- Les parcel·les situades a menys de 500 metres del nucli urbà no seran abonades en període estival, ni en períodes vacacionals. Seran abonades preferentment en mesos tardorencs o hivernals (d'octubre a febrer) i els purins seran enterrats immediatament després d'aplicar-los.  
  
- En la resta de parcel·les l'enterrament dels purins es realitzarà com a màxim 24 hores després d'aplicar-los.  
- En aquestes parcel·les no podran aplicar-se purins com a adob quan el vent dominant vaja orientat des d'aquestes parcel·les al nucli de població.  
En totes les parcel·les a abonar se seguiran a més les mesures següents:  
- Els purins s'aplicaran amb el sòl no humit.  
- No s'aplicaran purins en els moments anteriors que es prevegen pluges persistents.  
- Els purins s'aplicaran preferiblement en hores i dies en què hi haja un menor nombre de persones susceptibles de veure's afectades. S'evitarà el repartiment en caps de setmana i períodes vacacionals.  
- En els mesos estivals les parcel·les a abonar seran les més allunyades a nuclis urbans.  
- L'enterrament de purins després d'escampar-los en el camp es realitzarà com més ràpidament millor, no se superarà en cap cas un període de temps de 24 hores entre totes dues labors.  
Encara que la granja es troba a tan sols 420 metres del municipi de Cinctorres, cal tindre en compte que, d'acord amb les dades de vents que ha aportat al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental en la tramitació dels parcs eòlics pròxims, el vent dominant prové del nord-oest, per la qual cosa les molèsties per olors a la població es reduiran atesa la ubicació de la granja a l'est del municipi. D'altra banda, d'acord amb el certificat del resultat de la informació pública practicada a l'expedient, no s'han produït al·legacions per part dels veïns a la legalització de l'activitat. No obstant això, a fi de minimitzar les molèsties per olors que puga ocasionar l'activitat quan els vents provinguen de l'est, les mesures correctores proposades es reforçaran amb la plantació d'una barrera vegetal en els límits nord i oest de la parcel·la.  
  
En aquest apartat no s'ha considerat la contaminació produïda per la combustió del carbó utilitzat en el sistema de calefacció. Atés el caràcter altament contaminant del carbó, s'haurà de substituir el sistema de calefacció proposat per una altra font d'energia alternativa amb menor poder contaminant.  
D'altra banda, en atenció a la capacitat de l'explotació, i a la seua distància a nucli de població, l'activitat podria considerar-se classificada com a grup B d'acord amb el Catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera establit pel Reial decret 100/2011. En conseqüència, d'acord amb el que es disposa en la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera, l'activitat queda sotmesa al procediment d'autorització administrativa per l'òrgan competent de la Comunitat Valenciana. La sol·licitud es realitzarà davant la Direcció Territorial d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural de Castelló.  
- Contaminació de sòl i aigües.  
En fase de funcionament, l'explotació generarà aigües procedents de l'aigua de neteja i fems que seran emmagatzemats temporalment en fosses estanques fins a la seua extracció periòdica per a ser valorats com a adob agrícola, per la qual cosa no s'afectarà directament les aigües superficials atés que no es produeix cap abocament. S'aporta certificat d'impermeabilitat de les fosses d'emmagatzematge de purins signat per tècnic competent.  
Quan s'apliquen purins o fem al terreny amb finalitats agrícoles, l'amoníac (principal component nitrogenat dels purins) pateix un procés d'oxidació (nitrificació) mitjançant el qual es transforma en nitrat. El nitrat és una forma molt soluble que es mou fàcilment en el perfil de sòl, de tal manera que tot el que no és absorbit pel cultiu és susceptible de lixiviació i, per tant, font potencial de contaminació de les aigües subterrànies. Per aquesta raó cal controlar les quantitats de purins que s'apliquen al sòl, i s'han de considerar a més els factors que poden accelerar aquest procés, com ara la permeabilitat, la textura del sòl, les condicions climàtiques i, per descomptat, el tipus de cultiu i el moment d'aplicació.  
En l'adobament de parcel·les agrícoles amb els purins procedents de la granja no ha de superar-se la dosi d'adobament per a cada tipus de cultiu que recull la normativa vigent.  
Les parcel·les agrícoles en les quals s'aplicarà l'adobament amb purins estan destinades principalment al cultiu d'ametlers i cereals. S'aporta un pla d'adobament adequat, amb còpia de les autoritzacions dels propietaris de les parcel·les on s'aplicaran els purins de l'explotació.  
Quan un producte com els purins, amb alta càrrega de matèria orgànica i de nutrients, arriba al curs de les aigües superficials es poden generar problemes d'eutrofització. Per aquesta raó, els abocaments directes a l'aigua estan completament prohibits i fins i tot els abocaments indirectes estan penalitzats per la llei d'aigües.  
Per a evitar els possibles problemes d'escolament que puguen produir-se després de l'aplicació dels purins i fems al terreny, hauran de respectar-se els perímetres de protecció establits en el reglament de domini públic hidràulic.  
Un altre risc potencial de contaminació de les aigües superficials pot provindre de possibles incidents en els sistemes d'emmagatzematge de purins (desbordament o fugides) o per lixiviats produïts des de sistemes d'emmagatzematge de fems sòlids.  
La granja disposa de recintes (fosses i basses) estanques per a emmagatzematge de purins que eviten que aquests puguen accedir a cap llit. L'explotació no produeix cap abocament directe sobre llits públics.  
D'altra banda, després de l'aplicació dels purins en parcel·les agrícoles són enterrats mitjançant el conreu d'aquestes, evitant arrossegaments superficials per possibles aigües de pluja després d'aplicar-los.  
S'estableixen les mesures preventives següents:  
- Realitzar controls periòdics dels sistemes d'emmagatzematge de purins per a comprovar-ne l'estat de conservació. Per a evitar risc de contaminació de les aigües subterrànies, s'han de vigilar les característiques constructives dels equipaments d'emmagatzematge, de manera que es garantisca la seua total estanquitat evitant-se qualsevol risc de fugida o de pèrdues per infiltració.  
- Evitar el desbordament de les fosses d'emmagatzematge de purins.  
- Evitar abocaments en les labors d'evacuació de purins.  
- Neteja periòdica de l'entorn de les naus.  
A aquestes mesures cal afegir:  
- En l'aplicació dels purins al camp es respectarà en tot moment el que s'estableix en el codi valencià de bones pràctiques agràries.  
- La granja haurà de comptar amb un llibre de registre en el qual s'anotaran totes les eixides de purins que es produïsquen, indicant: data, identificació de les parcel·les que s'adobaran i el volum de purins aplicat en cadascuna d'elles. Aquest llibre estarà actualitzat i a la disposició de l'autoritat substantiva o ambiental sempre que aquestes el requerisquen.  
- Impacte sobre la fauna.  
Els efectes sobre la fauna terrestre es produeixen a causa de l'augment de sorolls, a la pèrdua de sòl útil i a la destrucció de l'hàbitat (alteració i desaparició de la coberta vegetal a la qual està associada la fauna en els seus cicles vitals) en la fase de construcció.  
Per aquests motius, la fauna local pateix desplaçaments temporals com a conseqüència dels sorolls, presència de trànsit rodat i presència humana.  
En la fase de funcionament, les afeccions a la fauna podrien també vindre per la reducció de la qualitat de l'aire de l'entorn i les molèsties produïdes pels sorolls provocats per les activitats derivades de l'explotació de la granja.  
Les mesures correctores que s'implementaren per a la minimització d'aquests impactes (qualitat de l'aire i sorolls) serviran així mateix per a la minimització de l'impacte sobre l'alteració d'estructura i hàbitats per a la fauna.  
- Impacte sobre el paisatge.  
La granja se situa en una unitat del paisatge antropitzada de l'entorn del nucli urbà de Cinctorres. Es caracteritza per presentar un relleu pla a ondulat amb pendents moderats. La vegetació natural és pràcticament inexistent. Dominen els terrenys de cultiu en bancals, principalment d'ametlers, amb presència d'explotacions ramaderes en intensiu, carreteres, línies elèctriques, construccions associades a l'activitat agrícola, etc.  
La presència d'ametlers en les parcel·les agrícoles situades en l'entorn de la granja evita enormement la seua visibilitat des de la carretera CV125. D'altra banda, la presència d'altres edificis (granges, magatzems, pallers, etc.) evita que les construccions que conformen la granja siguen visibles des del nucli urbà de Cinctorres.  
L'anàlisi de l'impacte visual de l'estudi d'integració paisatgística conclou que per a millorar la qualitat paisatgística intrínseca i les vistes no cal prendre mesures correctores, no obstant això, és possible millorar l'escena mantenint en bon estat de conservació els edificis (pintada i lluïda exterior).  
- Impacte sobre el patrimoni cultural i arqueològic.  
La granja no afecta cap bé cultural, no afecta el patrimoni cultural. Els jaciments arqueològics coneguts es troben allunyats de l'explotació porcina. La legalització de l'explotació porcina no implica la construcció de nous edificis i per tant no es necessiten remocions de sòl que puguen afectar el patrimoni.  
La Direcció General de Cultura i Patrimoni, en data 26 de febrer de 2018 informa favorablement sobre el projecte als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
- Consum d'aigua.  
L'aigua utilitzada en l'explotació procedeix de la xarxa pública del municipi de Cinctorres. Segons la documentació tècnica el consum mitjà d'aigua és de 4.035 m³/any. Encara que aquests càlculs es van realitzar per a una capacitat de 1.050 porcs d'engreix, que va ser la capacitat inicialment sol·licitada, es consideren excessius. Posteriorment es va modificar la sol·licitud a 848 porcs d'engreix per la qual cosa la quantitat d'aigua consumida serà inferior. Segons la guia de millors tècniques disponibles per a porcí, considerant un consum mitjà d'aigua dels animals i tenint en compte l'aigua necessària per a la neteja de les instal·lacions, s'estima un consum total anual d'uns 2.365 m³/any.  
S'aporta certificat de l'Ajuntament de Cinctorres, de data 10 d'abril de 2018, en el qual s'indica la procedència de l'aigua de la població, el nombre de les concessions d'aprofitament de les aigües, els cabals concedits i certifica que hi ha cabals suficients per a proveir l'ús ramader de l'explotació sense posar en risc altres usos existents ni, per descomptat, el consum domèstic.  
- Gestió de cadàvers.  
El promotor té subscrit un contracte amb un gestor de cadàvers, de manera que els cadàvers són traslladats pel titular a una caseta situada a Cinctorres i d'ací, pel gestor autoritzat, a una planta de transformació d'animals morts.  
- Gestió de residus zoosanitaris i veterinaris.  
Els residus de productes zoosanitaris i veterinaris es depositaran en contenidors que seran retirats per gestor autoritzat amb el qual té subscrit un contracte.  
- Pla de vigilància ambiental.  
Durant el funcionament de la granja s'establiran controls per a comprovar els aspectes següents:  
- Es vigilarà diàriament l'estat de les teles gabials, i es repararan en cas de trencament. També diàriament es realitzarà un control dels animals i en cas de detectar algun animal malalt serà portat al llatzeret.  
  
- Es revisaran periòdicament els depòsits d'emmagatzematge de purins, quan es buiden, a fi d'observar que no hi ha fissures ni clevills, i en cas d'haver-ne es repararan immediatament.  
  
- Es disposarà d'un llibre d'anotació de l'aplicació de purins com a adob de parcel·les agrícoles, on s'anotarà la data d'aplicació, així com la dosi aplicada, el moment d'aplicació (mes, dia i hora), i les condicions meteorològiques en el moment de repartiment de purins, i també el polígon cadastral, parcel·la cadastral i recinte sigpac on s'ha aplicat. S'anotarà el mètode d'aplicació i el temps que ha transcorregut entre l'aplicació de purins i el seu enterrament, també s'anotarà el tipus de cultiu que s'instal·la en aqueix recinte. S'anotaran les incidències amb els veïns que puguen sorgir amb l'aplicació de purins en finques agrícoles.  
- Es realitzaran controls periòdics dels nivells de proteïna i fòsfor en els pinsos, a fi de reduir les emissions difuses.  
- Es realitzarà un control anual dels indicadors de l'activitat, mitjançant l'emissió d'una memòria que contindrà les dades següents: nombre de porcs allotjats, consum d'aigua de neteja, consum d'aigua per als animals, consum d'energia elèctrica, consum anual de pinsos per grups d'edat.  
- S'anotaran els animals morts que són traslladats a caseta de recollida, i s'indicarà també la data de trasllat.  
- Es portarà un registre de la resta de residus ramaders, i s'anotarà la data de recollida per gestor autoritzat.  
El pla de vigilància ambiental aportat haurà de completar-se amb els punts següents:  
- En el cas que alguna parcel·la on es realitza l'adobament amb els purins generats en l'explotació siga baixa, s'actualitzarà el llibre de registre amb noves parcel·les i es comunicarà a l'òrgan substantiu. Aquest llibre haurà d'estar actualitzat i a la disposició de l'autoritat substantiva o ambiental sempre que aquestes el requerisquen.  
- S'emetrà un informe especial quan es presenten situacions o successos excepcionals que impliquen deterioracions ambientals o situacions de risc, tant en la fase de construcció com en la d'explotació.  
  
- Es presentarà anualment, davant l'òrgan substantiu, un informe sobre el desenvolupament de l'activitat, l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració prescrites, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter ambiental.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix, segons el que es preveu en l'annex I, epígraf 1.h, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambienta prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell.  
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental i en les altres disposicions que li són aplicable.  
L'article 13 del Decret 158/2015,d'18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, modificat pel Decret 80/2016, d'1 de juliol, atribueix a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental la competència en matèria d'avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent resolució:  
  
Primer  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte de legalització d'explotació porcina d'engreix, amb capacitat per a 848 animals, situada en la parcel·la 51, del polígon 7, del terme municipal de Cinctorres (Castelló), promogut per José Manuel Casanova Querol sempre que es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental, de la resta de la documentació tècnica aportada, i es complemente amb l'adopció dels condicionants establits a continuació:  
1. Hi ha contigüitat pel sud amb la via pecuària núm. 2 Assagador del Mas de Clara a la Màquina classificada amb una amplària de 5 i 10 metres adaptada al camí pel qual discorre. Per a la legalització de les instal·lacions s'haurà de respectar una distància sense barrar i sense ocupar per les edificacions almenys de 2,5 metres des de l'eix del camí.  
2. Atesa la proximitat de la granja al municipi de Cinctorres (420 metres), les mesures correctores proposades per a reduir les molèsties per olors a la població es reforçaran amb la plantació d'una barrera vegetal en els límits nord i oest de la parcel·la.  
3. Respecte a la gestió de purins:  
3.1. En l'aplicació dels purins al camp es respectarà en tot moment el que s'estableix en el codi valencià de bones pràctiques agràries.  
  
3.2. La granja haurà de comptar amb un llibre de registre en el qual s'anotaran totes les eixides de purins que es produïsquen, indicant: data, identificació de les parcel·les que s'adobaran i el volum de purins aplicat en cadascuna d'elles. Aquest llibre estarà actualitzat i a la disposició de l'autoritat substantiva o ambiental sempre que aquestes el requerisquen.  
4. El carbó utilitzat com a combustible en el sistema de calefacció se substituirà per una altra font d'energia alternativa amb menor poder contaminant.  
5. Se sol·licitarà a la Direcció Territorial d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural de Castelló, autorització per a l'explotació de l'activitat, en atenció a la seua classificació com a grup B segons el catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera.  
6. El pla de vigilància ambiental aportat haurà de completar-se amb els punts següents:  
6.1. En el cas que alguna parcel·la on es realitzarà l'adobament amb els purins generats en l'explotació siga baixa, s'actualitzarà el llibre de registre amb noves parcel·les i es comunicarà a l'òrgan substantiu. Aquest llibre haurà d'estar actualitzat i a la disposició de l'autoritat substantiva o ambiental sempre que aquestes el requerisquen.  
6.2. S'emetrà un informe especial quan es presenten situacions o successos excepcionals que impliquen deterioracions ambientals o situacions de risc, tant en la fase de construcció com en la d'explotació.  
  
6.3. Es presentarà anualment, davant l'òrgan substantiu, un informe sobre el desenvolupament de l'activitat, l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració prescrites, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter ambiental.  
7. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, s'haurà de comunicar a l'òrgan ambiental competent que establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs, sense perjudici que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets estimen pertinents.  
  
  
Tercer  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, d'acord amb el que es disposa en l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
La regulació de la vigència de la present declaració d'impacte ambiental serà l'establida en l'article 43 de l'esmentada Llei 21/2013.  
  
València, 9 de novembre de 2018.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 12 de febrer de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8501, del 07-03-2019 (2019/1849)

RESOLUCIÓN de 12 de febrero de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 98/16-AIA Cinctorres.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8501

Fecha DOGV
:   07-03-2019

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2019/1849

CVE


Fecha del documento
:   12-02-2019

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [Cinctorres](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 12 de febrero de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 98/16-AIA Cinctorres. [2019/1849]  
De conformidad con el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 98/16-AIA Cinctorres.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 98/16-AIA.  
Título: Legalización de explotación porcina de cebo, con capacidad para 848 animales.  
Promotor: José Manuel Casanova Querol.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Cinctorres.  
Localización: parcela 51, del polígono 7, del término municipal de Cinctorres (Castelló).  
  
Descripción del proyecto.  
1. Objeto del proyecto.  
El objeto del proyecto es la obtención de la licencia ambiental, de acuerdo con la Ley 6/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de prevención, calidad y control ambiental de actividades en la Comunitat Valenciana, para la legalización de una explotación porcina existente, con capacidad para 848 cerdos de cebo, ubicada en el término municipal de Cinctorres, provincia de Castellón.  
Por otra parte, se pretende la obtención de licencia de obras para llevar a cabo el cambio de las cubiertas de las tres naves existentes, que se describirán en el proyecto de obra correspondiente.  
2. Principales características del proyecto de acuerdo con la documentación aportada.  
Emplazamiento.  
La explotación porcina en estudio se encuentra ubicada en el término municipal de Cinctorres (Castelló), en el polígono 7, parcela 51, partida dels Horts, finca 3641, en suelo no urbanizable común, a 420 metros al este del casco urbano de dicho municipio.  
Accesos.  
El acceso a la granja se realiza desde la carretera CV-125 a través de pista sin asfaltar que parte de la misma.  
Descripción de las naves e instalaciones.  
- Naves para el alojamiento de los animales:  
Nave 1: Es una nave rectangular de cuadras para cerdos de cebo, dimensiones exteriores 36,70x10,10 m (370,67 m²). Y con altura máxima de 3,40 m y altura mínima de 2,80 m.  
Nave 2: Es una nave rectangular de cuadras para cerdos de cebo, dimensiones exteriores 36,70x10,10 m (370,67 m²). Y con altura máxima de 3,40 m y altura mínima de 2,80 m.  
Lazareto: Es una parte de la nave 2, cuenta con unas dimensiones de 5,10 x 3,40 m (17,34 m²).  
Nave 3: Es una nave rectangular de cuadras para cerdos de cebo, dimensiones exteriores 31,10x8,10 m (251,90 m²). Y con altura máxima de 3,40 m y altura mínima de 2,80 m.  
Los cerramientos exteriores de las naves están construidos con ladrillo y lucido exterior e interior. Las cubiertas a modificar se realizarán con placas de fibrocemento ondulado color granate y con proyectado de poliuretano por la cara interior.  
El pavimento de las naves es de hormigón de espesor de 15 cm, HA-25/B/20/IIa. El pavimento es totalmente impermeable.  
- Fosas de purines:  
En el interior de las naves existen fosas de purines con las siguientes dimensiones:  
Nave 1: 2 líneas de 33,5 metros de largo; 2,30 metros de ancho y 1 metro de profundidad.  
Nave 2: 2 líneas de 33,5 metros de largo; 2,30 metros de ancho y 1 metro de profundidad.  
Nave 3: 2 líneas de 27,10 metros de largo; 1,20 metros de ancho y 1 metro de profundidad.  
La capacidad total de almacenamiento en el interior de las naves es de 373,24 m³.  
Se cuenta con 3 fosas exteriores cerradas excavadas en el terreno, en formas rectangulares y adosadas a cada una de las naves anteriormente descritas. Las capacidades son:  
Fosa 1: Dimensiones 9,70 x 6,60 x 3,00 metros. Por tanto, cuenta con 192,06 m³. Y recoge los residuos de la nave 1.  
Fosa 2: Dimensiones 9,70 x 7,00 x 3,00 metros. Por tanto, cuenta con 203,70 m³. Y recoge los residuos de la nave 2.  
Fosa 3: Dimensiones 7,55 x 4,80 x 3,00 metros. Por tanto, cuenta con 108,72 m³. Y recoge los residuos de la nave 3.  
La capacidad de almacenamiento de purines en las fosas exteriores será de 504,48 m³. Se precisa la construcción de otra fosa de hormigón impermeabilizada, para cumplir con la legislación actual. Esta constará de 6 metros x 5 metros x 2,5 metros, con una capacidad de 75 m³. Las fosas estarán recubiertas en taludes y solera con hormigón armado HA-25 N/mm² de 15 cm de espesor. De esta manera se garantizará la estanqueidad total de las mismas.  
Así pues, la capacidad final de almacenamiento de purines exterior será de 579,48 m³ y la capacidad total de almacenamiento contando las fosas exteriores y las interiores será de 952,72 m³.  
- Otras instalaciones:  
La explotación cuenta con instalación eléctrica en baja tensión, de fontanería con sistema a presión para desinfección y limpieza, de protección contra incendios, de alimentación mecanizada y mecánica de apertura de ventanas y de saneamiento.  
La explotación porcina dispone de las instalaciones complementarias de almacén, lazareto para la observación y cura, vallado metálico, fosas de purines exteriores.  
Como medidas higiénico-sanitarias, se dispone en la explotación de vallado perimetral rodeando toda la explotación, de 2 metros de altura, constituido por tubos huecos de acero galvanizado de 50 mm de diámetro y malla galvanizada, así como sistema de desinfección de vehículos y calzado de personas a la entrada de la explotación basado en el uso de una mochila con desinfectante.  
El acceso a la explotación está ubicado en la zona NW de la finca, en donde encontramos una puerta de 4 metros de ancha y con una única hoja. Están fabricadas por un marco de acero inoxidable al que se unirá una tela metálica de iguales características que las del vallado.  
Como almacén de piensos existen dos silos de chapa galvanizada lisa y con unión soldada, con una capacidad de 16.000 kg cada uno. El reparto del pienso será automatizado.  
El agua utilizada en la explotación procede de la red pública del municipio de Cinctorres, mediante un hidrante situado en el interior de la misma. El agua se almacena en un depósito circular de chapa galvanizada, de 60 m³. A la salida del depósito existe un sistema automatizado de clorado. Posteriormente, en el caso de que sea necesaria agua medicada, esta pasa por un depósito de 1000 litros, que se dosifica de manera manual. A partir de este punto se distribuye el agua a todas las naves a través de un ramaje de tuberías. De la tubería de distribución interior de las distintas naves existen bajantes a cada uno de los comederos, y también varias tomas de agua, según se precise. Al final de las bajantes se encuentran los chupetes cuyo caudal mínimo será de 2-4 l/min, según el tipo de animal.  
La energía eléctrica se obtiene de la red eléctrica del Maestrazgo.  
La calefacción se aporta mediante caldera de combustible fósil (carbón), consumiendo 3.750 kg/año.  
Para la ventilación de las naves se utiliza ventilación estática o natural, vertical y horizontal, mediante la colocación de ventanas en las fachadas, por las que entra el aire fresco que sustituye al aire viciado que sale por la apertura que recorre la cumbrera de las naves.  
Descripción de la actividad y proceso productivo.  
Se trata de una explotación de ganado porcino de cebo, en régimen integrado, de una capacidad de 848 cerdos, en la que los animales entran con 20 kg de p.v. (peso vivo), y salen con 100 kg de p.v. El tiempo de permanencia en la explotación en cada ciclo será de 114-115 días aproximadamente, más 20 días de desinfección, limpieza y vacío sanitario «todo dentro-todo fuera», lo que supone 2,5-3 ciclos/año.  
La explotación ganadera forma parte de una integración vertical: consiste en que la empresa integradora suministra los cerdos y los gastos que generen, como pienso, mano de obra especializada (veterinarios), medicamentos e instrumental para administrarlos; mientras que el propietario pone el terreno, las instalaciones y corre con los gastos de su conservación, luz, agua y mano de obra.  
Plan de gestión de las deyecciones.  
Los purines producidos en esta explotación ganadera intensiva son llevados a fincas de cultivo cercanas a la granja de las que se dispone de contrato por parte de la propiedad.  
Para realizar un correcto uso de los purines se deberá tener en cuenta la producción anual de nitrógeno, con el fin de poder realizar una distribución racional de los mismos.  
En la explotación se producirán 1823,2 m³ de purines al año, que suponen un contenido en nitrógeno de 6148 kg N/año, según lo dispuesto en el Real decreto 324/2000, de 3 de marzo, por el que se establecen normas básicas de ordenación de las explotaciones porcinas y lo establecido en el código de buenas prácticas agrarias.  
Las parcelas agrícolas en las que se aplicará el abonado con purines, están destinadas principalmente al cultivo almendros y cereales. Se aporta un plan de abonado adecuado, con copia de las autorizaciones de los propietarios de las parcelas en las que serán aplicados los purines de la explotación.  
  
Tramitación administrativa  
En fecha 20 de julio de 2016 se inicia la tramitación del expediente de evaluación de impacto ambiental, con la remisión a través del Ayuntamiento de Cinctorres del proyecto de actividad, estudio de impacto ambiental, documento de síntesis, y copia del expediente administrativo municipal.  
Se certifica por el ayuntamiento, en fecha 15 de julio de 2016, que el expediente se ha sometido a información pública mediante publicación en el BOP de Castellón núm. 58, de 12 de mayo de 2016, y que, transcurrido el plazo de treinta días, no se han presentado en tiempo y forma alegaciones.  
El expediente administrativo municipal incluye los siguientes informes:  
- Certificado de compatibilidad urbanística municipal favorable de fecha 23 de diciembre de 2014.  
- Informe del Servicio Territorial de Urbanismo, de fecha 11 de febrero de 2015, sobre la innecesariedad de solicitud de informe por tratarse de actuación en suelo no urbanizable común.  
- Informe de la Dirección Territorial de Castellón de la Conselleria de Agricultura, Pesca, Alimentación y Agua, de fecha 27 de febrero de 2015, favorable a la legalización de la actividad ganadera.  
- Informe de la Sección Forestal de la Dirección Territorial de Castellón de la Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente, de fecha 14 de abril de 2015, en el que se indica que desde el punto de vista forestal y de vías pecuarias, para la legalización de las instalaciones se deberá respetar una distancia sin vallar y sin ocupar por las edificaciones al menos de 2,5 metros desde el eje del camino.  
- Informe de la Unidad de Espacios Naturales Protegidos, del Servicio Territorial de Castellón, de la Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente, de fecha 23 de febrero de 2015, en el que se concluye que la actuación analizada es compatible con la normativa medioambiental, y puede continuar su tramitación sin necesidad de realizar una evaluación detallada de sus efectos sobre la Red Natura 2000.  
En fecha 5 de septiembre de 2016 la Dirección Territorial de Castellón de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, remite solicitud de evaluación de impacto ambiental efectuada por el Ayuntamiento de Cinctorres, a la que se adjunta estudio de impacto ambiental y documento de síntesis.  
En fecha 17 de noviembre de 2016 se realiza un requerimiento de documentación al promotor, dando cuenta de ello al órgano sustantivo.  
En fecha 27 de febrero de 2017, el Ayuntamiento de Cinctorres remite solicitud del promotor para continuar con el trámite de evaluación ambiental y de obtención de licencia ambiental para una capacidad productiva de 848 plazas de engorde.  
En fecha 12 de febrero de 2018, se reitera el requerimiento de documentación al promotor por considerarse la aportada insuficiente para la resolución del expediente de evaluación de impacto ambiental.  
En fecha 11 de abril de 2018, la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte remite el informe vinculante previsto en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
El 23 de abril de 2018, el Ayuntamiento de Cinctorres remite la documentación presentada por el promotor en respuesta al requerimiento realizado por este servicio.  
  
Consideraciones legales  
- La distancia a casco urbano (Cinctorres) es de 420 metros, y la distancia a otras explotaciones de la misma especie es inferior a los 1.000 metros. En ambos casos se incumplen las distancias que establece la normativa vigente. No obstante, dado que la explotación se encontraba inscrita en la lista de explotaciones ganaderas de la Comunitat Valenciana antes de la entrada en vigor del Real decreto 324/2000, de 3 de marzo, por el que se establecen normas básicas de ordenación de las explotaciones porcinas y de la Ley 6/2003, de ganadería de la Comunitat Valenciana, la Dirección Territorial de Castellón de la Conselleria de Agricultura, Pesca, Alimentación y Agua, informa favorablemente para la legalización de la misma, en fecha 27 de febrero de 2015.  
Según el certificado de compatibilidad urbanística municipal de fecha 23 de diciembre de 2014, la actividad proyectada es compatible con la normativa y el planeamiento urbanístico municipal. La parcela en la que pretende ubicarse la instalación está sujeta al plan general de ordenación urbana de Cinctorres de 29 de febrero de 2000. Se indica en el certificado que «El artículo 81 de dicho PGOU permite el uso de granjas siempre que se encuentren a más de 1.000 metros de suelo urbano. Cuando esta distancia sea inferior -como es el caso que se solicita- si la granja ya estuviera construida y en actividad con anterioridad a la aprobación del PGOU se permitirán obras de mejora y ampliación siempre que se adapten a la legislación vigente. Dado que se adjunta informe de la Alcaldía de fecha 2 de octubre de 2006, testificando que esta instalación tiene más de 30 años de existencia y que por tanto es anterior al PGOU vigente, estaríamos en el caso de la excepción que establece el citado artículo 81».  
- El municipio de Cinctorres no se encuentra designado como zona vulnerable a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias en el Decreto 86/2018, de 22 de junio, del Consell, por el que se designan municipios como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias.  
- El tercio occidental de la granja que incluye la nave 3 se halla en el ámbito del lugar de interés comunitario denominado LIC Alt Maestrat. Por otra parte, la totalidad de la granja se halla en el ámbito de la zona de especial protección para las aves L'Alt Maestrat, Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana. Según la base de datos de biodiversidad (BDB), no consta la presencia de especies prioritarias en el entorno inmediato de la actividad. Tampoco existe ningún hábitat prioritario en la zona donde se ubica la granja ni proximidades. De acuerdo con el Informe de la Unidad de Espacios Naturales Protegidos, del Servicio Territorial de Castellón, de la Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente, de fecha 23 de febrero de 2015, la actuación analizada es compatible tomando en consideración la legislación vigente y de aplicación al mismo, así como con los objetivos y directrices que señala la normativa derivada de la Directiva 92/43/CEE del Consejo de 21 de mayo de 1992 relativa a la conservación de los hábitats naturales y de la fauna y flora silvestres. Se considera compatible con la normativa medioambiental, y no es necesario realizar una evaluación detallada de sus efectos sobre la Red Natura 2000.  
- Existe colindancia por el sur con la vía pecuaria núm. 2 Colada del Mas de Clará a la máquina clasificada con una anchura de entre 5 y 10 metros adaptada al camino por el que discurre. Según el informe de la Sección Forestal de la Dirección Territorial de Castellón de la Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente, de fecha 14 de abril de 2015, para la legalización de las instalaciones se deberá respetar una distancia sin vallar y sin ocupar por las edificaciones al menos de 2,5 metros desde el eje del camino.  
- La localización del proyecto no afecta a terreno forestal ni se ve afectada por riesgo de inundación.  
  
Consideraciones ambientales  
Impactos potenciales debidos a la actividad descritos en el EIA y medidas protectoras y correctoras propuestas.  
- Impacto sobre la atmósfera: Se refiere al impacto que la actividad de la granja produce sobre la calidad del aire por el aumento del nivel sonoro, de la emisión de gases, de humos y de la generación de olores.  
Las principales fuentes generadoras de ruido en la explotación serán la circulación de vehículos (camiones de descarga de pienso y carga de animales y tractores con cuba para carga de purines) y los propios animales.  
La vivienda más cercana a la granja se ubica a 435 m de distancia, por lo que el nivel sonoro a esa distancia será inferior a 45 dB, cumpliendo con la normativa. Sin embargo, se aplicarán las siguientes medidas correctoras:  
- Mantenimiento adecuado de maquinaria y equipos.  
- Realizar las operaciones de carga y descarga con los vehículos apagados.  
Las principales emisiones al aire serán los gases debidos a la fermentación entérica (metano), a la gestión del estiércol (metano, amoniaco y óxido nitroso), y al transporte (dióxido de carbono), así como el polvo debido al almacenamiento de pienso. Como consecuencia de la aplicación de técnicas MTD (mejores técnicas disponibles), se estima una reducción de las emisiones de gases (amoniaco y metano principalmente) del 44 % para cebo, del 90 % para almacenamiento y del 16 % en la aplicación de purines como abono. Las MTD aplicadas son:  
- Alimentación con dieta baja en proteína.  
- Alojamiento de animales con enrejillado parcial del suelo.  
- Eliminación frecuente de purines de los fosos.  
- Almacenamiento de purines en balsas estancas donde se favorece la formación de costra natural.  
- Almacenamiento del pienso en silos estancos.  
- Previo al reparto de purines, se realiza un tratamiento para deshacer la parte sólida, permitiendo que se diluya con el resto. Este tratamiento también mitiga el olor.  
- El purín es enterrado mediante laboreo antes de 24 horas de haber sido esparcido en los campos de cultivo. Para realizar el abonado se escogerán días húmedos con poco viento, temperaturas moderadas y con poca insolación.  
Para minimizar la emisión de olores en la granja se tomarán las siguientes medidas:  
- Se limpiarán regularmente las instalaciones.  
- Se procederá al vaciado frecuente de las fosas de deyecciones.  
- Se llevará a cabo el calendario de abonado que se prevé en el proyecto de actividad.  
- Se ajustará en la medida de lo posible el contenido en nutrientes, especialmente de nitrógeno y fósforo, a los requisitos alimenticios de los animales.  
Para minimizar las molestias que la aplicación de purines como abono agrícola puede ocasionar sobre la población se aplicarán las siguientes medidas:  
- Las parcelas situadas a menos de 500 metros de casco urbano no serán abonadas en período estival, ni en periodos vacacionales. Serán abonadas preferentemente en meses otoñales o invernales (de octubre a febrero) y los purines serán enterrados inmediatamente después de ser aplicados.  
- En el resto de parcelas el enterrado de los purines se realizará como máximo 24 horas después de su aplicación.  
- En estas parcelas no podrá aplicarse purín como abono cuando el viento dominante vaya orientado desde dichas parcelas al núcleo de población.  
En todas las parcelas a abonar se seguirán además las siguientes medidas:  
- El purín se aplicará con el suelo no húmedo.  
- No se aplicará purín en los momentos anteriores a que se prevean lluvias persistentes.  
- Los purines se aplicarán preferiblemente en horas y días en que haya un menor número de personas susceptibles de verse afectadas. Se evitará el reparto en fines de semana y periodos vacacionales.  
- En los meses estivales las parcelas a abonar serán las más alejadas a cascos urbanos.  
- El enterrado de purines tras su esparcido en campo se realizará lo más rápidamente posible, no superándose en ningún caso un período de tiempo de 24 horas entre ambas labores.  
Aunque la granja se encuentra a tan solo 420 metros del municipio de Cinctorres, hay que tener en cuenta que, de acuerdo con los datos de vientos que se han aportado al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental en la tramitación de los parques eólicos cercanos, el viento dominante proviene del noroeste, por lo que las molestias por olores a la población se reducirán dada la ubicación de la granja al este del municipio. Por otro lado, de acuerdo con el certificado del resultado de la información pública practicada al expediente, no se han producido alegaciones por parte de los vecinos a la legalización de la actividad. No obstante, al objeto de minimizar las molestias por olores que pueda ocasionar la actividad cuando los vientos provengan del este, las medidas correctoras propuestas se reforzarán con la plantación de una barrera vegetal en los límites norte y oeste de la parcela.  
En este apartado no se ha considerado la contaminación producida por la combustión del carbón utilizado en el sistema de calefacción. Dado el carácter altamente contaminante del carbón, se deberá sustituir el sistema de calefacción propuesto por otra fuente de energía alternativa con menor poder contaminante.  
Por otra parte, en atención a la capacidad de la explotación, y a su distancia a núcleo de población, la actividad podría considerarse clasificada como grupo B de acuerdo con el Catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera establecido por el Real decreto 100/2011. En consecuencia, de acuerdo con lo dispuesto en la Ley 34/2007, de 15 de noviembre, de calidad del aire y protección de la atmósfera, la actividad queda sometida al procedimiento de autorización administrativa por el órgano competente de la Comunitat Valenciana. La solicitud se realizará ante la Dirección Territorial de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural de Castellón.  
- Contaminación de suelo y aguas.  
En fase de funcionamiento, la explotación generará aguas procedentes del agua de limpieza y estiércoles que serán almacenados temporalmente en fosas estancas hasta su extracción periódica para ser valorizados como abono agrícola, por lo que no se afectará directamente a las aguas superficiales dado que no se produce vertido ninguno. Se aporta certificado de impermeabilidad de las fosas de almacenamiento de purines firmado por técnico competente.  
Cuando se aplica purín o estiércol al terreno con fines agrícolas, el amoniaco (principal componente nitrogenado del purín) sufre un proceso de oxidación (nitrificación) mediante el cual se transforma en nitrato. El nitrato es una forma muy soluble que se mueve fácilmente en el perfil de suelo, de tal manera que todo lo que no es absorbido por el cultivo es susceptible de lixiviación y, por lo tanto, fuente potencial de contaminación de las aguas subterráneas. Por esta razón es necesario controlar las cantidades de purín que se aplican al suelo, debiendo considerar además los factores que pueden acelerar este proceso, tales como la permeabilidad, la textura del suelo, las condiciones climáticas y, por supuesto, el tipo de cultivo y el momento de aplicación.  
En el abonado de parcelas agrícolas con el purín procedente de la granja no debe superarse la dosis de abonado para cada tipo de cultivo que recoge la normativa vigente.  
Las parcelas agrícolas en las que se aplicará el abonado con purines, están destinadas principalmente al cultivo de almendros y cereales. Se aporta un plan de abonado adecuado, con copia de las autorizaciones de los propietarios de las parcelas en las que serán aplicados los purines de la explotación.  
Cuando un producto como el purín, con alta carga de materia orgánica y de nutrientes, alcanza el curso de las aguas superficiales se pueden generar problemas de eutrofización. Por esta razón, los vertidos directos al agua están completamente prohibidos e incluso los vertidos indirectos están penalizados por la ley de aguas.  
Para evitar los posibles problemas de escorrentía que pudieran producirse tras la aplicación de los purines y estiércoles al terreno deberán respetarse los perímetros de protección establecidos en el reglamento de dominio público hidráulico.  
Otro riesgo potencial de contaminación de las aguas superficiales puede provenir de posibles incidentes en los sistemas de almacenamiento de purín (desbordamiento o fugas) o por lixiviados producidos desde sistemas de almacenamiento de estiércoles sólidos.  
La granja dispone de recintos (fosas y balsas) estancas para almacenaje de purines que evitan que estos puedan acceder a ningún cauce. La explotación no produce ningún vertido directo sobre cauces públicos.  
Por otra parte, tras la aplicación de los purines en parcelas agrícolas son enterrados mediante el laboreo de las mismas, evitando arrastres superficiales por posibles aguas de lluvia tras su aplicación.  
Se establecen las siguientes medidas preventivas:  
- Realizar controles periódicos de los sistemas de almacenamiento de purines para comprobar su estado de conservación. Para evitar riesgo de contaminación de las aguas subterráneas, se deben vigilar las características constructivas de los equipamientos de almacenamiento, de manera que se garantice su total estanqueidad evitándose cualquier riesgo de fuga o de pérdidas por infiltración.  
- Evitar el desbordamiento de las fosas de almacenamiento de purines.  
- Evitar vertidos en las labores de evacuación de purines.  
- Limpieza periódica del entorno de las naves.  
A estas medidas cabe añadir:  
- En la aplicación de los purines al campo se respetará en todo momento lo establecido en el código valenciano de buenas prácticas agrarias.  
- La granja deberá contar con un libro de registro en el que se anotarán todas salidas de purines que se produzcan, indicando: fecha, identificación de las parcelas que se vayan a abonar y volumen de purines aplicado en cada una de ellas. Este libro estará actualizado y a disposición de la autoridad sustantiva o ambiental siempre que estas lo requieran.  
- Impacto sobre la fauna.  
Los efectos sobre la fauna terrestre se producen debido al aumento de ruidos, a la perdida de suelo útil y a la destrucción del hábitat (alteración y desaparición de la cubierta vegetal a la cual esta asociada la fauna en sus ciclos vitales) en la fase de construcción.  
Por estos motivos, la fauna local sufre desplazamientos temporales como consecuencia de los ruidos, presencia de tráfico rodado y presencia humana.  
En la fase de funcionamiento, las afecciones a la fauna podrían también venir por la reducción de la calidad del aire del entorno y las molestias producidas por los ruidos provocados por las actividades derivadas de la explotación de la granja.  
Las medidas correctoras que se implementaran para la minimización de estos impactos (calidad del aire y ruidos) servirán asimismo para la minimización del impacto sobre la alteración de estructura y hábitats para la fauna.  
- Impacto sobre el paisaje.  
La granja se ubica en una unidad del paisaje antropizada del entorno del casco urbano de Cinctorres. Se caracteriza por presentar un relieve llano a ondulado con pendientes moderadas. La vegetación natural es prácticamente inexistente. Dominan los terrenos de cultivo en bancales, principalmente de almendros, con presencia de explotaciones ganaderas en intesivo, carreteras, líneas eléctricas, construcciones asociadas a la actividad agrícola, etc.  
La presencia de almendros en las parcelas agrícolas sitas en el entorno de la granja evita enormemente su visibilidad desde la carretera CV125. Por otra parte, la presencia de otros edificios (granjas, almacenes, pajares, etc) evita que las construcciones que conforman la granja sean visibles desde el casco urbano de Cinctorres.  
El análisis del impacto visual del estudio de integración paisajística concluye que para mejorar la calidad paisajística intrínseca y las vistas no es necesario tomar medidas correctoras, sin embargo, es posible mejorar la escena manteniendo en buen estado de conservación los edificios (pintado y lucido exterior).  
- Impacto sobre el patrimonio cultural y arqueológico.  
La granja no afecta a ningún bien cultural, no afecta al patrimonio cultural. Los yacimientos arqueológicos conocidos se encuentran alejados de la explotación porcina. La legalización de la explotación porcina no implica la construcción de nuevos edificios y por tanto no se precisan de remociones de suelo que pudieran afectar al patrimonio.  
La Dirección General de Cultura y Patrimonio, en fecha 26 de febrero de 2018 informa favorablemente el proyecto a los efectos patrimoniales contemplados en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
- Consumo de agua.  
El agua utilizada en la explotación procede de la red pública del municipio de Cinctorres. Según la documentación técnica el consumo medio de agua es de 4.035 m³/año. Aunque estos cálculos se realizaron para una capacidad de 1.050 cerdos de cebo, que fue la capacidad inicialmente solicitada, se consideran excesivos. Posteriormente se modificó la solicitud a 848 cerdos de cebo por lo que la cantidad de agua consumida será inferior. Según la guía de mejores técnicas disponibles para porcino, considerando un consumo medio de agua de los animales y teniendo en cuenta el agua necesaria para la limpieza de las instalaciones, se estima un consumo total anual de unos 2.365 m³/año.  
  
Se aporta certificado del Ayuntamiento de Cinctorres, de fecha 10 de abril de 2018, en el que se indica la procedencia del agua de la población, indicando el número de las concesiones de aprovechamiento de las aguas, caudales concedidos y certifica que existen caudales suficientes para abastecer el uso ganadero de la explotación sin poner en riesgo otros usos existentes ni, por supuesto, el consumo doméstico.  
- Gestión de cadáveres.  
El promotor tiene suscrito un contrato con un gestor de cadáveres, de modo que los cadáveres son trasladados por el titular a una caseta ubicada en Cinctorres y de ahí, por el gestor autorizado, a una planta de transformación de animales muertos.  
- Gestión de residuos zoosanitarios y veterinarios.  
Los residuos de productos zoosanitarios y veterinarios se depositarán en contenedores que serán retirados por gestor autorizado con el que existe suscrito un contrato.  
- Plan de vigilancia ambiental.  
Durante el funcionamiento de la granja se establecerán controles para comprobar los siguientes aspectos:  
- Se vigilará diariamente el estado de las telas pajareras, reparándolas en caso de rotura. También diariamente se realizará un control de los animales y en caso de detectar algún animal enfermo será llevado a lazareto.  
- Se revisarán periódicamente los depósitos de almacenaje de purines, cuando se proceda al vaciado de los mismos, con el objeto de observar que no existen fisuras ni grietas, siendo reparadas inmediatamente en caso de avistarse.  
- Se dispondrá de un libro de anotación de la aplicación de purines como abonado de parcelas agrícolas, anotando la fecha de aplicación, así como la dosis aplicadas, momento de aplicación (mes, día y hora), así como las condiciones meteorológicas en el momento de reparto de purines, también el polígono catastral, parcela catastral y recinto sigpac en el que se ha aplicado. Se anotará el método de aplicación y el tiempo que ha transcurrido entre la aplicación de purines y su enterrado, también se anotará el tipo de cultivo que se instala en ese recinto. Se anotarán las incidencias con los vecinos que puedan surgir con la aplicación de purines en fincas agrícolas.  
- Se realizarán controles periódicos de los niveles de proteína y fósforo en los piensos, con objeto de reducir las emisiones difusas.  
- Se realizará un control anual de los indicadores de la actividad, mediante la emisión de una memoria que contendrá los siguientes datos: número de cerdos alojados, consumo de agua de limpieza, consumo de agua para los animales, consumo de energía eléctrica, consumo anual de piensos por grupos de edad.  
- Se anotarán los animales muertos que son trasladados a caseta de recogida, indicando también la fecha de traslado.  
- Se llevará un registro del resto de residuos ganaderos, anotando la fecha de recogida por gestor autorizado.  
El plan de vigilancia ambiental aportado deberá completarse con los siguientes puntos:  
- En el caso de que alguna parcela en las que se va a realizar el abonado con los purines generados en la explotación cause baja se actualizará el libro de registro con nuevas parcelas dando comunicación al órgano sustantivo. Este libro deberá estar actualizado y a disposición de la autoridad sustantiva o ambiental siempre que estas lo requieran.  
- Se emitirá un informe especial cuando se presenten situaciones o sucesos excepcionales que impliquen deterioros ambientales o situaciones de riesgo, tanto en la fase de construcción como en la de explotación.  
- Se presentará anualmente, ante el órgano sustantivo, un informe sobre el desarrollo de la actividad, la aplicación de las medidas de protección y de restauración prescritas, de los controles realizados y de cualquier incidencia de carácter ambiental.  
  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el anexo I, epígrafe 1.h, del Decreto 162/1990, de 15 de octubre por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en la Ley 21/2013, de evaluación ambiental y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 13 del Decreto 158/2015,de 18 de septiembre, del Consell, por el que se aprueba el reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, modificado por el Decreto 80/2016, de 1 de julio, atribuye a la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental la competencia en materia de evaluación ambiental estratégica y de proyectos.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente resolución:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de legalización de explotación porcina de cebo, con capacidad para 848 animales, ubicada en la parcela 51, del polígono 7, del término municipal de Cinctorres (Castelló), promovido por José Manuel Casanova Querol siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental, del resto de la documentación técnica aportada, y se complemente con la adopción de los condicionantes establecidos a continuación:  
1. Existe colindancia por el sur con la vía pecuaria núm. 2 Colada del Mas de Clara a la Máquina clasificada con una anchura de entre 5 y 10 metros adaptada al camino por el que discurre. Para la legalización de las instalaciones se deberá respetar una distancia sin vallar y sin ocupar por las edificaciones al menos de 2,5 metros desde el eje del camino.  
2. Dada la proximidad de la granja al municipio de Cinctorres (420 metros), las medidas correctoras propuestas para reducir las molestias por olores a la población se reforzarán con la plantación de una barrera vegetal en los límites norte y oeste de la parcela.  
3. Respecto a la gestión de purines:  
3.1. En la aplicación de los purines al campo se respetará en todo momento lo establecido en el código valenciano de buenas prácticas agrarias.  
3.2. La granja deberá contar con un libro de registro en el que se anotarán todas salidas de purines que se produzcan, indicando: fecha, identificación de las parcelas que se vayan a abonar y volumen de purines aplicado en cada una de ellas. Este libro estará actualizado y a disposición de la autoridad sustantiva o ambiental siempre que estas lo requieran.  
4. El carbón utilizado como combustible en el sistema de calefacción se sustituirá por otra fuente de energía alternativa con menor poder contaminante.  
5. Se solicitará de la Dirección Territorial de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural de Castellón, autorización para la explotación de la actividad, en atención a su clasificación como grupo B según el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera.  
6. El plan de vigilancia ambiental aportado deberá completarse con los siguientes puntos:  
6.1. En el caso de que alguna parcela en las que se va a realizar el abonado con los purines generados en la explotación cause baja se actualizará el libro de registro con nuevas parcelas dando comunicación al órgano sustantivo. Este libro deberá estar actualizado y a disposición de la autoridad sustantiva o ambiental siempre que estas lo requieran.  
6.2. Se emitirá un informe especial cuando se presenten situaciones o sucesos excepcionales que impliquen deterioros ambientales o situaciones de riesgo, tanto en la fase de construcción como en la de explotación.  
6.3. Se presentará anualmente, ante el órgano sustantivo, un informe sobre el desarrollo de la actividad, la aplicación de las medidas de protección y de restauración prescritas, de los controles realizados y de cualquier incidencia de carácter ambiental.  
7. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberá ser comunicado al órgano ambiental competente que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite, no cabe interponer recurso alguno, sin perjuicio de que puedan utilizarse los medios que en defensa de sus derechos estimen pertinentes.  
  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
La regulación de la vigencia de la presente declaración de impacto ambiental será la establecida en el artículo 43 de la citada Ley 21/2013.  
  
València, 9 de noviembre de 2018.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 12 de febrero de 2019.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML