Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6210, del 19-02-2010 (2010/1823)

RESOLUCIÓ de 3 de febrer de 2010, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Turís, Requena, Monforte del Cid i Agost.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6210

Data del DOGV
:   19-02-2010

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2010/1823

CVE


Data del document
:   03-02-2010

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Monforte del Cid](javascript:void(0))
    * [Turís](javascript:void(0))
    * [Agost](javascript:void(0))
    * [Requena](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 3 de febrer de 2010, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Turís, Requena, Monforte del Cid i Agost. [2010/1823]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 117/07-AIA Turís, 113/07-AIA Requena, 116/07-AIA Monforte del Cid i 124/07-AIA Agost.  
València, 3 de febrer del 2010.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 117/07-AIA  
Títol: Explotació bovina de llet  
Promotor: Hermanos Soler Crespo, CB  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Turís  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a la legalització de l'explotació de boví de llet  
Localització: Partida Calderona, polígon 26, parcel·la 107 i 108, terme municipal de Turís (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització d'una explotació de vaquí de llet. Les principals característiques de l'explotació es resumeixen a continuació:  
L'activitat se centra en l'obtenció de llet, i disposa de les instal·lacions necessàries per a l'extracció d'aquesta, i a la recria de vedells. La capacitat de la granja, segons la informació més recent que aporta el promotor, és de 132 animals de recria i 400 animals reproductors. Està localitzada a les parcel·les 107 i 108. Les instal·lacions inclouen diversos coberts, sala de munyiment i lleteria.   
Les zones on roman el bestiar correspon a àrees pavimentades, on s'utilitza llit de palla. Es calcula una producció de fem de 51,2 t/setmana, que queda amuntegat a les parcel·les 100 i 104 (localitzades a la zona de policia del barranc Calderona), es volteja cada dos dies per a propiciar la fermentació aeròbia, i es proposa el tancament d'aquesta zona amb mur de 50 cm per a evitar la fuita de lixiviats cap al barranc, proporciona, a més, al terreny un lleuger pendent per a dirigir els possibles lixiviats cap a basses de decantació. Segons l'estudi d'impacte ambiental, no es necessita solera impermeable al femer, amb la consideració que el terreny aporta la impermeabilització necessària de manera natural, encara que la caracterització edafològica que s'inclou en dos documents aportats no justifica l'execució d'un femer sense solera impermeable.  
Les aigües residuals s'aplicaran en el reg d'alfals cultivat a la parcel·la 99, amb una superfície de 7,2 hg.  
S'estima una mitjana de 2 m³/dia d'aigües residuals procedents de l'activitat, a les quals es disminuirà el contingut de sòlids en suspensió mitjançant la construcció de tres basses de decantació de 3 m³, i bassa general de 100 m³ impermeabilitzades, i s'instal·larà en aquesta última una bomba tipus Venturi d'injecció d'aire que accelere les reaccions aeròbies de la fermentació. S'aplicarà, a més, producte comercial com a tractament addicional de les aigües residuals. Tota les basses tindran un talús 1/1 per a permetre l'entrada de tractor pala per a netejar els fangs acumulats.  
Malgrat que hi ha constància d'un escrit de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer al promotor, en data 7 de maig de 2002, sobre iniciació de procediment sancionador en què se li acusa d'«...efectuar abocament, sense la preceptiva autorització administrativa, d'aigües residuals procedents dels lavabos de granja bobina al llit del barranc de Calderona i abocament sobre el terreny dels lixiviats procedents d'un abassegament de fem que hi ha a la zona de policia del barranc Calderona - terme municipal de Turís (València), en el document titulat Avaluació de les possibles conseqüències sobre el domini públic hidràulic per l'abassegament de fem vaquí s'indica que, d'una banda, el tipus de terreny (argilós) impedirà la percolació d'aquest, mentre que aquest mateix document explica el poder depurador del terreny, que permetria la no-afecció a l'aqüífer subjacent ja que s'aconseguiria una depuració del 40% en cada metre de la zona no saturada, aconseguint en els 5 primers metres reduir al 100% els compostos contaminants del lixiviat.  
Es detecta, segons el que s'ha exposat, contradiccions en la informació aportada relatives a la dinàmica dels lixiviats al terreny. D'altra banda, la consideració d'utilitzar el terreny com a depurador de les aigües residuals és inadmissible, ja que, a més de no haver-se justificat aquesta propietat del terreny adequadament, la pràctica repetida d'abassegament de residus en aquest sòl acabaria minorant-ne la capacitat filtradora, la qual cosa, unida a l'incompliment de l'article 55 de la Llei 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat de ramaderia de la Comunitat Valenciana, fa necessari projectar i construir un femer en l'explotació.   
En data 18 de desembre de 2006, es realitza una visita de camp on es comprova que:  
- Les parcel·les d'abassegament de fem no s'han tancat tal com s'indicava en la documentació tècnica.  
- Les aigües residuals són conduïdes a basses de decantació, tancades. Únicament s'han construït dues de les quatre proposades (tres de decantació i una altra d'emmagatzemament), sense disposar de sistema de ventilació per a facilitar la fermentació. La primera bassa de decantació roman col·lapsada amb fem, mentre que la segona emmagatzema els lixiviats procedents de la primera, els quals tenen l'aspecte de romandre estancats un llarg període de temps.  
L'explotació es localitza a uns 1.000 m del nucli urbà de Turís.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
L'expedient s'inicia el 3 de març de 2003, amb la remissió, per la Comissió d'Activitats Qualificades d'aquesta Conselleria, de projecte d'activitat i estudi d'impacte ambiental.  
Com a antecedent a l'esmentat expedient, en data 29 de juny de 1999, la Comissió d'Activitats Qualificades remet el projecte d'activitat i l'expedient municipal. En data 6 d'agost de 1999 se sol·licita a l'Ajuntament de Turís la presentació de l'estudi d'impacte ambiental, el qual es rep en data 25 de gener de 2000. El 23 de març de 2003 es comunica tant al promotor com a l'Ajuntament, l'inici de la informació pública, que es resol sense la presentació d'al·legacions. En data 15 de maig de 2000 la Comissió d'Activitats Qualificades remet la sol·licitud de devolució de l'expedient emesa per l'Ajuntament de Turís, ja que dels informes municipals es desprén que l'expedient incompleix les ordenances municipals pel que fa a distàncies a límits i entre granges. Per tot això, en data 16 de juny de 2000 es torna l'expedient a activitats qualifiques i se'n suspén la tramitació.  
En data 3 de març de 2003, la Comissió d'Activitats Qualificades remet el projecte d'activitat, l'estudi d'impacte ambiental i l'expedient municipal.  
En data 17 d'abril de 2003 el Jutjat Contenciós Administratiu número 2 de València sol·licita la remissió a aquest jutjat de l'expedient, la qual es remet el 25 d'abril de 2003.  
En data 7 de desembre de 2004 se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament, ampliació de la documentació presentada, relativa a:  
- Aportar informació que indique si la superfície actual construïda es correspon amb la declarada en la documentació aportada i amb l'autoritzada en l'autorització prèvia de la COPUT, ja que s'ha consultat la cartografia disponible en aquesta Secretaria Autonòmica i sembla que difereixen.  
- Pel fet que l'expedient es refereix a una legalització, i la documentació està visada fa anys (11 d'abril de 1996 per al projecte d'activitat i 22 de desembre de 1999 per a l'estudi d'impacte ambiental), actualitzar la documentació presentada, sobretot pel que fa a la gestió de la granja, fent especial èmfasi en la gestió del fem a l'explotació, com també en la destinació final d'aquest.  
En data 2 de gener de 2006 es requereix al promotor la documentació sol·licitada anteriorment, i se li adverteix que el procediment instat, per causes imputables a ell, es troba paralitzat i incurs en caducitat si en el termini de tres mesos no es du a terme l'activitat necessària per a prosseguir la tramitació.  
En data 9 de febrer de 2006 es rep l'ampliació sol·licitada dins del termini establit.  
En data 9 de maig de 2006 la directora general de Gestió del Medi Natural dicta Resolució de caducitat per a l'expedient, la qual és notificada a l'interessat en data de 29 de maig de 2006.  
En data 28 de juny de 2006 té entrada en el Registre recurs d'alçada contra la resolució de caducitat de l'expedient, on justifica la presentació de l'ampliació dins del termini establit legalment i considera la necessitat de deixar sense efecte la declaració de caducitat.  
En data 27 de setembre de 2006 la directora general de Gestió del Medi Natural dicta resolució en què s'estima la pretensió formulada en el recurs d'alçada interposat pel promotor contra la resolució de caducitat dictada el 9 de maig de 2006, i s'acorda la reobertura de l'expedient per no tractar-se d'una causa imputable a la persona interessada, ja que aquest va presentar dins del termini i en la forma escaient la documentació sol·licitada.  
2. Resum de les al·legacions  
Les consideracions ambientals plasmades en l'al·legació fan referència a la circulació de la matèria orgànica lliurement arrossegada per les pròpies aigües residuals i per les pluges, cap al camí, les parcel·les limítrofes i al camí de Vinyar; no té xarxa d'evacuació d'aigües residuals; no presenta mesures correctores relatives a les olors que genera el fem emmagatzemat en l'explotació, al qual s'associa també la presència de vectors.  
Les al·legacions es preveuen al llarg de la declaració d'impacte ambiental i en els condicionants establits al final d'aquesta.  
3. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària  
L'expedient municipal conté la documentació següent:  
- Informe favorable de l'aparellador municipal.  
- Informació pública amb la presentació d'una al·legació de caràcter ambiental.  
- Informe favorable del perit industrial municipal, rectificat en data 20 de maig de 2000, amb l'emissió d'informe desfavorable a la compatibilitat urbanística del projecte, pel fet que l'explotació incompleix les ordenances municipals pel que fa a distàncies a límits i entre granges.  
En la documentació complementària presentada pel promotor, s'inclou:  
- Justificació de l'autorització prèvia per a les parcel·les 107 i 108 dictada en data 2 d'abril de 1998. El fonament de dret tercer cita que «no s'observa l'existència de domini públic, àrees inundables o altres fites geogràfiques fixades per reglaments o plans, que exigisquen allunyar d'aquests la construcció o situar-les per zones minorant l'ocupació territorial o protegint el domini públic, el paisatge o la natura, excepte el que indica l'informe emés per la Conselleria de Medi Ambient amb data 26 de juny de 1997, en el qual es precisa que per afectar el domini públic del camí ramader assegador de la Calderona o de Tras-Sierra», aquest s'ha preservar en tot el vessant oest.  
- Autorització prèvia per a la vinculació de tres coberts a les parcel·les 107 i 108 concedida en data 20 de juliol de 2001.  
- Informe relatiu a l'avaluació de les possibles conseqüències sobre el domini públic hidràulic per l'abassegament de fem vaquí.  
- Informe agronòmic d'utilització d'aigües residuals per a reg del cultiu presentat davant de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en data 9 de juliol de 2002.  
- Informe sobre els possibles lixiviats generats en l'emmagatzemament del fem procedent d'una explotació de vaquí de llet.   
No s'ha presentat fins al moment autorització d'abocament de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
Afeccions legals  
El sòl on s'ubica l'explotació es qualifica com a sòl no urbanitzable de protecció ramadera, segons normes subsidiàries de planejament municipal.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
El municipi de Turís no està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000 de 25 de gener del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte. Identificació i valoració d'impactes.  
L'estudi d'impacte ambiental inclou una descripció del medi natural del municipi de Turís, i es fa referència a les característiques climàtiques, geomorfològiques, geològiques, edafològiques, hidrològiques, paisatgístiques i socioeconòmiques.  
L'explotació es localitza en una zona fortament antropitzada, dedicada a la ramaderia i altres activitats industrials, com també a l'agricultura de secà. L'explotació s'integra paisatgísticament a l'entorn d'aquesta.  
No es produeix afecció a comunitats botàniques o faunístiques d'especial interés ambiental o espècies protegides, endèmiques, en perill d'extinció o de distribució escassa o puntual en el context provincial de la Comunitat Valenciana.  
La zona on s'exerceix l'activitat no presenta valors ambientals rellevants. Els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte són: el sòl i l'aigua, per la contaminació associada a la incorrecta gestió en la mateixa explotació de residus orgànics o durant la utilització de les aigües residuals depurades; i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació de residus orgànics i presència d'animals principalment.  
Segons la cartografia temàtica de la Conselleria de Territori i Habitatge, tant l'accessibilitat com la vulnerabilitat d'aqüífers és baixa.  
La identificació i la valoració dels impactes s'ha realitzat a partir d'una matriu qualitativa, per a l'activitat projectada, per a la mateixa activitat d'engreix o per a activitat nul·la. Es considera irrellevant les fases d'activitat alternativa i activitat nul·la analitzades ja que l'expedient tracta de legalitzar l'activitat que hi ha.  
Els impactes més rellevants estan associats principalment als residus generats, com ara fem, aigües residuals, cadàvers, i les restes d'aplicació veterinària, per l'emissió d'olors i per la contaminació de sòl i aigua.  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
De les mesures preventives i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental cal destacar:  
- Per a evitar la infiltració de lixiviats a capes profundes del terreny, s'ha de pavimentar l'àrea de repòs i exercici dels animals, i se'ls donarà una lleugera inclinació cap a cubetes impermeables on es dessecaran de manera natural.  
- Les aigües de neteja de la dependència de munyiment i dels coberts de repòs s'han de recollir i aportar al fem ja retirat.  
- Es projecta la construcció de femer, amb cubeta de recollida de lixiviats, amb capacitat per a emmagatzemar la producció de fem de tres setmanes.  
- Els cadàvers han de ser retirats per una empresa gestora autoritzada a aquest efecte.  
- Les aigües fecals procedents dels lavabos es canalitzaran a pou filtrant. Segons el promotor, està clausurat, i no queda justificada la destinació d'aquesta aigua.  
Les mesures correctores proposades no coincideixen amb les pretensions del ramader manifestades en documents posteriors presentats davant d'aquesta Secretaria Autonòmica.  
El programa de vigilància ambiental proposa controls d'estat del paviment de les instal·lacions on romanen els animals per a assegurar-ne la impermeabilitat.  
Les mesures correctores associades a la gestió del fem com també les relatives a la gestió de les aigües residuals han de modificar-se. Amb aquest fi, ha de preveure's la construcció de femer amb solera impermeable, mentre que per a la gestió de les aigües residuals ha de disposar-se d'autorització d'abocament. Aquestes mesures que s'han d'adoptar es desenvolupen en els condicionants recolllits en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
L'activitat es considera viable, des del punt de vista ambiental, sempre que les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental es modifiquen i amplien amb l'adopció dels condicionants recollits en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1.h.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3.c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, a només l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la legalització de l'explotació de vaquí de llet, situada a la partida Calderona, polígon 26, parcel·la 108, terme municipal de Turís (València) promoguda per Hermanos Soler Crespo, CB, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:   
1. Prèviament a la concessió de la llicència ambiental, s'ha de presentar l'autorització d'abocament concedida per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer. En el cas que siga denegada l'esmentada autorització, el promotor ha de tramitar l'autorització d'abocament a l'EDAR municipal, per a la qual cosa ha de disposar de dipòsit impermeabilitzat i estanc per a emmagatzemar temporalment aquestes aigües, i han de ser retirades tal com s'indique en l'EDAR municipal.  
2. Prèviament a l'obtenció de la llicència ambiental, ha de disposar-se de justificació legal de l'autorització d'aprofitament d'aigua potable (inclusió en el Registre d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en cas de tractar-se de pou, o justificació del contracte amb la xarxa de proveïment municipal).  
3. S'ha de disposar de gual sanitari a l'explotació o sistema de desinfecció equivalent, tanca perimetral i la resta de mesures higienicosanitàries exigides en la legislació vigent en la matèria.  
4. Tal com estableix la Llei 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenicana, l'explotació ha de disposar de femer. El femer ha de ser de formigó impermeabilitzat amb parets d'alçària suficient per a contenir la producció d'un mes. S'ha de conferir a la solera un determinat pendent per a conduir els possibles lixiviats que pogueren generar-se a cubeta, podent-se de nou incorporar al muntó.  
5. Prèviament a la concessió de la llicència ambiental, ha de justificar-se la destinació del fem, la superfície agrícola total necessària, la identificació cadastral de les parcel·les, cèdules cadastrals, cultiu i programa d'adobat, tenint en compte en qualsevol cas que només pot emprar-se sobre superfície agrícola.  
6. Els residus sòlids assimilables a residus sòlids urbans han de ser transportats a un abocador autoritzat.  
7. Els residus zoosanitaris infecciosos i químics que es produïsquen en l'explotació han de ser manipulats i emmagatzemats degudament, i s'han d'acumular en contenidors homologats a aquest efecte i retirats per un gestor autoritzat.  
8. L'eliminació de cadàvers ha de gestionar-se conforme al Reial decret 1429/2003, de 21 de novembre, pel qual es regulen les condicions d'aplicació de la normativa comunitària en matèria de subproductes d'origen animal no destinats al consum humà.  
9. S'ha de comunicar a aquesta Secretaria Autonòmica qualsevol modificació que es produïsca en la gestió de residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 7 de juny de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 113/07-AIA  
Promotor: Aldesa Construcciones SA  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de la Conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència  
Objecte del projecte: Préstec denominat Sepes II, per a extraure roques emprades en la construcció de la línia del tren AVE, tram San Antonio de Requena  
Localització: Parcel·les 366, 367, 371 i 372 del polígon 16 del municipi de Requena (València)  
Ref. òrgan substantiu: MIEXPA.2006/18 (JGG/aan)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques del projecte  
El préstec Sepes II es projecta per a subministrar conglomerats amb matriu d'arenes i llims a les obres de construcció de la plataforma de la línia ferroviària de l'AVE, al tram de San Antonio de Requena.  
Els terrenys adquirits amb aquesta finalitat ocupen una extensió de 55.127 m², tot i que la superfície d'extracció és menor.  
L'explotació es dissenya mitjançant bancs de 8 m d'alçària, bermes de 5 m i talussos individuals amb una inclinació de 45º.  
Com que el camí ramader assegador del Peñón o de Clérigos passa pel límit occidental de les parcel·les 367, 371 i 372, es deixen uns 20 metres de terreny a un costat i a l'altre d'aquest, així resulten dues zones proposades per a l'explotació i denominades A i B.  
La producció mensual és d'uns 10.500 m³ de tot-u. El volum de roques geotècnicament desaprofitables és desconegut, s'ha suposat del 10%.  
L'extracció s'efectua mitjançant retroexcavadora de cadenes de 3 m³ i 200 CV; per a la càrrega i labors auxiliars s'empra una carregadora frontal de pneumàtics de 4 m³ i 250 CV, el transport es realitza amb dos camions de 15 m³. S'empra un camió cisterna per a regar.  
Les roques desaprofitables s'empren per a reduir el pendent dels talussos individuals a menys de 30º respecte de l'horitzontal, i formar bermes finals de 3 metres d'ample. Els bancs de restauració posseeixen 5 metres d'alçària i es construeixen per capes amb una carregadora frontal de cadenes. Les labors de restauració es realitzen amb un tractor agrícola.  
La zona B s'explota i restaura simultàniament, començant pel NE.  
Als talussos es realitza una sembra mecanitzada de: Brachypodium retusum, Festuca rubra, Stipa tenacissima, Anthyllis cytisoides, Ononis tridentata, Moricanda arvensis, Centrantus ruber, Spartium junceum, Rosmarinus officinalis i Ulex parviflorus. Les espècies Stipa tenacissima i Anthyllis cytisoides també es planten. Els exemplars de Rosmarinus officinalis, Rhamnus lycioides i Ulex parviflorus es planten.  
La plaça de pedrera se sembra de Lolium rigidum, Melilotus officinalis, Agropirum cristatum, Medicago sativa, Cynodon dactylon, Coronilla juncea, Asphodelus fistulosus i Atriplex halimus. Les cinc primeres espècies dominen sobre la resta. El terreny queda preparat per a la posterior implantació d'un cultiu de secà.  
El personal laboral està compost per 4 operaris, que treballen des de les 8:00 fins a les 20:00 en dos torns.  
2. Alternatives ambientals  
No hi ha altres alternatives ambientals, sinó una justificació de l'emplaçament triat. No s'ha tingut en compte que el barranc de la Palleta divideix en dues parts la zona d'explotació A.  
Tramitació administrativa  
1. Tramitació  
El Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València remet, en data 9 de maig de 2007, l'estudi d'impacte ambiental (conté el pla de restauració), el projecte d'explotació i el document de síntesi, de la sol·licitud d'autorització d'explotació de recursos de la secció A, denominada Sepes II, per a sotmetre l'esmentat projecte a avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
El Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial va sotmetre l'expedient a informació pública i va publicar, a aquest efecte, un anunci en el DOCV núm. 5477, de 26 de març de 2007, una vegada transcorregut el termini de 30 dies hàbils, no s'hi van presentar al·legacions.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
No s'ha sol·licitat informació complementària.  
Afeccions legals mediambientals  
Entre les parcel·les discorre el camí ramader denominat assegador del Peñón o de Clérigos, camí aprovat el 20 d'octubre de 1971 i de 37,50 metres d'amplària legal. Tot i que el promotor renuncia de manera expressa a circular amb la maquinària i vehicles pel camí ramader (apartat 5.14.2.2. Camins ramaders, pàgina 80 de l'estudi d'impacte ambiental i apartat 7.1.9 Protecció d'elements naturals), per a accedir al lloc seria necessari circular o bé creuar algun dels dos camins ramaders següents: l'assegador Real de San Juan de 75 metres d'ample legal i aprovat el 20 d'octubre de 1971, i l'assegador del Prado, de 37,50 metres d'amplària legal i aprovat el 20 d'octubre de 1971.  
El barranc de Palletas discorre pel centre de la zona d'extracció A i la divideix en dues parts.  
Consideracions ambientals  
Elements que poden veure's afectats de manera important pel projecte de l'activitat  
La zona d'extracció A (parcel·la 366) restaurada no s'integra geomorfològicament en el seu entorn, ja que adquireix una forma espacial prismàtica i deprimida, les corbes de nivell de la qual es disposen perpendicularment a les del terreny verge que l'envolta.  
Pel centre de la zona d'extracció A discorre el barranc de Palletas. El relleu natural de la parcel·la és suau, ja que el pendent és de 5º, però una vegada explotada i restaurada, el llit adquireix un pendent de 25º en tan sols 17 metres de recorregut horitzontal.   
Els camins ramaders assegador del Peñón o de Clérigos, l'assegador Real de San Juan i l'assegador del Prado constitueixen un entramat de camins tal que per a accedir al préstec és necessari circular per algun d'aquests o, com a mínim, creuar-los.   
2. Identificació i valoració dels impactes   
No ha sigut tingut en compte l'impacte crític causat al barranc de Palletas.  
No s'ha identificat ni valorat l'impacte que pot causar-se als camins ramaders assegador del Peñón o de Clérigos, l'assegador Real de San Juan i l'assegador del Prado.  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.   
A banda de les mesures correctores que figuren en l'estudi d'impacte ambiental, s'afigen en l'apartat segon d'aquesta declaració prescripcions que les complementen.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'apartat 3c.1 de l'annex I, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, i concordants del reglament d'aquesta.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
4. L'article 8.3.c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable la zona d'explotació denominada B i desfavorable l'explotació de la parcel·la 366 (perquè afecta el barranc de Palletas i, a més, el terreny restaurat no s'integra geomorfològicament en el seu entorn) del projecte d'explotació i Pla de restauració de la sol·licitud d'autorització d'explotació del préstec Sepes II, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de les autoritzacions administratives prèvies que hi siguen preceptives, sempre que el projecte d'explotació i el Pla de restauració de la zona B es desenvolupe segons les mesures correctores i altres prescripcions establides en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
La zona B ha de complir les condicions següents:  
1. Aquesta declaració ha d'estar disponible en l'explotació a la disposició del personal de vigilància i inspecció d'aquesta Conselleria.  
2. Abans d'iniciar l'explotació s'ha de col·locar una barrera tallavents de dos metres d'alçària mínima per tot el perímetre, en comptes de la tanca perimetral.   
3. Abans d'iniciar els treballs, l'equip redactor ha de lliurar una llista resum del programa de vigilància ambiental, d'extensió inferior a huit fulls, a l'autoritat administrativa substantiva i al contractista.  
4. El promotor renuncia de manera expressa a circular amb la maquinària i vehicles pel camí ramader assegador del Peñón o de Clérigos (apartat 5.14.2.2. Camins ramaders, pàgina 80 de l'estudi d'impacte ambiental i apartat 7.1.9 Protecció d'elements naturals). No obstant això, el titular ha d'obtenir de la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge, òrgan administratiu competent per raó de la matèria, l'autorització per a efectuar les connexions, interseccions o circular per l'assegador del Peñón o de Clérigos, l'assegador Real de San Juan i l'assegador del Prado. En tot cas, el promotor ha de donar compte d'aquesta prescripció a l'òrgan competent en camins ramaders abans d'iniciar les obres.  
5. Per tal de reduir la durada temporal de les emissions a les proximitats de la casa pròxima a la parcel·la 367, l'explotació de la zona ha de començar pel nord-est. La restauració dels terrenys s'ha d'iniciar pel mateix lloc, abans que s'haja explotat el 60% de la superfície d'extracció.  
6. Durant la jornada laboral s'ha de realitzar el nombre de regs necessari per a mantenir humits els camins per on circule la maquinària, com també les superfícies desproveïdes de sòl i vegetació.  
7. S'ha de regar el front durant les operacions de càrrega.  
8. S'ha de col·locar una mànega indicadora de la direcció del vent en un punt elevat dels préstecs.   
9. Els regs de manteniment durant els anys primer i segon s'han de realitzar en els mesos de juny, juliol, agost i setembre.   
10. Una vegada conclosa la restauració, la zona ha de quedar lliure de qualsevol tancament per a garantir el trànsit de la fauna pels terrenys.  
11. Si encara posant en pràctica les mesures correctores de les emissions de partícules, als cultius adjacents i la casa pròxima s'acumula una capa de pols, llavors el promotor els regarà per a netejar-los; ho ha de fer amb la freqüència necessària que garantisca l'absència de pols.  
12. S'han d'incloure com a punts de mostratge dels nivells de recepció interns del nivell sonor LE dB(A), un al costat de la casa pròxima a la parcel·la 367 i altres a les proximitats de les construccions pròximes.  
13. Els informes del programa de vigilància ambiental que es mencionen en les pàgines 155 i 156 de l'estudi d'impacte ambiental s'han de lliurar a l'autoritat minera.  
14. Les reparacions i el manteniment de la maquinària s'han de realitzar a tallers externs a l'explotació o bé s'ha de condicionar una zona ensostrada i impermeabilitzada per a portar-les a terme. Els residus perillosos s'han d'envasar en dipòsits homologats degudament segregats per tipus, identificats i etiquetats. Han de disposar de safates o cubetes que garantisquen el confinament i posterior recollida de possibles vessaments accidentals. Els esmentats residus s'han de lliurar en un termini no superior a sis mesos a un gestor autoritzat. Queda sense efecte la llavada de vehicles del programa de vigilància ambiental, que figura en l'últim paràgraf de la pàgina 160 de l'estudi d'impacte ambiental.  
15. En el cas que es realitzen esmenes edàfiques amb llots compostats procedents de depuradora, cal ajustar-se al que disposa el Reial decret 1310/1990, de 29 d'octubre, pel qual es regula la utilització dels llots de depuració al sector agrari. Tots els documents de control que exigeix aquesta normativa han de ser remesos a l'autoritat substantiva minera per a l'autorització d'aquesta, amb caràcter previ a l'ús d'aquests i cada vegada que s'utilitzen noves remeses.  
Tercer   
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 27 de juny de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 116/07-AIA  
Promotor: UTE Copcisa - Copasa  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial d'Alacant de la Conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència.  
Objecte del projecte: Material de préstecs denominat PR-1 per a extraure roques emprades en la construcció de la línia del tren AVE, subtram entre Monforte del Cid - l'Alcoraia.  
Localització: Parcel·les 79, 80, 81, 82, 83, 84, 88, 89, 95 i 101 del polígon 4, del municipi de Monforte del Cid.  
Ref. òrgan substantiu: MIEXPA/2006/5  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques del projecte  
La UTE Copcisa - Copasa és la unió d'empreses adjudicatària per a la construcció de la plataforma de l'AVE, al subtram de Monforte del Cid - l'Alcoraia, de 7,9 quilòmetres de longitud.  
La traça de l'AVE s'eleva per damunt de la cota del terreny, per la qual cosa és necessari construir els nuclis dels terraplens, i són els préstecs PR-1 la font de subministrament de les roques necessàries, que s'estimen en uns 214.672 m³. Les reserves de préstecs són d'uns 500.000 m³ i estan constituïdes per graves polimíctiques dipositades en un con de dejecció quaternari.  
Els préstecs se situen dins del perímetre delimitat per les parcel·les cadastrals 79, 80, 81, 82, 83, 84, 88, 89, 95 i 101 del polígon 4, del municipi de Monforte del Cid, que comprén una superfície de 218.590 m², dels quals 100.000 m² corresponen a la superfície l'autorització d'explotació de la qual se sol·licita, en la qual s'inscriu l'àrea d'extracció efectiva de 64.000 m²  
.La superfície on es desenvolupa l'actuació disposa de l'informe final favorable de Patrimoni cultural valencià i el certificat favorable, emés per l'Ajuntament de Monforte del Cid, per a l'ús extractiu del sòl, conforme estipula la legislació vigent respectiva.  
Per al desbrossament, decapatge del sòl i restauració s'empra un buldòzer D-7, l'extracció es realitza sense voladures i mitjançant una retroexcavadora de 75 CV i una carregadora frontal CAT 966. Les roques es transporten en un dúmper de 15 tones. S'empra un camió cisterna per a regar els camins i la revegetació.  
Els bancs d'explotació són de 5 metres d'altura màxima, amb una amplària de banc de 6 a 7 metres. El terreny es restaura amb bancs d'alçària variable, de fins a 4 metres d'alçària, i es restableix el relleu original descendent.  
La producció diària és d'uns 2.000 m³ a 3.000 m³ i la vida útil dels préstecs és d'uns 18 mesos.  
Les espècies vegetals seleccionades per a repoblació són: Anthyllis cytisoides, Medicago sativa, Retrama sphaerocarpa, Rosmarinus officinalis, Brachypodium phoenicoides, Dactylis glomerata, Festuca arundinacea i Rhamnus lycioides. Les espècies arbustives es planten als talussos dels bancs i les herbàcies per tota la superfície explotada. Una vegada assolida la repoblació de les espècies mencionades s'hi plantaran vinyes.   
El personal laboral es compon d'un equip d'operaris subcontractat i 4 persones adscrites a UTE Copcisa - Copasa.  
2. Alternatives ambientals  
El titular no menciona altres préstecs, ni descriu els valors ambientals d'aquests, de manera que resulte factible l'elecció ambiental del més idoni.  
El promotor justifica l'elecció dels préstecs PR-1 basant-se en el fet que no afecta: espais naturals protegits, hàbitats d'interés comunitari, domini públic hidràulic, zona de policia de llits, terreny forestal, aus estepàries, poblacions a menys de 500 metres de distància, infraestructures viàries, habitatges aïllats, camins ramaders i valors patrimonials. Addueix que les roques dels préstecs posseeixen les característiques idònies per al tipus d'aplicació a què se les destina.  
L'equip tècnic redactor estima que hi ha dues opcions de restauració: a) restaurar els terrenys una vegada esgotades les reserves, b) restaurar-los simultàniament amb l'explotació. Consideren que l'opció b és la més adequada.  
Tramitació administrativa  
1. Tramitació  
El material de préstecs va tenir una fase de consultes anteriors amb el número d'expedient 63/06-CON, i van quedar definides i particularitzades les característiques ambientals i els criteris de restauració per a l'elaboració de l'estudi d'impacte ambiental i el pla de restauració dels préstecs.  
El titular remet el 15 de maig de 2007 la documentació, a través del Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial d'Alacant, consistent en estudi d'impacte ambiental, projecte d'explotació, pla de restauració i document de síntesi, a més de documents necessaris per a cobrir els continguts mínims exigits per la legislació vigent.  
Amb data 15 de maig de 2007 es rep una segona còpia de la documentació a través de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge a Alacant.  
2. Informació pública  
El Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial d'Alacant va sotmetre l'expedient a informació pública i va editar, a aquest efecte, un anunci en el DOCV núm. 5477, de 26 de març de 2007; una vegada transcorregut el termini de 30 dies hàbils, no es van presentar al·legacions.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
S'han realitzat consultes al Servei d'Ordenació Sostenible del Medi (Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial) i al Servei de Conservació de la Biodiversitat (Direcció General de Gestió del Medi Natural) d'aquesta Conselleria durant la fase de la consulta de l'expedient 63/06-CON.  
Informes sectorials  
Els informes remesos pel Servei d'Ordenació Sostenible del Medi i el Servei de Conservació de la Biodiversitat indiquen que dins del perímetre d'explotació no hi ha espècies protegides de fauna i flora o formacions vegetals d'especial interés, per la qual cosa informen favorablement.  
Afeccions legals ambientals  
D'acord amb la informació cartogràfica i ambiental continguda en els sistemes d'informació geogràfica de la Conselleria de Territori i Habitatge, i els informes sectorials remesos, el projecte no presenta afeccions legals sobre valors ambientals protegits per la legislació vigent.  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats de manera important pel projecte de l'activitat  
L'explotació dels préstecs ocasiona impactes sobre l'atmosfera per les emissions de pols i sorolls, en menor grau sobre la qualitat de les aigües superficials a causa de la posada en suspensió de les partícules per l'escorrentia, amb menor probabilitat sobre les aigües subterrànies en el cas que percolaren els fluids del manteniment dels vehicles i maquinària; a més causa temporalment la desaparició del sòl, la vegetació i la fauna locals mentre es restauren els terrenys. L'impacte amb menor efecte el constitueix l'augment de trànsit, ocasionat en circular els camions pels camins rurals, atés el curt recorregut i la baixa densitat de circulació.  
D'entre tots els impactes mencionats destaquen les emissions de pols per ser una zona àrida de relleu pla.  
2. Identificació i valoració dels impactes   
El promotor ha identificat i valorat adequadament els impactes.   
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental   
En general, les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental són idonis per a la prevenció i correcció dels impactes mencionats; no obstant això, en l'apartat segon d'aquesta declaració s'adjunten algunes prescripcions que les complementen.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'apartat 3.c.1 de l'annex I, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, i concordants del Reglament d'aquesta.  
2.En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
4. L'article 8.3.c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de les autoritzacions administratives prèvies que hi siguen preceptives, el Projecte d'explotació de l'autorització d'explotació del material de préstecs PR-1 i el Pla de restauració d'aquest, sempre que el projecte es desenvolupe segons les mesures correctores i les prescripcions establides en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Per a l'execució de l'esmentat projecte s'han de complir les condicions següents:  
1. Aquesta declaració ha d'estar disponible en l'explotació a la disposició del personal de vigilància i inspecció d'aquesta Conselleria.  
2. Segons les dades contingudes en la documentació, per a omplir parcialment el buit miner fa falta l'aportació de 92.981 m³ de roques procedents de l'excavació de la traça de l'AVE, que són litologies ben conegudes per endavant.   
Amb caràcter previ a la resolució que adopte l'autoritat administrativa substantiva en mineria, el rebliment amb aquestes roques ha de ser autoritzat per l'autoritat administrativa substantiva en matèria de residus.  
A aquest efecte, el titular del residu ha de sol·licitar a la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge la declaració de les roques foranes com a residu inert adequat per a la destinació i ubicació proposats, segons estipula l'article 7 del Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i rebliment, o amb finalitats de construcció.   
El promotor està obligat a presentar a l'autoritat substantiva minera la resolució de la Direcció General de Qualitat Ambiental dels residus inerts emprats en restauració. En el cas de ser negativa l'esmentada resolució així ha d'entendre's aquesta declaració.  
3. Els talussos de banc restaurats han de posseir un pendent màxim de 30º respecte de l'horitzontal.  
4. L'abassegament del material edàfic no ha de sobrepassar l'alçària d'1,50 metres; s'ha de sembrar de gramínies i lleguminoses, i s'ha de regar quinzenalment.   
5. La dosi de sembra ha de ser doble de la mostrada en la pàgina 15 del pla de restauració; la suma de les dosis individuals ha de ser de 200 kg/ha.  
6. Durant la jornada laboral s'ha de realitzar el nombre de regs necessari per a mantenir humits els camins per on circulen la maquinària i el dúmper.  
7. La velocitat de circulació dels vehicles per les pistes o camins ha de quedar limitada a 30 km/hora.  
8. S'ha de col·locar una mànega indicadora de la direcció del vent en un punt interior dels préstecs.  
9. S'han de col·locar barreres tallavents de dos metres d'alçària mínima, han d'anar orientades a sobrevent i perpendicularment a la direcció més freqüent del vent, i s'han de situar protegint els cultius existents, les construccions i la bassa de reg pròxima.   
10. La reposició de malls s'ha de realitzar trimestralment com a mínim.  
11. Si encara posant en pràctica les mesures correctores, als cultius adjacents i la casa de labor s'acumula una capa de pols, llavors el promotor haurà de regar aquests per a netejar-los; ho ha de fer amb la freqüència necessària que garantisca l'absència de pols.  
12. S'ha de construir una bassa de decantació a l'extrem oriental dels préstecs, a pocs metres del camí, de manera que l'escorriment sobreïsca aigua clara cap a la cuneta del camí. Les dimensions de la bassa han de ser les adequades a l'escorriment que travessa els préstecs, i considerar un període de retorn de 25 anys. La bassa s'ha de mantenir neta de sediments fins a dos anys després de finalitzada la restauració.  
13. Els camins locals pels qual circule habitualment la maquinària i els camions han de ser conservats i reparats per compte del promotor.  
14. Les reparacions i manteniment de la maquinària s'han de realitzar a tallers externs a l'explotació o bé es s'ha de condicionar una zona coberta i impermeabilitzada per a portar-les a terme. Els residus perillosos s'han d'envasar en dipòsits homologats degudament segregats per tipus, identificats i etiquetats. Han de disposar de safates o cubetes que garantisquen el confinament i posterior recollida de possibles vessaments accidentals. Els esmentats residus s'han de ser lliurats a un gestor autoritzat en un termini no superior a 6 mesos.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 7 de juny de 200.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 124/07-AIA  
Promotor: UTE Copcisa - Copasa  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial d'Alacant, de la Conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència  
Objecte del projecte: Material de préstecs denominat Soldive per a extraure àrids per a la construcció de la línia de l'AVE  
Localització: Parcel·les 115, 116 i 117 del polígon 8 del municipi de Monforte del Cid: parcel·la 9 del polígon 42, del municipi d'Agost.  
Ref. òrgan substantiu: MINES/jd/am - MIEXPA/ 2006/4  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques del projecte   
Els préstecs d'àrids Soldive se situa en un turó de vessants suaus, la porció nord-est del qual es troba dins del municipi d'Agost i la porció sud-oest restant al municipi de Monforte del Cid. Una part de l'extrem nord-est es troba explotada parcialment, a la resta hi ha vegetació arbustiva.  
Els usos dels terrenys són complementaris per a l'explotació de pedreres, tant al municipi d'Agost com al de Monforte del Cid, d'acord amb la normativa vigent de planificació urbanística i territorial, per la qual cosa es permet l'extracció d'àrids.  
Els préstecs disposen de l'informe final favorable de Patrimoni Cultural Valencià.  
La construcció de la via de l'AVE requereix l'ús de 80.000 m³ de roques procedents dels préstecs Soldive per a formar la coronació de la plataforma.  
La superfície de la sol·licitud d'autorització dels préstecs Soldive és d'uns 28.991 m², la superfície d'explotació és de 12.613 m² amb unes reserves de 158.000 m³. El període de producció dura uns 12 mesos, a un ritme de producció diari de 2000 a 3000 m³.  
Les roques dels préstecs estan constituïdes per arenes llimoses amb graves subarredonides.   
A la zona no hi ha llits d'aigua.  
L'extracció es realitza mitjançant una carregadora frontal CAT 966 i una retroexcavadora de 75 CV. La distància de transport és de tan sols 150 metres fins a la traça de l'AVE i per a l'al·luvió s'empren dos dúmpers de 15 t. S'utilitza un buldòzer de cadenes tipus D7 per al desbrossament, el decapatge del sòl i treballs de restauració; també s'empra un camió cisterna de 5 m³.  
El turó s'explota descendentment, des de la cota 265,57 m fins a la 253 m, mitjançant dos bancs de 5 metres d'alçària, més un banc de 2 metres d'alçària situat a la menor cota, les bermes tenen una amplària de 6 a 7 metres; cada banc es restaura a continuació de l'esgotament. L'explotació dels àrids fa desaparéixer poc menys de la meitat del turó.  
La posició final i forma dels bancs d'explotació esgotats coincideix amb la dels bancs de restauració, per la qual cosa no cal realitzar un remodelatge d'aquests.  
El personal treballa 8 hores diàries i està compost per una subcontracta de 6 operaris encarregada del maneig de la maquinària i 4 persones del la UTE Copcisa - Copasa.  
2. Alternatives ambientals  
El promotor afirma haver estudiat altres dues ubicacions més, a banda de la seleccionada, però es desconeixen, ja que no les ha presentades. En la documentació tan sols es justifica la selecció dels préstecs Soldive.  
Tramitació administrativa  
1. Tramitació  
Els préstecs van tenir una fase de consultes anteriors amb el número d'expedient 68/06-CON, i van quedar definides i particularitzades les característiques ambientals i els criteris de restauració per a l'elaboració de l'estudi d'impacte ambiental i el pla de restauració.  
El titular remet el 15 de maig de 2007 la documentació, a través del Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial d'Alacant, consistent en estudi d'impacte ambiental, projecte d'explotació, pla de restauració i document de síntesi, a més d'altres documents necessaris per a cobrir els continguts mínims exigits per la legislació vigent.  
Amb data 15 de maig de 2007 es rep una segona còpia de la documentació a través de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge a Alacant, la qual està constituïda per un exemplar de l'estudi d'impacte ambiental, document de síntesi, pla de restauració i documents adjunts.  
2. Informació pública  
El Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial d'Alacant va sotmetre l'expedient a informació pública i va publicar, a aquest efecte, un anunci en el DOCV núm. 5477, de 26 de març de 2007; una vegada transcorregut el termini de 30 dies hàbils, no s'hi van presentar al·legacions.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
Durant la tramitació de la consulta 68/06-CON es van realitzar consultes al Servei de Conservació i Gestió de la Biodiversitat (Direcció General de Gestió del Medi Natural), al Servei d'Ordenació Sostenible del Medi (Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial), com també a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge, a Alacant.  
Informes sectorials   
- Direcció Territorial de Territori i Habitatge  
La Direcció Territorial indica que a l'indret hi ha un ecosistema que bé podria correspondre a la clau 5330 Matolls termomediterranis i preestèpics, que es troba protegit pel Reial decret 1193/1998, de 18 de juny (transposició jurídica de la directiva d'hàbitats).  
La vegetació que hi ha està composta per les espècies següents: Diplotaxis harra, Anthyllis terniflora, Rhamnus lycioides, Thymus moroderi, Sideritis leucantha, Teucrium carolipaui i Teucrium capitatum.   
Les espècies Thymus moroderi, Sideritis leucantha, Teucrium carolipaui i Teucrium capitatum es troben enumerades en l'annex III de l'Ordre de 20 de desembre de 1985, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca, sobre protecció d'espècies endèmiques o amenaçades.  
Per tot l'esmentat anteriorment, considera més adequat prendre les roques d'altres pedreres, o hauria de preservar-se part de l'enclavament, ja que és una illa al mig dels cultius, trenca la monotonia del paisatge, dóna diversitat, enriqueix i dóna refugi a la fauna.   
També informa que no passen camins ramaders per l'esmentat préstec.   
- Servei d'Ordenació Sostenible del Medi  
El Servei d'Ordenació Sostenible del Medi informa que el projecte no afecta directament espais de la xarxa Natura 2000, LIC, zones humides, ZEPA, àmbits relacionats amb la Directiva 92/43/CEE del Consell, de 21 de maig de 1992 i la Directiva 2000/60/CE del Parlament Europeu i del Consell de 23 d'octubre de 2000, zones protegides per la Llei 11/94, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
Molt pròxim als préstecs hi ha els hàbitats d'interés comunitari la conservació dels quals requereix la designació de zones d'especial conservació de la Directiva 92/43/CEE del Consell, de 21 de maig de 1992, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestres:  
Clau 1520 Vegetació gipsícola ibèrica (Gypsophiletalia), hàbitat prioritari.  
Clau 5330 Matolls termomediterranis i preestèpics.  
Clau 6220 Zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea, hàbitat prioritari.  
Vista la documentació aportada i tenint en compte les característiques del projecte presentat i la ubicació d'aquest, afirmen que no és probable que s'exercisca cap tipus d'afecció negativa al medi ambient i per tant a algun dels hàbitats detallats anteriorment.  
El servei emet informe favorable al projecte, sempre que s'adopten les mesures preventives i correctores que siguen necessàries per a mitigar impactes i no afectar els hàbitats especificats.  
- Servei de Conservació i Gestió de la Biodiversitat  
El Servei de Conservació i Gestió de la Biodiversitat informa que no té constància de l'existència d'espècies protegides de fauna i flora o formacions vegetals d'especial interés.  
Afeccions legals ambientals  
D'acord amb la informació cartogràfica i ambiental continguda en els sistemes d'informació geogràfica de la Conselleria de Territori i Habitatge, i els informes sectorials demanats, el projecte no presenta afeccions legals sobre espais protegits per la legislació, amb l'excepció de les quatre espècies vegetals endèmiques: Thymus moroderi, Sideritis leucantha, Teucrium carolipaui i Teucrium capitatum, protegides en tot el territori de la Comunitat Valenciana per l'Ordre de 20 de desembre de 1985, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca.  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats de manera important pel projecte de l'activitat  
L'efecte més destacat que comporta l'explotació del turó Soldive és la modificació geomorfològica d'aquest, la minva de l'ecosistema on viuen les espècies endèmiques i les emissions de pols cap a l'habitatge de labor pròxim.  
2. Identificació i valoració dels impactes   
Els impactes han sigut identificats i avaluats adequadament.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.   
Les mesures correctores i el pla de vigilància ambiental són adequats, encara que amb les matisacions i mesures complementàries que se citen en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
És necessari recuperar les 4 espècies endèmiques mencionades anteriorment, per a la qual cosa es crearà un viver amb vista al seu posterior ús en la repoblació d'aquestes.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'apartat 3c.1 de l'annex I, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, i concordants del Reglament d'aquesta.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
4. L'article 8.3.c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de les autoritzacions administratives prèvies que hi siguen preceptives, el projecte d'explotació de l'autorització d'explotació de la secció A per a préstecs d'àrids denominat Soldive i el pla de restauració d'aquest, sempre que el projecte es desenvolupe segons les mesures correctores i altres prescripcions establides en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Per a l'execució d'esmentat projecte s'han de complir les condicions següents:  
1. Aquesta declaració haurà d'estar disponible en l'explotació a disposició del personal de vigilància i inspecció d'aquesta Conselleria.  
2. Les espècies vegetals que s'han d'emprar en la restauració dels préstecs Soldive han de ser les següents: Diplotaxis harra, Anthyllis terniflora, Rhamnus lycioides, Thymus moroderi, Sideritis leucantha, Teucrium carolipaui i Teucrium capitatum. La repoblació de cada espècie ha d'aconseguir una densitat mitjana aproximada d'unes 25 plantes per cada 100 m², per la qual cosa s'ha d'ajustar conseqüentment la dosi de sembra o el marc de plantació, segons corresponga, el nombre de reconeixements in situ del pla de vigilància ambiental, com també la freqüència d'aquesta, per a assolir la densitat esmentada.  
3. Amb caràcter previ al desbrossament de la vegetació s'han de delimitar amb cinta plàstica i estaques les zones on hi haja espècies Thymus moroderi, Sideritis leucantha, Teucrium carolipaui i Teucrium capitatum i s'han de rescatar els exemplars i formar un viver, el qual s'ha d'emprar posteriorment per a restaurar els terrenys.  
4. L'abassegament del material edàfic no ha de sobrepassar l'alçària d'1,50 metres; s'ha de sembrar de gramínies i lleguminoses, i es s'ha de regar quinzenalment.   
5. Durant la jornada laboral s'ha de regar el nombre de vegades necessari per a mantenir humits els camins per on circule la maquinària, com també la superfície dels préstecs desproveïda de vegetació. Durant la càrrega s'ha de regar el front.  
6. La velocitat de circulació dels vehicles per les pistes o camins ha de quedar limitada a 30 km/hora.  
7. Al cim del turó Soldive s'ha de col·locar una mànega indicadora de la direcció del vent.  
8. S'ha de col·locar una barrera tallavents contínua, de 2 metres d'alçària mínima, al llarg del perímetre dels préstecs que mira a sobrevent; la barrera anirà orientada perpendicularment a la direcció del vent més freqüent. A l'habitatge de labor pròxim, s'hi col·locarà una barrera tallavents contínua de la mateixa alçària, la llargària d'aquesta ha de ser la necessària per a protegir-la de les emissions de pols.  
9. La reposició de malls s'ha de realitzar trimestralment com a mínim.  
10. Si encara posant en pràctica les mesures correctores, als cultius adjacents i la casa de labor s'acumula una capa de pols, llavors el promotor haurà de regar aquests per a netejar-los; ho ha de fer amb la freqüència necessària que garantisca l'absència de pols.  
11. Els camins locals pels quals circula habitualment la maquinària i els camions han de ser conservats i reparats per compte del promotor.  
12. Al turó hi ha una fita que separa geogràficament els municipis de Monforte del Cid i Agost. El promotor ha de realitzar, abans de començar els treballs, les actuacions que ordene respecte d'això l'administració competent per raó de la matèria.  
13. Les reparacions i manteniment de la maquinària s'han de realitzar en tallers externs a l'explotació o bé s'ha de condicionar una zona ensostrada i impermeabilitzada per a dur-les a terme. Els residus perillosos s'han d'envasar en dipòsits homologats degudament segregats per tipus, identificats i etiquetats. Han de disposar de safates o cubetes que garantisquen el confinament i posterior recollida de possibles vessaments accidentals. Els esmentats residus s'han de lliurar en un termini no superior a 6 mesos a un gestor autoritzat.  
Tercer   
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
Quart   
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'Impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 21 de juny de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6210, del 19-02-2010 (2010/1823)

RESOLUCIÓN de 3 de febrero de 2010, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los municipios de Turís, Requena, Monforte del Cid y Agost.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6210

Fecha DOGV
:   19-02-2010

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2010/1823

CVE


Fecha del documento
:   03-02-2010

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Monforte del Cid](javascript:void(0))
    * [Turís](javascript:void(0))
    * [Agost](javascript:void(0))
    * [Requena](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 3 de febrero de 2010, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los municipios de Turís, Requena, Monforte del Cid y Agost. [2010/1823]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el plazo señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, i sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo:  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes 117/07-AIA Turís, 113/07-AIA Requena, 116/07-AIA Monforte del Cid y 124/07-AIA Agost.   
Valencia, 3 de febrero de 2010.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 117/07-AIA  
Título: Explotación bovina de leche  
Promotor: Hermanos Soler Crespo, CB.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Turís  
Objeto del proyecto: obtención de la licencia de actividad para la legalización de la explotación de bovino de leche  
Localización: Partida Calderona, polígono 26, parcela 107 y 108, término municipal de Turís (Valencia).  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se pretende obtener la licencia de actividad para la legalización de una explotación de vacuno de leche. Las principales características de la explotación se resumen a continuación:  
La actividad se centra en la obtención de leche, disponiendo de las instalaciones necesarias para su extracción, y a la recría de terneros. La capacidad de la granja, según la información más reciente que aporta el promotor, es de 132 animales de recría y 400 animales reproductores. Está localizada en las parcelas 107 y 108. Las instalaciones incluyen varios cobertizos, sala de ordeño y lechería.   
Las zonas donde permanece el ganado corresponde a áreas pavimentadas, donde se utiliza cama de paja. Se calcula una producción de estiércol 51,2 t/semana, que queda amontonado en las parcelas 100 y 104 (localizadas en la zona de policía del barranco Calderona), volteándose cada dos días para propiciar la fermentación aerobia, proponiéndose el vallado de esta zona con muro de 50 cm para evitar la fuga de lixiviados hacia el barranco, proporcionando además al terreno ligera pendiente para dirigir los posibles lixiviados hacia balsas de decantación. Según el estudio de impacto ambiental, no se necesita solera impermeable en el estercolero, con la consideración de que el terreno aporta la impermeabilización necesaria de manera natural, aunque la caracterización edafológica que se incluye en dos documentos aportados no justifica la ejecución de un estercolero sin solera impermeable.  
Las aguas residuales se aplicarán en el riego de alfalfa cultivada en la parcela 99, con una superficie de 7,2 hg.  
Se estima una media de 2 m³/día de aguas residuales procedentes de la actividad, a las que se disminuirá el contenido de sólidos en suspensión mediante la construcción de tres balsas de decantación de 3 m³, y balsa general de 100 m³ impermeabilizadas, instalando en esta última una bomba tipo venturi de inyección de aire que acelere las reacciones aerobias de la fermentación. Se aplicará además producto comercial como tratamiento adicional de las aguas residuales. Toda las balsas tendrán un talud 1/1 para permitir la entrada de tractor pala para limpiar los fangos acumulados.  
A pesar que existe constancia de escrito de la Confederación Hidrográfica del Júcar al promotor, en fecha 7 de mayo de 2002, sobre iniciación de procedimiento sancionador en el que se le acusa de «...efectuar vertido, sin la preceptiva autorización administrativa, de aguas residuales procedentes de los aseos de granja bobina al cauce del barranco de Calderona y vertido sobre el terreno de los lixiviados procedentes de un acopio de estiércol existe en la zona de policía del barranco Calderona- término municipal de Turís (Valencia)», en el documento titulado Evaluación de las posibles consecuencias sobre el dominio público hidráulico por el acopio de estiércol vacuno se indica que, por un lado, el tipo de terreno (arcilloso) va a impedir su percolación, mientras que este mismo documento explica el poder depurador del terreno, que permitiría la no afección al acuífero subyacente ya que se conseguiría una depuración del 40% en cada metro de la zona no saturada, consiguiendo en los 5 primeros metros reducir al 100% los compuestos contaminantes del lixiviado.  
Se detecta, según lo expuesto, contradicciones en la información aportada relativas a la dinámica de los lixiviados en el terreno. Por otro lado, la consideración de utilizar el terreno como depurador de las aguas residuales es inadmisible, ya que, además de no haberse justificado esta propiedad del terreno adecuadamente, la práctica repetida de acopio de residuos en ese suelo acabaría aminorando su capacidad filtrante, lo cual, unido al incumplimiento del artículo 55 de la Ley 6/2003, de 4 de marzo, de la Generalitat de ganadería de la Comunitat Valenciana, hace necesario el proyectar y construir un estercolero en la explotación.  
En fecha 18 de diciembre de 2006, se realiza visita de campo comprobando:  
- Las parcelas de acopio de estiércol no se han vallado tal y como se indicaba en la documentación técnica.  
- Las aguas residuales son conducidas a balsas de decantación, valladas. Únicamente se han construido dos de las cuatro propuestas (tres de decantación y otra de almacenamiento), sin disponer de sistema de ventilación para facilitar la fermentación. La primera balsa de decantación permanece colapsada con estiércol, mientras que la segunda almacena los lixiviados procedentes de la primera, los cuales tienen el aspecto de permanecer estancados un largo periodo de tiempo.  
La explotación se localiza a unos 1.000 m. del núcleo urbano de Turís.  
Tramitación administrativa  
1. Información pública. Remisión del expediente  
El expediente se inicia el 3 de marzo de 2003, con la remisión, por la Comisión de Actividades Calificadas de esta Conselleria, de proyecto de actividad y estudio de impacto ambiental.  
Como antecedente a dicho expediente, en fecha 29 de junio de 1999, la Comisión de Actividades Calificadas remite proyecto de actividad y expediente municipal. En fecha 6 de agosto de 1999 se solicita al Ayuntamiento de Turís la presentación del estudio de impacto ambiental, el cual se recibe en fecha 25 de enero de 2000. El 23 de marzo de 2003 se comunica tanto al promotor como al Ayuntamiento, el inicio de la información pública, que se resuelve sin la presentación de alegaciones. En fecha 15 de mayo de 2000 la Comisión de Actividades Calificadas, remite solicitud de devolución del expediente emitida por el Ayuntamiento de Turís, ya que de los informes municipales se desprende que el expediente incumple las ordenanzas municipales en cuanto a distancias a lindes y entre granjas. Por todo ello, en fecha 16 de junio de 2000 se devuelve el expediente a actividades calificadas suspendiéndose la tramitación del mismo.  
En fecha 3 de marzo de 2003, la Comisión de Actividades Calificadas, remite proyecto de actividad, estudio de impacto ambiental y expediente municipal.  
En fecha 17 de abril de 2003 el Juzgado de lo Contencioso Administrativo Número 2 de Valencia solicita la remisión a ese Juzgado del expediente, la cual se remite el 25 de abril de 2003.  
En fecha 7 de diciembre de 2004 se solicita al promotor, a través del Ayuntamiento, ampliación de la documentación presentada, relativa a:  
- Aportar información que indique si la superficie actual construida se corresponde con la declarada en la documentación aportada y con la autorizada en la autorización previa de la COPUT, ya que consultada la cartografía disponible en esta Secretaría Autonómica, parece ser que difieren.  
- Debido a que el expediente se refiere a una legalización, y la documentación está visada hace años (11 de abril de 1.996 para el proyecto de actividad y 22 de diciembre de 1.999 para el estudio de impacto ambiental), actualizar la documentación presentada, sobretodo en lo relativo a la gestión de la granja, haciendo especial énfasis en la gestión del estiércol en la propia explotación, así como en el destino final del mismo.  
En fecha 2 de enero de 2006 se requiere al promotor la documentación solicitada anteriormente, advirtiéndole que el procedimiento instado, por causa imputables al mismo, se encuentra paralizado e incurso en caducidad si en el plazo de tres meses no se lleva a cabo la actividad necesaria para proseguir la tramitación.  
En fecha 9 de febrero de 2006 se recibe la ampliación solicitada dentro del plazo establecido.  
En fecha 9 de mayo de 2006 la directora general de Gestión del Medio Natural dicta resolución de caducidad para el expediente, la cual es notificada al interesado en fecha de 29 de mayo de 2006.  
En fecha 28 de junio de 2006, tiene entrada en el Registro recurso de alzada contra la Resolución de caducidad del expediente, justificando la presentación de la ampliación dentro del plazo establecido legalmente y considerando la necesidad de dejar sin efecto la declaración de caducidad.  
En fecha 27 de septiembre de 2006 la directora general de Gestión del Medio Natural dicta resolución en la que se estima la pretensión formulada en el recurso de alzada interpuesto por el promotor, contra la resolución de caducidad dictada el 9 de mayo de 2006, acordándose la reapertura del expediente, por no tratarse de una causa imputable al interesado, ya que este presentó en tiempo y forma la documentación solicitada.  
2. Resumen de las alegaciones.  
Las consideraciones medioambientales plasmadas en la alegación hacen referencia a la circulación de la materia orgánica libremente arrastrada por las propias aguas residuales y por las lluvias, hacia el camino, las parcelas colindantes y al camino de Vinyar; no tiene red de evacuación de aguas residuales; no presenta medidas correctoras relativas a los olores que genera el estiércol almacenado en la explotación, al cual se asocia también la presencia de vectores.  
Las alegaciones se contemplan a lo largo de la Declaración de Impacto Ambiental y en los condicionantes establecidos al final de la misma.  
3. Solicitud de informes sectoriales y documentación complementaria.  
El expediente municipal contiene la siguiente documentación:  
- Informe favorable del aparejador municipal.  
- Información pública con la presentación de una alegación de carácter ambiental.  
- Informe favorable del perito industrial municipal, rectificado en fecha 20 de mayo de 2000, con la emisión de informe desfavorable a la compatibilidad urbanística del proyecto, debido a que la explotación incumple las ordenanzas municipales en cuanto a distancias a lindes y entre granjas.  
En la documentación complementaria presentada por el promotor, se incluye:  
- Justificación de la autorización previa para las parcelas 107 y 108 dictada en fecha 2 de abril de 1998. El fundamento de derecho tercero cita que «no se observa la existencia de dominio público, áreas inundables u otros hitos geográficos fijados por reglamentos o planes, que exijan alejar de ellos la construcción o situarlas por zonas minorando la ocupación territorial o protegiendo el dominio público, el paisaje o la naturaleza, excepto lo indicado en el informe emitido por la Conselleria de Medio Ambiente con fecha 26 de junio de 1997, en el que se precisa que por afectar al dominio público de la vía pecuaria vereda de la Calderona o de Tras-Sierra», deberá preservarse ésta en toda su vertiente oeste.  
- Autorización previa para la vinculación de tres cobertizos a las parcelas 107 y 108 concedida en fecha 20 de julio de 2001.  
- Informe relativo a la evaluación de las posibles consecuencias sobre el dominio público hidráulico por el acopio de estiércol vacuno.  
- Informe agronómico de utilización de aguas residuales para riego del cultivo presentado ante la Confederación Hidrográfica del Júcar en fecha 9 de julio de 2002.  
- Informe sobre los posibles lixiviados generados en el almacenamiento del estiércol procedente de una explotación de vacuno de leche.  
No se ha presentado hasta el momento autorización de vertido de la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
Afecciones legales  
El suelo donde se ubica la explotación se califica como suelo no urbanizable de protección ganadera, según normas subsidiarias de planeamiento municipal.  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de planes de ordenación de los recursos naturales o planes rectores de uso y gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana.  
El municipio de Turís no está considerado como zona vulnerable según el Decreto 13/2000 de 25 de enero del Gobierno Valenciano, por el que se designan, en el ámbito de la Comunitat Valenciana, determinados municipios como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto. Identificación y valoración de impactos.  
El estudio de impacto ambiental incluye una descripción del medio natural del municipio de Turís, haciéndose referencia a las características climáticas, geomorfológicas, geológicas, edafológicas, hidrológicas, paisajísticas y socioeconómicas.  
La explotación se localiza en una zona fuertemente antropizada, dedicada a la ganadería y otras actividades industriales, así como a la agricultura de secano. La explotación se integra paisajísticamente en su entorno.  
No se produce afección a comunidades botánicas o faunísticas de especial interés medioambiental o especies protegidas, endémicas, en peligro de extinción o de distribución escasa o puntual en el contexto provincial de la Comunitat Valenciana.  
La zona donde se desarrolla la actividad, no presenta valores ambientales relevantes, siendo los elementos ambientales más destacables susceptibles de ser afectados por el proyecto: el suelo y el agua, por la contaminación asociada a la incorrecta gestión en la propia explotación de residuos orgánicos o durante la utilización de las aguas residuales depuradas; y el aire, por emisión de olores asociada a la fermentación de residuos orgánicos y presencia de animales principalmente.  
Según la cartografía temática de la Conselleria de Territorio y Vivienda, tanto la accesibilidad como la vulnerabilidad de acuíferos es baja.  
La identificación y valoración de los impactos se ha realizado a partir de una matriz cualitativa, para la actividad proyectada, para la misma actividad de cebo o para actividad nula. Se considera irrelevante las fases de actividad alternativa y actividad nula analizadas ya que el expediente trata de legalizar la actividad existente.  
Los impactos más relevantes están asociados principalmente a los residuos generados, tales como estiércol, aguas residuales, cadáveres, y los restos de aplicación veterinaria, por la emisión de olores y por la contaminación de suelo y agua.  
2. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
De las medidas preventivas y correctoras incluidas en el estudio de impacto ambiental cabe destacar:  
- Para evitar la infiltración de lixiviados a capas profundas del terreno, se pavimentará el área de reposo y ejercicio de los animales, dándoles ligera inclinación hacia pocetas impermeables donde se desecarán naturalmente.  
- Las aguas de limpieza de la dependencia de ordeño y de los cobertizos de reposo se recogerán y aportarán al estiércol ya retirado.  
- Se proyecta la construcción de estercolero, con poceta de recogida de lixiviados, con capacidad para almacenar la producción de estiércol de tres semanas.  
- Los cadáveres serán retirados por empresa gestora autorizada a tal efecto.  
- Las aguas fecales procedentes de los aseos se canalizarán a pozo filtrante. Según el promotor, está clausurado, no quedando justificado el destino de esta agua.  
Las medidas correctoras propuestas no coinciden con las pretensiones del ganadero manifestadas en documentos posteriores presentados ante esta Secretaría Autonómica.  
El programa de vigilancia ambiental propone controles de estado del pavimento de las instalaciones donde permanecen los animales para asegurar su impermeabilidad.  
Las medidas correctoras asociadas a la gestión del estiércol así como las relativas a la gestión de las aguas residuales deberán modificarse. Para ello, deberá contemplarse la construcción de estercolero con solera impermeable, mientras que para la gestión de las aguas residuales deberá disponerse de autorización de vertido. Estas medidas a adoptar se desarrollan en los condicionantes recogidos en esta declaración de impacto ambiental.  
La actividad se considera viable, desde el punto de vista medioambiental, siempre que las medidas correctoras propuestas en el estudio de impacto ambiental, se modifiquen y amplíen con la adopción de los condicionantes recogidos en esta declaración de impacto ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su reglamento, anexo I apartado 1.h.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo. 8.3 c) del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a solo los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la legalización de la explotación de vacuno de leche, situada en la partida Calderona, polígono 26, parcela 108, término municipal de Turís (Valencia) promovida por Hermanos Soler Crespo, CB, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:   
1. Previo a la concesión de la licencia ambiental, deberá presentarse la autorización de vertido concedida por la Confederación Hidrográfica del Júcar. En caso de denegarse dicha autorización, el promotor tramitará la autorización de vertido en la EDAR municipal, para lo que deberá disponer de depósito impermeabilizado y estanco para almacenar temporalmente esas aguas, debiendo ser retiradas tal y como se indique en la EDAR municipal.  
2. Previo a la obtención de la licencia ambiental, deberá disponerse de justificación legal de la autorización de aprovechamiento de agua potable (inclusión en el Registro de Aguas de la Confederación Hidrográfica del Júcar en caso de tratarse de pozo, o justificación del contrato con la red de abastecimiento municipal).  
3. Se dispondrá de vado sanitario en la explotación o sistema de desinfección equivalente, vallado perimetral y demás medidas higiénico-sanitarias exigidas en la legislación vigente en la materia.  
4. Tal y como establece la Ley 6/2003, de 4 de marzo, de la Generalitat, de ganadería de la Comunitat Valenicana, deberá disponerse de estercolero en la explotación. El estercolero será de hormigón impermeabilizado con paredes de altura suficiente para contener la producción de un mes. Se conferirá a la solera cierta pendiente para conducir los posibles lixiviados que pudieran generarse a poceta, pudiéndose de nuevo incorporar al montón.  
5. Previo a la concesión de la licencia ambiental, deberá justificarse el destino del estiércol, superficie agrícola total necesaria, la identificación catastral de las parcelas, cédulas catastrales, cultivo y programa de abonado, teniendo en cuenta en cualquier caso que sólo podrá emplearse sobre superficie agrícola.  
6. Los residuos sólidos asimilables a residuos sólidos urbanos serán transportados a vertedero autorizado.  
7. Los residuos zoosanitarios infecciosos y químicos que se produzcan en la explotación, deben ser manipulados y almacenados debidamente, acumulándose en contenedores homologados a tal efecto y retirados por gestor autorizado.  
8. La eliminación de cadáveres deberá gestionarse conforme al Real Decreto 1429/2003, de 21 de noviembre, por el que se regulan las condiciones de aplicación de la normativa comunitaria en materia de subproductos de origen animal no destinados al consumo humano.  
9. Se comunicará a esta Secretaría Autonómica cualquier modificación que se produzca en la gestión de residuos.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 7 de junio de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 113/07-AIA  
Promotor: Aldesa Construcciones SA  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de la Conselleria de Empresa, Universidad y Ciencia.  
Objeto del proyecto: Préstamo denominado Sepes II, para extraer rocas empleadas en la construcción de la línea del tren AVE, tramo San Antonio de Requena.  
Localización: Parcelas 366, 367, 371 y 372 del polígono 16 del municipio de Requena (Valencia).  
Ref. órgano sustantivo: MIEXPA.2006/18 (JGG/aan)  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características del proyecto   
El préstamo Sepes II se proyecta para suministrar conglomerados con matriz de arenas y limos a las obras de construcción de la plataforma de la línea ferroviaria del AVE, en el tramo de San Antonio de Requena.  
Los terrenos adquiridos para tal fin ocupan una extensión de 55.127 m², aunque la superficie de extracción es menor.  
La explotación se diseña mediante bancos de 8 m de altura, bermas de 5 m y taludes individuales con una inclinación de 45º.  
Como la vía pecuaria cordel del Peñón o de Clérigos pasa por el linde occidental de las parcelas 367, 371 y 372, se dejan unos 20 metros de terreno a ambos lados de la misma, así resultan dos zonas propuestas para su explotación y denominadas A y B.   
La producción mensual es de unos 10.500 m³ de todo uno. El volumen de rocas geotécnicamente desaprovechables es desconocido, se ha supuesto del 10%.  
El arranque se efectúa mediante retroexcavadora de cadenas de 3 m³ y 200 CV; para la carga y labores auxiliares se emplea una cargadora frontal de neumáticos de 4 m³ y 250 CV, el transporte se realiza con dos camiones de 15 m³. Se emplea un camión cisterna para regar.  
Las rocas desaprovechables se emplean para reducir la pendiente de los taludes individuales a menos de 30º con respecto de la horizontal, y formar bermas finales de 3 metros de ancho. Los bancos de restauración poseen 5 metros de altura y se construyen por tongadas con una cargadora frontal de cadenas. Las labores de restauración se realizan con un tractor agrícola.  
La zona B se explota y restaura simultáneamente, comenzando por el NE.  
En los taludes se realiza una siembra mecanizada de: Brachypodium retusum, Festuca rubra, Stipa tenacissima, Anthyllis cytisoides, Ononis tridentata, Moricanda arvensis, Centrantus ruber, Spartium junceum, Rosmarinus officinalis y Ulex parviflorus. Las especies Stipa tenacissima y Anthyllis cytisoides también se plantan. Los ejemplares de Rosmarinus officinalis, Rhamnus lycioides y Ulex parviflorus se plantan.  
La plaza de cantera se siembra de Lolium rigidum, Melilotus officinalis, Agropirum cristatum, Medicago sativa, Cynodon dactylon, Coronilla juncea, Asphodelus fistulosus y Atriplex halimus. Las cinco primeras especies dominan sobre el resto. El terreno queda preparado para la posterior implantación de un cultivo de secano.  
El personal laboral está compuesto por 4 operarios, que trabajan desde las 8:00 hasta las 20:00 horas en dos turnos.  
2. Alternativas medioambientales  
No existen otras alternativas medioambientales, sino una justificación del emplazamiento elegido. No ha sido tenido en cuenta que el barranco de la Palleta divide en dos partes a la zona de explotación A.  
Tramitación administrativa  
1. Tramitación  
El Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Valencia remite, en fecha 9 de mayo de 2007, el estudio de impacto ambiental (contiene el plan de restauración), el Proyecto de explotación y el documento de síntesis, de la solicitud de autorización de explotación de recursos de la sección A, denominada Sepes II, para someter dicho proyecto a evaluación de impacto ambiental.  
2. Información pública  
El Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial sometió el expediente a información pública y publicó, a tal efecto, un anuncio en el DOCV núm. 5477, de 26 de marzo de 2007, una vez transcurrido el plazo de 30 días hábiles, no se presentaron alegaciones.  
3. peticiones de información o documentación complementaria  
No se ha solicitado información complementaria.  
Afecciones legales medioambientales  
Entre las parcelas discurre la vía pecuaria denominada cordel del Peñón o de Clérigos, vía aprobada el 20 de octubre de 1971 y de 37,50 metros de anchura legal. Aunque el promotor renuncia de modo expreso a circular con la maquinaria y vehículos por la vía pecuaria (apartado 5.14.2.2. vías pecuarias, página 80 del estudio de impacto ambiental y apartado 7.1.9 Protección de elementos naturales), para acceder al lugar sería necesario circular o bien cruzar alguna de las dos vías pecuarias siguientes: la cañada Real de San Juan de 75 metros de ancho legal y aprobada el 20 de octubre de 1971, y el cordel del Prado de 37,50 metros de anchura legal y aprobada el 20 de octubre de 1971.  
El barranco de Palletas discurre por el centro de la zona de extracción A y la divide en dos partes.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de la actividad  
La zona de extracción A (parcela 366) restaurada no se integra geomorfológicamente en su entorno, pues adquiere una forma espacial prismática y deprimida, cuyas curvas de nivel se disponen perpendicularmente a las del terreno virgen que la rodea.  
Por el centro de la zona de extracción A discurre el barranco de Palletas. El relieve natural de la parcela es suave, pues la pendiente es de 5º, pero una vez explotada y restaurada, el cauce adquiere una pendiente de 25º en tan solo 17 metros de recorrido horizontal.   
Las vías pecuarias cordel del Peñón o de Clérigos, la cañada Real de San Juan y el cordel del Prado constituyen un entramado de caminos tal que para acceder al préstamo es preciso circular por alguna de ellas, o como mínimo cruzarlas.   
2. Identificación y valoración de los impactos.  
No ha sido tenido en cuenta el impacto crítico causado al barranco de Palletas.  
No se ha identificado ni valorado el impacto que puede causarse a las vías pecuarias cordel del Peñón o de Clérigos, la cañada Real de San Juan y el cordel del Prado.  
3. consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.   
Aparte de las medidas correctoras que figuran en el estudio de impacto ambiental, se añaden en el apartado segundo de esta declaración prescripciones que las complementan.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el apartado 3c.1 del anexo I, del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del Artículo 5º de la Ley 2/1989, de impacto ambiental y concordantes de su Reglamento.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de impacto ambiental.  
3. El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de impacto ambiental.  
4. El artículo 8.3 c), del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por tanto, en vista de todo lo anterior y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable la zona de explotación denominada B y desfavorable la explotación de la parcela 366 (porque afecta el barranco de Palletas y además el terreno restaurado no se integra geomorfológicamente en su entorno), del proyecto de explotación y Plan de restauración de la solicitud de autorización de explotación del préstamo Sepes II, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de las autorizaciones administrativas previas que le sean preceptivas, siempre que el proyecto de explotación y el Plan de restauración de la zona B se desarrolle según las medidas correctoras y otras prescripciones establecidas en el apartado segundo de la presente declaración.  
Segundo  
La zona B deberá cumplir las siguientes condiciones:  
1. La presente declaración deberá estar disponible en la explotación a disposición del personal de vigilancia e inspección de esta Conselleria.  
2. Antes de iniciar la explotación se colocará una barrera cortavientos de 2 metros de altura mínima por todo el perímetro, en lugar de la valla perimetral.   
3. Antes de iniciar los trabajos, el equipo redactor entregará una lista resumen del programa de vigilancia ambiental, de extensión inferior a 8 hojas, a la autoridad administrativa sustantiva y al contratista.  
4. El promotor renuncia de modo expreso a circular con la maquinaria y vehículos por la vía pecuaria cordel del Peñón o de Clérigos (apartado 5.14.2.2. vías pecuarias, página 80 del estudio de impacto ambiental y apartado 7.1.9 Protección de elementos naturales). No obstante lo anterior, el titular deberá obtener de la Dirección Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda, órgano administrativo competente por razón de la materia, la autorización para efectuar las conexiones, intersecciones o circular por el cordel del Peñón o de Clérigos, la cañada Real de San Juan y el cordel del Prado. En cualquier caso, el promotor dará cuenta de esta prescripción al órgano competente en vías pecuarias antes de iniciar las obras.  
5. Con el objeto de reducir la duración temporal de las emisiones en las proximidades de la casa próxima a la parcela 367, la explotación de la zona comenzará por el noreste. La restauración de los terrenos se iniciará por el mismo lugar, antes de que se haya explotado el 60% de la superficie de extracción.  
6. Durante la jornada laboral se realizará el número de riegos necesario para mantener húmedos los caminos por donde circule la maquinaria, así como las superficies desprovistas de suelo y vegetación.  
7. Se regará el frente durante las operaciones de carga.  
8. Se colocará una manga indicadora de la dirección del viento en un punto elevado del préstamo.   
9. Los riegos de mantenimiento durante los años primero y segundo se realizarán en los meses de junio, julio, agosto y septiembre.   
10. Una vez concluida la restauración, la zona quedará libre de cualquier cerramiento para garantizar el tránsito de la fauna por los terrenos.  
11. Si aún poniendo en práctica las medidas correctoras de las emisiones de partículas, en los cultivos adyacentes y la casa próxima se acumulase una capa de polvo, entonces el promotor regará los mismos para limpiarlos; lo hará con la frecuencia necesaria que garantice la ausencia de polvo.  
12. Se incluirán como puntos de muestreo de los niveles de recepción internos del nivel sonoro LE dB(A), uno al lado de la casa próxima a la parcela 367 y otros en las cercanías de las construcciones próximas.  
13. Los informes del programa de vigilancia ambiental que se mencionan en las páginas 155 y 156 del estudio de impacto ambiental, se entregarán a la autoridad minera.  
14. Las reparaciones y el mantenimiento de la maquinaria se realizarán en talleres externos a la explotación o bien se acondicionará una zona techada e impermeabilizada para llevarlas a cabo. Los residuos peligrosos se envasarán en depósitos homologados debidamente segregados por tipo, identificados y etiquetados. Dispondrán de bandejas o cubetos que garanticen el confinamiento y posterior recogida de posibles derrames accidentales. Dichos residuos se entregarán en un plazo no superior a 6 meses a un gestor autorizado. Queda sin efecto el lavado de vehículos del programa de vigilancia ambiental, que figura en el último párrafo de la página 160 del estudio de impacto ambiental.  
15. En el caso de realizar enmiendas edáficas con lodos compostados procedentes de depuradora, se estará a lo dispuesto por el Real decreto 1310/1990, de 29 de octubre, por el que se regula la utilización de los lodos de depuración en el sector agrario. Todos los documentos de control que exige esta normativa deberán ser remitidos a la autoridad sustantiva minera para su autorización, con carácter previo a su empleo y cada vez que se utilicen nuevas remesas.  
Tercero   
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 27 de junio de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 116/07-AIA  
Promotor: UTE Copcisa - Copasa  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Alicante de la Conselleria de Empresa, Universidad y Ciencia.  
Objeto del proyecto: Préstamo denominado PR-1 para extraer rocas empleadas en la construcción de la línea del tren AVE, subtramo entre Monforte del Cid - Alcoraya.  
Localización: Parcelas 79, 80, 81, 82, 83, 84, 88, 89, 95 y 101 del polígono 4, del municipio de Monforte del Cid.  
Ref. órgano sustantivo: MIEXPA/2006/5  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características del proyecto   
La UTE Copcisa - Copasa es la unión de empresas adjudicataria para la construcción de la plataforma del AVE, en el subtramo de Monforte del Cid - Alcoraya, de 7,9 kilómetros de longitud.  
La traza del AVE se eleva por encima de la cota del terreno, por lo que es preciso construir los núcleos de los terraplenes, siendo el préstamo PR-1 la fuente de suministro de las rocas necesarias, que se estiman en unos 214.672 m³. Las reservas del préstamo son de unos 500.000 m³ y están constituidas por gravas polimícticas depositadas en un cono de deyección cuaternario.  
El préstamo se sitúa dentro del perímetro delimitado por las parcelas catastrales 79, 80, 81, 82, 83, 84, 88, 89, 95 y 101 del polígono 4, del municipio de Monforte del Cid, que abarca una superficie de 218.590 m², de los cuales 100.000 m² corresponden a la superficie cuya autorización de explotación se solicita, en la que se inscribe el área de extracción efectiva de 64.000 m²  
La superficie donde se desarrolla la actuación cuenta con el informe final favorable de Patrimonio cultural valenciano y el certificado favorable, emitido por el Ayuntamiento de Monforte del Cid, para el uso extractivo del suelo, conforme estipula la legislación vigente respectiva.  
Para el desbroce, decapado del suelo y restauración se emplea un bulldozer D-7, el arranque se realiza sin voladuras y mediante una retroexcavadora de 75 CV y una cargardora frontal CAT 966. Las rocas se transportan en un dúmper de 15 toneladas. Se emplea un camión cisterna para regar los caminos y la revegetación.  
Los bancos de explotación son de 5 metros de altura máxima, con una anchura de banco de 6 a 7 metros. El terreno se restaura con bancos de altura variable, de hasta 4 metros de altura, restableciendo el relieve original descendente.  
La producción diaria es de unos 2.000 m³ a 3.000 m³ y la vida útil del préstamo es de unos 18 meses.  
Las especies vegetales seleccionadas para repoblación son: Anthyllis cytisoides, Medicago sativa, Retama sphaerocarpa, Rosmarinus officinalis, Brachypodium phoenicoides, Dactylis glomerata, Festuca arundinacea y Rhamnus lycioides. Las especies arbustivas se plantan en los taludes de los bancos y las herbáceas por toda la superficie explotada. Una vez lograda la repoblación de las especies mencionadas se plantarán vides.  
El personal laboral se compone de un equipo de operarios subcontratado y 4 personas adscritas a UTE Copcisa - Copasa.  
2. Alternativas medioambientales.  
El titular no menciona otros préstamos, ni describe los valores medioambientales de los mismos, de modo que resulte factible la elección medioambiental del más idóneo.  
El promotor justifica la elección del préstamo PR-1 basándose en que no afecta: espacios naturales protegidos, hábitats de interés comunitario, dominio público hidráulico, zona de policía de cauces, terreno forestal, aves esteparias, poblaciones a menos de 500 metros de distancia, infraestructuras viarias, viviendas aisladas, vías pecuarias y valores patrimoniales. Aduce que las rocas del préstamo poseen las características idóneas para el tipo de aplicación a que se las destina.  
El equipo técnico redactor estima que existen dos opciones de restauración: a) restaurar los terrenos una vez agotadas las reservas, b) restaurarlos simultáneamente con la explotación. Consideran que la opción b es la más adecuada.  
Tramitación administrativa  
1. Tramitación  
El préstamo tuvo una fase de consultas anteriores con el número de expediente 63/06-CON, quedando definidas y particularizadas las características medioambientales y los criterios de restauración para la elaboración del estudio de impacto ambiental y el Plan de restauración del préstamo.  
El titular remite el 15 de mayo de 2007 la documentación, a través del Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Alicante, consistente en estudio de impacto ambiental, proyecto de explotación, plan de restauración y documento de síntesis, además de documentos necesarios para cubrir los contenidos mínimos exigidos por la legislación vigente.  
Con fecha 15 de mayo de 2007 se recibe una segunda copia de la documentación a través de la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda en Alicante.  
2. Información pública  
El Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Alicante sometió el expediente a información pública y editó, a tal efecto, un anuncio en el DOCV núm. 5477, de 26 de marzo de 2007, una vez transcurrido el plazo de 30 días hábiles, no se presentaron alegaciones.  
3. Peticiones de información o documentación complementaria  
Se han realizado consultas al Servicio de Ordenación Sostenible del Medio (Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial) y al Servicio de Conservación de la Biodiversidad (Dirección General de Gestión del Medio Natural) de esta Conselleria durante la fase de la consulta del expediente 63/06-CON.  
Informes sectoriales  
Los informes remitidos por el Servicio de Ordenación Sostenible del Medio y el Servicio de Conservación de la Biodiversidad indican que dentro del perímetro de explotación no existen especies protegidas de fauna y flora o formaciones vegetales de especial interés, por lo que informan favorablemente.  
Afecciones legales medioambientales  
De acuerdo con la información cartográfica y medioambiental contenida en los sistemas de información geográfica de la Conselleria de Territorio y Vivienda, y los informes sectoriales remitidos, el proyecto no presenta afecciones legales sobre valores medioambientales protegidos por la legislación vigente.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de la actividad  
La explotación del préstamo ocasiona impactos sobre la atmósfera por las emisiones de polvo y ruidos, en menor medida sobre la calidad de las aguas superficiales debido a la puesta en suspensión de las partículas por la escorrentía, con menor probabilidad sobre las aguas subterráneas en caso de que percolasen los fluidos del mantenimiento de los vehículos y maquinaria; además causa temporalmente la desaparición del suelo, la vegetación y la fauna locales entre tanto se restauran los terrenos. El impacto con menor efecto lo constituye el aumento de tráfico, ocasionado al circular los camiones por los caminos rurales, dado el corto recorrido y la baja densidad de circulación.  
De entre todos los impactos mencionados destacan las emisiones de polvo por ser una zona árida de relieve llano.  
2. Identificación y valoración de los impactos  
Los impactos han sido identificados y valorados adecuadamente por el promotor.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
En general, las medidas correctoras y el programa de vigilancia ambiental son idóneos para la prevención y corrección de los impactos mencionados; no obstante, en el apartado segundo de esta declaración se adjuntan algunas prescripciones que las complementan.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el apartado 3c.1 del anexo I, del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley 2/1989, de impacto ambiental y concordantes de su Reglamento.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de impacto ambiental.  
3. El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de impacto ambiental.  
4. El artículo 8.3 c), del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por tanto, en vista de todo lo anterior y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de las autorizaciones administrativas previas que le sean preceptivas, el Proyecto de explotación de la autorización de explotación del préstamo PR-1 y su Plan de restauración, siempre que el proyecto se desarrolle según las medidas correctoras y las prescripciones establecidas en el apartado segundo de la presente declaración.  
Segundo  
Para la ejecución de citado proyecto se deberán cumplir las siguientes condiciones:  
1. La presente declaración deberá estar disponible en la explotación a disposición del personal de vigilancia e inspección de esta Conselleria.  
2. Según los datos contenidos en la documentación, para rellenar parcialmente el hueco minero se precisa el aporte de 92.981 m³ de rocas procedentes de la excavación de la traza del AVE, que son litologías bien conocidas de antemano.   
Con carácter previo a la resolución que adopte la autoridad administrativa sustantiva en minería, el relleno con estas rocas debe ser autorizado por la autoridad administrativa sustantiva en materia de residuos.  
A tal efecto, el titular del residuo solicitará a la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda, la declaración de las rocas foráneas como residuo inerte adecuado para el destino y ubicación propuestos, según estipula el articulo 7 del Decreto 200/2004, de 1 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se regula la utilización de residuos inertes adecuados en obras de restauración, acondicionamiento y relleno, o con fines de construcción.   
El promotor está obligado a presentar a la autoridad sustantiva minera la resolución de la Dirección General de Calidad Ambiental de los residuos inertes empleados en restauración. En caso de ser negativa dicha resolución así debe entenderse la presente declaración.  
3. Los taludes de banco restaurados poseerán una pendiente máxima de 30º respecto de la horizontal.  
4. El acopio del material edáfico no rebasará la altura de 1,50 metros, se sembrará de gramíneas y leguminosas y se regará quincenalmente.   
5. La dosis de siembra será doble de la mostrada en la página 15 del Plan de Restauración, la suma de las dosis individuales será de 200 kg/ha.  
6. Durante la jornada laboral se realizará el número de riegos necesario para mantener húmedos los caminos por donde circulen la maquinaria y el dúmper.  
7. La velocidad de circulación de los vehículos por las pistas o caminos queda limitada a 30 km/hora.  
8. Se colocará una manga indicadora de la dirección del viento en un punto interior del préstamo.   
9. Se colocarán barreras cortavientos de 2 metros de altura mínima, irán orientadas a barlovento y perpendicularmente a la dirección más frecuente del viento; se situarán protegiendo los cultivos existentes, las construcciones y la balsa de riego próxima.   
10. La reposición de marras se realizará trimestralmente como mínimo.  
11. Si aún poniendo en práctica las medidas correctoras, en los cultivos adyacentes y la casa de labor se acumulase una capa de polvo, entonces el promotor regará los mismos para limpiarlos; lo hará con la frecuencia necesaria que garantice la ausencia de polvo.  
12. Se construirá una balsa de decantación en el extremo oriental del préstamo, a pocos metros del camino, de modo que la escorrentía rebose agua clara hacia la cuneta del camino. Las dimensiones de la balsa serán las adecuadas a la escorrentía que atraviesa el préstamo, considerando un período de retorno de 25 años. La balsa se mantendrá limpia de sedimentos hasta dos años después de finalizada la restauración.  
13. Los caminos locales por los que circule habitualmente la maquinaria y los camiones serán conservados y reparados por cuenta del promotor.  
14. Las reparaciones y mantenimiento de la maquinaria se realizarán en talleres externos a la explotación o bien se acondicionará una zona cubierta e impermeabilizada para llevarlas a cabo. Los residuos peligrosos se envasarán en depósitos homologados debidamente segregados por tipo, identificados y etiquetados. Dispondrán de bandejas o cubetos que garanticen el confinamiento y posterior recogida de posibles derrames accidentales. Dichos residuos se entregarán a un gestor autorizado en un plazo no superior a 6 meses.  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 7 de junio de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 124/07-AIA  
Promotor: UTE Copcisa - Copasa  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Alicante, de la Conselleria de Empresa, Universidad y Ciencia.  
Objeto del proyecto: Préstamo denominado Soldive para extraer áridos para la construcción de la línea del AVE.  
Localización: Parcelas 115, 116 y 117 del polígono 8 del municipio de Monforte del Cid. Parcela 9 del polígono 42, del municipio de Agost.  
Ref. órgano sustantivo: Minas/jd/am - MIEXPA/ 2006/4  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características del proyecto   
El préstamo de áridos Soldive se sitúa en un cerro de laderas suaves, cuya porción noreste se encuentra dentro del municipio de Agost y la porción suroeste restante en el municipio de Monforte del Cid. Una parte del extremo noreste se encuentra explotada parcialmente, en el resto existe vegetación arbustiva.  
Los usos de los terrenos son complementarios para la explotación de canteras, tanto en el municipio de Agost como en el de Monforte del Cid, de acuerdo con la normativa vigente de planificación urbanística y territorial, por lo que resulta permitida la extracción de áridos.  
El préstamo cuenta con el informe final favorable de Patrimonio Cultural Valenciano.  
La construcción de la vía del AVE requiere el empleo de 80.000 m³ de rocas procedentes del préstamo Soldive para formar la coronación de la plataforma.  
La superficie de la solicitud de autorización del préstamo Soldive es de unos 28.991 m², la superficie de explotación es de 12.613 m² con unas reservas de 158.000 m³. El período de producción dura unos 12 meses, a un ritmo de producción diario de 2000 a 3000 m³.  
Las rocas del préstamo están constituidas por arenas limosas con gravas subredondeadas.   
En la zona no existen cauces de agua.  
El arranque se realiza mediante una cargadora frontal CAT 966 y una retroexcavadora de 75 CV. La distancia de transporte es de tan solo 150 metros hasta la traza del AVE y para el acarreo se emplean dos dúmperes de 15 t. Se utiliza un bulldozer de cadenas tipo D7 para el desbroce, el decapado del suelo y trabajos de restauración; también se emplea un camión cisterna de 5 m³.  
El cerro se explota descendentemente, desde la cota 265,57 m hasta la 253 m, mediante dos bancos de 5 metros de altura, más un banco de 2 metros de altura situado a la menor cota, las bermas poseen una anchura de 6 a 7 metros; cada banco se restaura seguidamente al agotamiento. La explotación de los áridos hace desaparecer poco menos de la mitad del cerro.  
La posición final y forma de los bancos de explotación agotados coincide con la de los bancos de restauración, por lo que no es preciso realizar un remodelado de los mismos.  
El personal trabaja 8 horas diarias y está compuesto por una subcontrata de 6 operarios encargada del manejo de la maquinaria y 4 personas del la UTE COPCISA - COPASA.  
2. Alternativas medioambientales  
El promotor afirma haber estudiado otras dos ubicaciones más aparte de la seleccionada, pero se desconocen, pues no las ha presentado. En la documentación tan solo se justifica la selección del préstamo Soldive.  
Tramitación administrativa  
1. Tramitación  
El préstamo tuvo una fase de consultas anteriores con el número de expediente 68/06-CON, quedando definidas y particularizadas las características medioambientales y los criterios de restauración para la elaboración del estudio de impacto ambiental y el plan de restauración.  
El titular remite el 15 de mayo de 2007 la documentación, a través del Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Alicante, consistente en estudio de impacto ambiental, proyecto de explotación, plan de restauración y documento de síntesis, además de otros documentos necesarios para cubrir los contenidos mínimos exigidos por la legislación vigente.  
Con fecha 15 de mayo de 2007 se recibe una segunda copia de la documentación a través de la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda en Alicante, la cual está constituida por un ejemplar del estudio de impacto ambiental, documento de síntesis, plan de restauración y documentos adjuntos.  
2. Información pública  
El Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Alicante sometió el expediente a información pública y publicó, a tal efecto, un anuncio en el DOCV núm. 5477, del 26 de marzo de 2007; una vez transcurrido el plazo de 30 días hábiles, no se presentaron alegaciones.  
3. Peticiones de información o documentación complementaria  
Durante la tramitación de la consulta 68/06-CON se realizaron consultas al Servicio de Conservación y Gestión de la Biodiversidad (Dirección General de Gestión del Medio Natural), al Servicio de Ordenación Sostenible del Medio (Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial), así como a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda en Alicante.  
Informes sectoriales  
- Dirección Territorial de Territorio y Vivienda  
La Dirección Territorial indica que en el lugar existe un ecosistema que bien podría corresponder a la clave 5330 matorrales termomediterráneos y pre-estépicos, que se encuentra protegido por el Real decreto 1193/1998, de 18 de junio (transposición jurídica de la directiva de hábitats).  
La vegetación existente está compuesta por las especies siguientes: Diplotaxis harra, Anthyllis terniflora, Rhamnus lycioides, Thymus moroderi, Sideritis leucantha, Teucrium carolipaui y Teucrium capitatum.  
Las especies Thymus moroderi, Sideritis leucantha, Teucrium carolipaui y Teucrium capitatum se encuentran enumeradas en el anexo III de la Orden de 20 de diciembre de 1985 de la Conselleria de Agricultura y Pesca, sobre protección de especies endémicas o amenazadas.  
Por todo lo citado anteriormente, considera más adecuado tomar las rocas de otras canteras, o debería preservarse parte del énclave, ya que es una isla en medio de los cultivos, rompe la monotonía del paisaje, da diversidad, enriquece y da refugio a la fauna.  
También informa de que no pasan vías pecuarias por dicho préstamo.  
- Servicio de Ordenación Sostenible del Medio  
El Servicio de Ordenación Sostenible del Medio informa de que el proyecto no afecta directamente a espacios de la red Natura 2000, LICs, zonas húmedas, ZEPAS, ámbitos relacionados con la Directiva 92/43/CEE del Consejo, de 21 de mayo de 1992 y la Directiva 2000/60/CE del Parlamento Europeo y del Consejo de 23 de octubre de 2000, zonas protegidas por la Ley 11/94, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana.  
Muy próximo al préstamo existen los hábitats de interés comunitario cuya conservación requiere la designación de zonas de especial conservación de la Directiva 92/43/CEE del Consejo, de 21 de mayo de 1992, relativa a la conservación de los hábitats naturales y de la fauna y flora silvestres:  
Clave 1520 Vegetación gipsícola ibérica (Gypsophiletalia), hábitat prioritario.  
Clave 5330 Matorrales termomediterráneos y pre-estépicos.  
Clave 6220 Zonas subestépicas de gramíneas y anuales del Thero-Brachypodietea, hábitat prioritario.  
Vista la documentación aportada y teniendo en cuenta las características del proyecto presentado y su ubicación, afirman que no es probable que se vaya a ejercer algún tipo de afección negativa al medio ambiente y por lo tanto a alguno de los hábitats detallados anteriormente.  
El servicio informa favorablemente el proyecto, siempre y cuando se adopten aquellas medidas preventivas y correctoras que fueran necesarias para mitigar impactos y no afectar a los hábitats especificados.  
- Servicio de Conservación y Gestión de la Biodiversidad  
El Servicio de Conservación y Gestión de la Biodiversidad informa que no tiene constancia de la existencia de especies protegidas de fauna y flora o formaciones vegetales de especial interés.  
Afecciones legales medioambientales  
De acuerdo con la información cartográfica y medioambiental contenida en los sistemas de información geográfica de la Conselleria de Territorio y Vivienda, y los informes sectoriales recabados, el proyecto no presenta afecciones legales sobre espacios protegidos por la legislación, con la excepción de las cuatro especies vegetales endémicas: Thymus moroderi, Sideritis leucantha, Teucrium carolipaui y Teucrium capitatum, protegidas en todo el territorio de la Comunidtat Valenciana por la Orden de 20 de diciembre de 1985, de la Conselleria de Agricultura y Pesca.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de la actividad  
Los efectos más sobresalientes que conlleva la explotación del cerro Soldive son la modificación geomorfológica del mismo, la merma del ecosistema donde viven las especies endémicas y las emisiones de polvo hacia la vivienda de labor próxima.  
2. Identificación y valoración de los impactos   
Los impactos han sido identificados y evaluados adecuadamente.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.   
Las medidas correctoras y el plan de vigilancia ambiental son adecuados, aunque con las matizaciones y medidas complementarias que se citan en el apartado segundo de esta declaración.  
Es necesario recuperar las 4 especies endémicas mencionadas anteriormente, para lo cual se creará un vivero con vistas a su posterior empleo en la repoblación de las mismas.   
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el apartado 3c.1 del anexo I, del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del Artículo 5º de la Ley 2/1989, de impacto ambiental y concordantes de su Reglamento.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de impacto ambiental.  
3. El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de impacto ambiental.  
4. El artículo 8.3 c), del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por tanto, en vista de todo lo anterior y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de las autorizaciones administrativas previas que le sean preceptivas, el proyecto de explotación de la autorización de explotación de la sección A para préstamo de áridos denominado Soldive y su plan de restauración, siempre que el proyecto se desarrolle según las medidas correctoras y otras prescripciones establecidas en el apartado segundo de la presente declaración.  
Segundo  
Para la ejecución de citado proyecto se deberán cumplir las siguientes condiciones:  
1. La presente declaración deberá estar disponible en la explotación a disposición del personal de vigilancia e inspección de esta Conselleria.  
2. Las especies vegetales empleadas en la restauración del préstamo Soldive serán las siguientes: Diplotaxis harra, Anthyllis terniflora, Rhamnus lycioides, Thymus moroderi, Sideritis leucantha, Teucrium carolipaui y Teucrium capitatum. La repoblación de cada especie debe alcanzar una densidad media aproximada de unas 25 plantas por cada 100 m², por lo que se ajustarán consecuentemente la dosis de siembra o el marco de plantación, según corresponda, el número de reconocimientos in situ del plan de vigilancia Ambiental, así como su frecuencia, para conseguir la densidad mencionada.  
3. Con carácter previo al desbroce de la vegetación, se delimitarán con cinta plástica y estacas las zonas donde existan las especies Thymus moroderi, Sideritis leucantha, Teucrium carolipaui y Teucrium capitatum, se rescatarán los ejemplares y se formará un vivero, el cual se empleará posteriormente para restaurar los terrenos.  
4. El acopio del material edáfico no rebasará la altura de 1,50 metros, se sembrará de gramíneas y leguminosas y se regará quincenalmente.   
5. Durante la jornada laboral se regará el número de veces necesario para mantener húmedos los caminos por donde circule la maquinaria, así como la superficie del préstamo desprovista de vegetación. Durante la carga se regará el frente.  
6. La velocidad de circulación de los vehículos por las pistas o caminos queda limitada a 30 km/hora.  
7. En la cima del cerro Soldive se colocará una manga indicadora de la dirección del viento.  
8. Se colocará una barrera cortavientos continua, de 2 metros de altura mínima, a lo largo del perímetro del préstamo que mira a barlovento; la barrera irá orientada perpendicularmente a la dirección del viento más frecuente. A la vivienda de labor próxima se le colocará una barrera cortavientos continua de igual altura, su longitud será la necesaria para protegerla de las emisiones de polvo.  
9. La reposición de marras se realizará trimestralmente como mínimo.   
10. Si aún poniendo en práctica las medidas correctoras, en los cultivos adyacentes y la casa de labor se acumulase una capa de polvo, entonces el promotor regará los mismos para limpiarlos; lo hará con la frecuencia necesaria que garantice la ausencia de polvo.  
11. Los caminos locales por los que circule habitualmente la maquinaria y los camiones serán conservados y reparados por cuenta del promotor.  
12. En el cerro existe un mojón que separa geográficamente los municipios de Monforte del Cid y Agost. El promotor realizará, antes de comenzar los trabajos, las actuaciones que ordene al respecto la administración competente por razón de la materia.  
13. Las reparaciones y mantenimiento de la maquinaria se realizarán en talleres externos a la explotación o bien se acondicionará una zona techada e impermeabilizada para llevarlas a cabo. Los residuos peligrosos se envasarán en depósitos homologados debidamente segregados por tipo, identificados y etiquetados. Dispondrán de bandejas o cubetos que garanticen el confinamiento y posterior recogida de posibles derrames accidentales. Dichos residuos se entregarán en un plazo no superior a 6 meses a un gestor autorizado.  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 21 de junio de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML