Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8271, del 11-04-2018 (2018/2637)

RESOLUCIÓ de 2 de març de 2018, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 13/17-AIA la Jana.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8271

Data del DOGV
:   11-04-2018

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2018/2637

CVE


Data del document
:   02-03-2018

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [Jana, la](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 2 de març de 2018, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 13/17-AIA la Jana. [2018/2637]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 13/17-AIA la Jana.  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 13/17-AIA.  
Títol: ampliació d'explotació avícola d'engreix.  
Promotor: Joel Nicolau Beltrán (per transmissió de la titularitat de Juan José Nicolau Gauxax).  
Autoritat substantiva: Ajuntament de la Jana.  
Referència de l'òrgan substantiu: 1/12 llicència ambiental.  
Localització: parcel·les 111 i 591 del polígon 7 (partida Bassa de Llorenç). Terme municipal de la Jana (Castelló).  
  
Descripció del projecte  
1r. Objecte del projecte  
L'objecte del projecte és la sol·licitud de llicència ambiental d'acord amb la Llei 6/2014, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats a la Comunitat Valenciana, per a una ampliació d'una explotació avícola d'engreix de pollastres ubicada a la localitat de la Jana.  
2n. Descripció del projecte segons la documentació aportada  
El projecte consisteix en l'ampliació d'una explotació ramadera existent dedicada a l'engreix de pollastres, que està inscrita en el REGA amb el número ES120700000020.  
L'activitat s'exerceix actualment en la parcel·la 591 del polígon 7 de la Jana, a la partida coneguda com a Basa de Llorenç, en una nau amb capacitat per a 13.000 pollastres. Es pretén ampliar l'explotació i edificar a la parcel·la 111 una nova nau d'engreix amb capacitat per a 12.000 pollastres més, amb una capacitat total per a l'explotació resultant de 25.000 pollastres d'engreix.  
Les dues parcel·les que conformen l'explotació actual i l'ampliació estan situades enfrontades, una a cada costat de la via secundària. Tenen la qualificació de sòl no urbanitzable agrícola i ocupen una superfície total de 10.039 m².  
Quant a la superfície construïda:  
- Nau d'ampliació: 1.301,76 m².  
- Nau existent: 1.134,00 m².  
- Total de les naus construïdes: 2.435,76 m².  
La nau a edificar és de característiques semblants a l'existent. Es tracta d'una nau a dues aigües, de 90,4 m de longitud per 14,4 m d'amplària. L'estructura és metàl·lica a base de pòrtics de perfils normalitzats amb trams de 5 m. Els tancaments seran d'obra de fàbrica de bloc de formigó amb acabat interior i exterior a base d'arrebossat amb morter de ciment. La coberta es realitzarà a base de xapa galvanitzada minionda. El paviment consistirà en una capa de 10 cm de formigó en massa sobre capa de saorres piconada de 15 cm de grossària.  
Tant la nau existent com la projectada disposen de portes d'accés per a la recepció i expedició d'aus, la retirada de gallinassa, el buit sanitari i altres operacions.  
A) Instal·lacions  
Tancament: l'explotació està tancada perimetralment amb malla metàl·lica de simple torsió de 2 m d'alçària. L'ampliació es delimitarà pel mateix sistema.  
Gual sanitari i sistemes per a evitar la transmissió de vectors: es disposa d'un sistema de desinfecció de vehicles per mitjà de motxilla polvoritzadora. Així mateix, en les portes d'accés a cada nau s'executaran pediluvis per al calçat del personal.  
Tant la nau existent com la projectada disposaran de teles mosquiteres en totes les finestres per a evitar l'entrada de possibles vectors de malalties.  
Subministrament d'aigua  
L'aigua per a consum dels animals i el maneig en l'explotació prové de la connexió a la xarxa municipal d'aigua potable. L'explotació disposa d'un depòsit regulador, des del qual es distribueix l'aigua als depòsits de les naus per a la cloració i distribució.  
Electricitat i combustibles  
La granja disposa d'instal·lació elèctrica de baixa tensió per a atendre les diferents necessitats de l'explotació: fonamentalment il·luminació, distribució del pinso i ventilació.  
A més, en l'explotació s'utilitza, com a combustible per a la calefacció, molinada d'almàssera o corfa d'ametla per a les estufes de biomassa i gas propà per a les pantalles calefactores.  
La biomassa s'adquireix directament a proveïdors de la zona i s'emmagatzema en dos coberts habilitats en la parcel·la 591.  
El propà el subministra una empresa autoritzada (Repsol). Es disposa d'un depòsit de GLP degudament autoritzat.  
B) Procés productiu  
L'activitat s'exerceix en règim d'integració. El sistema de producció és el conegut com «tot dins-tot fora».  
L'empresa subministradora facilita els pollets de pocs dies d'edat, els quals romanen en la nau per a l'engreix de 45 a 50 dies, al cap dels quals la integradora els retira amb una mitjana de 2,3-2,4 kg de pes.  
  
Els pollastres es crien sobre jaç i l'activitat és atesa pel titular, que s'encarrega del control del sistema d'alimentació i de les condicions ambientals en la nau.  
Una vegada completat el cicle d'engreix, després de l'expedició dels animals, es retira la gallinassa i es neteja i es desinfecta la nau i les instal·lacions, que romanen en buit sanitari.  
C) Gestió de la gallinassa  
La documentació indica que el promotor utilitzarà la gallinassa com a fertilitzant en terrenys de cultiu. El titular adjunta contractes amb agricultors i indica les parcel·les cadastrals a què es refereixen els contractes, i especifica tant la superfície de la parcel·la, com el cultiu que hi ha en aquesta.  
La superfície total disponible acreditada correspon a terres d'oliverar, fruiters, fruiters de secà i terres llaurables.  
La documentació proposa adaptar una plataforma de formigó existent en la parcel·la 591 per a utilitzar-la com a femer, per mitjà de la construcció d'un muret d'1 m d'alçària de bloc de formigó, i una cubeta d'arreplega de lixiviats.  
D) Gestió d'altres residus  
L'explotació gestiona els cadàvers per mitjà del depòsit en un contenidor estanc per al seu trasllat a caseta de recollida comunitària i retirada d'animals morts.  
Per a la gestió de residus procedents de tractaments veterinaris es disposarà de contenidors homologats que es retiraran i substituiran periòdicament per empresa gestora.  
  
Tramitació administrativa  
L'expedient té com a antecedent un procediment de consulta (202/12-CON), iniciat el 4 d'octubre de 2012 amb la remissió, per l'Ajuntament de la Jana, de l'estudi d'impacte ambiental relatiu a l'ampliació d'una granja avícola d'engreix el promotor de la qual és Juan José Nicolau Gauxax.  
El 19 de novembre de 2012 es requereix ampliació de documentació de l'Ajuntament de la Jana.  
Amb data 14 de març de 2013, José Fernando Campillo, tècnic redactor del projecte, remet documentació complementària en representació del titular.  
El 5 d'abril de 2013, José Fernando Campillo remet una còpia d'autorització de prospecció de patrimoni cultural relativa a l'expedient.  
Amb data 10 d'abril de 2013, novament José Fernando Campillo remet documentació complementària.  
El 30 d'abril de 2013, es comunica a l'Ajuntament de la Jana la documentació remesa i es requereix la remissió de documentació addicional per a completar l'expedient.  
Amb data 27 de maig de 2013, l'Ajuntament de la Jana comunica la recepció del requeriment per part del promotor.  
El 29 d'agost de 2013, José Fernando Campillo remet un informe patrimonial de la Direcció General de Cultura relatiu a l'activitat.  
El 5 de setembre de 2014, davant de la falta de remissió de documentació requerida, es remet a l'Ajuntament de la Jana una advertència de caducitat.  
El 17 d'abril de 2015, es reitera el requeriment de certificat d'informació pública a l'Ajuntament de la Jana.  
L'11 de maig de 2015, l'Ajuntament de la Jana remet el certificat d'informació pública.  
El 26 de maig de 2015, es requereix esmena del tràmit d'informació pública i aclariments tècnics.  
El 31 d'agost de 2015, l'Ajuntament de la Jana remet informació aportada pel promotor i documentació relativa al tràmit d'informació pública.  
Amb data 21 de febrer de 2017, es remet requeriment de nova aportació de documentació a l'Ajuntament de la Jana i es reitera advertència de caducitat. Així mateix, es trasllada el requeriment al promotor perquè en prenga coneixement.  
Amb data 7 de març de 2017, l'Ajuntament de la Jana remet una comunicació on indica que adjunta documentació aportada pel promotor. No obstant això, l'esmentada documentació no s'inclou.  
El 9 de maig de 2017, es rep comunicació de l'Ajuntament de la Jana on adjunta documentació. Entre la documentació remesa s'inclou la Resolució de l'Alcaldia de 21 de febrer de 2017, de canvi de titularitat de l'activitat a favor de Joel Nicolau Beltrán.  
El 24 de novembre de 2017, es requereix l'Ajuntament de la Jana perquè remeta l'informe en matèria de ramaderia.  
Finalment, l'11 de gener de 2018, es rep còpia de l'informe sol·licitat.  
  
Tràmit d'informació pública  
El tràmit d'informació pública del projecte es va dur a terme per mitjà de la inserció de l'anunci de l'edicte de l'Ajuntament de la Jana en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló núm. 88, de data 18 de juliol de 2015.  
El certificat d'informació pública, de 21 d'agost de 2015 i firmat pel secretari de l'Ajuntament amb el vistiplau de l'alcalde, indica que ha transcorregut el termini d'informació pública i no s'han produït al·legacions.  
  
Informes considerats  
En l'avaluació ambiental de l'activitat de referència s'han considerat els informes dels organismes competents següents:  
- Informe de la Secció Forestal del Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló, emés el 15 de febrer de 2013.  
- Informe de la Direcció General de Cultura, d'11 de juliol de 2013.  
- Informe de la Direcció Territorial de Castelló, de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, emés el 19 de desembre de 2017.  
\* Informe de la Secció Forestal del Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló, emés el 15 de febrer de 2013.  
La Secció forestal indica que la parcel·la sobre la qual es pretén desenvolupar l'ampliació té la classificació de sòl no forestal en l'inventari forestal de la Comunitat Valenciana.  
L'informe indica que la parcel·la 111 limita per la part est, al llarg de 67 m lineals, amb el camí ramader assagador de les Carrasques, amb una amplària legal i necessària de 8 metres.  
En conseqüència, haurà de respectar-se l'amplària legal del camí ramader al seu pas per la parcel·la, entenent que l'amplària legal i necessària de 8 metres s'estima prenent com a referència l'eix del camí existent (4 metres a cada costat d'aquest eix). En el cas que es realitze algun tipus de tancament perimetral de la parcel·la, haurà de recular-se una distància major de la mencionada.  
\* Informe de la Direcció General de Cultura, d'11 de juliol de 2013.  
La Direcció General de Cultura, a l'efecte de l'emissió de l'informe patrimonial previst en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, emet informe favorable al projecte ja que aquest no comporta afecció al patrimoni cultural en cap de les seues manifestacions.  
\* Informe de la Direcció Territorial de Castelló de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, de 19 de desembre de 2017.  
La direcció territorial indica que el titular de l'explotació, Joel Nicolau Beltrán, està inscrit en el Registre d'Explotacions Ramaderes de la Comunitat Valenciana amb el núm. 120700000020.  
La distància respecte a altres explotacions de la mateixa espècie és superior a 500 m, la qual cosa és concorde amb les distàncies establides en la normativa sobre ordenació d'explotacions avícoles i en la Llei de ramaderia de la Comunitat Valenciana.  
Es recorden les condicions sanitàries mínimes que ha de complir l'explotació.  
S'indica, així mateix, que els usos, activitats i aprofitaments són adequats i necessaris per a l'activitat, i segons informa l'Ajuntament, s'ubiquen sobre sòl no urbanitzable.  
En conclusió, s'emet informe favorable a l'ampliació sol·licitada pel titular de l'explotació sempre que complisca les condicions sanitàries indicades en l'informe.  
  
Consideracions ambientals  
1r. L'activitat s'exerceix en sòl no urbanitzable agrícola i, d'acord amb el certificat de compatibilitat urbanística, de 20 d'agost de 2012, firmat per l'arquitecte municipal de l'Ajuntament de la Jana, l'ampliació d'activitat proposada és compatible amb el planejament vigent.  
  
2n. Contrastada la ubicació del projecte amb la informació subministrada per la cartografia disponible en la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, s'observa que:  
- Entre les parcel·les 591 i 111 on s'ubiquen respectivament l'explotació existent i l'ampliació sol·licitada hi ha un camí ramader, l'assagador de les Carrasques, que coincideix amb l'accés a l'explotació.  
Així mateix, l'itinerari del camí coincideix amb la senda 5644 sobre la Via Augusta.  
- Les parcel·les en què s'ubica el projecte no estan sotmeses a cap tipus de risc, ni d'inundació, ni de lliscament o despreniment.  
  
- La ubicació de l'actuació no està en l'àmbit de cap figura de protecció arreplegada en la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
  
- Tampoc s'ha localitzat, d'acord amb el banc dades de la biodiversitat, cap espècie de flora o fauna protegides als voltants de la ubicació de l'activitat.  
- L'emplaçament del projecte no afecta terreny forestal d'acord amb el Pla d'Acció Territorial Forestal de la Comunitat Valenciana (PATFOR).  
- Finalment, la localitat de la Jana no està inclosa entre els municipis actualment designats com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.  
L'explotació s'ubica a una distància aproximada de 1.700 m del nucli urbà de la Jana, la població de la qual no arriba als 2.000 habitants. Així, d'acord amb el criteri d'emplaçament establit en l'article 53 de la Llei 6/2003, de ramaderia de la Comunitat Valenciana, la distància a la població és suficient. Cal indicar que l'esmentat article està derogat per la Llei 10/2012, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera i d'organització de la Generalitat. No obstant això, i en absència d'una altra referència legal en aquest sentit en matèria ramadera, a l'efecte d'avaluació ambiental de projectes, es consideren vàlids aquests criteris a falta d'un estudi específic de molèsties i olors.  
  
4t. Els principals aspectes mediambientals del projecte són:  
A) Gestió de gallinassa. Afecció a aqüífers per infiltració o a aigües superficials i sòl per escolament.  
La gallinassa, aplicada al sòl de forma racional, és una important esmena orgànica, que augmenta la fertilitat dels sòls. Al contrari, si la dosi utilitzada és excessiva, pot ser una important font de contaminació dels sòls.  
La quantitat de gallinassa generada en l'explotació s'estima en 10 kg/plaça i any, la qual cosa comporta una producció total de 250 t/any una vegada que estiga en funcionament l'ampliació proposada. Quant al nitrogen contingut en el fem, resulta una quantitat total anual de 5.500 kgN.  
S'indica que es realitzaran 4 cicles d'engreix a l'any, que es concretaran en quatre extraccions de gallinassa, que coincideix habitualment amb els mesos de febrer, maig, agost i novembre. L'extracció serà simultàniament en les dues naus de l'explotació.  
La documentació indica que el promotor utilitzarà la gallinassa com a fertilitzant en terrenys de cultiu. El titular adjunta contractes amb agricultors on indica les parcel·les cadastrals a què es refereixen els contractes, i especifica les superfícies i els cultius de cada parcel·la.  
A requeriment del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, s'incrementa la superfície agrícola i s'aporta un pla d'adobament on s'acredita suficient superfície agrícola.  
La superfície total disponible acreditada correspon a terres d'oliverar, fruiters, fruiters de secà i terres llaurables, en les quantitats següents:  
- Oliverar: 53,81 ha.  
- Fruiters i fruiters de secà: 4,57 ha.  
- Terres llaurables: 2,52 ha.  
- Total terres disponibles: 60,90 ha.  
Amb aquestes superfícies i cultius disponibles es garanteix l'adequada gestió de la gallinassa. Així mateix, el pla d'adobament es considera adequat.  
Femer:  
Atés que la gallinassa no s'aplicarà en camp des dels mesos de novembre a febrer, en els quals es produiran 125 t de gallinassa corresponents a dos cicles d'engreix, es requereix habilitar un femer per a acollir temporalment aquesta producció, i s'estableix una necessitat d'emmagatzematge de 168,51 m³.  
La documentació proposa adaptar una plataforma, de 12 x 18 m, que hi ha a la parcel·la 591 per a utilitzar-la de femer. La plataforma està realitzada a base de formigó de 15 cm de grossària sobre capa de saorra de 15 cm, amb mallat electrosoldat. Per a la seua adaptació, es construirà un muret d'1 m d'alçària a base de bloc de formigó, i per a arreplegar els lixiviats que drenen per la plataforma es construirà una cubeta d'arreplega, d'1 x 1 x 1 m.  
Es considera adequada la proposta del titular, i es puntualitza que el muret haurà de comprendre tres laterals del femer, i que ha de tindre la solera en pendent cap a la zona tancada amb muret, on s'ubicarà la cubeta de lixiviats, que haurà de ser estanca.  
En cap cas s'admetrà la permanència de la gallinassa fora del femer.  
  
B) Cadàvers, residus de tractaments veterinaris i de buit sanitari i altres residus:  
- Cadàvers:  
L'explotació gestiona els seus cadàvers per mitjà del depòsit en contenidor estanc per al seu trasllat a la caseta de recollida comunitària i retirada d'animals morts amb l'Associació d'Usuaris de Casetes de Recollida de Cadàvers de la Província de Castelló.  
A requeriment d'acreditació d'aquest tipus de gestió, el promotor aporta certificat de l'entitat del contracte actual i compromís d'adaptació de la seua inscripció en l'esmentada associació, per a donar cobertura a l'ampliació prevista.  
- Residus de tractaments: per a la gestió de residus procedents de tractaments veterinaris es disposarà de contenidors homologats que es retiraran i se substituiran periòdicament pel gestor Plataforma Kompass, SL. S'aporta el contracte que n'acredita l'arreplega pel gestor.  
Es contrasta que el gestor està autoritzat per a aquesta activitat per l'òrgan competent del govern d'Aragó.  
C) Emissions a l'atmosfera:  
- Gasos. La documentació fa una estimació de les emissions a l'atmosfera generades per l'activitat, basada en la guia de millors tècniques disponibles del sector de l'avicultura de carn, editada pel Ministeri de Medi Ambient i Medi Rural i Marí en 2010, i resulta per a la capacitat, després de l'execució de l'ampliació:  
- Amoníac: 8.665 kg/any.  
- Òxids nitrosos: 119,25 Kg/any.  
- Partícules en suspensió. En les explotacions avícoles intensives es generen partícules en suspensió, procedents principalment del llit dels animals, del pinso i dels animals.  
Tant les sitges d'emmagatzematge com el sistema de distribució són tancats, per la qual cosa les pèrdues en el procés de distribució no es consideren significatives. La major font de dispersió de partícules és el transport de material per a la realització del llit dels animals i per a la retirada de la gallinassa. En conseqüència, els vehicles que realitzen aquests transports han de portar la seua càrrega coberta, a fi de minimitzar la dispersió de partícules.  
- Olors: l'olor és l'impacte més directament perceptible de tots els que es produeixen en l'explotació avícola i, per tant, és la principal font de molèsties a les poblacions pròximes. En aquest cas, la grandària de l'explotació i la seua distància als nuclis urbans més pròxims garanteixen l'absència de molèsties per olors a la població.  
D) Soroll. Les consideracions en matèria acústica realitzades en la documentació aportada es consideren suficients per a garantir que no se superen els nivells d'emissió sonors establits per la llei.  
D'altra banda, entre les mesures correctores previstes s'inclou l'adequat manteniment de la maquinària per a optimitzar el seu funcionament i evitar nivells sonors excessius.  
E) Consums de recursos naturals:  
- Aigua: l'increment més significatiu de consum de recursos naturals derivat de l'ampliació proposada és en l'aigua.  
L'aigua per a consum dels animals i el maneig en l'explotació prové de la connexió a la xarxa municipal d'aigua potable administrada per la concessionària Facsa.  
Les necessitats hídriques es determinen a partir de la guia de millors tècniques disponibles del sector de l'avicultura de carn del MARM, i resulta un consum:  
- per a beguda dels animals 1.725 m³/any.  
- per a neteja de les instal·lacions: 120 m³/any.  
No obstant això, el promotor assenyala que en la pràctica, el consum serà inferior, ja que utilitza abeuradors amb reduïdes pèrdues d'aigua i equips de neteja a pressió.  
S'aporta l'autorització de l'Ajuntament de la Jana per a la connexió a la xarxa municipal de subministrament d'aigua a les granges, corresponent a l'ampliació proposada a la parcel·la 111 del polígon 7, el qual indica que es disposa de la quantitat necessària per al desenvolupament d'aquesta activitat ramadera. En conseqüència, es considera acreditada la disponibilitat d'aigua per a l'exercici de l'activitat emparada en un dret legal, assumint la concessió de l'Ajuntament de l'organisme de conca.  
- Combustibles:  
En relació amb l'ús de molinada d'almàssera com a combustible, ha d'indicar-se que, atés l'alt potencial contaminant de sòls d'aquest producte, haurà d'evitar-se en tot cas el seu emmagatzematge a la intempèrie. Així mateix, la solera del cobert en què s'emmagatzema haurà d'estar adequadament impermeabilitzada i establir un protocol d'arreplega davant d'eventuals vessaments.  
F) Moviments de terra  
La construcció de la nau a la parcel·la 111 suposa un moviment de terres per a la neteja i realització de fonamentacions d'uns 500 m³. Aquest excedent no ha d'abandonar-se, sinó que ha de gestionar-se adequadament.  
Si el material extret consisteix en terra i pedres sense substàncies perilloses, és convenient la seua valorització d'acord amb l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a la seua utilització en operacions de rebliment i obres diferents d'aquelles en què es van generar.  
En cas contrari, li és d'aplicació el Reial decret 105/2008, d'1 de febrer, pel qual es regula la producció i gestió dels residus de construcció i demolició.  
5é. L'estudi d'impacte ambiental del projecte no inclou programa de vigilància ambiental, sinó que al·ludeix a les distintes autoritats competents en les diferents activitats d'inspecció.  
Es requereix l'elaboració d'un programa de vigilància ambiental que incloga determinades operacions periòdiques per a garantir el compliment de les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental i, si escau, detectar impactes no previstos. En concret, es considera que forma part del programa de vigilància ambiental:  
- Controlar l'estat del femer.  
- Comprovar l'estat del contenidor d'emmagatzematge de cadàvers.  
  
- Revisar l'estat del cobert d'emmagatzematge de molinada.  
- Comprovar l'estat de menjadors i abeuradors per a evitar pèrdues.  
  
- Vigilar la situació sanitària de les aus.  
- Revisar l'estat del tancament perimetral i de les teles mosquiteres de les finestres.  
- Controlar que el transport del material per al jaç, i la retirada de la gallinassa, es realitzen coberts.  
- Controlar l'accés de personal alié a l'explotació.  
Alguns d'aquests aspectes es preveuen, quant a la seua implantació, en l'apartat de mesures correctores de l'estudi d'impacte ambiental, i s'indica, a més, que ja estan implantades en l'actualitat. Però l'objecte del programa de vigilància és el seguiment per a detectar el grau d'eficàcia d'aquestes mesures per a introduir, si escau, modificacions o mesures correctores.  
D'altra banda, sense perjudici de les competències dels diferents òrgans de les distintes administracions, la finalitat d'establir un programa de vigilància ambiental, reflectit per escrit i desenvolupat pel personal de l'explotació, és mantindre un compromís intern de l'activitat amb el medi.  
Així mateix, s'ha de crear un arxiu per a la documentació relacionada amb el programa de vigilància ambiental, a fi de comprovar el grau d'eficàcia de les mesures correctores i obtindre conclusions i, si escau, detectar la necessitat d'implantar noves mesures correctores o de modificar les mesures existents.  
6é. Manteniment  
La documentació incorpora, entre les mesures correctores previstes, l'adequat manteniment de la maquinària i les instal·lacions de l'explotació a fi d'optimitzar el seu rendiment, en particular pel que fa a les emissions de sorolls. En tot cas, la maquinària i les instal·lacions hauran de superar les inspeccions tècniques preceptives d'acord amb la legislació sectorial corresponent.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'apartat 1.h, annex I, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, un dels casos fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, abans de la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental i en les altres disposicions que se li apliquen.  
L'article 5 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, atribueix a l'òrgan ambiental la competència en l'anàlisi tècnica dels expedients d'avaluació ambiental i en la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a aquesta.  
  
L'article 13 del Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural (modificat pel Decret 80/2016 i el Decret 73/2017, ambdós del Consell), atribueix a la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental la competència en matèria d'avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental  
  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte d'ampliació d'explotació avícola d'engreix, promogut per Joel Nicolau Beltrán, per transmissió de la sol·licitud d'ampliació iniciada per Juan José Nicolau Gauxax, que s'ubicarà a les parcel·les 111 i 591 del polígon 7, al terme municipal de la Jana (Castelló), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i la resta de documentació aportada, i també els condicionants del punt segon d'aquesta resolució.  
  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte esmentat al compliment dels condicionants següents:  
1. El tancament perimetral de l'ampliació s'ha de recular a una distància com a mínim de 4 m respecte de l'eix del camí, a fi de respectar l'amplària legal i necessària del camí ramader assagador de les Carrasques.  
2. En l'adaptació de la plataforma existent en la parcel·la 591 per a la seua habilitació com a femer:  
- El muret d'1 m d'alçària ha de comprendre tres laterals del femer.  
- S'ha de dotar a la solera d'un pendent cap a la cubeta de lixiviats, que serà estanca.  
No s'admetrà en cap cas la permanència de la gallinassa fora del femer.  
3. La terra procedent del moviment de terres per a la construcció de la nova nau s'ha de gestionar adequadament. En concret:  
- Si el material extret consisteix exclusivament en terra i pedres sense substàncies perilloses (codi LER 17 05 04), s'ha de valoritzar d'acord amb l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a la seua utilització en operacions de rebliment i obres diferents d'aquelles en què es van generar, i  
- En cas contrari, el material extret s'ha de gestionar d'acord amb Reial decret 105/2008, d'1 de febrer, pel qual es regula la producció i gestió dels residus de construcció i demolició.  
4. La solera del cobert en què s'emmagatzema la molinada ha d'estar impermeabilitzada. S'ha d'establir un protocol d'arreplega davant d'eventuals vessaments.  
En cap cas s'admetrà l'emmagatzematge de molinada d'almàssera a la intempèrie.  
5. S'ha de redactar i dur a terme un programa de vigilància ambiental que ha d'incloure les operacions següents amb indicació de la seua periodicitat:  
1. Control de l'estat de la solera del femer.  
2. Comprovació de l'estat del contenidor d'emmagatzematge de cadàvers.  
3. Revisió del cobert d'emmagatzematge de molinada.  
4. Comprovació de l'estat de menjadors i abeuradors.  
5. Vigilància de la situació sanitària de les aus.  
6. Revisió de l'estat del tancament perimetral i de les teles mosquiteres de les finestres.  
7. Control del transport del material per al jaç, i de la retirada de gallinassa, i vigilar que es realitzen coberts.  
8. Control de l'accés del personal alié a l'explotació per mitjà d'un llibre de visites.  
6. Cal portar un registre documentat del programa de vigilància ambiental a l'efecte d'acreditar l'execució i adopció de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia. Aquest registre ha d'incloure, a més, el resultat dels controls i autocontrols periòdics legalment exigibles i tota la documentació relativa a accidents. La documentació del programa de vigilància ambiental ha d'estar a disposició de les autoritats competents.  
7. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, i també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de comunicar-se a l'òrgan ambiental competent, que establirà, si cal, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
La regulació de la vigència d'aquesta declaració d'impacte ambiental serà l'establida en l'article 43 de l'esmentada Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
València, 20 de febrer de 2018.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 2 de març de 2018.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8271, del 11-04-2018 (2018/2637)

RESOLUCIÓN de 2 de marzo de 2018, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 13/17-AIA La Jana.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8271

Fecha DOGV
:   11-04-2018

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2018/2637

CVE


Fecha del documento
:   02-03-2018

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [Jana, la](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 2 de marzo de 2018, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 13/17-AIA La Jana. [2018/2637]  
De conformidad con el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 13/17-AIA La Jana.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 13/17-AIA.  
Título: Ampliación de explotación avícola de cebo.  
Promotor: Joel Nicolau Beltrán (por transmisión de la titularidad de Juan José Nicolau Gauxax).  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de La Jana.  
Ref. órgano sustantivo: 1/12 Licencia Ambiental.  
Localización: parcelas 111 y 591 del polígono 7 (partida Bassa Llaurens). Término municipal de La Jana (Castellón).  
  
Descripción del proyecto  
1.º Objeto del proyecto:  
El objeto del proyecto es la solicitud de licencia ambiental, de acuerdo con la Ley 6/2014, de prevención, calidad y control ambiental de actividades en la Comunitat Valenciana, para una ampliación de una explotación avícola de engorde de pollos ubicada en la localidad de La Jana.  
2.º Descripción del proyecto según la documentación aportada:  
El proyecto consiste en la ampliación de una explotación ganadera existente dedicada al engorde de broilers, que se encuentra inscrita en el REGA con el número ES120700000020.  
La actividad se desarrolla actualmente en la parcela 591 del polígono 7 de La Jana, en la partida conocida como Basa Llaurens, en una nave con capacidad para 13.000 pollos. Se pretende ampliar la explotación edificando en la parcela 111 una nueva nave de cebo con capacidad para 12.000 pollos más, con una capacidad total para la explotación resultante de 25.000 broilers.  
Las dos parcelas que conforman la explotación actual y la ampliación están situadas enfrentadas, una a cada lado de la vía secundaria. Tienen la calificación de suelo no urbanizable agrícola y ocupan una superficie total de 10.039 m².  
En cuanto a la superficie construida:  
- Nave ampliación: 1.301,76 m².  
- Nave existente: 1.134,00 m².  
- Total naves construidas: 2.435,76 m².  
La nave a edificar es de características similares a la existente. Se trata de una nave a dos aguas, de 904 m de longitud por 144 m de anchura. La estructura es metálica a base de pórticos de perfiles normalizados con vanos de 5 m. Los cerramientos serán de obra de fábrica de bloque de hormigón con acabado interior y exterior a base de enfoscado con mortero de cemento. La cubierta se realizará a base de chapa galvanizada mini-onda. El pavimento consistirá en una capa de 10 cm de hormigón en masa sobre capa de zahorras apisonada de 15 cm de espesor.  
Tanto la nave existente como la proyectada disponen de puertas de acceso para la recepción y expedición de aves, la retirada de gallinaza, el vacío sanitario y otras operaciones.  
A) Instalaciones:  
Vallado: la explotación se encuentra vallada perimetralmente con malla metálica de simple torsión de 2 m de altura. La ampliación se delimitará por el mismo sistema.  
Vado sanitario y sistemas para evitar la transmisión de vectores: Se dispone de un sistema de desinfección de vehículos mediante mochila pulverizadora. Asimismo, en las puertas de acceso a cada nave se ejecutarán pediluvios para el calzado del personal.  
Tanto la nave existente como la proyectada dispondrán de telas mosquiteras en todas las ventanas para evitar la entrada de posibles vectores de enfermedades.  
Suministro de agua:  
El agua para consumo de los animales y el manejo en la explotación proviene de la conexión a la red municipal de agua potable. La explotación dispone de un depósito regulador, desde el cual se distribuye el agua a los depósitos de las naves para su cloración y distribución.  
Electricidad y combustibles:  
La granja dispone de instalación eléctrica de baja tensión para atender las diferentes necesidades de la explotación: fundamentalmente iluminación, distribución del pienso y ventilación.  
Además, en la explotación se utiliza como combustible para la calefacción, orujo de almazara o cáscara de almendra para las estufas de biomasa y gas propano para las pantallas calefactoras.  
La biomasa se adquiere directamente a proveedores de la zona y se almacena en dos cobertizos habilitados en la parcela 591.  
El propano se suministra por empresa autorizada (Repsol). Se dispone de un depósito de GLP debidamente autorizado.  
B) Proceso productivo:  
La actividad se desarrolla en régimen de integración. El sistema de producción es el conocido como «todo dentro-todo fuera».  
Se facilitan los pollitos de pocos días de edad por la empresa suministradora, permaneciendo en la nave para el engorde de 45 a 50 días, al cabo de los cuales se retiran por la integradora con un promedio de 23-24 kg de peso.  
Los pollos se crían sobre yacija y la actividad es atendida por el titular, que se encarga del control del sistema de alimentación y de las condiciones ambientales en la nave.  
Una vez completado el ciclo de cebo, tras la expedición de los animales, se procede a retirar la gallinaza y a la limpieza y desinfección de la nave e instalaciones, permaneciendo en vacío sanitario.  
C) Gestión de la gallinaza.  
La documentación indica que el promotor utilizará la gallinaza como fertilizante en terrenos de cultivo. El titular adjunta contratos con agricultores indicando las parcelas catastrales a las que se refieren los contratos, especificando tanto la superficie de la parcela, como el cultivo que hay en la misma.  
La superficie total disponible acreditada corresponde a tierras de olivar, frutales, frutos secos y tierras arables.  
La documentación propone adaptar una plataforma de hormigón existente en la parcela 591 para su uso como estercolero mediante la construcción de un murete de 1 m de altura a base de bloque de hormigón, y una poceta de recogida de lixiviados.  
D) Gestión de otros residuos.  
La explotación gestiona sus cadáveres mediante su depósito en contenedor estanco para su traslado a caseta de recogida comunitaria y seguro de retirada de animales muertos.  
Para la gestión de residuos procedentes de tratamientos veterinarios se dispondrá de contenedores homologados que se retirarán y sustituirán periódicamente por empresa gestora.  
  
Tramitación administrativa.  
El expediente tiene como antecedente un procedimiento de consulta (202/12-CON), iniciado el 4 de octubre de 2012 con la remisión, por el Ayuntamiento de La Jana del estudio de impacto ambiental relativo a la ampliación de una granja avícola de cebo cuyo promotor es Juan José Nicolau Gauxax.  
El 19 de noviembre de 2012 se requiere ampliación de documentación del Ayuntamiento de La Jana.  
Con fecha 14 de marzo de 2013, José Fernando Campillo, técnico redactor del proyecto, remite documentación complementaria en representación del titular.  
El 5 de abril de 2013, José Fernando Campillo remite copia de autorización de prospección de patrimonio cultural relativa al expediente.  
Con fecha 10 de abril de 2013, nuevamente José Fernando Campillo remite documentación complementaria.  
El 30 de abril de 2013 se comunica al Ayuntamiento de La Jana la documentación remitida y se requiere la remisión de documentación adicional para completar el expediente.  
Con fecha 27 de mayo de 2013, el Ayuntamiento de La Jana comunica la recepción del requerimiento por parte del promotor.  
El 29 de agosto de 2013, José Fernando Campillo remite informe patrimonial de la Dirección General de Cultura relativo a la actividad.  
El 5 de septiembre de 2014, ante la falta de remisión de documentación requerida, se remite al Ayuntamiento de La Jana advertencia de caducidad.  
El 17 de abril de 2015, se reitera el requerimiento de certificado de información pública al Ayuntamiento de La Jana.  
El 11 de mayo de 2015, el Ayuntamiento de La Jana remite certificado de información pública.  
El 26 de mayo de 2015 se requiere subsanación del trámite de información pública y aclaraciones técnicas.  
El 31 de agosto de 2015 el Ayuntamiento de La Jana remite información aportada por el promotor y documentación relativa al trámite de información pública.  
Con fecha 21 de febrero de 2017 se remite requerimiento de nuevo aporte de documentación al Ayuntamiento de La Jana y se reitera advertencia de caducidad. Asimismo, se traslada el requerimiento al promotor para su conocimiento.  
Con fecha 7 de marzo de 2017, el Ayuntamiento de La Jana remite comunicación indicando que adjunta documentación aportada por el promotor. No obstante, dicha documentación no se incluye.  
El 9 de mayo de 2017 se recibe comunicación del Ayuntamiento de La Jana adjuntando documentación. Entre la documentación remitida se incluye resolución de la alcaldía, de 21 de febrero de 2017, de cambio de titularidad de la actividad a favor de Joel Nicolau Beltrán.  
El 24 de noviembre de 2017 se requiere del Ayuntamiento de la Jana remisión de informe en materia de ganadería.  
Finalmente, el 11 de enero de 2018, se recibe copia del informe solicitado.  
  
Trámite de información pública.  
El trámite de información pública del proyecto se llevó a cabo mediante la inserción del anuncio del edicto del Ayuntamiento de La Jana en el Boletín Oficial de la Provincia de Castellón núm. 88, de fecha 18 de julio de 2015.  
El certificado de información pública, de 21 de agosto de 2015 y firmado por el Secretario del Ayuntamiento con el visto bueno del alcalde, indica que transcurrido el plazo de información pública no se han producido alegaciones.  
  
Informes considerados.  
En la evaluación ambiental de la actividad de referencia, se han considerado los informes de los siguientes organismos competentes:  
- Informe de la Sección Forestal del Servicio Territorial de Medio Ambiente de Castellón, emitido el 15 de febrero de 2013.  
- Informe de la Dirección General de Cultura de 11 de julio de 2013.  
- Informe de la Dirección Territorial de Castellón de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, emitido el 19 de diciembre de 2017.  
\* Informe de la Sección Forestal del Servicio Territorial de Medio Ambiente de Castellón, emitido el 15 de febrero de 2013.  
La Sección forestal indica que la parcela sobre la que se pretende desarrollar la ampliación tiene la clasificación de suelo no forestal en el inventario forestal de la Comunitat Valenciana.  
El informe indica que la parcela 111 linda por su parte este, a lo largo de 67 m lineales, con la vía pecuaria «Colada de les Carrasques», con una anchura legal y necesaria de 8 metros.  
En consecuencia, deberá respetarse la anchura legal de la vía pecuaria a su paso por la parcela, entendiendo que la anchura legal y necesaria de 8 metros se estima tomando como referencia el eje del camino existente (4 metros a cada lado de dicho eje). En el caso de que se realice algún tipo de vallado perimetral de la parcela deberá retranquearse una distancia mayor de la mencionada.  
\* Informe de la Dirección General de Cultura de 11 de julio de 2013.  
La Dirección General de Cultura, a los efectos de la emisión del informe patrimonial contemplado en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, informa favorablemente el proyecto al no comportar el mismo afección al patrimonio cultural en ninguna de sus manifestaciones.  
\* Informe de la Dirección Territorial de Castellón de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, de 19 de diciembre de 2017.  
La dirección territorial indica que el titular de la explotación, Joel Nicolau Beltrán, está inscrito en el registro de explotaciones ganaderas de la Comunitat Valenciana con el núm. 120700000020.  
La distancia respecto a otras explotaciones de la misma especie es superior a 500 m, siendo acorde con las distancias establecidas en la normativa sobre ordenación de explotaciones avícolas y en la Ley de ganadería de la Comunitat Valenciana.  
Se recuerdan las condiciones sanitarias mínimas que debe cumplir la explotación.  
Se indica asimismo, que los usos, actividades y aprovechamientos son adecuados y precisos para la actividad, y según informa el ayuntamiento, se ubican sobre suelo no urbanizable.  
Se concluye informando favorablemente a la ampliación solicitada por el titular de la explotación siempre que cumpla las condiciones sanitarias señaladas en el informe.  
  
Consideraciones ambientales.  
1.º La actividad se desarrolla en suelo no urbanizable agrícola y, de acuerdo con el certificado de compatibilidad urbanística, de 20 de agosto de 2012, firmado por el arquitecto municipal del ayuntamiento de La Jana, la ampliación de actividad propuesta es compatible con el planeamiento vigente.  
2.º Contrastada la ubicación del proyecto con la información suministrada por la cartografía disponible en la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, se observa que:  
- Entre las parcelas 591 y 111 donde se ubican respectivamente la explotación existente y la ampliación solicitada existe una vía pecuaria, la Colada de Les Carrasques coincidente con el acceso a la explotación.  
Asimismo, el itinerario de la vía coincide con el sendero 5644 sobre la Vía Augusta.  
- Las parcelas en las que se ubica el proyecto no se encuentran sometidas a ningún tipo de riesgo, ni de inundación, ni de deslizamiento o desprendimiento.  
- La ubicación de la actuación no se encuentra en el ámbito de ninguna figura de protección recogida en la ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana.  
- Tampoco se ha localizado, de acuerdo con el banco datos de la biodiversidad, ninguna especie de flora o fauna protegidas en las inmediaciones de la ubicación de la actividad.  
- El emplazamiento del proyecto no afecta a terreno forestal de acuerdo con el plan de acción territorial forestal de la Comunitat Valenciana (PATFOR).  
- Por último, la localidad de La Jana no está incluida entre los municipios actualmente designados como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias.  
La explotación se ubica a una distancia aproximada de 1.700 m del casco urbano de La Jana, cuya población no alcanza los 2.000 habitantes. Así, de acuerdo con el criterio de emplazamiento establecido en el artículo 53 de la Ley 6/2003, de ganadería de la Comunidad Valenciana, la distancia a la población es suficiente. Debe señalarse que el citado artículo está derogado por la Ley 10/2012 de medidas fiscales, de gestión administrativa y financiera y de organización de la Generalitat. Sin embargo, y en ausencia de otra referencia legal en este sentido en materia ganadera, a efectos de evaluación ambiental de proyectos, se consideran válidos dichos criterios a falta de un estudio específico de molestias y olores.  
4.º Los principales aspectos medioambientales del proyecto son:  
A) Gestión de gallinaza. Afección a acuíferos por infiltración, o a aguas superficiales y suelo por escorrentía.  
La gallinaza, aplicada al suelo de forma racional, es una importante enmienda orgánica, que aumenta la fertilidad de los suelos. Por el contrario, si la dosis empleada es excesiva, puede suponer una importante fuente de contaminación de los suelos.  
La cantidad de gallinaza generada en la explotación se estima en 10 Kg/plaza y año, lo que supone una producción total de 250 tn/año una vez esté en funcionamiento la ampliación propuesta. En cuanto al nitrógeno contenido en el estiércol, resulta una cantidad total anual de 5.500 kgN.  
Se indica que se realizarán 4 ciclos de cebo al año, que se concretarán en 4 sacas de gallinaza coincidiendo habitualmente con los meses de febrero, mayo, agosto y noviembre. La saca será simultáneamente en las 2 naves de la explotación.  
La documentación indica que el promotor utilizará la gallinaza como fertilizante en terrenos de cultivo. El titular adjunta contratos con agricultores indicando las parcelas catastrales a las que se refieren los contratos, especificando las superficies y cultivos de cada parcela.  
A requerimiento del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, se incrementa la superficie agrícola y se aporta un plan de abonado acreditando la suficiente superficie agrícola.  
La superficie total disponible acreditada corresponde a tierras de olivar, frutales, frutos secos y tierras arables, en las siguientes cantidades:  
- Olivar: 5381 ha.  
- Frutal y frutos secos: 457 ha.  
- Tierras arables: 252 ha.  
- Total tierras disponibles: 6090 ha.  
Con estas superficies y cultivos disponibles, se garantiza la adecuada gestión de la gallinaza. Asimismo, el plan de abonado se considera adecuado.  
Estercolero:  
Dado que la gallinaza no se aplicará en campo desde los meses de noviembre a febrero, en los que se producirán 125 tn de gallinaza correspondientes a 2 ciclos de cebo, se requiere habilitar un estercolero para acoger temporalmente esta producción, estableciendo una necesidad de almacenaje de 16851 m³.  
La documentación propone adaptar una plataforma, de 12x18 m, existente en la parcela 591 para su uso como estercolero. La plataforma está realizada a base de hormigón de 15 cm de espesor sobre capa de zahorra de 15 cm, con mallazo electrosoldado. Para su adaptación, se construirá un murete de 1 m de altura a base de bloque de hormigón, y para recoger los lixiviados que drenen por la plataforma se construirá una poceta de recogida, de 1x1x1 m.  
Se considera adecuada la propuesta del titular, puntualizando que el murete deberá abarcar 3 laterales del estercolero, y que deberá dotarse a la solera de pendiente hacia la zona cerrada con murete, donde se ubicará la poceta de lixiviados, que deberá ser estanca.  
En ningún caso se admitirá la permanencia de la gallinaza fuera del estercolero.  
B) Cadáveres, residuos de tratamientos veterinarios y de vacío sanitario y otros residuos:  
- Cadáveres:  
La explotación gestiona sus cadáveres mediante su depósito en contenedor estanco para su traslado a caseta de recogida comunitaria y seguro de retirada de animales muertos con la Associació d'Usuaris de Casetes de Recollida de Cadàvers de la Província de Castelló.  
A requerimiento de acreditación de este tipo de gestión, el promotor aporta certificado de la entidad del contrato actual y compromiso de adaptación de su inscripción en la citada asociación, para dar cobertura a la ampliación prevista.  
- Residuos de tratamientos: para la gestión de residuos procedentes de tratamientos veterinarios se dispondrá de contenedores homologados que se retirarán y sustituirán periódicamente por el gestor Plataforma Kompass, SL. Se aporta contrato acreditando la recogida por el gestor.  
Se contrasta que el gestor se encuentra autorizado para esta actividad por el órgano competente del gobierno de Aragón.  
C) Emisiones a la atmósfera:  
- Gases. La documentación realiza una estimación de las emisiones a la atmósfera generadas por la actividad, basada en la guía de mejores técnicas disponibles del sector de la avicultura de carne, editada por el Ministerio de Medio Ambiente y Medio Rural y marino en 2010, resultando para la capacidad resultante, tras la ejecución de la ampliación:  
- Amoniaco: 8.665 Kg/año.  
- Óxidos nitrosos: 11925 Kg/año.  
- Partículas en suspensión. En las explotaciones avícolas intensivas se generan partículas en suspensión, procedentes principalmente de la cama de los animales, del pienso y de los propios animales.  
Tanto los silos de almacenamiento como el sistema de distribución son cerrados, por lo que las pérdidas en el proceso de distribución no se consideran significativas. La mayor fuente de dispersión de partículas es el transporte de material para la realización de la cama de los animales y para la retirada de la gallinaza. En consecuencia, los vehículos que realicen dichos transportes deben llevar su carga cubierta, con el fin de minimizar la dispersión de partículas.  
- Olores: El olor es el impacto más directamente perceptible de todos los que se producen en la explotación avícola y, por tanto, es la principal fuente de molestias a las poblaciones cercanas. En este caso, el tamaño de la explotación y su distancia a los núcleos urbanos más próximos garantizan la ausencia de molestias por olores a la población.  
D) Ruido. Las consideraciones en materia acústica realizadas en la documentación aportada se consideran suficientes para garantizar que no se superan los niveles de emisión sonoros establecidos por la ley.  
Por otra parte, entre las medidas correctoras contempladas se incluye el adecuado mantenimiento de la maquinaria para optimizar su funcionamiento y evitar niveles sonoros excesivos.  
E) Consumos de recursos naturales:  
- Agua: El incremento más significativo de consumo de recursos naturales derivado de la ampliación propuesta se da en el agua.  
El agua para consumo de los animales y el manejo en la explotación proviene de la conexión a la red municipal de agua potable administrada por la concesionaria Facsa.  
Las necesidades hídricas se determinan a partir de la guía de mejores técnicas disponibles del sector de la avicultura de carne del MARM, resultando un consumo:  
- para bebida de los animales 1.725 m³/año.  
- para limpieza de las instalaciones: 120 m³/año.  
No obstante, el promotor señala que en la práctica, el consumo será inferior, al utilizar bebederos con reducidas pérdidas de agua y equipos de limpieza a presión.  
Se aporta autorización del ayuntamiento de La Jana para la conexión a la red municipal de suministro de agua a las granjas, correspondiente a la ampliación propuesta en la parcela 111 del polígono 7, indicando que se dispone de la cantidad necesaria para el desarrollo de dicha actividad ganadera. En consecuencia, se considera acreditada la disponibilidad de agua para el desarrollo de la actividad amparada en un derecho legal, asumiendo la concesión del ayuntamiento del organismo de cuenca.  
- Combustibles:  
En relación al uso de orujo de almazara como combustible, debe indicarse que dado el alto potencial contaminante de suelos de este producto, deberá evitarse en todo caso su almacenamiento a la intemperie. Asimismo, la solera del cobertizo en el que se almacena deberá estar adecuadamente impermeabilizada y establecer un protocolo de recogida ante eventuales derrames.  
F) Movimientos de tierra.  
La construcción de la nave en la parcela 111 supone un movimiento de tierras para la limpieza y realización de cimentaciones de unos 500 m³. Este excedente no debe abandonarse, sino que debe gestionarse adecuadamente.  
Si el material extraído consiste en tierra y piedras sin sustancias peligrosas, es conveniente su valorización de acuerdo con la Orden APM/1007/2017, de 10 de octubre, sobre normas generales de valorización de materiales naturales excavados para su utilización en operaciones de relleno y obras distintas a aquellas en las que se generaron.  
En caso contrario, le resulta de aplicación el Real decreto 105/2008, de 1 de febrero, por el que se regula la producción y gestión de los residuos de construcción y demolición.  
5.º El estudio de impacto ambiental del proyecto no incluye programa de vigilancia ambiental, sino que alude a las distintas autoridades competentes en sus diferentes actividades de inspección.  
Se requiere la elaboración de un programa de vigilancia ambiental que incluya determinadas operaciones periódicas para garantizar el cumplimiento de las medidas correctoras propuestas en el estudio de impacto ambiental y, en su caso, detectar impactos no previstos. En concreto, se considera que forma parte del programa de vigilancia ambiental:  
- Controlar el estado del estercolero.  
- Comprobar el estado del contenedor de almacenamiento de cadáveres.  
- Revisar el estado del cobertizo de almacenamiento de orujo.  
- La comprobación del estado de comederos y bebederos para evitar pérdidas.  
- La vigilancia de la situación sanitaria de las aves.  
- Revisar el estado del vallado perimetral y de las telas mosquiteras de las ventanas.  
- El control de que el transporte del material para la yacija, y la retirada de la gallinaza, se realicen cubiertos.  
- El control del acceso de personal ajeno a la explotación.  
Algunos de estos aspectos se contemplan, en cuanto a su implantación, en el apartado de medidas correctoras del estudio de impacto ambiental, indicándose además que ya están implantadas en la actualidad. Pero el objeto del programa de vigilancia es el seguimiento para detectar el grado de eficacia de dichas medidas para introducir, en su caso, modificaciones o medidas correctoras.  
Por otra parte, sin perjuicio de las competencias de los diferentes órganos de las distintas administraciones, la finalidad de establecer un programa de vigilancia ambiental, reflejado por escrito y desarrollado por el personal de la explotación es mantener un compromiso interno de la actividad con el medio.  
Asimismo, se debe crear un archivo para la documentación relacionada con el programa de vigilancia ambiental, al objeto de comprobar el grado de eficacia de las medidas correctoras y obtener conclusiones y en su caso detectar la necesidad de implantar nuevas medidas correctoras o de modificar las medidas existentes.  
6.º Mantenimiento:  
La documentación incorpora, entre las medidas correctoras contempladas, el adecuado mantenimiento de la maquinaria e instalaciones de la explotación al objeto de optimizar su rendimiento, en particular en lo referente a las emisiones de ruidos. En todo caso, la maquinaria e instalaciones deberán superar las inspecciones técnicas preceptivas de acuerdo con la legislación sectorial correspondiente.  
  
Consideraciones Jurídicas.  
El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el apartado 1.h, anexo I, del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del artículo 5.º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su reglamento.  
El expediente ha observado los trámites previstos en la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 5 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental atribuye al órgano ambiental la competencia en el análisis técnico de los expedientes de evaluación ambiental y en la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos sometidos a la misma.  
El artículo 13 del Decreto 158/2015, de 18 de septiembre, del Consell, por el que se aprueba el reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural (modificado por el Decreto 80/2016 y el Decreto 73/2017, ambos del Consell), atribuye a la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental la competencia en materia de evaluación ambiental estratégica y de proyectos.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de «ampliación de explotación avícola de cebo», promovido por Joel Nicolau Beltrán, por transmisión de la solicitud de ampliación iniciada por Juan José Nicolau Gauxax, que se ubicará en las parcelas 111 y 591 del polígono 7, en el término municipal de La Jana (Castellón), siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en el estudio de impacto ambiental, el proyecto técnico y demás documentación aportada, así como los condicionantes del punto segundo de la presente resolución.  
  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. El vallado perimetral de la ampliación se retranqueará a una distancia como mínimo de 4 m respecto del eje del camino, con el fin de respetar la anchura legal y necesaria de la vía pecuaria colada de les Carrasques.  
2. En la adaptación de la plataforma existente en la parcela 591 para su habilitación como estercolero:  
- El murete de 1 m de altura abarcará 3 laterales del estercolero.  
- Se dotará a la solera de una pendiente hacia la poceta de lixiviados, que será estanca.  
En ningún caso se admitirá la permanencia de la gallinaza fuera del estercolero.  
3. La tierra procedente del movimiento de tierras para la construcción de la nueva nave se gestionará adecuadamente. En concreto:  
- Si el material extraído consiste exclusivamente en tierra y piedras sin sustancias peligrosas (código LER 17 05 04), se valorizará de acuerdo con la Orden APM/1007/2017, de 10 de octubre, sobre normas generales de valorización de materiales naturales excavados para su utilización en operaciones de relleno y obras distintas a aquellas en las que se generaron, y  
- En caso contrario, el material extraído se gestionará según el Real decreto 105/2008, de 1 de febrero, por el que se regula la producción y gestión de los residuos de construcción y demolición.  
4. La solera del cobertizo en el que se almacena el orujo deberá estar impermeabilizada. Se establecerá un protocolo de recogida ante eventuales derrames.  
En ningún caso se admitirá el almacenamiento de orujo de almazara a la intemperie.  
5. Se redactará y llevará a cabo un programa de vigilancia ambiental que incluirá las siguientes operaciones con indicación de su periodicidad:  
1. Control del estado de la solera del estercolero.  
2. Comprobación del estado del contenedor de almacenamiento de cadáveres.  
3. Revisión del cobertizo de almacenamiento de orujo.  
4. Comprobación del estado de comederos y bebederos.  
5. Vigilancia de la situación sanitaria de las aves.  
6. Revisión del estado del vallado perimetral y de las telas mosquiteras de las ventanas.  
7. Control del transporte del material para la yacija, y de la retirada de gallinaza, vigilando que se realicen cubiertos.  
8. Control del acceso del personal ajeno a la explotación mediante un libro de visitas.  
6. Se llevará un registro documentado del programa de vigilancia ambiental a efectos de acreditar la ejecución y adopción de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia. Este registro incluirá además el resultado de los controles y autocontroles periódicos legalmente exigibles y toda la documentación relativa a accidentes. La documentación del programa de vigilancia ambiental estará a disposición de las autoridades competentes.  
7. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberá comunicarse al órgano ambiental competente, que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite, no cabe interponer recurso alguno; sin perjuicio de que puedan utilizarse los medios que en defensa de sus derechos estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
La regulación de la vigencia de la presente declaración de impacto ambiental será la establecida en el artículo 43 de la citada Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
  
València, 20 de febrero de 2018.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 2 de marzo de 2018.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML