Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 7806, del 15-06-2016 (2016/4421)

RESOLUCIÓ de 13 de juny de 2016, del director general de Relacions amb les Corts, per la qual es disposa la publicació de l'annex al protocol general entre el Ministeri d'Agricultura, Alimentació i Medi Ambient i les comunitats autònomes del País Basc, Catalunya, Galícia, Andalusia, Principat d'Astúries, Cantàbria, La Rioja, Regió de Múrcia, Aragó, Castella-la Manxa, Comunitat Foral de Navarra, Comunitat de Madrid i Castella i Lleó per a la conservació del trencalòs, pel qual la Generalitat s'adhereix al protocol general.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7806

Data del DOGV
:   15-06-2016

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2016/4421

CVE


Data del document
:   13-06-2016

Organisme emissor
:   Presidència de la Generalitat

Tipus de document
:   Resolució

RESOLUCIÓ de 13 de juny de 2016, del director general de Relacions amb les Corts, per la qual es disposa la publicació de l'annex al protocol general entre el Ministeri d'Agricultura, Alimentació i Medi Ambient i les comunitats autònomes del País Basc, Catalunya, Galícia, Andalusia, Principat d'Astúries, Cantàbria, La Rioja, Regió de Múrcia, Aragó, Castella-la Manxa, Comunitat Foral de Navarra, Comunitat de Madrid i Castella i Lleó per a la conservació del trencalòs, pel qual la Generalitat s'adhereix al protocol general. [2016/4421]  
  
  
El Ministeri d'Agricultura, Alimentació i Medi Ambient i la Generalitat, a través de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, han subscrit, prèvia tramitació reglamentària, el dia 19 d'abril de 2016, l'annex al protocol general subscrit el dia 24 de febrer de 2014 entre el Ministeri d'Agricultura, Alimentació i Medi Ambient i les comunitats autònomes del País Basc, Catalunya, Galícia, Andalusia, Principat d'Astúries, Cantàbria, La Rioja, Regió de Múrcia, Aragó, Castella-la Manxa, Comunitat Foral de Navarra, Comunitat de Madrid i Castella i Lleó per a la conservació del trencalòs, pel qual la Generalitat s'adhereix al protocol general.  
  
En compliment del que estableix l'article 8.2 de la Llei de Règim Jurídic de las Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, és procedent la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de l'annex esmentat, que ha quedat inscrit en el Registre de Convenis de la Generalitat con el número 365/2016 i que figura com a annex d'aquesta resolució.  
  
València, 13 de juny de 2016.- El director general de Relacions amb les Corts: Antonio Torres Salvador.  
  
  
Annex al protocol general entre el Ministeri d'Agricultura, Alimentació i Medi Ambient i les comunitats autònomes del País Basc, Catalunya, Galícia, Andalusia, Principat d'Astúries, Cantàbria, La Rioja, Regió de Múrcia, Aragó, Castella-la Manxa, Comunitat Foral de Navarra, Comunitat de Madrid i Castella i Lleó per a la conservació del trencalòs pel qual s'adhereix al protocol general la Generalitat Valenciana  
  
Madrid, 19 d'abril de 2016  
  
Reunits  
D'una part, Isabel García Tejerina, ministra d'Agricultura, Alimentació i Medi Ambient, en virtut del Reial Decret 303/2014, de 28 d'abril (BOE 28.04.2014), pel qual es disposa el seu nomenament, que actua en nom i representació de l'esmentat departament de l'Administració General de l'Estat  
D'una altra part, Elena Cebrián Calvo, consellera d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural de la Generalitat Valenciana en virtut del Decret 8/2015, de 29 de juny, del president de la Generalitat, pel qual nomena vicepresidenta, consellers, secretària i portaveu del Consell (DOCV 7560, 30.06.2015), en nom i representació del president.  
Les parts es reconeixen mútuament, en la qualitat en què intervenen, amb la competència i la capacitat jurídica necessària per a subscriure el present annex al protocol general, i  
  
Exposen  
El passat 24 de febrer de 2014 va tindre lloc la firma del protocol general entre el Ministeri d'Agricultura, Alimentació i Medi Ambient i les comunitats autònomes del País Basc, Catalunya, Galícia, Andalusia, Principat d'Astúries, Cantàbria, La Rioja, Regió de Múrcia, Aragó, Castella-la Manxa, Comunitat Foral de Navarra, Comunitat de Madrid i Castella i Lleó per a la conservació del trencalòs, al qual es va adherir en terme posterior la Comunitat Autònoma d'Extremadura.  
Posteriorment la Generalitat Valenciana va manifestar igualment la seua voluntat d'adherir-se al protocol general. Respecte d'això, s'exposa a continuació el tenor literal del protocol.  
El trencalòs (Gypaetus barbatus) figura com a espècie «en perill d'extinció» en el Catàleg Espanyol d'Espècies Amenaçades, i està inclòs en l'annex I de la Directiva d'Aus.  
A Europa, la població més important es troba en ambdós vessants del massís pirinenc, amb el 85 % de les unitats reproductores conegudes de la Unió Europea, i una tendència demogràfica clarament positiva en les últimes dècades. La població reproductora pirinenca espanyola es va estimar, en 2011, en unes 134 parelles, 84 distribuïdes a Aragó, 40 a Catalunya i 10 a Navarra.   
Aquesta població està subjecta a diversos factors que podrien condicionar, a curt i mitjà termini, la seua supervivència, com són la relativament reduïda grandària poblacional, la restringida àrea de distribució i la dificultat de l'espècie per a colonitzar nous territoris. La suma d'aquests factors la converteixen, a pesar del creixement continuat en les últimes dècades, en una població vulnerable. Per tant, han de continuar-se i reforçar-se els programes de conservació que s'han aplicat, amb èxit, en el passat, i potenciar la col·laboració amb l'Estat francés, en el marc de l'Estratègia de conservació de la biodiversitat en el Pirineu.  
  
Des de l'any 2000, hi ha una «Estratègia per a la Conservació del Trencalòs a Espanya» aprovada per la Comissió Estatal per al Patrimoni Natural i la Biodiversitat, i des de l'any 2001 un Programa de Cria en Captivitat de Trencalòs a Espanya, aprovat igualment per la mateixa Comissió. La finalitat d'aquesta estratègia és assegurar-ne la recuperació i conservació a llarg termini, incloent-hi entre els objectius la recolonització de l'àrea de distribució històrica, si és necessari per mitjà de reintroduccions o reforçament de poblacions, com el projecte de reintroducció que s'està executant en el Parc Natural de Cazorla, Segura i Las Villas (Jaén), utilitzant exemplars nascuts en captivitat.  
  
Com a desplegament d'aquesta Estratègia, les comunitats autònomes d'Aragó, Catalunya, Navarra i Andalusia, disposen de plans de recuperació aprovats oficialment. Per la seua banda, la Comunitat Autònoma Basca té actualment en tramitació un Pla de gestió d'aus necròfagues, que inclou el trencalòs. El grup de treball per al trencalòs, dependent de la Comissió Estatal de Patrimoni Natural i la Biodiversitat, coordina el treball que realitza el Ministeri d'Agricultura, Alimentació i Medi Ambient i les comunitats autònomes de l'àrea de presència de l'espècie.  
En els Pics d'Europa, primer parc nacional declarat a Espanya, la població d'aquesta espècie es va extingir a mitjan segle XX. La realització d'un projecte de reintroducció del trencalòs en aquesta zona s'emmarca entre les prioritats d'actuació de l'Estratègia nacional de conservació del trencalòs.  
D'acord amb el que preveu l'article 52.4 de la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del Patrimoni Natural i la Biodiversitat, que estableix que aquest tipus de programes ha de ser presentat a la Comissió Estatal del Patrimoni Natural i la Biodiversitat, i aprovat per la Conferència Sectorial de Medi Ambient, en 2010, i a petició del Govern del Principat d'Astúries, la Conferència Sectorial va acordar començar els treballs d'un programa de reintroducció en el Parc Nacional dels Pics d'Europa. A fi d'obtindre dades etològiques i de dispersió, el Govern del Principat Astúries va autoritzar, a partir de 2010, soltes experimentals d'exemplars procedents d'Aragó.  
La realització amb èxit de projectes de reintroducció, tant a Cazorla com als Pics d'Europa, com en altres llocs que pogueren plantejar-se en el futur, permetrien que es creara un sistema metapoblacional, que mitigaria el risc d'extinció a què està sotmesa la població pirinenca, i que s'estenguera el rang de distribució de l'espècie cap a algunes de les seues antigues àrees d'ocupació en la Península.  
  
Per tot això, els firmants d'aquest protocol, en el marc de les seues competències respectives, en funció de les disponibilitats pressupostàries i amb el procediment corresponent previ, impulsaran la realització de les accions següents:  
- Reforçar l'aplicació, la col·laboració i el suport mutu dels diversos programes i iniciatives de conservació del trencalòs existent en la serralada pirinenca, sota el marc orientatiu de l'Estratègia per a la Conservació del Trencalòs a Espanya i del Programa de Cria en Captivitat, com a documents de referència per a les accions de gestió amb l'espècie.  
- Afavorir la conservació de la biodiversitat de les serralades espanyoles, a través de la conservació i recuperació del trencalòs, com a espècie simbòlica d'aquests massissos muntanyosos i com a factor de valoració d'un territori i de creació d'oportunitats per al desenrotllament rural.  
- Continuar amb el programa de reintroducció a Cazorla i amb les soltes d'exemplars als Pics d'Europa.  
- En el menor termini possible, elaborar en el si del grup de treball, i portar a aprovació per part de la Conferència Sectorial de Medi Ambient, un projecte de reintroducció a mitjà i llarg termini del trencalòs en els massissos en què es va extingir, i en els que resulte possible emprendre'n la recuperació, tenint en compte els resultats de les experiències prèvies dutes a terme amb èxit en altres regions espanyoles i en altres països.  
- Posar a disposició dels projectes de conservació a Pirineus i de reintroducció en altres àrees els mitjans adequats, en la mesura de les disponibilitats, per a maximitzar les seues probabilitats d'èxit.  
- Complir, en els projectes de reintroducció que utilitzen animals silvestres com a població donant, els criteris orientadors del protocol d'extraccions aprovat pel grup de treball, i garantir que l'extracció d'animals de la població donant es realitze sense afecció a la seua viabilitat.  
- Promoure i recolzar les pràctiques ramaderes tradicionals en els massissos muntanyosos espanyols, que siguen compatibles amb la conservació i restauració de la biodiversitat en general, i del trencalòs en particular.  
- Recolzar, en la mesura de les possibilitats, altres projectes que pogueren iniciar-se en el futur a Espanya, per a la recolonització d'àrees en què el trencalòs es va extingir en el passat.  
  
La present declaració d'intencions no té naturalesa jurídica i plasma tan sols la voluntat dels firmants per impulsar les accions pertinents per a la conservació d'aquesta espècie.  
  
Per això no té caràcter vinculant i no suposa noves obligacions legals per als signataris.  
  
En prova de conformitat, firmen en triple exemplar, aquest annex al protocol general, en el lloc i la data abans indicats.  
  
La ministra d'Agricultura, Alimentació i Medi Ambient: Isabel García Tejerina.  
La consellera d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural de la Generalitat Valenciana: Elena Cebrián Calvo.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 7806, del 15-06-2016 (2016/4421)

RESOLUCIÓN de 13 de junio de 2016, del director general de Relaciones con Les Corts, por la que se dispone la publicación del anexo al protocolo general entre el Ministerio de Agricultura, Alimentación y Medio Ambiente y las comunidades autónomas del País Vasco, Cataluña, Galicia, Andalucía, Principado de Asturias, Cantabria, La Rioja, Región de Murcia, Aragón, Castilla-La Mancha, Comunidad Foral de Navarra, Comunidad de Madrid y Castilla y León para la conservación del quebrantahuesos, por el que la Generalitat se adhiere al protocolo general.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   7806

Fecha DOGV
:   15-06-2016

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2016/4421

CVE


Fecha del documento
:   13-06-2016

Organismo emisor
:   Presidencia de la Generalitat

Tipo de documento
:   Resolución

RESOLUCIÓN de 13 de junio de 2016, del director general de Relaciones con Les Corts, por la que se dispone la publicación del anexo al protocolo general entre el Ministerio de Agricultura, Alimentación y Medio Ambiente y las comunidades autónomas del País Vasco, Cataluña, Galicia, Andalucía, Principado de Asturias, Cantabria, La Rioja, Región de Murcia, Aragón, Castilla-La Mancha, Comunidad Foral de Navarra, Comunidad de Madrid y Castilla y León para la conservación del quebrantahuesos, por el que la Generalitat se adhiere al protocolo general. [2016/4421]  
  
  
El Ministerio de Agricultura, Alimentación y Medio Ambiente y la Generalitat, a través de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, han suscrito, previa tramitación reglamentaria, el día 19 de abril de 2016, el anexo al protocolo general suscrito el día 24 de febrero de 2014 entre el Ministerio de Agricultura, Alimentación y Medio Ambiente y las comunidades autónomas del País Vasco, Cataluña, Galicia, Andalucía, Principado de Asturias, Cantabria, La Rioja, Región de Murcia, Aragón, Castilla-La Mancha, Comunidad Foral de Navarra, Comunidad de Madrid y Castilla y León para la conservación del quebrantahuesos, por el que la Generalitat se adhiere al protocolo general.  
En cumplimiento de lo establecido en el artículo 8.2 de la Ley de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común, procede la publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de dicho anexo, que ha quedado inscrito en el Registro de Convenios de la Generalitat con el número 365/2016 y que figura como anexo de esta resolución.  
  
Valencia, 13 de junio de 2016.- El director general de Relaciones con Les Corts: Antonio Torres Salvador.  
  
  
Anexo al protocolo general entre el Ministerio de Agricultura, Alimentación y Medio Ambiente y las comunidades autonomas del País Vasco, Cataluña, Galicia, Andalucía, Principado de Asturias, Cantabria, La Rioja, Región de Murcia, Aragón, Castilla-la Mancha, Comunidad Foral de Navarra, Comunidad de Madrid, y Castilla y León para la conservacion del quebrantahuesos por el que se adhiere al protocolo general la Generalitat Valenciana  
  
Madrid, 19 de abril de 2016  
  
Reunidos  
De una parte, Isabel García Tejerina, ministra de Agricultura, Alimentación y Medio Ambiente, en virtud del Real Decreto 303/2014, de 28 de abril (BOE 28.04.2014), por el que se dispone su nombramiento, actuando en nombre y representación del citado departamento de la Administración General del Estado  
De otra parte, Elena Cebrián Calvo, consellera de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural de la Generalitat Valenciana en virtud del Decreto 8/2015, de 29 de junio, del president de la Generalitat, por el que nombra vicepresidenta, consellers, secretaria y portavoz del Consell (DOCV 7560, 30.06.2015), en nombre y representación del mismo.  
Reconociéndose mutuamente, en la calidad en la que intervienen, con la competencia y la capacidad jurídica necesaria para suscribir el presente anexo al protocolo general, y, en su virtud  
  
Exponen  
El pasado 24 de febrero de 2014 tuvo lugar la firma del protocolo general entre el Ministerio de Agricultura, Alimentación y Medio Ambiente y las comunidades autónomas del País Vasco, Cataluña, Galicia, Andalucía, Principado de Asturias, Cantabria, La Rioja, Región de Murcia, Aragón, Castilla-La Mancha, Comunidad Foral de Navarra, Comunidad de Madrid y Castilla y León para la conservación del quebrantahuesos, al que se adhirió en término posterior la Comunidad Autónoma de Extremadura.  
Posteriormente la Generalitat Valenciana manifestó igualmente su voluntad de adherirse al protocolo general. A este respecto, se expone a continuación el tenor literal del mismo.  
El quebrantahuesos (Gypaetus barbatus) figura como especie «en peligro de extinción» en el Catálogo Español de Especies Amenazadas, y está incluido en el anexo I de la Directiva de Aves.  
En Europa, la población más importante se encuentra en ambas vertientes del macizo pirenaico, con el 85 % de las unidades reproductoras conocidas de la Unión Europea, y una tendencia demográfica claramente positiva en las últimas décadas. La población reproductora pirenaica española se estimó, en 2011, en unas 134 parejas, 84 distribuidas en Aragón, 40 en Cataluña y 10 en Navarra.   
Esta población está sujeta a diversos factores que podrían condicionar, a corto y medio plazo, su supervivencia, como son su relativamente reducido tamaño poblacional, su restringida área de distribución y la dificultad de la especie para colonizar nuevos territorios. La suma de estos factores la convierten, a pesar de su crecimiento continuado en las últimas décadas, en una población vulnerable. Deben, por tanto, continuarse y reforzarse los programas de conservación que se han venido aplicando, con éxito, en el pasado, y potenciar la colaboración con el Estado francés, en el marco de la Estrategia de conservación de la biodiversidad en el Pirineo.  
Desde el año 2000, existe una «Estrategia para la Conservación del Quebrantahuesos en España» aprobada por la Comisión Estatal para el Patrimonio Natural y la Biodiversidad, y desde el año 2001 un Programa de Cría en Cautividad de Quebrantahuesos en España, aprobado igualmente por la citada Comisión. La finalidad de esta estrategia es asegurar su recuperación y conservación a largo plazo, incluyendo entre sus objetivos la recolonización de su área de distribución histórica, si es necesario mediante reintroducciones o reforzamiento de poblaciones, como el proyecto de reintroducción que se está ejecutando en el Parque Natural de Cazorla, Segura y Las Villas (Jaén), utilizando ejemplares nacidos en cautividad.  
Como desarrollo de esta Estrategia, las Comunidades Autónomas de Aragón, Cataluña, Navarra y Andalucía, disponen de Planes de Recuperación aprobados oficialmente. Por su parte, la Comunidad Autónoma Vasca tiene actualmente en tramitación un Plan de gestión de aves necrófagas, que incluye al quebrantahuesos. El grupo de trabajo para el quebrantahuesos, dependiente de la Comisión Estatal de Patrimonio Natural y la Biodiversidad, coordina el trabajo que realiza el Ministerio de Agricultura, Alimentación y Medio Ambiente y las comunidades autónomas del área de presencia de la especie.  
En los Picos de Europa, primer parque nacional declarado en España, la población de esta especie se extinguió a mediados del siglo XX. La realización de un proyecto de reintroducción del quebrantahuesos en esta zona se enmarca entre las prioridades de actuación de la Estrategia nacional de conservación del quebrantahuesos.  
De acuerdo con lo previsto en el artículo 52.4 de la Ley 42/2007, de 13 de diciembre, del Patrimonio Natural y la Biodiversidad, que establece que este tipo de programas debe ser presentado a la Comisión Estatal del Patrimonio Natural y la Biodiversidad, y aprobado por la Conferencia Sectorial de Medio Ambiente, en 2010, y a petición del Gobierno del Principado de Asturias, la Conferencia Sectorial acordó comenzar los trabajos de un programa de reintroducción en el Parque Nacional de los Picos de Europa. Con el fin de obtener datos etológicos y de dispersión, el Gobierno del Principado Asturias autorizó, a partir de 2010, sueltas experimentales de ejemplares procedentes de Aragón.  
La realización con éxito de proyectos de reintroducción, tanto en Cazorla como en Picos de Europa, como en otros lugares que pudieran plantearse en el futuro, permitirían que se crease un sistema metapoblacional, que mitigaría el riesgo de extinción al que está sometida la población pirenaica, y que se extendiese el rango de distribución de la especie hacia algunas de sus antiguas áreas de ocupación en la Península.  
Por todo ello, los firmantes de este protocolo, en el marco de sus respectivas competencias, en función de las disponibilidades presupuestarias y previo el oportuno procedimiento, impulsarán la realización de las siguientes acciones:  
- Reforzar la aplicación, la colaboración y el apoyo mutuo de los distintos programas e iniciativas de conservación del quebrantahuesos existentes en la cordillera pirenaica, bajo el marco orientativo de la Estrategia para la Conservación del Quebrantahuesos en España y del Programa de Cría en Cautividad, como documentos de referencia para las acciones de gestión con la especie.  
- Favorecer la conservación de la biodiversidad de las cordilleras españolas, a través de la conservación y recuperación del quebrantahuesos, como especie simbólica de estos macizos montañosos y como factor de valorización de un territorio y de creación de oportunidades para el desarrollo rural.  
- Continuar con el programa de reintroducción en Cazorla y con las sueltas de ejemplares en Picos de Europa.  
- En el menor plazo posible, elaborar en el seno del grupo de trabajo, y llevar a aprobación por parte de la Conferencia Sectorial de Medio Ambiente, un proyecto de reintroducción a medio y largo plazo del quebrantahuesos en los macizos de los que se extinguió, y en los que resulte posible emprender su recuperación, teniendo en cuenta los resultados de las experiencias previas llevadas a cabo con éxito en otras regiones españolas y en otros países.  
- Poner a disposición de los proyectos de conservación en Pirineos y de reintroducción en otras áreas los medios adecuados, en la medida de las disponibilidades, para maximizar sus probabilidades de éxito.  
- Cumplir, en los proyectos de reintroducción que utilicen animales silvestres como población donante, los criterios orientadores del protocolo de extracciones aprobado por el grupo de trabajo, y garantizar que la extracción de animales de la población donante se realice sin afección a su viabilidad.  
- Promover y apoyar las prácticas ganaderas tradicionales en los macizos montañosos españoles, que sean compatibles con la conservación y restauración de la biodiversidad en general, y del quebrantahuesos en particular.  
- Apoyar, en la medida de las posibilidades, otros proyectos que pudieran iniciarse en el futuro en España, para la recolonización de áreas en las que el quebrantahuesos se extinguió en el pasado.  
  
La presente declaración de intenciones no tiene naturaleza jurídica y plasma tan solo la voluntad de los firmantes por impulsar las acciones pertinentes para la conservación de esta especie.  
  
Por ello no tiene carácter vinculante y no supone nuevas obligaciones legales para los signatarios.  
  
En prueba de conformidad, firman en triplicado ejemplar, este anexo al protocolo general, en el lugar y fecha arriba indicados  
  
La ministra de Agricultura, Alimentación y Medio Ambiente: Isabel García Tejerina.  
La consellera de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural de la Generalitat Valenciana: Elena Cebrián Calvo.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML