Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9404, del 12-08-2022 (2022/7578)

DECRET 108/2022, de 5 d'agost, del Consell, pel qual s'estableixen l'ordenació i el currículum de Batxillerat.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/d/2022/08/05/108/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   9404

Data del DOGV
:   12-08-2022

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2022/7578

CVE


Data del document
:   05-08-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Educació, Cultura i Esport

Tipus de document
:   Decret

Correcció d'errades

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * [Conselleria d'Educació, Cultura i Esport](javascript:void(0))
    * [Conselleria d'Educació, Cultura i Esport](javascript:void(0))
    * [programa d'ensenyament](javascript:void(0))
    * [títol d'estudis](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))

DECRET 108/2022, de 5 d'agost, del Consell, pel qual s'estableixen l'ordenació i el currículum de Batxillerat. [2022/7578]  
Índex  
  
Preàmbul   
Títol I. Disposicions comunes  
Capítol únic. Disposicions preliminars  
Article 1. Objecte i àmbit d'aplicació  
Article 2. Definicions  
Article 3. L'etapa de batxillerat en el marc del sistema educatiu  
  
Article 4. Finalitats de l'etapa  
Article 5. Principis generals  
Article 6. Principis pedagògics  
Article 7. Objectius  
Títol II. Ordenació de l'etapa de batxillerat  
Capítol I. Estructura del currículum  
Article 8. El currículum de l'etapa de batxillerat  
Article 9. Elements del currículum  
Capítol II. Organització de l'etapa  
Article 10. Estructura del batxillerat  
Article 11. Matèries comunes  
Article 12. Matèries específiques de la modalitat d'Arts  
Article 13. Matèries específiques de la modalitat de Ciències i Tecnologia  
Article 14. Matèries específiques de la modalitat General  
Article 15. Matèries específiques de la modalitat d'Humanitats i Ciències Socials  
Article 16. Matèries optatives  
Article 17. Projecte d'Investigació  
Article 18. Distribució de les hores lectives  
Article 19. Ensenyament de llengües  
Article 20. Organització del batxillerat per blocs en tres cursos acadèmics  
Títol III. Gestió pedagògica  
Capítol I. Autonomia i gestió pedagògica dels centres  
Article 21. Autonomia de centre  
Article 22. Concreció curricular de centre i propostes pedagògiques  
  
Article 23. Programacions d'aula  
Article 24. Jornada escolar  
Article 25. Recursos i materials didàctics  
Article 26. Espai escolar  
Article 27. Equips educatius  
Article 28. Orientació educativa i professional  
Article 29. Acció tutorial  
Article 30. Continuïtat entre l'etapa d'educació secundària obligatòria i batxillerat  
Capítol II. Resposta educativa per a la inclusió  
Article 31. Mesures de resposta educativa per a la inclusió  
Article 32. Mesures per a l'alumnat que compagina els estudis de batxillerat amb la condició d'esportista d'alt nivell, d'alt rendiment o d'elit, o amb la condició de personal tècnic, entrenador, arbitral o jutge d'elit de la Comunitat Valenciana  
Article 33. Mesures per a l'alumnat que compagina els estudis de batxillerat i els ensenyaments professionals de dansa  
Article 34. Mesures per a l'alumnat que compagina els estudis de batxillerat i els ensenyaments professionals de música  
Títol IV. Avaluació, promoció, titulació i documents oficials d'avaluació  
Capítol I. Avaluació  
Article 35. Caràcter i aspectes generals de l'avaluació  
Article 36. Referents de l'avaluació  
Article 37. Atenció a les diferències individuals en l'avaluació  
Article 38. Sessions d'avaluació i plans de recuperació  
Article 39. Avaluació final de curs, resultats d'avaluació i proves extraordinàries  
Article 40. Dret de l'alumnat a una avaluació objectiva  
Article 41. Participació i dret a la informació de mares, pares, tutores o tutors legals i alumnat major d'edat  
Article 42. Comunicació amb les famílies  
Capítol II. Promoció  
Article 43. Promoció i avaluació negativa en algunes matèries en segon curs  
Article 44. Continuïtat de matèries en el cas de promoció amb matèries no superades  
Article 45. Canvi de matèria dins de la mateixa modalitat en el cas de promoció amb matèries no superades  
Article 46. Matrícula d'una matèria de continuïtat de segon curs sense haver cursat prèviament la matèria de primer curs corresponent dins de la mateixa modalitat  
Article 47. Canvi de modalitat o via  
Article 48. Canvi de llengua estrangera  
Article 49. Permanència en batxillerat i anul·lació de matrícula  
Capítol III. Titulació  
Article 50. Obtenció del títol de batxiller  
Article 51. Obtenció del títol de batxiller des d'altres ensenyaments  
  
Article 52. Càlcul de la qualificació final de batxillerat per a l'alumnat que homologa el primer curs de batxillerat  
Article 53. Matrícula d'honor  
Capítol IV. Documents oficials d'avaluació  
Article 54. Documents i informes oficials d'avaluació  
Article 55. Actes d'avaluació  
Article 56. Expedient acadèmic  
Article 57. Historial acadèmic  
Article 58. Informe personal per trasllat  
Article 59. Custòdia i arxivament dels documents oficials d'avaluació  
Article 60. Autenticitat, seguretat i oficialitat  
Disposicions addicionals  
Primera. Ensenyaments de Religió  
Segona. Calendari escolar  
Tercera. Adscripció de les matèries optatives a les especialitats docents  
Quarta. Batxillerat per a persones adultes  
Cinquena. Simultaneïtat d'estudis de batxillerat i d'ensenyaments professionals de música o dansa  
Sisena. Obtenció de noves modalitats de batxillerat  
Setena. Obligacions administratives dels centres de titularitat privada  
Huitena. Incidència pressupostària i necessitat de recursos  
Novena. Centres autoritzats per a impartir les diverses modalitats  
Disposicions transitòries  
Primera. Currículum de segon curs de batxillerat per al curs 2022-2023  
Segona. Documents d'avaluació i de canvi de modalitat de segon curs de batxillerat per al curs 2022-2023  
Tercera. Proves lliures per a l'obtenció del títol de batxiller  
Quarta. Organització i funcionament del batxillerat nocturn i a distància  
Disposició derogatòria  
Única. Derogació normativa  
Disposicions finals  
Primera. Aplicació i desplegament  
Segona. Calendari d'implantació  
Tercera. Entrada en vigor  
  
Annexos  
Annex I. Competències clau en el batxillerat  
Annex II. Currículum de les matèries comunes i de modalitat de batxillerat  
Annex III. Currículum de les matèries optatives de batxillerat  
Annex IV. Distribució de les hores lectives de batxillerat en règim ordinari diürn  
Annex V. Organització del batxillerat per blocs en tres cursos acadèmics  
Annex VI. Continuïtat entre matèries de batxillerat  
Annex VII. Informe d'avaluació de batxillerat  
Annex VIII. Actes d'avaluació de batxillerat  
Annex IX. Expedient acadèmic en l'etapa de batxillerat  
Annex X. Historial acadèmic en l'etapa de batxillerat  
Annex XI. Informe personal per trasllat en l'etapa de batxillerat  
Annex XII. Distribució horària setmanal del batxillerat en règim nocturn i a distància  
  
  
PREÀMBUL  
  
I  
  
L'article 53.1 de la Llei orgànica 5/1982, d'1 de juliol, d'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana, disposa que és competència exclusiva de la Generalitat la regulació i l'administració de l'ensenyament en tota la seua extensió, nivells i graus, modalitats i especialitats, sense perjudici del que disposa l'article 27 de la Constitució Espanyola i les lleis orgàniques que, d'acord amb l'apartat 1 de l'article 81 d'aquella, el despleguen, i de les facultats que atribueix a l'Estat el número 30 de l'apartat 1 de l'article 149 de la Constitució Espanyola, per a dictar normativa bàsica en matèria d'educació.  
La Llei orgànica 3/2020, de 29 de desembre, per la qual es modifica la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'educació, introdueix en l'anterior redacció de la norma canvis importants, molts d'aquests, derivats, tal com indica la mateixa llei en el seu preàmbul, de la conveniència de revisar les mesures previstes en el text original a fi d'adaptar el sistema educatiu als reptes i desafiaments del segle XXI d'acord amb els objectius fixats per la Unió Europea i la UNESCO per a la dècada 2020/2030.  
  
Aquesta llei defineix el currículum en el seu article 6, apartat 1, com «el conjunt d'objectius, competències, continguts, mètodes pedagògics i criteris d'avaluació de cada un dels ensenyaments que regula aquesta llei». I en l'apartat 2 del mateix article s'especifica quin és l'objectiu: «El currículum ha d'anar orientat a facilitar el desenvolupament educatiu dels i les alumnes de manera que en garantisca la formació integral, contribuïsca al desenvolupament ple de la seua personalitat i els prepare per a l'exercici ple dels drets humans, d'una ciutadania activa i democràtica en la societat actual. En cap cas no pot suposar una barrera que genere abandonament escolar o impedisca l'accés i gaudi del dret a l'educació.»  
En l'article 32, assenyala entre altres aspectes que «el Batxillerat té com a finalitat proporcionar formació, maduresa intel·lectual i humana, coneixements, habilitats i actituds que permeten desenvolupar funcions socials i incorporar-se a la vida activa amb responsabilitat i competència. Així mateix, aquesta etapa ha de permetre adquirir i assolir les competències indispensables per al futur formatiu i professional i capacitar per a l'accés a l'educació superior».  
  
En el punt 2 del mateix article, indica que «poden accedir als estudis de Batxillerat els qui tinguen el títol de graduat en educació secundària obligatòria.  
Així mateix, poden accedir als estudis de Batxillerat els qui tinguen qualsevol dels títols de formació professional, d'arts plàstiques i disseny o d'ensenyaments esportius i aquells altres casos que preveu la llei».  
  
I en el punt 3, que «el Batxillerat comprén dos cursos, es desenvoluparà en modalitats diferents i s'organitza de manera flexible i, si s'escau, en diferents vies, per tal de poder oferir una preparació especialitzada a l'alumnat d'acord amb les seues perspectives i interessos de formació o permetre la incorporació a la vida activa una vegada finalitzat aquest».  
D'altra banda, en el capítol III del títol preliminar, que regula el currículum i la distribució de competències, s'estableix en l'article 6.3 que, «amb la finalitat d'assegurar una formació comuna i garantir la validesa dels títols corresponents, el Govern, amb la consulta prèvia a les comunitats autònomes, ha de fixar, en relació amb els objectius, competències, continguts i criteris d'avaluació, els aspectes bàsics del currículum, que constitueixen els ensenyaments mínims».  
Finalment, l'article 6 bis, respecte a la distribució de competències, en l'apartat c reconeix que correspon al Govern la fixació dels ensenyaments mínims de cada un dels ensenyaments regulats en la mateixa llei.  
Així doncs, les administracions educatives, d'acord amb l'article 6.5, «són les responsables d'establir el currículum corresponent per al seu àmbit territorial, del qual han de formar part els aspectes bàsics assenyalats en apartats anteriors. Finalment, correspondrà als mateixos centres desenvolupar i completar, si s'escau, el currículum de les diferents etapes i cicles en l'ús de la seua autonomia i tal com recull la mateixa llei en el capítol II del títol V».  
En conseqüència, s'ha publicat el Reial decret 243/2022, de 5 d'abril, pel qual s'estableixen l'ordenació i els ensenyaments mínims del Batxillerat, que defineix, entre altres aspectes, els objectius, fins i principis generals i pedagògics del conjunt de l'etapa.  
Aquest Reial decret 243/2022 recull en el preàmbul que la nova redacció de la llei estableix, per a l'ordenació del batxillerat, quatre modalitats: Arts, Ciències i Tecnologia, General, i Humanitats i Ciències Socials; i defineix, així mateix, les matèries comunes per a totes aquests. A més d'això, s'encomana al Govern determinar, prèvia consulta a les comunitats autònomes, l'estructura de les modalitats, les matèries específiques de cada modalitat i el nombre d'aquestes matèries que han de cursar els i les alumnes. Finalment, es preveu també l'oferta de matèries optatives, l'ordenació de les quals correspondrà a les administracions educatives.  
També indica aquest preàmbul que la llei considera que l'avaluació en aquesta etapa ha de ser contínua i diferenciada segons les diferents matèries, per la qual cosa s'encomana al professorat de cada una d'aquestes decidir, al final del curs, si l'alumne o alumna ha aconseguit el grau adequat d'adquisició de les competències corresponents. Per a promocionar de primer a segon curs es requerirà haver superat totes les matèries del curs o tindre avaluació negativa en dues matèries, com a màxim. Per a obtindre el títol serà necessària l'avaluació positiva en totes les matèries dels dos cursos de batxillerat. No obstant això, en el nou text es preveu la possibilitat que, excepcionalment, l'equip educatiu puga decidir la titulació d'un alumne o alumna que haja superat totes les matèries excepte una, sempre que es donen les condicions descrites en aquest reial decret.  
Els fins i principis que s'estableixen per a l'etapa es concreten en els descriptors operatius del grau d'adquisició de les competències clau previst en finalitzar l'etapa, que es defineixen com a continuació del perfil d'eixida de l'alumnat al final de l'ensenyament bàsic. D'altra banda, per a cada una de les matèries es fixen les competències específiques previstes per a l'etapa, així com els criteris d'avaluació i els continguts enunciats en forma de sabers bàsics per a cada curs.  
A més, amb la finalitat de facilitar al professorat la seua pròpia pràctica, el reial decret proposa una definició de situació d'aprenentatge i s'enuncien orientacions per a dissenyar-la.  
Finalment, s'estableix per a les diferents matèries l'horari escolar que correspon als ensenyaments mínims, d'acord amb la proporció establida en l'article 6.4 de la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, després de ser modificada.  
L'esmentat reial decret ha derogat l'anterior Reial decret 1105/2014, de 26 de desembre, pel qual s'estableix el currículum bàsic del Batxillerat. També ha derogat el Reial decret 984/2021, de 16 de novembre, pel qual es regulen l'avaluació i la promoció en l'educació primària, així com l'avaluació, la promoció i la titulació en l'Educació Secundària Obligatòria, el Batxillerat i la Formació Professional, si bé manté la seua aplicació en la disposició transitòria segona per al curs escolar 2022-2023 en el segon curs de batxillerat.  
  
A més, la disposició final segona del Reial decret 243/2022 n'estableix el caràcter bàsic, a excepció de l'annex III sobre les situacions d'aprenentatge, que manca del caràcter de normativa bàsica.  
La disposició final quarta determina que el que es disposa en aquest reial decret s'implantarà per al primer curs en el curs escolar 2022-2023, i per al curs segon en el curs escolar 2023-2024.  
És procedent ara determinar el currículum corresponent a l'àmbit autonòmic relatiu a l'etapa de batxillerat, per a donar resposta als reptes i a les circumstàncies actuals del sistema educatiu, amb la qual cosa es completa el marc legal establit pel Reial decret 243/2022 i es reflecteixen tots els aspectes bàsics d'aquest reial decret.  
La Llei 4/1983, de 23 de novembre, de la Generalitat, d'ús i ensenyament del valencià, estableix com a objectiu específic protegir la recuperació del valencià, llengua pròpia de la Comunitat Valenciana, i garantir-ne l'ús normal i oficial. En l'àmbit de l'ensenyament, l'article 19 determina que l'alumnat, en acabar la seua escolarització, ha d'estar capacitat per a utilitzar, oralment i per escrit, el valencià en igualtat amb el castellà.  
D'altra part, un dels eixos que articulen el sistema educatiu valencià, mitjançant la legislació tant estatal com autonòmica, és la presència de les dues llengües oficials i la necessitat d'aprendre-les i dominar-les.  
  
La Llei 4/2018, de 21 de febrer, de la Generalitat, per la qual es regula i promou el plurilingüisme en el sistema educatiu valencià, té com a objecte regular l'ensenyament i l'ús vehicular de les llengües curriculars, assegurar el domini de les competències plurilingües i interculturals de l'alumnat valencià i promoure la presència en l'itinerari educatiu de llengües no curriculars existents en els centres educatius.  
  
A més, estableix un programa plurilingüe únic per a tot l'alumnat i per a tot el territori valencià, que té com a objectius: garantir a l'alumnat l'assoliment d'una competència plurilingüe, així com la igualtat d'oportunitats de l'alumnat valencià i la integració d'aquest en el sistema educatiu i en la societat valenciana, i garantir la normalització de l'ús social i institucional del valencià dins del sistema educatiu.  
  
Aquest decret recull els avanços i les principals actuacions aprovades recentment per la normativa següent: la Llei orgànica 8/2021, de 4 de juny, de protecció integral a la infància i l'adolescència davant de la violència, la Llei 26/2018, de 21 de desembre, de la Generalitat, de drets i garanties de la infància i adolescència.  
  
II  
  
L'objecte d'aquest decret respon a la regulació de l'etapa de l'educació postobligatòria de batxillerat en l'àmbit autonòmic valencià. Es pretén proporcionar a l'alumnat, des del punt de vista de l'orientació educativa i professional i l'acompanyament en el seu itinerari al llarg de l'etapa, les eines necessàries per al seu desenvolupament acadèmic, personal i social, com a continuïtat de l'etapa obligatòria, que li permetran continuar tant en estudis superiors com en el seu desenvolupament actiu en la societat actual, des d'un vessant competencial i respectuós amb les diferents característiques de cada persona.  
  
La característica bàsica que ha de regir els aprenentatges en l'etapa és la contextualització del treball competencial, de manera que aporte interés pel treball, pel saber i saber fer, el gust per l'aprenentatge i el rigor en la feina, tant de manera individual com col·lectiva, per a adquirir les destreses i els coneixements per al desenvolupament personal.  
  
Aquest decret regula les competències que els i les joves han de desenvolupar i consolidar en finalitzar el batxillerat. En cada matèria es defineixen les competències específiques, els sabers bàsics i els criteris d'avaluació que s'han d'assolir, i es proposen situacions d'aprenentatge com escenaris que l'alumnat es troba en la vida real i que els centres educatius poden utilitzar per a desenvolupar aprenentatges, ja que és en la seua resolució que l'alumnat assoleix les competències específiques.  
  
Per a atendre les diferents inquietuds i interessos de l'alumnat que cursa els estudis de batxillerat, aquesta etapa s'organitza en diferents modalitats, amb matèries comunes, matèries de modalitat i matèries optatives. Les modalitats s'organitzen en relació amb els grans àmbits del saber i amb els ensenyaments que constitueixen l'educació superior, tant universitària com no universitària, que es poden cursar després del batxillerat. Això permet, a més de la formació general de l'alumnat, una preparació especialitzada per a seguir estudis posteriors o incorporar-se al món laboral.  
Entre les matèries optatives, es proposen matèries que s'entenen com a bàsiques per a la societat digital i globalitzada, entre les quals destaca el Projecte d'Investigació, en el qual l'alumne o alumna pot optar a realitzar un treball d'investigació que li permeta desenvolupar-se de manera autònoma i, al seu torn, estiga dirigit a una temàtica que li siga interessant.  
D'aquesta manera, totes les matèries han d'oferir un enriquiment personal i formatiu per a fer progressar l'alumnat en el seu dia a dia i preparar-lo i orientar-lo cap al món laboral o cap a la continuació d'estudis posteriors, i per a desenvolupar-se de manera madura, activa i autònoma en la societat en què vivim.  
El centre educatiu és l'àmbit en què es desenvolupa, s'aplica i es completa el currículum, i és en l'aplicació del currículum, en cada centre i en cada aula, que s'han de concretar la flexibilitat i l'autonomia curriculars, en funció de les característiques del grup d'alumnes, l'equip educatiu i les característiques de l'alumnat i el seu entorn socioeducatiu. Es tenen en compte convalidacions i exempcions d'acord amb el bagatge personal i també s'atenen les diferents necessitats de l'alumnat des d'un punt de vista inclusiu, equitatiu i d'igualtat d'oportunitats.  
  
Aquest decret regula també l'avaluació, la promoció i la titulació del batxillerat, i considera les diferències individuals en l'avaluació, així com els diferents documents d'avaluació.  
  
III  
  
Aquest decret consta d'1 preàmbul, 4 títols, capítols i 60 articles. Així mateix, consta de 8 disposicions addicionals, 3 disposicions transitòries, 1 única disposició derogatòria i 3 disposicions finals. A més, consta de 12 annexos: l'annex I, que recull les competències clau; l'annex II, que fixa el currículum de les matèries comunes i de modalitat; l'annex III, que fixa el currículum de les matèries optatives; l'annex IV, que descriu la distribució horària de l'etapa; l'annex V, que descriu la distribució horària del batxillerat per blocs en 3 cursos acadèmics; l'annex VI, que estableix la continuïtat entre les matèries de batxillerat; l'annex VII, els informes d'avaluació; l'annex, VIII, les actes d'avaluació; l'annex IX, l'expedient acadèmic; l'annex X, l'historial acadèmic; l'annex XI, el model d'informe personal per trasllat, i l'annex XII, la distribució de les hores lectives de batxillerat en règim d'adults, nocturn i a distància.  
El títol I està dedicat a les disposicions comunes en un capítol únic. El títol II regula l'ordenació del batxillerat i està organitzat en dos capítols. El primer estableix l'estructura del currículum, i el segon, l'organització de l'etapa. El títol III, de gestió pedagògica, s'organitza en un primer capítol d'autonomia i gestió pedagògica dels centres i un segon capítol de resposta educativa per a la inclusió. Finalment, el títol IV té quatre capítols. El primer regula l'avaluació; el segon, la promoció; el tercer la titulació, i l'últim recull els documents oficials d'avaluació.   
  
  
IV  
  
El present decret s'adequa als principis de bona regulació previstos en l'article 129 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques.  
Pel que fa als principis de necessitat i eficàcia, es tracta d'una norma necessària per a la regulació dels ensenyaments de batxillerat de manera detallada i s'adequa a l'objectiu de desenvolupar la normativa bàsica segons la nova redacció de la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, després de les modificacions introduïdes per la Llei orgànica 3/2020, de 29 de desembre, i al Reial decret 243/2022, de 5 d'abril, pel qual s'estableixen l'ordenació i els ensenyaments mínims de Batxillerat.  
  
Tot l'anterior aconsella que la norma autonòmica de desplegament no siga una revisió parcial dels decrets vigents que regulen els continguts educatius de batxillerat, sinó que es tracte de l'aprovació d'un nou decret que derogue i substituïsca a l'anterior.  
Així doncs, aquest decret conté la regulació imprescindible per a atendre les necessitats de l'alumnat, ja que defineix els objectius, fins, principis generals i pedagògics del conjunt de l'etapa i les competències clau que s'han de desenvolupar des de l'inici de l'etapa.  
  
D'acord amb el principi de proporcionalitat, aquest decret conté la regulació adequada i imprescindible de l'estructura d'aquests ensenyaments i les peculiaritats d'aquesta etapa i estableix les obligacions necessàries a fi d'atendre l'objectiu que es persegueix, ja que no hi ha cap alternativa reguladora menys restrictiva de drets.  
  
S'ajusta al principi de seguretat jurídica, ja que afavoreix un marc normatiu estable, predictible, clar i de certesa, que en facilita el coneixement i la comprensió. Resulta coherent amb l'ordenament jurídic, ja que respon al repartiment competencial establit en la Constitució Espanyola i en l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana, assumeix de manera coherent els mandats disposats en la normativa estatal bàsica, en la normativa autonòmica, i en la normativa europea. S'ha tingut en compte l'acompliment efectiu dels drets de la infància d'acord amb el que s'estableix a la Convenció sobre els Drets del Xiquet de les Nacions Unides de 1989, així com la coherència de la regulació amb el Marc estratègic per a la cooperació europea en l'àmbit de l'educació i la formació (ET 2020) de la Unió Europea. Així mateix, els currículums es basen en l'Agenda 2030 per al Desenvolupament Sostenible de l'ONU, i les competències clau que apareixen en el decret són l'adaptació al sistema educatiu espanyol de les que s'estableixen en la Recomanació del Consell de la Unió Europea de 22 de maig de 2018 relativa a les competències clau per a l'aprenentatge permanent.  
  
Pel que fa al principi d'eficiència, la regulació que es planteja ha tingut en consideració com a principi inspirador la reducció de càrregues administratives implícites en l'aplicació d'aquesta norma, s'han disposat les estructures d'organització, de funcionament i de participació del conjunt de la comunitat educativa, que han sigut considerades adequades, oportunes i imprescindibles per al compliment de l'objectiu que persegueix la norma i el desenvolupament de l'autonomia de gestió dels centres educatius, tenint en compte la racionalització dels recursos públics disponibles fins i tot a través de la gestió telemàtica i la interconnexió de sistemes informàtics.  
Compleix també amb el principi de transparència, ja que identifica clarament el seu propòsit i durant el procediment d'elaboració de la norma s'ha permés la participació activa dels potencials destinataris a través del tràmit d'audiència i informació pública i mitjançant la participació activa de les persones destinatàries del decret en l'elaboració d'aquest, a través de la negociació en tots els àmbits de participació: mesa sectorial d'educació, mesa de mares i pares, i el dictamen del Consell Escolar de la Comunitat Valenciana.  
  
V  
  
Correspon al Consell, fent ús de les seues competències, establir els elements del currículum que la normativa bàsica indica i concretar els aspectes de l'ordenació acadèmica que li corresponen d'acord amb la distribució competencial recollida en l'article 6.5 i en la disposició final sisena de la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig.  
En conseqüència, d'acord amb el que disposa l'article 28.c de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, del Consell, amb l'informe previ del Consell Escolar de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana, a proposta de la consellera d'Educació, Cultura i Esport, amb la deliberació prèvia del Consell, en la reunió de 5 d'agost,  
  
  
DECRETE  
  
TÍTOL I  
Disposicions comunes  
  
CAPÍTOL ÚNIC  
Disposicions preliminars  
  
Article 1. Objecte i àmbit d'aplicació  
1. Aquest decret té per objecte establir el currículum del batxillerat, així com desenvolupar els aspectes de l'ordenació general d'aquest ensenyament establits en el capítol IV del títol I de la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'educació i en el Reial decret 243/2022, de 5 d'abril, pel qual s'estableixen l'ordenació i els ensenyaments mínims del Batxillerat.  
2. Aquest decret és d'aplicació en els centres educatius públics i privats de la Comunitat Valenciana autoritzats per a impartir els ensenyaments de batxillerat regulats en la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig.  
  
Article 2. Definicions  
Per a l'aplicació d'aquest decret és necessari definir els conceptes següents d'acord amb el que estableix l'article 2 del Reial decret 243/2022:  
1. Objectius: assoliments que s'espera que l'alumnat haja aconseguit en finalitzar l'etapa i la consecució dels quals està vinculada a l'adquisició de les competències clau.  
2. Competències clau: assoliments que es consideren imprescindibles perquè l'alumnat puga progressar amb garanties d'èxit en el seu itinerari formatiu, i afrontar els principals reptes i desafiaments globals i locals. Són l'adaptació al sistema educatiu espanyol de les competències clau establides en la Recomanació del Consell de la Unió Europea de 22 de maig de 2018 relativa a les competències clau per a l'aprenentatge permanent.  
3. Competències específiques: assoliments que l'alumnat ha de poder desplegar en activitats o en situacions l'abordatge de les quals requereix els sabers bàsics de cada matèria. Les competències específiques constitueixen un element de connexió entre, d'una banda, les competències clau, i d'una altra, els sabers bàsics de les matèries i els criteris d'avaluació. El seu desenvolupament es produirà mitjançant les situacions d'aprenentatge contextualitzades en les quals cada alumne o alumna haurà de participar.  
4. Criteris d'avaluació: referents que indiquen els nivells d'acompliment esperats en l'alumnat desenvolupats en les situacions o activitats d'aprenentatge que requereixen el desplegament de les competències específiques de cada matèria en un moment determinat del seu procés d'aprenentatge.  
5. Sabers bàsics: coneixements, destreses i actituds que constitueixen els continguts propis d'una matèria, l'aprenentatge dels quals són necessaris per a l'adquisició de les competències específiques. L'ordre d'aquests sabers, tal com s'especifiquen en cada una de les matèries, no comporta cap seqüenciació d'aprenentatge. D'acord amb els criteris de la concreció curricular de centre, reconeixent la diversitat en el grup, el context educatiu o altres criteris pedagògics, l'equip educatiu pot aprofundir en uns més que en uns altres, a més d'agrupar-los i articular-los.  
  
6. Situacions d'aprenentatge: situacions i activitats que impliquen el desplegament per part de l'alumnat d'actuacions associades a les competències específiques i a les competències clau, i que contribueixen a adquirir-les i desenvolupar-les. La capacitat d'actuació de l'alumnat en enfrontar-se a una situació d'aprenentatge requereix mobilitzar tota mena de coneixements implicats en les competències específiques, com són els conceptes, els procediments, les actituds i els valors.  
  
Article 3. L'etapa de batxillerat en el marc del sistema educatiu  
D'acord amb el que estableix l'article 3 del Reial decret 243/2022:  
  
1. L'educació secundària es divideix en educació secundària obligatòria i educació secundària postobligatòria.  
2 El batxillerat és un dels ensenyaments que conformen l'educació secundària postobligatòria, juntament amb la formació professional de grau mitjà, els ensenyaments artístics professionals, tant de música i de dansa com d'arts plàstiques i disseny de grau mitjà, i els ensenyaments esportius de grau mitjà.  
3. Amb caràcter general, l'etapa comprén dos cursos, es desenvolupa en modalitats diferents i vies, si és el cas, i s'organitza de manera flexible en matèries comunes, matèries de modalitat i matèries optatives, a fi que puga oferir una preparació especialitzada a l'alumnat d'acord amb les seues perspectives i els seus interessos de formació o permeta la incorporació a la vida activa una vegada finalitzada l'etapa.  
4. Excepcionalment, es pot establir una distribució de les matèries en tres anys acadèmics, específicament adreçada a l'alumnat que, per les seues circumstàncies personals, temporals o permanents, ho requereix, segons el que estableix l'article 20 d'aquest decret.  
  
Article 4. Finalitats de l'etapa  
D'acord amb el que estableix l'article 4 del Reial decret 243/2022:  
  
1. El batxillerat té com a finalitat proporcionar formació, maduresa intel·lectual i humana, coneixements, habilitats i actituds que permeten desenvolupar funcions socials i incorporar-se a la vida activa amb responsabilitat i aptitud. Així mateix, aquesta etapa haurà de permetre l'adquisició i l'assoliment de les competències indispensables per al futur formatiu i professional, i capacitar per a l'accés a l'educació superior.  
2. El batxillerat ha de preparar per a l'itinerari academicoprofessional posterior, proporcionar una sòlida cultura integral i aportar interés pel coneixement, pel treball i per l'aprenentatge i rigor en la feina.  
  
  
Article 5. Principis generals  
D'acord amb el que estableix l'article 5 del Reial decret 243/2022:  
  
1. Pot accedir als estudis de batxillerat, en qualsevol de les seues modalitats, l'alumnat que estiga en possessió del títol de graduat en educació secundària obligatòria o de qualsevol dels títols de tècnic o tècnic superior de formació professional, o d'arts plàstiques i disseny, o tècnic esportiu o tècnic esportiu superior.  
2. Els i les alumnes poden romandre cursant batxillerat en règim ordinari durant quatre anys, consecutius o no.  
3. L'alumnat que esgote aquest límit, en cursos consecutius o no consecutius, sense haver superat totes les matèries, únicament pot continuar els seus estudis en els règims de batxillerat per a persones adultes, nocturn o a distància, així com presentar-se a les proves per a obtindre directament el títol de batxiller al qual es refereix l'article 69.4 de la Llei orgànica 2/2006.  
  
Article 6. Principis pedagògics  
D'acord amb el que estableix l'article 6 del Reial decret 243/2022:  
  
1. El batxillerat ha de tindre un enfocament competencial de manera que es fonamente en aprenentatges desenvolupats a partir de situacions reals i que capaciten per fer-ne un ús eficaç en contextos diferents d'aquells en què es produeixen.  
2. Les activitats educatives en el batxillerat han d'estar plantejades en el sentit d'afavorir la capacitat de l'alumnat per a aprendre per si mateix i l'assoliment de les competències clau, per a aportar gust pel coneixement i pel treball, tant individual com en equip, i per a aplicar els mètodes d'investigació apropiats a les problemàtiques plantejades.  
  
3. Cal parar atenció a l'orientació educativa, personal i professional de l'alumnat incorporant la perspectiva de gènere, per tal de facilitar-li la presa de decisions sobre el seu futur professional i acadèmic.  
4. En les diferents matèries s'han de desenvolupar activitats que estimulen l'interés i l'hàbit de la lectura i la capacitat d'expressar-se correctament en públic.  
5. En l'organització dels estudis de batxillerat cal parar atenció a l'alumnat amb necessitat específica de suport educatiu. A aquest efecte, cal establir les alternatives organitzatives i metodològiques i les mesures d'atenció a la diversitat necessàries per a facilitar l'accés al currículum d'aquest alumnat.  
6. Les mesures organitzatives, metodològiques i curriculars que s'adapten a aquest fi s'han de regir pels principis del disseny universal per a l'aprenentatge (d'ara en avant, DUA) i donar resposta a les necessitats específiques de suport educatiu.  
7. La llengua és l'instrument d'adquisició i construcció del coneixement. És per això que l'ús de les llengües oficials, el valencià, com a llengua pròpia, i el castellà, com a llengua cooficial, i les llengües estrangeres com a llengües vehiculars d'ensenyament posa el focus en la importància de les possibilitats comunicatives de totes aquests a través de metodologies basades en l'aprenentatge integrat de llengües i continguts.  
8. En el procés d'aprenentatge de les llengües estrangeres, les llengües oficials del nostre àmbit autonòmic s'han d'utilitzar només com a suport. En aquest procés cal prioritzar la comprensió, la mediació, l'expressió i la interacció oral en la llengua estrangera, així com la creació de situacions d'aprenentatge que faciliten a l'alumnat la transferibilitat de les competències assolides i l'adquisició d'aprenentatges significatius.  
9. S'ha d'afavorir la flexibilitat en cursar el batxillerat, tant en el règim ordinari com en el règim per a adults, a distància i nocturn, tenint en compte en tots els casos els reconeixements i les convalidacions que estableix la normativa vigent.  
  
  
Article 7. Objectius  
D'acord amb el que estableix l'article 7 del Reial decret 243/2022, el batxillerat ha de contribuir a desenvolupar en els i les alumnes les capacitats que els permeten:  
1. Exercir la ciutadania democràtica, des d'una perspectiva global, i adquirir una consciència cívica responsable, inspirada pels valors de la Constitució Espanyola, així com pels drets humans, que fomente la corresponsabilitat en la construcció d'una societat justa i equitativa.  
  
2. Consolidar una maduresa personal, afectiva, sexual i social que els permeta actuar de manera respectuosa, responsable i autònoma i desenvolupar l'esperit crític. Preveure, detectar i resoldre pacíficament els conflictes personals, familiars i socials, així com les possibles situacions de violència.  
3. Fomentar la igualtat efectiva de drets i oportunitats de dones i homes, analitzar i valorar críticament les desigualtats existents, així com el reconeixement i l'ensenyament del paper de les dones en la història i impulsar la igualtat real i la no-discriminació per raó de naixement, sexe, origen racial o ètnic, discapacitat, edat, malaltia, religió o creences, orientació sexual o identitat de gènere o qualsevol altra condició o circumstància personal o social.  
4. Afermar els hàbits de lectura, estudi i disciplina, com a condicions necessàries per a l'aprofitament eficaç de l'aprenentatge, i com a mitjà de desenvolupament personal.  
5. Dominar, tant en l'expressió oral com en l'escrita, el valencià i el castellà.  
6. Expressar-se amb fluïdesa i correcció en una o més llengües estrangeres.  
7. Utilitzar amb solvència i responsabilitat les tecnologies de la informació i la comunicació.  
8. Conéixer i valorar críticament les diferents realitats del món contemporani, els seus antecedents històrics i els principals factors de la seua evolució, com a mostra del multilingüisme i de la multiculturalitat. Participar de manera solidària en el desenvolupament i la millora del seu entorn social.  
9. Accedir als coneixements científics i tecnològics fonamentals i dominar les habilitats bàsiques pròpies de la modalitat triada.  
  
10. Comprendre els elements i procediments fonamentals de la investigació i dels mètodes científics. Conéixer i valorar de manera crítica la contribució de la ciència i la tecnologia en el canvi de les condicions de vida, així com afermar la sensibilitat i el respecte cap al medi ambient.  
11. Afermar l'esperit emprenedor amb actituds de creativitat, flexibilitat, iniciativa, treball en equip, confiança en un mateix i sentit crític.  
  
12. Desenvolupar la sensibilitat artística i literària, així com el criteri estètic, com a fonts de formació i enriquiment cultural.  
13. Utilitzar l'educació física i l'esport per a afavorir el desenvolupament personal i social. Afermar els hàbits d'activitats fisicoesportives per a afavorir el benestar físic i mental, i com a mitjà de desenvolupament personal i social.  
14. Afermar actituds de respecte i prevenció en l'àmbit de la mobilitat segura i saludable.  
15. Fomentar una actitud responsable i compromesa en la lluita contra el canvi climàtic i en la defensa del desenvolupament sostenible.  
16. Valorar críticament els hàbits socials relacionats amb la salut, el consum, la cura, l'empatia i el respecte cap als éssers vius, especialment els animals.  
  
  
TÍTOL II  
Ordenació de l'etapa de batxillerat  
  
CAPÍTOL I  
Estructura del currículum  
  
Article 8. El currículum de l'etapa de batxillerat  
1. El currículum és l'eix de l'ensenyament, l'aprenentatge i l'avaluació, alhora que determina els elements clau del nostre sistema educatiu. Aquesta definició és determinant per a la coherència entre la resta dels elements.  
2. El currículum establit en aquest decret i la concreció curricular que realitzen els centres en els seus projectes educatius han de tindre com a referents, d'una banda, les competències clau i els seus descriptors operatius i, d'altra banda, les competències específiques, els sabers bàsics i els criteris d'avaluació de les matèries.  
3. Les competències clau i els seus descriptors operatius s'estableixen en l'annex I d'aquest decret.  
  
Article 9. Elements del currículum  
1. En el currículum de cada matèria es defineixen les competències específiques, els sabers bàsics, els criteris d'avaluació i les situacions d'aprenentatge. La definició de tots aquests elements s'indica en l'article 2 d'aquest decret.  
2. En l'annex II d'aquest decret es fixa el currículum de les matèries comunes i de modalitat, d'acord amb l'estructura següent:  
Primer, la presentació de la matèria.  
Segon, la definició de les competències específiques pròpies de cada matèria i la descripció de cada una d'aquestes.   
Tercer, els sabers bàsics de cada matèria.   
Quart, amb caràcter orientatiu es presenten alguns criteris per a dissenyar situacions d'aprenentatge a partir de contextos, projectes, reptes o circumstàncies que impliquen les capacitats i les actuacions referides en les competències específiques.   
Cinqué, els criteris d'avaluació de cada competència específica.  
3. En l'annex III es fixa el currículum de cada matèria optativa en el mateix ordre que el punt 2 anterior.  
4. Els centres, fent ús de la seua autonomia, han de desenvolupar, completar, adequar i concretar el currículum establit en aquest decret, per a adaptar-lo a les característiques del seu alumnat, així com a la seua realitat socioeducativa. Cal tindre en compte que els centres educatius han d'establir la gradació dels diferents elements del currículum per al curs que no estiga concretat en aquest decret.  
5. La conselleria competent en matèria d'educació ha d'establir mesures de suport, acompanyament i formació per a afavorir la implantació i el desenvolupament en els centres educatius del currículum regulat en aquest decret.  
  
CAPÍTOL II  
Organització de l'etapa  
  
Article 10. Estructura del batxillerat  
D'acord amb el que estableix l'article 8 del Reial decret 243/2022:  
  
1. Les modalitats del batxillerat són les següents:  
a) Arts  
b) Ciències i Tecnologia  
c) General  
d) Humanitats i Ciències Socials  
2. La modalitat d'Arts s'organitza en dues vies, una denominada Arts Plàstiques, Imatge i Disseny, i l'altra denominada Música i Arts Escèniques.  
3. El batxillerat s'organitza, en cada una de les modalitats, en matèries comunes, matèries específiques de modalitat i matèries optatives:  
  
a) Les matèries comunes del batxillerat, les ha de cursar tot l'alumnat, ja que ofereixen una base comuna d'aprenentatges.  
b) Les matèries específiques de modalitat estan vinculades a una modalitat del batxillerat i l'alumnat en pot triar algunes en funció del seu itinerari acadèmic.  
c) Les matèries optatives contribueixen a completar la formació de l'alumnat i la seua orientació acadèmica aprofundint en aspectes propis de la modalitat triada o bé ampliant la seua formació a nous camps de coneixement.  
4. En tot cas, l'alumnat pot triar entre la totalitat de les matèries pròpies de la modalitat que curse. A aquests efectes, els centres han d'oferir la totalitat de les matèries específiques de les modalitats i, si és el cas, vies que oferisquen. Només es pot limitar l'elecció de matèries per part de l'alumnat quan hi haja un nombre insuficient d'alumnes, segons criteris objectius establits prèviament per la conselleria competent en matèria d'educació.  
5. Quan l'oferta de matèries de qualsevol de les modalitats en un centre quede limitada per raons organitzatives, la conselleria competent en matèria d'educació ha de facilitar que es puga cursar alguna matèria per mitjà de la modalitat d'educació a distància, segons el procediment establit mitjançant resolució de la direcció general competent en matèria de centres docents.  
6. Si l'oferta de vies de la modalitat d'Arts en un mateix centre queda limitada per raons organitzatives, el que es regula en l'apartat anterior s'ha d'entendre aplicable a les matèries que integren la via oferida.  
  
Article 11. Matèries comunes  
D'acord amb el que estableix l'article 9 del Reial decret 243/2022:  
  
1. Les matèries de primer curs comunes a totes les modalitats de batxillerat són les següents:  
a) Educació Física  
b) Filosofia  
c) Valencià: Llengua i Literatura I  
d) Llengua Castellana i Literatura I  
e) Llengua Estrangera I  
2. Les matèries comunes de segon curs són les següents:  
a) Història d'Espanya  
b) Història de la Filosofia  
c) Llengua Castellana i Literatura II  
d) Valencià: Llengua i Literatura II  
e) Llengua Estrangera II  
  
Article 12. Matèries específiques de la modalitat d'Arts  
D'acord amb el que estableix l'article 10 del Reial decret 243/2022:  
  
1. L'alumnat que opte per la modalitat d'Arts ha de triar entre la via d'Arts Plàstiques, Imatge i Disseny i la via de Música i Arts Escèniques, excepte en cas que, per raons organitzatives, l'oferta de vies de la modalitat d'Arts quede limitada a una de les dues vies.  
  
2. En primer, l'alumnat de la via d'Arts Plàstiques, Imatge i Disseny ha de cursar obligatòriament Dibuix Artístic I i dues altres matèries pròpies de la modalitat, que ha de triar d'entre les següents:  
  
a) Cultura Audiovisual  
b) Dibuix Tècnic Aplicat a les Arts Plàstiques i al Disseny I  
c) Projectes Artístics  
d) Volum  
3. En segon, l'alumnat de la via d'Arts Plàstiques, Imatge i Disseny ha de cursar obligatòriament Dibuix Artístic II i dues altres matèries pròpies de la modalitat, que ha de triar d'entre les següents:  
  
a) Dibuix Tècnic Aplicat a les Arts Plàstiques i al Disseny II  
b) Disseny  
c) Fonaments Artístics  
d) Tècniques d'Expressió Graficoplàstica  
4. Per la seua banda, en primer curs, l'alumnat de la via de Música i Arts Escèniques ha de cursar obligatòriament Anàlisi Musical I o Arts Escèniques I, i dues altres matèries pròpies de la modalitat, que ha de triar d'entre les següents:  
a) Anàlisi Musical I  
b) Arts Escèniques I  
c) Cor i Tècnica Vocal I  
d) Cultura Audiovisual  
e) Llenguatge i Pràctica Musical  
5. En segon curs, l'alumnat de la via de Música i Arts Escèniques ha de cursar obligatòriament Anàlisi Musical II o Arts Escèniques II, i dues altres matèries pròpies de la modalitat, que ha de triar d'entre les següents:  
a) Anàlisi Musical II  
b) Arts Escèniques II  
c) Cor i Tècnica Vocal II  
d) Història de la Música i de la Dansa  
e) Literatura Dramàtica  
  
Article 13. Matèries específiques de la modalitat de Ciències i Tecnologia  
D'acord amb el que estableix l'article 11 del Reial decret 243/2022:  
  
1. En primer, l'alumnat que opte per la modalitat de Ciències i Tecnologia ha de cursar obligatòriament Matemàtiques I, i dues altres matèries de la modalitat, que ha de triar d'entre les següents:  
a) Biologia, Geologia i Ciències Ambientals  
b) Dibuix Tècnic I  
c) Física i Química  
d) Tecnologia i Enginyeria I  
2. Igualment, en segon, l'alumnat ha de cursar obligatòriament Matemàtiques II o Matemàtiques Aplicades a les Ciències Socials II, i dues altres matèries de la modalitat, que ha de triar d'entre les següents:  
  
a) Biologia  
b) Dibuix Tècnic II  
c) Física  
d) Geologia i Ciències Ambientals  
e) Química  
f) Tecnologia i Enginyeria II  
  
Article 14. Matèries específiques de la modalitat General  
D'acord amb el que estableix l'article 12 del Reial decret 243/2022:  
  
1. En primer, l'alumnat que opte per la modalitat General ha de cursar Matemàtiques Generals i dues matèries més que ha de triar d'entre totes les matèries de la modalitat de primer curs que s'ofereixen al centre. Aquesta oferta ha d'incloure obligatòriament la matèria d'Economia, Emprenedoria i Activitat Empresarial, pròpia d'aquesta modalitat.  
  
2. Igualment, en segon, l'alumnat ha de cursar Ciències Generals i dues matèries més que ha de triar d'entre totes les matèries de modalitat de segon curs que s'ofereixen al centre. Aquesta oferta ha d'incloure obligatòriament la matèria Moviments Culturals i Artístics, pròpia d'aquesta modalitat.  
  
Article 15. Matèries específiques de la modalitat d'Humanitats i Ciències Socials  
D'acord amb el que estableix l'article 13 del Reial decret 243/2022:  
  
1. En primer, l'alumnat que opte per la modalitat d'Humanitats i Ciències Socials ha de cursar obligatòriament Llatí I o Matemàtiques Aplicades a les Ciències Socials I, i dues altres matèries de la modalitat, que ha de triar d'entre les següents.   
a) Economia  
b) Grec I  
c) Història del Món Contemporani  
d) Llatí I  
e) Literatura Universal   
f) Matemàtiques Aplicades a les Ciències Socials I  
2. Igualment, en segon, l'alumnat ha de cursar obligatòriament Llatí II o Matemàtiques Aplicades a les Ciències Socials II, i dues altres matèries de la modalitat, que ha de triar d'entre les següents:  
  
a) Empresa i Disseny de Models de Negoci  
b) Geografia  
c) Grec II  
d) Història de l'Art  
e) Llatí II  
f) Matemàtiques Aplicades a les Ciències Socials II  
  
Article 16. Matèries optatives  
1. En cada curs de batxillerat l'alumnat ha de cursar una matèria optativa segons es disposa a continuació:  
a) En primer curs de batxillerat, l'alumnat ha de cursar una matèria optativa que ha de triar entre Segona Llengua Estrangera I, Programació, Xarxes i Sistemes Informàtics I, Biologia Humana i Salut, i les matèries optatives que es poden oferir en qualsevol dels dos cursos de batxillerat que es detallen en l'apartat 1.c d'aquest article.  
b) En segon curs de batxillerat, l'alumnat ha de cursar una matèria optativa que ha de triar entre Segona Llengua Estrangera II, Programació, Xarxes i Sistemes Informàtics II, Activitat Física per a la Salut i el Desenvolupament Personal, El treball experimental en Física i Química i les matèries optatives que es poden oferir en qualsevol dels dos cursos de batxillerat que es detallen en l'apartat 1.c d'aquest article.  
c) Els centres, en ús de la seua autonomia, podran oferir les següents matèries optatives en primer o segon curs de batxillerat: Comunicació Audiovisual, Cultura Jurídica i Democràtica, Descobrint les Nostres Arrels Clàssiques, Geografia i Història Valencianes, Gestió de Projectes d'Emprenedoria, Imatge i So, Psicologia i Producció Musical. Aquests matèries únicament podran ser cursades per l'alumnat en un dels dos cursos de batxillerat.  
2. A més, en els dos cursos de batxillerat s'oferirà la matèria optativa Projecte d'Investigació amb les característiques definides en l'article 17 d'aquest decret. Aquesta matèria podrà ser cursada per l'alumnat en un o en els dos cursos de batxillerat. A aquest efecte, l'alumnat podrà cursar aquesta matèria en segon curs de batxillerat sense necessitat d'haver-la cursat prèviament en primer de batxillerat.  
3. Dins de les possibilitats organitzatives del centre, es podran cursar com a matèries optatives matèries de qualsevol modalitat no cursades anteriorment, independentment de les modalitats que el centre tinga autoritzades.  
4. La direcció dels centres educatius públics, d'acord amb les funcions atribuïdes al claustre i al consell escolar establides en la normativa que regula l'organització i el funcionament dels centres públics que imparteixen ensenyaments d'educació secundària obligatòria, batxillerat i formació professional, i la titularitat dels centres privats, establirà l'oferta de les matèries optatives. A aquest efecte, en els centres educatius públics s'hauran d'atendre els criteris de la demanda de l'alumnat, la disponibilitat de professorat amb destinació definitiva al centre, el caràcter progressiu del currículum de determinades matèries al llarg dels diferents cursos, i també les possibilitats organitzatives i la disponibilitat de recursos.  
5. Les matèries optatives Segona Llengua Estrangera; Programació, Xarxes i Sistemes Informàtics, i Projecte d'Investigació s'han d'oferir en els centres educatius públics, sempre que hi haja disponibilitat horària de professorat amb destinació definitiva en el centre per a impartir-les i no implique un increment de plantilla.  
6. A banda d'aquestes matèries, el centres, en virtut de la seua autonomia, podran proposar optatives de disseny propi sobre la base del procediment que dispose la conselleria competent en matèria d'educació mitjançant resolució de la direcció general competent en matèria d'ordenació.  
  
Article 17. Projecte d'Investigació  
1. La matèria optativa Projecte d'Investigació té un eminent caràcter pràctic orientat a formar l'alumnat en capacitats pròpies del coneixement científic, com són les de recerca, selecció i tractament de la informació, elaboració d'hipòtesis explicatives i el seu contrast empíric, argumentació, comunicació i transferència del coneixement.  
  
2. Aquesta matèria està relacionada amb els aprenentatges d'almenys dues matèries i pretén desenvolupar la capacitat de l'alumnat per a aprendre per si mateix, per a treballar en equip i per a aplicar els mètodes d'investigació apropiats.  
3. Mitjançant el procés d'investigació, l'alumnat desenvolupa habilitats per a formular una pregunta d'investigació apropiada, dur a terme una exploració personal del tema, comunicar idees i desenvolupar un argument.  
4. L'alumnat que curse aquesta matèria pot desenvolupar un o diversos projectes al llarg del curs.  
5. Les competències que s'han de desenvolupar en els projectes d'investigació són una decisió autònoma de cada centre i cal definir-les d'acord amb el que disposa l'article 9.2 d'aquest decret.  
  
Article 18. Distribució de les hores lectives  
En l'annex IV d'aquest decret, s'estableix la distribució de les hores lectives setmanals, per a les matèries comunes, de modalitat i optatives del batxillerat en règim ordinari diürn.  
  
Article 19. Ensenyament de llengües  
1. S'ha de garantir la presència de les llengües familiars no curriculars en l'itinerari educatiu, a través de la concreció del projecte lingüístic de centre (PLC) de cada centre, mitjançant mesures i actuacions que promoguen actituds positives envers la interculturalitat i que afavorisquen l'assoliment de la competència lingüística i de la competència plurilingüe.  
2. Cada centre educatiu determina el Projecte lingüístic de centre (PLC) que concreta i adequa el Programa d'educació plurilingüe i intercultural (PEPLI) atenent el context socioeducatiu i demolingüístic per a assegurar-ne els objectius, conforme a l'article 15 de la Llei 4/2018 i la resta de la normativa que li siga aplicable.  
3. En el Pla d'ensenyament i ús de les llengües del PLC es determina la proporció d'ús vehicular de les llengües oficials, el valencià i el castellà, i de la llengua estrangera. A més, s'hi concreta la metodologia que s'ha d'emprar a l'hora d'ensenyar les llengües i que s'ha de fonamentar en el tractament integrat de les llengües i els continguts.  
  
4. Les llengües vehiculars han d'estar presents en situacions comunicatives quotidianes, funcionals, lúdiques i participatives que requerisquen interacció oral. S'han de recrear contextos reals per a afavorir el procés natural d'adquisició de les llengües.  
  
Article 20. Organització del batxillerat per blocs en tres cursos acadèmics  
D'acord amb el que estableix l'article 15 del Reial decret 243/2022:  
  
1. Per tal d'afavorir l'assoliment de les competències del batxillerat, els centres educatius poden flexibilitzar el currículum, de manera que un alumne o alumna realitze el batxillerat per blocs en tres cursos acadèmics, en règim ordinari, sempre que les seues circumstàncies personals, permanents o transitòries ho aconsellen de manera que l'alumne o alumna curse menys matèries en cada curs.   
2. Podran acollir-se a aquesta mesura els qui es troben en alguna de les circumstàncies següents:  
a) que cursen l'etapa de manera simultània als ensenyaments professionals de música o de dansa  
b) que acrediten la consideració d'esportista d'alt nivell o d'alt rendiment  
c) que requerisquen una atenció educativa diferent de l'ordinària perquè presenten alguna necessitat específica de suport educatiu  
d) que al·leguen altres circumstàncies degudament acreditades que justifiquen l'aplicació d'aquesta mesura d'acord amb els termes que dispose la normativa en matèria d'educació per a garantir la inclusió educativa  
3. La distribució de matèries i l'horari d'aquestes són els que disposa l'annex V d'aquest decret.  
4. En termes de promoció, per a aquest alumnat, caldrà ajustar-se al que estableix l'article 43 d'aquest decret, però únicament en relació amb les matèries de cada bloc. En termes de permanència en l'etapa, s'aplicaran els mateixos criteris establits amb caràcter general en batxillerat.  
  
  
  
TÍTOL III  
Gestió pedagògica  
  
CAPÍTOL I  
Autonomia i gestió pedagògica dels centres  
  
Article 21. Autonomia de centre  
D'acord amb el que estableix l'article 26 del Reial decret 243/2022:  
  
1. La conselleria competent en matèria d'educació ha d'afavorir l'autonomia curricular, pedagògica i organitzativa dels centres, així com el treball en equip i la seua activitat investigadora a partir de la reflexió de la seua pràctica educativa.  
2. Els centres educatius, en virtut de la seua autonomia, han de definir i concretar en el seu projecte educatiu, de manera conscient i reflexiva, la seua línia pedagògica. Aquesta comprén el conjunt d'estratègies, procediments, tècniques i accions organitzades i planificades que, coordinades entre si, tenen la finalitat de facilitar l'aprenentatge cap a l'assoliment de les competències.  
3. El projecte educatiu de centre és la màxima expressió de la seua autonomia i, d'acord amb la normativa vigent, ha d'estar orientat a afavorir una atenció educativa inclusiva i de qualitat en un context d'equitat.  
4. Els centres, mitjançant el seu projecte educatiu, han de desenvolupar i adaptar el currículum afavorint l'elaboració de models oberts de programació docent i de recursos i materials didàctics, amb la finalitat de personalitzar i millorar les experiències d'aprenentatge de l'alumnat i d'adequar-lo a les seues diferents realitats educatives d'acord amb els principis del DUA.  
5. En l'exercici de la seua autonomia, els centres educatius podran portar a terme innovacions pedagògiques, programes educatius, línies de treball, formes d'organització, normes de convivència, ampliació del calendari escolar o de l'horari lectiu de les matèries, en el marc de la normativa vigent, inclosa la laboral, sense que, en cap cas, això supose discriminació de cap tipus, ni implique aportacions econòmiques addicionals de les famílies o dels tutors o tutores legals.  
6. El projecte educatiu, mitjançant el projecte lingüístic de centre, ha d'assegurar el domini de les competències plurilingües i interculturals de l'alumnat valencià i promoure la presència en l'itinerari educatiu de llengües no curriculars existents en els centres educatius. S'ha d'elaborar tenint en compte les exigències, les expectatives, les possibilitats i les limitacions del context socioeducatiu i demolingüístic del centre i de l'entorn on s'ubica.  
7. Els centres educatius han d'establir compromisos amb la comunitat educativa i l'entorn per a afavorir la corresponsabilització respecte del procés educatiu de l'alumnat. Aquests compromisos es poden concretar en propostes coordinades d'activitats educatives.  
  
8. L'equip directiu ha de garantir la publicitat, la difusió i l'accés al projecte educatiu de centre per mitjans electrònics o telemàtics a totes les persones pertanyents a la comunitat educativa perquè en prenguen coneixement, sense perjudici d'incloure'l en els taulers d'anuncis del centre.  
  
Article 22. Concreció curricular de centre i propostes pedagògiques  
1. Cada centre, en funció de les característiques socioeducatives del seu alumnat i el seu entorn, ha de desenvolupar i adaptar el currículum establit en aquest decret d'acord amb la línia pedagògica del centre, mitjançant tres nivells de concreció en els documents següents: concreció curricular de centre, propostes pedagògiques de departament i programacions d'aula.  
2. Aquests documents, fruit de la reflexió pedagògica, s'han de considerar instruments flexibles i oberts, en construcció, revisió i millora constants.  
3. Respecte a la concreció curricular, s'han de tindre en compte les consideracions següents:  
a) La concreció curricular és el document que recull les propostes pedagògiques dels diferents departaments.  
b) La concreció curricular forma part del projecte educatiu de centre.   
c) El claustre i, en el cas dels centres privats, l'òrgan amb competències anàlogues, ha d'aprovar i avaluar la concreció curricular per tal d'impulsar i desenvolupar els principis, els objectius i la línia pedagògica pròpia del centre educatiu per a un aprenentatge competencial orientat a l'exercici d'una ciutadania activa. Així mateix, la concreció curricular ha de garantir tant la continuïtat del procés educatiu de l'alumnat com la seua incorporació al món laboral.  
4. Respecte a les propostes pedagògiques, s'han de tindre en compte les consideracions següents:  
a) Cada departament didàctic, coordinat i dirigit pel cap o la cap del departament, i, en el cas dels centres privats, l'òrgan amb competències anàlogues, ha d'elaborar i avaluar la proposta pedagògica de les matèries assignades al departament.  
b) En cada proposta pedagògica, d'acord amb la línia pedagògica acordada i en funció de les característiques de l'alumnat i de l'entorn del centre, s'han de desenvolupar, completar, adequar i concretar els elements del currículum establits per a cada matèria en els annexos II i III d'aquest. Així mateix, cada proposta ha d'incloure els instruments de recollida d'informació sobre el nivell d'assoliment de l'alumnat i les mesures de resposta educativa per a la inclusió.  
5. La inspecció d'educació ha de supervisar la concreció curricular de centre i n'ha de fer el seguiment, a través de les propostes pedagògiques i de les programacions d'aula, d'acord amb els plans d'actuació que determine l'Administració educativa.  
  
Article 23. Programacions d'aula  
Respecte a les programacions d'aula, s'han de tindre en compte les consideracions següents:  
1 Cada docent ha d'elaborar i avaluar la programació d'aula de cada una de les matèries que imparteix per a cada nivell i grup en coherència amb la proposta pedagògica de cada matèria.  
2. La programació d'aula és el document en què cada docent ha de projectar les intencions educatives en l'organització i el desenvolupament de les situacions d'aprenentatge significatives. Aquests s'han d'oferir a l'alumnat en el context de la vida quotidiana per tal de donar una resposta educativa ajustada a les característiques, els interessos i les necessitats col·lectives i individuals.  
3. En les programacions d'aula, s'han de preveure les adequacions necessàries per a atendre l'alumnat amb necessitat específica de suport educatiu des d'una perspectiva inclusiva i d'acord amb els principis del DUA.  
4. La programació d'aula ha d'incloure, almenys, els elements següents:  
a) Les situacions d'aprenentatge adaptades a les característiques del grup.  
b) Els criteris d'avaluació associats a les situacions d'aprenentatge plantejades.  
c) L'organització dels espais d'aprenentatge.  
d) La distribució del temps.  
e) La selecció i l'organització dels recursos i materials.  
f) Les mesures d'atenció per a la resposta educativa per a la inclusió.  
  
  
Article 24. Jornada escolar  
1. L'horari general dels centres sostinguts amb fons públics que impartisquen ensenyaments de batxillerat en règim ordinari diürn pot establir-se entre les 8 hores i les 18 hores. Cal tindre present que els centres disposen d'autonomia organitzativa per a establir l'horari lectiu de l'alumnat dins d'aquesta franja horària d'acord amb els períodes lectius fixats.  
2. Quan un centre, fent ús de la seua autonomia organitzativa, considere necessària una modificació de l'horari general esmentat en el punt anterior, haurà de requerir l'autorització de la direcció territorial competent en matèria d'educació, mitjançant una resolució.  
3. L'horari autoritzat per la direcció territorial competent en matèria d'educació manté la seua vigència mentre el centre educatiu no en sol·licite la modificació.  
  
Article 25. Recursos i materials didàctics  
1. Els diferents recursos i materials pedagògics i didàctics que s'utilitzen en els centres educatius han de respondre als principis d'equitat, d'inclusió i de cohesió social, a més d'ajustar-se a les necessitats educatives de tot l'alumnat en el context educatiu.   
2. La selecció, la coherència i la supervisió d'aquests recursos i materials s'han de dur a terme a través dels òrgans designats i tal com preveu la normativa que regula l'organització i el funcionament dels centres educatius. Els materials han de reflectir i fomentar el respecte als principis, els valors, les llibertats, els drets i els deures constitucionals i estatutaris, així com als principis i valors recollits en la Llei orgànica 1/2004, de 28 de desembre, de mesures de protecció integral contra la violència de gènere, als quals s'ha d'ajustar tota l'activitat educativa.  
  
3. El disseny i la creació dels diferents recursos i materials pedagògics i didàctics han de permetre l'avanç de tot l'alumnat tenint en compte els aspectes següents:  
a) la presència equitativa de dones i homes en els diferents àmbits  
  
b) la perspectiva de gènere: respectant-ne la igualtat  
c) el llenguatge inclusiu  
d) la supressió d'estereotips sexistes o discriminatoris  
e) l'eliminació de barreres d'accés i de comunicació  
f) la mirada global i no etnocentrista  
e) la diversitat i la riquesa de materials  
4. S'ha de fomentar l'ús i l'elaboració de materials didàctics i instruments d'avaluació que promoguen la implicació i el compromís de l'alumnat.  
  
Article 26. Espai escolar  
1. Tots els espais dels centres d'educació secundària obligatòria i de batxillerat són educatius i han de permetre generar un clima de benestar.  
  
2. Han de ser acollidors, ordenats i estèticament cuidats, i oferir oportunitats de socialització, de llibertat de moviment, de relació, d'exploració i de descans.  
3. Els centres educatius han de dirigir les seues pràctiques i la gestió dels espais cap a la sostenibilitat i el respecte al medi ambient.  
4. Els centres han d'incorporar en la seua vida diària conductes ecosostenibles que reduïsquen el residus d'un sol ús i promocionen el reciclatge de materials.  
5. Els espais exteriors han de disposar d'elements naturals que permeten actuar i interactuar en contacte entre el medi natural i social. Al mateix temps, han de poder convertir-se en ecosistemes per a la fauna autòctona de la forma més naturalitzada possible.  
6. Els equips educatius han de dissenyar espais i contextos significatius, rics en oportunitats i en relacions, que potencien l'autonomia, la comunicació, la curiositat natural i els desitjos d'aprendre de l'alumnat, i, al mateix temps, oferir l'espai com un lloc de convivència i d'investigació per a l'alumnat.  
  
Article 27. Equips educatius  
1. D'acord amb la normativa vigent en matèria d'organització i funcionament dels centres, s'ha de constituir un equip educatiu per a cada un dels grups de batxillerat coordinat pel tutor o tutora. A aquest efecte, els centres han de disposar d'horaris específics per a les reunions de coordinació dels equips educatius dins del període de permanència del professorat en el centre.  
2. A banda de les funcions que la normativa vigent assigna als equips educatius, aquests han de desenvolupar les propostes pedagògiques per a concretar i coordinar les situacions d'ensenyament i aprenentatge i altres actuacions que siguen procedents per a afavorir la personalització de l'aprenentatge.  
  
Article 28. Orientació educativa i professional  
D'acord amb el que estableix l'article 24 del Reial decret 243/2022:  
1. En el batxillerat, l'orientació ha d'acompanyar el procés educatiu individual i col·lectiu de l'alumnat.  
2. Els centres han d'informar i orientar l'alumnat amb la finalitat que l'elecció de les modalitats, vies i matèries siga la més adequada per als seus interessos i la seua orientació formativa posterior. Aquesta orientació ha de promoure la descoberta de les diferents orientacions acadèmiques i laborals i ha d'afavorir la generació d'interessos i vocacions lliures d'estereotips sexistes.  
  
3. L'orientació educativa ha de concretar-se d'acord amb la normativa vigent.  
  
Article 29. Acció tutorial  
1. D'acord amb el que estableix l'article 24.1 del Reial decret 243/2022, l'acció tutorial ha d'acompanyar el procés educatiu individual i col·lectiu de l'alumnat.  
2. S'ha d'atendre la coherència i la continuïtat de l'acció tutorial durant tota l'etapa de batxillerat. Per això, a criteri de l'equip directiu, el mateix tutor o tutora pot romandre els dos cursos de l'etapa amb el mateix grup per tal de facilitar les tasques de tutoria i el seguiment del procés educatiu de l'alumnat.  
3. Al llarg de l'etapa de batxillerat els equips educatius han de recollir i traspassar la informació més rellevant de cada alumne o alumna en el pas de primer a segon.  
4. Els departaments d'orientació educativa i professional han de cooperar amb els equips docents i el professorat tutor en el desenvolupament de l'acció tutorial.  
5. L'acció tutorial ha de concretar-se d'acord amb la normativa vigent.  
  
Article 30. Continuïtat entre l'etapa d'educació secundària obligatòria i batxillerat  
1. Per a garantir la continuïtat del procés de formació i una transició i una evolució positives des de l'educació secundària obligatòria al batxillerat, la conselleria competent en matèria d'educació i els centres han d'establir mecanismes per a afavorir la coordinació entre les diferents etapes. Aquests mecanismes poden suposar establir col·laboracions entre els diferents professionals dels centres d'origen i destinació.  
  
2. En la continuïtat entre l'educació bàsica i el batxillerat, el consell orientador és el mecanisme de comunicació amb els centres d'origen de l'alumnat. El consell orientador del quart curs de l'educació secundària obligatòria s'haurà de lliurar al centre on es cursarà batxillerat en el moment de la matrícula.  
3. L'equip directiu del centre ha de vetlar per un procés de transició positiu entre les diferents etapes educatives, i ha de flexibilitzar aquelles mesures que se centren en el benefici de l'alumnat i el posen en el centre del procés i, en aquest sentit, han d'incloure en el seu projecte educatiu els criteris bàsics que han d'orientar l'establiment de mesures a mitjà i a llarg termini per a la coordinació d'aquesta transició entre etapes i nivells.  
  
CAPÍTOL II  
Resposta educativa per a la inclusió  
  
Article 31. Mesures de resposta educativa per a la inclusió  
D'acord amb l'article 25 del Reial decret 243/2022, per a l'atenció a les diferències individuals cal tindre en compte les condicions següents:  
  
1. La conselleria competent en matèria d'educació ha de disposar els mitjans necessaris perquè els i les alumnes que requerisquen una atenció diferent de l'ordinària puguen aconseguir els objectius establits per a l'etapa de batxillerat i adquirir les competències corresponents.  
  
2. L'atenció a aquest alumnat s'ha de regir pels principis de normalització i inclusió, amb la finalitat de garantir l'accés, la participació, la permanència i el progrés de tot l'alumnat. Per a aconseguir-ho, s'han d'establir les mesures de flexibilització i les alternatives metodològiques d'accessibilitat i disseny universal de l'aprenentatge (DUA) que siguen necessàries per a aconseguir que aquest alumnat puga accedir a una educació de qualitat en igualtat d'oportunitats.  
3. Els centres educatius que imparteixen ensenyaments de batxillerat han de fer les adaptacions pertinents i facilitar les mesures i els suports necessaris, d'acord amb la normativa vigent, perquè l'alumnat amb necessitats específiques de suport educatiu puga cursar aquests estudis. Així mateix, s'han d'establir les mesures més adequades perquè les condicions de realització de les avaluacions s'adapten a les necessitats d'aquest alumnat.  
4. Totes les mesures educatives per a l'alumnat amb necessitats específiques de suport educatiu s'han d'ajustar al que disposa la normativa vigent en matèria d'inclusió educativa. Aquesta concreció versa, entre altres, d'acord amb les mesures següents:  
a) Per a l'alumnat amb dificultats específiques d'aprenentatge, amb caràcter general, s'han d'establir mesures individualitzades que afavorisquen l'accessibilitat dels continguts curriculars, mesures de flexibilització i alternatives metodològiques en l'ensenyament i avaluació de la llengua estrangera. Aquests adaptacions en cap cas s'han de tindre en compte per a minorar les qualificacions obtingudes. Igualment, si l'equip educatiu ho considera, es poden establir mesures de reforç pedagògic per a aquest alumnat.  
b) Per a l'alumnat amb necessitats educatives especials, es poden establir, entre altres, mesures d'exempció de qualificació i també de flexibilització de la duració de l'etapa.  
c) Per a l'alumnat amb altes capacitats, es poden establir mesures d'enriquiment curricular i, sempre que l'adopció de la mesura afavorisca el desenvolupament personal i social de l'alumnat, mesures de flexibilitat en la duració de l'etapa.  
  
Article 32. Mesures per a l'alumnat que compagina els estudis de batxillerat amb la condició d'esportista d'alt nivell, d'alt rendiment o d'elit o amb la condició de personal tècnic, entrenador, arbitral o jutge d'elit de la Comunitat Valenciana  
Amb la finalitat d'afavorir la compatibilitat de la seua activitat esportiva amb la seua activitat acadèmica, per a l'alumnat esmentat en el títol d'aquest article, a banda del que s'estableix en la normativa vigent que regula les mesures de suport a esportistes d'elit i al personal tècnic, entrenador, arbitral i jutge d'elit, es poden adoptar les següents:  
1. La convalidació de la matèria optativa de primer o segon curs de batxillerat amb la pràctica esportiva amb les condicions següents:  
  
a) La matèria optativa convalidada no té qualificació ni computa a l'efecte de càlcul de la qualificació final d'etapa.  
b) El procediment per a sol·licitar aquesta convalidació serà el que determine la conselleria competent en matèria d'educació.  
c) En els documents d'avaluació s'ha de consignar la matèria com a «pendent de convalidació» (PTC) al llarg del curs. Perquè la convalidació es faça efectiva, s'ha d'acreditar, per part de l'òrgan competent, el manteniment de la condició d'esportista d'alt nivell, d'esportista d'alt rendiment, d'esportista d'elit o de personal tècnic, entrenador, arbitral o jutge d'elit de la Comunitat Valenciana fins a la data en què es faça l'avaluació final ordinària. Una vegada acreditat el manteniment d'aquesta condició, la matèria s'ha de consignar en els documents d'avaluació com a «optativa convalidada esportista» (COE). Si no s'hi acredita la condició esmentada, la matèria optativa s'ha de considerar no superada a tots els efectes.  
2. A més, la matèria d'Educació Física de primer curs de batxillerat és objecte de possible exempció per a aquells esportistes que acrediten la condició d'esportista d'alt nivell, d'alt rendiment o d'elit, amb sol·licitud prèvia de l'alumne o alumna, d'acord amb les condicions següents:  
a) La matèria d'Educació Física objecte d'exempció no té qualificació ni computa a l'efecte d'obtindre la qualificació mitjana de l'etapa.  
b) El procediment per a sol·licitar aquesta exempció serà el que determine la conselleria competent en matèria d'educació.  
c) En aquest cas, l'exempció d'Educació Física implica l'exempció de cursar aquesta matèria.  
d) En els documents d'avaluació, la matèria d'Educació Física s'ha de consignar com a «pendent d'exempció» al llarg del curs (PTE). Per a l'anotació definitiva en els documents d'avaluació del terme «exempt/a» (ET), s'ha de presentar un certificat d'haver mantingut la condició referida anteriorment fins a la data de l'avaluació final ordinària. Si no es manté aquesta condició, l'esmentada matèria s'ha de considerar no superada i l'alumne o alumna podrà realitzar la prova extraordinària.  
  
e) Si l'alumne o alumna perd la condició d'esportista d'elit, d'alt nivell o d'alt rendiment abans de la data de la sessió de l'avaluació final ordinària, podrà sol·licitar ser avaluat des d'aquell moment en la matèria d'Educació Física. Aquesta circumstància s'ha de reflectir per mitjà de la diligència corresponent en els diferents documents d'avaluació.  
  
  
Article 33. Mesures per a l'alumnat que compagina els estudis de batxillerat i els ensenyaments professionals de dansa  
Amb la finalitat d'afavorir la compatibilitat i la simultaneïtat dels estudis d'ensenyaments professionals de dansa i de batxillerat, per a aquest alumnat poden adoptar-se diferents mesures relatives a la convalidació i l'exempció de matèries de batxillerat:  
1. L'alumnat que cursa batxillerat i, simultàniament, ensenyaments professionals de dansa en conservatoris professionals o centres d'ensenyament professional, pot sol·licitar la convalidació de la matèria optativa de batxillerat, amb les condicions següents:  
a) Les matèries optatives de batxillerat objecte de convalidació no computen a l'efecte del càlcul de la qualificació final de l'etapa.  
b) El procediment per a sol·licitar aquesta convalidació serà el que establisca la conselleria competent en matèria d'educació.  
c) En els documents d'avaluació s'ha de consignar la matèria com a «pendent de convalidació» (PTC) al llarg del curs. Perquè la convalidació es faça efectiva, cal que l'alumne o alumna presente un certificat d'haver mantingut la matrícula al conservatori o centre professional de dansa fins a la data de l'avaluació final ordinària. Una vegada acreditat el manteniment de la matrícula, la matèria s'ha de consignar en els documents d'avaluació com a «optativa convalidada dansa» (COD). Si no s'hi acredita la condició esmentada, la matèria optativa s'ha de considerar no superada a tots els efectes.  
2. L'alumnat que cursa batxillerat i cursa o ha cursat ensenyaments professionals de dansa en un conservatori professional o en un centre d'ensenyament professional, pot sol·licitar la convalidació de determinades matèries de la modalitat d'Arts del batxillerat, per cursar o haver superat les matèries dels ensenyaments professionals de dansa que són equivalents a les matèries de batxillerat que es volen convalidar, tal com disposa la normativa bàsica vigent. Les condicions per a efectuar aquests convalidacions són les següents:  
a) Les matèries de la modalitat objecte de convalidació no tenen qualificació ni computen a l'efecte de càlcul de la qualificació final de l'etapa.  
b) El procediment per a sol·licitar aquesta convalidació serà el que establisca la conselleria competent en matèria d'educació.  
c) En el supòsit que l'alumnat curse simultàniament batxillerat i les matèries d'ensenyaments professionals de dansa susceptibles de convalidació, en els documents d'avaluació s'ha de consignar la matèria com a «pendent de convalidació» (PTC) al llarg del curs. Abans de l'avaluació final ordinària o extraordinària, el conservatori o el centre professional de dansa ha de facilitar al centre de batxillerat un certificat acadèmic que acredite la superació, o no, d'aquestes matèries, per tal que el centre ordinari puga incorporar-ho als documents oficials d'avaluació i deixar constància, si és el cas, de la convalidació corresponent. Una vegada acreditada la superació de la matèria cursada en els ensenyaments professionals, les convalidacions de les matèries de batxillerat s'hauran de consignar com a «convalidada» (CO) en els documents d'avaluació. En cas de no superar la matèria cursada en els ensenyaments professionals, la matèria de la modalitat de batxillerat s'ha de considerar no superada a tots els efectes.  
3. A més, l'alumnat que cursa batxillerat i, simultàniament, ensenyaments professionals de dansa en conservatoris professionals o centres d'ensenyament professional, pot sol·licitar l'exempció de la matèria d'Educació Física de primer de batxillerat d'acord amb les condicions següents:  
a) La matèria d'Educació Física objecte d'exempció no té qualificació ni computa a l'efecte d'obtindre la qualificació final de l'etapa.  
b) El procediment per a sol·licitar aquesta exempció serà el que determine la conselleria competent en matèria d'educació.  
c) En aquest cas, l'exempció d'Educació Física implica l'exempció de cursar aquesta matèria.  
d) En els documents d'avaluació, la matèria d'Educació Física s'ha de consignar com a «pendent d'exempció» al llarg del curs (PTE). Per a l'anotació definitiva en els documents d'avaluació del terme «exempt/a» (ET), s'ha de presentar un certificat d'haver mantingut la matrícula en el conservatori o centre professional de dansa fins a la data de l'avaluació final ordinària. Si no s'hi manté la matrícula, l'esmentada matèria es considerarà no superada i l'alumne o alumna podrà realitzar la prova extraordinària.  
e) Si l'alumne o alumna es dona de baixa al conservatori o centre professional de dansa abans de la data de la sessió de l'avaluació final ordinària, podrà sol·licitar ser avaluat des d'aquell moment en la matèria d'Educació Física. Aquesta circumstància s'ha de reflectir per mitjà de la diligència corresponent en els diferents documents d'avaluació.  
  
  
Article 34. Mesures per a l'alumnat que compagina els estudis de batxillerat i els ensenyaments professionals de música  
Amb la finalitat d'afavorir la compatibilitat i la simultaneïtat dels estudis d'ensenyaments professionals de música i de batxillerat, per a aquest alumnat es poden adoptar diferents mesures relatives a la convalidació de matèries:  
1. L'alumnat que cursa batxillerat i, simultàniament, ensenyaments professionals de música en conservatoris professionals o centres d'ensenyament professional pot sol·licitar la convalidació de la matèria optativa de batxillerat, d'acord amb les condicions següents:  
a) Les matèries optatives de batxillerat objecte de convalidació no computen a l'efecte de càlcul de la qualificació final de l'etapa.  
b) El procediment per a sol·licitar aquesta convalidació serà el que establisca la conselleria competent en matèria d'educació.  
c) En els documents d'avaluació s'ha de consignar la matèria com a «pendent de convalidació» (PTC) al llarg del curs. Perquè la convalidació es faça efectiva, cal que l'alumne o alumna presente un certificat d'haver mantingut la matrícula al conservatori o centre professional de música fins a la data de l'avaluació final ordinària. Una vegada acreditat el manteniment de la matrícula, la matèria s'ha de consignar en els documents d'avaluació com a «optativa convalidada música» (COM). Si no s'hi acredita la condició esmentada, la matèria optativa s'ha de considerar no superada a tots els efectes.  
2. L'alumnat que cursa batxillerat i cursa o ha cursat ensenyaments professionals de música en un conservatori o en un centre professional, pot sol·licitar la convalidació de determinades matèries de la modalitat d'Arts del batxillerat, per cursar o haver superat les matèries dels ensenyaments professionals de música que són equivalents a les matèries de batxillerat que es volen convalidar tal com disposa la normativa bàsica vigent i les resolucions que la despleguen i que seran dictades per la conselleria competent en matèria d'educació. Les condicions per a efectuar aquests convalidacions són les següents:  
  
a) Les matèries de la modalitat objecte de convalidació no tenen qualificació ni computen a l'efecte de càlcul de la qualificació final de l'etapa.  
b) El procediment per a sol·licitar aquesta convalidació serà el que establisca la conselleria competent en matèria d'educació.  
c) En el supòsit que l'alumnat curse simultàniament el batxillerat i les matèries d'ensenyaments professionals de música susceptibles de convalidació, en els documents d'avaluació s'ha de consignar la matèria com a «pendent de convalidació» (PTC) al llarg del curs. Abans de l'avaluació final ordinària o extraordinària, el conservatori o el centre professional de música ha de facilitar al centre de batxillerat un certificat acadèmic que acredite la superació, o no, d'aquestes matèries, per tal que el centre ordinari puga incorporar-ho als documents oficials d'avaluació i deixar constància, si és el cas, de la convalidació corresponent. Una vegada acreditada la superació de la matèria cursada en els ensenyaments professionals, les convalidacions de modalitat de les matèries de batxillerat s'hauran de consignar com a «convalidada» (CO) en els documents d'avaluació. En cas de no superar la matèria cursada en els ensenyaments professionals, la matèria de modalitat de batxillerat es considerarà no superada a tots els efectes.  
  
  
  
TÍTOL IV  
Avaluació, promoció, titulació i documents oficials   
d'avaluació  
  
CAPÍTOL I  
Avaluació  
  
Article 35. Caràcter i aspectes generals de l'avaluació  
D'acord amb el que estableix l'article 20 del Reial decret 243/2022:  
  
1. L'avaluació del procés d'aprenentatge de l'alumnat que curse batxillerat ha de ser contínua i diferenciada segons les diferents matèries, i ha tindre en compte les adequacions i personalitzacions realitzades a l'alumnat amb necessitats específiques de suport educatiu i, en cas que en tinga, el pla d'actuació personalitzat.  
2. En el procés d'avaluació contínua, quan el progrés d'un alumne o alumna no siga l'adequat, s'han d'establir mesures de reforç educatiu i s'han d'adequar les condicions per a afavorir-ne el progrés. Aquests mesures s'han d'adoptar en qualsevol moment del curs, tan prompte com es detecten les dificultats, amb seguiment especial a la situació de l'alumnat amb necessitats educatives especials, i han d'estar dirigides a garantir l'adquisició de les competències imprescindibles per a continuar el procés educatiu, amb els suports que cada persona necessite.  
  
3. El caràcter diferenciat de l'avaluació en batxillerat implica que el professorat de cada matèria decidirà, al final del curs, si l'alumne o alumna ha assolit els objectius i ha aconseguit el grau adequat d'adquisició de les competències corresponents. Així mateix, cal prendre en consideració els diferents elements del currículum i el treball fet a classe, així com l'interés i l'esforç demostrat per l'alumnat.  
  
4. El professorat ha d'avaluar tant els aprenentatges de l'alumnat com els processos d'ensenyament i la pròpia pràctica docent. L'avaluació és en si mateixa formativa i, per tant, ha de ser un instrument per a la millora tant dels processos d'aprenentatge de l'alumnat com dels processos d'ensenyament emprats i de la pràctica docent.  
5. L'alumnat podrà realitzar una prova extraordinària de les matèries no superades. En els centres sostinguts amb fons públics hi haurà previst un període per a la realització i avaluació de les proves extraordinàries d'avaluació, per a la sessió d'avaluació final extraordinària i per al lliurament de les qualificacions, que ha de determinar la conselleria competent en matèria d'educació mitjançant resolució de l'òrgan competent.  
  
6. Cal promoure l'ús generalitzat d'instruments d'avaluació variats, diversos i adaptats a les diferents situacions d'aprenentatge que permeten la valoració objectiva de tot l'alumnat mentre es garanteix, així mateix, que les condicions de realització dels processos associats a l'avaluació s'adapten a les necessitats de l'alumnat amb necessitat específica de suport educatiu.  
  
Article 36. Referents de l'avaluació  
L'avaluació dels processos d'aprenentatge de l'alumnat en les diferents matèries, tant en el vessant formatiu com en el qualificador, ha de tindre el seu referent en els criteris d'avaluació corresponents a les competències específiques de les matèries.  
  
Article 37. Atenció a les diferències individuals en l'avaluació  
1. La normativa vigent en matèria d'inclusió educativa estableix les mesures més adequades perquè les condicions de realització dels processos associats a l'avaluació s'adapten a les circumstàncies de l'alumnat amb necessitat específica de suport educatiu.  
2. D'acord amb l'article 25.1 del Reial decret 243/2022, cal disposar els mitjans necessaris perquè l'alumnat que requerisca una atenció diferent de l'ordinària puga aconseguir els objectius establits per a l'etapa i adquirir les competències corresponents. L'atenció a aquest alumnat s'ha de regir pels principis de normalització i inclusió.  
  
3. L'avaluació de l'alumnat amb necessitat específica de suport educatiu que requerisca una atenció educativa diferent de l'ordinària s'ha de dur a terme atenent els referents d'avaluació que estableix l'article 36.  
  
4. En el pla d'actuació personalitzat (PAP) i en els informes d'avaluació o altres models de comunicació elaborats pels centres per a informar els pares, mares, tutors o tutores legals de l'alumnat amb necessitat específica de suport educatiu sobre el seu procés educatiu, s'ha de presentar la informació de manera clara, i s'han d'establir les mesures d'accessibilitat necessàries, si el cas ho requereix, amb el fi últim que siga comprensible per a l'alumnat i les seues famílies.  
  
  
Article 38. Sessions d'avaluació i plans de recuperació  
1. La sessió d'avaluació és la reunió de l'equip educatiu, coordinada pel tutor o tutora del grup classe, que té com a finalitat compartir informació i adoptar decisions de manera col·legiada sobre el procés d'aprenentatge de l'alumnat.  
2. Els centres educatius, en virtut de la seua autonomia pedagògica i organitzativa, han d'establir el nombre i el calendari de les sessions d'avaluació que es duran a terme durant cada curs escolar. En tot cas, i atés el caràcter continu de l'avaluació, cal fer cada trimestre, com a mínim, una sessió d'avaluació, a més d'una avaluació inicial durant el primer mes lectiu. La sessió d'avaluació del tercer trimestre pot coincidir amb l'avaluació ordinària de final del curs.  
3. En les sessions d'avaluació ha de participar l'equip educatiu constituït en cada cas pel professorat de les matèries que haja cursat l'alumne o alumna, presidit i coordinat pel tutor o tutora. Quan es considere adient, també podrà participar un membre de l'equip directiu i, altres docents i professionals que intervinguen en el procés d'ensenyament i aprenentatge de l'alumnat. Així mateix, en les sessions d'avaluació es podrà comptar amb l'assessorament del departament d'orientació educativa i professional.  
4. En les sessions d'avaluació s'ha d'escoltar la veu de l'alumnat, mitjançant els mecanismes que establisca cada centre en les seues normes d'organització i funcionament, que prèviament haurà reflexionat sobre els processos d'aprenentatge en les diferents matèries i en la tutoria.  
5. El tutor o la tutora ha de fer constar en l'acta els acords assolits, les decisions adoptades i la informació que s'ha de transmetre a l'alumnat, i als seus representants legals si és menor d'edat, sobre el seu procés educatiu.  
6. En l'avaluació inicial de cada curs, s'ha de procedir a l'anàlisi de les dades i informacions anteriors de què es dispose sobre l'alumnat, prenent en consideració el consell orientador del quart curs de l'educació secundària obligatòria en el cas del primer curs de batxillerat i, en conseqüència, l'equip educatiu adoptarà les mesures complementàries per a l'alumnat que ho requerisca.  
7. Després de cada sessió d'avaluació, el tutor o tutora ha de comunicar a l'alumnat, i als seus representants legals quan aquest siga menor d'edat, la informació acordada en la sessió corresponent sobre el desenvolupament del seu procés educatiu, mitjançant un informe d'avaluació d'acord amb l'annex VII.  
8. En aquest informe d'avaluació, a més de consignar les qualificacions obtingudes per l'alumne o alumna en les diferents matèries amb indicadors numèrics del 0 al 10, s'ha d'expressar qualitativament aquells aspectes positius del procés d'aprenentatge que cal destacar i les barreres o dificultats que cal superar.  
9. En cas que l'equip educatiu considere, durant algun dels cursos de batxillerat, que un alumne o alumna no està assolint les competències específiques pròpies d'alguna de les matèries, ha d'organitzar activitats específiques d'aprenentatge i amb caràcter individual, que s'han de poder avaluar abans de la sessió d'avaluació ordinària de final de curs.  
  
10. Així mateix, en aquells casos en què l'alumnat haja promocionat a segon de batxillerat amb un màxim de dues matèries amb avaluació negativa de primer curs, els equips educatius han d'establir els plans de recuperació per a la consecució dels aprenentatges imprescindibles d'aquestes matèries. Aquest alumnat ha de superar les avaluacions corresponents a aquests plans de recuperació, que no necessàriament han de consistir en una prova final i que es poden concretar a través de la revisió de projectes, treballs i tasques que s'hagen pogut encomanar a l'alumnat.  
  
Article 39. Avaluació final de curs, resultats d'avaluació i proves extraordinàries  
1. En l'avaluació final de curs, el professorat de cada matèria valora si l'alumne o alumna ha aconseguit els objectius i el grau adequat d'adquisició de les competències específiques corresponents, prenent com a referent fonamental els criteris d'avaluació.  
2. Els resultats d'avaluació s'han d'expressar amb qualificacions numèriques del 0 al 10, sense decimals. Es consideren negatives les qualificacions inferiors a 5. Aquests resultats fan referència al procés d'assoliment de les competències específiques de les matèries, i s'han de consignar en l'informe d'avaluació que s'ha de completar segons els termes establits en l'apartat 8 de l'article anterior.  
3. En el cas de les matèries amb continuïtat en els dos cursos, indicades en l'annex VI, l'alumnat que tinga cursada i no superada la matèria de primer curs no pot ser qualificat de la matèria de segon curs. Aquesta circumstància s'ha de consignar en les actes finals com a «incompatible» (IC).  
4. A fi de facilitar a l'alumnat la recuperació de les matèries amb avaluació negativa, els centres educatius han d'organitzar en cada curs escolar les oportunes proves extraordinàries d'avaluació. La conselleria competent en matèria d'educació, mitjançant una resolució de l'òrgan competent, ha d'establir les dates en què hauran de tindre lloc les esmentades proves extraordinàries.  
5. Quan l'alumnat no es presente a les proves extraordinàries s'ha de consignar com a «no presentat» (NP).  
  
Article 40. Dret de l'alumnat a una avaluació objectiva  
1. D'acord amb el que estableix l'article 27 del Reial decret 243/2022, s'ha de garantir el dret de l'alumnat al fet que la seua dedicació, esforç i rendiment siguen valorats i reconeguts amb objectivitat, i a aquest efecte s'han d'establir els procediments oportuns que, en tot cas, han d'atendre les característiques de l'avaluació disposades en la legislació vigent a nivell estatal i autonòmic i, en particular, al caràcter continu i diferenciat de l'avaluació en aquesta etapa.  
  
2. En l'inici de cada curs escolar, la direcció del centre ha de garantir la difusió dels criteris d'avaluació i promoció establits en la concreció curricular fixada pel centre. Igualment, cada professor o professora ha d'informar l'alumnat i les famílies o representats legals sobre el contingut de la programació d'aula, els plans de reforç i els criteris de qualificació.  
  
Article 41. Participació i dret a la informació de mares, pares, tutores o tutors legals i alumnat major d'edat  
D'acord amb el que estableix l'article 28 del Reial decret 243/2022:  
  
1. Quan l'alumnat siga menor d'edat, els pares, mares, tutors o tutores legals han de participar i donar suport a l'evolució del seu procés educatiu, col·laborant en les mesures de suport o reforç que adopten els centres per a facilitar el seu progrés.  
2. Han de tindre, a més, dret a conéixer les decisions relatives a la seua avaluació i promoció, així com a l'accés als documents oficials d'avaluació i a les proves i documents de les avaluacions que es realitzen als seus fills o filles o tutelats o tutelades, a més d'haver de col·laborar en les mesures de suport o reforç que adopten els centres per a facilitar el seu progrés educatiu, sense perjudici del respecte a les garanties establides en la Llei orgànica 3/2018, de 5 de desembre, de protecció de dades personals i garantia dels drets digitals, i altra normativa aplicable en matèria de protecció de dades de caràcter personal.  
3. Els centres educatius, especialment els equips directius i les tutories, han d'establir els mitjans necessaris per a facilitar aquesta participació i el dret a rebre la informació en format accessible, tot ajustant-se a les característiques i necessitats de cada família.  
4. Els drets referits en l'apartat anterior es fan també extensius a l'alumnat major d'edat, sense perjudici que els seus pares, mares, tutors o tutores legals puguen fer-los igualment efectius si justifiquen l'interés legítim.  
  
Article 42. Comunicació amb les famílies  
1. Els centres educatius han de facilitar a les famílies o representants legals la informació personal en format accessible, preferentment a través de mitjans electrònics i, si és procedent, en format paper. En el cas dels centres públics, els mitjans electrònics corresponen a les plataformes educatives habilitades per la conselleria competent en matèria d'educació.  
2. En qualsevol cas, els centres han d'assegurar que les famílies tenen accés als diferents documents públics de gestió del centre educatiu i a tota la informació relacionada amb l'activitat educativa de l'alumnat i la vida comunitària del centre.  
3. La documentació que s'haja de posar a disposició de les persones membres de la comunitat educativa haurà de ser inclosa en la pàgina web del centre per a garantir-ne la difusió i accessibilitat a tots els membres de la comunitat educativa, sense perjudici de ser inclosa en els taulers d'anuncis del centre.  
4. Per a facilitar l'exercici del dret i els deures de les famílies a participar en el procés educatiu dels seus fills, filles, tutelats o tutelades, el centre ha d'informar les famílies o els tutors o tutores legals de l'alumne o alumna de la seua evolució escolar per mitjà d'informes d'avaluació, entrevistes individuals, reunions col·lectives i altres mitjans que considere oportuns. La persona tutora ha de realitzar les entrevistes individuals i col·lectives que permeten el seguiment de l'alumnat i el trasllat de la informació adient als pares, mares o tutors o tutores legals. En tot cas, cal preveure, com a mínim, una reunió col·lectiva a l'inici i al final del curs i una entrevista individual al llarg del curs.  
  
5. Els pares, mares o tutors o tutores legals han de conéixer les decisions relatives a l'avaluació dels aprenentatges al llarg del curs i a la promoció, i han de col·laborar en les mesures de suport que adopten els centres per a participar i donar suport a l'evolució del procés educatiu dels seus fills, filles, tutelats o tutelades.  
  
  
CAPÍTOL II  
Promoció  
  
Article 43. Promoció i avaluació negativa en algunes matèries de segon curs  
D'acord amb el que estableix l'article 21 del Reial decret 243/2022:  
1. Els i les alumnes promocionaran de primer a segon de batxillerat quan hagen superat les matèries cursades o tinguen avaluació negativa en dues matèries com a màxim. En tot cas, hauran de matricular-se en segon curs de les matèries no superades de primer, que tindran la consideració de matèries pendents, sense perjudici del que estableix l'article 45 d'aquest decret.  
2. Quan un alumne o una alumna promocione amb una o dues matèries pendents, l'equip educatiu ha d'establir plans de recuperació i d'avaluació de les matèries pendents, per tal de recuperar la matèria prèviament a la finalització del curs.  
3. L'alumnat que al final del segon curs tinga avaluació negativa en algunes matèries, podrà matricular-se d'aquestes sense necessitat de cursar de nou les matèries superades, o podrà optar, així mateix, per repetir el curs complet.  
4. L'alumnat que opte per repetir el segon curs del batxillerat complet renunciarà a la qualificació obtinguda en les matèries d'aquest curs que haja superat prèviament. Aquesta repetició, per la seua banda, computarà als efectes del límit de permanència de quatre anys de l'alumnat que cursa batxillerat en règim ordinari. L'exercici d'aquesta opció requerirà que l'alumnat, o els seus representants legals si és menor d'edat, formule una sol·licitud expressa seguint el procediment que establisca la conselleria competent en matèria d'educació.  
  
Aquesta renúncia tindrà caràcter definitiu i en cap cas comptaran les matèries cursades i aprovades durant el curs a què s'ha renunciat.  
  
  
Article 44. Continuïtat de matèries en el cas de promoció a segon curs amb matèries no superades  
1. La superació de les matèries de segon curs que figuren en l'annex VI estarà condicionada a la superació de les corresponents matèries de primer curs indicades en aquest annex per implicar continuïtat.  
  
2. L'alumnat que promocione a segon curs amb alguna matèria no superada de primer curs d'entre les que impliquen continuïtat, i que es vulga matricular de la matèria de segon curs corresponent, tindrà condicionada la superació de la matèria de segon curs a la superació de la matèria del primer curs. Les matèries de segon curs no qualificades a conseqüència de l'anterior s'han de consignar en les actes d'avaluació com a «incompatibles» (IC).  
  
Article 45. Canvi de matèria dins de la mateixa modalitat en el cas de promoció amb matèries no superades  
1. Els i les alumnes que promocionen de primer a segon curs amb una o dues matèries pendents de superació d'entre les matèries de modalitat o optatives, en el moment de formalització de la matrícula, podran canviar aquests matèries no superades per unes altres del mateix bloc dins de la mateixa modalitat. Aquests matèries substituiran, amb caràcter general, les matèries cursades i no superades del curs anterior.  
  
2. La matèria que se substituïsca no serà tinguda en compte a l'efecte del càlcul de la nota mitjana del batxillerat. En tot cas, l'alumnat haurà de completar el seu itinerari educatiu segons el que regula el capítol II del títol II d'aquest decret, que estableix l'organització de l'etapa.  
  
3. L'atenció a aquest alumnat s'ha de dur a terme de manera anàloga a l'oferida a l'alumnat que cursa matèries pendents de primer i s'ha de seguir el corresponent pla de recuperació per a la superació de la matèria.  
4. En cas de repetició de segon curs de batxillerat únicament amb les matèries no superades, igualment, en el moment de formalització de la matrícula, l'alumnat podrà canviar matèries pendents per unes altres del mateix bloc dins de la mateixa modalitat.  
5. El canvi de matèria s'haurà de reflectir en l'expedient acadèmic de l'alumne en l'apartat «canvis en la matrícula».  
  
Article 46. Matrícula d'una matèria de continuïtat de segon curs sense haver cursat prèviament la matèria de primer curs corresponent dins de la mateixa modalitat  
1. Dins de la mateixa modalitat, l'alumnat podrà matricular-se de la matèria de segon curs sense haver cursat prèviament la matèria corresponent de primer curs, sempre que el professorat que imparteix la matèria considere que l'alumne o alumna reuneix les condicions necessàries per a poder seguir amb aprofitament la matèria de segon. Per a fer-ho, el professor o la professora de la matèria de segon curs, en funció del progrés de l'alumne o alumna, ha de prendre aquesta decisió al final del primer trimestre i ha de comunicar-la a l'equip educatiu en la primera sessió d'avaluació.  
2. En cas que el professor o professora considere que l'alumne o alumna pot seguir amb aprofitament la matèria de segon sense haver cursat la matèria de primer ha de reflectir aquesta decisió per escrit.  
  
3. Aquesta circumstància s'ha de fer constar en l'expedient de l'alumne o alumna en l'apartat «canvis en la matrícula». Cal considerar que aquesta decisió té com a únic efecte l'habilitació per a cursar la matèria de segon i en cap cas es pot considerar la matèria de primer com a superada.  
4. En cas contrari, l'alumne o alumna haurà de cursar també la matèria de primer curs, que tindrà la consideració de matèria pendent, si bé, no serà computable a l'efecte de modificar les condicions en les quals ha promocionat a segon. Les matèries de segon curs no qualificades com a conseqüència del que s'ha indicat anteriorment seran considerades incompatibles.  
5. En tot cas, fins a la decisió del professor o professora de la matèria, l'alumne o alumna s'ha de matricular de la matèria de primer curs i dur a terme el pla de recuperació corresponent, i en el cas que no siga necessari cursar la matèria de primer curs, s'ha de modificar la seua matrícula en aquest sentit.  
  
Article 47. Canvi de modalitat o via  
1. L'alumnat que finalitze primer curs de batxillerat i estiga en condicions de promocionar a segon curs, segons els criteris de promoció establits, així com l'alumnat de segon curs que repeteix aquest curs amb matèries pendents o íntegrament, podrà sol·licitar a la direcció del centre públic o al seu titular, en cas de tractar-se d'un centre privat, el canvi de modalitat.  
2. En cas de canvi de modalitat, l'alumnat haurà de cursar totes les matèries comunes dels dos cursos de l'etapa, sis matèries de la modalitat, tres en cada curs, de les quals almenys cinc han de correspondre a la nova modalitat triada per l'alumne o alumna, i dues matèries optatives, una en cada curs.  
3. Per a l'alumnat que sol·licite un canvi de modalitat en promocionar a segon curs, cal considerar els criteris següents:  
a) Ha de cursar les cinc matèries comunes de segon curs i, si és el cas, les matèries comunes de primer curs no superades.  
b) Ha de cursar les tres matèries de segon curs de la nova modalitat triades per l'alumne o alumna.  
c) Ha de cursar les matèries de primer curs corresponents a la nova modalitat, que hagen de cursar-se necessàriament per a completar un mínim de cinc matèries de modalitat, d'acord amb el que disposa l'apartat 2 d'aquest article, incloent-hi, en tot cas, la matèria obligatòria de primer curs de la nova modalitat.  
d) Les matèries ja superades de la modalitat que s'abandona es podran computar com a matèria de la nova modalitat corresponent al primer curs o com a matèria optativa de qualsevol dels dos cursos.  
4. Les matèries de primer curs de la nova modalitat que haja de cursar l'alumne o alumna tindran la consideració de matèries pendents, però no seran computables a l'efecte de modificar les condicions en les quals ha promocionat a segon.  
5. Les matèries no superades de la modalitat abandonada no s'hauran de cursar i no es tindran en compte per al càlcul de la nota mitjana del batxillerat ni a l'efecte de titulació.  
6. Quan el canvi de modalitat supose cursar en segon una o més matèries de continuïtat s'aplicarà el que estableix l'article anterior.  
  
7. El procediment per a sol·licitar el canvi de modalitat serà el que determine la conselleria competent en matèria d'educació.  
8. Per al càlcul de la qualificació final d'etapa d'aquest alumnat computaran totes les matèries cursades i superades de les dues modalitats.  
9. L'alumnat que repeteix segon curs de batxillerat només amb les matèries pendents, també pot sol·licitar el canvi de modalitat en les mateixes condicions establides anteriorment. No obstant això, cal considerar les particularitats següents:  
a) Respecte a les matèries comunes i optatives, cal que curse únicament les matèries dels dos cursos que no haja superat prèviament en cursar l'anterior modalitat.  
b) Per a aquest alumnat, les matèries de modalitat de segon curs superades en la modalitat que s'abandona no podran ser computades com a matèries de la nova modalitat.  
10. Per a l'alumnat que repeteix segon curs de batxillerat íntegrament, les condicions del canvi de modalitat són les mateixes que les de l'alumnat que promociona a segon curs.  
11. El canvi de via en la modalitat d'Arts s'ha de fer en els mateixos termes i seguint el mateix procediment establit per als canvis de modalitat, per analogia.  
12. El canvi de modalitat ha de ser registrat en l'apartat «canvis en la matrícula» de l'expedient acadèmic i de l'historial acadèmic de l'alumne o alumna.  
13. L'alumnat que repetisca el primer curs podrà triar una nova modalitat en tornar a cursar primer sense necessitat de realitzar cap procediment.  
  
Article 48. Canvi de llengua estrangera  
1. L'alumnat podrà canviar l'idioma que haja cursat en la matèria Llengua Estrangera I en promocionar al segon curs de batxillerat, i l'idioma que haja cursat en la matèria Llengua Estrangera II en el cas de repetició completa o parcial del segon curs.  
2. Els idiomes cursats en les matèries Llengua Estrangera I i Segona Llengua Estrangera I i Llengua Estrangera II i Segona Llengua Estrangera II, respectivament, han de ser diferents.  
3. L'alumnat que canvie d'idioma en passar a segon curs de batxillerat no haurà de superar en el nou idioma la matèria Llengua Estrangera I si ja la té superada.  
4. En el cas que tinga la matèria Llengua Estrangera I pendent de superació, haurà de seguir el corresponent pla de recuperació per a la superació de la matèria, bé en l'idioma que abandona o bé en el nou idioma. Per tal de poder cursar la matèria pendent en el nou idioma, serà requisit no haver cursat prèviament la matèria Segona Llengua Estrangera I de primer curs en l'idioma nou.  
5. L'alumnat que es trasllade a un centre educatiu que no incloga en la seua oferta educativa l'idioma cursat amb anterioritat en la matèria Llengua Estrangera I o II, haurà de substituir-lo per algun dels impartits en el centre al qual s'incorpora. Si té pendent de superació la matèria Llengua Estrangera I cursada en l'idioma no impartit en el nou centre, haurà de seguir el pla de recuperació per a la superació de la matèria corresponent a l'idioma triat en el segon curs de batxillerat.  
  
6. L'alumnat que es trasllade a un centre educatiu amb la matèria Segona Llengua Estrangera I o II pendent de superació, cursada en un idioma que no s'imparteix en el nou centre educatiu, haurà de canviar d'idioma o, si és procedent, de matèria, i seguir el corresponent pla de recuperació per a la superació de la matèria.  
7. Així mateix, l'alumnat que repeteix primer curs de batxillerat pot canviar l'idioma de la matèria Llengua Estrangera I sense realitzar cap procediment.  
8. El canvi d'idioma ha de ser sol·licitat per escrit davant de la direcció o la titularitat del centre educatiu per l'alumne o alumna, si és major d'edat, o en cas contrari, pel pare, mare, tutor o tutora legal, segons el procediment establit per la conselleria competent en matèria d'educació.  
9. El canvi d'idioma en la matèria Llengua Estrangera I o II ha de ser registrat en l'apartat «canvis en la matrícula» de l'expedient acadèmic i de l'historial acadèmic de l'alumne o alumna.  
  
Article 49. Permanència en batxillerat i anul·lació de la matrícula  
1. La permanència en batxillerat ocupant un lloc escolar en règim ordinari diürn serà de quatre anys acadèmics com a màxim.  
  
2. A fi de no esgotar el nombre d'anys durant els quals es pot romandre cursant batxillerat en règim ordinari diürn, l'alumne o alumna podrà sol·licitar a la direcció del centre educatiu on estiga matriculat o matriculada, l'anul·lació de la matrícula corresponent quan acredite trobar-se en alguna de les circumstàncies següents: malaltia prolongada de caràcter físic o psíquic, incorporació a un lloc de treball, obligacions ineludibles de tipus personal o familiar que impedisquen la dedicació normal a l'estudi o altres circumstàncies, degudament acreditades, que tinguen caràcter excepcional.  
  
3. Les sol·licituds han de formular-se, en tot cas, abans de finalitzar el mes d'abril de l'any escolar en curs i han de ser resoltes, oït l'equip educatiu i el departament d'orientació, o qui en tinga atribuïdes les funcions, per la direcció del centre educatiu públic, o per la persona titular del centre educatiu privat, on l'alumne o alumna es trobe matriculat, que autoritzarà l'anul·lació de la matrícula sempre que resulte acreditada l'existència d'una de les causes que figuren en el punt anterior. En cas de denegació, les persones interessades podran elevar un recurs davant de la direcció territorial competent en matèria d'educació.  
  
4. L'alumnat que haja esgotat el límit de permanència en l'etapa en règim ordinari diürn podrà continuar els seus estudis en els règims de batxillerat de l'educació de les persones adultes, nocturn o a distància, així com presentar-se a les proves per a majors de vint anys per a l'obtenció directa del títol de batxiller.  
  
  
CAPÍTOL III  
Titulació  
  
Article 50. Obtenció del títol de batxiller  
D'acord amb el que estableix l'article 22 del Reial decret 243/2022:  
  
1. El títol de batxiller acredita l'assoliment dels objectius establits per a l'etapa i l'adquisició de les competències corresponents.  
2. Per a obtindre el títol de batxiller serà necessària l'avaluació positiva de totes les matèries dels dos cursos de batxillerat.  
3. Excepcionalment, l'equip educatiu podrà decidir, en l'avaluació extraordinària, l'obtenció del títol de batxiller per a un alumne o alumna que haja superat totes les matèries excepte una, sempre que es complisquen, a més, totes les condicions següents:  
a) que l'equip educatiu considere que l'alumne o alumna ha assolit els objectius i competències vinculats a aquest títol. Aquesta decisió s'ha d'adoptar per majoria simple i, en cas d'empat, cal considerar el vot de qualitat del tutor o tutora del grup;  
b) que no s'haja produït una inassistència continuada i no justificada per part de l'alumne o alumna a la matèria;  
c) que l'alumne o alumna s'haja presentat a les proves i haja realitzat les activitats necessàries per a la seua avaluació, incloses les de la convocatòria extraordinària;  
d) que la mitjana aritmètica de les qualificacions obtingudes en totes les matèries de l'etapa siga igual o superior a cinc. En aquest cas, a l'efecte del càlcul de la qualificació final de l'etapa, es considerarà la nota numèrica obtinguda en la matèria no superada.  
4. El títol de batxiller serà únic i s'expedirà amb expressió de la modalitat cursada i de la nota mitjana obtinguda. Aquesta s'ha de trobar calculant la mitjana aritmètica de les qualificacions de totes les matèries cursades, arrodonida a la centèsima. A l'efecte d'aquest càlcul es tindran en compte les matèries comunes i optatives, així com les matèries específiques de la modalitat per la qual s'expedeix el títol i, si és el cas, la matèria de Religió.  
  
Article 51. Obtenció del títol de batxiller des d'altres ensenyaments  
D'acord amb el que estableix l'article 23 del Reial decret 243/2022:  
  
1. L'alumnat que tinga el títol de tècnic o tècnica, o de tècnic o tècnica superior en formació professional podrà obtindre el títol de batxiller en la modalitat General, mitjançant la superació de les matèries comunes.  
2. L'alumnat que tinga el títol de tècnic o tècnica en arts plàstiques i disseny podrà obtindre el títol de batxiller en la modalitat d'Arts mitjançant la superació de les matèries comunes.  
3. També podran obtindre el títol de batxiller en la modalitat d'Arts els qui hagen superat els ensenyaments professionals de música o de dansa i superen, a més, les matèries comunes.  
4. En tots els casos anteriors, atés que únicament ha de cursar les matèries comunes de batxillerat, l'alumnat es podrà matricular en qualsevol centre educatiu encara que no tinga autoritzada la modalitat General o d'Arts. Excepcionalment, en aquests casos i amb la finalitat de complir amb la normativa vigent, els centres podran proposar l'expedició del títol de batxiller per a aquest alumnat per la modalitat General o d'Arts, segons el cas.  
5. La qualificació que apareixerà en el títol de batxiller dels estudiants referenciats en els apartats d'aquest article s'ha de deduir de la ponderació següent:  
a) El 60 % de la mitjana de les qualificacions obtingudes en les matèries cursades en batxillerat.  
b) El 40 % de la nota mitjana obtinguda en els ensenyaments mitjançant els quals s'accedeix a l'obtenció del títol, calculada segons el que estableixen els respectius reials decrets d'ordenació d'aquests.  
6. El procediment per a sol·licitar cursar únicament les matèries comunes de batxillerat per trobar-se en alguna de les situacions anteriors serà el que determine la conselleria competent en matèria d'educació.  
  
  
Article 52. Càlcul de la qualificació final de batxillerat per a l'alumnat que homologa el primer curs de batxillerat  
Per al càlcul de la qualificació final de l'alumnat que homologa el curs corresponent al primer de batxillerat per haver realitzat aquests estudis en un sistema educatiu estranger, caldrà procedir de la forma següent:  
En primer lloc, es calcularà la nota mitjana del segon curs de batxillerat amb totes les matèries cursades en el sistema educatiu valencià.  
  
En segon lloc, la qualificació final de l'etapa de batxillerat serà la mitjana aritmètica resultant de la nota descrita en el paràgraf anterior, corresponent a segon de batxillerat, i de la nota mitjana del curs primer de batxillerat calculada per l'òrgan competent per a la realització de l'homologació.  
  
Article 53. Matrícula d'honor  
Als i les alumnes que després de superar totes les matèries de l'etapa i sense perjudici de les possibles convalidacions o exempcions de matèries, obtinguen una qualificació mitjana de batxillerat igual o superior a 9, se'ls pot consignar la menció de «matrícula d'honor» en les observacions de l'acta de qualificacions finals, en l'expedient acadèmic i en l'historial acadèmic. A més de la condició anterior, l'equip docent haurà d'acordar de forma col·legiada la concessió de la matrícula d'honor, i es podrà concedir una matrícula d'honor per cada 20 alumnes o fracció del total d'estudiants de segon curs de batxillerat en el centre docent.  
  
  
  
CAPÍTOL IV  
Documents oficials d'avaluació  
  
Article 54. Documents i informes d'avaluació  
1. En batxillerat, d'acord amb el que estableix l'article 29 del Reial decret 243/2022, els documents oficials d'avaluació són les actes d'avaluació, l'expedient acadèmic, l'historial acadèmic i, si és el cas, l'informe personal per trasllat.  
2. Aquests documents s'han d'ajustar a les característiques que s'estableixen en aquest decret.  
3. L'historial acadèmic i, si és el cas, l'informe personal per trasllat, es consideren documents bàsics per a garantir la mobilitat de l'alumnat per tot el territori nacional, segons el que estableix l'article 29.2 del Reial decret 243/2022.  
  
Article 55. Actes d'avaluació  
D'acord amb el que estableix l'article 30 del Reial decret 243/2022:  
  
1. Les actes d'avaluació s'han d'estendre per a cada un dels cursos i s'han de tancar després de la finalització del període lectiu després de la convocatòria ordinària, i després de la convocatòria extraordinària. Han de comprendre la relació nominal de l'alumnat que compon el grup, juntament amb els resultats de l'avaluació de les matèries i les decisions sobre promoció i permanència.  
2. Els resultats de l'avaluació reflectits en aquests actes s'hauran d'expressar mitjançant qualificacions numèriques de zero a deu sense decimals, i es consideraran negatives les qualificacions inferiors a cinc. Quan l'alumnat no es presente a les proves extraordinàries es consignarà com a «no presentat» (NP).  
3. En les actes de segon curs figurarà l'alumnat amb matèries no superades del curs anterior, si és el cas, i es recollirà la proposta d'expedició del títol de batxiller, juntament amb la nota mitjana de l'etapa, que es calcularà segons el que s'estableix en l'article 50 d'aquest decret. En aquest curs s'estendran actes d'avaluació de matèries pendents al final del període lectiu ordinari i de la convocatòria de la prova extraordinària.  
4. Per a l'aplicació del que es preveu en l'apartat cinqué de la disposició addicional primera del Reial decret 243/2022, s'haurà de fer constar, a més, una nota mitjana normalitzada, calculada sense tindre en compte la qualificació de la matèria de Religió.  
5. Les actes d'avaluació han de ser signades per tot el professorat del grup i portar el vistiplau de la persona titular de la direcció del centre.  
6. Els models d'actes de batxillerat són els que figuren en l'annex VIII d'aquest decret.  
  
Article 56. Expedient acadèmic  
1. L'expedient acadèmic és el document oficial que té la funció de recollir de manera acumulativa els resultats de l'avaluació obtinguts per l'alumne o alumna, així com qualsevol altra informació rellevant.  
  
2. D'acord amb l'article 31.1 del Reial decret 243/2022, l'expedient acadèmic ha de recollir, juntament amb les dades d'identificació del centre, les de l'alumne o alumna, així com la informació relativa al procés d'avaluació. S'ha d'obrir al començament de l'etapa o, si és el cas, en el moment de la incorporació al centre i ha de recollir, almenys, els resultats de l'avaluació de les matèries en les diferents convocatòries, les decisions de promoció i titulació i, si n'hi ha, les mesures de suport educatiu o les adaptacions que s'han adoptat per a l'alumne i qualsevol resolució administrativa de caràcter singular que l'afecte acadèmicament. De la mateixa manera, cal que conste la qualificació final obtinguda a l'etapa, així com la mitjana normalitzada a la qual es refereix l'apartat 4 de l'article 55.  
3. El model d'expedient acadèmic de batxillerat és el que figura en l'annex IX d'aquest decret.  
  
Article 57. Historial acadèmic  
D'acord amb el que estableix l'article 32 del Reial decret 243/2022:  
  
1. L'historial acadèmic de batxillerat és el document oficial que reflecteix els resultats de l'avaluació i les decisions relatives al progrés acadèmic de l'alumnat en tota l'etapa, porta el vistiplau del director o directora i té valor acreditatiu dels estudis realitzats.  
  
2. L'historial acadèmic, com a mínim, ha de recollir les dades identificatives de l'alumne o alumna, les matèries cursades en cada un dels anys d'escolarització, les mesures de suport educatiu aplicades, els resultats de l'avaluació en cada convocatòria, les decisions sobre promoció i permanència, la nota mitjana del batxillerat i la nota mitjana normalitzada, així com la informació relativa als canvis de centre i les dates en què s'han produït les diferents fites. Hi ha de figurar, així mateix, la indicació de les resolucions de caràcter singular que afecten acadèmicament l'alumne o alumna.  
3. Després de finalitzar l'etapa, l'historial acadèmic de batxillerat s'ha de lliurar a l'alumne o alumna o, en cas que siga menor d'edat, als seus pares, mares, tutors o tutores legals.  
4. El model d'historial acadèmic de batxillerat és el que figura en l'annex X d'aquest decret.  
  
Article 58. Informe personal per trasllat  
D'acord amb el que estableix l'article 33 del Reial decret 243/2022:  
  
1. L'informe personal per trasllat és el document oficial que s'emet en cas de trasllat de l'alumne o alumna a un altre centre i té com a finalitat garantir la continuïtat del procés d'aprenentatge de l'alumnat que es trasllada a un altre centre sense haver conclòs l'etapa o el curs.  
  
2. El centre d'origen ha de remetre aquest informe al de destinació, i a petició d'aquest, juntament amb una còpia de l'historial acadèmic. El centre receptor ha d'obrir el corresponent expedient acadèmic. La matriculació adquirirà caràcter definitiu una vegada rebuda la còpia de l'historial acadèmic.  
3. L'informe personal per trasllat ha de contindre com a mínim els elements següents:  
a) Resultats parcials d'avaluació, en el cas que ja haja tingut lloc alguna sessió d'avaluació.  
b) Aplicació, si és el cas, de mesures educatives complementàries de reforç i suport, així com els plans d'actuació personalitzats.  
c) Tots els canvis que s'hagen produït en la matriculació de l'alumne o alumna en el curs del trasllat.  
d) Totes les observacions que es consideren oportunes sobre el progrés general de l'alumne o alumna.  
4. L'informe personal per trasllat cal que l'elabore i el signe el tutor o tutora, amb el vistiplau del director o directora, a partir de les dades facilitades per l'equip educatiu que impartisca docència a l'alumne o alumna.  
5. L'informe personal per trasllat s'ha d'ajustar al model que figura en l'annex XI d'aquest decret.  
  
Article 59. Custòdia i arxivament dels documents oficials d'avaluació  
  
1. Els documents oficials d'avaluació han de romandre al centre i la persona que exercisca les funcions de secretari o secretària és la responsable de custodiar-los, tant en format imprés com en suport electrònic, així com d'emetre les certificacions que se sol·liciten. En cas de supressió d'algun centre, les direccions territorials d'Educació han d'adoptar les mesures corresponents per conservar-los o traslladar-los.  
  
2. Tots els documents oficials de l'avaluació s'han de conservar en el centre a disposició de la Inspecció per a possibles comprovacions.  
  
  
Article 60. Autenticitat, seguretat i confidencialitat  
D'acord amb el que estableix l'article 34 del Reial decret 243/2022:  
  
1. El director o directora, com a responsable de totes les activitats acadèmiques del centre, ha de visar amb la seua signatura els documents oficials.  
2. Pel que fa a l'obtenció de les dades personals de l'alumnat, a la cessió d'aquestes d'uns centres a uns altres i a la seguretat i confidencialitat d'aquests, caldrà ajustar-se al que es disposa en la legislació vigent en matèria de protecció de dades de caràcter personal i, en tot cas, al que s'estableix en la disposició addicional vint-i-tresena de la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig.  
3. Els documents oficials d'avaluació i els seus procediments de validació descrits en els apartats anteriors podran ser substituïts pels seus equivalents realitzats per mitjans electrònics, informàtics o telemàtics, sempre que quede garantida la seua autenticitat, integritat, conservació, i es complisquen les garanties i els requisits establits per la Llei orgànica 3/2018, de 5 de desembre, de protecció de dades personals i garantia dels drets digitals i per la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, així com per la normativa que les desplega.  
4. L'expedient electrònic de l'alumnat estarà constituït, almenys, per les dades contingudes en els documents oficials d'avaluació, i complirà amb el que s'estableix en el Reial decret 4/2010, de 8 de gener, pel qual es regula l'Esquema Nacional d'Interoperabilitat en l'àmbit de l'Administració electrònica.  
  
  
DISPOSICIONS ADDICIONALS  
  
Primera. Ensenyaments de religió  
D'acord amb el que estableix la disposició addicional primera del Reial decret 243/2022:  
1. Els ensenyaments de religió s'han d'incloure en batxillerat d'acord amb el que s'estableix en la disposició addicional segona de la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig.  
2. Els centres han de garantir que, en el període de matrícula, l'alumnat major d'edat i els pares, mares, tutors o tutores de l'alumnat menor d'edat puguen manifestar si volen cursar o no ensenyaments de religió.  
3. La determinació del currículum dels ensenyaments de les diferents confessions religioses amb què l'Estat ha subscrit acords de cooperació en matèria educativa és competència de les corresponents autoritats religioses.  
4. L'avaluació dels ensenyaments de les diferents confessions religioses amb què l'Estat haja subscrit acords de cooperació s'ajustarà al que s'estableix en aquests, entenent que l'avaluació es realitzarà en els mateixos termes i amb els mateixos efectes que les altres matèries  
  
5. Per tal de garantir el principi d'igualtat i la lliure concurrència, les qualificacions que s'hagen obtingut en l'avaluació dels ensenyaments de religió no es computaran en l'obtenció de la nota mitjana a efectes d'accés a la Universitat ni en les convocatòries per a l'obtenció de beques i ajudes a l'estudi, en què hagen d'entrar en concurrència els expedients acadèmics.  
  
Segona. Calendari escolar  
La conselleria competent en matèria d'educació ha de publicar anualment el calendari escolar previst per a cada curs acadèmic.  
   
Tercera. Adscripció de les matèries optatives a les especialitats docents  
1. El professorat funcionari, preferentment amb destinació definitiva en el centre, pertanyent al cos de catedràtics d'Ensenyament Secundari i al cos de professors d'Ensenyament Secundari, pot impartir les matèries optatives del batxillerat. L'adscripció de les matèries optatives a què fa referència l'article 16 d'aquest decret s'ha d'ajustar a la graella següent:  
  
  
Matèries optatives de batxillerat  
Especialitats  
Activitat Física per a la Salut i el Desenvolupament Personal  
Educació Física  
Biologia Humana i Salut  
Biologia  
Comunicació Audiovisual  
Dibuix  
Cultura Jurídica i Democràtica  
Formació i Orientació Laboral  
Descobrint les Nostres Arrels Clàssiques  
Llatí. Grec  
El treball experimental en Física i Química  
Física i Química  
Geografia i Història Valencianes  
Geografia i Història  
Gestió de Projectes d'Emprenedoria  
Administració d'Empreses  
Economia  
Formació i Orientació Laboral  
Organització i Gestió Comercial  
(En els centres en els quals hi haja professorat de l'especialitat d'Economia, Formació i Orientació Laboral, Administració d'Empreses i Organització i Gestió Comercial, s'ha de seguir aquest ordre de prelació)  
Imatge i So  
Tecnologia  
Producció Musical  
Música  
Programació, Xarxes i Sistemes Informàtics I i II  
Informàtica  
Psicologia  
Filosofia  
Segona Llengua Estrangera I i II  
Llengua Estrangera corresponent  
2. La matèria Cultura Jurídica i Democràtica podrà ser també impartida per professorat d'altres especialitats sempre que es tracte de llicenciats o graduats en alguna especialitat de la branca de coneixements de Ciències Socials i Jurídiques amb formació en la matèria.  
3. La matèria Projecte d'Investigació podrà ser impartida per professorat de qualsevol especialitat.  
4. La conselleria competent en matèria d'educació podrà autoritzar adscripcions d'altres especialitats a les matèries optatives indicades en la graella anterior sempre que reunisquen formació en la matèria i sense perjudici de la preferència que, per a impartir aquests matèries, tenen els professors i professores de les especialitats indicades en la graella.  
  
5. En el cas del professorat dels centres privats, les matèries optatives poden ser impartides pel professorat que reunisca els requisits de formació inicial per a impartir qualsevol de les matèries adscrites a l'especialitat d'acord amb la graella anterior i en base a la normativa vigent que estableix les especialitats dels cossos docents d'Ensenyament Secundari.  
  
Quarta. Batxillerat per a persones adultes  
1. L'oferta de batxillerat per a persones adultes és la que correspon al règim nocturn i al règim a distància.  
2. La conselleria competent en matèria d'educació ha de regular els ensenyaments de batxillerat destinats a persones adultes en els règims nocturn i a distància, sense perjudici que els seus horaris s'ajusten al que indica l'annex XII d'aquest decret.  
3. Els i les alumnes que cursen batxillerat en el marc de l'oferta específica establida per les administracions educatives per a persones adultes obtindran el títol sempre que hagen obtingut avaluació positiva en totes les matèries dels dos cursos de batxillerat, o en totes les matèries excepte en una. En aquest últim cas, s'hauran de reunir les condicions següents:  
a) que l'equip educatiu considere que l'alumne o alumna ha assolit els objectius i competències vinculats a aquest títol. Aquesta decisió s'ha d'adoptar per majoria simple i en cas d'empat cal considerar el vot de qualitat del tutor o tutora del curs;  
b) que no s'haja produït una inassistència continuada i no justificada per part de l'alumne o alumna a la matèria.  
c) que l'alumne o alumna s'haja presentat a les proves i haja realitzat les activitats necessàries per a la seua avaluació, incloses les de la convocatòria extraordinària.  
d) que la mitjana aritmètica de les qualificacions obtingudes en totes les matèries de l'etapa siga igual o superior a cinc. En aquest cas, a l'efecte del càlcul de la qualificació final de l'etapa, es considerarà la nota numèrica obtinguda en la matèria no superada.  
4. Correspon a la conselleria competent en matèria d'educació l'organització de proves perquè les persones majors de vint anys puguen obtindre directament el títol de batxiller. Aquests proves s'hauran d'organitzar de manera diferenciada segons les modalitats del batxillerat i hauran de comptar amb les mesures d'accessibilitat universal i les adaptacions que necessite tot l'alumnat amb necessitats educatives especials.  
  
  
Cinquena. Simultaneïtat d'estudis de batxillerat i d'ensenyaments professionals de música o dansa  
1. L'alumnat que cursa cinqué o sisé curs dels ensenyaments professionals de música o de dansa i simultàniament primer de batxillerat, podrà matricular-se únicament de les matèries comunes de batxillerat i obtindre el títol de batxiller per la modalitat d'Arts sempre que estiga en possessió del títol de tècnic dels ensenyaments professionals de música o de dansa en el moment de realització de l'avaluació final de segon curs de batxillerat, siga en la fase ordinària o en l'extraordinària, i sempre que supere les matèries comunes de batxillerat.  
2. En termes de promoció de primer a segon curs, per a aquest alumnat, caldrà ajustar-se al que estableix l'article 43 d'aquest decret, però únicament en relació amb les matèries comunes. En termes de permanència en l'etapa, s'aplicaran els mateixos criteris establits amb caràcter general en batxillerat.  
3. En el cas que un alumne o alumna supere totes les matèries de primer i segon de batxillerat, però no estiga en possessió del títol de tècnic dels ensenyaments professionals de música o de dansa perquè no ha superat totes les matèries d'aquests ensenyaments, les qualificacions de batxillerat es traslladaran a l'acta del curs acadèmic següent fins que l'alumne o alumna obtinga el títol de tècnic dels ensenyaments professionals de música o de dansa, si no és que aquest alumnat renuncia a la possibilitat de cursar simultàniament els dos ensenyaments i opta per cursar totes les matèries de batxillerat. Aquesta opció no es podrà exercir una vegada haja transcorregut el mes d'octubre de cada curs acadèmic i, en tot cas, hi serà aplicable el límit de permanència en l'etapa establit per al batxillerat.  
4. En el supòsit de l'alumnat que estiga cursant sisé curs dels ensenyaments professionals de música o de dansa i haja superat el primer curs de qualsevol de les modalitats o vies del batxillerat cursant totes les matèries, podrà sol·licitar en segon curs de batxillerat matricular-se únicament de les matèries comunes. En aquest cas, als efectes d'avaluació i titulació, cal considerar únicament les matèries comunes de primer i segon de batxillerat.  
5. L'alumnat amb una o dues matèries pendents de primer curs únicament haurà de cursar aquests matèries si es tracta de matèries comunes.  
6. En tots els casos anteriors, atés que únicament ha de cursar les matèries comunes de batxillerat, l'alumnat es podrà matricular en qualsevol centre educatiu encara que no tinga autoritzada la modalitat d'Arts. Excepcionalment, en aquests casos i amb la finalitat de complir amb la normativa vigent, els centres podran proposar l'expedició del títol de batxiller per a aquest alumnat per la modalitat d'Arts.  
7. La qualificació que apareixerà en el títol de batxiller dels estudiants referenciats en els apartats d'aquest article s'ha de deduir de la ponderació següent:  
a) El 60 % de la mitjana de les qualificacions obtingudes en les matèries comunes cursades en batxillerat.  
b) El 40 % de la nota mitjana obtinguda en els ensenyaments mitjançant els quals s'accedeix a l'obtenció del títol, calculada segons el que estableixen els respectius reials decrets d'ordenació d'aquests.  
8. Aquesta circumstància ha de ser registrada en l'apartat «canvis en la matrícula» de l'expedient acadèmic i de l'historial acadèmic de l'alumne o alumna.  
9. El procediment per a sol·licitar cursar únicament les matèries comunes de batxillerat per trobar-se en alguna de les situacions descrites en aquesta disposició serà el que determine la conselleria competent en matèria d'educació.  
  
Sisena. Obtenció de noves modalitats de batxillerat  
Qui haja obtingut el títol de batxiller podrà obtindre qualsevol de les altres modalitats, mitjançant la superació de les matèries de la modalitat que, segons el que està previst en aquest decret, es requereixen per a la modalitat escollida.  
  
Setena. Obligacions administratives dels centres de titularitat privada  
  
1. Els centres de titularitat privada que imparteixen ensenyaments de batxillerat, en qüestions d'avaluació, promoció i titulació, hauran de fer ús de l'aplicació Innovació Tecnològica Administrativa per a Centres i Alumnat (ITACA) que la Conselleria competent en matèria d'Educació posa a l'abast dels centres educatius.  
2. Així mateix, els centres de titularitat privada estan obligats a elaborar els documents per a la gestió de l'avaluació que figuren en aquest decret, així com a lliurar dins del termini i en la forma oportuna als centres públics a què es troben adscrits la documentació corresponent sobre avaluació i expedició de títols.  
Huitena. Incidència pressupostària i necessitat de recursos  
La implementació i el desplegament posterior d'aquest decret no poden tindre cap incidència en la dotació de tots i cada un dels capítols de despesa assignats a la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, i en tot cas han d'atendre's amb els mitjans personals i materials que aquesta tinga assignats.  
  
Novena. Centres autoritzats per a impartir les diverses modalitats  
1. Els centres docents que en el moment de l'entrada en vigor d'aquest decret impartien la modalitat de Ciències queden autoritzats a impartir la modalitat de Ciències i Tecnologia establida en aquest decret.  
2. Així mateix, els centres que en el moment de l'entrada en vigor d'aquest decret impartien la modalitat d'Arts o la modalitat d'Humanitats i Ciències Socials, o les dues, queden autoritzats a impartir aquests mateixes modalitats establides en aquest decret.  
3. La conselleria competent en matèria d'educació determinarà, mitjançant una resolució de l'òrgan competent, els centres que tindran autoritzada la modalitat General a partir del curs 2023-2024.   
  
  
DISPOSICIONS TRANSITÒRIES  
  
Primera. Currículum de segon curs de batxillerat per al curs 2022-2023  
El currículum i l'ordenació general del segon curs de batxillerat per al curs escolar 2022-2023 serà el que estableix el Decret 87/2015, de 5 de juny, pel qual s'estableix el currículum i desplega l'ordenació general de l'educació secundària obligatòria i del batxillerat a la Comunitat Valenciana.  
  
Segona. Documents d'avaluació i de canvi de modalitat de segon curs de batxillerat per al curs 2022-2023  
1. Els documents d'avaluació de segon curs de batxillerat per al curs escolar 2022-2023 seran els que estableix el capítol V de l'Ordre 38/2017, de 4 d'octubre, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es regula l'avaluació en Educació Secundària Obligatòria, en Batxillerat i en els ensenyaments d'Educació de les Persones Adultes a la Comunitat Valenciana.  
2. Els documents relatius al canvi de modalitat o itinerari en segon de batxillerat per al curs escolar 2022-2023 són els que es recullen als annexos IX, X i XI de l'Ordre 38/2017, d'acord amb el seu capítol 28, que regula el procediment, mentre no es publique la nova normativa reguladora d'aquests procediments.  
Tercera. Proves lliures per a l'obtenció del títol de batxiller  
Les proves perquè les persones majors de vint anys puguen obtindre directament el títol de batxiller, que es realitzen fins al final del curs 2023-2024, s'organitzaran basant-se en l'Ordre 6/2018, de 4 d'abril, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es regula la prova perquè les persones majors de vint anys puguen obtindre directament el títol de batxiller a la Comunitat Valenciana  
  
  
Quarta. Organització i funcionament del batxillerat nocturn i a distància  
L'Ordre 19 de juny de 2009, de la Conselleria d'Educació, per la qual es regula l'organització i el funcionament del Batxillerat diürn, nocturn i a distància a la Comunitat Valenciana ha de romandre vigent en les qüestions relatives al batxillerat nocturn i a distància no regulades en aquest decret fins que no es desplegue per part de l'òrgan competent en matèria d'ordenació de la conselleria competent en matèria d'educació, la regulació de l'organització d'aquests ensenyaments.  
  
  
DISPOSICIÓ DEROGATÒRIA  
  
Única. Derogació normativa  
1. Queda derogat el Decret 87/2015, de 5 de juny, pel qual estableix el currículum i desplega l'ordenació general de l'educació secundària obligatòria i del batxillerat a la Comunitat Valenciana, sense perjudici del que estableix la disposició transitòria primera.  
2. En tot el que afecta l'etapa de batxillerat, queda derogada l'Ordre 38/2017, de 4 d'octubre, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es regula l'avaluació en Educació Secundària Obligatòria, en Batxillerat i en els ensenyaments de l'Educació de les Persones Adultes a la Comunitat Valenciana, excepte en allò relatiu al batxillerat de persones adultes, sense perjudici del que estableix la disposició transitòria segona d'aquest decret.  
3. En tot el que afecta la jornada de l'etapa de batxillerat, queda derogada l'Ordre d'11 de juny de 1998, de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, per la qual s'estableixen els criteris generals pels quals s'ha de regir el calendari escolar per a tots els centres educatius de la Comunitat Valenciana que imparteixen ensenyaments d'Educació Infantil, Educació Primària, Educació Secundària Obligatòria, Formació Professional, Batxillerat, Ensenyaments Artístics i Ensenyaments d'Idiomes.  
4. Queda derogada l'Ordre 19 de juny de 2009, de la Conselleria d'Educació, per la qual es regula l'organització i el funcionament del Batxillerat diürn, nocturn i a distància a la Comunitat Valenciana, sense perjudici del que estableix la disposició transitòria quarta d'aquest decret.  
5. Queda també derogada qualsevol altra norma de rang igual o inferior en allò que s'opose al que estableix aquest decret.  
  
  
DISPOSICIONS FINALS  
  
Primera. Aplicació i desplegament  
1. S'autoritza a qui exercisca la titularitat de la conselleria competent en matèria educativa per a dictar totes les disposicions que siguen necessàries per a l'aplicació i el desplegament del que disposa aquest decret.  
2. Es faculta la persona titular de la secretària Autonòmica d'Educació per a dictar les resolucions i instruccions necessàries que requerisca el desenvolupament i aplicació d'aquest decret i se l'autoritza per a la modificació dels annexos VII, VIII, IX, X i XI, els quals no tenen rang reglamentari.  
  
Segona. Calendari d'implantació  
El calendari d'aplicació del que estableix aquest decret és el següent:  
L'any acadèmic 2022-2023 s'implantarà la nova ordenació dels ensenyaments de batxillerat al primer curs.  
L'any acadèmic 2023-2024 s'implantarà la nova ordenació dels ensenyaments de batxillerat al segon curs.  
  
Tercera. Entrada en vigor  
Aquest decret entrarà en vigor l'endemà de ser publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
València, 5 d'agost de 2022,  
  
El president de la Generalitat,  
XIMO PUIG I FERRER  
  
La consellera d'Educació,Cultura i Esport  
RAQUEL TAMARIT I IRANZO



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9404, del 12-08-2022 (2022/7578)

DECRETO 108/2022, de 5 de agosto, del Consell, por el que se establecen la ordenación y el currículo de Bachillerato.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**VIGENTE**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/d/2022/08/05/108/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   9404

Fecha DOGV
:   12-08-2022

Sección del DOGV
:   I. DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   2022/7578

CVE


Fecha del documento
:   05-08-2022

Organismo emisor
:   Conselleria de Educación, Cultura y Deporte

Tipo de documento
:   Decreto

Corrección de errores

Análisis jurídico

 Descriptores 

:   * [Conselleria de Educación, Cultura y Deporte](javascript:void(0))
    * [Conselleria de Educación, Cultura y Deporte](javascript:void(0))
    * [programa de enseñanza](javascript:void(0))
    * [título de estudios](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))

DECRETO 108/2022, de 5 de agosto, del Consell, por el que se establecen la ordenación y el currículo de Bachillerato. [2022/7578]  
Índice  
  
Preámbulo  
Título I. Disposiciones comunes  
Capítulo único. Disposiciones preliminares  
Artículo 1. Objeto y ámbito de aplicación  
Artículo 2. Definiciones   
Artículo 3. La etapa de bachillerato en el marco del sistema educativo  
Artículo 4. Finalidades de la etapa  
Artículo 5. Principios generales  
Artículo 6. Principios pedagógicos  
Artículo 7. Objetivos  
Título II. Ordenación de la etapa de bachillerato  
Capítulo I. Estructura del currículo  
Artículo 8. El currículo de la etapa de bachillerato  
Artículo 9. Elementos del currículo  
Capítulo II. Organización de la etapa  
Artículo 10. Estructura del bachillerato  
Artículo 11. Materias comunes  
Artículo 12. Materias específicas de la modalidad de Artes  
Artículo 13. Materias específicas de la modalidad de Ciencias y Tecnología  
Artículo 14. Materias específicas de la modalidad General  
Artículo 15. Materias específicas de la modalidad de Humanidades y Ciencias Sociales  
Artículo 16. Materias optativas  
Artículo 17. Proyecto de Investigación  
Artículo 18. Distribución de las horas lectivas  
Artículo 19. Enseñanza de lenguas  
Artículo 20. Organización del bachillerato por bloques en tres cursos académicos  
Título III. Gestión pedagógica  
Capítulo I. Autonomía y gestión pedagógica de los centros  
Artículo 21. Autonomía de centro  
Artículo 22. Concreción curricular de centro y propuestas pedagógicas  
Artículo 23. Programaciones de aula  
Artículo 24. Jornada escolar  
Artículo 25. Recursos y materiales didácticos  
Artículo 26. Espacio escolar  
Artículo 27. Equipos educativos  
Artículo 28. Orientación educativa y profesional  
Artículo 29. Acción tutorial  
Artículo 30. Continuidad entre la etapa de educación secundaria obligatoria y bachillerato  
Capítulo II. Respuesta educativa para la inclusión  
Artículo 31. Medidas de respuesta educativa para la inclusión  
Artículo 32. Medidas para el alumnado que compagina los estudios de bachillerato con la condición de deportista de alto nivel, de alto rendimiento o de élite, o con la condición de personal técnico, entrenador, arbitral o juez de élite de la Comunitat Valenciana  
Artículo 33. Medidas para el alumnado que compagina los estudios de bachillerato y las enseñanzas profesionales de danza  
Artículo 34. Medidas para el alumnado que compagina los estudios de bachillerato y las enseñanzas profesionales de música  
Título IV. Evaluación, promoción, titulación y documentos oficiales de evaluación  
Capítulo I. Evaluación  
Artículo 35. Carácter y aspectos generales de la evaluación  
Artículo 36. Referentes de la evaluación  
Artículo 37. Atención a las diferencias individuales en la evaluación  
Artículo 38. Sesiones de evaluación y planes de recuperación  
Artículo 39. Evaluación final de curso, resultados de evaluación y pruebas extraordinarias  
Artículo 40. Derecho del alumnado a una evaluación objetiva  
Artículo 41. Participación y derecho a la información de madres, padres, tutoras o tutores legales y alumnado mayor de edad  
Artículo 42. Comunicación con las familias  
Capítulo II. Promoción  
Artículo 43. Promoción y evaluación negativa en algunas materias en segundo curso  
Artículo 44. Continuidad de materias en el caso de promoción con materias no superadas  
Artículo 45. Cambio de materia dentro de la misma modalidad en el caso de promoción con materias no superadas  
Artículo 46. Matrícula de una materia de continuidad de segundo curso sin haber cursado previamente la materia de primer curso correspondiente dentro de la misma modalidad  
Artículo 47. Cambio de modalidad o vía  
Artículo 48. Cambio de lengua extranjera  
Artículo 49. Permanencia en bachillerato y anulación de matrícula  
Capítulo III. Titulación  
Artículo 50. Obtención del título de bachiller  
Artículo 51. Obtención del título de bachiller desde otras enseñanzas  
Artículo 52. Cálculo de la calificación final de bachillerato para el alumnado que homologa el primer curso de bachillerato  
Artículo 53. Matrícula de honor  
Capítulo IV. Documentos oficiales de evaluación  
Artículo 54. Documentos e informes oficiales de evaluación  
Artículo 55. Actas de evaluación  
Artículo 56. Expediente académico  
Artículo 57. Historial académico   
Artículo 58. Informe personal por traslado  
Artículo 59. Custodia y archivo de los documentos oficiales de evaluación  
Artículo 60. Autenticidad, seguridad y oficialidad  
Disposiciones adicionales  
Primera. Enseñanzas de Religión  
Segunda. Calendario escolar  
Tercera. Adscripción de las materias optativas a las especialidades docentes  
Cuarta. Bachillerato para personas adultas  
Quinta. Simultaneidad de estudios de bachillerato y de enseñanzas profesionales de música o danza  
Sexta. Obtención de nuevas modalidades de bachillerato  
Séptima. Obligaciones administrativas de los centros de titularidad privada  
Octava. Incidencia presupuestaria y necesidad de recursos  
Novena. Centros autorizados para impartir las diversas modalidades  
Disposiciones transitorias  
Primera. Currículo de segundo curso de bachillerato para el curso 2022-2023  
Segunda. Documentos de evaluación y de cambio de modalidad de segundo curso de bachillerato para el curso 2022-2023  
Tercera. Pruebas libres para la obtención del título de bachiller  
Cuarta. Organización y funcionamiento del bachillerato nocturno y a distancia  
Disposición derogatoria  
Única. Derogación normativa  
Disposiciones finales  
Primera. Aplicación y desarrollo  
Segunda. Calendario de implantación  
Tercera. Entrada en vigor  
  
Anexos  
Anexo I. Competencias clave en el bachillerato  
Anexo II. Currículo de las materias comunes y de modalidad de bachillerato  
Anexo III. Currículo de las materias optativas de bachillerato  
Anexo IV. Distribución de las horas lectivas de bachillerato en régimen ordinario diurno  
Anexo V. Organización del bachillerato por bloques en tres cursos académicos  
Anexo VI. Continuidad entre materias de bachillerato  
Anexo VII. Informe de evaluación de bachillerato  
Anexo VIII. Actas de evaluación de bachillerato  
Anexo IX. Expediente académico en la etapa de bachillerato  
Anexo X. Historial académico en la etapa de bachillerato  
Anexo XI. Informe personal por traslado en la etapa de bachillerato  
Anexo XII. Distribución horaria semanal del bachillerato en régimen nocturno y a distancia  
  
  
PREÁMBULO  
  
I  
  
El artículo 53.1 de la Ley orgánica 5/1982, de 1 de julio, de Estatuto de Autonomía de la Comunitat Valenciana, dispone que es competencia exclusiva de la Generalitat la regulación y administración de la enseñanza en toda su extensión, niveles y grados, modalidades y especialidades, sin perjuicio de lo que dispone el artículo 27 de la Constitución Española y las leyes orgánicas que, conforme al apartado 1 del artículo 81 de aquella, lo desarrollan, y de las facultades que atribuye al Estado el número 30 del apartado 1 del artículo 149 de la Constitución Española, para dictar normativa básica en materia de educación.  
La Ley orgánica 3/2020, de 29 de diciembre, por la que se modifica la Ley orgánica 2/2006, de 3 de mayo, de educación, introduce en la redacción anterior de la norma cambios importantes, muchos de estos derivados, tal como indica la misma ley en su exposición de motivos, de la conveniencia de revisar las medidas previstas en el texto original con el fin de adaptar el sistema educativo a los retos y los desafíos del siglo XXI de acuerdo con los objetivos fijados por la Unión Europea y la UNESCO para la década 2020-2030.  
Esta ley define el currículo en el artículo 6, apartado 1, como «el conjunto de objetivos, competencias, contenidos, métodos pedagógicos y criterios de evaluación de cada una de las enseñanzas reguladas en la presente ley». Y en el apartado 2 de este artículo se especifica cuál es el objetivo: «El currículo irá orientado a facilitar el desarrollo educativo de los alumnos y las alumnas, garantizando su formación integral, contribuyendo al pleno desarrollo de su personalidad y preparándolos para el ejercicio pleno de los derechos humanos, de una ciudadanía activa y democrática en la sociedad actual. En ningún caso podrá suponer una barrera que genere abandono escolar o impida el acceso y disfrute del derecho a la educación».  
En el artículo 32, señala, entre otros aspectos, que «el Bachillerato tiene como finalidad proporcionar formación, madurez intelectual y humana, conocimientos, habilidades y actitudes que permitan desarrollar funciones sociales e incorporarse a la vida activa con responsabilidad y competencia. Así mismo, esta etapa tendrá que permitir la adquisición y el logro de las competencias indispensables para el futuro formativo y profesional y capacitar para el acceso a la educación superior».  
En el punto 2 del mismo artículo se indica que «podrán acceder a los estudios de Bachillerato quienes estén en posesión del título de Graduado en Educación Secundaria Obligatoria.  
Asimismo, podrán acceder a los estudios de Bachillerato quienes estén en posesión de cualquiera de los títulos de formación profesional, de artes plásticas y diseño o de enseñanzas deportivas y los otros casos previstos en la Ley».  
Y en el punto 3, que «el Bachillerato comprende dos cursos, se desarrollará en modalidades diferentes, se organizará de modo flexible y, si es el caso, en diferentes vías, a fin de que pueda ofrecer una preparación especializada a los alumnos y alumnas acorde con sus perspectivas e intereses de formación o permita la incorporación a la vida activa una vez finalizado el mismo».  
Por otro lado, en el capítulo III del título preliminar, que regula el currículo y la distribución de competencias, se establece en el artículo 6.3 que, «con el fin de asegurar una formación común, el Gobierno, previa consulta a las comunidades autónomas, fijará, en relación con los objetivos, competencias, contenidos y criterios de evaluación, los aspectos básicos del currículo, que constituyen las enseñanzas mínimas».  
  
Finalmente, el artículo 6 bis, respecto al reparto de competencias, en el apartado c, reconoce que corresponde al Gobierno la fijación de las enseñanzas mínimas de cada una de las enseñanzas reguladas en la misma ley.  
Así pues, las administraciones educativas, de acuerdo con el artículo 6.5, «serán las responsables de establecer el currículo correspondiente para su ámbito territorial, del que formarán parte los aspectos básicos mencionados anteriormente. Finalmente, corresponderá a los propios centros desarrollar y completar, si es el caso, el currículo de las diferentes etapas y ciclos en el uso de su autonomía, y tal y como se recoge en la propia ley, en el capítulo II del título V».  
En consecuencia, se ha publicado el Real decreto 243/2022, de 5 de abril, por el que se establecen la ordenación y las enseñanzas mínimas del Bachillerato, que define, entre otros aspectos, los objetivos, fines y principios generales y pedagógicos del conjunto de la etapa.  
Este Real decreto 243/2022 recoge en el preámbulo que la nueva redacción de la ley establece, para la ordenación del bachillerato, cuatro modalidades: Artes, Ciencias y Tecnología, General, y Humanidades y Ciencias Sociales, y define, así mismo, las materias comunes para todas estas. Además de esto, se encomienda al Gobierno determinar, previa consulta a las comunidades autónomas, la estructura de las modalidades, las materias específicas de cada modalidad y el número de estas materias que tienen que cursar los alumnos y las alumnas. Finalmente, se prevé también la oferta de materias optativas, cuya ordenación corresponderá a las administraciones educativas.  
También indica este preámbulo que la ley considera que la evaluación en esta etapa será continua y diferenciada según las diferentes materias, por lo que se encomienda al profesorado de cada una de ellas decidir, al final del curso, si el alumno o la alumna ha conseguido el adecuado grado de adquisición de las competencias correspondientes. Para promocionar de primero a segundo curso se requerirá haber superado todas las materias del curso o tener una evaluación negativa en dos materias como máximo. Para obtener el título será necesaria la evaluación positiva en todas las materias de los dos cursos de bachillerato. Sin embargo, en el nuevo texto se contempla la posibilidad que, excepcionalmente, el equipo educativo pueda decidir la titulación de un alumno o de una alumna que haya superado todas las materias excepto una, siempre que se den las condiciones descritas en este real decreto.  
Los fines y principios que se establecen para la etapa se concretan en los descriptores operativos del grado de adquisición de las competencias clave previsto al finalizar la etapa, que se definen como continuación del perfil de salida del alumnado al final de la enseñanza básica. Por otro lado, para cada una de las materias se fijan las competencias específicas previstas para la etapa, así como los criterios de evaluación y los contenidos enunciados en forma de saberes básicos para cada curso.  
Además, con el fin de facilitar al profesorado su propia práctica, el real decreto propone una definición de situación de aprendizaje y se enuncian orientaciones para su diseño.  
Finalmente, se establece para las diferentes materias el horario escolar que corresponde a las enseñanzas mínimas, de acuerdo con la proporción establecida en el artículo 6.4 de la Ley orgánica 2/2006, de 3 de mayo, después de su modificación.  
El mencionado real decreto ha derogado el anterior Real decreto 1105/2014, de 26 de diciembre, por el que se establece el currículo básico del Bachillerato. También ha derogado el Real decreto 984/2021, de 16 de noviembre, por el que se regulan la evaluación y la promoción en la Educación Primaria, así como la evaluación, la promoción y la titulación en la Educación Secundaria Obligatoria, el Bachillerato y la Formación Profesional, aunque mantiene su aplicación en la disposición transitoria segunda para el curso escolar 2022-2023 en el segundo curso de bachillerato.  
Además, la disposición final segunda del Real decreto 243/2022 establece su carácter básico, a excepción del anexo III sobre las situaciones de aprendizaje, que carece del carácter de normativa básica.  
La disposición final cuarta determina que lo dispuesto en este real decreto se implantará para el primer curso en el curso escolar 2022-2023, y para el segundo curso, en el curso escolar 2023-2024.  
Es procedente ahora determinar el currículo correspondiente al ámbito autonómico relativo a la etapa de bachillerato, para dar respuesta a los retos y a las circunstancias actuales del sistema educativo, y completar, así, el marco legal establecido por el Real decreto 243/2022, y reflejar todos los aspectos básicos de este real decreto.  
La Ley 4/1983, de 23 de noviembre, de la Generalitat, de uso y enseñanza del valenciano, establece como objetivo específico proteger la recuperación del valenciano, lengua propia de la Comunitat Valenciana, y garantizar su uso normal y oficial. En el ámbito de la enseñanza, el artículo 19 determina que el alumnado, al acabar la escolarización, tiene que estar capacitado para utilizar, oralmente y por escrito, el valenciano en igualdad con el castellano.  
Por otra parte, uno de los ejes que articula el sistema educativo valenciano, mediante la legislación tanto estatal como autonómica, es la presencia de las dos lenguas oficiales y la necesidad de aprenderlas y dominarlas.  
La Ley 4/2018, de 21 de febrero, de la Generalitat, por la que se regula y promueve el plurilingüismo en el sistema educativo valenciano, tiene por objeto regular la enseñanza y el uso vehicular de las lenguas curriculares, asegurar el dominio de las competencias plurilingües e interculturales del alumnado valenciano y promover la presencia en el itinerario educativo de las lenguas no curriculares existentes en los centros educativos.  
Además, establece un programa plurilingüe único para todo el alumnado y para todo el territorio valenciano, que tiene como objetivos garantizar al alumnado el logro de una competencia plurilingüe, así como la igualdad de oportunidades del alumnado valenciano y su integración en el sistema educativo y en la sociedad valenciana, y garantizar la normalización del uso social e institucional del valenciano dentro del sistema educativo.  
Este decreto recoge los avances y las principales actuaciones aprobadas recientemente por la siguiente normativa: la Ley orgánica 8/2021, de 4 de junio, de protección integral a la infancia y la adolescencia ante la violencia, y la Ley 26/2018, de 21 de diciembre, de la Generalitat, de derechos y garantías de la infancia y adolescencia.  
  
II  
  
El objeto de este decreto responde a la regulación de la etapa de la educación postobligatoria de bachillerato en el ámbito autonómico valenciano. Se pretende proporcionar al alumnado, desde el punto de vista de la orientación educativa y profesional y el acompañamiento en su itinerario a lo largo de la etapa, las herramientas necesarias para su desarrollo académico, personal y social, como continuidad de la etapa obligatoria, que le permitirán continuar tanto en estudios superiores como en su desarrollo activo en la sociedad actual, desde una vertiente competencial y respetuosa con las diferentes características de cada persona.  
La característica básica que tiene que regir los aprendizajes en la etapa es la contextualización del trabajo competencial, de modo que aporte interés por el trabajo, por el saber y saber hacer, el gusto por el aprendizaje y el rigor en el trabajo, tanto de manera individual como colectiva, adquiriendo las destrezas y los conocimientos para el desarrollo personal.  
Este decreto regula las competencias que los y las jóvenes tienen que desarrollar y consolidar al finalizar el bachillerato. En cada materia se definen las competencias específicas, los saberes básicos y los criterios de evaluación que se tienen que lograr, y se proponen situaciones de aprendizaje como escenarios que el alumnado se encuentra en la vida real y que los centros educativos pueden utilizar para desarrollar aprendizajes, puesto que es en la resolución de estos cuando el alumnado logra las competencias específicas.  
Para atender a las diferentes inquietudes e intereses del alumnado que cursa los estudios de bachillerato, esta etapa se organiza en diferentes modalidades, con materias comunes, materias de modalidad y materias optativas. Las modalidades se organizan en relación con los grandes ámbitos del saber y con las enseñanzas que constituyen la educación superior, tanto universitaria como no universitaria, que se pueden cursar después del bachillerato. Esto permite, además de la formación general del alumnado, una preparación especializada para seguir estudios posteriores o incorporarse al mundo laboral.  
Entre las materias optativas, se proponen materias que se entienden como básicas para la sociedad digital y globalizada, y destaca el Proyecto de Investigación, en el que el alumno o la alumna puede optar a realizar un trabajo de investigación que le permita desarrollarse de manera autónoma, y a la vez dirigido a una temática que le sea interesante.  
  
De este modo, todas las materias tienen que ofrecer un enriquecimiento personal y formativo para hacer progresar al alumnado en su día a día y prepararlo y orientarlo hacia el mundo laboral o hacia la continuación de estudios posteriores, y para desarrollarse de manera madura, activa y autónoma en la sociedad en la que vivimos.  
El centro educativo es el ámbito donde se desarrolla, se aplica y se completa el currículo, y es en la aplicación del currículo, en cada centro y en cada aula, donde se tienen que concretar la flexibilidad y la autonomía curriculares, en función de las características del grupo de alumnado, el equipo educativo y las características del alumnado y su entorno socioeducativo. Se tienen en cuenta convalidaciones y exenciones de acuerdo con el bagaje personal y también se atienen a las diferentes necesidades del alumnado desde un punto de vista inclusivo, equitativo y de igualdad de oportunidades.  
Este decreto regula también la evaluación, la promoción y la titulación del bachillerato, considerando las diferencias individuales en la evaluación, así como los diferentes documentos de evaluación.  
  
III  
  
Este decreto consta de 1 preámbulo, 4 títulos, capítulos y 60 artículos. Así mismo, consta de 8 disposiciones adicionales, 3 disposiciones transitorias, 1 única disposición derogatoria y 3 disposiciones finales. Además, consta de 12 anexos: el anexo I, que recoge las competencias clave; el anexo II, que fija el currículo de las materias comunes y de modalidad; el anexo III, que fija el currículo de las materias optativas; el anexo IV, que describe la distribución horaria de la etapa; el anexo V, que describe la distribución horaria del bachillerato por bloques en 3 cursos académicos; el anexo VI, que establece la continuidad entre las materias de bachillerato; el anexo VII, los informes de evaluación; el anexo VIII, las actas de evaluación; el anexo IX, el expediente académico; el anexo X, el historial académico; el anexo XI, el modelo de informe personal por traslado, y el anexo XII, la distribución de las horas lectivas de bachillerato en régimen de adultos, nocturno y a distancia.  
El título I está dedicado a las disposiciones comunes en un capítulo único. El título II regula la ordenación del bachillerato y está organizado en dos capítulos. El primero establece la estructura del currículo y el segundo, la organización de la etapa. El título III de gestión pedagógica se organiza en un primer capítulo de autonomía y gestión pedagógica de los centros y un segundo capítulo de respuesta educativa para la inclusión. Por último, el título IV tiene cuatro capítulos. El primero regula la evaluación; el segundo, la promoción; el tercero, la titulación, y el último recoge los documentos oficiales de evaluación.   
  
IV  
  
Este decreto se adecua a los principios de buena regulación previstos en el artículo 129 de la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas.   
En cuanto a los principios de necesidad y eficacia, se trata de una norma necesaria para la regulación de las enseñanzas de bachillerato de manera detallada y se adecua al objetivo de desarrollar la normativa básica de acuerdo con la nueva redacción de la Ley orgánica 2/2006, de 3 de mayo, después de las modificaciones introducidas por la Ley orgánica 3/2020, de 29 de diciembre, y el Real decreto 243/2022, de 5 de abril, por el que se establecen la ordenación y las enseñanzas mínimas de Bachillerato.  
Todo lo anterior aconseja que la norma autonómica de desarrollo no sea una revisión parcial de los vigentes decretos que regulan los contenidos educativos de bachillerato, sino que se trate de la aprobación de un nuevo decreto que derogue y sustituya al anterior.  
Así pues, este decreto contiene la regulación imprescindible para atender a las necesidades del alumnado, puesto que define los objetivos, los fines, los principios generales y pedagógicos del conjunto de la etapa y las competencias clave que se tienen que desarrollar desde el inicio de la etapa.  
De acuerdo con el principio de proporcionalidad, este decreto contiene la regulación adecuada e imprescindible de la estructura de estas enseñanzas y las peculiaridades de esta etapa y establece las obligaciones necesarias a fin de atender al objetivo que se persigue por el hecho de no existir ninguna alternativa reguladora menos restrictiva de derechos.  
Es conforme al principio de seguridad jurídica, puesto que favorece un marco normativo estable, predecible, claro y de certeza, que facilita su conocimiento y comprensión. Resulta coherente con el ordenamiento jurídico, ya que responde al reparto competencial establecido en la Constitución Española y en el Estatuto de Autonomía de la Comunitat Valenciana, que asume de manera coherente los mandatos dispuestos en la normativa estatal básica, en la normativa autonómica y en la normativa europea. Se ha tenido en cuenta el cumplimiento efectivo de los derechos de la infancia de acuerdo con lo establecido en la Convención sobre los Derechos del Niño de las Naciones Unidas de 1989, así como la coherencia de la regulación con el marco estratégico para la cooperación europea en el ámbito de la educación y la formación (ET 2020) de la Unión Europea. Así mismo, los currículos se basan en la Agenda 2030 para el Desarrollo Sostenible de la ONU, y las competencias clave que aparecen en el decreto son la adaptación al sistema educativo español de las establecidas en la Recomendación del Consejo de la Unión Europea de 22 de mayo de 2018, relativa a las competencias clave para el aprendizaje permanente.  
Con respecto al principio de eficiencia, la regulación que se plantea ha tenido en consideración como principio inspirador la reducción de cargas administrativas implícitas en la aplicación de esta norma; se han dispuesto las estructuras de organización, de funcionamiento y de participación del conjunto de la comunidad educativa, que han sido consideradas adecuadas, oportunas e imprescindibles para el cumplimiento del objetivo que persigue la norma y el desarrollo de la autonomía de gestión de los centros educativos, teniendo en cuenta la racionalización de los recursos públicos disponibles a través de la gestión telemática y la interconexión de sistemas informáticos.  
Cumple también con el principio de transparencia, ya que identifica claramente su propósito y durante el procedimiento de elaboración de la norma se ha permitido la participación activa de los potenciales destinatarios a través del trámite de audiencia e información pública y mediante la participación activa de las personas destinatarias del decreto en la elaboración de este, a través de la negociación en todos los ámbitos de participación: mesa sectorial de educación, mesa de madres y padres, y el dictamen del Consell Escolar de la Comunitat Valenciana.  
  
V  
  
Corresponde al Consell, en uso de sus competencias, establecer los elementos del currículo que indica la normativa básica y concretar los aspectos de la ordenación académica que le corresponden de acuerdo con la distribución competencial recogida en el artículo 6.5 y en la disposición final sexta de la Ley orgánica 2/2006, de 3 de mayo.  
En consecuencia, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28.c de la Ley 5/1983, de 30 de diciembre, del Consell, previo informe del Consell Escolar de la Comunitat Valenciana, conforme con el Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana, a propuesta de la consellera de Educación, Cultura y Deporte, previa deliberación del Consell, en la reunión de 5 de agosto,  
  
  
DECRETO  
  
TÍTULO I  
Disposiciones comunes  
  
CAPÍTULO ÚNICO  
Disposiciones preliminares  
  
Artículo 1. Objeto y ámbito de aplicación  
1. Este decreto tiene por objeto establecer el currículo del bachillerato, así como desarrollar los aspectos de la ordenación general de esta enseñanza establecidos en el capítulo IV del título I de la Ley orgánica 2/2006, de 3 de mayo, de educación, y en el Real decreto 243/2022, de 5 de abril, por el que se establecen la ordenación y las enseñanzas mínimas del Bachillerato.  
2. Este decreto es aplicable en los centros educativos públicos y privados de la Comunitat Valenciana autorizados para impartir las enseñanzas de bachillerato reguladas en la Ley orgánica 2/2006, de 3 de mayo.  
  
Artículo 2. Definiciones  
Para la aplicación de este decreto, es necesario definir los conceptos siguientes, de acuerdo con lo que establece el artículo 2 del Real decreto 243/2022:  
1. Objetivos: logros que se espera que el alumnado haya conseguido al finalizar la etapa y cuya consecución está vinculada a la adquisición de las competencias clave.  
2. Competencias clave: desempeños que se consideran imprescindibles para que el alumnado pueda progresar con garantías de éxito en su itinerario formativo, y afrontar los principales retos y desafíos globales y locales. Son la adaptación al sistema educativo español de las competencias clave establecidas en la Recomendación del Consejo de la Unión Europea de 22 de mayo de 2018, relativa a las competencias clave para el aprendizaje permanente.  
3. Competencias específicas: desempeños que el alumnado debe poder desplegar en actividades o en situaciones cuyo abordaje requiere de los saberes básicos de cada materia. Las competencias específicas constituyen un elemento de conexión entre, por una parte, las competencias clave y, por otra, los saberes básicos de las materias y los criterios de evaluación. Su desarrollo se producirá mediante las situaciones de aprendizaje contextualizadas en las que cada alumno o alumna tendrá que participar.  
4. Criterios de evaluación: referentes que indican los niveles de desempeño esperados en el alumnado en las situaciones o actividades de aprendizaje que requieren el despliegue de las competencias específicas de cada materia en un momento determinado de su proceso de aprendizaje.  
5. Saberes básicos: conocimientos, destrezas y actitudes que constituyen los contenidos propios de una materia, cuyo aprendizaje es necesario para adquirir las competencias específicas. El orden de estos saberes, tal y como se especifica en cada una de las materias, no conlleva ninguna secuenciación de aprendizaje. De acuerdo con los criterios de la concreción curricular de centro, reconociendo la diversidad en el grupo, el contexto educativo u otros criterios pedagógicos, el equipo educativo puede profundizar en unos más que en otros, además de agruparlos y articularlos.  
6. Situaciones de aprendizaje: situaciones y actividades que implican el despliegue por parte del alumnado de actuaciones asociadas a las competencias específicas y a las competencias clave, y que contribuyen a su adquisición y desarrollo. La capacidad de actuación del alumnado al enfrentarse a una situación de aprendizaje requiere movilizar todo tipo de conocimientos implicados en las competencias específicas, como son los conceptos, los procedimientos, las actitudes y los valores.  
  
Artículo 3. La etapa de bachillerato en el marco del sistema educativo  
De acuerdo con lo que establece el artículo 3 del Real decreto 243/2022:  
1. La educación secundaria se divide en educación secundaria obligatoria y educación secundaria postobligatoria.  
2. El bachillerato es una de las enseñanzas que conforman la educación secundaria postobligatoria, junto con la formación profesional de grado medio; las enseñanzas artísticas profesionales, tanto de música y de danza como de artes plásticas y diseño de grado medio, y las enseñanzas deportivas de grado medio.  
3. Con carácter general, la etapa comprende dos cursos, se desarrolla en modalidades diferentes y vías, si es el caso, y se organiza de manera flexible en materias comunes, materias de modalidad y materias optativas, con el fin de que pueda ofrecer una preparación especializada al alumnado acorde con sus perspectivas e intereses de formación o permita la incorporación a la vida activa una vez finalizada la etapa.  
4. Excepcionalmente, se puede establecer una distribución de las materias en tres años académicos, específicamente dirigida al alumnado que, por sus circunstancias personales, temporales o permanentes, lo requiera, según lo establecido en el artículo 20 de este decreto.  
  
Artículo 4. Finalidades de la etapa  
De acuerdo con lo establecido en el artículo 4 del Real decreto 243/2022:  
1. El bachillerato tiene como finalidad proporcionar formación, madurez intelectual y humana, conocimientos, habilidades y actitudes que permitan desarrollar funciones sociales e incorporarse a la vida activa con responsabilidad y aptitud. Asimismo, esta etapa deberá permitir la adquisición y el logro de las competencias indispensables para el futuro formativo y profesional, y capacitar para el acceso a la educación superior.  
2. El bachillerato tiene que preparar para el itinerario académico-profesional posterior, proporcionar una sólida cultura integral y aportar interés por el conocimiento, por el trabajo y por el aprendizaje y rigor en el trabajo.  
  
Artículo 5. Principios generales  
De acuerdo con lo establecido en el artículo 5 del Real decreto 243/2022:  
1. Puede acceder a los estudios de bachillerato, en cualquiera de sus modalidades, el alumnado que esté en posesión del título de graduado en educación secundaria obligatoria o de cualquiera de los títulos de técnico o técnico superior de formación profesional, o de artes plásticas y diseño, o técnico deportivo o técnico deportivo superior.  
2. Los alumnos y alumnas podrán permanecer cursando bachillerato en régimen ordinario durante cuatro años, consecutivos o no.  
3. El alumnado que agote este límite, en cursos consecutivos o no consecutivos, sin haber superado todas las materias, solo puede continuar los estudios en los regímenes de bachillerato para personas adultas, nocturno o a distancia, así como presentarse a las pruebas para obtener directamente el título de bachiller al que se refiere el artículo 69.4 de la Ley orgánica 2/2006.  
  
Artículo 6. Principios pedagógicos  
De acuerdo con lo establecido en el artículo 6 del Real decreto 243/2022:  
1. El bachillerato tiene que tener un enfoque competencial de manera que se fundamente en aprendizajes desarrollados a partir de situaciones reales y que capaciten para usarlos eficazmente en contextos diferentes a aquellos en los que se producen.  
2. Las actividades educativas en el bachillerato tienen que estar planteadas en el sentido de favorecer la capacidad del alumnado para aprender por sí mismo y lograr las competencias clave, para aportar el gusto por el conocimiento y por el trabajo, tanto individual como en equipo, y para aplicar los métodos de investigación apropiados a las problemáticas planteadas.  
3. Se prestará atención a la orientación educativa, personal y profesional del alumnado incorporando la perspectiva de género, para facilitarle la toma de decisiones sobre su futuro profesional y académico.  
4. En las diferentes materias se tienen que desarrollar actividades que estimulen el interés y el hábito de la lectura y la capacidad de expresarse correctamente en público.  
5. En la organización de los estudios de bachillerato se prestará atención al alumnado con necesidad específica de apoyo educativo. A tal efecto, se establecerán las alternativas organizativas y metodológicas y las medidas de atención a la diversidad precisas para facilitar el acceso al currículo de este alumnado.  
6. Las medidas organizativas, metodológicas y curriculares que se adapten a este fin se tienen que regir por los principios del Diseño Universal para el Aprendizaje (de ahora en adelante, DUA) y dar respuesta a las necesidades específicas de apoyo educativo.  
7. La lengua es el instrumento de adquisición y construcción del conocimiento. Es por ello que el uso de las lenguas oficiales, el valenciano como lengua propia y el castellano como lengua cooficial, y las lenguas extranjeras como lenguas vehiculares de enseñanza, pone el foco en la importancia de las posibilidades comunicativas de todas estas a través de metodologías basadas en el aprendizaje integrado de lenguas y contenidos.  
8. En el proceso de aprendizaje de las lenguas extranjeras, las lenguas oficiales de nuestro ámbito autonómico se tienen que utilizar solo como apoyo. En este proceso, hay que priorizar la comprensión, la mediación, la expresión y la interacción oral en la lengua extranjera, así como la creación de situaciones de aprendizaje que faciliten al alumnado la transferibilidad de las competencias adquiridas y la adquisición de aprendizajes significativos.  
9. Se tiene que favorecer la flexibilidad al cursar el bachillerato, tanto en el régimen ordinario como en el régimen para adultos, a distancia y nocturno, teniendo en cuenta en todos los casos los reconocimientos y convalidaciones establecidas en la normativa vigente.  
  
Artículo 7. Objetivos  
De acuerdo con lo que establece el artículo 7 del Real decreto 243/2022, el bachillerato contribuirá a desarrollar en el alumnado las capacidades que le permita:  
1. Ejercer la ciudadanía democrática, desde una perspectiva global, y adquirir una conciencia cívica responsable, inspirada por los valores de la Constitución Española, así como por los derechos humanos, que fomente la corresponsabilidad en la construcción de una sociedad justa y equitativa.  
2. Consolidar una madurez personal, afectiva sexual y social que le permita actuar de manera respetuosa, responsable y autónoma y desarrollar el espíritu crítico. Prever, detectar y resolver pacíficamente los conflictos personales, familiares y sociales, así como las posibles situaciones de violencia.  
3. Fomentar la igualdad efectiva de derechos y oportunidades de mujeres y hombres, analizar y valorar críticamente las desigualdades existentes, así como el reconocimiento y enseñanza del papel de las mujeres en la historia e impulsar la igualdad real y la no discriminación por razón de nacimiento, sexo, origen racial o étnico, discapacidad, edad, enfermedad, religión o creencias, orientación sexual o identidad de género, o cualquier otra condición o circunstancia personal o social.  
4. Afianzar los hábitos de lectura, estudio y disciplina como condiciones necesarias para el eficaz aprovechamiento del aprendizaje, y como medio de desarrollo personal.  
5. Dominar, tanto en expresión oral como escrita, el valenciano y el castellano.  
6. Expresarse con fluidez y corrección en una o más lenguas extranjeras.  
7. Utilizar con solvencia y responsabilidad las tecnologías de la información y la comunicación.  
8. Conocer y valorar críticamente las diferentes realidades del mundo contemporáneo, sus antecedentes históricos y los principales factores de su evolución, como muestra del multilingüismo y de la multiculturalidad. Participar de manera solidaria en el desarrollo y mejora de su entorno social.  
9. Acceder a los conocimientos científicos y tecnológicos fundamentales y dominar las habilidades básicas propias de la modalidad elegida.  
10. Comprender los elementos y procedimientos fundamentales de la investigación y de los métodos científicos. Conocer y valorar de manera crítica la contribución de la ciencia y la tecnología al cambio de las condiciones de vida, así como afianzar la sensibilidad y el respeto hacia el medio ambiente.  
11. Afianzar el espíritu emprendedor con actitudes de creatividad, flexibilidad, iniciativa, trabajo en equipo, confianza en uno mismo y sentido crítico.  
12. Desarrollar la sensibilidad artística y literaria, así como el criterio estético, como fuentes de formación y enriquecimiento cultural.  
13. Utilizar la educación física y el deporte para favorecer el desarrollo personal y social. Afianzar los hábitos de actividades físico-deportivas para favorecer el bienestar físico y mental, así como medio de desarrollo personal y social.  
14. Afianzar actitudes de respeto y prevención en el ámbito de la movilidad segura y saludable.  
15. Fomentar una actitud responsable y comprometida en la lucha contra el cambio climático y en la defensa del desarrollo sostenible.  
16. Valorar críticamente los hábitos sociales relacionados con la salud, el consumo, el cuidado, la empatía y el respeto hacia los seres vivos, especialmente los animales.  
  
  
TÍTULO II  
Ordenación de la etapa de bachillerato  
  
CAPÍTULO I  
Estructura del currículo  
  
Artículo 8. El currículo de la etapa de bachillerato  
1. El currículo es el eje de la enseñanza, el aprendizaje y la evaluación, a la vez que determina los elementos clave de nuestro sistema educativo. Esta definición es determinante para la coherencia entre el resto de los elementos.  
2. El currículo establecido en este decreto y la concreción curricular que realizan los centros en sus proyectos educativos deben tener como referentes, por un lado, las competencias clave y sus descriptores operativos y, por otro lado, las competencias específicas, los saberes básicos y los criterios de evaluación de las materias.  
3. Las competencias clave y sus descriptores operativos se establecen en el anexo I de este decreto.  
  
Artículo 9. Elementos del currículo  
1. En el currículo de cada materia se definen las competencias específicas, los saberes básicos, los criterios de evaluación y las situaciones de aprendizaje. La definición de todos estos elementos se indica en el artículo 2 de este decreto.  
2. En el anexo II de este decreto se fija el currículo de las materias comunes y de modalidad, de acuerdo con la estructura siguiente:  
Primero, la presentación de la materia.   
Segundo, la definición de las competencias específicas propias de cada materia y la descripción de cada una de estas.   
Tercero, los saberes básicos de cada materia.   
Cuarto, con carácter orientativo se presentan algunos criterios para diseñar situaciones de aprendizaje a partir de contextos, proyectos, retos o circunstancias que implican las capacidades y las actuaciones referidas en las competencias específicas.   
Quinto, los criterios de evaluación de cada competencia específica.  
3. En el anexo III se fija el currículo de cada materia optativa en el mismo orden que el punto 2 anterior.  
4. Los centros, en el uso de su autonomía, tienen que desarrollar, completar, adecuar y concretar el currículo establecido en este decreto, adaptándolo a las características de su alumnado, así como a su realidad socioeducativa. Hay que tener en cuenta que los centros educativos tienen que establecer la gradación de los diferentes elementos del currículo para el curso que no esté concretado en este decreto.  
5. La conselleria competente en materia de educación tiene que establecer medidas de apoyo, acompañamiento y formación para favorecer la implantación y el desarrollo en los centros educativos del currículo regulado en este decreto.  
  
CAPÍTULO II  
Organización de la etapa  
  
Artículo 10. Estructura del bachillerato  
De acuerdo con lo establecido en el artículo 8 del Real decreto 243/2022:  
1. Las modalidades del bachillerato son las siguientes:  
a) Artes  
b) Ciencias y Tecnología  
c) General  
d) Humanidades y Ciencias Sociales  
2. La modalidad de Artes se organiza en dos vías: una denominada Artes Plásticas, Imagen y Diseño, y la otra denominada Música y Artes Escénicas.  
3. El bachillerato se organiza, en cada una de las modalidades, en materias comunes, materias específicas de modalidad y materias optativas:  
a) Las materias comunes del bachillerato las tiene que cursar todo el alumnado, puesto que ofrecen una base común de aprendizajes.  
b) Las materias específicas de modalidad están vinculadas a una modalidad del bachillerato y el alumnado puede elegir algunas en función de su itinerario académico.  
c) Las materias optativas contribuyen a completar la formación del alumnado y su orientación académica profundizando en aspectos propios de la modalidad elegida o bien ampliando su formación a nuevos campos de conocimiento.  
4. En todo caso, el alumnado puede elegir entre la totalidad de las materias propias de la modalidad que cursa. A estos efectos, los centros tienen que ofrecer la totalidad de las materias específicas de las modalidades y, si procede, vías que ofrezcan. Solo se puede limitar la elección de materias por parte del alumnado cuando haya un número insuficiente de este, según criterios objetivos establecidos previamente por la conselleria competente en materia de educación.  
5. Cuando la oferta de materias de cualquiera de las modalidades en un centro quede limitada por razones organizativas, la conselleria competente en materia de educación facilitará que se pueda cursar alguna materia mediante la modalidad de educación a distancia, según el procedimiento establecido mediante resolución de la dirección general competente en materia de centros docentes.  
6. Si la oferta de vías de la modalidad de Artes en un mismo centro queda limitada por razones organizativas, lo que se ha regulado en el apartado anterior tendrá que entenderse aplicable a las materias que integran la vía ofrecida.  
  
Artículo 11. Materias comunes  
De acuerdo con lo establecido en el artículo 9 del Real decreto 243/2022:  
1. Las materias de primer curso comunes a todas las modalidades de bachillerato son las siguientes:  
a) Educación Física  
b) Filosofía  
c) Valenciano: Lengua y Literatura I  
d) Lengua Castellana y Literatura I  
e) Lengua Extranjera I  
2. Las materias comunes de segundo curso son las siguientes:  
a) Historia de España  
b) Historia de la Filosofía  
c) Lengua Castellana y Literatura II  
d) Valenciano: Lengua y Literatura II  
e) Lengua Extranjera II  
  
Artículo 12. Materias específicas de la modalidad de Artes  
De acuerdo con lo establecido en el artículo 10 del Real decreto 243/2022:  
1. El alumnado que opte por la modalidad de Artes tiene que elegir entre la vía de Artes Plásticas, Imagen y Diseño o la vía de Música y Artes Escénicas, excepto en caso de que, por razones organizativas, la oferta de vías de la modalidad de Artes quede limitada a una de las dos vías.  
2. En primero, el alumnado de la vía de Artes Plásticas, Imagen y Diseño tiene que cursar obligatoriamente Dibujo Artístico I y otras dos materias propias de la modalidad, que tiene que elegir de entre las siguientes:  
a) Cultura Audiovisual  
b) Dibujo Técnico Aplicado a las Artes Plásticas y al Diseño I  
c) Proyectos Artísticos  
d) Volumen  
3. En segundo, el alumnado de la vía de Artes Plásticas, Imagen y Diseño tiene que cursar obligatoriamente Dibujo Artístico II y otras dos materias propias de la modalidad, que tiene que elegir de entre las siguientes:  
a) Dibujo Técnico Aplicado a las Artes Plásticas y al Diseño II  
b) Diseño  
c) Fundamentos Artísticos  
d) Técnicas de Expresión Graficoplástica  
4. Por su parte, en el primer curso, el alumnado de la vía de Música y Artes Escénicas tiene que cursar obligatoriamente Análisis Musical I o Artes Escénicas I, y otras dos materias propias de la modalidad, que tiene que elegir de entre las siguientes:  
a) Análisis Musical I  
b) Artes Escénicas I  
c) Coro y Técnica Vocal I  
d) Cultura Audiovisual  
e) Lenguaje y Práctica Musical  
5. En el segundo curso, el alumnado de la vía de Música y Artes Escénicas tiene que cursar obligatoriamente Análisis Musical II o Artes Escénicas II, y otras dos materias propias de modalidad, que tiene que elegir de entre las siguientes:  
a) Análisis Musical II  
b) Artes Escénicas II  
c) Coro y Técnica Vocal II  
d) Historia de la Música y de la Danza  
e) Literatura Dramática  
  
Artículo 13. Materias específicas de la modalidad de Ciencias y Tecnología  
De acuerdo con lo establecido en el artículo 11 del Real decreto 243/2022:  
1. En primero, el alumnado que opte por la modalidad de Ciencias y Tecnología tiene que cursar obligatoriamente Matemáticas I, y otras dos materias más de modalidad que tiene que elegir de entre las siguientes:  
a) Biología, Geología y Ciencias Ambientales  
b) Dibujo Técnico I  
c) Física y Química  
d) Tecnología e Ingeniería I  
2. Igualmente, en segundo, el alumnado tiene que cursar obligatoriamente, Matemáticas II o Matemáticas Aplicadas a las Ciencias Sociales II, y otras dos materias más de modalidad que tiene que elegir de entre las siguientes:  
a) Biología  
b) Dibujo Técnico II  
c) Física  
d) Geología y Ciencias Ambientales  
e) Química  
f) Tecnología e Ingeniería II  
  
Artículo 14. Materias específicas de la modalidad General  
De acuerdo con lo establecido en el artículo 12 del Real decreto 243/2022:  
1. En primero, el alumnado que opte por la modalidad General tiene que cursar Matemáticas Generales y dos materias más que tiene que elegir de entre todas las materias de modalidad de primer curso que se ofrecen en el centro. Esta oferta tiene que incluir obligatoriamente la materia de Economía, Emprendimiento y Actividad Empresarial propia de esta modalidad.  
2. Igualmente, en segundo, el alumnado tiene que cursar Ciencias Generales y dos materias más que tiene que elegir de entre todas las materias de modalidad de segundo curso que se ofrecen en el centro. Esta oferta tiene que incluir obligatoriamente la materia Movimientos Culturales y Artísticos propia de esta modalidad.  
  
Artículo 15. Materias específicas de la modalidad de Humanidades y Ciencias Sociales  
De acuerdo con lo establecido en el artículo 13 del Real decreto 243/2022:  
1. En primero, el alumnado que opte por la modalidad de Humanidades y Ciencias Sociales tiene que cursar obligatoriamente Latín I o Matemáticas Aplicadas a las Ciencias Sociales I, y otras dos materias más de modalidad que tiene que elegir de entre las siguientes:   
a) Economía  
b) Griego I  
c) Historia del Mundo Contemporáneo  
d) Latín I  
e) Literatura Universal   
f) Matemáticas Aplicadas a las Ciencias Sociales I  
2. Igualmente, en segundo, el alumnado tiene que cursar obligatoriamente Latín II o Matemáticas Aplicadas a las Ciencias Sociales II, y otras dos materias más de modalidad que tiene que elegir de entre las siguientes:  
a) Empresa y Diseño de Modelos de Negocio  
b) Geografía  
c) Griego II  
d) Historia del Arte  
e) Latín II  
f) Matemáticas Aplicadas a las Ciencias Sociales II  
  
Artículo 16. Materias optativas  
1. En cada curso de bachillerato, el alumnado debe cursar una materia optativa según lo dispuesto a continuación:  
a) En primer curso de bachillerato, el alumnado debe cursar una materia optativa a elegir entre Segunda Lengua Extranjera I, Programación, Redes y Sistemas Informáticos I, Biología Humana y Salud y las materias optativas que se pueden ofrecer en cualquier de los dos cursos de bachillerato que se detallan en el apartado 1.c de este artículo.  
b) En segundo curso de bachillerato, el alumnado debe cursar una materia optativa a elegir entre Segunda Lengua Extranjera II, Programación, Redes y Sistemas Informáticos II, Actividad Física para la Salud y el Desarrollo Personal, El trabajo experimental en Física y Química y las materias optativas que se pueden ofrecer en cualquier de los dos cursos de bachillerato que se detallan en el apartado 1.c de este artículo.  
c) Los centros, en uso de su autonomía, podrán ofrecer las siguientes materias optativas en primer o segundo curso de bachillerato: Comunicación Audiovisual, Cultura Jurídica y Democrática, Descubriendo Nuestras Raíces Clásicas, Geografía e Historia Valencianas, Gestión de Proyectos de Emprendimiento, Imagen y Sonido, Psicología y Producción Musical. Estas materias únicamente podrán ser cursadas por el alumnado en uno de los dos cursos de bachillerato.  
2. Además, en los dos cursos de bachillerato se ofrecerá la materia optativa Proyecto de Investigación, con las características definidas en el artículo 17 de este decreto. Esta materia podrá ser cursada por el alumnado en uno o en los dos cursos de bachillerato. A tal efecto, el alumnado podrá cursar esta materia en segundo curso de bachillerato sin necesidad de haberla cursado previamente en primero de bachillerato.  
3. Dentro de las posibilidades organizativas del centro, se podrán cursar como materias optativas materias de cualquier modalidad no cursadas anteriormente, independientemente de las modalidades que el centro tenga autorizadas.  
4. La dirección de los centros educativos públicos, de acuerdo con las funciones atribuidas al Claustro y al Consejo Escolar, establecidas en la normativa que regula la organización y el funcionamiento de los centros públicos que imparten enseñanzas de educación secundaria obligatoria, bachillerato y formación profesional, y la titularidad de los centros privados, establecerán la oferta de las materias optativas. A tal efecto, en los centros educativos públicos deberán atenderse los criterios de la demanda del alumnado, la disponibilidad de profesorado con destino definitivo en el centro, el carácter progresivo del currículo de determinadas materias a lo largo de los diferentes cursos y también las posibilidades organizativas y la disponibilidad de recursos.  
5. Las materias optativas Segunda Lengua Extranjera; Programación, Redes y Sistemas Informáticos, y Proyecto de Investigación se deben ofrecer en los centros educativos públicos siempre que haya disponibilidad horaria de profesorado con destino definitivo en el centro para su impartición y no implique un incremento de plantilla.  
6. Además de estas materias, los centros, en virtud de su autonomía, podrán proponer optativas de diseño propio con base al procedimiento que disponga la conselleria competente en materia de educación mediante resolución de la dirección general competente en materia de ordenación.  
  
Artículo 17. Proyecto de Investigación  
1. La materia optativa Proyecto de Investigación tiene un eminente carácter práctico orientado a formar al alumnado en capacidades propias del conocimiento científico, como son las de investigación, selección y tratamiento de la información, elaboración de hipótesis explicativas y su contraste empírico, argumentación, comunicación y transferencia del conocimiento.  
2. Esta materia está relacionada con los aprendizajes de al menos dos materias y pretende desarrollar la capacidad del alumnado para aprender por sí mismo, para trabajar en equipo y para aplicar los métodos de investigación apropiados.  
3. Mediante el proceso de investigación, el alumnado desarrolla habilidades para formular una pregunta de investigación apropiada, llevar a cabo una exploración personal del tema, comunicar ideas y desarrollar un argumento.  
4. El alumnado que curse esta materia puede desarrollar uno o varios proyectos a lo largo del curso.  
5. Las competencias a desarrollar en los proyectos de investigación son una decisión autónoma de cada centro y hay que definirlas según lo dispuesto en el artículo 9.2 de este decreto.  
  
Artículo 18. Distribución de las horas lectivas  
En el anexo IV de este decreto se establece la distribución de las horas lectivas semanales para las materias comunes, de modalidad y optativas del bachillerato en régimen ordinario diurno.  
  
  
Artículo 19. Enseñanza de lenguas  
1. Se debe garantizar la presencia de las lenguas familiares no curriculares en el itinerario educativo, a través de la concreción del Proyecto lingüístico de centro (PLC) de cada centro, mediante medidas y actuaciones que promuevan actitudes positivas hacia la interculturalidad y que favorezcan la consecución de la competencia lingüística y de la competencia plurilingüe.  
2. Cada centro educativo determina el Proyecto lingüístico de centro (PLC) que concreta y adecua el Programa de educación plurilingüe e intercultural (PEPLI), atendiendo al contexto socioeducativo y demolingüístico para asegurar los objetivos, conforme al artículo 15 de la Ley 4/2018 i el resto de la normativa que le sea de aplicación.  
3. En el Plan de enseñanza y uso de las lenguas del PLC se determina la proporción de uso vehicular de las lenguas oficiales, el valenciano y el castellano, y de la lengua extranjera. Además, se concreta la metodología que se tiene que emplear a la hora de enseñar las lenguas y que tiene que fundamentarse en el tratamiento integrado de las lenguas y los contenidos.  
4. Las lenguas vehiculares deben estar presentes en situaciones comunicativas cotidianas, funcionales, lúdicas y participativas que requieran interacción oral. Se deben recrear contextos reales para favorecer el proceso natural de adquisición de las lenguas.  
  
Artículo 20. Organización del bachillerato por bloques en tres cursos académicos  
De acuerdo con lo que establece el artículo 15 del Real decreto 243/2022:  
1. Para favorecer la consecución de las competencias del bachillerato, los centros educativos pueden flexibilizar el currículo de manera que un alumno o alumna realice el bachillerato por bloques en tres cursos académicos, en régimen ordinario, siempre que sus circunstancias personales, permanentes o transitorias, lo aconsejen, de manera que el alumno o alumna curse menos materias en cada curso.   
2. Podrán acogerse a esta medida quienes se encuentren en alguna de las circunstancias siguientes:  
a) que cursen la etapa de manera simultánea a las enseñanzas profesionales de música o danza  
b) que acrediten la consideración de deportista de alto nivel o de alto rendimiento  
c) que requieran una atención educativa diferente de la ordinaria por presentar alguna necesidad específica de apoyo educativo  
d) que aleguen otras circunstancias debidamente acreditadas que justifiquen la aplicación de esta medida de acuerdo con los términos que disponga la normativa en materia de educación para garantizar la inclusión educativa  
3. La distribución de las materias y el horario de estas son los que dispone el anexo V de este decreto.  
4. En términos de promoción, para este alumnado, habrá que ajustarse a lo establecido en el artículo 43 de este decreto, pero únicamente en relación con las materias de cada bloque. En términos de permanencia en la etapa, se aplicarán los mismos criterios establecidos con carácter general en bachillerato.  
  
  
TÍTULO III  
Gestión pedagógica  
  
CAPÍTULO I  
Autonomía y gestión pedagógica de los centros  
  
Artículo 21. Autonomía de centro  
De acuerdo con lo establecido en el artículo 26 del Real decreto 243/2022:  
1. La conselleria competente en materia de educación debe favorecer la autonomía curricular, pedagógica y organizativa de los centros, así como el trabajo en equipo y su actividad investigadora a partir de la reflexión de su práctica educativa.  
2. Los centros educativos, en virtud de su autonomía, deben definir y concretar en su proyecto educativo, de manera consciente y reflexiva, su línea pedagógica. Esta comprende el conjunto de estrategias, procedimientos, técnicas y acciones organizadas y planificadas que, coordinadas entre sí, tienen la finalidad de facilitar el aprendizaje hacia la consecución de las competencias.  
3. El proyecto educativo de centro es la máxima expresión de su autonomía y, de acuerdo con la normativa vigente, debe estar orientado a favorecer una atención educativa inclusiva y de calidad en un contexto de equidad.  
4. Los centros, a través de su proyecto educativo, deben desarrollar y adaptar el currículo y favorecer la elaboración de modelos abiertos de programación docente y de recursos y materiales didácticos, con el fin de personalizar y mejorar las experiencias de aprendizaje del alumnado y de adecuarlo a sus diferentes realidades educativas, de acuerdo con los principios del DUA.  
5. En el ejercicio de su autonomía, los centros educativos podrán llevar a cabo innovaciones pedagógicas, programas educativos, líneas de trabajo, formas de organización, normas de convivencia, ampliación del calendario escolar o del horario lectivo de las materias, en el marco de la normativa vigente, incluida la laboral, sin que, en ningún caso, esto suponga discriminación de ningún tipo, ni implique aportaciones económicas adicionales de las familias o de los tutores o tutoras legales.  
6. El proyecto educativo, a través del proyecto lingüístico de centro, tiene que asegurar el dominio de las competencias plurilingües e interculturales del alumnado valenciano y promover la presencia en el itinerario educativo de lenguas no curriculares existentes en los centros educativos. Se elaborará teniendo en cuenta las exigencias, las expectativas, las posibilidades y las limitaciones del contexto socioeducativo y demolingüístico del centro y del entorno donde se ubica.  
7. Los centros educativos deben establecer compromisos con la comunidad educativa y el entorno para favorecer la corresponsabilización respecto del proceso educativo del alumnado. Estos compromisos se pueden concretar en propuestas coordinadas de actividades educativas.  
8. El equipo directivo debe garantizar la publicidad, la difusión y el acceso al proyecto educativo de centro, por medios electrónicos o telemáticos a todas las personas pertenecientes a la comunidad educativa, para que estos lo conozcan, sin perjuicio de su inclusión en los tablones de anuncios del centro.  
  
Artículo 22. Concreción curricular de centro y propuestas pedagógicas  
1. Cada centro, en función de las características socioeducativas de su alumnado y su entorno, debe desarrollar y adaptar el currículo establecido en este decreto de acuerdo con la línea pedagógica del centro, a través de tres niveles de concreción en los siguientes documentos: concreción curricular de centro, propuestas pedagógicas de departamento y programaciones de aula.  
2. Estos documentos, fruto de la reflexión pedagógica, se deben considerar instrumentos flexibles y abiertos, en construcción, revisión y mejora constantes.  
3. Respecto a la concreción curricular, se deben tener en cuenta las siguientes consideraciones:  
a) La concreción curricular es el documento que recoge las propuestas pedagógicas de los diferentes departamentos.  
b) La concreción curricular forma parte del proyecto educativo del centro.   
c) El claustro y, en el caso de los centros privados, el órgano con competencias análogas, deben aprobar y evaluar la concreción curricular para impulsar y desarrollar los principios, los objetivos y la línea pedagógica propia del centro educativo para un aprendizaje competencial orientado al ejercicio de una ciudadanía activa. Asimismo, la concreción curricular debe garantizar tanto la continuidad del proceso educativo del alumnado como su incorporación al mundo laboral.  
4. Respecto a las propuestas pedagógicas, se deben tener en cuenta las siguientes consideraciones:  
a) Cada departamento didáctico, coordinado y dirigido por el jefe o la jefa del departamento, y, en el caso de los centros privados, el órgano con competencias análogas, deben elaborar y evaluar la propuesta pedagógica de las materias asignadas al departamento.  
b) En cada propuesta pedagógica, de acuerdo con la línea pedagógica acordada y en función de las características del alumnado y del entorno del centro, se deben desarrollar, completar, adecuar y concretar los elementos del currículo establecidos para cada materia en los anexos II y III de este. Así mismo, cada propuesta tiene que incluir los instrumentos de recogida de información sobre el nivel de logro del alumnado y las medidas de respuesta educativa para la inclusión.   
5. La inspección de educación tiene que supervisar y realizar el seguimiento de la concreción curricular del centro, a través de las propuestas pedagógicas y de las programaciones de aula, de acuerdo con los planes de actuación que determine la Administración educativa.  
  
Artículo 23. Programaciones de aula  
Respecto a las programaciones de aula, se deben tener en cuenta las siguientes consideraciones:  
1. Cada docente debe elaborar y evaluar la programación de aula de cada una de las materias que imparte para cada nivel y grupo, en coherencia con la propuesta pedagógica de cada materia.  
2. La programación de aula es el documento en el que cada docente debe proyectar las intenciones educativas en la organización y el desarrollo de las situaciones de aprendizaje significativas. Estas se deben ofrecer al alumnado en el contexto de la vida cotidiana para dar una respuesta educativa ajustada a las características, los intereses y las necesidades colectivas e individuales.  
3. En las programaciones de aula se deben prever las adecuaciones necesarias para atender al alumnado con necesidad específica de apoyo educativo desde una perspectiva inclusiva y de acuerdo con los principios del DUA.   
4. La programación de aula debe incluir, al menos, los elementos siguientes:  
a) Las situaciones de aprendizaje adaptadas a las características del grupo.  
b) Los criterios de evaluación asociados a las situaciones de aprendizaje planteadas,  
c) La organización de los espacios de aprendizaje.  
d) La distribución del tiempo.  
e) La selección y organización de los recursos y materiales.  
f) Las medidas de atención para la respuesta educativa para la inclusión.  
  
Artículo 24. Jornada escolar  
1. El horario general de los centros sostenidos con fondos públicos que impartan enseñanzas de bachillerato en régimen ordinario diurno puede establecerse entre las 8 y las 18 horas. Hay que tener presente que los centros disponen de autonomía organizativa para establecer el horario lectivo del alumnado dentro de esta franja horaria, de acuerdo con los periodos lectivos fijados.  
2. Cuando un centro, haciendo uso de su autonomía organizativa, considere necesaria una modificación del horario general mencionado en el punto anterior, requerirá la autorización de la dirección territorial competente en materia de educación, mediante una resolución.  
3. El horario autorizado por la dirección territorial competente en materia de educación mantiene su vigencia mientras el centro educativo no solicite su modificación.  
  
Artículo 25. Recursos y materiales didácticos  
1. Los diferentes recursos y materiales pedagógicos y didácticos que se utilicen en los centros educativos deben responder a los principios de equidad, inclusión y cohesión social, así como ajustarse a las necesidades educativas de todo el alumnado en el contexto educativo.  
2. La selección, coherencia y supervisión de estos recursos y materiales se realizará a través de los órganos designados y tal como prevé la normativa que regula la organización y el funcionamiento de los centros educativos. Los materiales deben reflejar y fomentar el respeto a los principios, los valores, las libertades, los derechos y los deberes constitucionales y estatutarios, así como a los principios y los valores recogidos en la Ley orgánica 1/2004, de 28 de diciembre, de medidas de protección integral contra la violencia de género, a los que se debe ajustar toda la actividad educativa.  
3. El diseño y la creación de los diferentes recursos y materiales pedagógicos y didácticos deben permitir el avance de todo el alumnado, teniendo en cuenta los siguientes aspectos:  
a) la presencia equitativa de mujeres y hombres en los diferentes ámbitos  
b) la perspectiva de género, respetando la igualdad  
c) el lenguaje inclusivo  
d) la supresión de estereotipos sexistas o discriminatorios  
e) la eliminación de barreras de acceso y de comunicación  
f) la mirada global y no etnocentrista  
g) la diversidad y riqueza de materiales  
4. Se debe fomentar el uso y la elaboración de materiales didácticos e instrumentos de evaluación que promuevan la implicación y el compromiso del alumnado.  
  
Artículo 26. Espacio escolar  
1. Todos los espacios de los centros de educación secundaria obligatoria y de bachillerato son educativos y deben permitir generar un clima de bienestar.  
2. Deben ser acogedores, ordenados y estéticamente cuidados, y ofrecer oportunidades de socialización, de libertad de movimiento, de relación, de exploración y de descanso.  
3. Los centros educativos deben dirigir sus prácticas y la gestión de los espacios hacia la sostenibilidad y el respeto al medio ambiente.  
4. Los centros deben incorporar a su vida diaria conductas ecosostenibles que reduzcan los residuos desechables y promover el reciclaje de materiales.  
5. Los espacios exteriores deben contar con elementos naturales que permitan actuar e interactuar en contacto entre el medio natural y social. Al mismo tiempo, podrán convertirse en ecosistemas para la fauna autóctona de la forma más naturalizada posible.  
6. Los equipos educativos deben diseñar espacios y contextos significativos, ricos en oportunidades y relaciones, que potencien la autonomía, la comunicación, la curiosidad natural y los deseos de aprender del alumnado, y, al mismo tiempo, ofrecer el espacio como un lugar de convivencia y de investigación para el alumnado.  
  
Artículo 27. Equipos educativos  
1. Conforme a la normativa vigente en materia de organización y funcionamiento de los centros, se debe constituir un equipo educativo para cada uno de los grupos de bachillerato coordinado por el tutor o tutora. A tal efecto, los centros deben disponer de horarios específicos para las reuniones de coordinación de los equipos educativos dentro del periodo de permanencia del profesorado en el centro.  
2. Además de las funciones que la normativa vigente asigna a los equipos educativos, estos deben desarrollar las propuestas pedagógicas para concretar y coordinar las situaciones de enseñanza y aprendizaje y otras actuaciones que procedan para favorecer la personalización del aprendizaje.  
  
Artículo 28. Orientación educativa y profesional  
De acuerdo con lo que establece el artículo 24 del Real decreto 243/2022:  
1. En el bachillerato, la orientación debe acompañar el proceso educativo individual y colectivo del alumnado.  
2. Los centros deben informar y orientar al alumnado con el fin de que la elección de las modalidades, vías y materias sea la más adecuada para sus intereses y su orientación formativa posterior. Esta orientación debe promover el descubrimiento de las diferentes orientaciones académicas y laborales y debe favorecer la generación de intereses y vocaciones libres de estereotipos sexistas.  
3. La orientación educativa debe concretarse de acuerdo con la normativa vigente.  
  
Artículo 29. Acción tutorial  
1. De acuerdo con lo establecido en el artículo 24.1 del Real decreto 243/2022, la acción tutorial debe acompañar el proceso educativo individual y colectivo del alumnado.  
2. Se debe atender la coherencia y continuidad de la acción tutorial durante toda la etapa de bachillerato. Por eso, a criterio del equipo directivo, el mismo tutor o tutora puede permanecer los dos cursos de la etapa con el mismo grupo para facilitar las tareas de tutoría y el seguimiento del proceso educativo del alumnado.  
3. A lo largo de la etapa de bachillerato, los equipos educativos recogerán y traspasarán la información más relevante de cada alumno o alumna en el paso de primero a segundo.  
4. Los departamentos de orientación educativa y profesional cooperarán con los equipos docentes y el profesorado tutor en el desarrollo de la acción tutorial.  
5. La acción tutorial debe concretarse según la normativa vigente.  
  
  
Artículo 30. Continuidad entre la etapa de educación secundaria obligatoria y bachillerato  
1. Para garantizar la continuidad del proceso de formación y una transición y evolución positivas desde la educación secundaria obligatoria al bachillerato, la conselleria competente en materia de educación y los centros deben establecer mecanismos para favorecer la coordinación entre las diferentes etapas. Estos mecanismos pueden suponer establecer colaboraciones entre los diferentes profesionales de los centros de origen y destino.  
3. En la continuidad entre la educación básica y el bachillerato, el consejo orientador es el mecanismo de comunicación con los centros de origen del alumnado. El consejo orientador del cuarto curso de la educación secundaria obligatoria deberá entregarse al centro donde se cursará bachillerato en el momento de la matrícula.  
4. El equipo directivo del centro debe velar por un proceso de transición positivo entre las diferentes etapas educativas, flexibilizando las medidas que se centren en el beneficio del alumnado y lo pongan en el centro del proceso, y, en este sentido, deben incluir en su proyecto educativo los criterios básicos que deben orientar el establecimiento de medidas a medio y a largo plazo para la coordinación de esta transición entre etapas y niveles.  
  
CAPÍTULO II  
Respuesta educativa para la inclusión  
  
Artículo 31. Medidas de respuesta educativa para la inclusión  
De acuerdo con el artículo 25 del Real decreto 243/2022, para la atención a las diferencias individuales se deben tener en cuenta las siguientes condiciones:  
1. La conselleria competente en materia de educación debe disponer los medios necesarios para que los alumnos y las alumnas que requieran una atención diferente de la ordinaria puedan cumplir los objetivos establecidos para la etapa de bachillerato y adquirir las competencias correspondientes.  
2. La atención a este alumnado se regirá por los principios de normalización e inclusión, con el fin de garantizar el acceso, la participación, la permanencia y el progreso de todo el alumnado. Para ello se establecerán las medidas de flexibilización y las alternativas metodológicas de accesibilidad y diseño universal del aprendizaje (DUA) que sean necesarias para conseguir que este alumnado pueda acceder a una educación de calidad en igualdad de oportunidades.  
3. Los centros educativos que imparten enseñanzas de bachillerato deben hacer las adaptaciones pertinentes y facilitar las medidas y los apoyos necesarios, de acuerdo con la normativa vigente, para que el alumnado con necesidades específicas de apoyo educativo pueda cursar estos estudios. Así mismo, se establecerán las medidas más adecuadas para que las condiciones de realización de las evaluaciones se adapten a las necesidades de este alumnado.  
4. Todas las medidas educativas para el alumnado con necesidades específicas de apoyo educativo se deben ajustar a lo dispuesto por la normativa vigente en materia de inclusión educativa. Esta concreción versa, entre otras, de acuerdo con las siguientes medidas:  
a) Para el alumnado con dificultades específicas de aprendizaje, con carácter general, se establecerán medidas individualizadas que favorezcan la accesibilidad de los contenidos curriculares, medidas de flexibilización y alternativas metodológicas en la enseñanza y la evaluación de la lengua extranjera. Estas adaptaciones en ningún caso se tendrán en cuenta para minorar las calificaciones obtenidas. Igualmente, si el equipo educativo lo considera, se pueden establecer medidas de refuerzo pedagógico para este alumnado.  
b) Para el alumnado con necesidades educativas especiales, se podrán establecer, entre otras, medidas de exención de calificación y también de flexibilización de la duración de la etapa.  
c) Para el alumnado con altas capacidades, se pueden establecer medidas de enriquecimiento curricular y, siempre que la adopción de la medida favorezca el desarrollo personal y social del alumnado, medidas de flexibilidad en la duración de la etapa.  
  
Artículo 32. Medidas para el alumnado que compagina los estudios de bachillerato con la condición de deportista de alto nivel, de alto rendimiento o de élite, o con la condición de personal técnico, entrenador, arbitral o juez de élite de la Comunitat Valenciana  
Con el fin de favorecer la compatibilidad de su actividad deportiva con su actividad académica, para el alumnado citado en el título de este artículo, además de lo que se establece en la normativa vigente que regula las medidas de apoyo a deportistas de élite y al personal técnico, entrenador, arbitral y juez de élite, pueden adoptarse las siguientes:  
1. La convalidación de la materia optativa de primer o segundo curso de bachillerato con la práctica deportiva con las condiciones siguientes:  
a) La materia optativa convalidada no tiene calificación ni computa a efectos de cálculo de la calificación final de etapa.  
b) El procedimiento para solicitar esta convalidación será el que determine la conselleria competente en materia de educación.  
c) En los documentos de evaluación se debe consignar la materia como «pendiente de convalidación» (PTC) a lo largo del curso. Para que la convalidación se haga efectiva, se debe acreditar, por parte del órgano competente, el mantenimiento de la condición de deportista de alto nivel, de deportista de alto rendimiento, de deportista de élite o de personal técnico, entrenador, arbitral o juez de élite de la Comunitat Valenciana hasta la fecha en la que se haga la evaluación final ordinaria. Una vez acreditado el mantenimiento de esta condición, la materia se debe consignar en los documentos de evaluación como «optativa convalidada deportista» (COE). Si no se acredita la condición mencionada, la materia optativa se debe considerar no superada a todos los efectos.  
2. Además, la materia de Educación Física de primer curso de bachillerato es objeto de posible exención para aquellos deportistas que acrediten la condición de deportista de alto nivel, de alto rendimiento o de élite, con solicitud previa del alumno o alumna, de acuerdo con las condiciones siguientes:  
a) La materia Educación Física objeto de exención no tiene calificación ni computa a efectos de obtener la calificación media de la etapa.  
b) El procedimiento para solicitar esta exención será el que determine la conselleria competente en materia de educación.  
c) En este caso, la exención de Educación Física implica la exención de cursar esta materia.  
d) En los documentos de evaluación, la materia Educación Física se debe consignar como «pendiente de exención» a lo largo del curso (PTE). Para la anotación definitiva en los documentos de evaluación del término «exento/a» (ET), se debe presentar un certificado de haber mantenido la condición referida anteriormente hasta la fecha de la evaluación final ordinaria. Si no se mantiene esta condición, la materia mencionada se debe considerar no superada y el alumno o alumna podrá realizar la prueba extraordinaria.  
e) Si el alumno o alumna pierde la condición de deportista de élite, de alto nivel o de alto rendimiento antes de la fecha de la sesión de la evaluación final ordinaria, podrá solicitar ser evaluado desde ese momento en la materia de Educación Física. Esta circunstancia se tendrá que reflejar a través de la diligencia correspondiente en los diferentes documentos de evaluación.  
  
Artículo 33. Medidas para el alumnado que compagina los estudios de bachillerato y las enseñanzas profesionales de danza  
Con el fin de favorecer la compatibilidad y la simultaneidad de los estudios de enseñanzas profesionales de danza y de bachillerato, para este alumnado pueden adoptarse diferentes medidas relativas a la convalidación y exención de materias de bachillerato:  
1. El alumnado que cursa bachillerato y, simultáneamente, enseñanzas profesionales de danza en conservatorios profesionales o centros de enseñanza profesional, puede solicitar la convalidación de la materia optativa de bachillerato, con las condiciones siguientes:  
a) Las materias optativas de bachillerato objeto de convalidación no computan a efectos del cálculo de la calificación final de la etapa.  
b) El procedimiento para solicitar esta convalidación será el que establezca la conselleria competente en materia de educación.  
c) En los documentos de evaluación se debe consignar la materia como «pendiente de convalidación» (PTC) a lo largo del curso. Para que la convalidación se haga efectiva, el alumno o alumna debe presentar un certificado de haber mantenido la matrícula en el conservatorio o centro profesional de danza hasta la fecha de la evaluación final ordinaria. Una vez acreditado el mantenimiento de la matrícula, la materia se debe consignar en los documentos de evaluación como «optativa convalidada danza» (COD). Si no se acredita la condición mencionada, la materia optativa se debe considerar no superada a todos los efectos.  
2. El alumnado que cursa bachillerato y cursa o ha cursado enseñanzas profesionales de danza en un conservatorio profesional o en un centro de enseñanza profesional, puede solicitar la convalidación de determinadas materias de la modalidad de Artes del bachillerato, por cursar o haber superado las materias de las enseñanzas profesionales de danza que son equivalentes a las materias de bachillerato que se quieren convalidar, tal como dispone la normativa básica vigente. Las condiciones para efectuar estas convalidaciones son las siguientes:  
a) Las materias de modalidad objeto de convalidación no tienen calificación ni computan a efectos de cálculo de la calificación final de la etapa.  
b) El procedimiento para solicitar esta convalidación será el que establezca la conselleria competente en materia de educación.  
c) En el supuesto que el alumnado curse simultáneamente bachillerato y las materias de enseñanzas profesionales de danza susceptibles de convalidación, en los documentos de evaluación se debe consignar la materia como «pendiente de convalidación» (PTC) a lo largo del curso. Antes de la evaluación final ordinaria o extraordinaria, el conservatorio o el centro profesional de danza debe facilitar al centro de bachillerato un certificado académico que acredite la superación, o no, de estas materias, para que el centro ordinario pueda incorporarlo a los documentos oficiales de evaluación y dejar constancia, si procede, de la convalidación correspondiente. Una vez acreditada la superación de la materia cursada en las enseñanzas profesionales, las convalidaciones de las materias de bachillerato se deberán consignar como «convalidada» (CO) en los documentos de evaluación. En caso de no superar la materia cursada en las enseñanzas profesionales, la materia de modalidad de bachillerato se debe considerar no superada a todos los efectos.  
3. Además, el alumnado que cursa bachillerato y, simultáneamente, enseñanzas profesionales de danza en conservatorios profesionales o centros de enseñanza profesional, puede solicitar la exención de la materia de Educación Física de primero de bachillerato, de acuerdo con las condiciones siguientes:  
a) La materia Educación Física objeto de exención no tiene calificación ni computa a efectos de obtener la calificación final de la etapa.  
b) El procedimiento para solicitar esta exención será el que determine la conselleria competente en materia de educación.  
c) En este caso, la exención de Educación Física implica la exención de cursar esta materia.  
d) En los documentos de evaluación, la materia Educación Física se debe consignar como «pendiente de exención» a lo largo del curso (PTE). Para la anotación definitiva en los documentos de evaluación del término «exento/a» (ET), se debe presentar un certificado de haber mantenido la matrícula en el conservatorio o centro profesional de danza hasta a la fecha de la evaluación final ordinaria. Si no se mantiene la matrícula, la materia mencionada se considerará no superada y el alumno o alumna podrá realizar la prueba extraordinaria.  
e) Si el alumno o alumna se da de baja en el conservatorio o centro profesional de Danza antes de la fecha de la sesión de la evaluación final ordinaria, podrá solicitar ser evaluado desde ese momento en la materia de Educación Física. Esta circunstancia se tendrá que reflejar a través de la diligencia correspondiente en los diferentes documentos de evaluación.  
  
Artículo 34. Medidas para el alumnado que compagina los estudios de bachillerato y las enseñanzas profesionales de música  
Con el fin de favorecer la compatibilidad y la simultaneidad de los estudios de enseñanzas profesionales de música y de bachillerato, para este alumnado pueden adoptarse diferentes medidas relativas a la convalidación de materias:  
1. El alumnado que cursa bachillerato y, simultáneamente, enseñanzas profesionales de música en conservatorios profesionales o centros de enseñanza profesional, puede solicitar la convalidación de la materia optativa de bachillerato, de acuerdo con las condiciones siguientes:  
a) Las materias optativas de bachillerato objeto de convalidación no computan a efectos de cálculo de la calificación final de la etapa.  
b) El procedimiento para solicitar esta convalidación será el que establezca la conselleria competente en materia de educación.  
c) En los documentos de evaluación se debe consignar la materia como «pendiente de convalidación» (PTC) a lo largo del curso. Para que la convalidación se haga efectiva, el alumno o alumna debe presentar un certificado de haber mantenido la matrícula en el conservatorio o centro profesional de música hasta la fecha de la evaluación final ordinaria. Una vez acreditado el mantenimiento de la matrícula, la materia se debe consignar en los documentos de evaluación como «optativa convalidada música» (COM). Si no se acredita la condición mencionada, la materia optativa se debe considerar no superada a todos los efectos.  
2. El alumnado que cursa bachillerato y cursa o ha cursado enseñanzas profesionales de música en un conservatorio o en un centro profesional, puede solicitar la convalidación de determinadas materias de la modalidad de Artes del bachillerato, por cursar o haber superado las materias de las enseñanzas profesionales de música que son equivalentes a las materias de bachillerato que se quieren convalidar, tal como dispone la normativa básica vigente y las resoluciones que la desarrollen y que serán dictadas por la conselleria competente en materia de educación. Las condiciones para efectuar estas convalidaciones son las siguientes:  
a) Las materias de modalidad objeto de convalidación no tienen calificación ni computan a efectos de cálculo de la calificación final de la etapa.  
b) El procedimiento para solicitar esta convalidación será el que establezca la conselleria competente en materia de educación.  
c) En el supuesto de que el alumnado curse simultáneamente el bachillerato y las materias de enseñanzas profesionales de música susceptibles de convalidación, en los documentos de evaluación se debe consignar la materia como «pendiente de convalidación» (PTC) a lo largo del curso. Antes de la evaluación final ordinaria o extraordinaria, el conservatorio o el centro profesional de música debe facilitar al centro de bachillerato un certificado académico que acredite la superación, o no, de estas materias, para que el centro ordinario pueda incorporarlo a los documentos oficiales de evaluación y dejar constancia, si procede, de la convalidación correspondiente. Una vez acreditada la superación de la materia cursada en las enseñanzas profesionales, las convalidaciones de modalidad de las materias de bachillerato se deberán consignar como «convalidada» (CO) en los documentos de evaluación. En caso de no superar la materia cursada en las enseñanzas profesionales, la materia de modalidad de bachillerato se considerará no superada a todos los efectos.  
  
  
TÍTULO IV  
Evaluación, promoción, titulación y documentos oficiales  
de evaluación  
  
CAPÍTULO I  
Evaluación  
  
Artículo 35. Carácter y aspectos generales de la evaluación  
De acuerdo con lo que establece el artículo 20 del Real decreto 243/2022:  
1. La evaluación del proceso de aprendizaje del alumnado que curse bachillerato debe ser continua y diferenciada según las diferentes materias, y debe tener en cuenta las adecuaciones y personalizaciones realizadas al alumnado con necesidades específicas de apoyo educativo y, en el caso de tenerlo, el plan de actuación personalizado.  
2. En el proceso de evaluación continua, cuando el progreso de un alumno o una alumna no sea el adecuado, se deben establecer medidas de refuerzo educativo y se deben adecuar las condiciones para favorecer su progreso. Estas medidas deben adoptarse en cualquier momento del curso, tan pronto como se detecten las dificultades, con seguimiento especial de la situación del alumnado con necesidades educativas especiales, y se deben dirigir a garantizar la adquisición de las competencias imprescindibles para continuar el proceso educativo, con los apoyos que cada persona necesite.  
3. El carácter diferenciado de la evaluación en bachillerato implica que el profesorado de cada materia decidirá, al final del curso, si el alumno o la alumna ha logrado los objetivos y ha alcanzado el grado adecuado de adquisición de las competencias correspondientes. Asimismo, se deben tomar en consideración los diferentes elementos del currículo y el trabajo hecho en clase, así como el interés y el esfuerzo que haya mostrado el alumnado.  
4. El profesorado debe evaluar tanto los aprendizajes del alumnado como los procesos de enseñanza y la propia práctica docente. La evaluación es, en sí misma, formativa, y, por tanto, debe ser un instrumento para la mejora de los procesos de aprendizaje del alumnado, así como de los procesos de enseñanza empleados y de la práctica docente.  
5. El alumnado podrá realizar una prueba extraordinaria de las materias no superadas. En los centros sostenidos con fondos públicos hay previsto un periodo para la realización y evaluación de las pruebas extraordinarias de evaluación, para la sesión de evaluación final extraordinaria y para la entrega de las calificaciones, que determinará la conselleria competente en materia de educación mediante resolución del órgano competente.  
6. Hay que promover el uso generalizado de instrumentos de evaluación variados, diversos y adaptados a las diferentes situaciones de aprendizaje que permitan la valoración objetiva de todo el alumnado, garantizando, así mismo, que las condiciones de realización de los procesos asociados a la evaluación se adaptan a las necesidades del alumnado con necesidad específica de apoyo educativo.  
  
Artículo 36. Referentes de la evaluación  
La evaluación de los procesos de aprendizaje del alumnado en las diferentes materias, tanto en su aspecto formativo como en el calificador, debe tener su referente en los criterios de evaluación correspondientes a las competencias específicas de las materias.  
  
Artículo 37. Atención a las diferencias individuales en la evaluación  
1. La normativa vigente en materia de inclusión educativa establece las medidas más adecuadas para que las condiciones de realización de los procesos asociados a la evaluación se adapten a las circunstancias del alumnado con necesidad específica de apoyo educativo.  
2. De acuerdo con el artículo 25.1 del Real decreto 243/2022, se deben disponer los medios necesarios para que los alumnos y las alumnas que requieran una atención diferente de la ordinaria puedan alcanzar los objetivos establecidos para la etapa y adquirir las competencias correspondientes. La atención a este alumnado se regirá por los principios de normalización e inclusión.  
3. La evaluación del alumnado con necesidad específica de apoyo educativo que requiera una atención educativa diferente de la ordinaria se realizará atendiendo los referentes de evaluación establecidos en el artículo 36.  
4. En el plan de actuación personalizado (PAP) y en los informes de evaluación u otros modelos de comunicación elaborados por los centros para informar a los padres, madres, tutores o tutoras legales del alumnado con necesidad específica de apoyo educativo sobre su proceso educativo, se debe presentar la información de manera clara y se deben establecer las medidas de accesibilidad necesarias, si el caso lo requiere, con el fin último de que sea comprensible para el alumnado y sus familias.  
  
Artículo 38. Sesiones de evaluación y planes de recuperación  
1. La sesión de evaluación es la reunión del equipo educativo, coordinada por el tutor o tutora del grupo clase, que tiene como finalidad compartir información y adoptar decisiones de manera colegiada sobre el proceso de aprendizaje del alumnado.   
2. Los centros educativos, en virtud de su autonomía pedagógica y organizativa, deben establecer el número y el calendario de las sesiones de evaluación que se realizarán durante cada curso escolar. En todo caso y dado el carácter continuo de la evaluación, cada trimestre se debe realizar al menos una sesión de evaluación, además de una evaluación inicial durante el primer mes lectivo. La sesión de evaluación del tercer trimestre puede coincidir con la evaluación ordinaria de final del curso.  
3. En las sesiones de evaluación debe participar el equipo educativo constituido en cada caso por el profesorado de las materias que haya cursado el alumno o alumna, presidido y coordinado por el tutor o tutora. Cuando se considere oportuno, también podrá participar un miembro del equipo directivo y otros docentes y profesionales que intervengan en el proceso de enseñanza y aprendizaje del alumnado. Asimismo, en las sesiones de evaluación se podrá contar con el asesoramiento del Departamento de Orientación Educativa y Profesional.  
4. En las sesiones de evaluación se debe escuchar la voz del alumnado, mediante los mecanismos que establezca cada centro en sus normas de organización y funcionamiento, que previamente habrá reflexionado sobre los procesos de aprendizaje en las diferentes materias y en la tutoría.  
5. El tutor o la tutora debe hacer constar en el acta los acuerdos alcanzados, las decisiones adoptadas y la información que se debe transmitir al alumnado y a sus representantes legales si es menor de edad, sobre su proceso educativo.  
6. En la evaluación inicial de cada curso, se procederá al análisis de los datos y las informaciones anteriores de que se disponga sobre el alumnado, tomando en consideración el consejo orientador del cuarto curso de la educación secundaria obligatoria en el caso del primer curso de bachillerato, y, en consecuencia, el equipo educativo adoptará las medidas complementarias para el alumnado que lo requiera.  
7. Después de cada sesión de evaluación, el tutor o tutora debe comunicar al alumnado, y a sus representantes legales cuando este sea menor de edad, la información acordada en la sesión correspondiente sobre el desarrollo de su proceso educativo, mediante un informe de evaluación de acuerdo con el anexo VII.  
8. En este informe de evaluación, además de consignar las calificaciones obtenidas por el alumno o alumna en las diferentes materias con indicadores numéricos del 0 al 10, se deben expresar cualitativamente aquellos aspectos positivos del proceso de aprendizaje que hay que destacar y las barreras o dificultades a superar.  
9. En caso de que el equipo educativo considere, durante alguno de los cursos de bachillerato, que un alumno o una alumna no está logrando las competencias específicas propias de alguna de las materias, debe organizar actividades específicas de aprendizaje y con carácter individual, que deben poder evaluarse antes de la sesión de evaluación ordinaria de final de curso.  
10. Asimismo, en aquellos casos en que el alumnado haya promocionado a segundo de bachillerato con un máximo de dos materias con evaluación negativa de primer curso, los equipos educativos establecerán los planes de recuperación para la consecución de los aprendizajes imprescindibles de estas materias. Este alumnado debe superar las evaluaciones correspondientes a estos planes de recuperación, que no necesariamente tienen que consistir en una prueba final y que se pueden concretar a través de la revisión de proyectos, trabajos y tareas que se hayan podido encomendar al alumnado.  
  
Artículo 39. Evaluación final de curso, resultados de evaluación y pruebas extraordinarias  
1. En la evaluación final de curso, el profesorado de cada materia valora si el alumno o alumna ha alcanzado los objetivos y el grado adecuado de adquisición de las competencias específicas correspondientes, tomando como referente fundamental los criterios de evaluación.  
2. Los resultados de evaluación se deben expresar con calificaciones numéricas de 0 a 10, sin decimales. Se consideran negativas las calificaciones inferiores a 5. Estos resultados hacen referencia al proceso de consecución de las competencias específicas de las materias, y se deben consignar en el informe de evaluación que se tiene que completar según los términos establecidos en el apartado 8 del artículo anterior.  
3. En el caso de las materias con continuidad en los dos cursos, indicadas en el anexo VI, el alumnado que tenga cursada y no superada la materia de primer curso no puede ser calificado de la materia de segundo curso. Esta circunstancia se debe consignar en las actas finales como «incompatible» (IC).  
4. A fin de facilitar al alumnado la recuperación de las materias con evaluación negativa, los centros educativos organizarán, en cada curso escolar, las oportunas pruebas extraordinarias de evaluación. La conselleria competente en materia de educación, mediante resolución del órgano competente, debe establecer las fechas en que deberán tener lugar dichas pruebas extraordinarias.  
5. Cuando el alumnado no se presente a las pruebas extraordinarias, se consignará como «no presentado» (NP).  
  
Artículo 40. Derecho del alumnado a una evaluación objetiva  
1. De acuerdo con lo que establece el artículo 27 del Real decreto 243/2022, se debe garantizar el derecho del alumnado a que su dedicación, esfuerzo y rendimiento sean valorados y reconocidos con objetividad, y, a este efecto, se deben establecer los procedimientos oportunos, que, en todo caso, deben atender las características de la evaluación dispuestas en la legislación vigente a nivel estatal y autonómico y, en particular, el carácter continuo y diferenciado de la evaluación en esta etapa.  
2. Al inicio de cada curso escolar, la dirección del centro debe garantizar la difusión de los criterios de evaluación y promoción establecidos en la concreción curricular fijada por el centro. Igualmente, cada profesor o profesora debe informar al alumnado y a las familias o representantes legales sobre el contenido de la programación de aula, los planes de refuerzo y los criterios de calificación.  
  
Artículo 41. Participación y derecho a la información de madres, padres, tutoras o tutores legales y alumnado mayor de edad  
De acuerdo con lo que establece el artículo 28 del Real decreto 243/2022:  
1. Cuando el alumnado sea menor de edad, los padres, madres, tutores o tutoras legales deberán participar y apoyar la evolución de su proceso educativo, colaborando en las medidas de apoyo o refuerzo que adopten los centros para facilitar su progreso.  
2. Tendrán, además, derecho a conocer las decisiones relativas a su evaluación y promoción, así como al acceso a los documentos oficiales de evaluación y a las pruebas y documentos de las evaluaciones que se realicen a sus hijos o hijas o tutelados o tuteladas; además, deben colaborar en las medidas de apoyo o refuerzo que adopten los centros para facilitar su progreso educativo, sin perjuicio del respeto a las garantías establecidas en la Ley orgánica 3/2018, de 5 de diciembre, de protección de datos personales y garantía de los derechos digitales, y otra normativa aplicable en materia de protección de datos de carácter personal.  
3. Los centros educativos, especialmente los equipos directivos y las tutorías, deben establecer los medios necesarios para facilitar esta participación y el derecho a recibir la información en formato accesible, ajustándose a las características y las necesidades de cada familia.  
4. Los derechos referidos en el apartado anterior se hacen también extensivos al alumnado mayor de edad, sin perjuicio de que sus padres, madres, tutores o tutoras legales puedan hacerlos igualmente efectivos si justifican el interés legítimo.  
  
Artículo 42. Comunicación con las familias  
1. Los centros educativos deben facilitar a las familias o representantes legales la información personal en formato accesible, preferentemente a través de medios electrónicos, y, en su caso, en formato papel. En el caso de los centros públicos, los medios electrónicos se corresponden con las plataformas educativas habilitadas por la conselleria competente en materia de educación.  
2. En cualquier caso, los centros deben asegurar que las familias tienen acceso a los diferentes documentos públicos de gestión del centro educativo y a toda la información relacionada con la actividad educativa del alumnado y la vida comunitaria del centro.  
3. La documentación que se tenga que poner a disposición de las personas que son miembros de la comunidad educativa debe incluirse en la página web del centro para garantizar su difusión y accesibilidad a todos los miembros de la comunidad educativa, sin perjuicio de su inclusión en los tablones de anuncios del centro.  
4. Para facilitar el ejercicio del derecho y las obligaciones de las familias a participar en el proceso educativo de sus hijos, hijas, tutelados o tuteladas, el centro debe informar a las familias o a los tutores o tutoras legales del alumno o alumna de su evolución escolar a través de informes de evaluación, entrevistas individuales, reuniones colectivas y otros medios que considere oportunos. La persona tutora debe realizar las entrevistas individuales y colectivas que permitan el seguimiento del alumnado y el traslado de la información pertinente a los padres, las madres o a los tutores o tutoras legales. En todo caso, hay que prever, como mínimo, una reunión colectiva al inicio y al final del curso y una entrevista individual a lo largo del curso.  
5. Las madres, padres o tutores o tutoras legales deben conocer las decisiones relativas a la evaluación de los aprendizajes a lo largo del curso, y a la promoción, y colaborar en las medidas de apoyo que adopten los centros para participar y dar apoyo a la evolución del proceso educativo de sus hijos, hijas, tutelados o tuteladas.  
  
  
CAPÍTULO II  
Promoción  
  
Artículo 43. Promoción y evaluación negativa en algunas materias de segundo curso  
De acuerdo con lo que establece el artículo 21 del Real decreto 243/2022:  
1. Los alumnos y las alumnas promocionarán de primero a segundo de bachillerato cuando hayan superado las materias cursadas o tengan evaluación negativa en dos materias como máximo. En todo caso, deberán matricularse en segundo curso de las materias no superadas de primero, que tendrán la consideración de materias pendientes, sin perjuicio de lo establecido en el artículo 45 de este decreto.  
2. Cuando un alumno o una alumna promocione con una o dos materias pendientes, el equipo educativo debe establecer planes de recuperación y de evaluación de las materias pendientes, para recuperar la materia previamente a la finalización del curso.  
3. Los alumnos y alumnas que al final del segundo curso tuvieran evaluación negativa en algunas materias podrán matricularse de ellas sin necesidad de cursar de nuevo las materias superadas, o podrán optar, asimismo, por repetir el curso completo.  
4. El alumnado que opte por repetir el segundo curso del bachillerato completo renunciará a la calificación obtenida en las materias de este curso que haya superado previamente. Esta repetición, por su parte, computará a los efectos del límite de permanencia de cuatro años del alumnado que cursa bachillerato en régimen ordinario. El ejercicio de esta opción requerirá que el alumnado, o sus representantes legales si es menor de edad, formule una solicitud expresa siguiendo el procedimiento que establezca la conselleria competente en materia de educación.  
Esta renuncia tendrá carácter definitivo y en ningún caso contarán las materias cursadas y aprobadas durante el curso al que se ha renunciado.  
  
Artículo 44. Continuidad de materias en el caso de promoción a segundo curso con materias no superadas  
1. La superación de las materias de segundo curso que figuran en el anexo VI estará condicionada a la superación de las correspondientes materias de primer curso indicadas en este anexo por implicar continuidad.  
2. El alumnado que promocione a segundo curso con alguna materia no superada de primer curso de entre las que implican continuidad, que desee matricularse de la materia de segundo curso correspondiente, tendrá condicionada la superación de la materia de segundo curso a la superación de la materia del primer curso. Las materias de segundo curso no calificadas como consecuencia de lo anterior se deben consignar en las actas de evaluación como «incompatibles» (IC).  
  
Artículo 45. Cambio de materia dentro de la misma modalidad en el caso de promoción con materias no superadas  
1. Los alumnos y las alumnas que promocionen de primer a segundo curso con una o dos materias pendientes de superación de entre las materias de modalidad u optativas, en el momento de formalización de la matrícula podrán cambiar estas materias no superadas por otras del mismo bloque dentro de la misma modalidad. Estas materias sustituirán, a todos los efectos, a las materias cursadas y no superadas del curso anterior.  
2. La materia que se sustituya no se tendrá en cuenta a efectos del cálculo de la nota media del bachillerato. En todo caso, el alumnado tendrá que completar su itinerario educativo según lo regulado en el capítulo II del título II de este decreto, que establece la organización de la etapa.  
3. La atención a este alumnado se realizará de manera análoga a la ofrecida al alumnado que cursa materias pendientes de primero, para lo que se seguirá el correspondiente plan de recuperación para la superación de la materia.  
4. En el caso de repetir el segundo curso de bachillerato únicamente con las materias no superadas, igualmente, en el momento de formalización de la matrícula, el alumnado podrá cambiar materias pendientes por otras del mismo bloque dentro de la misma modalidad.  
5. El cambio de materia se reflejará en el expediente académico del alumno en el apartado «cambios en la matrícula».  
  
Artículo 46. Matrícula de una materia de continuidad de segundo curso sin haber cursado previamente la materia de primer curso correspondiente dentro de la misma modalidad  
1. Dentro de la misma modalidad, el alumnado podrá matricularse de la materia de segundo curso sin haber cursado previamente la materia correspondiente de primer curso, siempre que el profesorado que imparte la materia considere que el alumno o la alumna reúne las condiciones necesarias para poder seguir con aprovechamiento la materia de segundo. Para ello, el profesor o la profesora de la materia de segundo curso, en función del progreso del alumno o de la alumna, tomará esta decisión al final del primer trimestre y la comunicará al equipo educativo en la primera sesión de evaluación.  
2. En caso de que el profesor o la profesora considere que el alumno o la alumna puede seguir con aprovechamiento la materia de segundo sin haber cursado la materia de primero, debe reflejar esta decisión por escrito.  
3. Esta circunstancia se debe hacer constar en el expediente del alumno en el apartado «cambios en la matrícula». Se debe considerar que esta decisión tiene como único efecto la habilitación para cursar la materia de segundo y, en ningún caso, se puede considerar la materia de primero como superada.  
4. En caso contrario, el alumno o la alumna deberá cursar también la materia de primer curso, que tendrá la consideración de materia pendiente, si bien no será computable a efectos de modificar las condiciones en las que ha promocionado a segundo. Las materias de segundo curso no calificadas como consecuencia de lo dicho anteriormente serán consideradas incompatibles.  
5. En todo caso, hasta la decisión del profesor o la profesora de la materia, el alumno o alumna se debe matricular de la materia de primer curso y llevar a cabo el plan de recuperación correspondiente, y, en el supuesto de que no sea necesario cursar la materia de primer curso, se modificará su matrícula en este sentido.  
  
Artículo 47. Cambio de modalidad o vía  
1. El alumnado que finalice el primer curso de bachillerato y esté en condiciones de promocionar a segundo curso, según los criterios de promoción establecidos, así como el alumnado de segundo curso que permanezca un año más en este curso con materias pendientes o íntegramente, podrá solicitar a la dirección del centro público o a su titular, en caso de tratarse de un centro privado, el cambio de modalidad.  
2. En el caso de cambio de modalidad, el alumnado cursará todas las materias comunes de ambos cursos de la etapa, seis materias de modalidad, tres en cada curso, de las cuales al menos cinco corresponderán a la nueva modalidad elegida por el alumno o por la alumna, y dos materias optativas, una en cada curso.  
3. Para el alumnado que solicite un cambio de modalidad al promocionar a segundo curso, se considerarán los criterios siguientes:  
a) Debe cursar las cinco materias comunes de segundo curso y, en su caso, las materias comunes de primer curso no superadas.  
b) Debe cursar las tres materias de segundo curso de la nueva modalidad elegidas por el alumno o por la alumna.  
c) Debe cursar las materias de primer curso correspondientes a la nueva modalidad, que tengan que cursarse necesariamente para completar un mínimo de cinco materias de modalidad, de acuerdo con lo que dispone el apartado 2 de este artículo, incluyendo, en todo caso, la materia obligatoria de primer curso de la nueva modalidad.  
d) Las materias ya superadas de la modalidad que se abandona se podrán computar como materia de la nueva modalidad correspondiente al primer curso o como materia optativa de cualquiera de los dos cursos.  
4. Las materias de primer curso de la nueva modalidad que tenga que cursar el alumno o la alumna tendrán la consideración de materias pendientes, pero no serán computables a efectos de modificar las condiciones en las que ha promocionado a segundo.  
5. Las materias no superadas de la modalidad abandonada no se tendrán que cursar y no se tendrán en cuenta para el cálculo de la nota media del Bachillerato ni a efectos de titulación.  
6. Cuando el cambio de modalidad suponga cursar en segundo una o más materias de continuidad, se aplicará lo establecido en el artículo anterior.  
7. El procedimiento para solicitar el cambio de modalidad será el que determine la conselleria competente en materia de educación.  
8. Para el cálculo de la calificación final de etapa de este alumnado, computarán todas las materias cursadas y superadas de ambas modalidades.  
9. El alumnado que repite segundo curso de bachillerato únicamente con las materias pendientes, también puede solicitar el cambio de modalidad en las mismas condiciones establecidas anteriormente. No obstante, hay que tener en cuenta las particularidades siguientes:  
a) Respecto a las materias comunes y optativas, debe cursar únicamente las materias de ambos cursos que no haya superado previamente al cursar la modalidad anterior.  
b) A este alumnado, las materias de modalidad de segundo curso superadas en la modalidad que se abandona no se le podrán computar como materias de la nueva modalidad.  
10. Para el alumnado que repite segundo curso de bachillerato íntegramente, las condiciones del cambio de modalidad son las mismas que las del alumnado que promociona a segundo curso  
11. El cambio de vía en la modalidad de Artes se realizará en los mismos términos y siguiendo el mismo procedimiento establecido para los cambios de modalidad, por analogía.  
12. El cambio de modalidad debe ser registrado en el apartado «cambios en la matrícula» del expediente académico y del historial académico del alumno o de la alumna.  
13. El alumnado que repita el primer curso podrá elegir una nueva modalidad al volver a cursar primero sin necesidad de realizar ningún procedimiento.  
  
Artículo 48. Cambio de lengua extranjera  
1. El alumnado podrá cambiar el idioma que haya cursado en la materia Lengua Extranjera I al promocionar al segundo curso de bachillerato, y el idioma que haya cursado en la materia Lengua Extranjera II en el caso de repetición completa o parcial del segundo curso.  
2. Los idiomas cursados en las materias Lengua Extranjera I y Segunda Lengua Extranjera I, y Lengua Extranjera II y Segunda Lengua Extranjera II, respectivamente, tienen que ser diferentes  
3. El alumnado que cambie de idioma al pasar a segundo curso de bachillerato no tendrá que superar en el nuevo idioma la materia Lengua Extranjera I si ya la tiene superada.  
4. En el caso que tenga la materia Lengua Extranjera I pendiente de superación, tendrá que seguir el correspondiente plan de recuperación para la superación de la materia, bien en el idioma que abandona o bien en el nuevo idioma. Para poder cursar la materia pendiente en el nuevo idioma, será requisito no haber cursado previamente la materia Segunda Lengua Extranjera I de primer curso en el idioma nuevo.  
5. El alumnado que se traslade a un centro educativo que no incluya en su oferta educativa el idioma cursado con anterioridad en la materia Lengua Extranjera I o II, tendrá que sustituirlo por alguno de los impartidos en el centro al cual se incorpora. Si tiene pendiente de superación la materia Lengua Extranjera I cursada en el idioma no impartido en el nuevo centro, tendrá que seguir el plan de recuperación para la superación de la materia correspondiente al idioma elegido en el segundo curso de bachillerato.  
6. El alumnado que se traslade a un centro educativo con la materia Segunda Lengua Extranjera I o II pendiente de superación, cursada en un idioma que no se imparta en el nuevo centro educativo, tendrá que cambiar de idioma o, si es procedente, de materia, y seguir el correspondiente plan de recuperación para la superación de la materia.  
7. Asimismo, el alumnado que repita primer curso de bachillerato puede cambiar el idioma de la materia Lengua Extranjera I sin realizar ningún procedimiento.  
8. El cambio de idioma tiene que ser solicitado por escrito ante la dirección o la titularidad del centro educativo por el alumno o alumna, si es mayor de edad, o en caso contrario, por el padre, madre, tutor o tutora legal, según el procedimiento establecido por la conselleria competente en materia de educación.  
9. El cambio de idioma en la materia Lengua Extranjera I o II tiene que ser registrado en el apartado «cambios en la matrícula» del expediente académico y del historial académico del alumno o alumna.  
  
Artículo 49. Permanencia en bachillerato y anulación de la matrícula  
1. La permanencia en bachillerato ocupando un puesto escolar en régimen ordinario diurno será de cuatro años académicos como máximo.  
2. A fin de no agotar el número de años durante los que se puede permanecer cursando bachillerato en régimen ordinario diurno, el alumno o la alumna podrá solicitar a la dirección del centro educativo donde esté matriculado o matriculada la anulación de la matrícula correspondiente cuando acredite encontrarse en alguna de las circunstancias siguientes: enfermedad prolongada de carácter físico o psíquico, incorporación a un puesto de trabajo, obligaciones ineludibles de tipo personal o familiar que impidan la dedicación normal en el estudio u otras circunstancias, debidamente acreditadas, que tengan carácter excepcional.  
3. Las solicitudes deberán formularse, en todo caso, antes de finalizar el mes de abril del año escolar en curso y serán resueltas, oído el equipo educativo y el departamento de orientación, o quien tenga atribuidas las funciones, por la dirección del centro educativo público, o por la persona titular del centro educativo privado, donde se encuentre matriculado el alumno o la alumna, quien autorizará la anulación de la matrícula siempre que resulte acreditada la existencia de una de las causas que figuran en el punto anterior. En caso de denegación, las personas interesadas podrán elevar un recurso ante la dirección territorial competente en materia de educación.  
4. El alumnado que haya agotado el límite de permanencia en la etapa en régimen ordinario diurno podrá continuar sus estudios en los regímenes de bachillerato de la educación de las personas adultas, nocturno o a distancia, así como presentarse a las pruebas para mayores de veinte años para la obtención directa del título de bachiller.  
  
  
CAPÍTULO III  
Titulación  
  
Artículo 50. Obtención del título de bachiller  
De acuerdo con lo establecido en el artículo 22 del Real decreto 243/2022:  
1. El título de bachiller acredita el logro de los objetivos establecidos para la etapa y la adquisición de las competencias correspondientes.  
2. Para obtener el título de bachiller será necesaria la evaluación positiva de todas las materias de los dos cursos de bachillerato.  
3. Excepcionalmente, el equipo educativo podrá decidir, en la evaluación extraordinaria, la obtención del título de bachiller por un alumno o alumna que haya superado todas las materias, excepto una, siempre que se cumplan, además, todas las condiciones siguientes:  
a) que el equipo educativo considere que el alumno o la alumna ha logrado los objetivos y las competencias vinculados a este título. Esta decisión se adoptará por mayoría simple y, en caso de empate, se considerará el voto de calidad del tutor o la tutora del grupo.   
b) que no se haya producido una inasistencia continuada y no justificada por parte del alumno o la alumna a la materia.  
c) que el alumno o la alumna se haya presentado a las pruebas y haya realizado las actividades necesarias para su evaluación, incluidas las de la convocatoria extraordinaria.  
d) que la media aritmética de las calificaciones obtenidas en todas las materias de la etapa sea igual a cinco o superior. En este caso, a efectos del cálculo de la calificación final de la etapa, se considerará la nota numérica obtenida en la materia no superada.  
4. El título de bachiller será único y se expedirá con expresión de la modalidad cursada y de la nota media obtenida. Esta se hallará calculando la media aritmética de las calificaciones de todas las materias cursadas, redondeada a la centésima. A efectos de este cálculo, se tendrán en cuenta las materias comunes y optativas, así como las materias específicas de la modalidad por la que se expide el título y, en su caso, la materia de Religión.  
  
Artículo 51. Obtención del título de bachiller desde otras enseñanzas  
De acuerdo con lo que establece el artículo 23 del Real decreto 243/2022:  
1. El alumnado que tenga el título de técnico o técnica, o de técnico o técnica superior en formación profesional podrá obtener el título de bachiller en la modalidad General, mediante la superación de las materias comunes.  
2. El alumnado que tenga el título de técnico o técnica en artes plásticas y diseño podrá obtener el título de bachiller en la modalidad de Artes mediante la superación de las materias comunes.  
3. También podrán obtener el título de bachiller en la modalidad de Artes quienes hayan superado las enseñanzas profesionales de música o de danza, y superen, además, las materias comunes.  
4. En todos los casos anteriores, dado que únicamente debe cursar las materias comunes de bachillerato, el alumnado se podrá matricular en cualquier centro educativo, aunque no tenga autorizada la modalidad General o de Artes. Excepcionalmente, en estos casos y con el fin de cumplir con la normativa vigente, los centros podrán proponer la expedición del título de bachiller para este alumnado por la modalidad General o de Artes, según el caso.  
5. La calificación que aparecerá en el título de bachiller de los estudiantes referenciados en los apartados de este artículo se deducirá de la ponderación siguiente:  
a) El 60 % de la media de las calificaciones obtenidas en las materias cursadas en bachillerato.  
b) El 40 % de la nota media obtenida en las enseñanzas mediante las cuales se accede a la obtención del título, calculada conforme a lo establecido en los respectivos reales decretos de ordenación de estas.  
6. El procedimiento para solicitar cursar únicamente las materias comunes de bachillerato por encontrarse en alguna de las situaciones anteriores será el que determine la conselleria competente en materia de educación.  
  
Artículo 52. Cálculo de la calificación final de bachillerato para el alumnado que homologa el primer curso de bachillerato  
Para calcular la calificación final del alumnado que homologa el curso correspondiente a primero de bachillerato por haber realizado estos estudios en un sistema educativo extranjero, se tendrá que proceder de la forma siguiente:  
En primer lugar, se calculará la nota media del segundo curso de bachillerato con todas las materias cursadas en el sistema educativo valenciano.  
En segundo lugar, la calificación final de la etapa de bachillerato será la media aritmética resultante de la nota descrita en el párrafo anterior, que corresponde a segundo de bachillerato, y de la nota media del curso primero de bachillerato, calculada por el órgano competente para la realización de la homologación.  
  
Artículo 53. Matrícula de honor  
A los alumnos y las alumnas que, después de superar todas las materias de la etapa y sin perjuicio de las posibles convalidaciones o exenciones de materias, obtengan una calificación media de bachillerato igual o superior a 9, se les puede consignar la mención de «matrícula de honor» en las observaciones del acta de calificaciones finales, en el expediente académico y en el historial académico. Además de la condición anterior, el equipo docente tendrá que acordar de forma colegiada la concesión de la matrícula de honor, y se podrá conceder una matrícula de honor por cada 20 alumnos o fracción del total de estudiantes de segundo curso de bachillerato en el centro docente.  
  
  
CAPÍTULO IV  
Documentos oficiales de evaluación  
  
Artículo 54. Documentos e informes de evaluación  
1. En bachillerato, de acuerdo con lo que establece el artículo 29 del Real decreto 243/2022, los documentos oficiales de evaluación son las actas de evaluación, el expediente académico, el historial académico y, si procede, el informe personal por traslado.  
2. Estos documentos se deben ajustar a las características que se establecen en este decreto.  
3. El historial académico y, en su caso, el informe personal por traslado, se consideran documentos básicos para garantizar la movilidad del alumnado por todo el territorio nacional, según lo que establece el artículo 29.2 del Real decreto 243/2022.  
  
Artículo 55. Actas de evaluación  
De acuerdo con lo establecido en el artículo 30 del Real decreto 243/2022:  
1. Las actas de evaluación se extenderán para cada uno de los cursos y se cerrarán tras la finalización del periodo lectivo después de la convocatoria ordinaria y después de la convocatoria extraordinaria. Deben comprender la relación nominal del alumnado que compone el grupo, junto con los resultados de la evaluación de las materias y las decisiones sobre promoción y permanencia.  
2. Los resultados de la evaluación reflejados en estas actas se expresarán mediante calificaciones numéricas de cero a diez sin decimales y se considerarán negativas las calificaciones inferiores a cinco. Cuando el alumnado no se presente a las pruebas extraordinarias, se consignará como «no presentado» (NP).  
3. En las actas de segundo curso figurará el alumnado con materias no superadas del curso anterior, si procede, y se recogerá la propuesta de expedición del título de bachiller, junto con la nota media de la etapa, que se calculará según lo establecido en el artículo 50 de este decreto. En este curso se extenderán actas de evaluación de materias pendientes al final del periodo lectivo ordinario y de la convocatoria de la prueba extraordinaria.  
4. Para la aplicación de lo que contempla el apartado quinto de la disposición adicional primera del Real decreto 243/2022, se hará constar, además, una nota media normalizada, calculada sin tener en cuenta la calificación de la materia de Religión.  
5. Las actas de evaluación serán firmadas por todo el profesorado del grupo y llevarán el visto bueno de la persona titular de la dirección del centro.  
6. Los modelos de actas de bachillerato son los que figuran en el anexo VIII de este decreto.  
  
Artículo 56. Expediente académico  
1. El expediente académico es el documento oficial que tiene la función de recoger de manera acumulativa los resultados de la evaluación obtenidos por el alumnado, así como cualquier otra información relevante.  
2. De acuerdo con el artículo 31.1 del Real decreto 243/2022, el expediente académico debe recoger, junto con los datos de identificación del centro, los del alumno o la alumna, así como la información relativa al proceso de evaluación. Se abrirá a comienzos de la etapa o, si procede, en el momento de la incorporación al centro y recogerá, al menos, los resultados de la evaluación de las materias en las diferentes convocatorias, las decisiones de promoción y titulación y, si hubiera, las medidas de apoyo educativo o las adaptaciones que se han adoptado para el alumno y cualquier resolución administrativa de carácter singular que le afecte académicamente. Del mismo modo, es necesario que conste la calificación final obtenida en la etapa, así como la media normalizada a la que se refiere el apartado 4 del artículo 55.  
3. El modelo de expediente académico de bachillerato es el que figura en el anexo IX de este decreto.  
  
Artículo 57. Historial académico  
De acuerdo con lo establecido en el artículo 32 del Real decreto 243/2022:  
1. El historial académico de bachillerato es el documento oficial que refleja los resultados de la evaluación y las decisiones relativas al progreso académico del alumnado en toda la etapa, lleva el visto bueno del director o la directora y tiene valor acreditativo de los estudios realizados.  
2. El historial académico, como mínimo, debe recoger los datos identificativos del alumno o la alumna, las materias cursadas en cada uno de los años de escolarización, las medidas de apoyo educativo aplicadas, los resultados de la evaluación en cada convocatoria, las decisiones sobre promoción y permanencia, la nota media del bachillerato y la nota media normalizada, así como la información relativa a los cambios de centro y las fechas en las que se han producido los diferentes hitos. Debe figurar, así mismo, la indicación de las resoluciones de carácter singular que afecten académicamente al alumno.  
3. Después de finalizar la etapa, el historial académico de bachillerato se entregará al alumno o la alumna o, en caso de que fuera menor de edad, a sus padres, madres, tutores o tutoras legales.  
4. El modelo de historial académico de bachillerato es el que figura en el anexo X de este decreto.  
  
Artículo 58. Informe personal por traslado  
De acuerdo con lo que establece el artículo 33 del Real decreto 243/2022:  
1. El informe personal por traslado es el documento oficial que se emite en caso de traslado del alumno o la alumna a otro centro y tiene como finalidad garantizar la continuidad del proceso de aprendizaje del alumnado que se traslade a otro centro sin haber concluido la etapa o el curso.  
2. El centro de origen debe remitir este informe al centro de destino, y a petición de este, junto con una copia del historial académico. El centro receptor abrirá el correspondiente expediente académico. La matriculación adquirirá carácter definitivo una vez recibida la copia del historial académico.  
3. El informe personal por traslado debe contener, como mínimo, los elementos siguientes:  
a) Resultados parciales de evaluación, en el supuesto de que ya haya tenido lugar alguna sesión de evaluación.  
b) Aplicación, si procede, de medidas educativas complementarias de refuerzo y apoyo, así como los planes de actuación personalizados.  
c) Todos los cambios que se hayan producido en la matriculación del alumno o alumna en el curso del traslado.  
d) Todas las observaciones que se consideren oportunas sobre el progreso general del alumno o la alumna.  
4. El informe personal por traslado debe elaborarlo y firmarlo el tutor o la tutora, con el visto bueno del director o la directora, a partir de los datos facilitados por el equipo educativo que imparta docencia al alumno o la alumna.  
5. El informe personal por traslado se debe ajustar al modelo que figura en el anexo XI de este decreto.  
  
Artículo 59. Custodia y archivo de los documentos oficiales de evaluación  
1. Los documentos oficiales de evaluación deben permanecer en el centro y la persona que ejerza las funciones de secretario o secretaria es la responsable de custodiarlos, tanto en formato impreso como en soporte electrónico, así como de emitir las certificaciones que se soliciten. En caso de supresión de algún centro, las direcciones territoriales de educación adoptarán las medidas correspondientes para conservarlos o trasladarlos.   
2. Todos los documentos oficiales de la evaluación se deben conservar en el centro a disposición de la Inspección para posibles comprobaciones.  
  
Artículo 60. Autenticidad, seguridad y confidencialidad  
De acuerdo con lo que establece el artículo 34 del Real decreto 243/2022:  
1. El director o la directora, como responsable de todas las actividades académicas del centro, debe visar con su firma los documentos oficiales.  
2. En cuanto a la obtención de los datos personales del alumnado, a su cesión de unos centros a otros y a su seguridad y confidencialidad, se ajustará a lo que dispone la legislación vigente en materia de protección de datos de carácter personal y, en todo caso, a lo que establece la disposición adicional vigésima tercera de la Ley orgánica 2/2006, de 3 de mayo.  
3. Los documentos oficiales de evaluación y sus procedimientos de validación descritos en los apartados anteriores podrán ser sustituidos por sus equivalentes realizados por medios electrónicos, informáticos o telemáticos, siempre que quede garantizada su autenticidad, integridad y conservación, y se cumplan las garantías y los requisitos que establece la Ley orgánica 3/2018, de 5 de diciembre, de protección de datos personales y garantía de los derechos digitales, y la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas, así como la normativa que las desarrolla.  
4. El expediente electrónico del alumnado estará constituido, al menos, por los datos que recogen los documentos oficiales de evaluación, y cumplirá lo que establece el Real decreto 4/2010, de 8 de enero, por el que se regula el Esquema nacional de interoperabilidad en el ámbito de la Administración electrónica.  
  
  
DISPOSICIONES ADICIONALES  
  
Primera. Enseñanzas de religión  
De acuerdo con lo que establece la disposición adicional primera del Real decreto 243/2022:  
1. Las enseñanzas de religión se incluirán en el bachillerato de acuerdo con lo que establece la disposición adicional segunda de la Ley orgánica 2/2006, de 3 de mayo.  
2. Los centros garantizarán que, en el periodo de matrícula, el alumnado mayor de edad y los padres, madres, tutores o tutoras del alumnado menor de edad puedan manifestar si quieren cursar o no enseñanzas de religión.  
3. La determinación del currículo de las enseñanzas de las diferentes confesiones religiosas con las que el Estado ha subscrito acuerdos de cooperación en materia educativa será competencia de las correspondientes autoridades religiosas.  
4. La evaluación de las enseñanzas de las diferentes confesiones religiosas con las que el Estado haya subscrito acuerdos de cooperación se ajustará a lo establecido en estos, entendiendo que la evaluación se realizará en los mismos términos y con los mismos efectos que las otras materias.  
5. Para garantizar el principio de igualdad y la libre concurrencia, las calificaciones que se hayan obtenido en la evaluación de las enseñanzas de religión no se computarán en la obtención de la nota media a efectos de acceso a la universidad ni en las convocatorias para la obtención de becas y ayudas al estudio, en las que deban entrar en concurrencia los expedientes académicos.  
  
Segunda. Calendario escolar  
La conselleria competente en materia de educación publicará anualmente el calendario escolar previsto para cada curso académico.  
  
Tercera. Adscripción de las materias optativas a las especialidades docentes  
1. El profesorado funcionario, preferentemente con destino definitivo en el centro, perteneciente al cuerpo de catedráticos de Enseñanza Secundaria y al cuerpo de profesores de Enseñanza Secundaria, puede impartir las materias optativas del bachillerato. La adscripción de las materias optativas a las que hace referencia el artículo 16 de este decreto se debe ajustar a la tabla siguiente:  
  
Materias optativas de bachillerato  
Especialidades  
Actividad Física para la Salud y el Desarrollo Personal  
Educación Física  
Biología Humana y Salud  
Biología  
Comunicación Audiovisual  
Dibujo  
Cultura Jurídica y Democrática  
Formación y Orientación Laboral  
Descubriendo Nuestras Raíces Clásicas  
Latín. Griego  
El Trabajo Experimental en Física y Química  
Física y Química  
Geografía e Historia Valencianas  
Geografía e Historia  
Gestión de Proyectos de Emprendimiento  
Administración de Empresas  
Economía  
Formación y Orientación Laboral  
Organización y Gestión Comercial  
(En los centros en los que haya profesorado de la especialidad de Economía, Formación y Orientación Laboral, Administración de Empresas y Organización y Gestión Comercial, se debe seguir este orden de prelación).  
Imagen y Sonido  
Tecnología  
Producción Musical  
Música  
Programación, Redes y Sistemas Informáticos I y II  
Informática  
Psicología  
Filosofía  
Segunda Lengua Extranjera I y II  
Lengua extranjera correspondiente  
2. La materia Cultura Jurídica y Democrática podrá ser también impartida por profesorado de otras especialidades, siempre que se trate de licenciados o graduados en alguna especialidad de la rama de conocimientos de Ciencias Sociales y Jurídicas con formación en la materia.  
3. La materia Proyecto de Investigación podrá ser impartida por profesorado de cualquier especialidad.  
4. La conselleria competente en materia de educación podrá autorizar adscripciones de otras especialidades a las materias optativas indicadas en la tabla anterior, siempre que reúnan formación en la materia y sin perjuicio de la preferencia que, para impartir estas materias, tienen los profesores y las profesoras de las especialidades indicadas en la tabla.  
5. En el caso del profesorado de los centros privados, las materias optativas pueden ser impartidas por el profesorado que reúna los requisitos de formación inicial para impartir cualquiera de las materias adscritas a la especialidad de acuerdo con la tabla anterior y basándose en la normativa vigente que establece las especialidades de los cuerpos docentes de Enseñanza Secundaria.  
  
Cuarta. Bachillerato para personas adultas  
1. La oferta de bachillerato para personas adultas es la que corresponde al régimen nocturno y al régimen a distancia.  
2. La conselleria competente en materia de educación regulará las enseñanzas de bachillerato destinadas a personas adultas en los regímenes nocturno y a distancia, sin perjuicio de que sus horarios se ajusten a lo que indica el anexo XII de este decreto.  
3. Los alumnos y las alumnas que cursen bachillerato en el marco de la oferta específica establecida por las administraciones educativas para personas adultas obtendrán el título siempre que hayan obtenido una evaluación positiva en todas las materias de los dos cursos de bachillerato, o en todas las materias excepto en una. En este último caso, se deberán reunir las condiciones siguientes:  
a) que el equipo educativo considere que el alumno o la alumna ha logrado los objetivos y las competencias vinculados a este título. Esta decisión se debe adoptar por mayoría simple y, en caso de empate, se debe considerar el voto de calidad del tutor o tutora del curso.   
b) que no se haya producido una inasistencia continuada y no justificada por parte del alumno o la alumna a la materia.  
c) que el alumno o la alumna se haya presentado a las pruebas y haya realizado las actividades necesarias para su evaluación, incluidas las de la convocatoria extraordinaria.  
d) que la media aritmética de las calificaciones obtenidas en todas las materias de la etapa sea igual a cinco o superior. En este caso, a efectos del cálculo de la calificación final de la etapa, se considerará la nota numérica obtenida en la materia no superada.  
4. Corresponde a la conselleria competente en materia de educación la organización de pruebas para que las personas mayores de veinte años puedan obtener directamente el título de bachiller. Estas pruebas se organizarán de manera diferenciada según las modalidades del bachillerato y deberán contar con las medidas de accesibilidad universal y las adaptaciones que necesiten todos los alumnos con necesidades educativas especiales.  
  
Quinta. Simultaneidad de estudios de bachillerato y de enseñanzas profesionales de música o danza  
1. El alumnado que curse quinto o sexto curso de las enseñanzas profesionales de música o de danza y, simultáneamente, primero de bachillerato podrá matricularse únicamente de las materias comunes de bachillerato y obtener el título de bachiller por la modalidad de Artes siempre que esté en posesión del título de técnico de las enseñanzas profesionales de música o de danza en el momento de realizar la evaluación final de segundo curso de bachillerato, sea en la fase ordinaria o en la extraordinaria, y supere las materias comunes de bachillerato.  
2. En términos de promoción de primero a segundo curso, para este alumnado habrá que ajustarse a lo que establece el artículo 43 de este decreto, pero únicamente en relación con las materias comunes. En términos de permanencia en la etapa, se aplicarán los mismos criterios establecidos a todos los efectos en bachillerato.  
3. En el supuesto de que un alumno o alumna supere todas las materias de primero y segundo de bachillerato, pero no esté en posesión del título de técnico de las enseñanzas profesionales de música o de danza por no haber superado todas las materias de estas enseñanzas, las calificaciones de bachillerato se trasladarán al acta del curso académico siguiente hasta que el alumno o la alumna obtenga el título de técnico de las enseñanzas profesionales de música o de danza, si no es que este alumnado renuncia a la posibilidad de cursar simultáneamente las dos enseñanzas y opta por cursar todas las materias de bachillerato. Esta opción no podrá ejercerse una vez haya transcurrido el mes de octubre de cada curso académico, y, en todo caso, será aplicable el límite de permanencia en la etapa establecido para el bachillerato.  
4. En el supuesto del alumnado que esté cursando sexto curso de las enseñanzas profesionales de música o de danza y haya superado el primer curso de cualquiera de las modalidades o vías del bachillerato cursando todas las materias, podrá solicitar en segundo curso de bachillerato matricularse únicamente de las materias comunes. En este caso, a los efectos de evaluación y titulación, se considerarán únicamente las materias comunes de primero y segundo de bachillerato.  
5. El alumnado con una o dos materias pendientes de primer curso solo tendrá que cursar estas materias si se trata de materias comunes.  
  
6. En todos los casos anteriores, dado que únicamente debe cursar las materias comunes de bachillerato, el alumnado se podrá matricular en cualquier centro educativo, aunque no tenga autorizada la modalidad de Artes. Excepcionalmente, en estos casos y con el fin de cumplir con la normativa vigente, los centros podrán proponer la expedición del título de bachiller para este alumnado por la modalidad de Artes.  
7. La calificación que aparecerá en el título de bachiller de los estudiantes referenciados en los apartados de este artículo se deducirá de la ponderación siguiente:  
a) El 60 % de la media de las calificaciones obtenidas en las materias comunes cursadas en bachillerato.  
b) El 40 % de la nota media obtenida en las enseñanzas mediante las cuales se accede a la obtención del título, calculada conforme a lo establecido en los respectivos reales decretos de ordenación de estas.  
8. Esta circunstancia se registrará en el apartado «cambios en la matrícula» del expediente académico y del historial académico del alumno o de la alumna.  
9. El procedimiento para solicitar cursar únicamente las materias comunes de bachillerato por encontrarse en alguna de las situaciones descritas en esta disposición será el que determine la conselleria competente en materia de educación.  
  
Sexta. Obtención de nuevas modalidades de bachillerato  
Quien haya obtenido el título de bachiller podrá obtener cualquiera de las otras modalidades, mediante la superación de aquellas materias de modalidad que, según lo que prevé este decreto, se requieren para la modalidad escogida.  
  
Séptima. Obligaciones administrativas de los centros de titularidad privada  
1. Los centros de titularidad privada que imparten enseñanzas de bachillerato, en cuestiones de evaluación, promoción y titulación, deberán hacer uso de la aplicación Innovación Tecnológica Administrativa para Centros y Alumnado (ITACA), que la conselleria competente en materia de educación pone al alcance de los centros educativos.  
2. Así mismo, los centros de titularidad privada están obligados a elaborar los documentos para la gestión de la evaluación que figuran en este decreto, así como a entregar dentro del plazo y en la forma oportuna a los centros públicos a los que se encuentran adscritos la documentación correspondiente sobre evaluación y expedición de títulos.  
Octava. Incidencia presupuestaria y necesidad de recursos  
La implementación y el desarrollo posterior de este decreto no pueden tener ninguna incidencia en la dotación de todos y cada uno de los capítulos de gasto asignados a la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, y, en todo caso, deberán atenderse con los medios personales y materiales que esta tenga asignados.  
  
Novena. Centros autorizados para impartir las diversas modalidades  
1. Los centros docentes que, a la entrada en vigor de este decreto, impartían la modalidad de Ciencias quedan autorizados a impartir la modalidad de Ciencias y Tecnología establecida en este decreto.  
2. Así mismo, los centros que, a la entrada en vigor de este decreto, impartían la modalidad de Artes o la modalidad de Humanidades y Ciencias Sociales, o las dos, quedan autorizados a impartir estas mismas modalidades establecidas en este decreto.  
3. La conselleria competente en materia de educación determinará mediante resolución del órgano competente los centros que tendrán autorizada la modalidad general a partir del curso 2023-2024.   
  
  
DISPOSICIONES TRANSITORIAS  
  
Primera. Currículo de segundo curso de bachillerato para el curso 2022-2023  
El currículo y la ordenación general del segundo curso de bachillerato para el curso escolar 2022-2023 serán los que determina el Decreto 87/2015, de 5 de junio, por el que se establece el currículo y desarrolla la ordenación general de la educación secundaria obligatoria y del bachillerato en la Comunitat Valenciana.  
  
Segunda. Documentos de evaluación y de cambio de modalidad de segundo curso de bachillerato para el curso 2022-2023  
1. Los documentos de evaluación de segundo curso de bachillerato para el curso escolar 2022-2023 serán los que establece el capítulo V de la Orden 38/2017, de 4 de octubre, de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, por la que se regula la evaluación en Educación Secundaria Obligatoria, en Bachillerato y en las enseñanzas de Educación de las Personas Adultas en la Comunitat Valenciana.  
2. Los documentos relativos al cambio de modalidad o itinerario en segundo de bachillerato para el curso escolar 2022-2023 serán los que aparecen en los anexos IX, X y XI de la Orden 38/2017, de acuerdo con su capítulo 28, que regula el procedimiento, mientras no se publique la nueva normativa reguladora de estos procedimientos.  
Tercera. Pruebas libres para la obtención del título de bachiller  
Las pruebas para que las personas mayores de veinte años puedan obtener directamente el título de bachiller, que se realicen hasta el final del curso 2023-2024, se organizarán basándose en la Orden 6/2018, de 4 de abril, de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, por la que se regula la prueba para que las personas mayores de veinte años puedan obtener directamente el título de bachiller en la Comunitat Valenciana.  
  
Cuarta. Organización y funcionamiento del bachillerato nocturno y a distancia  
La Orden de 19 de junio de 2009, de la Conselleria de Educación, por la que se regula la organización y el funcionamiento del Bachillerato diurno, nocturno y a distancia en la Comunitat Valenciana permanecerá vigente en las cuestiones relativas al bachillerato nocturno y a distancia no reguladas en este decreto hasta que no desarrolle el órgano competente en materia de ordenación de la conselleria competente en materia de educación, la regulación de la organización de estas enseñanzas.  
  
  
DISPOSICIÓN DEROGATORIA  
  
Única. Derogación normativa  
1. Queda derogado el Decreto 87/2015, de 5 de junio, por el que se establece el currículo y se desarrolla la ordenación general de la educación secundaria obligatoria y del bachillerato en la Comunitat Valenciana, sin perjuicio de lo establecido en la disposición transitoria primera.  
2. En todo lo que afecta a la etapa de bachillerato, queda derogada la Orden 38/2017, de 4 de octubre, de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, por la que se regula la evaluación en Educación Secundaria Obligatoria, en Bachillerato y en las enseñanzas de la educación de las personas adultas en la Comunitat Valenciana, excepto en lo relativo al bachillerato de personas adultas, sin perjuicio de lo que establece la disposición transitoria segunda de este decreto.  
3. En todo lo que afecta a la jornada de la etapa de bachillerato, queda derogada la Orden de 11 de junio de 1998, de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, por la que se establecen los criterios generales por los que se ha de regir el calendario escolar para todos los centros educativos de la Comunitat Valenciana que imparten enseñanzas de Educación Infantil, Educación Primaria, Educación Secundaria Obligatoria, Formación Profesional, Bachillerato, Enseñanzas Artísticas y Enseñanzas de Idiomas.  
4. Queda derogada la Orden 19 de junio de 2009, de la Conselleria de Educación, por la que se regulan la organización y el funcionamiento del Bachillerato diurno, nocturno y a distancia en la Comunitat Valenciana, sin perjuicio de lo establecido en la disposición transitoria cuarta de este decreto.  
5. Queda también derogada cualquier otra norma de rango igual o inferior en aquello que se oponga a lo que establece este decreto.  
  
  
DISPOSICIONES FINALES  
  
Primera. Aplicación y desarrollo  
1. Se autoriza a quien ejerza la titularidad de la conselleria competente en materia educativa a dictar todas las disposiciones que sean necesarias para la aplicación y el desarrollo de lo que dispone este decreto.  
2. Se faculta a la persona titular de la Secretaría Autonómica de Educación para dictar las resoluciones e instrucciones necesarias que requiera el desarrollo y la aplicación de este decreto y se la autoriza para la modificación de los anexos VII, VIII, IX, X y XI, los cuales no tienen rango reglamentario.  
  
Segunda. Calendario de implantación  
El calendario de aplicación de lo que establece este decreto es el siguiente:  
El año académico 2022-2023 se implantará la nueva ordenación de las enseñanzas de bachillerato en el primer curso.  
El año académico 2023-2024 se implantará la nueva ordenación de las enseñanzas de bachillerato en el segundo curso.  
  
Tercera. Entrada en vigor  
Este decreto entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
València, 5 de agosto de 2022,  
  
El president de la Generalitat,  
XIMO PUIG I FERRER  
  
La consellera de Educación, Cultura y Deporte  
RAQUEL TAMARIT I IRANZO



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI