Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 4145, del 11-12-2001 (2001/11487)

RESOLUCIÓ de 26 de setembre de 2001, del conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, per la qual s'aprova definitivament la modificació puntual del Pla General de Vila-real relativa al canvi de qualificació d'una parcel·la de sistema general d'espais lliures a xarxa primària d'aparcament.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4145

Data del DOGV
:   11-12-2001

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - G) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2001/11487

CVE


Data del document
:   26-09-2001

Organisme emissor
:   Conselleria d'Obres Públiques,Urbanisme i Transports

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Vila-real](javascript:void(0))
    * [pla d'urbanisme](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 26 de setembre de 2001, del conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, per la qual s'aprova definitivament la modificació puntual del Pla General de Vila-real relativa al canvi de qualificació d'una parcel·la de sistema general d'espais lliures a xarxa primària d'aparcament. [2001/A11487]
  
Vist l'expedient relatiu a la modificació puntual del Pla General de Vila-real (Castelló), sobre canvi de qualificació d'una parcel·la dotacional, i de conformitat amb els següents:
  
Antecedents de fet
  
1. El Ple de l'Ajuntament de Vila-real va acordar exposar al públic la modificació per Acord de 7 de novembre de 2000, la qual cosa es va dur a terme mitjançant anuncis inserits en el periòdic Levante de 14 de desembre de 2000 i en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de 26 de desembre de 2000. Transcorregut el període d'informació al públic, durant el qual es van presentar tres al·legacions, el Ple va aprovar provisionalment la modificació en sessió de 26 de febrer de 2001, després això es remet per a l'aprovació definitiva el 7 de març de 2001.
  
2. El projecte consta de memòria i plans.
  
3. No s'han emés informes sectorials.
  
4. En sessió de 5 d'abril de 2001, la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló va acordar informar favorablement la modificació puntual del Pla General de Vila-real relativa al canvi de qualificació d'una parcel·la de sistema general d'espais lliures a sistema general d'aparcament, i s'eleva la proposta d'aprovació definitiva de la modificació al conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, després del dictamen previ del Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana.
  
5. El conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, en data 2 de maig del 2001, va informar favorablement el present expedient.
  
6. En la sessió de 20 de setembre de 2001, el Ple del Consell Jurídic Consultiu va emetre el preceptiu dictamen segons el qual «la modificació puntual del Pla General Municipal d'Ordenació Urbana de Vila-real, relativa a canvi de qualificació d'una illa dotacional integrant del sistema general d'espais lliures (GEL), sistemàticament general aparcament (GEC-11), és de conformitat amb l'ordenament jurídic».
  
Fonaments de dret
  
1. La tramitació de la modificació ha sigut correcta, de conformitat amb el que estableixen els articles 38 i següents de la Llei 6/1994, de 15 de novembre, Reguladora de l'Activitat Urbanística (LRAU).
  
2. La documentació està completa, a l'efecte del compliment del que estableix l'article 27 de la LRAU.
  
3. La modificació que s'examina suposa la introducció d'una alteració en la qualificació urbanística d'una parcel·la. Tal com reiteradament ha establit la jurisprudència, la determinació concreta de la qualificació d'uns terrenys s'emmarca clarament dins de la discrecionalitat del planejament urbanístic, i, en aquests casos, l'administració té àmplia llibertat per a elegir, entre les alternatives possibles, la forma en què el territori ha de quedar ordenat. Així mateix, les citades determinacions urbanístiques tracen, junt amb altres, el model físic d'una convivència purament local, sense incidència en interessos supralocals, per la qual cosa, quan es tracte d'aquestes determinacions, aquella discrecionalitat ha de ser actuada per l'Ajuntament, des de la representació que li confereix la seua legitimació democràtica.
  
La LRAU arreplega clarament aquesta línia jurisprudencial. Així, l'article 40 d'aquesta llei autonòmica, després d'explicitar les comeses autonòmiques que permeten formular objeccions a l'aprovació definitiva del planejament municipal, estableix que està vedat a la resolució autonòmica d'aprovació qüestionar la interpretació d'aquest interés formulada pel municipi des de la seua mateixa representativitat. Com s'indica en el preàmbul de la LRAU, aquesta llei atribueix a la política municipal gestora de l'urbanisme un espai de decisió propi, en el qual els òrgans representatius de la col·lectivitat local podran apreciar l'oportunitat de les iniciatives urbanístiques que se li plantegen.
  
D'aquesta manera, la resolució autonòmica d'aprovació s'ha de limitar en aquest cas a dur a terme un control de mera legalitat del contingut de la modificació.
  
4. L'objecte de la modificació és canviar la qualificació urbanística d'una parcel·la d'aproximadament 14.000 metres quadrats situada al sud-est del municipi, en l'àmbit del sòl urbanitzable programat d'ús terciari, que passa de sistema general d'espais lliures a sistema general aparcament en superfície (hui xarxa primària de dotacions públiques). L'illa que es modifica se situa concretament entre el vial d'accés sud, el vial del costat est de Carrefour, SA, el vial del costat nord de Carrefour, SA, i el vial de prolongació de l'avinguda Europa.
  
El projecte de modificació justifica l'oportunitat del canvi de qualificació en els termes següents:
  
«En el sector SUPT desenvolupat es localitzen Carrefour, SA, l'Hotel Vila-real Palace, amb salons de bodes i banquets, uns multicines (9 en totals pendents de pròxima obertura) i una parcel·la municipal on es pretén una construcció comercial pels comerciants de la localitat.
  
A pesar que les distintes instal·lacions disposen a l'interior de les seues parcel·les de la reserva d'aparcaments exigible (alguns com Carrefour, SA, amb un important excés sobre la reserva exigible), existeix en el moment actual un problema d'aparcament en la zona, fonamentalment els divendres i els dissabtes s'agreuja i afecta el trànsit d'accés i d'eixida de la població, ja que els vehicles ocupen tots els espais disponibles, inclòs part del vial d'accés sud a la població».
  
D'aquesta manera, amb el canvi de qualificació es pretén «pal·liar la problemàtica existent en la zona». En concret, segons la memòria, amb el canvi de zona verda GEL a zona d'aparcament públic GEC-11 es millora la capacitat funcional de la zona i es resol una problemàtica de trànsit que puntualment es pot convertir en un problema de seguretat ciutadana, per raó de la concentració que es produeix.
  
Quant a la disminució de la superfície dels sistemes generals d'espais lliures, s'assenyala en la memòria que aquesta incidència sobre la magnitud de les zones verdes de sistema general és escassa, ja que amb la reducció passen de 355.780 metres quadrats a 341.780 metres quadrats, cosa que suposa una ratio de 7,48 metres quadrats/habitant, molt superior al mínim exigible. D'una banda, s'assenyala que aquest sistema general no va computar com a estàndard del pla parcial. Finalment, mitjançant escrit de 15 de març de 2001 l'alcalde de l'Ajuntament de Vila-real va comunicar que l'Ajuntament havia aprovat provisionalment una altra modificació puntual per la qual s'incrementava la zona verda de xarxa primària en més de 20.000 metres quadrats; aquesta altra modificació, sobre la qual s'ha emés un informe favorable per la Comissió Territorial d'Urbanisme en la sessió de 5 d'abril de 2001, crea un nou parc públic de xarxa primària superior al que desapareix en aquesta modificació.
  
5. La present modificació, com s'ha dit, suposa el que una parcel·la d'uns 14.000 metres quadrats de superfície passe d'estar classificada com a sistema general d'espais lliures a estar-ho de sistema general aparcaments. D'aquesta manera, es manté la destinació dotacional dels terrenys, per la qual cosa no s'incompleix el que es disposa en l'article 55.3 de la LRAU i en l'apartat tercer de l'article 17 de l'annex del RPCV. La proposta presentada justifica expressament que la nova solució millora la capacitat de la xarxa primària i no desvirtua les opcions bàsiques de l'ordenació originària, amb la qual cosa s'estaria complint igualment el que preveu l'article 54.2 de la LRAU.
  
D'una altra banda, després de la disminució de la superfície de zona verda continua complint-se l'estàndard establit en l'article 17.2.a de la LRAU, per tant l'estàndard resultant per al sistema general d'espais lliures passa a ser de 7,48 metres quadrats per habitant.
  
6. Durant la informació al públic de la modificació s'han presentat tres al·legacions, el contingut de la qual és idèntic, les quals reputen d'il·legal la modificació per entendre que la supressió de la zona verda i la seua substitució per un aparcament resulta contrari als interessos generals, per considerar que amb la requalificació l'Ajuntament incorre en desviació de poder i que s'ha actuat en frau de llei.
  
Aquestes al·legacions han sigut degudament informades pels tècnics municipals, les conclusions de les quals és necessari assumir. Així, s'ha d'indicar el següent:
  
a) No hi ha raons que permeten concloure que la modificació siga contrària als interessos generals. De conformitat amb el que estableix l'article 40.2 de la LRAU, correspon a l'Ajuntament apreciar l'existència d'interés col·lectiu o interés públic en la modificació que es proposa. Així, el projecte de modificació es refereix a l'existència d'interés general que, afirma, experimenta una «evident millora» (apartat 1.4 de la memòria), al mateix temps que al·ludeix a la millora «de la capacitat funcional de la zona, que resol una problemàtica de trànsit, que puntualment es pot convertir en problema de seguretat ciutadana (per raó de la concentració ciutadana que es produeix per a ús dels serveis existents i futurs en períodes determinats, en la zona), sense desvirtuar les opcions bàsiques de l'ordenació originària» (apartat 2 de la memòria).
  
L'apreciació que de l'interés col·lectiu (general o públic) faça l'Ajuntament, en l'exercici de la potestat de planejament essencialment discrecional, i la seua adequació als límits de l'exercici de la funció pública urbanística, està subjecta a revisió jurisdiccional. En paraules del Tribunal Suprem, en la sentència de 8 de juny de 1999 RA 5516, «naturalment que tal potestat normativa de crear els diversos usos del sòl i de modificar-ho segons les exigències canviants de la realitat integra i suposa l'exercici d'una facultat discrecional, no arbitrària, susceptible de control jurisdiccional, a través de la pròpia realitat dels fets i de l'aplicació dels principis generals del dret».
  
En el present cas, l'exercici del ius variandi efectuat per l'Ajuntament no és arbitrari, perquè es justifica en criteris de racionalitat que converteixen la decisió discrecional en jurídicament irreprotxable. En aquest sentit, el mateix Consell Jurídic Consultiu, en el seu dictamen 83/1998, de 19 de febrer de 1998, va apreciar la legalitat d'una modificació de planejament que reduïa una zona verda per a augmentar el sistema viari, i s'assenyala la major racionalitat de la modificació en solucionar els problemes existents en el dit sistema viari.
  
b) Tampoc s'aprecia que la modificació incórrega en desviació de poder. La desviació de poder suposa l'exercici de potestats administratives per a fins distints dels fixats per l'ordenament jurídic. Segons ha establit la jurisprudència (per exemple, en la sentència del Tribunal Suprem de 5 d'abril de 2000 RA 6140) «el vici de desviació de poder (...) necessita per a poder apreciar-lo que qui l'invoque al·legue els supòsits de fet en què es fonamenta, els demostre complidament, no es fonamente en meres opinions subjectives ni suspicàcies interpretatives, ni tampoc es base en una oculta intenció que el determine». Els al·legants no han acreditat de cap manera l'existència de desviació de poder. No existeix, en definitiva, motiu seriós per a dubtar que aquesta potestat de modificar la qualificació no s'haja exercitat amb el fi declarat de solucionar un problema de falta d'aparcaments que l'Ajuntament ha detectat.
  
En el mateix sentit s'ha de mencionar la sentència del Tribunal Suprem de 19 de desembre de 1995 (RJ1995\9538), que assenyala com a elements necessaris de la desviació de poder: a) l'existència d'un acte aparentment ajustat a la legalitat però que en el fons persegueix un fi distint a l'interés públic concret volgut pel legislador; b) la presumpció que l'administració exerceix la seua potestat segons a dret; c) que si bé no és exigida una prova acabada i completa, per la dificultat que això comporta, tampoc és prou la mera al·legació, per presumpcions o conjectures i sí que és necessari acreditar fets o elements suficients per a formar en el tribunal la convicció que l'administració va acomodar la seua actuació a la legalitat, però amb finalitat distinta a la pretesa. En el present cas, com ja s'ha afirmat, no s'ha provat per part dels al·legants en la forma assenyalada l'existència de la desviació de poder.
  
c) No s'aprecia tampoc l'existència de frau de llei. Segons assenyala el Tribunal Suprem en la sentència de 31 de març de 2000 RA 1787, «són requisits essencials del frau de llei i del frau processal: a) que l'acte o els actes qüestionats siguen contraris al fi pràctic que la norma defraudada persegueix i suposen, en conseqüència, la seua violació efectiva; b) que la norma en què l'acte pretén fonamentar-se (de cobertura) no vaja adreçada, expressa i directament, a protegir-ho, bé per no constituir el supòsit normal, bé per ser el referit un medi de vulneració d'altres normes, bé per anar adreçat a perjudicar altres, i c) manifestació notòria i inequívoca de la producció d'un resultat contrari o prohibit per una altra norma tinguda com a fonamental en la regulació de la matèria, i s'exigeix una clara prova d'haver obtingut un resultat contrari al volgut per l'ordenament jurídic, i s'utilitza deliberadament una norma per a arribar a aquest resultat».
  
En el present cas, la memòria del document, en la qual es reitera que la destinació del sòl després de la nova qualificació seguirà sent de dotacional pública, relata l'existència de noves necessitats socials («existeix actualment un problema d'aparcament en la zona, fonamentalment els divendres i els dissabtes s'agreuja i afecta el trànsit d'accés i d'eixida de la població, ja que els vehicles ocupen tots els espais disponibles, inclòs part del vial d'accés al sud de la població», apartat 1.1 de la memòria) que l'administració urbanística ha d'atendre en compliment del que disposa l'article 1.1.a de la LRAU. Sobre aquest assumpte és de citar el reiterat criteri del Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana (per exemple, en el Dictamen 341/1999) que segueix el del Tribunal Suprem, segons el qual «la potestat administrativa de planejament s'estén a la reforma d'aquest: la naturalesa normativa dels plans, en un sentit, i la necessitat d'adaptar-los a les exigències canviants de la realitat, en un altre, justifiquen plenament el ius variandi que en aquest àmbit es reconeix a l'administració» (sentència d'11 de febrer de 1991 RA 784 i de 8 de juny de 1999 RA 5516). No existeix, en definitiva, cap motiu per a mantenir que es produeix un frau de llei.
  
En conclusió, la modificació s'ajusta a criteris de racionalitat i de millora de l'interés públic i no vulnera cap precepte legal, per la qual cosa no hi ha cap inconvenient a la seua aprovació.
  
7. La present modificació comporta l'alteració de la qualificació d'una zona verda, per la qual cosa s'han demanat els informes exigits en la normativa aplicable, d'acord amb el que estableix l'article 55.4 de la LRAU, en relació amb l'article 10.8.e de la Llei 10/1994, de 19 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de creació del Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana.
  
8. De conformitat amb el que estableix l'article 6.d del Reglament dels Òrgans Urbanístics de la Generalitat Valenciana, aprovat pel Decret 77/1996, de 16 d'abril, i en l'article 39 de la Llei 6/1994, de 15 de novembre, Reguladora de l'Activitat Urbanística, l'aprovació definitiva correspon al conseller després de l'informe previ de la Comissió Territorial d'Urbanisme i després del dictamen previ del Consell Jurídic Consultiu.
  
Vistos els preceptes legals citats i la resta de general i pertinent aplicació, de conformitat amb el Consell Jurídic Consultiu, resolc:
  
Aprovar definitivament la modificació puntual del Pla General de Vila-real, relativa al canvi de qualificació d'una parcel·la de sistema general d'espais lliures a xarxa primària d'aparcament.
  
La present resolució entrarà en vigor el mateix dia de la seua publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
Contra la present resolució, que posa fi a la via administrativa, es podrà interposar recurs contenciós administratiu, davant de la Sala Contenciosa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana en el termini de dos mesos, comptadors des de l'endemà de la notificació o publicació d'aquesta, de conformitat amb el que preveu l'article 10 i 46 de la Llei Reguladora de la Jurisdicció Contenciosa Administrativa, de 13 de juliol de 1998. Tot això sense perjuí que es puga exercitar qualsevol altre recurs que s'estime oportú.
  
València, 26 de setembre de 2001.- El conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports: José Ramón García Antón.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 4145, del 11-12-2001 (2001/11487)

RESOLUCIÓN de 26 de septiembre de 2001, del conseller de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes, por la que se aprueba definitivamente la modificación puntual del Plan General de Villarreal relativa al cambio de calificación de una parcela de sistema general de espacios libres a red primaria de aparcamiento.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   4145

Fecha DOGV
:   11-12-2001

Sección del DOGV
:   III. CONVENIOS Y ACTOS - G) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2001/11487

CVE


Fecha del documento
:   26-09-2001

Organismo emisor
:   Conselleria de Obras Públicas,Urbanismo y Transportes

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Vila-real](javascript:void(0))
    * [plan de urbanismo](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 26 de septiembre de 2001, del conseller de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes, por la que se aprueba definitivamente la modificación puntual del Plan General de Villarreal relativa al cambio de calificación de una parcela de sistema general de espacios libres a red primaria de aparcamiento. [2001/A11487]
  
Visto el expediente relativo a la modificación puntual del Plan General de Villarreal (Castellón), sobre cambio de calificación de una parcela dotacional, y de conformidad con los siguientes
  
Antecedentes de hecho
  
1. El Pleno del Ayuntamiento de Villarreal acordó exponer al público la modificación por acuerdo de 7 de noviembre de 2000, lo que se llevó a cabo mediante anuncios insertados en el periódico Levante de 14 de diciembre de 2000 y en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de 26 de diciembre de 2000. Transcurrido el período de información al público, durante el que se presentaron tres alegaciones, el Pleno aprobó provisionalmente la modificación en sesión de 26 de febrero de 2001, tras lo que se remite para aprobación definitiva el 7 de marzo de 2001.
  
2. El proyecto consta de memoria y planos.
  
3. No se han emitido informes sectoriales.
  
4. En sesión de 5 de abril de 2001, la Comisión Territorial de Urbanismo de Castellón acordó informar favorablemente la modificación puntual del Plan General de Villarreal relativa al cambio de calificación de una parcela de sistema general de espacios libres a sistema general de aparcamiento, elevando propuesta de aprobación definitiva de la modificación al conseller de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes, previo dictamen del Consejo Jurídico Consultivo de la Comunidad Valenciana.
  
5. El conseller de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes, en fecha 2 de mayo de 2001, informó favorablemente el presente expediente.
  
6. En sesión celebrada el día 20 de septiembre de 2001, el Pleno del Consejo Jurídico Consultivo emitió el preceptivo dictamen según el cual «la modificación puntual del Plan General Municipal de Ordenación Urbana de Villarreal, relativa a cambio de calificación de una manzana dotacional integrante del sistema general de espacios libres (GEL), por sistema general aparcamiento (GEC-11) es conforme al ordenamiento jurídico».
  
Fundamentos de derecho
  
1. La tramitación de la modificación ha sido correcta, de conformidad con lo establecido en los artículos 38 y siguientes de la Ley 6/1994, de 15 de noviembre, Reguladora de la Actividad Urbanística (en adelante LRAU).
  
2. La documentación está completa, a los efectos del cumplimiento de lo establecido en el artículo 27 de la LRAU.
  
3. La modificación que se examina supone la introducción de una alteración en la calificación urbanística de una parcela. Tal y como reiteradamente ha establecido la jurisprudencia, la determinación concreta de la calificación de unos terrenos se enmarca claramente dentro de la discrecionalidad del planeamiento urbanístico, gozando en tales casos la administración de amplia libertad para elegir, entre las alternativas posibles, la forma en la que el territorio ha de quedar ordenado. Asimismo, las citadas determinaciones urbanísticas trazan, junto con otras, el modelo físico de una convivencia puramente local, sin incidencia en intereses supralocales, por lo que, cuando de tales determinaciones se trate, aquella discrecionalidad debe ser actuada por el Ayuntamiento, desde la representación que le confiere su legitimación democrática.
  
La LRAU recoge claramente esta línea jurisprudencial. Así, el artículo 40 de esta ley autonómica, tras explicitar los cometidos autonómicos que permiten formular objeciones a la aprobación definitiva del planeamiento municipal, establece que le está vedado a la resolución autonómica de aprobación cuestionar la interpretación de tal interés formulada por el municipio desde su propia representatividad. Como se indica en el preámbulo de la LRAU, esta ley atribuye a la política municipal gestora del urbanismo un espacio de decisión propio, en el que los órganos representativos de la colectividad local podrán apreciar la oportunidad de las iniciativas urbanísticas que se le planteen.
  
De este modo, la resolución autonómica de aprobación se ha de limitar en este caso a llevar a cabo un control de mera legalidad del contenido de la modificación.
  
4. El objeto de la modificación es cambiar la calificación urbanística de una parcela de aproximadamente 14.000 metros cuadrados situada al sur-este del municipio, en el ámbito del suelo urbanizable programado de uso terciario, que pasa de sistema general de espacios libres a sistema general aparcamiento en superficie (hoy red primaria de dotaciones públicas). La manzana que se modifica se sitúa concretamente entre el vial de acceso sur, el vial borde este Carrefour SA, el vial borde norte de Carrefour, SA, y el vial prolongación avenida Europa.
  
El proyecto de modificación justifica la oportunidad del cambio de calificación en los siguientes términos:
  
«En el sector SUPT desarrollado se localizan Carrefour SA, el Hotel Vila-Real Palace, con salones de bodas y banquetes, unos multicines (9 en total pendientes de próxima apertura) y una parcela municipal donde se pretende una construcción comercial por los comerciantes de la localidad.
  
No obstante las distintas instalaciones disponer en el interior de sus parcelas de la reserva de aparcamientos exigible (algunos como Carrefour, SA, con un importante exceso sobre la reserva exigible), existe en el momento actual un problema de aparcamiento en la zona, fundamentalmente los viernes y sábados se agrava afectando al tráfico de acceso y salida de la población, al ocupar los vehículos todos los espacios disponibles, incluido parte del vial de acceso sur a la población».
  
De este modo, con el cambio de calificación se pretende «paliar la problemática existente en la zona». En concreto, según la memoria, con el cambio de zona verde GEL a zona de aparcamiento público GEC-11 se mejora la capacidad funcional de la zona y se resuelve una problemática de tráfico que puntualmente puede convertirse en un problema de seguridad ciudadana, en razón de la concentración que se produce.
  
En cuanto a la disminución de la superficie de los sistemas generales de espacios libres, se señala en la memoria que esta incidencia sobre la magnitud de las zonas verdes de sistema general es escasa, ya que con la reducción pasan de 355.780 metros cuadrados a 341.780 metros cuadrados, lo que supone una ratio de 7,48 metros cuadrados/habitante, muy superior al mínimo exigible. De otro lado, se señala que este sistema general no computó como estándar del plan Parcial. Por último, mediante escrito de 15 de marzo de 2001, el alcalde del Ayuntamiento de Villarreal comunicó que el Ayuntamiento había aprobado provisionalmente otra modificación puntual por la que se incrementaba la zona verde de red primaria en más de 20.000 metros cuadrados; esta otra modificación, que ha sido informada favorablemente por la Comisión Territorial de Urbanismo en su sesión de 5 de abril de 2001, crea un nuevo parque público de red primaria superior al que desaparece en esta modificación.
  
5. La presente modificación, como se ha dicho, supone el que una parcela de unos 14.000 metros cuadrados de superficie pase de estar clasificada como sistema general de espacios libres a estarlo de sistema general aparcamientos. De este modo, se mantiene el destino dotacional de los terrenos, por lo que no se incumple lo dispuesto en el artículo 55.3 de la LRAU y en el apartado tercero del artículo 17 del Anexo del RPCV. La propuesta presentada justifica expresamente que la nueva solución mejora la capacidad de la red primaria y no desvirtúa las opciones básicas de la ordenación originaria, con lo que se estaría cumpliendo igualmente lo prevenido en el artículo 54.2 de la LRAU.
  
De otro lado, tras la disminución de la superficie de zona verde se sigue cumpliendo el estándar establecido en el artículo 17.2.A de la LRAU, por cuanto el estándar resultante para el sistema general de espacios libres pasa a ser de 7,48 metros cuadrados por habitante.
  
6. Durante la información al público de la modificación se han presentado tres alegaciones, cuyo contenido es idéntico, las cuales reputan de ilegal la modificación por entender que la supresión de la zona verde y su sustitución por un aparcamiento resulta contrario a los intereses generales, por considerar que con la recalificación el Ayuntamiento incurre en desviación de poder y que se ha actuado en fraude de ley.
  
Estas alegaciones han sido debidamente informadas por los técnicos municipales, cuyas conclusiones es preciso asumir. Así, cabe indicar lo siguiente:
  
a) No existen razones que permitan concluir que la modificación sea contraria a los intereses generales. De conformidad con lo establecido en el artículo 40.2 de la LRAU, corresponde al Ayuntamiento apreciar la existencia de interés colectivo o interés público en la modificación que se propone. Así, el proyecto de modificación se refiere a la existencia de interés general que, afirma, experimenta una «evidente mejora» (apartado 1.4 de la memoria), al tiempo que alude a la mejora «de la capacidad funcional de la zona, resolviendo una problemática de tráfico, que puntualmente se puede convertir en problema de seguridad ciudadana (en razón a la concentración ciudadana que se produce para uso de los servicios existentes y futuros en períodos determinados, en la zona), sin desvirtuar las opciones básicas de la ordenación originaria» (apartado 2 de la memoria).
  
La apreciación que del interés colectivo (general o público) haga el Ayuntamiento, en el ejercicio de la potestad de planeamiento esencialmente discrecional, y su adecuación a los límites del ejercicio de la función pública urbanística, está sujeta a revisión jurisdiccional. En palabras del Tribunal Supremo, en su sentencia de 8 de junio de 1999 RA 5516, «naturalmente que tal potestad normativa de crear los diversos usos del suelo y de modificarlo a tenor de las exigencias cambiantes de la realidad, integra y supone el ejercicio de una facultad discrecional, no arbitraria, susceptible de control jurisdiccional, a través de la propia realidad de los hechos y de la aplicación de los principios generales del derecho».
  
En el presente caso, el ejercicio del ius variandi efectuado por el Ayuntamiento no es arbitrario, pues se justifica en criterios de racionalidad que convierten la decisión discrecional en jurídicamente irreprochable. En este sentido, el propio Consejo Jurídico Consultivo, en su dictamen 83/1998, de 19 de febrero de 1998, apreció la legalidad de una modificación de planeamiento que reducía una zona verde para aumentar el sistema viario, señalando la mayor racionalidad de la modificación al solucionar los problemas existentes en dicho sistema viario.
  
b) Tampoco se aprecia que la modificación incurra en desviación de poder. La desviación de poder supone el ejercicio de potestades administrativas para fines distintos de los fijados por el ordenamiento jurídico. Según ha establecido la jurisprudencia (por ejemplo, en la sentencia del Tribunal Supremo de 5 de abril de 2000 RA 6140) «el vicio de desviación de poder (...) precisa para poder apreciarlo que quien lo invoque alegue los supuestos de hecho en que se funde, los pruebe cumplidamente, no se funde en meras opiniones subjetivas ni suspicacias interpretativas, ni tampoco se base en una oculta intención que lo determine». Los alegantes no han acreditado en modo alguno la existencia de desviación de poder. No existe, en definitiva, motivo serio para dudar que esta potestad de modificar la calificación no se haya ejercitado con el fin declarado de solucionar un problema de falta de aparcamientos que el Ayuntamiento ha detectado.
  
En el mismo sentido cabe mencionar la sentencia del Tribunal Supremo de 19 de diciembre de 1995 (RJ1995\9538), que señala como elementos necesarios de la desviación de poder: a) la existencia de un acto aparentemente ajustado a la legalidad pero que en el fondo persigue un fin distinto al interés público concreto querido por el legislador; b)la presunción de que la administración ejerce su potestad conforme a derecho; c) que si bien no es exigida una prueba acabada y completa, por la dificultad que ello comporta, tampoco es suficiente la mera alegación, por presunciones o conjeturas y sí que es necesario acreditar hechos o elementos suficientes para formar en el tribunal la convicción de que la administración acomodó su actuación a la legalidad, pero con finalidad distinta a la pretendida. En el presente caso, como ya se ha afirmado, no se ha probado por los alegantes en la forma señalada la existencia de la desviación de poder.
  
c) No se aprecia tampoco la existencia de fraude de ley. Según señala el Tribunal Supremo en su sentencia de 31 de marzo de 2000 RA 1787, «son requisitos esenciales del fraude de ley y del fraude procesal: a) que el acto o actos cuestionados sean contrarios al fin práctico que la norma defraudada persigue y supongan, en consecuencia, su violación efectiva; b) que la norma en la que el acto presente apoyarse (de cobertura) no vaya dirigida, expresa y directamente, a protegerlo, bien por no constituir el supuesto normal, bien por ser el referido un medio de vulneración de otras normas, bien por ir dirigido a perjudicar a otros, y c) manifestación notoria e inequívoca de la producción de un resultado contrario o prohibido por otra norma tenida como fundamental en la regulación de la materia, exigiendo una clara prueba de haberse obtenido un resultado contrario al querido por el ordenamiento jurídico, utilizando deliberadamente una norma para llegar a tal resultado».
  
En el presente caso, la memoria del documento, en la que se reitera que el destino del suelo tras la nueva calificación seguirá siendo de dotacional público, relata la existencia de nuevas necesidades sociales («existe en el momento actual un problema de aparcamiento en la zona, fundamentalmente los viernes y los sábados se agrava afectando al tráfico de acceso y salida de la población al ocupar los vehículos todos los espacios disponibles, incluido parte del vial de acceso al sur de la población», apartado 1.1 de la memoria) que la administración urbanística debe atender en cumplimiento de lo dispuesto en el artículo 1.1.a de la LRAU. Sobre este asunto es de citar el reiterado criterio del Consejo Jurídico Consultivo de la Comunidad Valenciana (por ejemplo, en su dictamen 341/1999) que sigue el del Tribunal Supremo, según el cual «la potestad administrativa de planeamiento se extiende a la reforma de éste: la naturaleza normativa de los planes, en un sentido, y la necesidad de adaptarlos a las exigencias cambiantes de la realidad, en otro, justifican plenamente el ius variandi que en este ámbito se reconoce a la administración» (sentencia de 11 de febrero de 1991 RA 784 y de 8 de junio de 1999 RA 5516). No existe, en definitiva, motivo alguno para mantener que se produce un fraude de ley.
  
En conclusión, la modificación se ajusta a criterios de racionalidad y de mejora del interés público y no vulnera precepto legal alguno, por lo que no cabe efectuar reparo alguno a su aprobación.
  
7. La presente modificación conlleva la alteración de la calificación de una zona verde, por lo que se han recabado los informes exigidos en la normativa aplicable, de acuerdo con lo establecido en el artículo 55.4 de la LRAU, en relación con el artículo 10.8.e de la Ley 10/1994, de 19 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de creación del Consejo Jurídico Consultivo de la Comunidad Valenciana.
  
8. De conformidad con lo establecido en el artículo 6.d del Reglamento de los Órganos Urbanísticos de la Generalitat Valenciana, aprobado por el Decreto 77/1996, de 16 de abril, y en el artículo 39 de la Ley 6/1994, de 15 de noviembre, Reguladora de la Actividad Urbanística, la aprobación definitiva corresponde al conseller previo informe de la Comisión Territorial de Urbanismo y previo dictamen del Consejo Jurídico Consultivo.
  
Vistos los preceptos legales citados y demás de general y pertinente aplicación, conforme con el Consejo Jurídico Consultivo, resuelvo:
  
Aprobar definitivamente la modificación puntual del Plan General de Villarreal relativa al cambio de calificación de una parcela de sistema general de espacios libres a red primaria de aparcamiento.
  
La presente resolución entrará en vigor el mismo día de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
Contra la presente resolución, que pone fin a la vía administrativa, se podrá interponer recurso contencioso administrativo, ante la sala de lo contencioso del Tribunal Superior de Justicia de la Comunidad Valenciana en el plazo de dos meses, contados desde el día siguiente a la notificación o publicación de la misma, de conformidad con lo previsto en el artículo 10 y 46 de la Ley Reguladora de la Jurisdicción Contenciosa Administrativa, de 13 de julio de 1998. Todo ello, sin perjuicio de que pueda ejercitar cualquier otro recurso que estime oportuno.
  
Valencia, 26 de septiembre de 2001.- El conseller de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes: José Ramón García Antón.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML