Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6312, del 16-07-2010 (2010/8076)

RESOLUCIÓ de 8 de juliol de 2010, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Sant Joan de Moró, Massalavés, Onda, Castellfort, Cinctorres i Portell de Morella.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6312

Data del DOGV
:   16-07-2010

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2010/8076

CVE


Data del document
:   08-07-2010

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Massalavés](javascript:void(0))
    * [Castellfort](javascript:void(0))
    * [Onda](javascript:void(0))
    * [Cinctorres](javascript:void(0))
    * [Portell de Morella](javascript:void(0))
    * [Sant Joan de Moró](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 8 de juliol de 2010, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Sant Joan de Moró, Massalavés, Onda, Castellfort, Cinctorres i Portell de Morella. [2010/8076]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 165/07-AIA Sant Joan de Moró, 166/06-AIA Massalavés, 200/07-AIA Onda, i 204/07-AIA Castellfort, Cinctorres, Portell de Morella.  
València, 8 de juliol de 2010.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 165/2007 - AIA  
Títol: indústria ceràmica  
Promotor: Azulejos y Pavimentos, SA  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental  
Localització: Carretera CV-160 km 7,5. Sant Joan de Moró (Castelló)  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
Azulejos y Pavimentos, SA, és una indústria dedicada a la fabricació de productes ceràmics. Es tracta d'una planta existent i en funcionament situada a Sant Joan de Moró, a Castelló, que presenta el projecte amb la finalitat d'obtenir l'autorització ambiental integrada.   
Es produiran modificacions en les instal·lacions, si bé això no derivarà en un augment de la capacitat de producció de la planta. L'empresa disposa de quatre forns autoritzats, la recent posada en funcionament del tercer forn produirà una modificació de les instal·lacions de manera immediata (instal·lació immediata). En un futur, quan siga posat en funcionament el quart forn, haurà de produir-se una nova modificació de les instal·lacions (instal·lació futura).  
L'empresa sol·licita l'autorització ambiental integrada per al conjunt de les fases descrites en el paràgraf anterior.   
La indústria se situa al municipi de Sant Joan de Moró, a Castelló, a la carretera CV-160 al km 7,5, en sòl qualificat com a industrial pel Pla general d'ordenació urbana, i compleix les determinacions que el pla general preveu respecte d'això, segons l'informe favorable de compatibilitat urbanística emés per l'Ajuntament de Sant Joan de Moró.   
L'accés a les instal·lacions es realitza directament des de la carretera CV-160. Disposa de subministrament d'energia elèctrica i gas natural. El proveïment d'aigua es realitza des de pou propi per a l'ús industrial i des de la xarxa general per a l'ús humà. No hi ha xarxa de drenatge ni de sanejament en les voltants de l'empresa.  
Característiques més rellevants de l'activitat  
El procés productiu dut a terme és la fabricació de revestiments ceràmics per bicocció. Partint d'argiles atomitzades adquirides a l'exterior es realitzen els processos de premsatge, assecatge, esmaltatge, cocció en dues fases, classificació i envasament del producte acabat.  
Fins a l'actualitat s'ha utilitzat el procés de bicocció, en un futur hi ha la possibilitat que es canvie al procés de monococció. A l'hora d'avaluar seran tingudes en compte les dues situacions i es considerarà la instal·lació futura.  
La capacitat actual de producció de la planta és de 3.795.000 m²/any (6.500 m²/dia, considerant 330 dies de treball anual) si el procés es realitza mitjançant bicocció; si es produïra mitjançant monococció, la capacitat actual de producció seria de 6.624.420 m²/any. La capacitat total de la planta considerant la instal·lació futura és de 4.950.000 m²/any en el cas de produir mitjançant bicocció, i de 9.166.740 m²/any si el procediment emprat és la monococció.  
Les matèries primeres del procés i el consum estimat d'aquestes per a la instal·lació futura que es pretén legalitzar són:  
  
Consideracions ambientals  
Azulejos y Pavimentos, SA, és una empresa que es troba en funcionament en l'actualitat, com ja s'ha explicat anteriorment. En un futur es posarà en funcionament un quart forn per la qual cosa, l'avaluació es realitza sobre les dades estimades per a la instal·lació futura.  
Derivats dels processos i les instal·lacions propis de la fabricació de productes ceràmics es generen una sèrie d'afeccions ambientals com ara emissions a l'atmosfera, sorolls i vibracions, abocaments, producció de residus, contaminació del sòl, consum de matèries i energia.  
La qualitat de l'aire és un dels factors ambientals que pot veure's més afectat, sobretot tenint en compte la concentració d'empreses del mateix tipus a la zona. La indústria s'inclou en el grup B de l'annex II, del Decret 833/1975, com a potencialment contaminant de l'ambient atmosfèric. Les emissions a l'atmosfera es generaran en un total de 47 focus previstos, en l'actualitat 29 es troben en funcionament, la major part d'aquests són aspiracions, forns de fusió i assecadores. Aquestes emissions són expulsades a l'atmosfera a través de xemeneies si bé prèviament s'hi apliquen diverses mesures per a disminuir-ne la incidència ambiental.  
Com a mesura preventiva emprada per a minimitzar emissions la indústria esmenta la neteja interior i exterior i el manteniment adequat de la maquinària.  
Com a mesures correctores s'apliquen sistemes d'aspiració de partícules de pols i esmalt, cabines per a l'aplicació de l'esmalt i filtres de mànegues a les instal·lacions de captació de pols. A més s'assenyala la utilització de gas natural amb excés d'aire com a combustible, es garanteix d'aquesta manera la combustió completa i s'hi evita la contaminació.  
En els càlculs de l'alçària de les xemeneies, es prenen com a dades de concentracions els valors límit proposats en el projecte, aquests són:  
  
El resultat dels càlculs indica que no es compleix l'existència de l'impuls vertical convectiu mínim necessari per a tots els contaminants, de manera que tots els focus de la indústria (existents i nous) han disposar de xemeneia amb tir forçat.  
Així mateix s'indica que la situació de la indústria, allunyada d'edificis de gran alçària i amb un gran radi lliure a l'entorn d'aquesta, l'alçària real de les xemeneies i el tir forçat que hi ha a totes garanteix la correcta dispersió dels contaminants.   
En la documentació presentada no queda clarament descrit quins elements estan en l'actualitat instal·lats, ja que diferencia entre quatre situacions possibles. En els plànols de focus d'emissió es detecta que el focus 18 es grafia com a element d'instal·lació immediata, mentre que en els resultats de l'estudi d'emissions realitzats per una OCA, es preveu la mesura en l'esmentat focus, la qual cosa indica que en l'actualitat ja està instal·lat.  
L'empresa disposa de dues torres de refrigeració que estan donades d'alta com a instal·lacions generadores d'aerosols amb emissions a l'exterior. S'hi afigen alguns certificats de neteges i desinfeccions químiques dutes a terme al circuit de refrigeració de les premses, a l'aljub i la xarxa d'aigua sanitària.  
El soroll i les vibracions constitueixen una altra de les accions derivades del procés de fabricació que augmenten la contaminació atmosfèrica. Contribueix a la producció d'aquests el fet que l'activitat es trobe qualificada com a molesta en grau 2-3 en el Nomenclàtor d'activitats molestes, insalubres, nocives i perilloses. Els focus principals es localitzen en la maquinària, i s'identifiquen com a més conflictius els que es troben situats en un vial interior per afectar l'empresa limítrofa. Per a evitar aquesta afecció, l'empresa declara haver instal·lat les mesures correctores necessàries perquè els nivells de recepció externs es troben per sota dels establits en la Llei 7/2002, de protecció contra la contaminació acústica.  
D'acord amb el que estipula aquesta llei, s'ha realitzat una auditoria acústica per part d'una entitat col·laboradora, el resultat d'aquesta, segons s'indica en l'estudi d'impacte ambiental, ha sigut favorable.  
L'aigua consumida a la indústria prové de dues fonts: la destinada a l'ús humà procedeix de la xarxa general de proveïment, la destinada a l'ús industrial prové d'un pou amb autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (CHX) per a l'extracció de fins a 6.600 m³/any. L'aigua procedent del pou s'acumula en un dipòsit i se subministra a la planta mitjançant bombament.  
S'ha sol·licitat la concessió d'un volum màxim anual de 371.052 m³/any a la CHX, l'expedient es troba en tramitació en l'actualitat. El volum màxim estimat necessari per a la instal·lació futura en el cas més desfavorable (monococció) és de 264.801 m³/any, per la qual cosa serà necessària l'ampliació de la concessió. En l'actualitat s'està extraient un volum superior al concedit.  
En referència a l'abocament d'aigües, no es disposa de connexió amb xarxa de cap sanejament, de manera que les aigües pluvials són abocades a llit públic (barranc de la Regina i barranc del Manyo) i les residuals tenen distinta destinació segons la procedència d'aquestes. S'indica que no hi ha abassegaments de materials pulverulents en exterior per la qual cosa no es produeixen arrossegaments. No es presenta autorització d'abocament.  
Les aigües residuals sanitàries, de característiques assimilables a les domèstiques, són abocades en dues fosses sèptiques existents. Els llots provinents de les fosses són traslladats per un gestor autoritzat a una EDAR. L'aigua s'acumula en un dipòsit d'aigües residuals industrials i és traslladada, mitjançant un gestor autoritzat, a una planta d'atomitzatge, juntament amb les aigües de neteja dels elements de procés.   
Les aigües utilitzades en el procés de poliment i rectificació són tractades en una depuradora fisicoquímica i recirculades per al mateix ús. La depuradora disposa de dipòsits de decantació i una bassa en què s'acumula l'aigua procedent de la decantació.  
En la declaració anual d'aigües residuals es descriu un punt d'abocament d'aigües residuals situat al magatzem que no es descriu en la memòria de l'estudi d'impacte ambiental. No coincideixen, doncs, ni el nombre de punts ni el tractament indicat.  
Les possibilitats de contaminació del sòl són, bé per abocaments directes, bé per ruptures de la xarxa de sanejament de l'empresa, bé per fuites en els emmagatzemaments d'aigües residuals.  
Les basses i els dipòsits que contenen aigües residuals s'han construït de manera que garanteixen l'estanquitat i impedeixen filtracions d'aigua. La superfície ocupada per l'activitat és de 198.869 m². D'aquesta, aproximadament un 88% està pavimentada. A les zones sense pavimentar no se situen activitats potencialment contaminants del sòl. Les aigües residuals es recullen mitjançant una xarxa estanca de col·lectors que recolzen al subsòl sobre una xicoteta quantitat de formigó i recoberts de llast natural .   
Cal destacar que, si bé a la major part de la parcel·la la vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers és baixa, a la part septentrional de la parcel·la, la zona coincident amb els barrancs i amb la major superfície sense pavimentar, presenta un risc elevat.  
L'empresa es troba inscrita en el Registre de Petits Productors de Residus Tòxics i Perillosos de la Comunitat Valenciana. Es classifiquen, els residus generats, en perillosos i no perillosos, perillosos es declaren 14 tipus i no perillosos 10. Els residus generats en les diverses seccions de la indústria es classifiquen, separen i s'emmagatzemen a l'espera de la corresponent gestió. El temps que els residus romanen a l'empresa no supera els 2 anys en el cas de residus no perillosos i els 6 mesos en el cas de residus perillosos.  
Els aspectes ambientals més destacables de la ubicació de la indústria són la proximitat d'aquesta als barrancs de la Regina i del Manyo, la inexistència de xarxa de sanejament i la sensibilitat del medi receptor pel que fa a emissions atmosfèriques.   
S'observa en els plànols i en l'ortofoto l'existència d'una o mé naus amb la mateixa raó social situades entre el barranc de la Regina i el barranc del Manyo. En cap moment s'indica en la documentació presentada que aquestes naus es troben incloses en l'autorització sol·licitada, la qual cosa comporta que no s'han tingut en compte per a l'avaluació ambiental en aspectes importants com ara abocaments o possibles afeccions a llits  
En les conclusions de la valoració s'indica que amb l'ampliació prevista es pretén, d'una banda, augmentar la capacitat de producció de la planta, i de l'altra actualitzar la maquinària que s'ha quedat obsoleta.  
Atés que en cap moment es parla d'ampliar la superfície de la indústria, no s'inclouen en aquesta declaració les esmentades naus adjuntes.  
Programa de vigilància ambiental  
S'indica que el programa està constituït per un conjunt de controls, mesuraments i anàlisi dels paràmetres que permeten conéixer l'impacte que està suportant el medi i, per tant, la bondat de les previsions efectuades.  
La majoria dels controls relacionats es limiten al compliment de la legislació aplicable. No s'estableixen els mètodes de control, ni els llindars o indicadors de referència, ni les accions derivades de l'obtenció de resultats desfavorables.  
Tramitació administrativa  
Amb data 19 de juliol de 2007 es va rebre escrit de l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Direcció General de Qualitat Ambiental, en què se sol·licita l'avaluació ambiental del projecte, a instàncies de l'empresa Azulejos y Pavimentos, SA; el 31 de juliol de 2007 es va obrir expedient d'avaluació d'impacte ambiental, al qual es va incorporar la documentació que constava en l'expedient 51/2007-CON i la documentació addicional aportada per l'òrgan. Aquesta es compon de:  
- Projecte bàsic d'autorització ambiental integrada i annexos.  
- Estudi d'impacte ambiental.  
- Certificat del tràmit d'informació pública de l'expedient, sense que s'hi hagen rebut al·legacions a aquest.   
- Documentació complementària.  
Afeccions legals  
El projecte està sotmés a la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, segons el subapartat 3.5 (instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada..., amb una capacitat de producció de 75 t/dia...) de l'annex I. La indústria sol·licita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge. Les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus s'atribueixen a la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Altres afeccions considerades són:  
- La fabricació de taulellets i taulells de ceràmica està inclosa com a activitat potencialment contaminant del sòl en l'annex I del RD 9/2005, de 14 de gener.   
- La fabricació de productes d'argila per a la construcció està catalogada com a activitat potencialment contaminant de l'atmosfera, grup B, del Decret 833/1975.  
- L'activitat està sotmesa a la legislació en matèria de residus, en particular, pel que fa a producció de residus i residus d'envasos.  
- Queda sotmesa així mateix a la legislació en matèria de contaminació acústica i en particular, al Decret 266/2004, de 3 de desembre.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que calga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions jurídiques  
L'activitat ha de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb l'apartat l) del grup 4 de l'annex 1 de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental (fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada).  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article cinqué de la Llei 2/1989, de 3 de març, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique l'esmentada Llei.   
L'article 16.2.m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, com també de qualssevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com per particulars al territori de la Comunitat Valenciana.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte d'una indústria ceràmica, promoguda per Azulejos y Pavimentos, SA, situada a la carretera CV-160, km 7,5, terme municipal de Sant Joan de Moró (Castelló), sempre que s'ajuste a la documentació presentada i als condicionants del punt segon.  
Segon  
Se supedita l'autorització de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. S'ha de disposar de les autoritzacions exigides per la legislació sectorial, en particular:  
1.1. Autorització d'abocament a domini públic hidràulic per a l'abocament de les aigües pluvials.  
1.2. Concessió d'aprofitament d'aigua de pou el volum mínim del qual serà el volum requerit amb la capacitat de producció total màxima prevista.  
2. S'ha de presentar la documentació següent:  
2.1. Certificat d'impermeabilitat de la bassa d'abocament d'aigües industrials i de les conduccions.  
3. S'han d'emmagatzemar els esmalts i qualsevol altre tipus de matèries primeres que pogueren generar vessaments en zones preparades, que en permeten la recollida i eviten que puguen ser arrossegades per les aigües de neteja en cas d'abocament.  
4. Les accions derivades del compliment del programa han de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures proposades i la comprovació de l'eficàcia d'aquestes, tal com s'hi indica.  
5. En el moment en què s'instal·le nova maquinària i es trobe equilibrat el funcionament d'aquesta, ja siga en la instal·lació immediata prevista o en la futura, s'ha de realitzar un control de les emissions atmosfèriques i acústiques amb la finalitat de verificar que es continuen complint els límits establits en la legislació vigent o d'adoptar les corresponents mesures respecte d'això. A l'any de funcionament s'ha de realitzar un mesurament d'autocontrol.  
6. S'han d'aplicar tots els condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.  
7. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent que haurà d'establir, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
És tot el que la tècnica que subscriu ha d'informar de la documentació analitzada.   
València, 4 d'octubre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 166/2006-AIA  
Títol: Pla parcial modificatiu del sector núm. 5, sòl urbanitzable industrial de Massalavés   
Promotor: Ajuntament de Massalavés  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Massalavés i DTTH  
Localització: terme municipal de Massalavés  
Descripció del projecte   
Objecte de projecte  
Aquest pla parcial modificatiu pretén canviar la classificació d'un àmbit actualment classificat com a sòl urbanitzable d'ús residencial i no urbanitzable de protecció agrícola en l'homologació global de les normes subsidiàries de Massalavés, aprovades definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme en el 1997, a sòl urbanitzable d'ús industrial, amb ús compatible de magatzems, tot això sense modificar el sòl dotacional previst en el planejament vigent.  
Es defineix una única unitat d'execució que comprén la totalitat de l'àmbit proposat, amb una superfície de 141.985,84 m², situats al nord del municipi, amb els límits del sector següents:  
  
\* \* \* \* \* \* \* \*  
- Al sud, element de xarxa primària, parc i cementeri municipal.  
- Al nord, vial Conchita Ferrer i sector de sòl urbanitzable d'ús terciari.  
- A l'est, antiga carretera N-340 (revertida a l'Ajuntament de Massalavés) o camí Real a Madrid.  
- A l'oest, vial Camí de la Veritat, i sector de sòl urbanitzable d'ús industrial.  
El promotor justifica la ubicació triada per la proximitat d'aquesta amb àrees dedicades a l'habitació o a l'exercici d'activitats industrials, ja que la presència de xarxes de comunicacions viàries comporta necessàriament la connexió directa a les xarxes de subministrament i serveis, i elimina els impactes sobrevinguts de la construcció d'aquestes que caracteritzen els projectes que es realitzen de manera autònoma o aïllada de la resta de desenvolupaments urbans.  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
- Localització  
El sector industrial sotmés a estudi d'impacte ambiental es localitza al terme municipal de Massalavés, al vessant meridional de la província de València, a 38 km de la capital i a 2 d'Alberic. Es troba a una altitud de 28 metres sobre el nivell del mar i el perímetre municipal d'aquest limita pel nord amb Montortal, pel sud amb Alberic, per l'est amb Guadassuar i per l'oest amb la secció denominada la Garrofera i amb el despoblat de Ressalany.  
El sector que s'ha d'estudiar es troba situat al nord del municipi, i topogràficament es pot descriure com a pràcticament pla, amb un lleu pendent d'aproximadament 1,5 m entre el límit oest i est.  
- Planejament proposat  
La fitxa urbanística de la unitat d'execució és la següent:  
Alternatives  
No s'han presentat alternatives del projecte. L'estudi d'impacte ambiental comenta que l'estudi d'alternatives ha observat, entre altres aspectes rellevants, que la comunicació amb altres ciutats pròximes és directa mitjançant les carreteres N-340 i la A-7, que el connecten amb Montortal, Alberic, Guadassuar, Ressalany i la resta de municipis fins a la capital. D'altra banda, es diu que es resolen les connexions viàries amb la xarxa que hi ha i per tant es manté i millora el viari estructural definit per a aquest sector. Per tant, segons el contingut de l'estudi d'impacte ambiental, en l'estudi d'alternatives no s'han tingut en compte les variables ambientals.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 9 de maig de 2006 el Servei Territorial de Planificació i Ordenació del Territori de València va remetre una còpia del document d'estudi d'impacte ambiental, expedient administratiu i projecte relatiu al Pla parcial modificatiu del sector núm. 5 sòl urbanitzable industrial de Massalavés, i s'incoà el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el periòdic Las Provincias, de data 26 de desembre de 2005, i en el DOGV núm. 5161, de 23 de desembre de 2005, amb posterior correcció d'errades inserida en el DOGV núm. 5165, del dia 29 de desembre de 2005.  
3. Resum de les al·legacions  
Durant el període d'informació pública no s'hi van presentar al·legacions, segons consta en els certificats emesos per la secretària general de l'Ajuntament del Massalavés, acompanyat en l'expedient administratiu pel certificat d'aprovació provisional per acord del Ple de data 30 de gener de 2006.  
4. Peticions d'informació o documentació complementària  
En data 26 de juny de 2006 s'emet un requeriment de documentació a fi de completar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental, en el qual se sol·licita la documentació següent:  
- En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, i especialment davant de l'absència d'informació que justifique o no la possible presència de restes arqueològiques a l'entorn de l'actuació, ha d'obtenir-se un informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que l'esmentat informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
- Ha de presentar informe realitzat per l'empresa EPSAR sobre la viabilitat del sistema de sanejament i depuració de l'EDAR d'Alberic per a assumir els cabals generats per l'actuació.   
- Ha de presentar certificat favorable de l'empresa encarregada de la recollida de residus sòlids urbans per a assumir l'increment generat per l'actuació.  
- D'acord amb el punt 4.4 de l'annex A.5 de l'Ordre de 3 de gener de 2005, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'estableix el contingut mínim dels estudis d'impacte ambiental, descripció de les activitats que s'han de desenvolupar en el sector 5 i la classificació d'aquestes d'acord amb les categories o graus d'intensitat relacionats en el Decret 54/1990, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Nomenclàtor d'activitats molestes, insalubres, nocives i perilloses, en compliment del que estableix l'article 1r de la Llei 3/1989, de 2 de maig, sobre activitats qualificades.  
- Ha de presentar autorització de l'empresa Iberdrola Distribución, SAU, com a empresa dedicada a la distribució i transport d'energia elèctrica, per al soterrament i adequació de les línies de mitjana tensió que travessen el sector.  
En contestació a aquest requeriment de documentació, l'Ajuntament de Massalavés, com a promotor de l'actuació, presenta en data 31 de juliol de 2006 la documentació següent:  
- Escrit de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, datat el 7 de desembre de 2005, en el qual s'expressa que després de la prospecció arqueològica realitzada dins de l'àmbit del sector núm. 5 de Massalavés no s'han localitzat restes de cultura material antiga ni de jaciment arqueològic, i és nul·la la incidència sobre el patrimoni paleontològic, etnològic i arquitectònic.  
- Els dos informes sol·licitats a l'empresa EPSAR sobre la viabilitat del sistema de sanejament i depuració de l'EDAR d'Alberic per a assumir els cabals de l'actuació han sigut remesos al servei de planejament que instrueix l'expedient d'aprovació del pla.  
- Còpia de la sol·licitud de certificat favorable de l'empresa GIRSA encarregada de la recollida dels residus sòlids urbans. Quan es reba la contestació a l'esmentada sol·licitud es remetrà aquesta.  
- S'adjunta còpia de la fitxa de zona i el text de l'article 12 de les normes subsidiàries referides als usos permesos, compatibles i prohibits.  
En data 9 d'agost de 2006, l'Ajuntament de Massalavés remet informe emés per GIRSA relatiu al Pla parcial sector núm. 5 sòl urbanitzable industrial de Massalavés, per a la unió d'aquest a la documentació de l'estudi d'impacte ambiental.  
En data 14 de setembre de 2006 s'emet el segon requeriment de documentació a fi de completar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental, en el qual se sol·licita la documentació següent:  
- D'acord amb l'article 18 del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), ha de presentar estudi d'inundabilitat aprovat per la Conselleria competent en matèria d'ordenació del territori, amb un informe previ de l'organisme de conca competent.  
- L'esmentat estudi d'inundabilitat ha d'analitzar la incidència que poden tenir les conques subsidiàries del Xúquer que poden afectar l'àmbit d'actuació, fet que, d'altra banda, sí recull el PATRICOVA.  
- En l'estudi hauran de preveure's totes les infraestructures que hi ha i justificar que amb l'actuació urbanística no es produeix un increment significatiu del risc d'inundació que poguera afectar tercers aliens al desenvolupament previst.  
En data 22 de setembre de 2006, la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València remet informe emés per l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals (EPSAR) relatiu al Pla parcial modificatiu del sector 5 de sòl urbanitzable industrial de Massalavés, per a la unió d'aquest a l'estudi d'impacte ambiental  
En data 2 d'abril de 2007 l'Ajuntament rep l'Estudi de concreció del risc d'inundació al sector industrial núm. 5 de Massalavés.  
Sol·licitud d'informes sectorials  
En l'expedient incoat s'inclouen els següents informes sol·licitats durant la tramitació del pla parcial:  
1. El Servei d'Ordenació Territorial de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial, de 21 de juliol de 2006, emet un informe amb relació al risc d'inundació del Pla parcial modificatiu del sector industrial núm. 5 de Massalavés (València), el qual informa del següent:  
«Vista la documentació aportada pel Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, s'emet el següent informe:  
- L'homologació global del municipi classifica el sòl inclòs en el sector com urbanitzable d'ús residencial i com a no urbanitzable de protecció agrícola.  
- L'àmbit d'actuació urbanística es troba afectat per risc d'inundació 5 del PATRICOVA.  
- L'article 22.1 de la normativa del PATRICOVA estableix que el sòl no urbanitzable afectat per risc d'inundació no pot ser objecte de reclassificació com a sòl urbà o urbanitzable.  
- L'estudi elaborat pel CEDEX per encàrrec de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer es basa en el Pla global enfront de les inundacions a la ribera del Xúquer, està fet a escala 1:2000, delimitant amb més precisió la zona de risc que la realitzada en el PATRICOVA, i tal com ho estableix l'article 15 de la normativa del Pla, els riscos d'inundació s'han de determinar a partir d'estudis oficials i plans aprovats per la Generalitat o per un organisme de conca.  
- Convé precisar que l'estudi del CEDEX, encara que sí que ha tingut en compte els cabals de barrancs i rius afluents, com ara el barranc de Benimodo, riu Verd i riu Magre, per a la determinació del risc, no ha previst en la cartografia els riscos de les conques subsidiàries del Xúquer, per la qual cosa el Pla parcial modificatiu del sector industrial núm. 5 ha d'analitzar en el preceptiu estudi d'inundabilitat les conques que, com les esmentades, poden afectar l'àmbit del sector.»  
2. El Servei d'Ordenació Territorial de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial, de 14 de desembre de 2006, que emet 2n informe en relació amb el risc d'inundació del Pla parcial modificatiu del sector industrial núm. 5 de Massalavés (València), el qual informa del següent:  
«Vist el primer informe emés pel Servei d'Ordenació Territorial el 21 de juliol de 2006, a petició del Servei d'Avaluació Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge, en el qual es fan les observacions següents:  
- L'homologació global del municipi classifica el sòl inclòs en el sector com a urbanitzable d'ús residencial i com a no urbanitzable de protecció agrícola.  
- L'àmbit de l'actuació urbanística es troba afectat per risc d'inundació 5 del PATRICOVA.  
- L'article 22.1 de la normativa del PATRICOVA estableix que el sòl no urbanitzable afectat per risc d'inundació no pot ser objecte de reclassificació com a sòl urbà o urbanitzable.  
- L'estudi elaborat pel CEDEX per encàrrec de la Cartografia Hidrogràfica del Xúquer es basa en el Pla global enfront de les inundacions a la ribera del Xúquer; està fet a escala 1:2000; delimita amb més precisió la zona de risc que la realitzada en el PATRICOVA, i tal com estableix l'article 15 de la normativa del pla, els riscos d'inundació s'han de determinar a partir d'estudis oficials i plans aprovats per la Generalitat o per un organisme de conca.  
- Convé precisar que l'estudi del CEDEX, encara que sí que ha tingut en compte els cabals de barrancs i rius afluents, com ara el barranc de Benimodo, riu Verd i riu Magre, per a la determinació del risc, no ha previst en la cartografia d'aquest els riscos de les conques subsidiàries del Xúquer, per la qual cosa el Pla parcial modificatiu del sector industrial 5 ha d'analitzar en el preceptiu estudi d'inundabilitat d'aquelles conques que, com les mencionades, poden afectar l'àmbit del sector.  
Vist l'escrit remés el 23 de novembre de 2006 per l'Ajuntament de Massalavés en contestació a l'escrit del Servei d'Avaluació Ambiental, en el qual justifica la innecessarietat de realitzar un estudi d'inundabilitat.  
Vist que el risc d'inundabilidad del sector desapareix en la cartografia elaborada pel CEDEX i que la petició d'un estudi d'inundabilitat, per les raons exposades en l'anterior informe, només seran aplicables en el supòsit de continuar mantenint el sector o part d'aquest la condició d'inundable, estimem, per tot això, que ha d'aplicar-se el que estableix l'article 15 de la normativa del pla, per la qual cosa l'àmbit del sector industrial núm. 5 de Massalavés no té la condició d'inundable als efectes del PATRICOVA.»  
3. La directora general d'Ordenació del Territori, de data 2 d'octubre de 2007, emet el 3r informe amb relació a l'estudi d'inundabilitat del Pla parcial modificatiu del sector industrial núm. 5 de Massalavés (València), en el qual resol el següent:  
«... Aprovar l'estudi d'inundabilitat per al desenvolupament del Pla parcial modificatiu del sector industrial núm. 5 de Massalavés, en considerar-se suficientment complides les previsions contingudes en el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).»  
4. El Servei de Suport Tècnic de l'Àrea d'Urbanisme de la Direcció General d'Ordenació del Territori, de 22 de desembre de 2006, emet informe sobre l'estudi de paisatge del Pla parcial modificatiu del sector 5 sòl urbanitzable industrial de Massalavés (València), el qual conclou el següent:  
«...En conclusió, cal informar que: l'objecte d'aquest informe és el Pla parcial modificatiu del sector 5 sòl urbanitzable industrial del terme municipal de Massalavés, el tràmit d'informació pública del qual va concloure amb anterioritat a l'entrada en vigor de la LUV, 1 de febrer de 2006, per tant, de conformitat amb l'anteriorment assenyalat, no li és exigible l'estudi d'integració paisatgística, sense perjudici que, tal com s'ha indicat anteriorment, el paisatge ha d'actuar com a criteri condicionant.  
Per això, s'emet aquest informe en contestació a la sol·licitud d'aqueix Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial, i s'assenyala que per la data d'informació pública de l'expedient de referència no cal que s'acompanye d'instrument de paisatge, per la qual cosa no cal emetre un informe respecte d'això per aquest Servei.»  
5. Informe de la mercantil Gestión Integral de Residuos Sólidos, SA (GIRSA), que actualment gestiona la recollida i tractament dels residus generats a Massalavés, sobre la disponibilitat del servei de recollida de RSU per al sector 5, sòl urbanitzable industrial de Massalavés, de data 27 de juliol de 2006. En el qual s'emet el certificat de suficiència i capacitat de la gestió de residus sòlids urbans (codi CER 20 03 01) de Massalavés, com a direcció facultativa de la planta de tractament que rep els RSU procedents de la localitat de referència. L'informe afig que «els residus seran tractats a la planta de tractament de Guadassuar fins que entre en funcionament el pla zonal X, XI i XII a què pertany el municipi de Massalavés, moment en el qual tots els RSU seran rebuts i tractats a la instal·lació de gestió corresponent a l'esmentat pla zonal.»  
6. Informe de l'Empresa General Valenciana del Agua, SA (Egevasa), com a empresa concessionària del servei domiciliari d'aigua potable, sobre la disponibilitat de recursos hídrics per als usos previstos al sector 5, urbanitzable industrial de Massalavés, de data 22 de maig de 2006, en el qual s'informa que:  
«A la vista de la correcció realitzada pel promotor sobre els cabals necessaris per a proveir les noves zones industrials, aquests queden de la manera següent:  
Sector núm. 5 ............0, 047 l/s equivalents a .......... 4, 06 m³/dia  
Sector núm. 6.............0, 066 l/s equivalents a .......... 5, 70 m³/dia  
Suma . ........ 9, 76 m³/dia   
Aquest increment previst de cabal sí que és perfectament assumible pel proveïment en alta a Massalavés, sempre que s'adeqüen, en cas de ser necessari, les xarxes actuals amb els augments de diàmetres i esteses per a arribar a les noves zones urbanístiques.»  
7. Informe de l'Entitat de Sanejament d'Aigües, EPSAR, sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració d'Alberic-Massalavés-Benimuslem per a admetre els cabals d'aigües residuals generats per sector industrial núm. 5 del municipi de Massalavés, de data 12 de juliol de 2006, el qual conclou el següent:  
«Pel que assenyala anteriorment, i per al cas en què l'urbanitzador responsable del desenvolupament urbanístic decidisca no resoldre el sanejament i la depuració de les aigües residuals generades per les seues actuacions mitjançant la construcció d'una EDAR pròpia i haja de sol·licitar, en un futur, la connexió a un sistema públic de sanejament i depuració, aquesta Entitat de Sanejament d'Aigües informa la viabilitat del tractament en l'EDAR d'Alberic-Massalavés-Benimuslem de les aigües residuals generades pel sector industrial núm. 5 de Massalavés (València) sempre que es complisquen els condicionants següents:...»  
Afeccions legals  
1. Després de la consulta de les cartografies temàtiques i els estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, PGOF i xarxa Natura, no s'han detectat afeccions sobre l'àrea d'estudi.   
2. PATRICOVA  
Després de consultar la cartografia temàtica d'ordenació del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), l'àmbit de l'actuació es veu afectat parcialment per risc d'inundació nivell 5 la qual cosa comporta una freqüència d'aparició d'entre 100 i 500 anys i un calat superior a 0, 8 m.   
3. Llits o barrancs  
Dins de l'àmbit d'actuació del pla parcial, no hi ha llits o barrancs entesos com a tals que es pugen entendre subjectes al que disposa la Llei 25/1998, de 2 d'agost, d'aigües, i el Reial decret 1849/1986, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic.  
4. Infraestructures de transport   
El sector es veu afectat pel transcurs del vial Camí de la Veritat i l'antiga carretera nacional N-340 (revertida a l'Ajuntament). Han de respectar-se les zones de protecció i de domini públic per afecció de vials exposats en la Llei 6/1991, de 27 de març, de carreteres de la Comunitat Valenciana, com també la Llei 14/2005, de 23 de desembre, de mesures fiscals, de gestió financera i administrativa, i d'organització de la Generalitat Valenciana.  
5. Infraestructures de tranport energètic  
Hi ha una línia aèria d'alta tensió de 220 kV, que travessa el sector de manera transversal a la part nord i una altra línia aèria de mitjana tensió 20 kV que es pretén soterrar al marge nord del sector, amb la qual cosa s'ha d'aplicar el que estableix la Llei 54/1997, de 27 de novembre, del sector elèctric i el Reial decret 3151/68, de 28 de novembre, pel qual s'aprova el Reglament d'alta tensió, com també l'Ordre de 27 de març de 1991, sobre extensió de xarxes elèctriques.  
6. Camins ramaders  
Dels quatre camins ramaders que travessen el municipi cap es troba dins de l'àmbit d'actuació.   
7. Patrimoni  
No consta en l'expedient l'informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
Consideracions ambientals  
1. La unitat de paisatge concreta en la qual s'engloba l'actuació es defineix com un paisatge agrícola, altament antropitzat, que conforma la transició entre la unitat de paisatge agrícola i la unitat de paisatge antropizat definit pel mateix nucli urbà de Massalavés.  
Aquesta unitat es caracteritza per presentar una estructura vegetal de caràcter antròpic, composta principalment per camps de cítrics, i s'intercalen entre aquests alguns espais dedicats al cultiu d'espècies típiques d'horta. La vegetació que acompanya aquests cultius formen comunitats edàfiques de caràcter nitròfil. Les activitats d'adobament d'aquests cultius afavoreixen la proliferació d'espècies vegetals que posseeixen una afinitat per aquests medis, i constitueixen comunitats arvenses de males herbes associades.  
La fauna que hi ha a la zona consisteix bàsicament en avifauna i xicotets rosegadors i rèptils. Es tracta d'espècies associades a cultius, amb una marcat caràcter antropòfil.   
La zona d'actuació es troba sobre sòls fluvisols formats per materials detrítics quaternaris d'origen al·luvial, concretament llims d'inundació, dipòsits formats històricament per les crescudes del riu Xúquer. Els sòls es caracteritzen per ser de grossària alta, pedregositat mitjana o baixa. Aquestes característiques confereixen a aquests terrenys una vulnerabilitat a la contaminació de l'aqüífer alta, per la qual cosa s'ha de tenir especial atenció al sistema de depuració de les aigües del sector, com també a les mesures de protecció contra abocaments accidentals i incontrolats al sòl o subsòl que es puguen produir.  
Es determina el clima de la zona com a mesomediterrani, concretament pertanyent al clima litoral septentrional amb temperatures suaus i una precipitació mitjana anual al voltant dels 600 mm.  
Segons la cartografia del COPUT, el risc de l'erosió actual en l'àmbit d'estudi és molt baix i no hi ha cap risc de lliscament.   
Pel que fa a la qualitat de l'ambient atmosfèric a la zona, el sector es troba en un entorn d'ús industrial i s'envolta d'espais d'ús terciari i industrial, amb la qual cosa, la interacció de les activitats que s'han d'implantar no ha de comportar un increment dels nivells acústics capaços d'afectar els esmentats espais limítrofs.  
Les zones verdes se situen als extrems nord i sud, en contacte amb la xarxa primària que hi ha, i es crea un filtre entre el sòl urbà i el nou sector, una ampliació del parc de la xarxa primària del municipi que hi ha a la vora del cementeri municipal.  
2. L'àmbit de l'actuació es veu afectat parcialment per risc d'inundació nivell 5, derivat de la influència del riu Xúquer, segons la consulta realitzada a la cartografia temàtica d'ordenació del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).   
En l'informe, citat anteriorment, de la directora general d'Ordenació del Territori, de data 2 d'octubre de 2007, es fa constar l'existència d'informe de la Divisió de Recursos Hidràulics de la Conselleria d'Infraestructures i Transports sobre l'estudi d'inundabilidad referenciat, en el qual s'emet informe favorable l'estudi d'inundabilitat, a l'efecte de reclassificació urbanística del sòl en l'àmbit del sector. També consta l'existència d'informe de l'organisme de conca competent en què es considera exempta de risc la major part del terme municipal, i que conclou amb una taca d'inundació de menor extensió que l'obtinguda en el PATRICOVA.  
Del resultat de l'aprovació de l'estudi d'inundabilitat es dedueix la inexistència de risc d'inundació en l'àmbit del sector 5.  
El drenatge de les aigües pluvials ha de complir l'article 34 de la normativa del PATRICOVA.  
La ubicació del sector proposat és limítrofa pel sud amb el cementiri municipal, la qual cosa comporta l'obtenció d'informe de la Conselleria de Sanitat, ja que la nova ordenació afecta directament les condicions d'emplaçament del cementiri, tot això, de conformitat amb l'article 45 del Decret 39/2005, de 25 de febrer, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament pel qual es regulen les pràctiques de policia sanitària mortuòria en l'àmbit de la Comunitat Valenciana.  
3. Explotació dels recursos naturals  
Proveïment d'aigua potable   
L'àmbit d'actuació es troba pròxim a una zona consolidada del municipi i disposa de la majoria de serveis i infraestructures de proveïment, encara que molts d'aquests s'han d'adaptar i completar al nou ús.  
Per al subministrament d'aigua al sector, el projecte planteja realitzar la connexió amb la xarxa d'infraestructura de proveïment que hi ha, i és de fàcil accés pel viari perimetral que hi ha i que disposa d'aquests serveis. La xarxa de reg també connectarà la xarxa d'aigua potable.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental el proveïment d'aigua potable a la localitat de Massalavés està gestionat per l'empresa Egevasa. Segons les dades extretes de l'informe de l'esmentada mercantil, el cabal necessari per a proveir la nova zona industrial és de 4,06 m³/dia, i indica que l'esmentat increment previst és perfectament assumible pel proveïment en alta a Massalavés, sempre que s'adeqüen, si cal, les actuals xarxes amb els augments de diàmetres i esteses.  
No obstant això, cal ajustar-se al que indica el preceptiu informe de Confederació Hidrogràfica del Xúquer regulat en l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
Aigües residuals  
La xarxa de clavegueram municipal que hi ha circula limítrofa al sector per l'oest mitjançant el carrer de la Veritat i pel nord per l'avinguda Conchita Ferrer. El sector projectat disposarà d'una xarxa de clavegueram a la qual totes les indústries han d'estar connectades i que connectarà, al seu torn, amb la xarxa municipal, per al posterior tractament d'aquesta a l'EDAR d'Alberic. Segons l'informe de l'EPSAR de data 11 d'abril de 2006, l'esmentada EDAR té capacitat suficient per a assumir els increments generats per l'actuació existent, que s'estimen en 142 m³/dia.  
A fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent, l'urbanitzador ha d'instal·lar, abans del punt de connexió, una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments editat per l'EPSAR, dotada a més de guies per a la instal·lació d'una arqueta de bagants que permeta la desconnexió de l'abocament.  
Residus  
Els residus sòlids urbans generats per la població de Massalavés són recollits i gestionats per l'empresa GIRSA. Aquesta empresa emet un informe en el qual comunica que tractarà els residus sòlid urbans generats a la planta de tractament de Guadassuar, amb capacitat suficient per a aquest fi, fins que entre en funcionament el pla zonal X, XI i XII al qual pertany el municipi de Massalavés, moment en el qual tots els RSU seran rebuts i tractats a la instal·lació de gestió corresponent a l'esmentat pla zonal.  
4. En la documentació presentada s'adjunta estudi del paisatge, estudi acústic i estudi arqueològic  
Respecte a l'estudi del paisatge, la conclusió que s'extrau de la valoració de l'impacte que la proposta produirà respecte a la qualitat del paisatge i respecte a la fragilitat visual és que l'espai que s'ha d'ocupar es troba alterat en origen, i mostra una qualitat estètica i un fons escènic degradat pels usos prèviament instal·lats a l'entorn i per l'alta densitat d'infraestructures de comunicacions que hi ha. Les condicions de fragilitat no limiten la implantació de l'ús projectat. S'estimen adequades les valoracions obtingudes en l'estudi del paisatge per al projecte referenciat.  
Respecte als resultats de l'estudi acústic obtinguts mitjançant la realització d'una sèrie d'anàlisis determinats pel Decret 266/2004, estableixen una avaluació de la influència previsible del pla parcial i s'estima que no generarà afeccions de caràcter acústic i tampoc amb caràcter extern a aquest; únicament en la fase d'execució de les obres d'urbanització es poden produir afeccions de caràcter temporal. En la fase de funcionament, les mesures proposades estan encaminades a la limitació estricta de la velocitat entre 30 i 50 km/hora, bé mitjançant la instal·lació de passos o guals bé amb l'adequació del paviment en instal·lar solucions d'alta absorció acústica. S'estimen oportunes les valoracions i les mesures plantejades en l'estudi acústic del projecte referenciat.  
Respecte a l'estudi d'impacte arqueològic, conclou dient que no s'hi han localitzat restes d'entitat, per la qual cosa no es pot especificar cap afecció sobre el patrimoni arqueològic o etnològic. No obstant això, serà l'informe d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, el que determine la no-afecció del projecte.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 16.2.m) del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Pla parcial modificatiu del sector núm. 5, sòl urbanitzable industrial de Massalavés, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i supeditat al compliment dels condicionants establits en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, i especialment davant de l'absència d'informació que justifique o no la possible presència de restes arqueològiques a l'entorn de l'actuació, ha d'obtenir-se un informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que l'esmentat informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
2. L'urbanitzador responsable del desenvolupament urbanístic ha de garantir l'aplicació dels paràmetres d'abocament que estableix el model d'ordenances d'abocament de l'entitat de sanejament, respecte als abocaments de les aigües residuals de les indústries que s'instal·len al polígon industrial abans de realitzar connexió amb la xarxa pública de sanejament i depuració. S'han d'assumir, a més, els condicionants més restrictius que s'hi hagen establit per al bon funcionament de l'EDAR d'Alberic.  
3. A fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent, l'urbanitzador ha d'instal·lar, abans del punt de connexió, una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments editat per l'EPSAR, dotada, a més, de guies per a la instal·lació d'una arqueta de bagants que permeta la desconnexió de l'abocament.  
4. Les edificacions han d'adoptar les mesures reflectides en els articles 27, 26.5 i 34 del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació de la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
5. L'Ajuntament ha d'exigir a l'agent urbanitzador, després de la realització de les obres, els certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
6. La xarxa d'aigües pluvials ha de travessar un separador de greixos, olis i sòlids en suspensió abans de l'abocament.   
7. En el cas que les construccions afecten els serveis i infraestructures de reg, serà necessària la reposició. S'ha de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tinguen una funcionalitat més enllà dels límits d'aquest. Qualsevol desviació o alteració de les esmentades instal·lacions ha de disposar de l'autorització de la comunitat de regants o de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, la qual determinarà la manera en què s'han de dur a terme les actuacions proposades.   
8. Cal atenir-se a les limitacions dels usos del sòl i activitats a les zones contigües a la carretera N-340, com també a la servitud, afecció i línia de limitació a l'edificació, que s'estableixen en la Llei 6/1991, de 27 de març, de carreteres de la Comunitat Valenciana.  
9. Durant la fase d'execució, s'ha de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinària d'obra, i indicar, si és el cas, el lloc on s'han de dur a terme les labors de neteja i manteniment d'aquesta. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles han de ser degudament gestionats per un taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat, s'ha d'exigir a les empreses els certificats que acrediten el lliurament dels residus generats a empreses gestores autoritzades.  
10. Durant la fase d'execució, s'ha de preveure i identificar una zona per a l'abassegament dels materials que s'han d'emprar en les obres d'urbanització i edificació, i s'ha d'evitar l'ocupació dels terrenys limítrofs.  
11. Per a l'adequació de la zona verda s'ha d'utilitzar terra adequada, en cap cas residus, i espècies vegetals autòctones que no requerisquen gran quantitat d'aigua per a la subsistència. Les esmentades espècies han d'emprar-se igualment en la restauració dels possibles talussos naturals que s'executen amb motiu de la urbanització.  
12. En el cas que els cultius limítrofs es vegen afectats durant les obres d'edificació, s'han de realitzar els treballs de restitució de la situació original d'aquests.  
13. Per a les línies elèctriques que creuen el sector, haurà d'atendre's, pel que fa a les distàncies mínimes a edificacions, construccions i zones urbanes, al que disposa la Llei 54/1997, de 27 novembre, del sector elèctric, com també al Reglament de línies elèctriques d'alta tensió i a la resta de legislació que hi siga d'aplicació.  
Haurà d'estudiar-se la possibilitat de desviar o soterrar aquestes línies elèctriques al pas d'aquestes per la zona d'estudi.  
14. En el pla de vigilància s'ha d'establir que no es donaran noves llicències d'activitat si això comporta:  
- Una demanda d'aigua potable tal que supere els volums d'aigua que garanteix, en data de hui, el proveïment, sempre que no s'aporte, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, mitjançant informe favorable de l'organisme de conca competent o entitat col·laboradora autoritzada, l'existència d'aigua potable en quantitat i qualitat suficient per als usos previstos en l'ordenació del pla parcial, segons les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afecció o menyscabament a altres usos que hi ha legalment implantats.  
- El cabal previst d'aigües residuals siga superior a la capacitat de l'EDAR d'Alberic.  
15. De conformitat amb l'article 45 del Decret 39/2005, de 25 de febrer, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament pel qual es regulen les pràctiques de policia sanitària mortuòria en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, ha d'obtenir informe de la Conselleria de Sanitat relatiu a la ubicació del sector respecte a l'emplaçament del cementeri.  
16. Es prohibeix, explícitament, la instal·lació d'indústries previstes en l'annex I del Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la llista d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.  
Tercer  
Es notifica a les personess interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
València, 18 d'octubre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 200/07-AIA  
Promotor: Atomix, SA  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge  
Objecte del projecte: autorització ambiental integrada per a la fabricació d'argiles atomitzades  
Localització: carrer Navarra, núm. 4, polígon industrial el Colador, Onda (Castelló)  
Ref. òrgan substantiu: 274/06 IPPC SClCo/VCP  
Descripció del projecte  
Descripció de les característiques del projecte  
Les instal·lacions d'Atomix, SA, se situen al carrer Navarra, núm. 4 del polígon industrial el Colador, al municipi d'Onda (Castelló). Produeixen argiles atomitzades per a la indústria ceràmica.  
La fabricació d'argiles atomitzades és una activitat sotmesa a avaluació d'impacte ambiental, ja que està catalogada en l'annex I, grup 4, lletra l, de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental.  
La superfície del terreny construït és de 16.380 m², sobre un solar de 81.760 m². La qualificació urbanística del sòl és d'ús industrial.   
Les matèries primeres que intervenen són les argiles procedents de les explotacions mineres, els additius minerals (feldespats, arenes, carbonats i caolí) i l'aigua.   
Una part de l'aigua que es consumeix procedeix de dos pous d'aigua subterrània situats dins del recinte, que disposen d'una concessió de cabal total màxim anual de 237.600 m³; la resta són entrades d'aigües residuals industrials procedents d'altres societats (compostes per aigua i llots en suspensió) que es dediquen a la fabricació de paviments ceràmics, de les quals, Atomix, SA n'és el gestor autoritzat.  
Procés industrial de fabricació  
El procés de fabricació s'inicia amb la recepció dels camions que transporten argiles des de les pedreres fins a la zona d'abassegaments, on es descarreguen agrupades en piles segons les propietats d'aquestes.  
Les argiles es carreguen de les diverses piles en les proporcions adequades i alimenten els molins, on es molen per via humida. El producte que s'obté és una suspensió aquosa de les argiles, denominada barbotina.  
La barbotina es polvoritza en xicotetes gotes dins d'un corrent de gasos calents generats per la combustió del gas natural, les gotetes en suspensió perden aigua fins a convertir-se en partícules d'argila d'humitat adequada; aquest tipus d'assecatge es denomina atomització.  
L'energia del gas natural cremat s'empra per a generar energia elèctrica en una turbina.  
Les emissions atmosfèriques ixen a l'exterior per 8 xemeneies, procedeixen de la combustió del gas natural i gasoil i, a més, de l'aspiració de la zona de descàrrega de les sitges, de la zona de mòlta i dels atomitzadors 1 i 2.  
Els residus procedents de la mòlta, la neteja de les instal·lacions, les bombes de barbotina, els atomitzadors i els filtres de via humida es condueixen fins a basses amb agitadors, on es mesclen amb aigües residuals industrials procedents de clients que fabriquen revestiments ceràmics; una vegada homogeneïtzats, es bomben als molins per a ser reutilitzats en la producció d'argiles atomitzades. No es produeixen abocaments d'aigües residuals industrials, ja que es reutilitzen en el procés productiu.   
Les aigües residuals sanitàries s'aboquen directament a la xarxa municipal de clavegueram.   
Els residus urbans es dipositen en contenidors i són recollits per un gestor autoritzat; estan compostos per restes de menjar, envasos de begudes, etc.   
Els residus no perillosos estan constituïts pels rebutjos de la mòlta de l'argila, ferralla, contenidors flexibles no contaminats, paper i cartó no contaminats, cables, guies, fusta, rodaments de plàstic, teflons, espàtules, goma, corretges i PVC. S'emmagatzemen en contenidors específics i són retirats per un gestor autoritzat.  
Els residus tòxics i perillosos estan formats per bateries de plom, filtres usats, envasos metàl·lics, ceres i greixos usats, tubs fluorescents i làmpades de mercuri i aerosols.  
Les aigües pluvials de les cobertes s'escampen pel sòl i, juntament amb l'escorriment de la resta del solar, desguassen cap a les cunetes dels vials.   
Alternatives ambientals  
Com que es tracta d'una fàbrica establida i en funcionament des de fa anys, no procedeix analitzar les alternatives ambientals de l'emplaçament actual.  
El titular fabrica els productes amb les millors tècniques disponibles, per la qual cosa tampoc es plantegen alternatives a aquest aspecte.  
Tramitació administrativa  
1. Tramitació  
En data 28 de març de 2007 l'Àrea de Qualitat Ambiental remet l'estudi d'impacte ambiental, projecte bàsic i document de síntesi; sol·licita que se l'informe sobre la idoneïtat de la documentació.  
El 8 de maig de 2007 s'emet l'informe d'idoneïtat a l'Àrea de Qualitat Ambiental.  
En data 4 d'octubre de 2007, l'Àrea de Qualitat Ambiental aporta el resultat del tràmit d'informació pública.  
2. Informació pública  
La Direcció General per al Canvi Climàtic va sotmetre l'expedient a informació pública; una vegada transcorregut el termini de 30 dies hàbils, no s'hi van presentar al·legacions ni a la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge ni a l'Ajuntament d'Onda.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
No s'han realitzat peticions d'informació complementària.  
Informes sectorials  
No s'hi han sol·licitat informes sectorials.  
Afeccions legals ambientals   
Les instal·lacions se situen en terrenys de l'àmbit de la zona d'influència antròpica de la zona d'esmorteïment d'impactes, del Pla d'ordenació dels recursos naturals (PORN) de la Serra d'Espadà. Segons estableix l'article 70 de l'esmentat PORN, en aquests terrenys es considera compatible l'activitat, amb la qual cosa estableix el planejament urbanístic per al sòl no urbanitzable d'ús agrícola.  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats de manera important pel projecte de l'activitat   
La fabricació d'argiles atomitzades és una activitat que genera emissions de partícules sòlides i gasos a l'atmosfera, que en el cas d'Atomix, SA és l'impacte més important. També es produeixen xicotetes quantitats de residus, vibracions i contaminació acústica, però aquestes últimes es troben per sota dels llindars legals corresponents.  
Les aigües pluvials precipitades sobre les cobertes de les instal·lacions se sumen a la precipitació directa sobre la resta de la finca, i tot el conjunt discorre com un escorriment que desguassa a les cunetes dels vials.  
La Confederació Hidrogràfica del Xúquer prohibeix l'abocament d'aigües i productes residuals a Atomix, SA de manera directa i indirecta sobre els llits públics i canals, sobre el terreny o en el subsòl, siga mitjançant evacuació, injecció o dipòsit.  
2. Identificació i valoració dels impactes  
Els impactes que causa l'activitat sobre el medi ambient han sigut, generalment, identificats i valorats en l'estudi d'impacte ambiental, excepte l'impacte causat per l'escorriment de la finca cap als vials.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
Hi ha 22 basses subterrànies que contenen barbotina, tres basses d'aigües residuals industrials subterrànies que es generen a les instal·lacions i quatre dipòsits metàl·lics aeris per a emmagatzemar les aigües residuals industrials de clients. Les basses han sigut certificades per tècnics competents com a impermeables, estanques i estables estructuralment; no constitueixen un focus de contaminació per a les aigües subterrànies. No es produeixen abocaments d'aigües residuals industrials, ja que es reutilitzen en el procés de fabricació de l'argila atomitzada.  
El titular es compromet a controlar diàriament els nivells d'ompliment de les basses, setmanalment revisarà i mantindrà tots els elements de les basses i revisarà anualment les impermeabilitzacions.   
Els residus tòxics i perillosos se segreguen i emmagatzemen en palets, bidons metàl·lics de 200 litres, ecobidons de 1.000 litres i contenidors de cartó. Es classifiquen per tipus, s'emmagatzemen sota coberta sobre solera impermeable i són recollits per un gestor autoritzat abans de sis mesos. No s'han vist cubetes de protecció a les zones d'agrupació de residus desproveïdes de canaleta de seguretat.  
Atomix, SA, proposa un pla de vigilància ambiental setmanal consistent a inspeccionar visualment l'estat de tots els filtres i les xemeneies. Cada tres mesos s'inspeccionarà l'estat dels filtres i es greixaran i verificaran els components d'aquests. Es realitzaran mesuraments d'autocontrol anuals de les emissions procedents dels filtres pels quals passe un cabal comprés entre 10.000 i 30.000 m³N/h; cada tres anys es realitzaran mesuraments d'autocontrol de tots els focus potencialment contaminants.  
El titular s'obliga a complir l'article 33, de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, ja que portarà al dia el llibre de registre d'emissions amb el mesurament d'aquestes en cada un dels focus emissors de contaminants segons el model de l'annex lV. Els mesuraments els realitzarà un organisme de control autoritzat, que verificarà que els nivells són inferiors als llindars legals establits en el punt 27 de l'annex IV, del Decret 833/1975, de 6 de febrer, pel qual es desenvolupa la Llei 38/1972, de 22 de desembre, de protecció de l'ambient atmosfèric. L'últim control l'ha realitzat una OCA l'any 2005, i els resultats indiquen que els contaminants analitzats compleixen els límits permesos per la legislació vigent.  
L'alçària de les xemeneies dels focus 5 i 6, calculada d'acord amb l'annex II, de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976 (Ministeri d'Indústria), sobre prevenció i correcció de la contaminació atmosfèrica d'origen industrial, donen valors que són majors que l'alçària real d'aquestes.  
El titular disposa del permís municipal per a l'abocament de les aigües residuals sanitàries a la xarxa de clavegueram públic.  
Atomix, SA disposa de l'autorització administrativa per a realitzar operacions de valoració del residus amb els codis LER següents: 08 02 02 llots aquosos que contenen materials ceràmics; 08 02 03 suspensions aquoses que contenen materials ceràmics; 10 12 01 residus de la preparació de mescles abans del procés de cocció, i 10 12 03 partícules i pols.  
El titular acredita la reutilització dels envasos de silicats i derivats que li subministra el seu proveïdor.  
Les aigües pluvials de tot el solar es concentren per escorriment a les cunetes dels vials perifèrics, i tendeix a concentrar-se l'escorriment dels abassegaments a la cuneta del vial situat a l'est. No hi ha mesura correctora per a recollir l'aigua i eliminar les argiles en suspensió.  
Les emissions acústiques diürnes i nocturnes no sobrepassen els nivells de recepció externs de l'annex II, taula 1, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica. Els mesuraments els realitza un organisme de control autoritzat, l'últim el va realitzar l'any 2006.   
Les instal·lacions disposen de tres equips de transferència de massa d'aigua en corrent d'aire, amb producció d'aerosols, la qual cosa implica un risc de producció de legionel·losi. El titular adjunta certificats de neteja i desinfecció química realitzats al mes de novembre de 2006 i es compromet a controlar la Legionella pneumophila, segons el que estipula el Reial decret 865/2003, de 4 de juliol, pel qual s'estableixen els criteris higienicosanitaris per a la prevenció i control d'aquesta.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I, grup 4, lletra l, de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell; segons es desprén de l'article 1, punt 1, de la Llei 6/2001, de 8 de maig.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
4. L'article 16.2.m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, com també de qualssevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars al territori de la Comunitat Valenciana.  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de les autoritzacions administratives prèvies que hi siguen preceptives, el projecte bàsic d'autorització ambiental integrada de la societat Atomix, SA, sempre que el projecte es desenvolupe segons les mesures correctores i altres prescripcions establides en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Per a l'execució de l'esmentat projecte s'han de complir les condicions següents:  
1. En el termini màxim d'un any des de l'obtenció de l'autorització ambiental integrada, Atomix, SA ha de presentar a la Direcció General per al Canvi Climàtic d'aquesta Conselleria un pla d'adaptació dels abassegaments, perquè les operacions realitzades en aquests tinguen lloc en naus tancades i en depressió.  
2. S'han de construir dues rases a les proximitats del límit oriental de la finca, ambdues aniran orientades paral·lelament al vial que uneix els carrers Navarra i camí del Colador, i discorreran al llarg del límit dels abassegaments. Les dues rases s'han de construir a distinta cota i la profunditat aproximada d'aquestes serà d'uns 70 centímetres, amb una amplària mínima d'un metre. S'han de netejar els sediments acumulats a les dues rases per a preservar-ne el funcionament.   
3. Els vials pavimentats de les instal·lacions s'han de mantenir lliures de pols durant la jornada laboral.  
4. Atomix, SA, ha d'incrementar l'alçària de les xemeneies dels focus 5 i 6 (situades als atomitzadors 2 i 3 respectivament), perquè siga major que l'alçària teòrica calculada d'acord amb l'annex II de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, del Ministeri d'Indústria, sobre prevenció i correcció de la contaminació atmosfèrica d'origen industrial.  
5. La cota màxima dels abassebaments s'ha de mantenir en tot moment tres metres per sota de l'altura de les pantalles tallavents pròximes.  
6. A l'eixida dels abassegaments s'ha d'instal·lar un sistema per via humida per a netejar els pneumàtics i els baixos dels camions. L'esplanada d'entrada a les instal·lacions ha d'estar permanentment neta d'argiles.  
7. Els dipòsits d'oli situats a la nau de les pales carregadores han d'emprar cubetes de seguretat o, si no n'hi ha, s'ha de construir una xicoteta canaleta perimetral. Els dipòsits d'oli situats a l'entrada del taller han de col·locar-se sobre cubetes col·lectores de vessaments.  
8. Els dipòsits de residus han de disposar d'etiquetes o rètols on se n'explique el contingut.   
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 25 d'octubre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: María Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 204/2007-AIA  
Títol: Pla especial del Paratge Natural Municipal Rambla de Sellumbres   
Promotor: Ajuntaments de Castellfort, Cinctorres i Portell de Morella  
Autoritat substantiva: Consell de la Generalitat Valenciana  
Localització: termes municipals de Castellfort, Cinctorres i Portell de Morella (Castelló)  
Descripció del projecte  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'objecte del projecte del pla especial és el de conservar, protegir i millorar l'estat dels recursos naturals, els ecosistemes i les espècies que hi ha en aquest, alhora que es respon a la necessitat de dotar la població, des de la perspectiva del desenvolupament sostenible, del coneixement i el gaudi de la naturalesa, d'una àrea que reuneix notables valors ecològics, paisatgístics i culturals.   
L'àmbit territorial del Paratge Natural Municipal Rambla de Sellumbres, amb una superfície de 1.194,4 hectàrees, es correspon amb les forests d'utilitat pública Pinaret, Rambla de Sellumbres, Serra Simona, Clot d'Avellaners, el Bovalar de Castellfort, Mas de Falcó i Sellumbres, a excepció de la parcel·la 123 b del terme municipal de Portell de Morella, situada a la forest Rambla de Sellumbres; els límits del paratge natural els constitueixen els que es detallen a continuació:   
- Al nord, la delimitació del paratge coincideix aproximadament amb els límits dels termes municipals de Portell i Castellfort; no obstant això, s'inclou una part de la forest d'utilitat pública Sellumbres (CS-25) del terme municipal de Cinctorres.   
- Per l'est, a la part més meridional, el límit se situa a la partida de les Cometes; mentre que a la part central d'aquest el límit del paratge discorre pròxim al llit del barranc del Molar i, a la part septentrional, el límit, en gran part, coincideix amb el barranc de la Rambleta.   
- Al sud, el límit arriba fins la partida de Serra Simona.   
- Cap a l'oest el límit se situa a les vessants d'exposició est, les quals, desguassen a la Rambla de Sellumbres.   
A efecte urbanístic, el pla especial manté la qualificació dels sòls de la totalitat del paratge natural municipal, d'acord amb els tres plans urbanístics vigents; concretament i d'acord amb els informes tècnics municipals:  
- Al terme municipal de Castellfort, les parcel·les es troben classificades com a sòl no urbanitzable, amb la qualificació d'especialment protegit per l'interés paisatgístic, i sòl no urbanitzable protegit per afecció de llits, riberes i embassaments.   
- Al municipi de Cinctorres la qualificació dels terrenys es correspon amb sòl no urbanitzable de protecció de llits i barrancs, i sòl no urbanitzable de protecció paisatgística i forestal.   
- Al terme municipal del Portell de Morella, els terrenys municipals inclosos en l'àmbit del paratge, es classifiquen com a sòl no urbanitzable.   
El pla especial desenvolupa una sèrie de determinacions relatives als usos i activitats com també a la gestió del paratge; es distingeixen dues zones dins d'aquest, una àrea forestal i una àrea d'ús públic; cosa que permet integrar criteris de conservació i ús públic a la totalitat de l'àmbit considerat. Exposat de manera molt general, pot destacar-se que en l'àrea forestal es permeten tots aquells usos destinats a afavorir la conservació i potenciació dels valors naturals, com també el manteniment en tot moment dels diversos processos ecològics que es desenvolupen i la diversitat ecològica que hi haja al paratge. Pel que fa a l'àrea d'ús públic, s'estableix el manteniment de l'ús social, com també el gaudi de la naturalesa que en l'actualitat es desenvolupa en l'entorn on se situa el refugi forestal Mas de Falcó.   
Pel que fa al contingut de la normativa reguladora dels usos i de la gestió del paratge, s'hi estableixen dos apartats fonamentals. En el primer s'estableixen les normes generals per a la protecció de recursos generals i la regulació de determinades activitats susceptibles d'incidir en el medi natural; i en el segon apartat normatiu s'estableixen normes específiques dirigides a la protecció dels espais en funció dels valors que presenten.  
Tramitació administrativa  
En data 4 d'octubre de 2007, el Servei de Parcs Naturals, de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, va remetre aquest projecte, i s'hi inclogué el corresponent estudi d'impacte ambiental, projecte de pla especial i expedient administratiu, constituït pels certificats i informes que a continuació es detallen:   
- Certificat municipal de data 3 d'octubre de 2007, subscrit per la secretària de l'Ajuntament de Castellfort i l'alcalde de l'esmentada localitat, en el qual s'exposa que el procediment d'exposició al públic d'aquest projecte de pla especial s'ha efectuat mitjançant la inserció del corresponent edicte en el DOCV número 5587, de data 29 d'agost de 2007; sense que s'hi haja presentat cap al·legació respecte d'això.   
- Certificat municipal de data 15 de maig de 2007, subscrit pel secretari-interventor de l'OFISAM de Morella i l'alcalde de la localitat de Castellfort, en el qual s'exposa l'acord adoptat pel Ple en la sessió celebrada el 14 de maig de 2007, relatiu a l'aprovació del projecte i consegüentment la decisió d'iniciar la tramitació de la declaració com a Paratge Natural Municipal Rambla de Sellumbres situada als termes municipals de Castellfort, Cinctorres i Portell de Morella. Així mateix, també s'hi adjunten els corresponents certificats dels acords plenaris relatius a l'aprovació del paratge natural municipal i l'inici de la tramitació d'aquest, dels Ajuntaments de Portell i Cinctorres, de dates 9 de maig i 8 de maig de 2007, respectivament.   
- Certificat de l'Ajuntament de Cinctorres, de data 30 de març de 2007, respecte a la titularitat pública i a la qualificació urbanística dels terrenys inclosos en l'àmbit d'aquest pla especial, en el qual se subscriu el que a continuació es transcriu:   
«Els terrenys del paratge Rambla de Sellumbres són de propietat municipal i es disposa de les autoritzacions i concessions administratives que són necessàries per a la declaració de paratge natural, i no hi ha en aquest moment servituds elèctriques ni de telefònica, ni cap altra que impedisca la disponibilitat immediata dels terrenys, de conformitat amb el que disposa l'article 7.3 del Reial decret 665/90, de 25 de maig.»  
«Segons el Pla general d'ordenació urbana de Cinctorres, el paratge de la Rambla de Sellumbres té la següent qualificació urbanística:  
- Sòl no urbanitzable de protecció de llits i barrancs; les condicions específiques per a aquest tipus de sòl són les que determina la Llei 29/1985, d'aigües, i el Reglament de domini públic hidràulic.  
- Sòl no urbanitzable de protecció paisatgística i forestal.»  
- Certificat de l'Ajuntament de Castellfort, de data 15 de març de 2007, en el qual se subscriu que:  
a) D'acord amb el Pla general d'ordenació urbana de l'esmentat terme municipal, la totalitat de les parcel·les que formaran part del paratge natural es troben situades en sòl classificat com no urbanitzable, amb la qualificació d'especialment protegit per l'interés paisatgístic d'aquestes i per afecció de llits, riberes i embassaments.   
b) Figuren a nom de l'Ajuntament de Castellfort les parcel·les següents:  
- Parcel·les 18 i 9041 del polígon 12 (Serra Simona i CM Portell-Vilafranca)  
- Parcel·la 2 del polígon 13 (Serra Simona)  
- Parcel·les 1, 3, 31 i 9021 del polígon 15 (Mas de Segura, Serra Simona i CM. Castellfort-Portell)  
- Parcel·la 1 del polígon 16 (Clot d'Avellaners)  
Figura com a bé comunal la parcel·la 41 del polígon 15 (Mas de Segura).  
- Certificat de l'Ajuntament de Portell, de data 13 de març de 2007, en el qual s'acredita que segons les normes urbanístiques municipals, els terrenys objecte de la declaració i gestió de paratge natural municipal es troben en sòl no urbanitzable.   
- Certificat de l'acord plenari d'aprovació del protocol de col·laboració entre la Generalitat Valenciana i l'Ajuntament de Cinctorres, de data 20 de febrer de 2007, per a la declaració del paratge natural.  
- Sol·licitud d'informe de l'Ajuntament de Castellfort a la Comissaria d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica de l'Ebre, de data 22 de juny de 2007; no obstant això, no consta en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, en data de hui, que s'haja remés l'esmentat informe.   
- Informe subscrit pel Cap d'Àrea d'Indústria i Mines, de data 18 de juliol de 2007, en el qual se certifica que no hi ha constància de cap dret miner que quede afectat per aquest pla especial.   
- Criteri de conformitat positiu, emés per la Direcció General d'Ordenació del Territori, de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, de 23 de maig de 2007, en el qual es resol informar favorablement la iniciativa dels ajuntaments per a la declaració de paratge natural municipal de l'espai referit, d'acord amb el que disposa l'article 4 del Decret 161/2004, del Govern valencià, de regulació dels paratges naturals municipals.   
Consideracions ambientals  
1. El paratge, a nivell geomorfològic, es caracteritza per presentar una topografia abrupta en què predominen els afloraments de materials calcaris; són destacables els elevats pendents del llit de la Rambla de Sellumbres.   
2. Respecte a la vegetació que hi ha en aquest, es consideren com a formacions més rellevants i predominants les de carrascars i els pinars de pi negre; i en menor grau les formacions de rouredes de Quercus faginea, ja que es presenten exemplars de forma més aïllada, sense arribar a constituir masses de major entitat.   
En matèria de flora endèmica, rara o amenaçada, tal com consta en l'estudi d'impacte ambiental presentat, s'han identificat al paratge set espècies protegides per l'Ordre de 20 de novembre de 1985, de la Comunitat Valenciana; i presenten un major grau de protecció el grèvol (Ilex aquifolium), en prohibir-se'n la recol·lecció, tala, desarrelament, i la comercialització de les parts i llavors d'aquest.   
3. Pel que fa a les espècies animals que hi ha al paratge natural municipal, s'ha destacat en estudi presentat, l'abundància de l'ornitofauna; s'incloen diverses espècies que requereixen de l'adopció de mesures de protecció i conservació, en presentar un alt grau d'amenaça.  
4. Tant en l'estudi d'impacte ambiental com en el projecte de pla especial, s'inclou un apartat relatiu a la descripció dels jaciments arqueològics localitzats en l'àmbit del paratge, com també la normativa corresponent a la protecció del patrimoni cultural (secció sisena del capítol 1, normes sobre protecció de recursos de domini públic, del títol II, normes generals de regulació d'usos i activitats).   
S'ha realitzat una descripció dels jaciments arqueològics inclosos al paratge; que són els que s'enumeren a continuació:  
- Mas de Falcó (Castellfort)  
- Fossar dels Moros (Cinctorres)  
- Costa de l'Albardó (Cinctorres)  
- Turó de la Barcella (Portell de Morella)  
- Abric del Turó de la Barcella (Portell de Morella)  
Encara que als tres municipis hi ha una gran varietat de béns declarats d'interés cultural, i béns etnològics, cap d'aquests es troba inclòs dins dels límits del paratge.  
5. L'activitat cinegètica es practica en tot l'àmbit del paratge ja que coincideix amb tres vedats de caça; cada un d'ells està regulat pel corresponent pla tècnic d'activitat cinegètica.   
6. Respecte a la pràctica del senderisme, al paratge es troben la senda PR-CV-308 i el PR-CV-332. El primer d'aquests constitueix una senda homologada que uneix el municipi de Castellfort amb el mas d'en Costa, de Cinctorres; mentre que el PR-CV-332 és una senda de xicotet recorregut que travessa les forests Rambla de Sellumbres i Serra Simona en l'itinerari d'aquestes des de Portell de Morella a Castellfort.   
7. Respecte a les infraestructures per a la generació d'energia eòlica, d'acord amb la zonificació establida pel Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, l'àmbit del paratge està considerat com a zona no apta per a l'aprofitament eòlic pels valors naturals que alberga.   
8. Al terme municipal de Castellfort, el paratge està afectat pels camins ramaders denominats assegador del Planiol, assegador del Tossal d'Aguilar, assegador del Barranc d'Avellaners, assegador de Cinctorres i assegador del Barranc dels Serradors. Discorren pel municipi de Portell de Morella l'assegador de l'Albereda, l'assegador del Camí de Castellfort, l'assegador de les Artigues al Mas de Ferrers, l'assegador del camí del Mas de Blai, l'assegador de les Socarrades i l'assegador de la Caldereta.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits previstos en l'annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
2. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta.  
3. En l'expedient s'han observat els tramites previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
4. L'article cinqué del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta Llei.  
5. L'article 16.2.m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, com també de qualssevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com per particulars al territori de la Comunitat Valenciana.  
Basant-me en tot l'anteriorment exposat i fent ús de les facultats que legalment tinc atribuïdes, formule la següent :  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Pla especial del Paratge Natural Municipal Rambla de Sellumbres, als termes municipals de Castellfort, Cinctorres i Portell de Morella (Castelló), sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental presentat i els condicionants i modificacions establits en l'apartat segon d'aquesta declaració.   
Segon  
Se supedita l'execució d'aquest projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. Respecte a l'àmbit del paratge natural municipal, aquest es considera acceptable sense perjudici que hi ha altres zones al municipi amb igual o major valor que reben o poden rebre mesures de conservació i protecció iguals o superiors a les proposades en aquest pla a través de diversos mitjans legalment establits.  
2. S'ha d'incorporar a la normativa del pla especial totes aquelles consideracions que s'establisquen en el corresponent informe de la Comissaria d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica de l'Ebre.   
3. S'ha de revisar el que estableixen els diversos subapartats integrants de l'article 4 del pla especial (efectes d'aquest) per a evitar possibles contradiccions entre aquests, o puguen originar-se confusions pel que fa a la interpretació. Per això, ha de quedar prou clar, i prevaler, tal com s'estableix en l'article 4.3, la determinació fonamentada en la idea que el planejament municipal que s'aprove després de l'entrada en vigor d'aquest pla especial ha d'ajustar-se a les determinacions protectores hi contingudes, i assignar les classificacions i qualificacions del sòl d'acord amb les normes i criteris establits en el pla especial, de manera que s'hi respecten les limitacions d'ús imposades.  
4. Ha de revisar-se la redacció de l'article 5 del pla especial i modificar-lo, de manera que es complisca el que estableix la vigent legislació d'impacte ambiental quant a:  
- Estaran sotmesos a declaració d'impacte ambiental els plans generals i les revisions d'aquests, en tot cas. Igualment s'han de sotmetre a declaració d'impacte ambiental les modificacions del pla general només quan afecten sòl classificat com a no urbanitzable, i els plans parcials i plans especials, incloent-ne les modificacions. En conseqüència s'han de considerar també revisions i modificacions del pla especial, i per tant sotmeses a declaració d'impacte ambiental, les alteracions dels límits de les zones de protecció assenyalades en aquest que puga introduir el planejament que s'aprove amb posterioritat, fins i tot encara que comporten un augment de les condicions de protecció o un increment de la superfície protegida.  
5. Respecte a les activitats d'urbanització i edificació de la secció vuitena de la normativa del pla especial s'ha de tenir en compte que a l'efecte urbanístic el pla especial qualifica els terrenys com a sòl no urbanitzable de protecció, i respecte a l'edificació, pel que fa a les excepcions per a equipament públic estaran permeses les de nova planta sempre que no en siga possible la instal·lació en un altre tipus de sòl fora de l'àmbit del paratge. Així mateix, respecte a la rehabilitació o reconstrucció d'edificacions preexistents en l'àmbit del paratge, aquestes estaran permeses sempre que l'ús a què es destinen aquestes estiga permés per la normativa del pla especial en funció de la zona que es tracte, i hauran d'obtenir, en tot cas, informe favorable del Servei de Parcs Naturals.  
6. Respecte a l'ús públic del paratge, aquest ha de ser d'acord amb els usos permesos en sòls protegits, en especial amb les activitats recreatives i esportives que puguen dur-se a terme en l'àmbit del paratge.  
En l'apartat B de la secció setena es fa menció a allotjament turístic i altres activitats hostaleres i recreatives vinculades a construccions; concretament, en l'article 45 es fa referència a activitats recreatives i d'esplai vinculades a construccions, i no es defineix de quin tipus d'activitats es tracta. Per la qual cosa ha de concretar-se en la normativa que les activitats recreatives han de ser exclusivament les pròpies d'aquests espais protegits.   
7. Prèviament a qualsevol actuació que puga afectar jaciments arqueològics inclosos en l'àmbit del paratge, ha d'obtenir-se informe favorable de la Conselleria de Cultura. Igualment, es considera que les rehabilitacions i actuacions sobre construccions tradicionals que hi ha en l'àmbit del pla especial han de ser en tots els casos prèviament informades per l'òrgan amb competència substantiva en la matèria.  
8. Respecte a les activitats agràries a les quals s'al·ludeix en l'article 31.1 (tipus de cultius i incompatibilitats) ha de corregir-se'n la redacció en el sentit següent: s'han de considerar compatibles en l'àmbit del pla el manteniment de les activitats agràries que es registren en el moment de l'aprovació d'aquest, sempre que siguen compatibles amb el planejament en vigor i hagen obtingut les autoritzacions corresponents, com també l'avaluació d'impacte ambiental favorable si cal.   
Tercer   
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart   
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.   
València, 22 d'octubre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: María Ángeles Centeno Centeno.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6312, del 16-07-2010 (2010/8076)

RESOLUCIÓN de 8 de julio de 2010, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los municipios de Sant Joan de Moró, Massalavés, Onda, Castellfort, Cinctorres y Portell de Morella.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6312

Fecha DOGV
:   16-07-2010

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2010/8076

CVE


Fecha del documento
:   08-07-2010

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Massalavés](javascript:void(0))
    * [Castellfort](javascript:void(0))
    * [Onda](javascript:void(0))
    * [Cinctorres](javascript:void(0))
    * [Portell de Morella](javascript:void(0))
    * [Sant Joan de Moró](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 8 de julio de 2010, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los municipios de Sant Joan de Moró, Massalavés, Onda, Castellfort, Cinctorres y Portell de Morella. [2010/8076]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el plazo señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, i sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo:  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes 165/07-AIA Sant Joan de Moró, 166/06-AIA Massalavés, 200/07-AIA Onda, y 204/07-AIA Castellfort, Cinctorres, Portell de Morella.  
Valencia, 8 de julio de 2010.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 165/2007 - AIA  
Título: industria cerámica  
Promotor: Azulejos y Pavimentos SA.  
Autoridad sustantiva: Dirección General de Calidad Ambiental  
Localización: carretera CV-160 km 7.5. San Juan de Moró (Castellón)  
Descripción del proyecto  
Objeto del proyecto  
Azulejos y Pavimentos, SA, es una industria dedicada a la fabricación de productos cerámicos. Se trata de una planta existente y en funcionamiento ubicada en San Juan de Moró en Castellón, que presenta el proyecto con la finalidad de obtener la autorización ambiental integrada.   
Se van a producir modificaciones en las instalaciones, si bien ello no va a derivar en un aumento de la capacidad de producción de la planta. La empresa cuenta con cuatro hornos autorizados, la reciente puesta en funcionamiento del tercer horno va a producir una modificación de las instalaciones de manera inmediata (instalación inmediata). En un futuro, cuando sea puesto en funcionamiento el cuarto horno, deberá producirse una nueva modificación de las instalaciones (instalación futura).  
La empresa solicita la autorización ambiental integrada, para el conjunto de las fases descritas en el párrafo anterior.   
La industria se ubica en el municipio de San Juan de Moró en Castellón en la carretera CV-160 en el km 7.5, en suelo calificado como industrial por el Plan general de ordenación urbana, y cumple con las determinaciones que el plan general contempla al respecto, según el informe favorable de compatibilidad urbanística emitido por el Ayuntamiento de San Juan de Moró.   
El acceso a las instalaciones se realiza directamente desde la carretera CV-160. Cuenta con suministro de energía eléctrica y gas natural. El abastecimiento de agua se realiza desde pozo propio para el uso industrial y desde la red general para el uso humano. No existe red de drenaje ni de saneamiento en las inmediaciones de la empresa.  
Características más relevantes de la actividad  
El proceso productivo llevado a cabo es la fabricación de revestimientos cerámicos por bicocción. Partiendo de arcillas atomizadas adquiridas en el exterior se realizan los procesos de prensado, secado, esmaltado, cocción en dos fases, clasificación y envasado del producto acabado.  
Hasta la actualidad se ha venido utilizando el proceso de bicocción, en un futuro existe la posibilidad de que se cambie al proceso de monococción. A la hora de evaluar serán tenidas en cuenta las dos situaciones considerándose la instalación futura.  
La capacidad actual de producción de la planta es de 3.795.000 m²/año (6.500 m²/dia, considerando 330 días de trabajo anual) si el proceso se realiza mediante bicocción, si se produjera mediante monococción la capacidad actual de producción sería de 6.624.420 m²/año. La capacidad total de la planta considerando la instalación futura es de 4.950.000 m²/año en el caso de producir mediante bicocción y de 9.166.740 m²/año si el procedimiento empleado es la monococción.  
Las materias primas del proceso y su consumo estimado para la instalación futura que se pretende legalizar son:  
  
Consideraciones ambientales  
Azulejos y Pavimentos, SA, es una empresa que se encuentra en funcionamiento en la actualidad, como ya se ha explicado anteriormente. En un futuro se pondrá en funcionamiento un cuarto horno por lo que la evaluación se realiza sobre los datos estimados para la instalación futura.  
Derivados de los procesos y las instalaciones propios de la fabricación de productos cerámicos se generan una serie de afecciones ambientales tales como emisiones a la atmósfera, ruidos y vibraciones, vertidos, producción de residuos, contaminación del suelo, consumo de materias y energía.  
La calidad del aire es uno de los factores ambientales que puede verse más afectado, sobre todo teniendo en cuenta la concentración de empresas del mismo tipo en la zona. La industria se incluye en el grupo B del anexo II del Decreto 833/1975 como potencialmente contaminadora del ambiente atmosférico. Las emisiones a la atmósfera se generarán en un total de 47 focos previstos, en la actualidad 29 se encuentran en funcionamiento, la mayor parte de ellos son aspiraciones, hornos de fusión y secaderos. Estas emisiones son expulsadas a la atmósfera a través de chimeneas si bien previamente se aplican diferentes medidas para disminuir su incidencia ambiental.  
Como medida preventiva empleada para minimizar emisiones la industria cita la limpieza interior y exterior y el mantenimiento adecuado de la maquinaria.  
Como medidas correctoras se aplican sistemas de aspiración de partículas de polvo y esmalte, cabinas para la aplicación del esmalte y filtros de mangas en las instalaciones de captación de polvos. Además se señala la utilización de gas natural con exceso de aire como combustible, garantizando de este modo la combustión completa y evitando la contaminación.  
En los cálculos de la altura de las chimeneas, se toman como datos de concentraciones los valores límite propuestos en el proyecto, estos son:  
  
El resultado de los cálculos indica que no se cumple la existencia del impulso vertical convectivo mínimo necesario para todos los contaminantes, de manera que todos los focos de la industria (existentes y nuevos) dispondrán de chimenea con tiro forzado.  
Asimismo se indica que la situación de la industria, alejada de edificios de gran altura y con un gran radio libre en su entorno, la altura real de las chimeneas y el tiro forzado existente en todas ellas garantiza la correcta dispersión de los contaminantes.   
En la documentación presentada no queda claramente descrito qué elementos están en la actualidad instalados, ya que diferencia entre cuatro situaciones posibles. En los planos de focos de emisión se detecta que el foco 18 se grafía como elemento de instalación inmediata, mientras que en los resultados del estudio de emisiones realizados por una OCA, se contempla la medida en dicho foco, lo que indica que en la actualidad ya está instalado.  
La empresa cuenta con dos torres de refrigeración que están dadas de alta como instalaciones generadoras de aerosoles con emisiones al exterior. Se añaden algunos certificados de limpiezas y desinfecciones químicas llevadas a cabo en el circuito de refrigeración de las prensas, en el aljibe y la red de agua sanitarias y en la red de agua sanitaria.  
El ruido y las vibraciones constituyen otra de las acciones derivadas del proceso de fabricación que aumentan la contaminación atmosférica. Contribuye la producción de estos a que la actividad se encuentre calificada como molesta en grado 2-3 en el Nomenclátor de actividades molestas, insalubres, nocivas y peligrosas. Los focos principales se localizan en la maquinaria, identificando como más conflictivos los que se encuentran ubicados en un vial interior por afectar a la empresa colindante. Para evitar esta afección la empresa declara haber instalado las medidas correctoras necesarias para que los niveles de recepción externos se encuentren por debajo de los establecidos en la Ley 7/2002 de protección contra la contaminación acústica.  
De acuerdo a lo estipulado en esta Ley, se ha realizado una auditoría acústica por parte de una entidad colaboradora, el resultado de la misma, según se indica en el estudio de impacto ambiental, ha sido favorable.  
El agua consumida en la industria proviene de dos fuentes, la destinada al uso humano procede de la red general de abastecimiento, la destinada al uso industrial proviene de un pozo con autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar (CHJ) para la extracción de hasta 6.600 m³/año. El agua procedente del pozo se acumula en un depósito y se suministra a la planta mediante bombeo.  
Se ha solicitado la concesión de un volumen máximo anual de 371.052 m³/año a la CHJ, el expediente se encuentra en tramitación en la actualidad. El volumen máximo estimado necesario para la instalación futura en el caso más desfavorable (monococción) es de 264.801 m³/año, por lo que será necesaria la ampliación de la concesión. En la actualidad se está extrayendo un volumen superior al concedido.  
En referencia al vertido de aguas, no se dispone de conexión con red de saneamiento alguna, de modo que las aguas pluviales son vertidas a cauce público (barranco de la Rachina y barranco del Maño) y las residuales tienen distinto destino según su procedencia. Se indica que no existen acopios de materiales pulvurulentos en exterior por lo que no se producen arrastres. No se presenta autorización de vertido.  
Las aguas residuales sanitarias, de características asimilables a las domésticas, son vertidas en dos fosas sépticas existentes. Los lodos provenientes de las fosas son trasladados por gestor autorizado a una EDAR. El agua se acumula en un depósito de aguas residuales industriales para trasladarse, mediante gestor autorizado a una planta de atomizado, junto con las aguas de limpieza de los elementos de proceso.   
Las aguas utilizadas en el proceso de pulido y rectificado son tratadas en una depuradora fisico-quimica y recirculadas para el mismo uso. La depuradora cuenta con depósitos de decantación y una balsa en la que se acumula el agua procedente de la decantación.  
En la declaración anual de aguas residuales se describe un punto de vertido de aguas residuales situado en el almacén que no se describe en la memoria del estudio de impacto ambiental. No coinciden pues ni el número de puntos ni el tratamiento indicado.  
Las posibilidades de contaminación del suelo son, o bien por vertidos directos, o bien por roturas de la red de saneamiento de la empresa o bien por fugas en los almacenamientos de aguas residuales.  
Las balsas y depósitos que contienen aguas residuales se han construido de forma que garantizan la estanqueidad e impiden filtraciones de agua. La superficie ocupada por la actividad es de 198.869 m². De ella, aproximadamente un 88% está pavimentada. En las zonas sin pavimentar no se ubican actividades potencialmente contaminadoras del suelo. Las aguas residuales se recogen mediante una red estanca de colectores que se apoyan en el subsuelo sobre una pequeña cantidad de hormigón y recubiertos de zahorra natural.  
Cabe destacar que, si bien en la mayor parte de la parcela la vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos es baja, en la parte septentrional de la parcela, la zona coincidente con los barrancos y con la mayor superficie sin pavimentar, cuenta con un riesgo elevado.  
La empresa se encuentra inscrita en el Registro de Pequeños Productores de Residuos Tóxicos y Peligrosos de la Comunitat Valenciana. Se clasifican los residuos generados en peligrosos y no peligrosos, peligrosos se declaran 14 tipos y no peligrosos 10. Los residuos generados en las distintas secciones de la industria se clasifican, separan y se almacenan a la espera de su correspondiente gestión. El tiempo que los residuos permanecen en la empresa no supera los 2 años en el caso de residuos no peligrosos y los 6 meses en el caso de residuos peligrosos.  
Los aspectos ambientales más destacables de la ubicación de la industria son su proximidad a los barrancos La Rachina y del Maño, la inexistencia de red de saneamiento y la sensibilidad del medio receptor en cuanto a emisiones atmosféricas se refiere.   
Se observa en los planos y en la ortofoto, la existencia de una o varias naves con la misma razón social ubicadas entre el barranco de La Rachina y el barranco del Maño. En ningún momento se indica en la documentación presentada que estas naves se encuentren incluidas en la autorización solicitada, lo que conlleva que no se han tenido en cuenta para la evaluación ambiental en aspectos importantes como vertidos o posibles afecciones a cauces  
En las conclusiones de la valoración se indica que con la ampliación prevista se pretende, por un lado, aumentar la capacidad de producción de la planta, y por otro lado actualizar la maquinaria que se ha quedado obsoleta.  
Dado que en ningún momento se habla de ampliar la superficie de la industria, no se incluyen en la presente declaración las mencionadas naves adjuntas.  
Programa de vigilancia ambiental:  
Se indica que el programa esta constituido por un conjunto de controles, mediciones y análisis de los parámetros que permiten conocer el impacto que esta soportando el medio y, por lo tanto, la bondad de las previsiones efectuadas.  
La mayoría de los controles relacionados se limitan al cumplimiento de la legislación aplicable. No estableciéndose los métodos de control, ni los umbrales o indicadores de referencia, ni las acciones derivadas de la obtención de resultados desfavorables.  
Tramitación administrativa  
Con fecha 19 de julio de 2007, se recibió escrito del Área de Calidad Ambiental de la Dirección General de Calidad Ambiental, solicitando la evaluación ambiental del proyecto, a instancias de la empresa Azulejos y Pavimentos, SA, el 31 de julio de 2007 se abrió expediente de evaluación de impacto ambiental, al que se incorporó la documentación que constaba en el expediente 51/2007-CON y documentación adicional aportada por el órgano. La misma se compone de:  
- Proyecto básico de autorización ambiental integrada y anexos.  
- Estudio de impacto ambiental.  
- Certificado del trámite de información pública del expediente, sin que se hayan recibido alegaciones al mismo.   
- Documentación complementaria.  
Afecciones legales  
El proyecto está sometido a la Ley 16/2002 de 1 de julio de prevención y control integrados de la contaminación, según el subapartado 3.5 (Instalaciones para la fabricación de productos cerámicos mediante horneado..., con una capacidad de producción de 75 Tm/día...) del anejo I. La industria solicita la autorización ambiental integrada que otorga la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda. Las competencias en materia de control integrado de la contaminación, calidad de aguas, seguimiento y control de este recurso, protección atmosférica y acústica, y el seguimiento, control y gestión de residuos se atribuyen a la Dirección General de Calidad Ambiental.  
Otras afecciones consideradas son:  
- La fabricación de azulejos y baldosas de cerámica está incluida como actividad potencialmente contaminante del suelo en el anexo I del RD 9/2005, de 14 de enero.   
- La fabricación de productos de arcilla para la construcción está catalogada como actividad potencialmente contaminadora de la atmósfera, grupo B, del Decreto 833/1975.  
- La actividad está sometida a la legislación en materia de residuos, en particular, en lo referente a producción de residuos y residuos de envases.  
- Queda sometida asimismo a la legislación en materia de contaminación acústica y en particular, al Decreto 266/2004, de 3 de diciembre.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones jurídicas  
La actividad debe someterse al procedimiento de evaluación de impacto ambiental de acuerdo con el apartado l) del grupo 4 del anexo 1 de la Ley 6/2001, de 8 de mayo, de modificación del Real decreto legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de evaluación de impacto ambiental (fabricación de productos cerámicos mediante horneado).  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo quinto de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique dicha ley.   
El articulo 16.2 m) del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por lo particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:   
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de una industria cerámica, promovida por Azulejos y Pavimentos, SA, ubicada en la carretera CV-160, km 7.5, término municipal de San Juan de Moró (Castellón), siempre que se ajuste a la documentación presentada y a los condicionantes del segundo punto.  
Segundo  
Se supedita la autorización del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Se debe disponer de las autorizaciones exigidas por la legislación sectorial, en particular:  
1.1. Autorización de vertido a dominio público hidráulico para el vertido de las aguas pluviales.  
1.2. Concesión de aprovechamiento de agua de pozo cuyo volumen mínimo será el volumen requerido con la capacidad de producción total máxima prevista.  
2. Se deberá presentar la siguiente documentación:  
2.1. Certificado de impermeabilidad de la balsa de vertido de aguas industriales y de las conducciones.  
3. Se deberá almacenar los esmaltes y cualquier otro tipo de materias primas que pudieran generar derrames en zonas acondicionadas, que permitan su recogida y eviten que puedan ser arrastradas por las aguas de limpieza en caso de vertido.  
4. Las acciones derivadas del cumplimiento del programa deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas propuestas y la comprobación de su eficacia, tal y como se indica en el mismo.  
5. En el momento en que se instale nueva maquinaria y se encuentre equilibrado su funcionamiento, ya sea en la instalación inmediata prevista o en la futura, se deberá realizar un control de las emisiones atmosféricas y acústicas, con la finalidad de verificar que se siguen cumpliendo los límites establecidos en la legislación vigente o de adoptar las correspondientes medidas al respecto. Al año de funcionamiento se realizará una medición de autocontrol.  
6. Se aplicarán todos los condicionantes ambientales que se establezcan a través de las autorizaciones sectoriales que resulten de aplicación.  
7. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberán ser comunicados al órgano ambiental competente que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
Tercero  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Es todo cuanto la técnico que suscribe tiene que informar de la documentación analizada.   
Valencia, 4 de octubre de 2007.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente en el servicio de Evaluación de impacto ambiental  
Expediente: 166/2006-AIA  
Título: Plan parcial modificativo sector nº 5 suelo urbanizable industrial de Massalavés.   
Promotor: Ayuntamiento de Massalavés  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Massalavés y DTTH  
Localización: término municipal de Massalavés.  
Descripción del proyecto   
Objeto de proyecto  
El presente plan parcial modificativo pretende cambiar la clasificación de un ámbito actualmente clasificado como suelo urbanizable de uso residencial y no urbanizable de protección agrícola en la homologación global de las normas subsidiarias de Massalavés, aprobadas definitivamente por la Comisión Territorial de Urbanismo en 1997, a suelo urbanizable de uso industrial, con uso compatible de almacenes, todo ello sin modificar el suelo dotacional previsto en el planeamiento vigente.  
Se define una única unidad de ejecución que comprende la totalidad del ámbito propuesto, con una superficie de 141.985,84 m², situados al norte del municipio, siendo los límites del sector:  
  
\* \* \* \* \* \* \* \*  
- Al sur, elemento de red primaria, parque y cementerio municipal.  
- Al norte, vial Conchita Ferrer y sector de suelo urbanizable de uso terciario.  
- Al este, antigua carretera N-340 (revertida al Ayuntamiento de Massalavés) o camino Real a Madrid.  
- Al oeste, vial Camí de la Veritat y sector de suelo urbanizable de uso industrial.  
El promotor justifica la ubicación elegida por su proximidad con áreas dedicadas a la habitación o al desarrollo de actividades industriales, además de la existencia de redes de comunicaciones viarias, necesariamente conlleva la conexión directa a las redes de suministro y servicios eliminando los impactos sobrevenidos de la construcción de las mismas que caracterizan a los proyectos que se realizan de manera autónoma o aislada del resto de desarrollos urbanos.  
Descripción de las características más relevantes del proyecto  
- Localización  
El sector industrial sometido a estudio de impacto ambiental se localiza en el término municipal de Massalavés, en la vertiente meridional de la provincia de Valencia, a 38 km de la capital y a 2 de Alberic. Se encuentra a una altitud de 28 metros sobre el nivel del mar y su perímetro municipal limita por el norte con Montortal por el sur con Alberic, por el este con Guadassuar y por el oeste con la sección denominada la Garrofera y con el despoblado de Rasalay.  
El sector a estudiar se encuentra situado al norte del municipio, y topográficamente se puede describir como prácticamente llano, con una leve pendiente de aproximadamente 1,5 m entre su límite oeste y este.  
- Planeamiento propuesto  
La ficha urbanística de la unidad de ejecución es la siguiente:  
Alternativas  
No se han presentado alternativas de proyecto. El estudio de impacto ambiental comenta que el estudio de alternativas ha observado entre otros aspectos relevantes, la comunicación con otras ciudades próximas es directa mediante las carreteras N-340, y la A-7, que lo conectan con Montortal, Alberic, Guadassuar, Rasalany, y el resto de municipios hasta la capital. Por otro lado, se dice que se resuelven las conexiones viarias con la red existente y por lo tanto se mantiene y mejora el viario estructural definido para este sector. Por tanto, según el contenido del estudio de impacto ambiental, en el estudio de alternativas no se han tenido en cuenta las variables ambientales.  
Tramitación administrativa  
1. Admisión a trámite  
En fecha 9 de mayo de 2006 el Servicio Territorial de Planificación y Ordenación del Territorio de Valencia remitió copia del documento de estudio de impacto ambiental, expediente administrativo y proyecto relativo al Plan parcial modificativo sector nº 5 suelo urbanizable industrial de Massalavés, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
2. Información pública  
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el periódico Las Provincias, de fecha 26 de diciembre de 2005 y en el DOGV nº 5161, de 23 de diciembre de 2005, con posterior corrección de errores insertada en el DOGV nº 5165, del día 29 de diciembre de 2005.  
3. Resumen de las alegaciones  
Durante el periodo de información pública no se presentaron alegaciones, según consta en los certificados emitidos por la secretaria general del Ayuntamiento del Massalavés, acompañado en el expediente administrativo por la certificación de aprobación provisional por acuerdo del Pleno de fecha 30 de enero 2006.  
4. Peticiones de información o documentación complementaria  
En fecha 26 de junio de 2006, se emite requerimiento de documentación con el fin de completar el expediente de evaluación de impacto ambiental, en el que se solicita la siguiente documentación:  
- En cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, y especialmente ante la ausencia de información que justifique o no la posible presencia de restos arqueológicos en el entorno de la actuación, deberá obtenerse informe favorable de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano. En el supuesto de que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse también la presente declaración de impacto ambiental.  
- Deberá presentar informe realizado por la empresa EPSAR sobre la viabilidad del sistema de saneamiento y depuración de la EDAR de Alberic para asumir los caudales generados por la actuación.   
- Deberá presentar certificado favorable de la empresa encargada de la recogida de residuos sólidos urbanos para asumir el incremento generado por la actuación.  
- De acuerdo con el punto 4.4 del anexo A.5 de la Orden de 3 de enero de 2005, de la Conselleria de Territorio y Vivienda por la que se establece el contenido mínimo de los estudios de impacto ambiental, descripción de las actividades que se van a desarrollar en el sector 5 y su clasificación de acuerdo con las categorías y/o grados de intensidad relacionados en el Decreto 54/1990, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Nomenclátor de actividades molestas, insalubres, nocivas y peligrosas, en cumplimiento de lo establecido en el artículo 1º de la Ley 3/1989, de 2 de mayo, sobre actividades calificadas.  
- Deberá presentar autorización de la empresa Iberdrola Distribución, SAU, como empresa dedicada a la distribución y transporte de energía eléctrica, para el soterramiento y adecuación de las líneas de media tensión que atraviesan el sector.  
En contestación a ese requerimiento de documentación, el Ayuntamiento de Massalavés, como promotor de la actuación, presenta en fecha 31 de julio de 2006 la siguiente documentación:  
- Escrito de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, fechado el 7 de diciembre de 2005, en el que se expresa que, tras la prospección arqueológica realizada dentro del ámbito del sector nº 5 de Massalavés no se han localizado resto de cultura material antigua ni de yacimiento arqueológico, siendo nula la incidencia sobre el patrimonio paleontológico, etnológico y arquitectónico.  
- Los 2 informes solicitados a la empresa EPSAR sobre la viabilidad del sistema de saneamiento y depuración de la EDAR de Alberic para asumir los caudales de la actuación, informes que han sido remitidos al servicio de planeamiento que instruye el expediente de aprobación del plan.  
- Copia de la solicitud de certificado favorable de la empresa GIRSA encargada de la recogida de los residuos sólidos urbanos. Cuando se reciba la contestación a dicha solicitud se remitirá la misma.  
- Se adjunta copia e la ficha de zona y texto del artículo 12 de las normas subsidiarias referidas a los usos permitidos, compatibles y prohibidos.  
En fecha 9 de agosto de 2006, el Ayuntamiento de Massalavés remite informe emitido por GIRSA relativo al Plan parcial sector nº 5 suelo urbanizable industrial de Masalavés, para su unión a la documentación del estudio de impacto ambiental.  
En fecha 14 de septiembre de 2006, se emite el segundo requerimiento de documentación con el fin de completar el expediente de evaluación de impacto ambiental, en el que se solicita la siguiente documentación:  
- De acuerdo con el artículo 18 del Plan de acción territorial de carácter sectorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), deberá presentar estudio de inundabilidad aprobado por la Conselleria competente en materia de ordenación del territorio, previo informe del organismo de cuenca competente.  
- Dicho estudio de inundabilidad deberá analizar la incidencia que pueden tener las cuencas subsidiarias del Júcar que pudieran afectar al ámbito de actuación, hecho que, por otra parte, si recoge el PATRICOVA.  
- En el estudio deberán contemplarse todas las infraestructuras existentes y justificar que con la actuación urbanística no se produce un incremento significativo del riesgo de inundación que pudiera afectar a terceros ajenos al desarrollo previsto.  
En fecha 22 de septiembre de 2006, la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Valencia, remite informe emitido por la Entidad Pública de Saneamiento de Aguas Residuales (EPSAR) relativo al Plan parcial modificativo sector 5 suelo urbanizable industrial de Massalavés, para su unión al estudio de impacto ambiental.  
En fecha 2 de abril de 2007 se recibe por parte del Ayuntamiento estudio de concreción del riesgo de inundación en el sector industrial nº5 de Massalavés.  
Solicitud de informes sectoriales  
En el expediente incoado se incluyen los siguientes informes solicitados durante la tramitación del plan parcial:  
1. Servicio de Ordenación Territorial de la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial, de 21 de julio de 2006, que emite informe en relación con el riesgo de inundación del Plan parcial modificativo sector industrial nº 5 de Massalavés (Valencia), el cual informa de lo siguiente:  
«Vista la documentación aportada por el Servicio de Evaluación de impacto ambiental, se informa de lo siguiente:  
- La homologación global del municipio clasifica el suelo incluido en el sector como urbanizable de uso residencial y como no urbanizable de protección agrícola.  
- El ámbito de actuación urbanística se encuentra afectado por riesgo de inundación 5 del PATRICOVA.  
- El artículo 22.1 de la normativa del PATRICOVA establece que el suelo no urbanizable afectado por riesgo de inundación no podrá ser objeto de reclasificación como suelo urbano o urbanizable.  
- El estudio elaborado por el CEDEX por encargo de la Confederación Hidrográfica del Júcar se basa en el Plan global frente a las inundaciones en la ribera del Júcar, está hecho a escala 1:2000, delimitando con mayor precisión la zona de riesgo que la realizada en el PATRICOVA, y tal como lo establece el artículo 15 de la normativa del Plan, los riesgos de inundación se determinarán a partir de estudios oficiales y planes aprobados por la Generalitat o por un organismo de cuenca.  
- Conviene precisar que el estudio del CEDEX, aunque sí ha tenido en cuenta los caudales de barrancos y ríos afluentes, como el barranco de Benimodo, río Verde y río Magro, para la determinación del riesgo, no ha contemplado en su cartografía los riesgos de las cuencas subsidiarias del Júcar, por lo que el Plan parcial modificativo sector industrial nº 5 deberá analizar en el preceptivo estudio de inundabilidad aquellas cuencas que, como las mencionadas, pudieran afectar al ámbito del sector.»  
2. Servicio de Ordenación Territorial de la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial, de 14 de diciembre de 2006, que emite 2º informe en relación con el riesgo de inundación del Plan parcial modificativo sector industrial nº 5 de Massalavés (Valencia), el cual informa de lo siguiente:  
«1. Visto el primer informe emitido por el Servicio de Ordenación Territorial el 21 de julio de 2006, a petición del Servicio de Evaluación Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda, en el que se hacen las siguientes observaciones:  
- La homologación global del municipio clasifica el suelo incluido en el sector como urbanizable de uso residencial y como no urbanizable de protección agrícola.  
- El ámbito de la actuación urbanística se encuentra afectado por riesgo de inundación 5 del PATRICOVA.  
- El artículo 22.1 de la normativa del PATRICOVA establece que el suelo no urbanizable afectado por riesgo de inundación no podrá ser objeto de reclasificación como suelo urbano o urbanizable.  
- El estudio elaborado por el CEDEX por encargo de la Cartografía Hidrográfica del Júcar se basa en el Plan global frente a las inundaciones en la ribera del Júcar, está hecho a escala 1:2000, delimitado con mayor precisión la zona de riesgo que la realizada en el PATRICOVA, y tal como lo establece el artículo 15 de la normativa del plan, los riesgos de inundación se determinarán a partir de estudios oficiales y planes aprobados por la Generalitat o por un organismo de cuenca.  
- Conviene precisar que el estudio del CEDEX, aunque sí ha tenido en cuenta los caudales de barrancos y ríos afluentes, como el barranco de Benimodo, río Verde y río Magro, para la determinación del riesgo, no ha contemplado en su cartografía los riesgos de las cuencas subsidiarias del Júcar, por lo que el Plan parcial modificativo sector industrial 5 deberá analizar en el preceptivo estudio de inundabilidad aquellas cuencas que, como las mencionadas, pudieran afectar al ámbito del sector.  
Visto el escrito remitido el 23 de noviembre de 2006 por el Ayuntamiento de Massalavés en contestación al escrito del Servicio de Evaluación Ambiental, en el que justifica la innecesariedad de realizar un estudio de inundabilidad.  
Visto que el riesgo de inundabilidad del sector desaparace en la cartografía elaborada por el CEDEX y que la petición de un estudio de inundabilidad, por las razones expuestas en el anterior informe, solo serán aplicables en el supuesto de seguir manteniendo el sector o parte del mismo la condición de inundable, estimamos, por todo ello, que debe aplicarse lo establecido en el artículo 15 de la normativa del plan, por lo que el ámbito del sector industrial nº 5 de Massalavés no tiene la condición de inundable a efectos del PATRICOVA.»  
3. La directora general de Ordenación del Territorio, de fecha 2 de octubre de 2007, que emite 3er informe en relación con el estudio de inundabilidad del Plan parcial modificativo sector industrial nº 5 de Massalavés (Valencia), el cual resuelve lo siguiente:  
«... Aprobar el estudio de inundabilidad para el desarrollo del Plan parcial modificativo sector industrial nº 5 de Massalavés al considerarse suficientemente cumplidas las previsiones contenidas en el Plan de acción territorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).»  
4. El Servicio de Apoyo Técnico del Área de Urbanismo de la Dirección General de Ordenación del Territorio, de 22 de diciembre de 2006, que emite informe sobre el estudio de paisaje del Plan parcial modificativo sector 5 suelo urbanizable industrial de Massalavés (Valencia), el cual concluye lo siguiente:  
«...En conclusión cabe informar que: el objeto del presente informe es el Plan parcial modificativo sector 5 suelo urbanizable industrial del término municipal de Massalavés, cuyo trámite de información pública concluyó con anterioridad a la entrada en vigor de la LUV, 1 de febrero de 2006, no siéndole, por tanto y de conformidad con lo anteriormente señalado, exigible el estudio de integración paisajística, sin perjuicio de que, tal y como se ha indicado anteriormente, el paisaje actuará como criterio condicionante.  
Por ello, se emite el presente informe en contestación a la solicitud de ese Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial, señalando que por la fecha de información pública del expediente de referencia no es necesario que se acompañe de instrumento de Paisaje, por lo que no cabe emitir informe al respecto por este Servicio.»  
5. Informe de la mercantil Gestión Integral de Residuos Sólidos, SA. (GIRSA), que actualmente gestiona la recogida y tratamiento de los residuos generados en Massalavés, acerca de la disponibilidad del servicio de recogida de RSU para el sector 5 suelo urbanizable industrial de Massalavés, de fecha 27 de julio de 2006. En el que se emite certificado de suficiencia y capacidad de la gestión de residuos sólidos urbanos (código CER 20 03 01) de Massalavés, como dirección facultativa de la planta de tratamiento que recepciona los RSU procedentes de la localidad de referencia. El informe añade que «los residuos serán tratados en la planta de tratamiento de Guadassuar hasta que entre en funcionamiento el plan zonal X, XI y XII al que pertenece el municipio de Massalavés, momento en el cual todos los RSU serán recepcionados y tratados en la instalación de gestión correspondiente a dicho plan zonal».  
6. Informe de la Empresa General Valenciana del Agua, SA (EGEVASA), como empresa concesionaria del servicio domiciliario de agua potable, acerca de la disponibilidad de recursos hídricos para los usos previstos en el sector 5 urbanizable industrial de Massalavés, de fecha 22 de mayo de 2006. Informando que:  
«A la vista de la corrección realizada por el promotor sobre los caudales necesarios para abastecer las nuevas zonas industriales, éstos quedan de la siguiente forma:  
Sector nº 5 ............0,047 l/s equivalentes a .......... 4,06 m³/día  
Sector nº 6.............0,066 l/s equivalentes a .......... 5,70 m³/día  
Suma ......... 9,76 m³/día   
Este incremento previsto de caudal si que es perfectamente asumible por el abastecimiento en alta a Massalavés, siempre y cuando se adecuen, en caso de ser necesario, las actuales redes con los aumentos de diámetros y tendidos para llegar a las nuevas zonas urbanísticas.»  
7. Informe de la Entidad de Saneamiento de Aguas, EPSAR, sobre la capacidad del sistema de saneamiento y depuración de Alberic-Massalavés-Benimuslem para admitir los caudales de aguas residuales generados por sector industrial nº 5 del municipio de Massalavés, de fecha 12 de julio de 2006, el cual concluye lo siguiente:  
«Por lo señalado anteriormente, y para el caso en que el urbanizador responsable del desarrollo urbanístico decida no resolver el saneamiento y depuración de las aguas residuales generados por sus actuaciones mediante la construcción de una EDAR propia y vaya a solicitar en un futuro la conexión a un sistema público de saneamiento y depuración, esta Entidad de Saneamiento de Aguas informa la viabilidad del tratamiento en la EDAR de Alberic-Massalavés-Benimuslem de las aguas residuales generadas por sector industrial nº 5 de Massalavés (Valencia) siempre y cuando se cumpla con los siguientes condicionantes: ...»  
Afecciones legales  
1. Tras la consulta de las cartografías temáticas y estudios integrantes de los sistemas de información territorial publicadas por la COPUT, PGOF y red Natura, no se han detectado afecciones sobre el área de estudio.   
2. PATRICOVA  
Después de consultar la cartografía temática de ordenación del Plan de acción territorial de carácter sectorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), el ámbito de la actuación se ve afectado parcialmente por riesgo de inundación nivel 5 lo que supone una frecuencia de aparición de entre 100 y 500 años y un calado superior a 0,8 m.   
3. Cauces y/o barrancos  
Dentro del ámbito de actuación del plan parcial, no existen cauces y/o barrancos entendidos como tales de manera que pudieran entenderse sujetos a lo dispuesto en la Ley 25/1998, de 2 de agosto, de aguas, y en el Real decreto 1849/1986 por el que se aprueba el reglamento del dominio público hidráulico.  
4. Infraestructuras de transporte   
El sector se ve afectado por el transcurso del vial Camí de la Veritat y la antigua carretera nacional N-340 (revertida al Ayuntamiento). Deberán respetarse las zonas de protección y de dominio público por afección de viales expuestas en la Ley 6/1991, de 27 de marzo, de carreteras de la Comunitat Valenciana, así como la Ley 14/2005, de 23 de diciembre, de medidas fiscales, de gestión financiera y administrativa, y de organización de la Generalitat Valenciana.  
5. Infraestructuras de transporte energético  
Existe una línea aérea de alta tensión de 220 Kv, que atraviesa el sector de forma transversal en la parte norte del mismo y otra línea aérea de media tensión 20 Kv que se pretende enterrar en el margen norte del sector, con lo que se deberá aplicar lo establecido en la Ley 54/1997, de 27 de noviembre, del sector eléctrico y el Real decreto 3151/68, de 28 de noviembre, por el que se aprueba el Reglamento de alta tensión así como la Orden de 27 de marzo de 1991, sobre extensión de redes eléctricas.  
6. Vías pecuarias  
De las cuatro vías pecuarias que atraviesan el municipio ninguna de ellas se encuentra dentro del ámbito de actuación.   
7. Patrimonio  
No consta en el expediente el informe favorable de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano, regulado en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
Consideraciones ambientales  
1. La unidad de paisaje concreta en la que se engloba la actuación se define como un paisaje agrícola, altamente antropizada, conformando en si misma la transición entre la unidad de paisaje agrícola y la unidad de paisaje antropizado definida por el propio casco urbano de Massalavés.  
Esta unidad se caracteriza por presentar una estructura vegetal de carácter antrópico, compuesta principalmente por campos de cítricos, intercalándose entre ellos algunos espacios dedicados al cultivo de especies típicas de huerta. La vegetación que acompaña a estos cultivos forman comunidades edáficas de carácter nitrófilo. Las actividades de abonado de estos cultivos favorecen la proliferación de especies vegetales que poseen una afinidad por estos medios, constituyendo comunidades arvenses de malas hierbas asociadas.  
La fauna presente en la zona consiste básicamente en avifauna y pequeños roedores y reptiles. Se trata de especies asociadas a cultivos, con una marcado carácter antropófilo.   
La zona de actuación se encuentra sobre suelos fluvisoles formados por materiales detríticos cuaternarios de origen aluvial, concretamente limos de inundación, depósitos históricamente por las crecidas del río Júcar. Los suelos se caracterizan por ser de espesor alto, pedregosidad media o baja. Estas características le confieren, a estos terrenos, una vulnerabilidad a la contaminación del acuífero alta, por lo que se deberá tener especial atención al sistema de depuración de las aguas del sector, Así como, a las medidas de protección contra vertidos accidentales e incontrolados al suelo o subsuelo que se puedan producir.  
Se determina el clima de la zona como mesomediterráneo, concretamente perteneciente al clima litoral septentrional con temperaturas suaves y una precipitación media anual entorno a los 600 mm.  
Según la cartografía del COPUT, el riesgo de la erosión actual en el ámbito de estudio es muy bajo y no existe ningún riesgo de deslizamiento.   
En cuanto a la calidad del ambiente atmosférico en la zona, el sector se encuentra en un entorno de uso industrial y se rodea de espacios de uso terciario e industrial, con lo cual, la interacción de las actividades a implantar no deberá suponer un incremento de los niveles acústicos capaz de afectar a dichos espacios colindantes.  
Las zonas verdes se sitúan en los extremos norte-sur, en contacto con la red primaria existente, creando un filtro entre el suelo urbano y el nuevo sector, una ampliación del parque de la red primaria del municipio existente junto al cementerio municipal.  
2. El ámbito de la actuación se ve afectado parcialmente por riesgo de inundación nivel 5 derivado de la influencia del río Júcar, según consulta realizada a la cartografía temática de ordenación del Plan de acción territorial de carácter sectorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).   
En el informe, citado anteriormente, de la directora general de Ordenación del Territorio, de fecha 2 de octubre de 2007, se hace constar la existencia de informe de la División de Recursos Hidráulicos de la Conselleria de Infraestructuras y Transportes sobre el estudio de inundabilidad referenciado, en el que se informa favorablemente el estudio de inundabilidad, a los efectos de reclasificación urbanística del suelo en el ámbito del sector. También consta la existencia de informe del organismo de cuenca competente en el que se considera exenta de riesgo la mayor parte del término municipal, y que concluye con una mancha de inundación de menor extensión que la obtenida en el PATRICOVA.  
Del resultado de la aprobación del estudio de inundabilidad se deduce la inexistencia de riesgo de inundación en el ámbito del sector 5.  
El drenaje de las aguas pluviales deberá cumplir con el artículo 34 de la normativa del PATRICOVA.  
La ubicación del sector propuesto es colindante por el sur con el cementerio municipal, lo que supone la obtención del informe al respecto de la Conselleria de Sanidad, ya que la nueva ordenación afecta directamente a las condiciones de emplazamiento del cementerio, todo ello, de conformidad con el artículo 45 del Decreto 39/2005, de 25 de febrero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el reglamento por el que se regulan las prácticas de policía sanitaria mortuoria en el ámbito de la Comunitat Valenciana.  
3. Explotación de los recursos naturales:  
- Abastecimiento de agua potable:   
El ámbito de actuación se encuentra próximo a una zona consolidada del municipio disponiendo de la mayoría de servicios e infraestructuras de abastecimiento, aunque muchos de ellos se deberán adaptar y completar al nuevo uso.  
Para el suministro de agua al sector, el proyecto plantea realizar la conexión con la red de infraestructura de abastecimiento existente, siendo de fácil acceso por el viario perimetral existente y que cuenta con estos servicios. La red de riego también conectará con la red de agua potable.  
Según el estudio de impacto ambiental el abastecimiento de agua potable a la localidad de Massalavés está gestionado por la empresa EGEVASA. Según datos extraídos del informe de la citada mercantil, el caudal necesario para abastecer la nueva zona industrial es de 4,06 m³/día, indicando que el citado incremento previsto es perfectamente asumible por el abastecimiento en alta a Massalavés, siempre y cuando se adecuen, si fuese necesario, las actuales redes con los aumentos de diámetros y tendidos.  
No obstante, se estará a lo indicado en el preceptivo informe de Confederación Hidrográfica del Júcar regulado en el art. 19.2 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de ordenación del territorio y protección del paisaje.  
- Aguas residuales  
La red de alcantarillado municipal existente, circula colindante al sector por el oeste mediante la calle de la Veritat y por el norte por la avenida Conchita Ferrer. El sector proyectado dispondrá de una red de alcantarillado a la que todas las industrias deberán estar conectadas y que conectará a su vez con la red municipal, para su posterior tratamiento en la EDAR de Alberic. Según informe de la EPSAR de fecha 11 de abril de 2006, la citada EDAR tiene capacidad suficiente para asumir los incrementos generados por la actuación existente, que se estiman en 142 m³/día.  
Con objeto de preservar la integridad del sistema de saneamiento y la calidad del efluente, el urbanizador deberá instalar antes del punto de conexión, una arqueta de registro de la misma tipología que la que figura en el modelo de ordenanza de vertidos editado por la EPSAR, dotada además de guías para la instalación de una tajadera que permita la desconexión del vertido.  
- Residuos  
Los residuos sólidos urbanos generados por la población de Massalavés son recogidos y gestionados por la empresa GIRSA. Esta empresa emite un informe en el que comunica que tratará los residuos sólido urbanos generados en la planta de tratamiento de Guadassuar, con capacidad suficiente para ello, hasta que entre en funcionamiento el plan zonal X, XI y XII al que pertenece el municipio de Massalavés, momento en el cual todos los RSU serán recepcionados y tratados en la instalación de gestión correspondiente a dicho plan zonal.  
4. En la documentación presentada se adjunta estudio del paisaje, estudio acústico y estudio arqueológico.  
Respecto al estudio del paisaje, la conclusión que se extrae de la valoración del impacto que la propuesta producirá respecto a la calidad del paisaje y respecto a la fragilidad visual, es que el espacio a ocupar se encuentra alterado en origen, mostrando una calidad estética y un fondo escénico degradado por los usos previamente instalados en el entorno y por la alta densidad de infraestructuras de comunicaciones existentes. Las condiciones de fragilidad no limitan la implantación del uso proyectado. Se estiman adecuadas las valoraciones obtenidas en el estudio del paisaje para el proyecto referenciado.  
Respecto a los resultados del estudio acústico, obtenidos mediante la realización de una serie de análisis determinados por el Decreto 266/2004, establecen una evaluación de la influencia previsible del plan parcial estimando que no generará afecciones de carácter acústico en su ámbito y tampoco con carácter externo a mismo; únicamente en la fase de ejecución de las obras de urbanización se pueden producir afecciones de carácter temporal. En la fase de funcionamiento, las medidas propuestas están encaminadas a la limitación estricta de la velocidad entre 30 y 50 km/hora, bien mediante la instalación de pasos o badenes y/o la adecuación del pavimento instalando soluciones de alta absorción acústica. Se estiman oportunas las valoraciones y las medidas planteadas en el estudio acústico del proyecto referenciado.  
Respecto al estudio de impacto arqueológico, concluye diciendo que no se han localizado restos algunos de entidad, por lo que no se puede especificar ninguna afección sobre el patrimonio arqueológico o etnológico. No obstante, será el informe de acuerdo con el art. 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, el que determine la no afección del proyecto.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su Reglamento, anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El art. 16.2. m) del Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sea de aplicación, el Plan parcial modificativo sector nº 5 suelo urbanizable industrial de Massalavés, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y supeditado al cumplimiento de los condicionantes establecidos en el apartado segundo de la presente declaración.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. En cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, y especialmente ante la ausencia de información que justifique o no la posible presencia de restos arqueológicos en el entorno de la actuación, deberá obtenerse informe favorable de la dirección general de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano. En el supuesto de que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse también la presente declaración de impacto ambiental.  
2. El urbanizador responsable del desarrollo urbanístico deberá garantizar la aplicación de los parámetros de vertido que establece el modelo de ordenanzas de vertido de la entidad de saneamiento, respecto a los vertidos de las aguas residuales de las industrias que se instalen en el polígono industrial antes de realizar conexión con la red pública de saneamiento y depuración. Se asumirán además los condicionantes más restrictivos que se hayan establecido para el buen funcionamiento de la EDAR de Alberic.  
3. Con objeto de preservar la integridad del sistema de saneamiento y la calidad del efluente, el urbanizador deberá instalar antes del punto de conexión, una arqueta de registro de la misma tipología que la que figura en el modelo de ordenanza de vertidos editado por la EPSAR, dotada además de guías para la instalación de una tajadera que permita la desconexión del vertido.  
4. Las edificaciones deberán adoptar las medidas reflejadas en los artículos 27, 26.5 y 34 del Plan de acción territorial de carácter sectorial sobre prevención del riesgo de inundación de la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
5. El Ayuntamiento exigirá al agente urbanizador, tras la realización de las obras, los certificados de recepción de residuos sólidos inertes por parte de vertederos o empresas autorizadas para la gestión de este tipo de residuos.  
6. La red de aguas pluviales deberá atravesar un separador de grasas, aceites y sólidos en suspensión antes del vertido.   
7. En caso de que las construcciones afecten a los servicios e infraestructuras de riego, será necesaria la reposición. Se deberá garantizar la continuidad de todas las canalizaciones y tuberías que atraviesen el sector y tengan una funcionalidad más allá de los límites del mismo. Cualquier desvío o alteración de dichas instalaciones deberá contar con la autorización de la comunidad de regantes o de la Confederación Hidrográfica del Júcar, quien determinará la forma en la que se llevarán a cabo las actuaciones propuestas.   
8. Se deberá atender a las limitaciones de los usos del suelo y actividades en las zonas contiguas a la carretera N-340, así como a la servidumbre, afección y línea de limitación a la edificación, que se establecen en la Ley 6/1991, de 27 de marzo, de carreteras de la Comunitat Valenciana.  
9. Durante la fase de ejecución, se deberá definir el área donde quedará aparcada temporalmente la maquinaria de obra indicando, en su caso, el lugar donde se llevarán a cabo las labores de limpieza y mantenimiento de la misma. Asimismo, se recuerda que los cambios de aceite, filtros y cualquier otro residuo de mantenimiento de maquinaria y vehículos deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor de residuos tóxicos y peligrosos debidamente autorizado, se exigirán a las empresas los certificados que acrediten la entrega de los residuos generados a empresas gestoras autorizadas.  
10. Durante la fase de ejecución, se deberá prever e identificar una zona para el acopio de los materiales a emplear en las obras de urbanización y edificación, evitando la ocupación de los terrenos colindantes.  
11. Para la adecuación de la zona verde se deberá utilizar tierra adecuada, en ningún caso residuos, y especies vegetales autóctonas que no requieran gran cantidad de agua para su subsistencia. Dichas especies deberán emplearse igualmente en la restauración de los posibles taludes naturales que se ejecuten con motivo de la urbanización.  
12. En caso de que los cultivos colindantes se vean afectados durante las obras de edificación, se deberán realizar los trabajos de restitución de la situación original de los mismos.  
13. Para las líneas eléctricas que cruzan el sector, deberá atenderse, en lo que se refiere a las distancias mínimas a edificaciones, construcciones y zonas urbanas, a lo dispuesto en la Ley 54/1997, de 27 noviembre, del sector eléctrico, así como al Reglamento de líneas eléctricas de alta tensión y al resto de legislación que le sea de aplicación.  
Deberá estudiarse la posibilidad de desviar o soterrar estas líneas eléctricas a su paso por la zona de estudio.  
14. En el plan de vigilancia se establecerá que no se darán nuevas licencias de actividad si ello supone:  
- Una demanda de agua potable tal que supere los volúmenes de agua que garantiza, a fecha de hoy, el abastecimiento, siempre y cuando no se aporte, ante la Comisión Territorial de Urbanismo, mediante informe favorable del organismo de cuenca competente o entidad colaboradora autorizada, la existencia de agua potable en cantidad y calidad suficiente para los usos previstos en la ordenación del plan parcial, según las previsiones de los planes hidrológicos, además de la no afección o menoscabo a otros usos existentes legalmente implantados.  
- El caudal previsto de aguas residuales sea superior a la capacidad de la EDAR de Alberic.  
15. De conformidad con el artículo 45 del Decreto 39/2005, de 25 de febrero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el reglamento por el que se regulan las prácticas de policía sanitaria mortuoria en el ámbito de la Comunitat Valenciana, deberá obtener informe de la Conselleria de Sanidad relativo a la ubicación del sector respecto al emplazamiento del cementerio.  
16. Se prohíben, explícitamente, la instalación de industrias contempladas en el anexo I del Real decreto 9/2005, de 14 de enero, por el que se establece la relación de actividades potencialmente contaminantes del suelo y los criterios y estándares para la declaración de suelos contaminados.  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
Valencia, 18 de octubre de 2007.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 200/07-AIA  
Promotor: Atomix SA.  
Autoridad sustantiva: Dirección General para el Cambio Climático de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda.  
Objeto del proyecto: autorización ambiental integrada para la fabricación de arcillas atomizadas.  
Localización: calle Navarra, nº 4 polígono industrial El Colador, Onda (Castellón).  
Ref. órgano sustantivo: 274/06 IPPC SClCo/VCP  
Descripción del proyecto  
Descripción de las características del proyecto  
Las instalaciones de Atomix, SA, se sitúan en la calle Navarra, nº 4 del polígono industrial El Colador, en el municipio de Onda (Castellón). Producen arcillas atomizadas para la industria cerámica.  
La fabricación de arcillas atomizadas es una actividad sometida a evaluación de impacto ambiental, pues está catalogada en el anexo I, grupo 4, letra l, de la Ley 6/2001, de 8 de mayo, de modificación del Real decreto legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de evaluación de impacto ambiental.  
La superficie del terreno construido es de 16.380 m², sobre un solar de 81.760 m². La calificación urbanística del suelo es de uso industrial.   
Las materias primas que intervienen son las arcillas procedentes de las explotaciones mineras, los aditivos minerales (feldespatos, arenas, carbonatos y caolín) y el agua.   
Una parte del agua que se consume procede de dos pozos de agua subterránea situados dentro del recinto, que disponen de una concesión de caudal total máximo anual de 237.600 m³; el resto son entradas de aguas residuales industriales procedentes de otras sociedades (compuestas por agua y lodos en suspensión) que se dedican a la fabricación de pavimentos cerámicos, de las cuales Atomix, SA, es gestor autorizado.  
Proceso industrial de fabricación  
El proceso de fabricación se inicia con la recepción de los camiones que transportan arcillas desde las canteras hasta la zona de acopios, donde se descargan agrupadas en pilas según sus propiedades.  
Las arcillas se cargan de las diferentes pilas en las proporciones adecuadas y alimentan los molinos, donde se molturan por vía húmeda. El producto que se obtiene es una suspensión acuosa de las arcillas, denominada barbotina.  
La barbotina se pulveriza en pequeñas gotas dentro de una corriente de gases calientes generados por la combustión del gas natural, las gotitas en suspensión pierden agua hasta convertirse en partículas de arcillas de humedad adecuada; a este tipo de secado se le denomina atomizado.  
La energía del gas natural quemado se emplea para generar energía eléctrica en una turbina.  
Las emisiones atmosféricas salen al exterior por 8 chimeneas, proceden de la combustión del gas natural y gasóleo, y además de la aspiración de la zona de descarga de los silos, de la zona de molienda y de los atomizadores 1 y 2.  
Los residuos procedentes de la molienda, la limpieza de las instalaciones, las bombas de barbotina, los atomizadores y los filtros de vía húmeda, se conducen hasta balsas con agitadores, donde se mezclan con aguas residuales industriales procedentes de clientes que fabrican revestimientos cerámicos; una vez homogeneizados, se bombean a los molinos para ser reutilizados en la producción de arcillas atomizadas. No se producen vertidos de aguas residuales industriales, pues se reutilizan en el proceso productivo.   
Las aguas residuales sanitarias se vierten directamente a la red municipal de alcantarillado.   
Los residuos urbanos se depositan en contenedores y son recogidos por un gestor autorizado, están compuestos por restos de comida, envases de bebidas, etc.  
Los residuos no peligrosos están constituidos por los rechazos de la molienda de la arcilla, chatarra, big-bags no contaminados, papel y cartón no contaminados, cables, guías, madera, rodamientos de plástico, teflones, espátulas, goma, correas y PVC. Se almacenan en contenedores específicos y son retirados por un gestor autorizado.  
Los residuos tóxicos y peligrosos están formados por baterías de plomo, filtros usados, envases metálicos, ceras y grasas usadas, tubos fluorescentes y lámparas de mercurio y aerosoles.   
Las aguas pluviales de las cubiertas se desparraman por el suelo y, junto con la escorrentía del resto del solar, desaguan hacia las cunetas de los viales.   
Alternativas medioambientales  
Por tratarse de una fábrica establecida y en funcionamiento desde hace años, no procede analizar las alternativas medioambientales del emplazamiento actual.  
El titular fabrica sus productos con las mejores técnicas disponibles, por lo que tampoco se plantean alternativas a este aspecto.  
Tramitación administrativa  
1. Tramitación  
En fecha 28 de marzo de 2007 el Área de Calidad Ambiental remite el estudio de impacto ambiental, proyecto básico y documento de síntesis; solicita que se le informe sobre la idoneidad de la documentación.  
El 8 de mayo de 2007 se emite el informe de idoneidad al Área de Calidad Ambiental.  
En fecha 4 de octubre de 2007, el Área de Calidad Ambiental aporta el resultado del trámite de información pública.  
2. Información pública  
La Dirección General para el Cambio Climático sometió el expediente a información pública; una vez transcurrido el plazo de 30 días hábiles, no se presentaron alegaciones ni en la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, ni en el Ayuntamiento de Onda.  
3. Peticiones de información o documentación complementaria  
No se han realizado peticiones de información complementaria.  
Informes sectoriales  
No se han solicitado informes sectoriales.  
Afecciones legales medioambientales  
Las instalaciones se sitúan en terrenos del ámbito de la zona de influencia antrópica de la zona de amortiguación de impactos, del Plan de ordenación de los recursos naturales (PORN) de la Sierra de Espadán. Según establece el artículo 70 de dicho PORN, en estos terrenos se considera compatible la actividad con lo establecido en el planeamiento urbanístico para el suelo no urbanizable de uso agrícola.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de la actividad  
La fabricación de arcillas atomizadas es una actividad que genera emisiones de partículas sólidas y gases a la atmósfera, que en el caso de Atomix, SA, es el impacto más importante. También se producen pequeñas cantidades de residuos, vibraciones y contaminación acústica, pero estas últimas se encuentran por debajo de los umbrales legales correspondientes.  
Las aguas pluviales precipitadas sobre las cubiertas de las instalaciones se suman a la precipitación directa sobre el resto de la finca, todo el conjunto discurre como una escorrentía que desagua en las cunetas de los viales.  
La Confederación Hidrográfica del Júcar prohíbe el vertido de aguas y productos residuales a Atomix, SA, de forma directa e indirecta sobre los cauces públicos y canales, sobre el terreno o en el subsuelo, sea mediante evacuación, inyección o depósito.  
2. Identificación y valoración de los impactos  
Los impactos que causa la actividad sobre el medio ambiente han sido, en general, identificados y valorados en el estudio de impacto ambiental, excepto el impacto causado por la escorrentía de la finca hacia los viales.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
Existen 22 balsas subterráneas que contienen barbotina, tres balsas de aguas residuales industriales subterráneas que se generan en las instalaciones y cuatro depósitos metálicos aéreos para almacenar las aguas residuales industriales de clientes. Las balsas han sido certificadas por técnicos competentes, como impermeables, estancas y estables estructuralmente; no constituyen un foco de contaminación para las aguas subterráneas. No se producen vertidos de aguas residuales industriales, pues se reutilizan en el proceso de fabricación de la arcilla atomizada.  
El titular se compromete a controlar diariamente los niveles de llenado de las balsas, semanalmente revisará y dará mantenimiento a todos los elementos de las balsas y revisará anualmente las impermeabilizaciones.   
Los residuos tóxicos y peligrosos se segregan y almacenan en palets, bidones metálicos de 200 litros, ecobidones de 1000 litros y contenedores de cartón. Se clasifican por tipos, se almacenan bajo cubierta sobre solera impermeable, son recogidos por gestor autorizado antes de seis meses. No se han visto cubetos de protección en las zonas de agrupación de residuos desprovistas de canaleta de seguridad.  
Atomix, SA, propone un plan de vigilancia ambiental semanal consistente en inspeccionar visualmente el estado de todos los filtros y las chimeneas. Cada tres meses se inspeccionará el estado de los filtros y se engrasarán y verificarán sus componentes. Se realizarán mediciones de autocontrol anuales de las emisiones procedentes de los filtros por los que pase un caudal comprendido entre 10.000 y 30.000 m³N/h; cada tres años se realizarán mediciones de autocontrol de todos los focos potencialmente contaminantes.  
El titular se obliga a cumplir con el artículo 33 de la Orden de 18 de octubre de 1976 sobre prevención y corrección de la contaminación industrial de la atmósfera, pues llevará al día el libro de registro de emisiones con la medida de las mismas en cada uno de los focos emisores de contaminantes según el modelo del anexo IV. Las mediciones las realizará un organismo de control autorizado, verificando que los niveles son inferiores a los umbrales legales establecidos en el punto 27 del anexo IV, del Decreto 833/1975, de 6 de febrero, por el que se desarrolla la Ley 38/1972, de 22 de diciembre, de protección del ambiente atmosférico. El último control lo ha realizado una OCA en el año 2005 y los resultados indican que los contaminantes analizados cumplen los límites permitidos por la legislación vigente.  
La altura de las chimeneas de los focos 5 y 6, calculada de acuerdo con el anexo II de la Orden de 18 de octubre de 1976 (Ministerio de Industria), sobre prevención y corrección de la contaminación atmosférica de origen industrial, dan valores que son mayores que la altura real de las mismas.  
El titular dispone del permiso municipal para el vertido de las aguas residuales sanitarias a la red de alcantarillado público.  
Atomix, SA, dispone de la autorización administrativa para realizar operaciones de valorización de los residuos cuyos códigos LER son los siguientes: 08 02 02 lodos acuosos que contienen materiales cerámicos, 08 02 03 suspensiones acuosas que contienen materiales cerámicos, 10 12 01 residuos de la preparación de mezclas antes del proceso de cocción y 10 12 03 partículas y polvo.  
El titular acredita la reutilización de los envases de silicatos y derivados que le suministra su proveedor.  
Las aguas pluviales de todo el solar se concentran por escorrentía en las cunetas de los viales periféricos, tendiendo a concentrarse la escorrentía de los acopios en la cuneta del vial situado al este. No existe medida correctora para recoger el agua y eliminar las arcillas en suspensión.  
Las emisiones acústicas diurnas y nocturnas no sobrepasan los niveles de recepción externos del anexo II, tabla 1, de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de protección contra la contaminación acústica. Las mediciones las realiza un organismo de control autorizado, la última la realizó en el año 2006.   
Las instalaciones cuentan con tres equipos de transferencia de masa de agua en corriente de aire, con producción de aerosoles, lo que entraña un riesgo de producción de legionellosis. El titular adjunta certificados de limpieza y desinfección química realizados en el mes de noviembre de 2006 y se compromete a controlar la Legionella pneumophila, según estipula el Real decreto 865/2003, de 4 de julio, por el que se establecen los criterios higiénico-sanitarios para su prevención y control.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el anexo I, grupo 4, letra l, de la Ley 6/2001, de 8 de mayo, de modificación del Real decreto legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de evaluación de impacto ambiental, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél; según se desprende del artículo 1, punto 1, de la Ley 6/2001, de 8 de mayo.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de impacto ambiental.  
3. El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de impacto ambiental.  
4. El articulo 16.2 m) del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por lo particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.  
Por tanto, en vista de todo lo anterior y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de las autorizaciones administrativas previas que le sean preceptivas, el proyecto básico de autorización ambiental integrada de la sociedad Atomix, SA., siempre que el proyecto se desarrolle según las medidas correctoras y otras prescripciones establecidas en el apartado segundo de la presente declaración.  
Segundo  
Para la ejecución del citado proyecto se deberán cumplir las siguientes condiciones:  
1. En el plazo máximo de un año desde la obtención de la autorización ambiental integrada, Atomix, SA, deberá presentar a la Dirección General para el Cambio Climático de esta Conselleria, un plan de adaptación de los acopios, para que las operaciones realizadas en los mismos se desarrollen en naves cerradas y en depresión.  
2. Se construirán dos zanjas en las proximidades del linde oriental de la finca, ambas irán orientadas paralelamente al vial que une las calles Navarra y camino del Colador, discurrirán a todo lo largo del límite de los acopios. Las dos zanjas se construirán a distinta cota y su profundidad aproximada será de unos 70 centímetros, con ancho mínimo de 1 metro. Se limpiarán los sedimentos acumulados en las dos zanjas para preservar su funcionamiento.   
3. Los viales pavimentados de las instalaciones se mantendrán libres de polvo durante la jornada laboral.  
4. Atomix, SA, deberá incrementar la altura de las chimeneas de los focos 5 y 6 (situadas en los atomizadores 2 y 3 respectivamente), para que sea mayor que la altura teórica calculada de acuerdo con el anexo II de la Orden de 18 de octubre de 1976 del Ministerio de Industria, sobre prevención y corrección de la contaminación atmosférica de origen industrial.  
5. La cota máxima de los acopios se mantendrá en todo momento 3 metros por debajo de la altura de las pantallas cortavientos próximas.  
6. A la salida de los acopios se instalará un sistema por vía húmeda para limpiar los neumáticos y bajos de los camiones. La explanada de entrada a las instalaciones estará permanentemente limpia de arcillas.  
7. Los depósitos de aceites situados en la nave de las palas cargadoras emplearán cubetos de seguridad o, en su lugar, se construirá una pequeña canaleta perimetral. Los depósitos de aceite situados a la entrada del taller han de colocarse sobre cubetos colectores de derrames.  
8. Los depósitos de residuos dispondrán de etiquetas o letreros explicando su contenido.   
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 25 de octubre de 2007.- La directora general de Gestión del Medio Natural: María Ángeles Centeno Centeno.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 204/2007-AIA  
Título: Plan especial del Paraje Natural Municipal Rambla Celumbres  
Promotor: Ayuntamientos de Castellfort, Cinctorres y Portell de Morella  
Autoridad sustantiva: Consell de la Generalitat Valenciana  
Localización: términos municipales de Castellfort, Cinctorres y Portell de Morella (Castellón)  
Descripción del proyecto  
Descripción de las características más relevantes del proyecto  
El objeto del proyecto del plan especial es el de conservar, proteger y mejorar el estado de los recursos naturales, los ecosistemas y las especies presentes en el mismo, al mismo tiempo que se responde a la necesidad de dotar a la población, desde la perspectiva del desarrollo sostenible, el conocimiento y el disfrute de la naturaleza, de un área que reúne notables valores ecológicos, paisajísticos y culturales.   
El ámbito territorial del Paraje Natural Municipal Rambla Celumbres, con una superficie de 1.194,4 hectáreas, se corresponde con los montes de utilidad pública Pinaret, Rambla Celumbres, Sierra Simona, Clot d'Avellaners, Bovalar de Castellfort, Mas de Falcó y Celumbres, a excepción de la parcela 123 b del término municipal de Portell de Morella, situada en el monte Rambla Celumbres; constituyendo los límites del paraje natural los que se detallan a continuación:   
- Al norte la delimitación del paraje coincide aproximadamente con los límites de los términos municipales de Portell y Castellfort; no obstante, se incluye una parte del monte de utilidad pública Celumbres (CS-25) del término municipal de Cinctorres.   
- Por el este, en la parte más meridional el límite se sitúa en la partida de Les Cometes; mientras que en su parte central, el límite del paraje discurre próximo al cauce barranc del Molar, y, en su parte septentrional, el límite es en gran parte coincidente con el barranco de la Rambleta.   
- Al sur, el límite llega hasta la partida de Serra Simona.   
- Hacia el oeste el límite se sitúa en las laderas de exposición este, las cuales, desaguan a la Rambla Celumbres.   
A efectos urbanísticos, el plan especial mantiene la calificación de los suelos de la totalidad del paraje natural municipal, de acuerdo con los tres planes urbanísticos vigentes; concretamente, y de acuerdo con los informes técnicos municipales:  
- En el término municipal de Castellfort, las parcelas se encuentran clasificadas como suelo no urbanizable, con la calificación de especialmente protegido por su interés paisajístico, y suelo no urbanizable protegido por afección de cauces, riberas y embalses.   
- En el municipio de Cinctorres la calificación de los terrenos se corresponde con suelo no urbanizable de protección de cauces y barrancos, y suelo no urbanizable de protección paisajística y forestal.   
- En el término municipal de Portell de Morella, los terrenos municipales incluidos en el ámbito del paraje, se clasifican como suelo no urbanizable.   
El plan especial desarrolla una serie de determinaciones relativas a los usos y actividades así como a la gestión del paraje; distinguiéndose dos zonas dentro del mismo, un área forestal y un área de uso público; lo que permite integrar criterios de conservación y uso público a la totalidad del ámbito considerado. Expuesto de forma muy general, puede destacarse que en el área forestal se permiten todos aquellos usos destinados a favorecer la conservación y potenciación de los valores naturales, así como el mantenimiento en todo momento de los diferentes procesos ecológicos que se desarrollen y la diversidad ecológica que en el paraje exista. Por lo que respecta al área de uso público, se establece el mantenimiento del uso social, así como el disfrute de la naturaleza que en la actualidad se desarrolla en el entorno donde se ubica el refugio forestal Mas de Falcó.  
En cuanto al contenido de la normativa reguladora de los usos y de la gestión del paraje, se establecen dos apartados fundamentales. En el primero de ellos, se establecen las normas generales para la protección de recursos generales y la regulación de determinadas actividades susceptibles de incidir en el medio natural; y en el segundo apartado normativo se establecen normas específicas dirigidas a la protección de los espacios en función de los valores que presentan.  
Tramitación administrativa  
En fecha 4 de octubre de 2007, el Servicio de Parques Naturales, de la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, remitió el presente proyecto, incluyéndose el correspondiente estudio de impacto ambiental, proyecto de plan especial y expediente administrativo, constituido por los certificados e informes que a continuación se detallan:  
- Certificado municipal de fecha 3 de octubre de 2007, suscrito por la secretaria del Ayuntamiento de Castellfort y el alcalde de dicha localidad, en el que se expone que el procedimiento de exposición al público del presente proyecto de plan especial se ha efectuado mediante la inserción del correspondiente edicto en el DOCV número 5587, de fecha 29 de agosto de 2007; sin que se haya presentado alegación ninguna al respecto.   
- Certificado municipal de fecha 15 de mayo de 2007, suscrito por el secretario- interventor de la OFISAM de Morella y el alcalde de la localidad de Castellfort, en el que se expone el acuerdo adoptado por el Pleno en la sesión celebrada el 14 de mayo de 2007, relativo a la aprobación del proyecto y consecuentemente la decisión de iniciar la tramitación de la declaración como Paraje Natural Municipal Rambla Celumbres situada en los términos municipales de Castellfort, Cinctorres y Portell de Morella. Asimismo, también se adjuntan los correspondientes certificados de los acuerdos plenarios relativos a la aprobación del paraje natural municipal y el inicio de su tramitación, de los Ayuntamientos de Portell y Cinctorres, de fechas 9 de mayo y 8 de mayo de 2007, respectivamente.   
- Certificado del Ayuntamiento de Cinctorres, de fecha 30 de marzo de 2007, respecto a la titularidad pública y a la calificación urbanística de los terrenos incluidos en el ámbito del presente plan especial, en el que se suscribe lo que a continuación se transcribe:   
«Los terrenos del paraje Rambla Celumbres, son de propiedad municipal y se dispone de las autorizaciones y concesiones administrativas que son precisas para la declaración de paraje natural, no existiendo en este momento servidumbres eléctricas ni de telefónica, ni ninguna otra que impida la disponibilidad inmediata de los terrenos, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 7.3 del Real decreto 665/90 de 25 de mayo.»  
«Según el Plan general de ordenación urbana de Cinctorres, el paraje de la Rambla Celumbres tiene la siguiente calificación urbanística:  
- Suelo no urbanizable de protección de cauces y barrancos; siendo las condiciones específicas para este tipo de suelo las que determina la Ley 29/1985 de aguas y el Reglamento de dominio público hidraúlico.  
- Suelo no urbanizable de protección paisajística y forestal.»  
- Certificado del Ayuntamiento de Castellfort, de fecha 15 de marzo de 2007, en el que se suscribe que:  
a) De acuerdo con el Plan general de ordenación urbana de dicho término municipal, la totalidad de las parcelas que van a formar parte del paraje natural se encuentran ubicadas en suelo clasificado como no urbanizable, con la calificación de especialmente protegido por su interés paisajístico y por afección de cauces, riberas y embalses.  
b) Figuran a nombre del Ayuntamiento de Castellfort las siguientes parcelas:  
- Parcelas 18 y 9041 del polígono 12 (Sierra Simona y CM. Portell-Vilafranca)  
- Parcela 2 del polígono 13 (Sierra Simona)  
- Parcelas 1, 3, 31 y 9021 del polígono 15 (Mas de Segura, Sierra Simona y CM. Castellfort-Portell))  
- Parcela 1 del polígono 16 (Clot d'Avellaners)  
Figurando como bien comunal la parcela 41 del polígono 15 (Mas de Segura).  
- Certificado del Ayuntamiento de Portell, de fecha 13 de marzo de 2007, en el que se acredita que según las normas urbanísticas municipales, los terrenos objeto de la declaración y gestión de paraje natural municipal se encuentran en suelo no urbanizable.   
- Certificado del acuerdo plenario de aprobación del protocolo de colaboración entre la Generalitat Valenciana y el Ayuntamiento de Cinctorres, de fecha 20 de febrero de 2007, para la declaración del paraje natural.  
- Solicitud de informe del Ayuntamiento de Castellfort a la Comisaría de Aguas de la Confederación Hidrográfica del Ebro, de fecha 22 de junio de 2007; no obstante, no consta en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, a fecha de hoy, que se haya remitido dicho informe.  
- Informe suscrito por el jefe de Área de Industria y Minas, de fecha 18 de julio de 2007, en el que se certifica que no existe constancia de ningún derecho minero que quede afectado por el presente plan especial.   
- Criterio de conformidad positivo, emitido por la Dirección General de Ordenación del Territorio, de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, de 23 de mayo de 2007, en el que se resuelve informar favorablemente a la iniciativa de los Ayuntamientos para la declaración de paraje natural municipal del espacio referido, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 4 del Decreto 161/2004, del Gobierno Valenciano, de regulación de los Parajes Naturales Municipales.   
Consideraciones ambientales  
1. El paraje, a nivel geomorfológico, se caracteriza por presentar una topografía abrupta en la que predominan los afloramientos de materiales calcáreos; siendo destacables las elevadas pendientes del cauce de la Rambla Celumbres.   
2. Respecto a la vegetación existente en el mismo, se considera como formaciones más relevantes y predominantes las de carrascales y los pinares de pino laricio; y en menor medida las formaciones de quejigares de Quercus faginea, dado que se presentan ejemplares de forma más aislada, sin llegar a constituir masas de mayor entidad.   
En materia de flora endémica, rara o amenazada, tal y como consta en el estudio de impacto ambiental presentado, se han identificado en el paraje 7 especies protegidas por la Orden del 20 de noviembre de 1985 de la Comunitat Valenciana; presentando un mayor grado de protección el acebo (Ilex aquifolium), al prohibirse su recolección, tala, desenraizamiento, y la comercialización de sus partes y semillas.   
3. En cuanto a las especies animales presentes en el paraje natural municipal, se ha destacado en estudio presentado, la abundancia de la ornitofauna; incluyendo diversas especies que requieren de la adopción de medidas de protección y conservación, al presentar un alto grado de amenaza.  
4. Tanto en el estudio de impacto ambiental como en el proyecto de plan especial, se incluye un apartado relativo a la descripción de los yacimientos arqueológicos localizados en el ámbito del paraje, así como la normativa correspondiente a la protección del patrimonio cultural (sección sexta del capítulo 1, normas sobre protección de recursos de dominio público, del título II, normas generales de regulación de usos y actividades).   
Se ha realizado una descripción de los yacimientos arqueológicos incluidos en el paraje; siendo éstos los que se enumeran a continuación:  
- Mas de Falcó (Castellfort)  
- Fossar dels Moros (Cinctorres)  
- Costa de l'Albardó (Cinctorres)  
- Turó de la Barcella (Portell de Morella)  
- Abric del Turó de la Barcella (Portell de Morella)  
Aunque en los tres municipios existe una gran variedad de bienes declarados de interés cultural, y bienes etnológicos, ninguno de ellos se haya incluido dentro de los límites del paraje.  
5. La actividad cinegética se practica en todo el ámbito del paraje, dado que es coincidente con tres cotos de caza; estando regulados cada uno de ellos por el correspondiente plan técnico de actividad cinegética.   
6. Respecto a la práctica del senderismo, en el paraje se encuentran el sendero PR-CV-308 y el PR-CV-332. El primero de ellos, constituye un sendero homologado que une el municipio de Castellfort con el Mas d'En Costa, de Cinctorres; mientras que el PR-CV-332, es un sendero de pequeño recorrido que atraviesa los montes Rambla Celumbres y Sierra Simona en su itinerario desde Portell de Morella a Castellfort.   
7. Respecto a las infraestructuras para la generación de energía eólica, de acuerdo con la zonificación establecida por el Plan eólico de la Comunitat Valenciana, el ámbito del paraje está considerado como zona no apta para el aprovechamiento eólico por los valores naturales que alberga.   
8. En el término municipal de Castellfort, el paraje está afectado por las vías pecuarias denominadas cordel del Plañol, cordel del Tosal de Aguilar, colada del barranco de Avellaners, colada de Cinctorres y colada del barranco dels Serradors. Discurriendo por el municipio de Portell de Morella el cordel de las Albaredas, la colada del Camino de Castellfort, la colada de las Artigas al Mas de Ferrer, la colada del camino del Mas de Blay, la colada de les Sucarraes y la colada de la Caldereta.   
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto se encuentra sometido al procedimiento de declaración de impacto ambiental, al estar incluido en los supuestos previstos en el anexo I, apartado 8 g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley de impacto ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
2. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su Reglamento.  
3. En el expediente se han observado los tramites previstos en el Decreto 162/1990, del 15 de octubre, el Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental; en a Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
4. El artículo quinto del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de impacto ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
5. El articulo 16.2 m) del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por lo particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.  
En base a todo lo anteriormente expuesto y en uso de las facultades que legalmente tengo atribuidas, formulo la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero   
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Plan especial del Paraje Natural Municipal Rambla Celumbres, en los términos municipales de Castellfort, Cinctorres y Portell de Morella (Castellón), siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental presentado y los condicionantes y modificaciones establecidos en el apartado segundo de la presente declaración.   
Segundo   
Se supedita la ejecución del presente proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Respecto al ámbito del paraje natural municipal el mismo se considera aceptable sin perjuicio de que existen otras zonas en el municipio con igual o mayor valor que reciben o pueden recibir medidas de conservación y protección iguales o superiores a las propuestas en el presente plan a través de diferentes medios legalmente establecidos.  
2. Se incorporará a la normativa del plan especial todas aquellas consideraciones que se establezcan en el correspondiente informe de la Comisaría de Aguas de la Confederación Hidrográfica del Ebro.   
3. Se revisará lo establecido en los diferentes subapartados integrantes del artículo 4 del plan especial (efectos del mismo) para evitar posibles contradicciones entre los mismos, o puedan originarse confusiones en cuanto a su interpretación. Por ello, debe quedar suficientemente clarificado, y prevalecer, tal y como se establece en el artículo 4.3, la determinación fundamentada en la idea que el planeamiento municipal que se apruebe con posterioridad a la entrada en vigor de este plan especial deberá ajustarse a las determinaciones protectoras contenidas en él, asignando las clasificaciones y calificaciones del suelo de acuerdo con las normas y criterios establecidos en el plan especial, de manera que se respeten las limitaciones de uso impuestas en el mismo.  
4. Deberá revisarse la redacción del artículo 5 del plan especial y proceder a su modificación, de forma que se de cumplimiento a lo establecido en la vigente legislación de impacto ambiental en relación a:  
- Estarán sometidos a declaración de impacto ambiental los planes generales y sus revisiones, en todo caso. Igualmente se someterán a declaración de impacto ambiental las modificaciones del plan general sólo cuando afecten a suelo clasificado como no urbanizable, y los planes parciales y planes especiales, incluyendo sus modificaciones. En consecuencia se considerarán también revisiones y modificaciones del plan especial, y por tanto sometidas a declaración de impacto ambiental las alteraciones de los límites de las zonas de protección señaladas en el mismo que pueda introducir el planeamiento que se apruebe con posterioridad, incluso aunque supongan un aumento de las condiciones de protección o un incremento de la superficie protegida.  
5. Respecto a las actividades de urbanización y edificación de la sección octava de la normativa del plan especial se tendrá en cuenta que a efectos urbanísticos el plan especial califica los terrenos como suelo no urbanizable de protección, y respecto a la edificación en lo relativo a las excepciones para equipamiento público estarán permitidas las de nueva planta siempre y cuando no sea posible su instalación en otro tipo de suelo fuera del ámbito del paraje. Asimismo, respecto a la rehabilitación o reconstrucción de edificaciones preexistentes en el ámbito del paraje, éstas estarán permitidas siempre y cuando el uso al que se destinen las mismas esté permitido por la normativa del plan especial en función de la zona que se trate, debiendo obtener en cualquier caso, informe favorable del Servicio de Parques Naturales.  
6. Respecto al uso público del paraje el mismo debe ser acorde con los usos permitidos en suelos protegidos, en especial con las actividades recreativas y deportivas que puedan llevarse a cabo en el ámbito del paraje.  
En el apartado B de la sección séptima, se hace mención a alojamiento turístico y otras actividades hosteleras y recreativas vinculadas a construcciones; concretamente, en el artículo 45 se hace referencia a actividades recreativas y de esparcimiento vinculadas a construcciones, no definiéndose de qué tipo de actividades se trata. Por lo que deberá concretarse en la normativa que las actividades recreativas deben ser exclusivamente las propias de estos espacios protegidos.   
7. Previamente a cualquier actuación que pueda afectar a yacimientos arqueológicos incluidos en al ámbito del paraje, deberá obtenerse informe favorable de la Conselleria de Cultura. Igualmente, se considera que las rehabilitaciones y actuaciones sobre construcciones tradicionales existentes en el ámbito del plan especial deberán ser en todos los casos, previamente informadas por el órgano con competencia sustantiva en la materia.  
8. Respecto a las actividades agrarias a las que se alude en el artículo 31.1 (tipos de cultivos e incompatibilidades), deberá corregirse su redacción en el siguiente sentido: se considerarán compatibles en el ámbito del plan, el mantenimiento de las actividades agrarias que se registren en el momento de la aprobación de éste, siempre y cuando sean compatibles con el planeamiento en vigor en ese momento, y hubiesen obtenido las autorizaciones correspondientes, así como la evaluación de impacto ambiental favorable si fuese necesaria.  
Tercero   
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto   
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.   
Valencia, 22 de octubre de 2007.- La directora general de Gestión del Medio Natural: María Ángeles Centeno Centeno.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML