Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 4869, del 25-10-2004 (2004/10322)

RESOLUCIÓ de 4 d'octubre de 2004, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4869

Data del DOGV
:   25-10-2004

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2004/10322

CVE


Data del document
:   04-10-2004

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Torrent](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 4 d'octubre de 2004, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2004/A10322]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, estableixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental.
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, estableixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar aquestes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, resolc:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents a l'expedient 382/2002-AIA, 448/2002-AIA, 473/2002-AIA, 038/2003-AIA i 062/2003-AIA, que segons el reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 4 d'octubre de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 382/2002-AIA.
  
Títol: Ampliació Escorxador i Indústria Càrnia.
  
Promotor: Industrias Cárnicas La Cope, SA.
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Torrent.
  
Objecte del projecte: ampliació d'escorxador.
  
Localització: terme municipal de Torrent (València).
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
L'objecte del projecte és l'ampliació de la nova cambra d'oreig de l'escorxador de porcins, sala d'especejament, fàbrica d'embotits i magatzem frigorífic de productes carnis.
  
L'ampliació consisteix en la construcció d'una nau de 1.245 metres quadrats, construïts en dos plantes de 622,6 metres quadrats cadascuna, amb una alçada lliure de 4,3 metres, adossada a l'actual edificació, i perpendicularment a aquesta, dins de la parcel·la A1 del polígon 5.
  
La primera planta es destina a cambra d'oreig de canals de porc i la planta baixa es destina a locals.
  
La producció de sacrifici d'animals porcins s'estima entre 800 i 1.000 unitats diàries.
  
Els productes obtinguts es distribueixen en la sala d'especejament i sala d'embotits.
  
Els rebuigs produïts setmanalment oscil·len al voltant dels 56.000 quilograms i estan formats per les vísceres i peüngles dels animals.
  
Els animals, amb caràcter previ al seu sacrifici, es mantenen estabulats almenys 24 hores.
  
2. Alternatives
  
No s'han plantejat alternatives en l'estudi d'impacte ambiental.
  
Tramitació administrativa
  
L'estudi d'impacte ambiental i l'expedient municipal han sigut remesos per la Comissió d'Activitats Qualificades de València.
  
L'estudi d'impacte ambiental ha sigut sotmés a informació pública per l'Ajuntament de Torrent, per mitjà de l'exposició d'edicte al tauler d'anuncis de l'Ajuntament, durant el període del dia 14 de desembre de 2001 al dia 27 de desembre de 2001 i la notificació particularitzada als veïns confrontants a l'activitat.
  
Segons certificat emés per l'oficial major i per delegació del secretari de l'Ajuntament de Torrent, durant el període d'informació pública no s'han presentat al·legacions.
  
Informes sectorials
  
Els informes que formen l'expedient municipal són els elaborats pels tècnics municipals (arquitecte/aparellador, veterinari, enginyer).
  
Els informes emesos són favorables, considerant adequades les mesures correctores.
  
Afeccions legals
  
L'activitat proposada s'emplaça en sector 1, ampliació polígon, masia del Jutge, polígon 4 i 5, segons el Pla General d'Ordenació Urbana aprovat en 1990.
  
Segons informa la Secció Tècnica d'Urbanisme de l'Ajuntament de Torrent, l'activitat proposada compleix els paràmetres mínims establerts en la normativa urbanística.
  
Consideracions ambientals
  
L'estudi d'impacte ambiental s'ha basat a realitzar una anàlisi de l'activitat, determinar els residus que es produeixen tant líquids com sòlids, es proposen millores per a la reducció de la contaminació, es millora el mètode de depuració existent, etc.
  
Les aigües residuals es produeixen en diferents punts del procés: matança i pescat; sang no recuperada; escaldadora i depiladora; panxes i estómacs; trossos de carn i greix; salmorres, adobs, etc.
  
En l'estudi d'impacte ambiental es proposen, entre altres, les següents actuacions per a reduir la contaminació:
  
- Eliminació i evacuació de sòlids per via seca.
  
- Recuperació de sang que permet una disminució del 40% de la càrrega contaminant total de les aigües residuals abocades.
  
- Obviar la neteja de budells i estómacs, que són retirats per una empresa homologada per al seu processat posterior.
  
Per a determinar el grau de contaminació de les aigües residuals s'ha realitzat una campanya de recollida de mostres i que permetran establir les bases de disseny de l'estació depuradora.
  
La solució que es proposa en l'estudi d'impacte ambiental es basa en la remodelació del pretractament actual i la instal·lació d'un procés fisicoquímic per flotació. L'estació depuradora es completa amb la instal·lació d'un sistema de deshidratació de fangs per mitjà de centrífuga decantadora.
  
El sistema de depuració elegit es justifica atenent l'espai disponible que obliga a elegir un sistema el més compacte possible i es considera un tractament habitual en escorxadors i indústries càrnies.
  
El mètode de depuració que s'ha d'usar consisteix bàsicament en:
  
- Desbast per mitjà de reixa automàtica d'acer inoxidable.
  
- Bombament previ.
  
- Tamisatge: per mitjà d'un filtre tamís rotatiu autonetejant d'acer inoxidable i amb una llum de malla d'1mm i 627 mm.
  
- Homogeneïtzació, els objectius de la qual són: amortiment de les puntes de contaminació, ja que es dilueixen en la resta de les aigües acumulades en el recinte; aconseguir un cabal constant per a les posteriors etapes de tractament, independentment del generat en fàbrica.
  
- Bombament a tractament
  
- Floculació per mitjà d'addició de reactius.
  
- Flotació per aire dissolt.
  
- Dipòsit de fangs.
  
- Centrífuga decantadora.
  
Els fangs extrets de l'equip de flotació són enviats al dipòsit d'acumulació per gravetat on s'emmagatzemaran fins a la posterior deshidratació final.
  
La deshidratació de fangs es planteja per mitjà de centrífuga decantadora. La centrifugadora es preveu instal·lada elevada sobre una estructura metàl·lica, de manera que els fangs deshidratats caiguen per gravetat sobre el contenidor previst per a la seua evacuació.
  
Segueix indicant l'estudi d'impacte ambiental que l'Ajuntament de Torrent no disposa d'un reglament específic d'abocament a col·lector, i per aquest motiu es considera el Model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram, que defineix Sanejament Aigües.
  
La depuració descrita presenta uns rendiments bàsics de: DQO 70%; DBO5 70%; SS 90%; olis i greixos 80%.
  
La producció teòrica de fangs s'ha estimat en 1,35 metres cúbics/dia per al cabal d'aigua que s'ha de tractar de 200 metres cúbics/dia.
  
La sequedat prevista dels fangs serà l'habitual en fangs procedents d'escorxador deshidratats en centrífuga, 20-22%.
  
Tots els residus seran retirats per empreses homologades per l'autorització de retirada d'aquests residus i l'acceptació en planta de tractament.
  
Com a manteniment de la instal·lació es proposa, en l'estudi d'impacte ambiental, realitzar les següents funcions:
  
- Registrar diàriament les activitats realitzades i aquelles incidències que s'observaren, com també una sèrie de paràmetres en diferents punts del procés.
  
- Diàriament han de realitzar-se operacions simples d'inspecció de la planta per a evitar desviacions sobtades en el tractament: control de cabals, reposició de reactius i control de funcionament de bombes i motors.
  
- Haurà de prendre's mostres periòdiques per a la seua anàlisi en laboratori de l'aigua d'entrada (bombament a tractament o pou de desbast); aigua d'eixida (arqueta d'eixida).
  
Els paràmetres bàsics que s'han d'analitzar són els següents: pH, conductivitat, demanda biològica d'oxigen (DBO5), demanda química d'oxigen (DQO), matèria en suspensió, nitrogen Kjendhal, (NKT), olis i greixos.
  
- Neteges periòdiques en passarel·les i zones de pas; rasquetes del flotador; arquetes; reixes.
  
L'estudi d'impacte ambiental deixa alguns aspectes sense tractar adequadament com són: el volum, tractament, gestió dels residus ramaders que es produeixen diàriament; gestió i destinació dels fangs generats; relació d'empreses homologades que s'encarreguen dels residus.
  
Respecte dels fangs resultants del sistema de depuració el grau de sequedat obtingut és insuficient, i s'han d'aconseguir unes característiques de sequedat igual o superior al 30%.
  
Respecte del sistema de depuració és fonamental que es realitze un seguiment per mitjà de mostratge periòdic, per a determinar si el mètode elegit i les dimensions de disseny resulten adequades en relació amb les característiques de l'aigua que s'ha de tractar i el volum diari.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
4. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de les autoritzacions que li siguen preceptives, el projecte d'Ampliació d'Escorxador i Indústria Càrnia, polígon industrial masia del Jutge al terme municipal de Torrent (València), el promotor del qual és Industrias Cárnicas La Cope, SA, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i en l'apartat segon de la present resolució.
  
Segon
  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels següents condicionants:
  
1. La qualitat de les aigües residuals després de la depuració haurà de complir, com a mínim, els límits d'abocament al clavegueram establerts en el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa de clavegueram elaborat per la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies, tant pel que fa als límits de concentració mitjana diària màxima.
  
2. S'ha de garantir una destinació i gestió adequades dels fangs generats en el procés de depuració. En el cas que la destinació siga l'ús agrícola, s'hauran de complir les prescripcions de la Directiva 86/278/CEE, transposada a la nostra normativa a través del Reial Decret 1.310/1990, i l'Ordre de 26 d'octubre de 1993, sobre la utilització de fangs de depuració en el sector agrari.
  
3. S'haurà de remetre anualment a aquesta Direcció General un informe amb els resultats del programa de vigilància ambiental incloent:
  
- Resultats analítics obtinguts tant de l'influent com de l'efluent amb una periodicitat mensual almenys dels paràmetres fisicoquímics de pH, conductivitat, DBO5, DQO, sòlids en suspensió, N total i P total, olis i greixos.
  
- La gestió i destinació dels fangs generats i resultats analítics obtinguts (en el fang dessecat):% en pes de sòlids volàtils sobre el total de sòlids (estabilitat),% en pes de sòlids (sequedat).
  
- S'especificaran volum i destinació de fems, purins i la resta de residus sòlids procedents de les operacions de matança, especejament, restes resultants de la neteja dels distints elements de la depuració, etc.
  
4. Amb caràcter previ a la concessió de la llicència d'activitat, l'Ajuntament de Torrent haurà de comptar amb els resultats dels paràmetres del punt 3 d'almenys els tres primers mesos després de la recepció de la notificació de la present resolució i que aquests complisquen les condicions exigides.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 17 de setembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 448/2002'AIA.
  
Títol: Millora de Traçat, Renovació de Via, Senyalització i Comunicacions entre els PK 8,00 i 23,50 de la Línia Xàtiva-Alcoi (Variants de Benigánim).
  
Promotor: Direcció General de Transports de la Conselleria d'Infraestructures i Transports.
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transports.
  
Objecte: millora de les condicions generals de circulació en el tram ferroviari Xàtiva-Alcoi, per tal d'aconseguir l'increment del nombre de viatgers transportats
  
Localització: Benigánim, Quatretonda, La Pobla del Duc, Sempere, Otos, Bèlgida i Montaverner
  
Descripció del projecte
  
- Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista.
  
L'actuació consisteix, essencialment, en la millora geomètrica del traçat de la línia fèrria Xàtiva'Alcoi. Es desenvolupa entre els PK 8,00 i 23,50 de l'actual línia. De l'esmentat tram es condicionen 5,7 quilòmetres, mentre que són de nou traçat un total de 7,3 quilòmetres. Els rectificats de traçat es produeixen en cinc ocasions.
  
L'actuació preveu, a més, la construcció de sis passos superiors, dos inferiors, l'aprofitament i condicionament de les estructures d'encreuament sobre els llits dels rius Rafalgani i Micena, i la construcció d'un total de quatre viaductes sobre els barrancs Fondo, Torrella i Forcall, com també sobre la futura autovia Canals-Albaida. També s'inclou la rehabilitació de l'estació de Benigánim i del baixador de Montaverner.
  
El projecte ha previst que es generarà un volum inert de 80.000 metres cúbics, indicant-se la necessitat que la recollida i l'abocament es done en àrees prou allunyades de la zona LIC o subjectes a qualsevol tipus de servitud legal.
  
S'han disposat diferents talussos, per als desmunts, segons el terreny on es practiquen. Així, els talussos de desmunt seran 1H:3V en les zones calcàries, mentre que en les margoses del miocé seran 1H:1V, aquests últims per a alçades no majors a 10 metres. El talús de la plataforma és 3H:2V.
  
Altres característiques que han de destacar-se són que l'amplària de la plataforma en la nova línia serà d'entre 7 i 10 metres, que se substituiran les roïnes de fusta per altres de formigó i acer i que el nombre de trens que discorre per la via passarà dels 8 actuals al doble, previsiblement.
  
- Alternatives
  
Pel que fa a les alternatives plantejades, el projecte bàsic remet a un estudi previ a aquest, el qual és denominat Avaluació d'actuacions en matèria d'infraestructura i instal·lacions fixes de la línia de ferrocarril Xàtiva-Alcoi en relació amb la seua transferència a la Generalitat Valenciana.
  
Els objectius de l'estudi es referien tant a les infraestructures i superestructures com a instal·lacions (supressió de passos a nivell, rehabilitació ambiental, senyalització, etc). En la present descripció només es farà referència a les citades infraestructures i superestructures, donada la seua major rellevància ambiental.
  
Pel que fa a les propostes en infraestructura i superestructura, les alternatives plantejades van ser dos. La número 1 se centrava en la rehabilitació d'infraestructura i superestructura, mentre que la número 2 plantejava una millora integral de la infraestructura, com també la renovació de la via amb millora de radis. En aquest segon cas s'incloïen cinc variants, de longitud entre 1.000 i 2.000 metres, amb motiu de l'ampliació dels radis de 250 a 750 metres. A més, l'estudi argumenta extensament la no-conveniència d'estimar l'opció 0.
  
L'amplitud de les alternatives és molt gran i, dins d'aquestes, només cal fer referència, pel que fa a l'àmbit de la zona d'actuació del projecte bàsic avaluat, a l'elecció final d'executar les variants de Benigánim.
  
Tramitació administrativa
  
- Informació pública
  
En data 25 de novembre de 2002 es rep, procedent de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental corresponents al projecte Millora de Traçat, Renovació de Via, Senyalització i Comunicacions entre els PK 8,00 i 23,50 de la Línia Xàtiva-Alcoi (Variants de Benigánim).
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte de Millora de Traçat, Renovació de Via, Senyalització i Comunicacions entre els PK 8,00 i 23,50 de la Línia Xàtiva-Alcoi (Variants de Benigánim), ha sigut sotmés a informació pública per mitjà d'anunci publicat en el Boletín Oficial del Estado de data 31 de juliol de 2002, i no s'han presentat al·legacions per part de particulars.
  
No obstant això, l'informe tècnic de les al·legacions presentades després dels tràmits d'informe oficial d'organismes i informació pública, es refereix als informes redactats per la Delegació del Govern a la Comunitat Valenciana, Confederació Hidrogràfica del Xúquer, Direcció General de Ferrocarrils i Direcció General de Carreteres (demarcació a la Comunitat Valenciana) del Ministeri de Foment, Renfe i, finalment, l'Ajuntament de Benigánim.
  
- Resum d'al·legacions
  
D'entre les al·legacions i informes dalt indicats es dóna una síntesi de les referències als aspectes ambientals i només de les consideracions de major rellevància.
  
L'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer assenyala la necessitat que el projecte considere les diferents situacions de l'embassament de Bellús, incloent les diferents sobreelevacions que puguen produir les noves estructures en cas de fortes avingudes.
  
La resposta de la COPUT es va referir que el dimensionament de les estructures afectades pel traçat del ferrocarril s'ha ajustat als condicionants imposats per la confederació en aquest cas.
  
L'Ajuntament de Benigánim es refereix, en el seu informe, a aspectes relacionats amb la permeabilitat de la infraestructura, centrant la seua preocupació en les dimensions dels passos previstos per a mantindre la continuïtat dels camins afectats.
  
La resposta de la COPUT va indicar que les dimensions d'aquests són suficients.
  
- Peticions d'informes sectorials i documentació complementària
  
En data 12 de març de 2003 es va sol·licitar a la Conselleria de Cultura i Educació informe, d'acord amb el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.
  
En data 3 de juny de 2003 es rep escrit procedent de l'esmentada Conselleria de Cultura i Educació, el qual informa favorablement el projecte.
  
En data 12 de març de 2003 es va sol·licitar ampliació de l'estudi d'impacte ambiental. En aquesta es feia referència a una sèrie de punts, dels quals s'extrauen els més importants:
  
- Necessitat d'avaluació dels impactes que es generen sobre els valors ambientals presents en la zona, distingint entre els propis de les fases de construcció i d'explotació.
  
- Major desenvolupament d'alguns impactes, com el produït als sòls agrícoles o el vingut dels desmunts executats en zones margoses, com també l'acústic.
  
- Caracterització de l'afecció al planejament urbanístic del municipi de Bèlgida.
  
- Ampliació de les mesures correctores a quants impactes així les requerisquen, posteriorment a la correcta i completa caracterització d'aquests últims.
  
- Necessitat d'arreplegar la localització, característiques i pla de restauració paisatgística de les pedreres o préstecs que es prevegen obrir i igualment dels abocadors que es generen.
  
- Detall de l'afecció concreta als llits, en aquells punts que queden dins del LIC. Especificació de totes les mesures correctores que s'establiren per a la restitució d'aquestes àrees.
  
- Necessitat de definir, dins del programa de vigilància ambiental, en qui recau l'autoritat ambiental de l'obra, quins seran els paràmetres que s'han de controlar, els indicadors que permetran tal control, els valors llindar que hauran de considerar-se i les freqüències de control.
  
- Se sol·licita especial atenció, per part del programa, en el control de les afeccions que es donaren als llits tributaris de l'embassament de Bellús, a les aigües d'aquests, com també en el control de les mesures correctores que s'hagueren implementat en les àrees interiors al LIC afectat.
  
En data 2 de juliol de 2003 es rep l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental sol·licitada, la qual completa els aspectes sol·licitats.
  
Afeccions legals
  
D'acord amb el contingut de l'estudi d'impacte ambiental, els informes rebuts i altres consultes, cal assenyalar que existeix, per part de les obres projectades, afecció a les següents servituds legals:
  
D'acord amb la Llei d'Aigües 29/1985, modificada per la Llei 46/1999, s'afecta el domini públic i hidràulic dels rius Rafalgani i Micena, com també dels barrancs Fondo, Torrella i Forcall.
  
Per raó de la Llei 3/1995, de 23 de març, de Camins Ramaders, hi ha afecció puntual als camins ramaders assagador del camí del Corral Vell, assagador del camí de Benigánim i camí assagador d'Ontinyent a Gandia.
  
S'afecta el lloc d'interés comunitari denominat curs mitjà del riu Albaida inclòs en la proposta del Govern Valencià (Acord d'aprovació de 10 de juliol de 2000), per a formar part de la Xarxa Natura 2000 de la Directiva d'Hàbitats (92/43/CEE).
  
Pel que fa a la classificació i qualificació del sòl, la traça discorre sobre els sòls següents, segons els distints municipis que travessa:
  
- Benigánim: sòl no urbanitzable i urbà.
  
- Quatretonda: sòl no urbanitzable.
  
- La Pobla del Duc: sòl no urbanitzable, (part en zones qualificades com d'especial protecció agrícola i part d'especial protecció de llits).
  
- Sempere: sòl no urbanitzable.
  
- Otos: sòl no urbanitzable (part qualificat com d'especial protecció agrícola).
  
- Bèlgida: sòl no urbanitzable.
  
- Montaverner: sòl no urbanitzable (part qualificat com d'especial protecció de llits).
  
Consideracions ambientals
  
- Elements ambientals que poden vore's afectats de forma important per l'actuació
  
La traça de la línia ferroviària discorre sobre dos unitats ben diferenciades, des del punt de vista geològic. Així, fins al PK 2+500, el substrat està format per calcàries cretàciques, presentant, a més, forts pendents. Posteriorment, primen les margues miocenes del Tap i ací el relleu és molt més suau, exceptuant els cursos d'aigua, els quals s'encaixen en aquests materials.
  
Pel que fa als sòls cal assenyalar, de la classificació efectuada per l'estudi, que gran part d'aquests presenten una potencialitat agrícola important, indicant-se, no obstant això, la impossibilitat de no afectar a superfícies cultivades, donada la seua extensió.
  
El projecte ha identificat un total de 18 conques hidrològiques interceptades pel traçat proposat. Totes elles aboquen en sentit est-oest, bé al riu Albaida, bé a l'embassament de Bellús. De totes les conques descrites les més destacables, per grandària, són les dels barrancs Fondo, Olmos, Micena, Forcall, Torrella i Rafalgani, són les del riu Micena i Forcall molt majors que les restants.
  
La vegetació natural de la zona, en la seua etapa madura, correspondria a boscos de Quercus rotundifolia, apareixent la típica vegetació de ribera en els llits presents. No obstant, la vegetació existent és la pròpia de cultius fruiters de secà i vinyes.
  
L'estudi ha abundat en les espècies faunístiques presents a la zona, les quals són les pròpies dels hàbitats que conforma la vegetació abans descrita. Això fa que, d'aquestes, no s'haja de destacar cap especialment sobre les altres. Només s'assenyala que, dins de l'àmbit de l'actuació, queden terrenys inclosos en el LIC, curs mitjà del riu Albaida, que té la fauna piscícola amb el valor més destacable.
  
El paisatge ha sigut descrit com una allargada àrea escalonada amb serrats, confinada al nord i al sud per sistemes de serres. El fons de la vall està ocupat per fruiters, vinyes i els nuclis urbans. Destaca l'embassament de Bellús.
  
La zona sobre la qual es preveu actuar compta amb gran nombre de jaciments arqueològics coneguts. Assenyala l'estudi que només hi ha la possibilitat d'afectar dos d'ells, són aquests els denominats Pla dels Moros i Casa de Torralba de Dalt.
  
- Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
Els impactes que es generaran sobre el medi, especialment durant la fase d'obres, són els propis de l'execució i funcionament de les infraestructures lineals. Tots ells han sigut inclosos en l'anàlisi d'impactes efectuat per l'estudi. Així, d'entre ells, i en vista de l'avaluació realitzada per l'esmentat estudi, poden ser destacats els que es produeixen sobre els sòls i els cultius, durant l'execució, i sobre el paisatge, aquest últim tant en les fases de construcció com de funcionament.
  
També s'ha estimat com a moderat l'impacte que podrà generar-se sobre les àrees del LIC afectades, amb motiu del moviment de terres.
  
S'indica que, durant la realització de les obres, serà especialment important vigilar la qualitat de les aigües superficials.
  
Finalment, s'ha de ressenyar que l'estudi acústic inclòs en l'estudi preveu la no-afecció a l'entorn més immediat a la via, per la qual cosa no hi ha tal impacte ambiental.
  
- Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
L'estudi ha incorporat totes les mesures correctores que corresponen als habituals impactes derivats tant de les accions d'obra com del posterior funcionament de la infraestructura. Altres mesures que, així mateix, ha disposat en resposta a les particularitats derivades de la combinació entre el medi i l'actuació, són les que es comenten seguidament:
  
- Les zones auxiliars d'obra no es localitzaran en els terrenys situats entre l'inici del tram i la localitat de Benigánim, ni en terrenys del LIC i àrees pròximes als llits presents.
  
- Disposició temporal de barreres de retenció, basses de decantació, etc. en els encreuaments amb llits.
  
- Restauració paisatgística de les zones alterades per mitjà de l'ocupació d'espècies autòctones.
  
Pel que fa a la possible afecció al patrimoni cultural, s'entenen suficients les mesures correctores disposades en tant l'informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural té caràcter favorable.
  
El programa de vigilància, en línia amb les mesures correctores disposades, ha abraçat àmpliament el control que sobre aquestes ha d'efectuar-se, aportant, entre altres dades, els paràmetres i valors límit que s'han d'emprar en els distints casos. Així, per exemple, per al cas del seguiment de les aigües superficials, s'ha establert que els paràmetres objecte de control hauran de ser la temperatura, matèries en suspensió i presència d'hidrocarburs d'origen petrolier.
  
També s'ha previst un correcte seguiment de possibles fenòmens erosius en els talussos generats. En aquest sentit cal puntualitzar que la naturalesa margosa de gran part del traçat fa molt previsible que es generen solcs sobre aquests, com també que la descompressió del terreny implique inestabilitat en els caps de talús. És convenient que açò siga estudiat ja en fase de projecte, sense esperar als resultats que es deriven de la vigilància ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8.a) de l'annex II del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'aplicació de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte Ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, el projecte de Millora de Traçat, Renovació de Via, Senyalització i Comunicacions entre Els PK 8,00 i 23,50 de la Línia Xàtiva-Alcoi (Variants de Benigánim), promogut per la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Infraestructures i Transports, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:
  
- Els diversos documents del projecte de construcció (memòria, plànols, plec de prescripcions tècniques i pressupost) incorporaran tots els aspectes que concernen les mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, com també els derivats dels presents condicionants, tot això amb el grau de detall necessari per a la seua contractació i execució conjunta amb la resta de les obres. Així, el pressupost del projecte de construcció incorporarà, preferentment en una única partida, totes les unitats d'obra que es referisquen a les mesures correctores que s'han de realitzar.
  
També es valoraran i proveiran pressupostàriament totes les despeses derivades del programa de vigilància ambiental.
  
- Els materials granulars que foren necessaris per a l'execució del projecte, s'obtindran de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures se sotmetran aquestes, amb caràcter previ a la seua utilització, al procediment de declaració d'impacte ambiental.
  
De la mateixa manera, el lloc que s'elegisca com a abocador o escombrera, si no es tracta d'un abocador de residus degudament identificat i legalitzat, s'haurà de sotmetre, abans de la seua utilització, al procediment d'estimació d'impacte ambiental.
  
- Els nivells màxims d'immissió sonora mesurats a dos metres de les façanes i per a qualsevol alçada, no hauran de superar els límits marcats en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.
  
- En tots els desmunts que s'executen en terrenys de naturalesa margosa i l'alçària dels quals supere els cinc metres, es disposaran cunetes de guarda que eviten que les aigües pluvials discórreguen per la superfície. S'estudiarà, ja en el projecte de construcció i en aquests mateixos casos, la necessitat de disposar bermes o mantes que protegisquen els talussos de l'erosió hídrica.
  
- Donada l'afecció als camins ramaders mencionats en l'apartat anterior, haurà d'iniciar-se, prèviament al començament de les obres, la tramitació del corresponent expedient de modificació, o reposició de pas, davant de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, obtenint l'autorització corresponent d'acord amb la Llei 3/1995, de 23 de març, de Camins Ramaders.
  
- Si durant l'execució de les obres es troba presència de restes arqueològiques, el fet es posarà en coneixement de la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència de forma immediata, i s'adoptaran les mesures pertinents en ordre a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 17 de setembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 473/2002-AIA.
  
Promotor: Cerámicas Torregrosa, SL.
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Innovació i Competitivitat.
  
Objecte del projecte: Explotació de la Pedrera d'Argiles Los Pinos. Secció A).
  
Localització: parcel·la 1 del polígon número 42. Paratge Casa de Los Pinos. Terme municipal d'Agost i Monforte del Cid (Alacant).
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació
  
L'objecte del projecte és la reobertura i legalització d'una antiga pedrera d'argiles, amb una superfície d'explotació de 107.696 metres quadrats. Les cotes de la parcel·la van des de la 242 a la 247 msnm.
  
En un principi, segons projecte d'explotació, la pedrera pretenia explotar una potència mitjana d'argiles de 10 metres i abasta la cota 237 metres. Amb un volum d'explotació de 1.076.960 metres cúbics i una vida útil estimada de 54 anys.
  
Modificat el projecte després de l'ampliació de documentació, la potència de material que s'ha d'extraure queda reduïda a 5 metres; s'explota en un sol banc i abasta la cota 242 metres. D'aquesta manera l'explotació queda a nivell de les parcel·les i camins que confronten, garantint així el correcte drenatge de les aigües de vessament.
  
Cap a l'oest de l'explotació els desnivells amb parcel·les limítrofes se salvaran amb bancs d'alçada no superior a 5 metres i talús inferior als 25º respecte de l'horitzontal.
  
L'avanç de l'explotació de la pedrera serà est-oest, es simultanieja l'explotació amb la restauració. Les argiles extretes per mitjans mecànics es dipositaran sobre la plaça de la pedrera per al seu assecat i el posterior trasllat a fàbrica.
  
Una vegada explotat el recurs es revegetarà la zona, per mitjà de l'extensió d'una capa de 0.60 metres de terra vegetal i la plantació d'ametlers en un marc de plantació de 5x5 metres.
  
2. Justificació i estudi d'alternatives
  
L'emplaçament ha sigut seleccionat per l'escassa incidència ambiental del projecte a la zona, la disponibilitat del recurs, la seua proximitat als centres d'elaboració i la disponibilitat per part de l'empresa promotora dels terrenys.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
En data 9 de desembre de 2002 els Serveis Territorials d'Indústria i Energia van remetre a aquesta Direcció General la documentació relativa a la sol·licitud d'explotació de la pedrera d'argiles Los Pinos, indicant que realitzada la informació pública de l'expedient, i consta en aquest la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 4351 de 7 d'octubre de 2002, no s'han presentat al·legacions.
  
S'ha revisat la documentació aportada i se sol·licita a l'empresa promotora aportar un nou projecte d'explotació/restauració on es garantisca la restitució del terreny una vegada restaurat i el drenatge d'aquest.
  
Com a conseqüència d'això, l'empresa promotora aporta en data 18 de juny de 2003 document annex en el qual es modifica el projecte. El projecte definitiu redueix la potència d'explotació de 10 a 5 metres i queda l'explotació a cota del terreny circumdant.
  
Consideracions ambientals
  
1. Descripció del medi
  
L'accés a l'explotació es porta a terme des del municipi d'Agost, a través de camins asfaltats en bon estat. La pedrera se situa al costat de la via del ferrocarril Alacant - La Encina, rodejada d'explotacions d'argiles.
  
Actualment les parcel·les objecte d'explotació es troben afectades per antigues explotacions, en un entorn amb fort caràcter antròpic, marcat per una forta activitat humana, agrícola i minera.
  
El clima de la zona es correspon amb un clima mediterrani amb trànsit al clima desèrtic, sec i assolellat, definit bàsicament per precipitacions escasses i irregulars, accentuada sequera estival, dèbil nebulositat, elevat nombre de dies clars, hiverns molt suaus, estiu calorós, forta insolació, intensa evaporació i acusat dèficit hídric.
  
Geològicament els materials que afloren en la parcel·la estan constituïts per arenoses, nivells argilosos i llenties d'algeps que pertanyen a la fàcies Buntsandstein.
  
La capa de sòl originària de la parcel·la ha sigut ja eliminada pràcticament per complet com a conseqüència de les labors d'explotació que s'han portat a terme a la parcel·la.
  
No obstant això, l'estudi de les parcel·les que confronten permet determinar que, sobre les argiles i en les condicions climàtiques àrides de la zona, es forma un sòl semidesèrtic gris de perfil poc desenvolupat.
  
A l'àrea d'estudi no hi ha cap llit o barranc d'importància. Únicament es recull aigua en els buits creats per les explotacions.
  
En part de la parcel·la, com a conseqüència del caràcter torrencial de les pluges, es generen fenòmens erosius que han originat xicotets xaragalls per on discorren les aigües de vessament de forma preferent.
  
La vegetació natural existent en l'entorn, es correspon amb timó i romaní substituït per pastures dominades per l'espart i el llistó i espart bord. Aquesta vegetació natural ha sigut substituïda tradicionalment per l'agricultura i l'ús miner.
  
Pel caràcter antròpic de la zona la fauna que es troba a la zona es correspon amb aus, mamífers i rèptils acostumats a la presència humana.
  
Paisatgísticament la parcel·la s'integra en una unitat definida per una orografia poc acusada on dominen els relleus amb escorrancs constituïts fonamentalment per materials d'origen argilós.
  
El paisatge es troba fortament antropitzat com a conseqüència de les activitats extractives que s'han desenvolupat a zones pròximes i els efectes immediats de l'alteració de la geomorfologia original pels moviments de terra efectuats com també l'eliminació dels sòls i la vegetació preexistent.
  
Els principals eixos de l'economia de la zona es corresponen amb la indústria d'elaboració de marbre i cultiu de la vinya (raïm de taula) i destacar a Agost les nombroses pedreres d'argiles que es destinen a la indústria ceràmica.
  
Els cultius de secà es corresponen amb ametlers i en un percentatge mínim a l'olivera.
  
2. Identificació, valoració dels impactes i aplicació de mesures correctores
  
Atés que la zona presenta actualment un aspecte degradat, on destaca la presència d'un material no competent que ha sigut remogut i que ha deixat buits i talussos d'explotació sense restaurar sense sòl ni vegetació, l'actuació proposada pretén minimitzar els impactes actualment existents mitjançant l'explotació i la restauració de la zona per tal d'integrar-la en l'entorn immediat.
  
Encara així, la reobertura de l'explotació suposarà un increment de trànsit de camions a la zona, deterioració del camí d'accés, alçament de pols per trànsit de camions i arrancada i càrrega de material, increment de soroll, possibilitat de modificar i contaminar les aigües superficials, acumulació d'estèrils i increment de l'impacte paisatgístic.
  
En conjunt els impactes que generarà l'activitat poden considerar-se reversibles a curt i mig termini. No obstant això, la recuperació de les condicions del medi i la millora de la qualitat ambiental de l'entorn exigeixen l'aplicació d'una sèrie de mesures protectores i correctores.
  
Com a mesures correctores, l'annex presentat proposa i desenvolupa una restauració que consisteix en el remodelat de la topografia alterada per l'explotació, i l'ajusta a la topografia natural del terreny. La restauració es porta a terme de forma progressiva a l'explotació deixant la superfície d'explotació a cota 242 metres preparada per a la revegetació.
  
Els bancs que afronten amb parcel·les limítrofes (zona oest) no superaren els 5 metres d'alçada.
  
Es dissenyen cunetes perimetrals que impedeixen l'accés d'aigua de pluja a l'interior de la plaça de la pedrera desviant-la cap a la cotes inferiors de la parcel·la al costat del camí d'accés.
  
Per al desenvolupament i arrelament de la vegetació s'aportarà sòl vegetal, part d'ell recuperat del terreny actual i la gran majoria de procedència externa.
  
La revegetació proposada per a la finca és d'ametlers, no obstant això, la revegetació del talús oest haurà de plantejar-se per mitjà d'espècies arbustives autòctones com l'espart bord, el timó i el llistó.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental després de la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 3c.1. del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la present,
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar favorable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que siguen d'aplicació, i en particular la prèvia obtenció de llicència d'activitat municipal, la declaració d'impacte ambiental corresponent al projecte d'extracció d'argiles, secció A) denominada Los Pinos en els termes municipals d'Agost i Monforte del Cid (Alacant), promogut per Cerámicas Torregrosa, SL, sempre que l'activitat es desenvolupe de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en la documentació tramitada i els condicionants establerts en el següent apartat, com també les modificacions introduïdes per aquests.
  
Segon
  
Com a condicions que s'han de complir en l'execució de l'esmentat projecte s'estableixen les següents:
  
1. La restauració del conjunt de l'explotació es realitzarà de forma progressiva i per mitjà de fases simultaniejades amb les labors d'extracció minera, de manera que es restaure progressivament l'espai afectat a mesura que es produïsca l'esgotament dels diferents bancs de restauració. En conseqüència, els successius plans de labors que s'han de presentar anualment davant del Servei Territorial d'Indústria i Energia hauran de plantejar-se donant prioritat al ràpid esgotament dels fronts i bancs que afavorisquen el compliment d'aquesta condició.
  
2. L'explotació haurà de garantir en tot el moment el drenatge de les seues aigües. En conseqüència no s'explotarà per davall de la cota del camí que confronta, és a dir 242 metres.
  
3. El talús situat a la zona oest de l'explotació no superarà els 5 metres d'altura i els 25º d'inclinació respecte a l'horitzontal i haurà de ser revegetat per mitjà d'una primera sembra de llavors (gramínies i lleguminoses) i posterior plantació d'espècies arbustives com l'aladern, el romaní i el llistó.
  
4. Els camins d'accés hauran de condicionar-se per al pas de camions de gran tonatge i mantenir-se en òptimes condicions. Una vegada acabada l'explotació aquests hauran de quedar en condicions d'ús per a veïns.
  
Tercer
  
Es notificarà als interessats que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Es publicarà la present estimació d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte ambiental.
  
València, 17 de setembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 38/2003-AIA.
  
Títol: Subestació Transformadora 220/20 kV denominada ST. Fira de Mostres.
  
Promotor: Iberdrola Distribució Elèctrica, SAU.
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Indústria i Comerç.
  
Objecte del projecte: subestació transformadora de 220/20kV.
  
Localització: terme municipal de València.
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.
  
L'objecte del projecte és el subministrament d'energia elèctrica a la Fira de Mostres a causa del desenvolupament urbanístic que s'està produint amb la construcció de nous pavellons; ara fa falta alimentar les instal·lacions amb dos transformadors.
  
La previsió d'energia elèctrica en aquesta zona: s'estima en una primera fase una demanda punta de prop dels 100 MW.
  
Donada la magnitud de potència a subministrar es projecta la construcció d'una subestació transformadora de 220 kV, i que en una fase inicial tinga dos transformadors de 50 MVA a la tensió de 20 kV.
  
La subestació transformadora constarà de les següents instal·lacions:
  
- Sistema de 220 kV d'interior amb aïllament en SF6 (GIS) ubicat en un edifici amb un esquema de doble barra i capacitat per a:
  
- Dos posicions de línia.
  
- Tres posicions de transformador.
  
- Una posició per a enllaç de barres.
  
- Una posició de mesura.
  
- Sistema de 20 kV, esquema de doble barra tipus interior en cel·les d'aïllament SF6 format per 48 posicions:
  
- Trenta posicions de línia.
  
- Dos posicions de mesura.
  
- Tres posicions de transformador.
  
- Dos posicions de serveis auxiliars.
  
- Tres posicions de bateria de condensadors.
  
- Dos posicions per a l'enllaç de barres.
  
- Quatre posicions d'unió.
  
- Dos posicions de partició i remunt.
  
La transformació constarà inicialment de dos transformadors de potència trifàsics, en bany d'oli, amb refrigeració natural i forçada, proveïts de regulador de càrrega, de relació 220/20 kV i 50 MVA cadascun, amb les seues corresponents reactàncies trifàsiques de posada a terra de 500 A 30 s.
  
2. Alternatives
  
En l'estudi d'impacte ambiental no s'ha procedit a considerar una altra alternativa d'emplaçament perquè, atenent les característiques de la zona afectada per la nova instal·lació, s'ha estimat que l'alternativa elegida suposa la de menors impactes en el medi.
  
Tramitació administrativa
  
El Servei Territorial d'Indústria i Energia de València ha procedit al tràmit d'informació pública per mitjà d'anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província número 84, de 9 d'abril de 2003.
  
Segons certificat emés pel director territorial durant el període d'informació pública no s'han presentat al·legacions.
  
Revisat l'estudi d'impacte ambiental presentat, se sol·licita una ampliació de la documentació inserida en aquest en els següents punts:
  
- Informació detallada sobre l'ús d'hexafluorur de sofre (SF6), repercussions, alternatives, etc.
  
- Estudi i valoració dels possibles camps magnètics de la subestació i mesures protectores i correctores.
  
- Ús de la zona transitable de la coberta de l'edifici.
  
Afeccions legals
  
Segons s'indica en l'estudi d'impacte ambiental el Pla General d'Ordenació Urbana de València, la zona d'estudi s'inclou en sòl classificat com a sòl urbà i qualificat com a terciari, subzona TER-1 (Fira Mostrari Internacional). El Pla General d'Ordenació Urbana preveu, en l'article 6.45 de les normes urbanístiques, que el procés d'ampliació i reforma es realitze a través dels processos d'estudis de detall.
  
A l'octubre de 2001 va ser aprovat el Pla Especial d'Infraestructures, reserva de sòl i ordenació d'usos amb homologació on se reserva una parcel·la als terrenys destinats a la Fira de Mostres, per a ús dotacional, qualificat com a equipaments: subministraments d'energia elèctrica, fira de València.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden vore's afectats de forma important pel projecte.
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'indica que les principals alteracions previsibles que el projecte pot produir sobre els diferents elements del medi són:
  
Geologia i geomorfologia: canvis en el relleu a la zona d'obres.
  
Edafologia: destrucció o disminució de la qualitat del sòl; alteracions de tipus físic (erosió, compactació i pèrdues de l'estructura); possibilitat de contaminació.
  
Hidrologia: possibilitat de contaminació per olis i altres productes; alteració o contaminació de les aigües subterrànies; interrupció de la xarxa de drenatge.
  
Aire/clima: canvis en la qualitat de l'aire; augment dels nivells sonors i vibracions; camps elèctrics i magnètics.
  
Vegetació: destrucció i degradació de la vegetació.
  
Fauna: eliminació directa; disminució de la qualitat d'hàbitats; alteracions en el comportament.
  
Població: efectes en la població activa (creació d'ocupació); molèsties per sorolls i vibracions; efectes sobre el benestar i la qualitat de vida; risc d'incendi; risc d'electrocució.
  
Sectors econòmics: efectes en els sectors primari, secundari i terciari; dinamització econòmica; millora de la situació energètica.
  
Sistema territorial: canvi en l'ús del sòl; afeccions a la propietat; afeccions al planejament urbanístic; possibles afeccions al patrimoni, a espais naturals i infraestructures.
  
Paisatge: visibilitat i intrusió visual de la ST; disminució de la qualitat del paisatge.
  
2. Identificació i valoració d'impactes.
  
Segons la identificació i valoració que s'ha efectuat en l'estudi d'impacte ambiental el projecte en general, i tant en la fase de construcció i com en la de funcionament, s'han considerat que els impactes són no significatius, no significatius compatibles, compatibles.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.
  
Les mesures protectores i correctores que es proposen en l'estudi d'impacte ambiental són, entre altres, les següents:
  
- Com a mesura de seguretat, el risc d'un abocament incontrolat de l'oli dels transformadors es corregirà construint davall les bótes d'aquests d'una safata de formigó armat estanca, per tal de recollir els possibles fluids que caiguen sobre ella i conduir-los, gràcies al pendent d'aquesta primer i canonada de conducció després, fins a un dipòsit soterrat amb suficient capacitat per a acollir l'oli que poguera vessar-se.
  
- Per tal d'atenuar en la mesura que es puga les emissions de contaminants atmosfèrics durant la fase de construcció, s'evitarà l'alçament de pols en les operacions de càrrega i descàrrega en materials, com també l'apilament de materials fins a zones desprotegides de l'abocament per a evitar el sobrevol de partícules.
  
- El risc d'incendi disminuirà amb els sistemes automàtics de protecció de tots els equips, que provocaran la seua posada fora de servei davant de qualsevol anomalia que ocasione sobreintensitats, sobretensions i escalfaments anormals en l'explotació d'aquest tipus d'instal·lacions. La posada a terra de la ST i les autovàlvules o parallamps que protegeixen els transformadors de les sobretensions, bé d'origen atmosfèrics o d'operació, augmentaran la seguretat de tots els sistemes i equips susceptibles a convertir-se en focus d'incendis, i inclou:
  
- Central de senyalització i control microprocessada, de 8 zones col·lectives, ampliables a 24, i amb alimentació d'emergència incorporada.
  
- Detectors de fums amb sensor optoelectrònic d'alt rendiment i reacció uniforme a diferents tipus d'incendi.
  
- Polsadors d'alarma.
  
- Sirenes electròniques d'alarma.
  
- Si durant els treballs d'excavació apareix qualsevol tipus d'interés històric, arqueològic o paleontològic, es posarà en coneixement del Servei de Patrimoni Arqueològic i Etnològic de la Conselleria de Cultura i Educació.
  
- Tots els materials necessaris per al projecte hauran d'emmagatzemar-se, sempre que es puga, en l'interior de la parcel·la de la ST, evitant així l'alteració d'altres àrees.
  
- Una vegada finalitzades les obres, s'efectuarà la neteja general de la zona, amb l'objecte que no quede cap material inservible que pertanya a aquesta. Tots els residus d'obra es retiraran del lloc i es gestionaran degudament.
  
- Així mateix, es remodelaran o recuperaran totes aquelles infraestructures que pogueren resultar danyades per les obres.
  
- Assenyalar també que, en el cas que la ST deixara de funcionar i quedara fora de servei, es desmantellaran tots els elements instal·lats, i se'ls retirarà de la zona, i, si és procedent, es restituirà el terreny a la seua situació original.
  
En contestació a l'ampliació de documentació sol·licitada per aquesta Conselleria, l'empresa promotora presenta informació sobre la qual es destaquen els següents punts:
  
Respecte de l'hexafluorur de sofre, la documentació presentada realitza una descripció de les seues característiques físiques i químiques; analitza els riscos per a la salut i es proposen una sèrie de mesures correctores que consisteixen a controlar si la densitat es manté en els comportaments de gas i la senyalització de desviacions inadmissibles.
  
Es preveuen també mesures protectores en cas de descomposició de SF6 que pot donar-se després de desconnexions per curtcircuit repetides i greus o per altres raons.
  
Com a característiques físiques i químiques de l'esmentat gas, cal destacar que és incolor i inodor, d'alta estabilitat química, no tòxic, i que no és ni combustible ni inflamable.
  
No obstant això, en aquesta documentació no es fa cap referència al gran efecte hivernacle que té el SF6, i per tant en les mesures protectores i correctores ha de fer-se insistència en el manteniment dels equips per tal de reduir les fugues de les instal·lacions, etc.
  
En el cas dels camps electromagnètics la justificació de valors per davall dels límits establerts en la Recomanació del Consell de la Unió Europea de 12 de juliol de 1999, efectuada per mesuraments en subestacions de semblants característiques pareix adequat.
  
Encara així el document proposa mesures que redueixen la intensitat del camp que es considera adequat que s'apliquen.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
4. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de les autoritzacions que li siguen preceptives, el projecte de Subestació Transformadora de 220/20 kV, Fira de Mostres, al terme municipal de València, el promotor del qual és Iberdrola Distribución Eléctrica, SAU, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i en l'apartat segon de la present resolució.
  
Segon
  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels següents condicionants:
  
1. En les mesures correctores i protectores previstes per a evitar afeccions i riscos derivats de l'ús de SF6 s'han de recalcar mesures exhaustives del manteniment dels distints equips i sistemes relacionats amb l'ús de l'esmentat gas.
  
2. Una vegada que es trobe en funcionament la subestació, es realitzarà un seguiment sobre la creació de camps electromagnètics fonamentalment a les zones transitades, a fi de garantir que es troben per davall dels límits establerts en la Recomanació del Consell de la Unió Europea de 12 de juliol de 1999.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 17 de setembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 62/2003-AIA.
  
Títol: Pla Especial. Modificació d'Accessos a la Santa Faç des de la N-332.
  
Promotor: Conselleria d'Infrastructures i Transports.
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infrastructures i Transports.
  
Objecte: modificació d'accessos a la Santa Faç des de la N-332.
  
Localització: terme municipal d'Alacant.
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
L'objecte del present projecte és la construcció d'una glorieta en l'encreuament del barranc de Juncaret amb la carretera N-332, les proximitats del nucli urbà de Santa Faç. La glorieta completa presentarà les característiques geomètriques següents:
  
- Radi interior (banda blanca): 44 metres.
  
- Calçades: 2 de 4 metres d'ample.
  
- Voreres d'emergència: 2 de 0,5 metres d'ample.
  
- Vorera interior: 1 metre d'ample.
  
- Vorera exterior: 3,5 metres d'ample.
  
Ja que les dimensions de la glorieta que es pretén ubicar excedeixen de l'ample previst pel Pla General d'Ordenació Urbana en vigor en la banda de 40 metres d'ample reservada a dotació d'infrastructures, es redacta el present pla especial per a canviar el sòl designat com a sòl no urbanitzable / rústic sistemàticament general de transports / xarxa viària.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 6 de març de 2003, la Conselleria d'Infrastructures i Transports va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al projecte Pla Especial. Modificació d'Accessos a la Santa Faç des de la N-332.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte Pla Especial. Modificació d'Accessos a la Santa Faç des de la N-332, ha sigut sotmés a informació pública per mitjà d'un anunci publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 4460, de data 14 de març de 2003, i no s'hi han presentat al·legacions.
  
2. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària
  
En data 28 de febrer de 2003 es va efectuar consulta als següents organismes:
  
- Direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant.
  
- Unitat de Carreteres d'Alacant del Ministeri de Foment.
  
- Servei de Planificació Territorial d'Alacant de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports.
  
- Ajuntament d'Alacant.
  
- Divisió de Carreteres de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports.
  
S'ha rebut:
  
- En data 16 de març de 2003 informe favorable per part del cap del Servei d'Ordenació Territorial d'Alacant.
  
- En data 17 de març de 2003 informe favorable per part de la Unitat de Carreteres d'Alacant, del Ministeri de Foment.
  
- En data 13 de maig de 2003 informe favorable per part de l'Ajuntament d'Alacant.
  
Afeccions legals
  
Segons els informes rebuts, l'estudi d'impacte ambiental i de les investigacions realitzades, cal assenyalar que hi ha, per part de les obres projectades, afecció a:
  
- Segons l'article 2 del Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Aigües, hi ha afecció al barranc de Juncaret.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació.
  
Els terrenys adjacents estan erms, sense cultius ni vegetació endèmica o amenaçada, i és pràcticament inexistent la vegetació afectada, igual que la fauna a causa del xicotet àmbit del pla especial; hi ha hàbitats semblants en els voltants, on la fauna pot desenvolupar les seues activitats vitals.
  
En definitiva, a causa de l'escassa superfície afectada, al voltant de 8.000 metres quadrats, les afeccions tant a la vegetació com a la fauna són pràcticament inexistents, i els impactes més significatius són els produïts sobre:
  
- La qualitat de l'aire es veurà afectada per l'emissió de pols i sorolls que es produiran durant l'execució de les obres, i que podrien causar molèsties sobre la població confrontant.
  
- Les aigües superficials que provenen de vessaments pluvials podrien veure's afectades per l'acció del moviment de terres, ja que desviaria els cabals.
  
- Les aigües subterrànies, pel fet que el nivell freàtic es troba a escassa profunditat, els abocaments directes poden alterar els aqüífers.
  
- El paisatge variarà pel fet que les perspectives existents en les voltants de la zona es veuran afectades, tant durant la fase de construcció com durant la d'explotació.
  
2. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
Les mesures correctores més importants que s'han previst en l'estudi d'impacte ambiental són:
  
- El reg freqüent amb aigua de les zones de trànsit de camions i maquinària d'obres públiques, com també dels camions d'accés a la zona d'obres a fi d'evitar la disseminació de pols.
  
- Hauran de prohibir-se els treballs nocturns que puguen produir impactes sonors i lluminosos o vibracions molestes per a la població.
  
- Es prohibeix qualsevol abocament o recollida no autoritzada en la zona. En tot cas, els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per un taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.
  
- La terra vegetal se separarà i emmagatzemarà i rebrà un tractament diferenciat de la resta de material, i es recollirà en un lloc apropiat en forma de gaveta i de manera que la seua acumulació no sobrepasse una alçada màxima de dos metres, de forma que es permeta la renovació d'oxigen.
  
- Les àrees ocupades amb maquinària, plantes d'aglomerat, formigonatge i materials de tota classe hauran de ser posteriorment objecte de treballs de neteja i condicionament de sòl, per mitjà de descompactació i escarificat.
  
- Els préstecs hauran de ser obtinguts en pedreres d'explotacions legals pròximes a la zona de treball.
  
- Per a les labors de revegetació, restauració i integració paisatgística s'hauran de seleccionar espècies tant cultivades, l'aclimatació de les quals a la zona estiga plenament comprovada com a autòctones, per considerar que són les que tenen més possibilitats d'èxit.
  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental, tindrà per objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, i fer un seguiment d'una sèrie de paràmetres que donen una idea de com evoluciona l'entorn a partir de la construcció i el funcionament de l'obra.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8.g) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Aplicació de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, el projecte de Pla Especial. Modificació d'Accessos a la Santa Faç des de la N-332, promogut per la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb les condicions establertes en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han complir, s'estableixen les següents:
  
1. Els diversos documents del projecte de construcció (memòria, plànols, plec de prescripcions tècniques i pressupost) incorporaran tots els aspectes concernents a les mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, com també els derivats de les presents condicions, tot això amb el grau de detall necessari per a la seua contractació i execució conjunta amb la resta de les obres. Així, el pressupost del projecte de construcció incorporarà, preferentment en una única partida, totes les unitats d'obra que es referisquen a les mesures correctores a realitzar. També es valoraran i proveiran pressupostàriament totes les despeses derivades el programa de vigilància ambiental.
  
2. Els materials de farciment i els de rebliment que calguen per a l'execució del projecte s'obtindran de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures se sotmetran aquestes, amb caràcter previ a la seua utilització, al procediment de declaració d'impacte ambiental.
  
De la mateixa manera, el lloc que s'elegisca com a abocador o escombrera, si no es tractara d'un abocador de residus degudament identificat i legalitzat, s'haurà de sotmetre, abans de la utilització, al procediment d'estimació d'impacte ambiental.
  
3. El programa de vigilància ambiental, durant la fase d'explotació, incorporarà campanyes de mesuraments amb l'objectiu d'incrementar les mesures correctores en el cas que, en el futur, se sobrepassaren els objectius de qualitat assenyalats en els punts anteriors. Com a part de l'esmentat programa de vigilància ambiental es presentarà, davant d'aquesta Direcció General, informe de les mesures de protecció realitzades, acompanyat dels primers mesuraments efectuats.
  
4. El projecte de construcció incorporarà un estudi específic d'integració paisatgística on s'inclouran les mesures correctores sobre restauració i revegetació de les àrees que queden despullades, com també dels talussos generats, en els quals, a més, caldrà fixar-se molt especialment que aquelles mesures, o altres addicionals que hagen de prendre's, siguen efectives contra l'erosió d'aquests.
  
Una vegada finalitzada l'obra, i dins dels sis primers mesos següents, es presentarà davant d'aquesta Direcció General, com a part del programa de vigilància ambiental, un informe acompanyat de reportatge fotogràfic sobre l'aplicació de les mesures de restauració i revegetació executades d'acord amb l'esmentat estudi d'integració paisatgística.
  
5. La direcció d'obra exigirà, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a un abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta de restes d'obra que hagen sigut dipositats, abocats o abandonats en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades.
  
6. Respecte de les labors de revegetació, restauració i integració paisatgística, s'ha d'assenyalar que les actuacions previstes en l'estudi d'impacte ambiental no són concretes ja que no assenyalen les espècies que s'han d'utilitzar, les condicions de plantació, ni tampoc especifiquen els llocs que s'han de revegetar ni les actuacions específiques que s'han de fer.
  
7. La direcció d'obra exigirà el compliment de les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, com també les condicions de la present estimació d'impacte ambiental; amb aquest fi s'establiran en el pressupost del projecte de construcció, com ja s'ha indicat, les partides pressupostàries necessàries.
  
8. La Conselleria Infrastructures i Transports realitzarà les labors de seguiment i vigilància contingudes en el programa de vigilància ambiental, plasmant els resultats obtinguts de l'esmentada vigilància en informes tècnics ambientals a elaborar amb caràcter trimestral durant el període de garantia de les obres i dels quals donarà trasllat a aquesta Direcció General per al seu vistiplau. El primer dels esmentats informes es remetrà en el termini de 30 dies des de la finalització de les obres i s'hi plasmaran, amb reportatge fotogràfic complementari, les mesures executades, com també el resum de les incidències que hagen pogut aparéixer durant el període de construcció. Els successius informes hauran de recollir ja el seguiment i vigilància de l'eficàcia de les mesures adoptades i proposaran, en funció dels resultats obtinguts, les mesures correctores complementàries que s'estimen necessàries.
  
9. Si durant l'execució de les obres es produeix qualsevol troballa arqueològica, el fet es posarà en coneixement de la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, de forma immediata, i s'adoptaran les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és cap inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present estimació d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 4869, del 25-10-2004 (2004/10322)

RESOLUCIÓN de 4 de octubre de 2004, del director general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   4869

Fecha DOGV
:   25-10-2004

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2004/10322

CVE


Fecha del documento
:   04-10-2004

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Torrent](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 4 de octubre de 2004, del director general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental. [2004/A10322]
  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1.302/1986, de 28 de junio, de evaluación de impacto ambiental, y del Real Decreto 1.131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental.
  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental, y de su reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En su virtud, he resuelto:
  
Artículo único
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 382/2002-AIA, 448/2002-AIA, 473/2002-AIA, 038/2003-AIA y 062/2003-AIA, que según el reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación.
  
Valencia, 4 de octubre de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 382/02-AIA,
  
Título: Ampliación Matadero e Industria Cárnica.
  
Promotor: Industrias Cárnicas La Cope, SA.
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Torrent.
  
Objeto del proyecto: ampliación matadero
  
Localización: término municipal de Torrent (Valencia).
  
Descripción del proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.
  
El objeto del proyecto es la ampliación de la nueva cámara de oreo del matadero de porcinos, sala de despiece, fábrica de embutidos y almacén frigorífico de productos cárnicos.
  
La ampliación consiste en la construcción de una nave de 1.245 metros cuadrados, construidos en dos plantas de 622,6 metros cuadrados cada una, con una altura libre de 4,3 metros, adosada a la actual edificación, y perpendicularmente a la misma, dentro de la parcela A1 del polígono 5.
  
La primera planta se destina a cámara de oreo de canales de cerdo, y la planta baja se destina a locales.
  
La producción de sacrificio de animales porcinos se estima entre 800 y 1.000 unidades diarias.
  
Los productos obtenidos se distribuyen en la sala de despiece y sala de embutidos.
  
Los desechos producidos semanalmente oscilan alrededor de los 56.000 kilogramos, y están formados por las vísceras y pezuñas de los animales.
  
Los animales previamente a su sacrificio, se mantienen estabulados al menos 24 horas.
  
2. Alternativas.
  
No se han planteado alternativas en el estudio de impacto ambiental.
  
Tramitación administrativa
  
El estudio de impacto ambiental y el expediente municipal han sido remitidos por la Comisión de Actividades Calificadas de Valencia.
  
El estudio de impacto ambiental ha sido sometido a información pública por el Ayuntamiento de Torrent, mediante la exposición de edicto en el tablón de anuncios del Ayuntamiento, durante el periodo del día 14 de diciembre de 2001, al día 27 de diciembre de 2001, y notificación particularizada a los vecinos colindantes a la actividad.
  
Según certificado emitido por el oficial mayor y por delegación del secretario del Ayuntamiento de Torrent, durante el periodo de información pública no se han presentado alegaciones.
  
Informes sectoriales
  
Los informes que componen el expediente municipal son los elaborados por los técnicos municipales (arquitecto/aparejador; veterinario, ingeniero).
  
Los informes emitidos son favorables, considerando adecuadas las medidas correctoras.
  
Afecciones legales
  
La actividad propuesta se emplaza en sector 1, ampliación polígono, Masia del Jutge, polígono 4 y 5, según el Plan General de Ordenación Urbana aprobado en 1990.
  
Según informa la Sección Técnica de Urbanismo del Ayuntamiento de Torrent, la actividad propuesta cumple los parámetros mínimos establecidos en la normativa urbanística.
  
Consideraciones ambientales
  
El estudio de impacto ambiental se ha basado en realizar un análisis de la actividad, determinar los residuos que se producen tanto líquidos como sólidos, se proponen mejoras para la reducción de la contaminación, se mejora el método de depuración existente, etc.
  
Las aguas residuales se producen en diferentes puntos del proceso: matanza y faenado; sangre no recuperada; escaldadora y depiladora; panzas y estómagos; trozos de carne y grasa; salmueras, adobos, etc.;
  
En el estudio de impacto ambiental se proponen, entre otras, las siguientes actuaciones para reducir la contaminación:
  
- Eliminación y evacuación de sólidos por vía seca.
  
- Recuperación de sangre que permite una disminución del 40% de la carga contaminante total de las aguas residuales vertidas.
  
- Obviar la limpieza de tripas y estómagos que son retirados por una empresa homologada para su procesado posterior.
  
Para determinar el grado de contaminación de las aguas residuales se ha realizado una campaña de recogida de muestras, y que permitirán establecer las bases de diseño de la estación depuradora.
  
La solución que se propone en el estudio de impacto ambiental se basa en la remodelación del pretratamiento actual y la instalación de un proceso físico-químico por flotación.
  
La estación depuradora se completa con la instalación de un sistema de deshidratación de fangos mediante centrífuga decantadora.
  
El sistema de depuración elegido se justifica atendiendo al espacio disponible que obliga a elegir un sistema lo más compacto posible, y se considera un tratamiento habitual en mataderos e industrias cárnicas.
  
El método de depuración a emplear consiste básicamente en:
  
- Desbaste mediante reja automática de acero inoxidable.
  
- Bombeo previo.
  
- Tamizado: mediante filtro tamiz rotativo autolimpiante de acero inoxidable y con una luz de malla de 1mm y 627 mm.
  
- Homogeneización cuyos objetivos son: amortiguación de las puntas de contaminación, puesto que se diluyen en el resto de las aguas acumuladas en el recinto; conseguir un caudal constante para las posteriores etapas de tratamiento, independientemente del generado en fábrica.
  
- Bombeo a tratamiento
  
- Floculación mediante adición de reactivos.
  
- Flotación por aire disuelto.
  
- Depósito de fangos.
  
- Centrífuga decantadora.
  
Los fangos extraídos del equipo de flotación son enviados al depósito de acumulación por gravedad donde se almacenarán hasta su posterior deshidratación final.
  
La deshidratación de fangos se plantea mediante centrífuga decantadora. La centrifugadora se prevé instalada elevada sobre una estructura metálica, de modo que los fangos deshidratados caigan por gravedad sobre el contenedor previsto para su evacuación.
  
Sigue indicando el estudio de impacto ambiental que el ayuntamiento de Torrent no dispone de un reglamento específico de vertido a colector, y por este motivo se considera el modelo de Ordenanza de vertidos a la red municipal de alcantarillado, que define Saneamiento de Aguas.
  
La depuración descrita presenta unos rendimientos básicos de: DQO 70%; DBO5 70%; S.S. 90%; aceites y grasas 80%.
  
La producción teórica de fangos se ha estimado en 1,35 metros cúbicos/día para el caudal de agua a tratar de 200 metros cúbicos/día.
  
La sequedad prevista de los fangos será la habitual en fangos procedentes de matadero deshidratados en centrífuga, 20-22%.
  
Todos los residuos serán retirados por empresas homologadas por la autorización de retirada de estos residuos y la aceptación en planta de tratamiento.
  
Como mantenimiento de la instalación se propone, en el estudio de impacto ambiental, realizar las siguientes funciones:
  
- Registrar diariamente las actividades realizadas y aquellas incidencias que se observasen, así como una serie de parámetros en diferentes puntos del proceso.
  
- Diariamente deben realizarse operaciones simples de inspección de la planta para evitar desviaciones súbitas en el tratamiento: control de caudales, reposición de reactivos y control de funcionamiento de bombas y motores.
  
- Deberá tomarse muestras periódicas para su análisis en laboratorio del agua de entrada (bombeo a tratamiento o pozo de desbaste); agua de salida (arqueta de salida).
  
Los parámetros básicos a analizar son los siguientes: pH, conductividad, demanda biológica de oxígeno (DBO5), demanda química de oxígeno (DQO), materia en suspensión, nitrógeno Kjendhal, (NKT), aceites y grasas.
  
- Limpiezas periódicas en pasarelas y zonas de paso; rasquetas del flotador; arquetas; rejas.
  
El estudio de impacto ambiental deja algunos aspectos sin tratar adecuadamente como son: el volumen, tratamiento, gestión de los residuos ganaderos que se producen diariamente; gestión y destino de los lodos generados; relación de empresas homologadas que se encargan de los residuos.
  
Respecto a los lodos resultantes del sistema de depuración el grado de sequedad obtenido es insuficiente debiéndose alcanzar unas características de sequedad igual o superior al 30%.
  
Respecto al sistema de depuración es fundamental que se realice un seguimiento mediante muestreo periódico para determinar si el método elegido y las dimensiones de diseño, resultan adecuadas en relación a las características del agua a tratar y el volumen diario.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para las declaraciones y estimaciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley.
  
4. El artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural, la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de las autorizaciones que le sean preceptivas, el proyecto de Ampliación de Matadero e Industria Cárnica, polígono industrial Masia del Jutge en término municipal de Torrent (Valencia), cuyo promotor es Industrias Cárnicas La Cope, SA, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y en el apartado segundo de la presente resolución.
  
Segundo
  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:
  
1. La calidad de las aguas residuales tras la depuración deberá cumplir, como mínimo, los límites de vertido al alcantarillado establecidos en el modelo de Ordenanza de vertidos a la red de alcantarillado elaborado por la Generalitat Valenciana y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias, tanto en lo que se refiere a los límites de concentración media diaria máxima.
  
2. Se debe garantizar un destino y gestión adecuados de los fangos generados en el proceso de depuración.
  
En el caso de que el destino sea el uso agrícola, se deberán cumplir las prescripciones de la Directiva 86/278/CEE, traspuesta a nuestra normativa a través del Real Decreto 1310/1990, y la Orden de 26 de octubre de 1993, sobre utilización de lodos de depuración en el sector agrario.
  
3. Se deberá remitir anualmente a esta Dirección General un informe con los resultados del Programa de Vigilancia Ambiental incluyendo:
  
- Resultados analíticos obtenidos tanto del influente como del efluente con una periodicidad mensual al menos de los parámetros físico-químicos de pH, conductividad, DBO5, DQO, sólidos en suspensión, N total y P total, aceites y grasas.
  
- La gestión y destino de los fangos generados y resultados analíticos obtenidos (en el fango desecado): % en peso de sólidos volátiles sobre el total de sólidos (estabilidad),% en peso de sólidos (sequedad).
  
- Se especificarán volumen y destino de estiércoles, purines, y demás residuos sólidos procedentes de las operaciones de matanza, despiece, restos resultantes de la limpieza de los distintos elementos de la depuración, etc.
  
4. Previamente a la concesión de la licencia de actividad, el Ayuntamiento de Torrent deberá contar con los resultados de los parámetros del punto 3 de al menos los tres primeros meses tras el recibo de la notificación de la presente resolución y que éstos cumplan las condiciones exigidas.
  
Tercero
  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la Ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 17 de septiembre de 2003.- El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 448/2002'AIA.
  
Título: Mejora de Trazado, Renovación de Vía, Señalización y Comunicaciones entre los PK 8,00 y 23,50 de la Línea Xàtiva-Alcoi (Variantes de Benigánim).
  
Promotor: Dirección General de Transportes de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte.
  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Infraestructuras y Transporte.
  
Objeto: mejora de las condiciones generales de circulación en el tramo ferroviario Xàtiva-Alcoi, a fin de conseguir el incremento del número de viajeros transportados.
  
Localización: Benigánim, Quatretonda, La Pobla del Duc, Sempere, Otos, Bèlgida y Montaverner.
  
Descripción del proyecto
  
Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista
  
La actuación consiste, esencialmente, en la mejora geométrica del trazado de la línea férrea Xàtiva'Alcoi. Se desarrolla entre los PK 8,00 y 23,50 de la actual línea. De dicho tramo se acondicionan 5,7 kilómetros, mientras que son de nuevo trazado un total de 7,3 kilómetros. Los rectificados de trazado se producen en cinco ocasiones.
  
La actuación prevé, además, la construcción de seis pasos superiores, dos inferiores, el aprovechamiento y acondicionamiento de las estructuras de cruce sobre los cauces de los ríos Rafalgani y Micena, y la construcción de un total de cuatro viaductos sobre los barrancos Fondo, Torrella y Forcall, así como sobre la futura autovía Canals-Albaida. También se contempla la rehabilitación de la estación de Benigánim y del apeadero de Montaverner.
  
El proyecto ha previsto que se generará un volumen de inertes de 80.000 metros cúbico, indicándose la necesidad de que su acopio y vertido se dé en áreas suficientemente alejadas de la zona LIC o sujetas a cualquier tipo de servidumbre legal.
  
Se han dispuesto diferentes taludes, para los desmontes, en función del terreno en el que se practiquen. Así, los taludes de desmonte serán 1H:3V en las zonas calcáreas, mientras que en las margosas del mioceno serán 1H:1V, estos últimos para alturas no mayores a 10 metros. El talud de la plataforma es 3H:2V.
  
Otras características que han de destacarse son que la anchura de la plataforma en la nueva línea será de entre 7 y 10 metros, que se sustituirán las traviesas de madera por otras de hormigón y acero, y que el número de trenes que discurre por la vía pasará de los 8 actuales al doble, previsiblemente.
  
- Alternativas
  
En lo que se refiere a las alternativas planteadas, el proyecto básico remite a un estudio previo al mismo, el cual es denominado Evaluación de actuaciones en materia de infraestructura e instalaciones fijas de la línea de FC Xàtiva-Alcoi en relación con su transferencia a la Generalitat Valenciana.
  
Los objetivos del estudio se referían tanto a las infraestructuras y superestructuras como a instalaciones (supresión de pasos a nivel, rehabilitación ambiental, señalización, etc). En la presente descripción sólo se hará referencia a las citadas infraestructuras y superestructuras, dada su mayor relevancia ambiental.
  
En lo que respecta a las propuestas en infraestructura y superestructura, las alternativas planteadas fueron dos. La número 1 se centraba en la rehabilitación de infraestructura y superestructura, mientras que la número 2 planteaba una mejora integral de la infraestructura, así como la renovación de la vía con mejora de radios. En este segundo caso se incluían cinco variantes, de longitud entre 1.000 y 2.000 metros, con motivo de la ampliación de los radios de 250 a 750 metros. Además, el estudio argumenta extensamente la no conveniencia de estimar la opción 0.
  
La amplitud de las alternativas es muy grande y, dentro de las mismas, sólo cabe hacer referencia, en el que es el ámbito de la zona de actuación del proyecto básico evaluado, a la elección final de ejecutar las variantes de Benigánim.
  
Tramitación administrativa
  
Información pública
  
En fecha 25 de noviembre de 2002 se recibe, procedente de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes, el documento técnico y el estudio de impacto ambiental correspondientes al proyecto Mejora de Trazado, Renovación de Vía, Señalización y Comunicaciones entre los PK 8,00 y 23,50 de la Línea Xàtiva-Alcoi (Variantes de Benigánim).
  
El estudio de impacto ambiental, como parte integrante del proyecto Mejora de Trazado, Renovación de Vía, Señalización y Comunicaciones entre los PK 8,00 y 23,50 de la Línea Xàtiva-Alcoi (Variantes de Benigánim), ha sido sometido a información pública mediante anuncio publicado en el Boletín Oficial del Estado de fecha 31 de julio de 2002, no habiéndose presentado alegaciones por parte de particulares.
  
No obstante, el informe técnico de las alegaciones presentadas tras los trámites de informe oficial de organismos e información pública, se refiere a los informes redactados por la Delegación del Gobierno en la Comunidad Valenciana, Confederación Hidrográfica del Júcar, Dirección General de Ferrocarriles y Dirección General de Carreteras (demarcación en la Comunidad Valenciana) del Ministerio de Fomento, Renfe y, finalmente, el Ayuntamiento de Benigánim.
  
- Resumen de alegaciones
  
De entre las alegaciones e informes arriba indicadas se da una síntesis de las que se refieren a aspectos ambientales, y sólo de las consideraciones de mayor relevancia.
  
El informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar señala la necesidad de que el proyecto considere las diferentes situaciones del embalse de Bellús, contemplando las diferentes sobreelevaciones que puedan producir las nuevas estructuras en caso de fuertes avenidas.
  
La respuesta de la COPUT se refirió a que el dimensionamiento de las estructuras afectadas por el trazado del ferrocarril se ha ajustado a los condicionantes impuestos por la Confederación en tal caso.
  
El Ayuntamiento de Benigánim se refiere, en su informe, a aspectos relacionados con la permeabilidad de la infraestructura, centrando su preocupación en las dimensiones de los pasos previstos para mantener la continuidad de los caminos afectados.
  
La respuesta de la COPUT indicó que las dimensiones de los mismos son suficientes.
  
Peticiones de informes sectoriales y documentación complementaria
  
En fecha 12 de marzo de 2003 se solicitó a la Conselleria de Cultura y Educación informe, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 11 de la ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
En fecha 3 de junio de 2003 se recibe escrito procedente de la citada Conselleria de Cultura y Educación, el cual informa favorablemente el proyecto.
  
En fecha 12 de marzo de 2003 se solicitó ampliación del estudio de impacto ambiental. En la misma se hacía referencia a una serie de puntos, de los que se extraen los más sobresalientes:
  
- Necesidad de evaluación de los impactos que se generan sobre los valores ambientales presentes en la zona, distinguiendo entre los propios de las fases de construcción y de explotación.
  
?Mayor desarrollo de algunos impactos, como el producido a los suelos agrícolas o el venido de los desmontes ejecutados en zonas margosas, así como el acústico.
  
- Caracterización de la afección al planeamiento urbanístico del municipio de Bèlgida.
  
- Ampliación de las medidas correctoras a cuantos impactos así las requieran, posteriormente a la correcta y completa caracterización de estos últimos.
  
- Necesidad de recoger la localización, características y plan de restauración paisajística de las canteras o préstamos que se prevean abrir, e igualmente de los vertederos que se generen.
  
- Detalle de la afección concreta a los cauces, en aquellos puntos que quedan dentro del LIC. Especificación de cuantas medidas correctoras se establecieran para la restitución de estas áreas.
  
?Necesidad de definir, dentro del Programa de Vigilancia Ambiental, en quién recae la autoridad ambiental de la obra, cuáles serán los parámetros a controlar, los indicadores que permitirán tal control, los valores umbral que habrán de considerarse y las frecuencias de control.
  
- Se solicita especial atención, por parte del Programa, en el control de las afecciones que se dieran a los cauces tributarios del embalse de Bellús, a las aguas de los mismos, así como en el control de las medidas correctoras que se hubieran implementado en las áreas interiores al LIC afectado.
  
En fecha 2 de julio de 2003 se recibe la ampliación del Estudio de Impacto Ambiental solicitada, la cual completa los aspectos solicitados.
  
Afecciones legales
  
De acuerdo con el contenido del estudio de impacto ambiental, los informes recibidos y otras consultas, cabe señalar que existe, por parte de las obras proyectadas, afección a las siguientes servidumbres legales:
  
De acuerdo con la Ley de Aguas 29/1985, modificada por la Ley 46/1999, se afecta al dominio público hidráulico de los ríos Rafalgani y Micena, así como de los barrancos Fondo, Torrella y Forcall.
  
En virtud de la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias, existe afección puntual a las vías pecuarias colada del camino del Corral Vell, colada del camino de Benigánim y cordel de Ontinyent a Gandia.
  
Se afecta al lugar de interés comunitario denominado curso medio del río Albaida, incluido en la propuesta del Gobierno Valenciano (Acuerdo de aprobación de 10 de julio de 2000), para formar parte de la Red Natura 2000 de la Directiva Hábitats (92/43/CEE).
  
En lo que se refiere a la clasificación y calificación del suelo, la traza discurre sobre los suelos siguientes, en función de los distintos municipios que atraviesa:
  
- Benigánim: suelos no urbanizable y urbano.
  
- Quatretonda: suelo no urbanizable.
  
- La Pobla del Duc: suelo no urbanizable, (parte en zonas calificadas como de especial protección agrícola y parte de especial protección de cauces).
  
- Sempere: suelo no urbanizable.
  
- Otos: suelo no urbanizable (parte calificado como de especial protección agrícola).
  
- Bèlgida: suelo no urbanizable.
  
- Montaverner: suelo no urbanizable (parte calificado como de especial protección de cauces).
  
Consideraciones ambientales
  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación
  
La traza de la línea ferroviaria discurre sobre dos unidades bien diferenciadas, desde el punto de vista geológico. Así, hasta el PK 2+500, el substrato está compuesto por calizas cretácicas, presentando, además, fuertes pendientes. Posteriormente, priman las margas miocenas del Tap y aquí el relieve es mucho más suave, exceptuando los cursos de agua, los cuales se encajan en estos materiales.
  
En cuanto a los suelos cabe señalar, de la clasificación efectuada por el Estudio, que gran parte de los mismos presentan una potencialidad agrícola importante, indicándose, no obstante, la imposibilidad de no afectar a superficies cultivadas, dada su extensión.
  
El proyecto ha identificado un total de 18 cuencas hidrológicas interceptadas por el trazado propuesto. Todas ellas vierten en sentido este oeste, bien al río Albaida, bien al embalse de Bellús. De todas las cuencas descritas las más destacables, por su tamaño, son las de los barrancos Fondo, Olmos, Micena, Forcall, Torrella y Rafalgani, siendo las del río Micena y Forcall mucho mayores que las restantes.
  
La vegetación natural de la zona, en su etapa madura, correspondería a bosques de Quercus rotundifolia, apareciendo la típica vegetación de ribera en los cauces presentes. Sin embargo, la vegetación existente es la propia de cultivos frutales de secano y viñedos.
  
El Estudio ha abundado en las especies faunísticas presentes en la zona, las cuales son las propias de los hábitats que conforma la vegetación antes descrita. Ello hace que, de las mismas, no quepa destacar ninguna especialmente sobre las demás. Tan solo se señala que, dentro del ámbito de la actuación, quedan terrenos incluidos en el LIC curso medio del río Albaida, del que su fauna piscícola es el valor más destacable.
  
El paisaje ha sido descrito como una alargada área alomada y escalonada, confinada al norte y al sur por sistemas de sierras. El fondo del valle está ocupado por frutales, viñedos y los núcleos urbanos. Destaca el embalse de Bellús.
  
La zona sobre la que se prevé actuar cuenta con gran número de yacimientos arqueológicos conocidos. Señala el estudio que sólo cabe la posibilidad de afectar a dos de ellos, siendo éstos los denominados Pla dels Moros y Casa de Torralba de Dalt.
  
- Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes
  
Los impactos que se generarán sobre el medio, especialmente durante la fase de obras, son los propios de la ejecución y funcionamiento de las infraestructuras lineales. Todos ellos han sido contemplados en el análisis de impactos efectuado por el estudio. Así, de entre ellos, y en vista de la evaluación realizada por el citado estudio, caben ser destacados los que se producen sobre los suelos y los cultivos, durante la ejecución, y sobre el paisaje, este último tanto en las fases de construcción como de funcionamiento.
  
También se ha estimado como moderado el impacto que podrá generarse sobre las áreas del LIC afectadas, con motivo del movimiento de tierras.
  
Se indica que, durante la realización de las obras, será especialmente importante vigilar la calidad de las aguas superficiales.
  
Cabe, finalmente, reseñar que el estudio acústico incluido en el Estudio prevé la no afección al entorno más inmediato a la vía, por lo que no existe tal impacto ambiental.
  
Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental
  
El estudio ha contemplado cuantas medidas correctoras corresponden a los habituales impactos derivados tanto de las acciones de obra como del posterior funcionamiento de la infraestructura. Otras medidas que, asimismo, ha dispuesto, en respuesta a las particularidades derivadas de la combinación entre el medio y la actuación, son las que se comentan seguidamente:
  
- Las zonas auxiliares de obra no se localizarán en los terrenos sitos entre el inicio del tramo y la localidad de Benigánim, ni en terrenos del LIC y áreas cercanas a los cauces presentes.
  
- Disposición temporal de barreras de retención, balsas de decantación, etc en los cruces con cauces.
  
- Restauración paisajística de las zonas alteradas mediante el empleo de especies autóctonas.
  
En cuanto a la posible afección al patrimonio cultural, se entienden suficientes las medidas correctoras dispuestas en tanto el informe de la Dirección General de Patrimonio Cultural tiene carácter favorable.
  
El Programa de Vigilancia, en línea con las medidas correctoras dispuestas, ha abarcado ampliamente el control que sobre las mismas ha de efectuarse, aportando, entre otros datos, los parámetros y valores umbral a emplear en los distintos casos. Así, por ejemplo, para el caso del seguimiento de las aguas superficiales, se ha establecido que los parámetros objeto de control habrán de ser la temperatura, materias en suspensión y presencia de hidrocarburos de origen petrolero.
  
También se ha previsto un correcto seguimiento de posibles fenómenos erosivos en los taludes generados. En este sentido hay que puntualizar que la naturaleza margosa de gran parte del trazado hace muy previsible que se generen surcos sobre los mismos, así como que la descompresión del terreno implique inestabilidad en las cabezas de talud. Es conveniente que esto sea estudiado ya en fase de proyecto, sin esperar a los resultados que se deriven de la vigilancia ambiental.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 8.a) del anejo II del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la Aplicación de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental.
  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la Ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley.
  
El artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto Mejora de Trazado, Renovación de Vía, Señalización y Comunicaciones entre los PK 8,00 y 23,50 de la Línea Xàtiva-Alcoi (Variantes de Benigánim), promovido por la Dirección General de Obras Públicas de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del estudio de impacto ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.
  
Segundo
  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:
  
- Los diversos documentos del proyecto de construcción (memoria, planos, pliego de prescripciones técnicas y presupuesto) incorporarán todos los aspectos concernientes a las medidas protectoras y correctoras incluidas en el estudio de impacto ambiental, así como los derivados de los presentes condicionantes, todo ello con el grado de detalle necesario para su contratación y ejecución conjunta con el resto de las obras. Así, el presupuesto del proyecto de construcción incorporará, preferentemente en una única partida, todas las unidades de obra que se refieran a las medidas correctoras a emprender.
  
También se valorarán y proveerán presupuestariamente todos los gastos derivados del Programa de Vigilancia Ambiental.
  
- Los materiales granulares que fuesen necesarios para la ejecución del proyecto, se obtendrán de préstamos o canteras existentes y legalmente autorizadas. En caso de nuevas aperturas se someterán éstas, con carácter previo a su utilización, al procedimiento de declaración de impacto ambiental.
  
Del mismo modo, el lugar que se elija como vertedero o escombrera, de no tratarse de un vertedero de residuos debidamente identificado y legalizado, se deberá someter, antes de su utilización, al procedimiento de estimación de impacto ambiental.
  
- Los niveles máximos de inmisión sonora medidos a dos metros de las fachadas y para cualquier altura, no deberán superar los límites marcados en la ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica.
  
- En todos los desmontes que se ejecuten en terrenos de naturaleza margosa, y cuya altura supere los cinco metros, se dispondrán cunetas de guarda que evitarán que las aguas pluviales discurran por su superficie. Se estudiará, ya en el proyecto de construcción y en estos mismos casos, la necesidad de disponer bermas o mantas que protejan los taludes de la erosión hídrica.
  
- Dada la afección a las vías pecuarias mencionadas en anterior apartado, deberá iniciarse, previamente al comienzo de las obras, la tramitación del correspondiente expediente de modificación, o reposición de paso, ante la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Valencia, obteniendo la autorización correspondiente de acuerdo con la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias.
  
- Si durante la ejecución de las obras se hallase presencia de restos arqueológicos, el hecho se pondrá en conocimiento de la Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, de forma inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
Tercero
  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la Ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.
  
Valencia, 17 de septiembre de 2003.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 473/2002-AIA.
  
Promotor: Cerámicas Torregrosa, SL.
  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Innovación y Competitividad.
  
Objeto del proyecto: Explotación de la Cantera de Arcillas Los Pinos. Sección A)
  
Localización: parcela 1 del polígono número 42. Paraje Casa de Los Pinos, término municipal de Agost y Monforte del Cid (Alicante).
  
Descripción del proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación.
  
El objeto del proyecto es la reapertura y legalización de una antigua cantera de arcillas, con una superficie de explotación de 107.696 metros cuadrados. Las cotas de la parcela van desde la 242 a la 247 m.s.n.m.
  
En un principio, según proyecto de explotación, la cantera pretendía explotar una potencia media de arcillas de 10 metros alcanzando la cota 237 metros con un volumen de explotación de 1.076.960 metros cúbicos y una vida útil estimada de 54 años.
  
Modificado el proyecto tras la ampliación de documentación, la potencia de material a extraer queda reducida a 5 metros explotándose en un solo banco y alcanzando la cota 242 metros. De este modo la explotación queda a nivel de las parcelas y caminos colindantes, garantizando así el correcto drenaje de las aguas de escorrentía.
  
Hacia el oeste de la explotación los desniveles con parcelas limítrofes se salvarán con bancos de altura no superior a 5 metros y talud inferior a los 25º respecto a la horizontal.
  
El avance de la explotación de la cantera será E-O, simultaneándose la explotación con la restauración. Las arcillas extraídas por medios mecánicos se depositarán sobre la plaza de la cantera para su secado y posterior traslado a fábrica.
  
Una vez explotado el recurso se procederá a la revegetación de la zona, mediante la extensión de una capa de 0.60 metros de tierra vegetal y la plantación de almendros en un marco de plantación de 5x5 metros.
  
2. Justificación y estudio de alternativas.
  
El emplazamiento ha sido seleccionado dada la escasa incidencia ambiental del proyecto en la zona, la disponibilidad del recurso, su proximidad a los centros de elaboración y la disponibilidad por parte de la empresa promotora de los terrenos.
  
Tramitación administrativa
  
1. Información pública. Remisión del expediente.
  
En fecha 9 de diciembre de 2002 los servicios territoriales de Industria y Energía remitieron a esta Dirección General documentación relativa a la solicitud de explotación de la cantera de arcillas Los Pinos, indicando que realizada la información pública del expediente, constando en el mismo la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 4.351 de 7 de octubre de 2002, no se han presentado alegaciones.
  
Revisada la documentación aportada, se solicita a la empresa promotora aportar un nuevo proyecto de explotación/restauración en el que quede garantizado la restitución del terreno una vez restaurado y el drenaje del mismo.
  
Como consecuencia de ello, la empresa promotora aporta en fecha 18 de junio de 2003 documento anexo en el que se modifica el proyecto. El proyecto definitivo reduce la potencia de explotación de 10 a 5 metros, quedando la explotación a cota del terreno circundante.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Descripción del medio.
  
El acceso a la explotación se lleva a cabo desde el municipio de Agost, a través de caminos asfaltados en buen estado. La cantera se sitúa junto a la vía del ferrocarril Alicante - La Encina, rodeada de explotaciones de arcillas.
  
Actualmente las parcelas objeto de explotación se encuentran afectadas por antiguas explotaciones, en un entorno con fuerte carácter antrópico, marcado por una fuerte actividad humana, agrícola y minera.
  
El clima de la zona se corresponde con un clima mediterráneo con tránsito al clima desértico, seco y soleado, definido básicamente por precipitaciones escasas e irregulares, acentuada sequía estival, débil nubosidad, elevado número de días despejados, inviernos muy suaves, verano caluroso, fuerte insolación, intensa evaporación y acusado déficit hídrico.
  
Geológicamente los materiales que afloran en la parcela están constituidos por areniscas, niveles arcillosos y lentejones de yeso pertenecientes a la facie Buntsandstein.
  
La capa de suelo originaria de la parcela ha sido ya eliminada en su práctica totalidad como consecuencia de las labores de explotación que se han llevado a cabo en la parcela.
  
No obstante, el estudio de las parcelas colindantes permite determinar que, sobre las arcillas y en las condiciones climáticas áridas de la zona, se forma un suelo semidesértico gris de perfil poco desarrollado.
  
En el área de estudio no existe ningún cauce o barranco de importancia. Únicamente se recoge agua en los huecos creados por las explotaciones.
  
En parte de la parcela, como consecuencia de la torrencialidad con que se producen las lluvias, se generan fenómenos erosivos que han originado pequeñas cárcavas por donde discurren las aguas de escorrentía de forma preferente.
  
La vegetación natural existente en el entorno, se corresponde con un tomillar y romeral sustituido por pastizales dominados por el esparto y el listón y albardín. Esta vegetación natural ha sido sustituida tradicionalmente por la agricultura y el uso minero.
  
Dado el carácter antrópico de la zona la fauna que se encuentra en la zona se corresponde a aves mamíferos y reptiles acostumbrados a la presencia humana.
  
Paisajísticamente la parcela se integra en una unidad definida pro una orografía poco acusada en la que dominan los relieves acarcavados constituidos fundamentalmente por materiales de naturaleza arcillosa.
  
El paisaje se encuentra fuertemente antropizado como consecuencia de las actividades extractivas que se han desarrollado en zonas próximas y cuyos efectos inmediatos han sido la alteración de la geomorfología original por los movimientos de tierra efectuados así como la eliminación de los suelos y la vegetación preexistente.
  
Los principales ejes de la economía de la zona se corresponden al la industria de elaboración de mármol y cultivo del viñedo (uva de mesa) y destacar en Agost las numerosas canteras de arcillas con destino a la industria cerámica.
  
Los cultivos de secano se corresponden a almendros y un porcentaje mínimo al olivo.
  
2. Identificación, valoración de los impactos y aplicación de medidas correctoras.
  
Dado que la zona presenta actualmente un aspecto degradado, donde destaca la presencia de un material no competente que ha sido removido y que ha dejado huecos y taludes de explotación sin restaurar sin suelo ni vegetación, la actuación propuesta pretende minimizar los impactos actualmente existentes explotando y restaurando la zona con el fin de integrarla en el entorno inmediato.
  
Aún así, la reapertura de la explotación supondrá un incremento de tránsito de camiones en la zona, deterioro del camino de acceso, levantamiento de polvo por tránsito de camiones y arranque y carga de material, incremento de ruido, posibilidad de modificar y contaminar las aguas superficiales, acumulación de estériles e incremento del impacto paisajístico.
  
En conjunto los impactos que generará la actividad pueden considerarse reversibles a corto y medio plazo. Sin embargo la recuperación de las condiciones del medio y la mejora de la calidad ambiental del entorno exige la aplicación de una serie de medidas protectoras y correctoras.
  
Como medidas correctoras, el anexo presentado propone y desarrolla una restauración que consiste en el remodelado de la topografía alterada por la explotación, ajustándola a la topografía natural del terreno. La restauración se lleva a cabo de forma progresiva a la explotación dejando la superficie de explotación a cota 242 metros preparada para su revegetación.
  
Los bancos que linden con parcelas limítrofes (zona W) no superaran los 5 m. de altura.
  
Se diseñan cunetas perimetrales que impiden el acceso de agua de lluvia al interior de la plaza de la cantera desviándolas hacia la cotas inferiores de la parcela junto al camino de acceso.
  
Para el desarrollo y arraigo de la vegetación se aportará suelo vegetal, parte de él recuperado del terreno actual y la gran mayoría de procedencia externa.
  
La revegetación propuesta para la finca es de almendros, sin embargo la revegetación del talud oeste deberá plantearse mediante especies arbustivas autóctonas como el albardín, tomillo y el listón.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento. La actividad propuesta se encuentra incluida en el anexo I, apartado 3.c.1. del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El artículo 56, del Decreto 81/2003, de 27 de junio, del Consell de la Generalitat, por el que establece la estructura orgánica de las Consellerias de la administración de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural, la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Por todo ello, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas formulo la presente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar favorable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que sean de aplicación, y en particular la previa obtención de licencia de actividad municipal, la declaración de impacto ambiental correspondiente al proyecto de Extracción de Arcillas, sección A) denominada Los Pinos, en los términos municipales de Agost y Monforte del Cid (Alicante), promovido por Cerámica Torregrosa, SL, siempre que la actividad se desarrolle de conformidad con el cumplimiento de las medidas propuestas en la documentación tramitada y los condicionantes establecidos en el siguiente apartado, así como las modificaciones introducidas por éstos.
  
Segundo
  
Como condiciones a cumplir en la ejecución del citado proyecto se establecen las siguientes:
  
1. La restauración del conjunto de la explotación se realizará de forma progresiva y por medio de fases simultaneadas con las labores de extracción minera, de manera que se proceda a restaurar progresivamente el espacio afectado conforme se vaya produciendo el agotamiento de los diferentes bancos de restauración. En consecuencia, los sucesivos planes de labores a presentar anualmente ante el Servicio Territorial de Industria y Energía deberá plantearse dando prioridad al rápido agotamiento de aquellos frente y bancos que favorezcan el cumplimiento de esta condición.
  
2. La explotación deberá garantizar en todo el momento el drenaje de sus aguas. En consecuencia no se explotará por debajo de la cota del camino colindante, es decir 242 metros.
  
3. El talud situado en la zona oeste de la explotación no superará los 5 metros de altura y los 25º de inclinación respecto a la horizontal debiéndose ser revegetado mediante un primera siembra de semillas (gramíneas y leguminosas) y posterior plantación de especies arbustivas como el aladierno, el romero y el listón.
  
4. Los caminos de acceso deberán acondicionarse para el paso de camiones de gran tonelaje y mantenerse en óptimas condiciones. Una vez terminada la explotación éstos deberán quedar en condiciones de uso para vecinos.
  
Tercero
  
Se notificará a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Se publicará la presente Estimación de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 31.5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 17 de septiembre de 2003.- El director de general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 38/2003-AIA.
  
Título: Subestación Transformadora 220/20 kV denominada ST Feria de Muestras.
  
Promotor: Iberdrola Distribución Eléctrica, SAU.
  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Industria y Comercio.
  
Objeto del proyecto: subestación transformadora de 220/20kV.
  
Localización: término municipal de Valencia.
  
Descripción del proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.
  
El objeto del proyecto es el suministro de energía eléctrica a la Feria de Muestras debido al desarrollo urbanístico que se está produciendo con la construcción de nuevos pabellones y se precisa alimentar a las instalaciones con dos transformadores.
  
La previsión de energía eléctrica en esta zona, se estima en una primera fase una demanda punta del orden de los 100 MW.
  
Dada la magnitud de potencia a suministrar se proyecta la construcción de una subestación transformadora de 220 kV, y que en una fase inicial tenga dos transformadores de 50 MVA a la tensión de 20 kV.
  
La subestación transformadora constará de las siguientes instalaciones:
  
- Sistema de 220 kV de interior con aislamiento en SF6 (GIS) ubicado en un edificio con un esquema de doble barra y capacidad para:
  
- Dos posiciones de línea.
  
- Tres posiciones de transformador.
  
- Una posición para enlace de barras.
  
- Una posición de medida.
  
- Sistema de 20 kV, esquema de doble barra tipo interior en celdas de aislamiento SF6 compuesto por 48 posiciones:
  
- Treinta posiciones de línea.
  
- Dos posiciones de medida.
  
- Tres posiciones de transformador.
  
- Dos posiciones de servicios auxiliares.
  
- Tres posiciones de batería de condensadores.
  
- Dos posiciones para el enlace de barras.
  
- Cuatro posiciones de unión.
  
- Dos posiciones de partición y remonte.
  
La transformación constará inicialmente de dos transformadores de potencia trifásicos, en baño de aceite, con refrigeración natural y forzada, provistos de regulador de carga, de relación 220/20 kV y 50 MVA cada uno, con sus correspondientes reactancias trifásicas de puesta a tierra de 500 A 30 s.
  
2. Alternativas.
  
En el estudio de impacto ambiental no se ha procedido a considerar otra alternativa de emplazamiento porque atendiendo a las características de la zona afectada por la nueva instalación, se ha estimado que la alternativa elegida supone los menores impactos en el medio.
  
Tramitación administrativa
  
El Servicio Territorial de Industria y Energía de Valencia ha procedido al trámite de información pública mediante anuncio publicado en el Boletín Oficial de la Provincia número 84, de 9 de abril de 2003.
  
Según certificado emitido por el director territorial durante el periodo de información pública no se han presentado alegaciones.
  
Revisado el estudio de impacto ambiental presentado se solicita una ampliación de la documentación reflejada en el mismo en los siguientes puntos:
  
- Información detallada sobre el uso de hexafluoruro de azufre (SF6), repercusiones, alternativas, etc.
  
- Estudio y valoración de los posibles campos magnéticos de la subestación y medidas protectoras y correctoras.
  
- Uso de la zona transitable de la cubierta del edificio.
  
Afecciones legales
  
Según se indica en el estudio de impacto ambiental el Plan General de Ordenación Urbana de Valencia, la zona de estudio se incluye en suelo clasificado como suelo urbano y calificado como terciario, subzona TER-1 (Feria Muestrario Internacional). El Plan General de Ordenación Urbana prevé, en el artículo 6.45 de las normas urbanísticas, que el proceso de ampliación y reforma se realice a través de los procesos de estudios de detalle.
  
En octubre de 2001 fue aprobado el Plan Especial de Infraestructuras, reserva de suelo y ordenación de usos con homologación donde se reserva una parcela en los terrenos destinados a Feria de Muestras, para uso dotacional, calificado como equipamientos: suministros de energía eléctrica Feria de Valencia.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto.
  
En el estudio de impacto ambiental se indica que las principales alteraciones previsibles que el proyecto puede producir sobre los diferentes elementos del medio son:
  
Geología y geomorfología: cambios en el relieve en la zona de obras.
  
Edafología: destrucción o disminución de la calidad del suelo; alteraciones de tipo físico (erosión, compactación y pérdidas de la estructura); posibilidad de contaminación.
  
Hidrología: posibilidad de contaminación por aceites y otros productos; alteración y/o contaminación de las aguas subterráneas; interrupción de la red de drenaje.
  
Aire/Clima: cambios en la calidad del aire; aumento de los niveles sonoros y vibraciones; campos eléctricos y magnéticos.
  
Vegetación: destrucción y degradación de la vegetación.
  
Fauna: eliminación directa; disminución de la calidad de hábitats; alteraciones en el comportamiento.
  
Población: efectos en la población activa (creación de empleo); molestias por ruidos y vibraciones; efectos sobre el bienestar y la calidad de vida; riesgo de incendio; riesgo de electrocución.
  
Sectores económicos: efectos en los sectores primario, secundario y terciario; dinamización económica; mejora de la situación energética.
  
Sistema territorial: cambio en el uso del suelo; afecciones a la propiedad; afecciones al planeamiento urbanístico; posibles afecciones al patrimonio, a espacios naturales e infraestructuras.
  
Paisaje: visibilidad e intrusión visual de la ST; disminución de la calidad del paisaje.
  
2. Identificación y valoración de impactos.
  
Según la identificación y valoración que se ha efectuado en el estudio de impacto ambiental el proyecto en general y tanto en la fase de construcción y funcionamiento, se han considerado que los impactos son no significativos, no significativos-compatibles, compatibles.
  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.
  
Las medidas protectoras y correctoras que se proponen en el estudio de impacto ambiental son, entre otras, las siguientes:
  
- Como medida de seguridad, el riesgo de un vertido incontrolado del aceite de los transformadores se corregirá construyendo bajo las cubas de los mismos de una bandeja de hormigón armado estanca, con el fin de recoger los posibles fluidos que caigan sobre ella y conducirlos, merced a la pendiente de la misma primero y tubería de conducción después, hasta un depósito enterrando con suficiente capacidad para acoger el aceite que pudiera derramarse.
  
- Con el fin de atenuar en lo posible las emisiones de contaminantes atmosféricos durante la fase de construcción, se evitará el levantamiento de polvo en las operaciones de carga y descarga en materiales, así como al apilamiento de materiales finos en zonas desprotegidas del vertido para evitar el sobrevuelo de partículas.
  
- El riesgo de incendio disminuirá con los sistemas automáticos de protección de todos los equipos, que provocarán su puesta fuera de servicio ante cualquier anomalía que ocasiones sobreintensidades, sobre tensiones y calentamientos anormales en la explotación de este tipo de instalaciones. La puesta a tierra de la ST y las autoválvulas o pararrayos que protegen los transformadores frente a las sobretensiones bien de origen atmosféricos o de operación, aumentarán la seguridad de todos los sistemas y equipos susceptibles de convertirse en foco de incendios incluye:
  
- Central de señalización y control microprocesada, de 8 zonas colectivas, ampliables a 24, y con alimentación de emergencia incorporada.
  
- Detectores de humos con sensor optoelectrónico de alto rendimiento y reacción uniforme a diferentes tipos de incendio.
  
- Pulsadores de alarma.
  
- Sirenas electrónicas de alarma.
  
- Si durante los trabajos de excavación apareciese cualquier tipo de interés histórico, arqueológico o paleontológico, se pondrán en conocimiento del Servicio de Patrimonio Arqueológico y Etnológico de la Conselleria de Cultura y Educación.
  
- Todos los materiales necesarios para el proyecto, deberán almacenarse, siempre que se pueda, en el interior de la parcela de la ST, evitando así la alteración de otras áreas.
  
- Una vez finalizadas las obras, se efectuará la limpieza general de la zona, con el objeto de que no quede ningún material inservible perteneciente a la misma. Todos los residuos de obra se retirarán del lugar gestionándose debidamente.
  
- Asimismo, se remodelarán o recuperarán todas aquellas infraestructuras que pudieran resultar dañadas por las obras.
  
- Señalar también que, en el caso de que la ST dejara de funcionar y quedara fuera de servicio, se desmantelarán todos los elementos instalados, retirándolos de la zona, y, si procede, se restituirá el terreno a su situación original.
  
En contestación a la ampliación de documentación solicitada por esta Conselleria la empresa promotora presenta información sobre la que se destaca los siguientes puntos:
  
Respecto al hexafluoruro de azufre la documentación presentada realiza una descripción de sus físicas y químicas; analiza los riesgos para la salud y se proponen una serie de medidas correctoras que consisten en controlar si la densidad se mantiene en los comportamientos de gas y señalizar desviaciones inadmisibles.
  
Se prevén también medidas protectoras en caso de descomposición de SF6 que puede darse después de desconexiones por cortocircuito repetidas y graves o por otras razones.
  
Como características físicas y químicas de dicho gas destacar que es incoloro e inodoro, alta estabilidad química, no tóxico, no es ni combustible ni inflamable.
  
No obstante en esta documentación no se hace referencia alguna al gran efecto invernadero que tiene el SF6, y por tanto en las medidas protectoras y correctoras debe hacerse hincapié en el mantenimiento de los equipos con el fin de reducir las fugas de las instalaciones, etc.
  
En el caso de los campos electromagnéticos la justificación de valores por debajo de los límites establecidos en la Recomendación del Consejo de la Unión Europea de 12 de julio de 1999, efectuada por mediciones en subestaciones de similares características parece adecuado.
  
Aún así el documento propone medidas que reducen la intensidad del campo que se considera adecuado que se apliquen.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la Ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para las declaraciones y estimaciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley.
  
4. El artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de las autorizaciones que le sean preceptivas, el proyecto de Subestación Transformadora de 220/20 kV Feria de Muestras, en término municipal de Valencia, cuyo promotor es Iberdrola Distribución Eléctrica, SAU, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y en el apartado segundo de la presente resolución.
  
Segundo
  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:
  
1. En las medidas correctoras y protectoras previstas para evitar afecciones y riesgos derivados del uso de SF6 se debe hacer hincapié en medidas exhaustivas del mantenimiento de los distintos equipos y sistemas relacionados con el uso del citado gas.
  
2. Una vez que se encuentre en funcionamiento la subestación se realizará un seguimiento sobre la creación de campos electromagnéticos fundamentalmente en las zonas transitadas con el fin de garantizar que se encuentran por debajo de los límites establecidos en la Recomendación del Consejo de la Unión Europea de 12 de julio de 1999.
  
Tercero
  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 17 de septiembre de 2003.- El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 62/2003-AIA
  
Título: Plan especial. Modificación de Accesos a la Santa Faz desde la N-332.
  
Promotor: Conselleria de Infraestructuras y Transportes.
  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Infraestructuras y Transportes.
  
Objeto: Modificación de Accesos a la Santa faz desde la N-332.
  
Localización: término municipal de Alicante.
  
Descripción del proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista
  
El objeto del presente proyecto es la construcción de una glorieta en el cruce del barranco de Juncaret con la carretera N-332, en las proximidades del núcleo urbano de Santa Faz. La glorieta completa presentará las siguientes características geométricas:
  
- Radio interior (banda blanca): 44 metros.
  
- Calzadas: 2 de 4 metros de ancho.
  
- Arcenes: 2 de 0,5 metros de ancho.
  
- Acera interior: 1 metro de ancho.
  
- Acera exterior: 3,5 metros de ancho.
  
Puesto que las dimensiones de la glorieta que se pretende ubicar exceden del ancho previsto por el Plan General de Ordenación Urbana en vigor en la banda de 40 metros de ancho reservada a dotación de infraestructuras, se redacta el presente plan especial para cambiar el suelo designado como suelo no urbanizable / rústico por sistema general de transportes / red viaria.
  
Tramitación administrativa
  
1. Información pública
  
En fecha 6 de marzo de 2003 la Conselleria de Infraestructuras y Transportes remitió el documento técnico y el estudio de impacto ambiental (EIA) correspondientes al proyecto plan especial. Modificación de Accesos a la Santa Faz desde la N-332.
  
El estudio de impacto ambiental, como parte integrante del proyecto Plan Especial. Modificación de Accesos a la Santa faz desde la N-332, ha sido sometido a información pública mediante anuncio publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 4.460 de fecha 14 de marzo de 2003, no habiéndose presentado alegaciones.
  
2. Peticiones de informes sectoriales y documentación complementaria
  
En fecha 28 de febrero de 2003 se efectuó consulta a los siguientes organismos:
  
- Dirección Territorial de Medio Ambiente de Alicante.
  
- Unidad de Carreteras de Alicante del Ministerio de Fomento.
  
- Servicio de Planificación Territorial de Alicante de la Conselleria de Obra Públicas, Urbanismo y Transportes.
  
- Ayuntamiento de Alicante.
  
- División de Carreteras de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes.
  
Recibiendo:
  
- En fecha 16 de marzo de 2003 informe favorable por parte del jefe del Servicio de Ordenación Territorial de Alicante.
  
- En fecha 17 de marzo de 2003 informe favorable por parte de la Unidad de Carreteras de Alicante, del Ministerio de Fomento.
  
- En fecha 13 de mayo de 2003 informe favorable por parte del Ayuntamiento de Alicante.
  
Afecciones legales
  
Según los informes recibidos, el estudio de impacto ambiental y de las investigaciones realizadas, cabe señalar que existe, por parte de las obras proyectadas, afección a:
  
- Según el artículo 2 del Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas, existe afección al barranco de Juncaret.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.
  
Los terrenos adyacentes son baldíos, sin cultivos ni vegetación endémica o amenazada, siendo prácticamente inexistente la vegetación afectada, al igual que la fauna debido al pequeño ámbito del plan especial, existiendo hábitats similares en los alrededores, donde la fauna puede desarrollar sus actividades vitales.
  
En definitiva, debido a la escasa superficie afectada, alrededor de 8.000 metros cuadrados, las afecciones tanto a la vegetación como a la fauna son prácticamente inexistentes, siendo los impactos más significativos los producidos sobre:
  
- La calidad del aire se verá afectada por la emisión de polvo, y ruidos que se producirán durante la ejecución de las obras, y que podrían causar molestias sobre la población colindante.
  
- Las aguas superficiales que provienen de escorrentías pluviales podrían verse afectadas por la acción del movimiento de tierras, puesto que desviaría los caudales.
  
- Las aguas subterráneas, debido a que el nivel freático se encuentra a escasa profundidad, los vertidos directos pueden alterar los acuíferos.
  
- El paisaje variará debido a que las perspectivas existentes en las inmediaciones de la zona se verán afectadas tanto durante la fase de construcción como de explotación.
  
2. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental
  
Las medidas correctoras más importantes que se han contemplado en el estudio de impacto ambiental son:
  
- El riego frecuente con agua de las zonas de tránsito de camiones y maquinaria de obras públicas, así como de los camiones de acceso a la zona de obras con el fin de evitar la diseminación de polvo.
  
- Deberán prohibirse los trabajos nocturnos que puedan producir impactos sonoros y luminosos y/o vibraciones molestas para la población.
  
- Se prohibe cualquier vertido o acopio no autorizado en la zona. En todo caso, los cambios de aceite, filtros y cualquier otro residuo de mantenimiento de maquinaria y vehículos deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor de residuos tóxicos y peligrosos debidamente autorizado.
  
- La tierra vegetal se separará y almacenará recibiendo un tratamiento diferenciado del resto de material, acopiándose en lugar apropiado en forma de artesa y de manera que su acumulación no sobrepase una altura máxima de dos metros, de forma que se permita la renovación de oxígeno
  
- Las áreas ocupadas con maquinaria, plantas de aglomerado, hormigonado y acopios de todo tipo deberán ser posteriormente objeto de labore de limpieza y acondicionamiento de suelo, mediante descompactación y escarificado.
  
- Los préstamos deberán ser obtenidos en canteras de explotaciones legales próximas a la zona de trabajo.
  
- Para las labores de revegetación, restauración e integración paisajística se deberán seleccionar especies tanto cultivadas, cuya aclimatación a la zona esté plenamente comprobada, como autóctona, por considerar que son las que tienen más posibilidades de éxito.
  
En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental tendrá por objeto establecer un sistema que garantice el cumplimiento de las indicaciones y medidas protectoras y correctoras contenidas en el estudio de impacto ambiental, y hacer un seguimiento de una serie de parámetros que den una idea de cómo evoluciona el entorno a partir de la construcción y funcionamiento de la obra.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 8.g) del anejo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la Aplicación de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental.
  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento Orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Proyecto Plan Especial. Modificación de Accesos a la Santa faz desde la N-332, promovido por la Dirección General de Obras Públicas de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del estudio de impacto ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.
  
Segundo
  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:
  
1. Los diversos documentos del proyecto de construcción (memoria, planos, pliego de prescripciones técnicas y presupuesto) incorporarán todos los aspectos concernientes a las medidas protectoras y correctoras incluidas en el Estudio de Impacto Ambiental, así como los derivados de los presentes condicionantes, todo ello con el grado de detalle necesario para su contratación y ejecución conjunta con el resto de las obras. Así, el presupuesto del proyecto de construcción incorporará, preferentemente en una única partida, todas las unidades de obra que se refieran a las medidas correctoras a emprender. También se valorarán y proveerán presupuestariamente todos los gastos derivados el Programa de Vigilancia Ambiental.
  
2. Los materiales de relleno y las zahorras que fuesen necesarias para la ejecución del proyecto, se obtendrán de préstamos o canteras existentes y legalmente autorizadas. En caso de nuevas aperturas se someterán éstas, con carácter previo a su utilización, al procedimiento de declaración de impacto ambiental.
  
Del mismo modo, el lugar que se elija como vertedero o escombrera, de no tratarse de un vertedero de residuos debidamente identificado y legalizado, se deberá someter, antes de su utilización, al procedimiento de estimación de impacto ambiental.
  
3. El Programa de Vigilancia Ambiental, durante la fase de explotación, incorporará campañas de mediciones con el objetivo de incrementar las medidas correctoras en el caso de que, en el futuro, se sobrepasasen los objetivos de calidad señalados en los puntos anteriores. Como parte de dicho Programa de Vigilancia Ambiental se presentará, ante esta Dirección General, informe de las medidas de protección realizadas, acompañado de las primeras mediciones efectuadas.
  
4. El proyecto de construcción incorporará un estudio específico de integración paisajística en el que se incluirán las medidas correctoras sobre restauración y revegetación de las áreas que vayan a quedar desnudas, así como de los taludes generados, en los que, además, habrá que fijarse muy especialmente en que tales medidas, u otras adicionales que debieran tomarse, sean efectivas contra la erosión de los mismos.
  
Una vez finalizada la obra, y dentro de los seis primeros meses siguientes, se presentará ante esta Dirección General, como parte del Programa de Vigilancia Ambiental, informe acompañado de reportaje fotográfico sobre la aplicación de las medidas de restauración y revegetación ejecutadas de acuerdo con el citado estudio de integración paisajística.
  
5. La dirección de obra exigirá, una vez ejecutadas y terminadas las obras, la retirada a vertedero controlado de todos aquellos escombros, materiales sobrantes y demás restos de obra que hayan sido depositados, vertidos o abandonados en cualquier área de terreno que se haya visto afectada por las obras ejecutadas.
  
6. Respecto de las labores de revegetación, restauración e integración paisajística, es de señalar que las actuaciones previstas en el estudio de impacto ambiental no son concretas ya que no señalan las especies a utilizar, condiciones de plantación, ni tampoco especifican los lugares a revegetar ni actuaciones específicas a realizar.
  
7. La dirección de obra exigirá el cumplimiento de las medidas protectoras y correctoras contenidas en el estudio de impacto ambiental así como de los condicionantes de la presente estimación de impacto ambiental, para lo cual se establecerán en el presupuesto del proyecto de construcción, como ya se ha indicado, las partidas presupuestarias necesarias.
  
8. La Conselleria Infraestructuras y Transportes realizará las labores de seguimiento y vigilancia contenidas en el Programa de Vigilancia Ambiental plasmando los resultados obtenidos de dicha vigilancia en informes técnicos ambientales a elaborar con carácter trimestral durante el período de garantía de las obras y de los que dará traslado a esta Dirección General para su visto bueno. El primero de dichos informes se remitirá en el plazo de 30 días desde la finalización de las obras y en él se plasmarán, con reportaje fotográfico complementario, las medidas ejecutadas así como el resumen de las incidencias que hubiesen podido aparecer durante el periodo de construcción. Los sucesivos informes recogerán ya el seguimiento y vigilancia de la eficacia de las medidas adoptadas y propondrán, en función de los resultados obtenidos, las medidas correctoras complementarias que se estimen necesarias.
  
9. Si durante la ejecución de las obras se produjese cualquier hallazgo arqueológico, el hecho se pondrá en conocimiento de la Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, de forma inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
Tercero
  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Estimación de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la Ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML