Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9663, del 17-08-2023 (2023/8842)

RESOLUCIÓ de 26 de juliol de 2023, de la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic del Pla especial per a l'ordenació d'usos i aprofitament miner en la partida de la Lloma, al municipi del Puig de Santa Maria. Expedient 101/2019-EAE.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9663

Data del DOGV
:   17-08-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/8842

CVE


Data del document
:   26-07-2023

Organisme emissor


Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 26 de juliol de 2023, de la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic del Pla especial per a l'ordenació d'usos i aprofitament miner en la partida de la Lloma, al municipi del Puig de Santa Maria. Expedient 101/2019-EAE. [2023/8842]  
  
De conformitat amb l'article 53.7 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, que estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
  
Únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 101/2019-EAE el Puig de Santa Maria (València).  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
  
Tràmit: avaluació ambiental del Pla especial per a l'ordenació d'usos i aprofitament miner.  
Promotor: Ajuntament.  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de València.  
Localització: partida de la Lloma, municipi del Puig de Santa Maria (València).  
Expedient: 101-2019-EAE.  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió celebrada el 29 d'octubre de 2020, va adoptar el següent acord:  
Vista la proposta d'informe ambiental i territorial estratègic del Pla especial per a l'ordenació d'usos i aprofitament miner en la partida de la Lloma, municipi del Puig de Santa Maria (València), en els termes següents:  
En data 28 d'octubre de 2019 es va rebre de l'Ajuntament, a través del Servei Territorial d'Urbanisme de València, una sol·licitud d'inici de l'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla especial per a l'ordenació d'usos i aprofitament miner en la partida de la Lloma del municipi del Puig de Santa Maria (València).  
Documentació   
En data 28 d'octubre de 2019 es va rebre de l'Ajuntament, a través del Servei Territorial d'Urbanisme de València, la següent documentació en format digital: document inicial estratègic (DIE), Pla especial (PE), projecte d'explotació, projecte de restauració, estudi acústic, estudi arqueològic, estudi de paisatge i estudi d'impacte ambiental.  
  
La documentació aportada s'ajusta al que s'estableix en l'article 50 de la Llei 5/2014, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
Planejament vigent  
El vigent planejament urbanístic és el Pla general d'ordenació urbana que va ser homologat a l'LRAU amb aprovació definitiva per la Comissió Territorial d'Urbanisme de 21.12.1999. Aquesta va ser sotmesa a avaluació ambiental i es va emetre declaració d'impacte ambiental favorable amb condicions en data 22 de març de 1999, que establia que en l'àmbit del sòl no urbanitzable de protecció paisatgística (SNUPE1) s'ha de mantindre l'ús forestal en l'àrea delimitada (forestal) en la qual queda expressament prohibida la seua transformació a ús agrícola.  
D'acord amb la normativa urbanística vigent, en el sòl no urbanitzable de protecció especial 1, reserves d'interés paisatgístic, 1 (NUPE1), tant en zona comuna com en zona forestal, les activitats extractives, pedreres, areneres i graveres són usos incompatibles.  
  
  
  
  
Imatge I. Elaborada a partir del pla d'ordenació de la pàgina web de la Conselleria de Territori, Obres Públiques i Mobilitat. Sòl no urbanitzable de protecció especial (NUPE), amb el codi 1: d'interés paisatgístic, C, comú i F, forestal, i amb el codi 8, parc natural. Sòl no urbanitzable comú (NUCE) i sòl urbà (Su).  
D'acord amb la pàgina web de la Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat en el NUPE1 les condicions d'ús són les següents:  
1. Seran usos compatibles:  
a) Els determinats per al sòl no urbanitzable comú, exceptuant-ne els incompatibles llistats en aquest precepte.  
2. Seran usos incompatibles en tota l'àrea de NUPE 1:  
a) Les implantacions industrials de qualsevol tipus.  
b) La tala d'arbres.  
c) La publicitat exterior en qualsevol de les seues formes.  
d) La pràctica d'esports que exigisquen infraestructures o equipaments, o utilitzen mitjans mecànics o automotrius.  
e) Els hivernacles de plàstic o similars.  
3. Dins de la zona NUPE 1 Forestal, s'haurà de mantindre l'ús forestal.  
4. Queda expressament prohibit en la zona de NUPE 1 Forestal la seua transformació a ús agrícola.  
«Article 8.3.3 condicions de l'edificació:  
1. En la zona de NUPE 1 Comú, podran realitzar-se les edificacions autoritzades per al sòl no urbanitzable comú de vocació agrícola i això només quan la seua arquitectura s'integre harmònicament en el medi natural, per a la qual cosa seran projectades tenint cura de materials, volums i colors.  
2. En la zona NUPE Forestal, només podrà construir-se el que la Conselleria de Medi Ambient autoritze».  
En el sòl no urbanitzable comú no podran realitzar-se altres construccions que les permeses en l'article 8.1.2, que s'ajusten, si escau, als plans o normes del Ministeri d'Agricultura, Pesca i Alimentació, així com les construccions i instal·lacions vinculades a l'execució, entreteniment i servei de les obres públiques. «Podran autoritzar-se edificacions i instal·lacions declarades d'interés comunitari segons s'especifica en la Llei 4/1992.»  
En l'article 8.1.2 es permeten les construccions següents: casetes de ferramentes de cultiu, magatzem agrícola i activitats recreatives, habitatge familiar aïllat, granges i instal·lacions declarades d'interés comunitari segons la Llei 4/1992. D'acord amb la derogada Llei 4/1992 requerien DIC: activitats mineres, activitats industrials i productives i activitats turístiques, recreatives, esportives, d'oci i esplai.  
  
En el sòl no urbanitzable comú de vocació agrícola, es permeten les construccions abans indicades i, a més: estacions de servei (8.1.4) i instal·lacions complementàries dels pous de reg i altres infraestructures (8.1.5).  
Antecedents  
Consta resolució d'arxivament de l'expedient 002/2016EAE referent al Pla especial per a l'ordenació d'usos i aprofitament miner en la partida de la Lloma al terme municipal del Puig de Santa Maria en quedar sense efecte per la resolució d'arxivament de l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental, núm. 006/2016EAEAIA, del projecte d'explotació de recursos de la secció A denominada la Lloma d'aqueix municipi.  
Objecte de la revisió  
L'objectiu del Pla especial és ordenar els usos permesos i l'aprofitament miner en l'àmbit definit a continuació, amb la finalitat de poder dur a terme l'extracció de recursos minerals de l'àmbit i la seua restauració, que actualment no està permés.  
L'àmbit del Pla especial està constituït per la parcel·la 33 del polígon 3 en la partida de la Lloma al terme municipal del Puig de Santa Maria (València). La major part d'aquesta va ser afectada per antiga extracció, i en l'actualitat és una pedrera abandonada sense restauració.  
  
En el vigent planejament, l'àmbit del Pla especial està qualificat com a NUPE1 en què no estan permeses les pedreres.  
  
Imatge II. Delimitat en rosa l'àmbit del Pla especial sobre ortofoto. Parcel·la 33, polígon 3 de la partida de la Lloma al municipi, exclosa una part per afecció de 500 m a sòl urbà residencial. La parcel·la 39 se situa just al sud de la parcel·la 33 i també és SNUP1C. Font: DIE.  
  
El document de pla especial consta del contingut següent:  
0. Introducció i antecedents.  
1. Memòria informativa.  
2. Memòria justificativa.  
3. Normes urbanístiques.  
4. Plans.  
5. Annex I: informes de consulta a les administracions públiques consultades.  
6. Annex II. Documentació del permís d'investigació i pas a concessió derivada (Serra Llarga núm. 3114).  
7. Annex III. Informe del resultat de la investigació del permís núm. 3114 sobre la base del qual es va sol·licitar el pas a concessió derivada.  
Es defineix una nova subzona d'ordenació urbanística: sòl no urbanitzable de protecció paisatgística amb tolerància minera (subzona SNUPE1-TM) en la qual els usos són els següents:  
Usos compatibles:  
a) Els determinats per al sòl no urbanitzable de protecció d'interés paisatgística i forestal (NUPE-1), és a dir, els corresponents a sòl no urbanitzable comú, exceptuant-ne els incompatibles llistats en aquest precepte.  
b) Extracció d'argiles i posterior protecció del medi rural, però de manera transitòria, d'acord amb les condicions de l'explotació autoritzades i al seu Pla de restauració integral.  
Usos incompatibles:  
a) Les implantacions industrials de qualsevol tipus.  
b) La tala d'arbres.  
c) La publicitat exterior en qualsevol de les seues formes.  
d) La pràctica d'esports que exigisquen infraestructures o equipaments, o utilitzen mitjans mecànics o automotrius.  
e) Els hivernacles de plàstic o similars.  
Aquesta categoria de sòls engloba: «...aquells sòls del terme municipal que tot i ser pròxims a una zona amb valor mediambiental, forestal i paisatgístic han perdut aquest valor per l'existència d'una antiga pedrera d'explotació d'àrids. Per tant, aquestes zones es troben degradades actualment.»  
A més:  
«3. Hauran de redactar-se per a la tramitació a realitzar en la Direcció General de Mines conjuntament amb aquest document el pla de labors de l'activitat, el projecte d'explotació, projecte de restauració, projecte d'integració paisatgística i projecte d'impacte ambiental. En això s'haurà de definir les condicions naturals i paisatgístiques de la restauració i definir criteris per a la reposició i estabilització de talussos, terrenys i la seua coberta vegetal. (Aquest punt és aplicable únicament per a quan el seu ús siga d'extracció d'argiles).  
4. L'obertura de vials haurà de cenyir-se a treballs de consolidació i manteniment exceptuant mesures de prevenció d'incendis forestals o altres de similars característiques de prevenció de danys a persones i béns. En qualsevol cas, es respectarà la tramitació d'impacte ambiental que li siga aplicable. (Aquest punt és aplicable únicament per a quan el seu ús siga d'extracció d'argiles).  
5. La reforestació i recuperació final de la zona ordenada la convertirà en sòl no urbanitzable de protecció paisatgística i ecològica, i la modificació puntual del Pla general serà l'única figura que reclassifique o requalifique. (Aquest punt és aplicable únicament per a quan el seu ús siga d'extracció d'argiles).»  
Respecte als límits del pla s'estableix el següent:  
«Art. 9. Precisió de límits  
0. Les delimitacions de l'àmbit d'actuació podran precisar-se, si escau, quan es tracte d'ajustos deguts a les característiques topogràfiques dels terrenys, la major precisió de la cartografia de què dispose, la presència d'arbratge o vegetació o altres elements naturals o artificials que justifiquen l'ajust.  
1. L'esmentada precisió de límits haurà de mantindre sensiblement la forma de les determinacions gràfiques.  
Art. 10. Precisió de paràmetres s'admet una tolerància del 5 per cent (5 %), en més o en menys, en la precisió dels paràmetres que definisquen les condicions de qualificació establides.»  
Imatge III. Ordenació actual amb delimitació en polígon rosa de l'àmbit del Pla especial i ordenació proposada amb delimitació en rosa de l'àmbit del pla especial, subzona SNUPE1-TM. Escala: 1.15.000. Font: Pla especial.  
  
En el DIE s'apunten mesures per a previndre, reduir i, en la mesura que siga possible, compensar qualsevol efecte negatiu important en el medi ambient que es derive de l'aplicació del pla:  
- Programes i projecte de sostenibilitat per a la restauració paisatgística:  
- Mesures de protecció ambiental a executar durant el període d'activitat de l'explotació: correcció d'impactes:  
- Atmosfera: reg periòdic de pistes, fronts i llocs d'apilament de materials, cobriment de la càrrega de camions durant trajectes, maquinària amb silenciadors, etc.  
- Sòl, processos geofísics i erosió: compactació del material de rebliment per a evitar despreniments i lliscaments, establiment de xarxes de drenatge, adequació morfològica de la zona i revegetació.  
  
- Vegetació i fauna: revegetació amb pi blanc en plataformes i bermes i talussos amb romer i timó, adequació de les mesures per a la disminució de sorolls i alçament de pols.  
- Restauració geomorfològica de l'àrea afectada: restauració del buit miner mitjançant el rebliment d'aquest, en sentit ascendent, amb l'ús de residus inerts adequats, en no disposar de suficient material per al rebliment.  
- Mesures correctores d'estabilització de talussos: disminuir l'angle del talús, escalonament del talús amb bermes intermèdies, execució de tacons, reemplaçament amb rebliment compactat i plantacions en talús amb arrels profundes.  
- Restauració edàfica per a la revegetació.  
- Altres possibles actuacions de rehabilitació:  
- Respecte a la pols: s'establiran altres mesures com la retirada dels camins de les acumulacions dels materials de préstec, la disminució en el nombre d'encreuaments i interseccions i la disminució en la velocitat de circulació per aquests.  
- Respecte al soroll: s'utilitzaran rutes més allunyades de carreteres i zones habitades.  
- Es respectarà la vegetació perimetral i reg de la vegetació contigua per l'alçament de pols pel trànsit de camions.  
- Les instal·lacions i serveis auxiliars (tancament, control d'accés, vestuaris i bàscula), una vegada restaurada aquesta es desmantellaran.  
  
L'aigua per al reg s'obtindrà de la bassa de decantació en explotació i cas de no disposar-ne serà subministrada per camió cisterna d'origen extern.  
Una vegada finalitzada l'explotació, se'n procedirà a la restauració complint en tot moment el que s'estableix en l'RD 975/2009, de 12 de juny.  
D'acord amb l'informe relatiu al permís d'investigació en les quadrícules sol·licitades, en la zona més pròxima a l'àmbit sondeig 1, 2 i 4 les capes argilenques apareixen entre 9 i 17 m de profunditat amb grossàries mitjanes de 14 i 22 m aproximadament.  
En el DIE, es preveuen mesures per al seguiment del pla.  
Del projecte d'explotació que s'hi adjunta es destaca el següent:  
- Volum de mineral aprofitable: 1.767.652 m³.  
- Volum d'estèril: 311.938 m³.  
L'explotació es realitzarà en dues fases:  
1a. Extracció de material en la zona més al nord de la parcel·la amb explotació tipus vessant creant bancs descendents.  
Superfície a afectar: 35.780 m².  
Duració aproximada: 4 anys.  
2n. Els estèrils primera fase es depositaran en el vas generat i es continuarà amb l'extracció de bancs i s'arribarà al buit final extracció, que serà restaurat mitjançant aportació de materials inerts adequats.  
  
Superfície a afectar: 37.773 m².  
Duració aproximada: 4 anys.  
La duració total d'explotació serà de 8 anys i la profunditat del buit d'explotació, que serà com a màxim d'aproximadament 50 m.  
  
L'excavació del material s'efectuarà mitjançant retroexcavadores.  
S'indiquen diferents mesures contra la pols, però no s'afirma què s'utilitzarà i quines en el projecte d'explotació.  
L'explotació es tancarà perimetralment.  
En relació al pla de restauració, cal destacar:  
El període de vigència de la restauració serà de 12 anys amb 2 anys de termini de garantia. Es diferencien 8 fases de restauració, de manera que la primera fase s'iniciarà amb l'explotació, de manera que en acabar la fase 2a, la primera fase estiga restaurada i així, seqüencialment, fins a la seua restauració final l'any 12.  
El volum de terraplé per al condicionament morfològic serà de 2.320.067 m³. Els bancs de restauració, 8 en total, tindran 5 m d'alçària amb un pendent de 8 %, i les bermes seran de 10 m d'ample i en contrapendent.  
La creació d'una superfície edàfica s'efectuarà mitjançant l'aportació d'esmenes de fem (36,6 t/ha) a estèrils. S'estendran els sòls edàfics així creats en els talussos fins a uns 10 m de grossària, i serà necessari un volum de 73.553 m³. En els talussos es crearan banquetes d'infiltració i amargenat.  
Es trien espècies pròpies de la zona per a la revegetació de manera que es recupera el caràcter forestal de l'àmbit, combinant sembra d'herbàcies i plantacions d'arbòries i arbustives.  
Respecte al document de síntesi de l'estudi d'impacte ambiental del projecte d'explotació presentat es destaca el següent:  
S'indica que en la parcel·la 39 del polígon 3 s'instal·laran la bàscula i la caseta de control.  
El transport del material extret aprofitable serà transportat mitjançant camions banyera de 25 t fins als centres de consum.  
El rebliment del buit d'explotació s'efectuarà amb materials inerts adequats segons l'article 3 del RD 200/2004, d'1 d'octubre, de la Generalitat, que regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i rebliment.  
Es consideren 3 alternatives: la no actuació, la ubicació de l'explotació en una ubicació diferent i continuar l'explotació en l'àmbit del Pla especial. No es plantegen alternatives diferents respecte al sistema d'explotació restauració que reduïsquen tant en el temps com en la superfície la integració paisatgística.  
Respecte a les mesures preventives i correctores són similars a les presentades en el DIE.  
De l'estudi de paisatge es destaca el següent: es ressalta que es tracta d'una zona degradada, que el valor paisatgístic és mitjà alt per l'existència de zones forestals no afectades i de les poques que n'hi ha al municipi, encara que allunyades de l'actuació. La fragilitat visual és mitjana baixa, es preveuen impactes paisatgístics lleus i l'actuació no serà visible des de cap de les àrees residencials.  
Justificació  
Segons la documentació presentada, la pretensió del Pla especial és permetre l'explotació dels recursos minerals existents en la zona i la restauració d'aquesta.  
En aqueixa zona es troba una antiga pedrera abandonada, que en l'actualitat encara no ha sigut restaurada, i té aprovat, segons l'indicat, el seu ús com a abocador d'inerts per a després ser restaurada d'acord amb el projecte realitzat. Aquesta pedrera va ser utilitzada en el seu moment per a aprofitar els seus àrids per a la construcció de carreteres i està abandonada sense cap ús ni restauració durant més de 30 anys. És en aquest moment, quan abans de ser inutilitzada i destinada com a apilament de residus inerts es planteja el seu esgotament com a pedrera. L'objectiu no és un altre que extraure tots els recursos que siguen aprofitables abans de la seua clausura definitiva. D'aquesta manera s'aconseguiria que abans que impactar en qualsevol altre lloc per a extraure aquests recursos siga en aquesta antiga pedrera on s'esgoten definitivament aquests per a, posteriorment, realitzar la restauració amb inertes adequats.  
D'acord amb el que s'ha indicat en la documentació presentada, a través del permís d'investigació Serra Llarga núm. 3114, s'ha acreditat l'existència d'argiles aptes per a la indústria ceràmica mitjançant sondejos elèctrics verticals, sondejos mecànics i estudis geològics de la zona. Es tracta d'una matèria primera que per la seua proximitat a la indústria ceràmica de Castelló reduirà el cost de transport actual i les emissions contaminants. (Actualment, l'argila que es consumeix procedeix principalment de les mines de Villar - València i Galve - Terol).  
La zona d'actuació és una pedrera abandonada amb un front obert d'aproximadament uns 40 m d'alçària mitjana, que limita amb el barranc de la Calderona i que presenta impacte paisatgístic en el seu vessant sud.  
El Pla especial, a més de l'objectiu principal (extracció de materials), presenta altres objectius específics com són:  
- Recuperació del valor paisatgístic i mediambiental de la parcel·la.  
  
- Regenerar l'àrea degradada actual.  
- Millorar les condicions naturals que reduïsquen els riscos d'inundació que presenta la zona a causa de l'absència de vegetació.  
  
D'altra banda, les explotacions mineres que pretenguen desenvolupar-se en muntanyes o terrenys forestals classificats com a sòl no urbanitzable comú o sotmés a especial protecció especial, sense regulació de l'activitat minera com a ús compatible, requeriran la modificació prèvia del Pla general, si escau, l'elaboració i aprovació d'un pla especial conforme a la legislació urbanística de la Comunitat Valenciana que ordene l'ús i l'aprofitament miner, o allò que, si escau, establisca un Pla d'acció territorial de caràcter sectorial.  
Consultes realitzades  
D'acord amb l'escrit de l'Ajuntament no s'ha procedit a efectuar la consulta pública regulada en l'article 49. bis 1 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, del Consell, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, per no ser necessària, atés que ens trobem davant un Pla especial promogut per particulars en tractar-se d'un Pla especial miner que, a més, afecta únicament una part d'una parcel·la de reduïdes dimensions. Per tant, i atés que el Pla especial s'incardina en el supòsit de l'article 49. bis.3.b, en virtut d'aqueix mateix precepte quedaria exempt del sotmetiment a la consulta prèvia.  
Per part de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental s'ha sotmés a consultes la documentació inicial remesa, d'acord amb el que es disposa en l'article 51 de la LOTUP, amb la finalitat de determinar els efectes significatius en el medi ambient, d'acord amb els criteris exposats en l'annex VIII d'aquesta llei.  
Per això, tenint en compte les característiques de la proposta de revisió del pla presentada i els aspectes ambientals en els quals pot incidir, es consulta les administracions següents:  
  
  
Administració pública consultada Data consulta Data informe  
Servei Territorial d'Urbanisme de València. 22.06.20  
Subdirecció General de Mobilitat; Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat. 23.01.20 10.06.20  
Servei Territorial d'Indústria   
i Energia. 23.01.20 24.04.20  
Servei Territorial de Medi Ambient; Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica. 23.01.20 07.04.20  
Servei d'Ordenació i Gestió Forestal; Subdirecció General de Medi Natural; Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica. 23.01.20 28.01.19  
(rebut 11.05.2020)  
Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge; Subdirecció General d'Ordenació del Territori; Subdirecció General d'Ordenació del Territori; Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat. 23.01.20 27.10.20  
Servei d'Ordenació del Territori; Subdirecció General d'Ordenació del Territori; Subdirecció General d'Ordenació del Territori; Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat. 23.01.20 06.02.20  
Direcció General de Patrimoni Cultural; Conselleria de Cultura. 23.01.20   
Confederació Hidrogràfica del Xúquer. 23.01.20 29.04.20  
Ajuntament d'Albalat dels Tarongers. 23.01.20   
Ajuntament de Nàquera. 23.01.20   
Ajuntament de Puçol. 23.01.20 16.07.20  
07.08.20  
  
Ajuntament de Sagunt. 23.01.20 17.07.20  
  
  
  
Els informes rebuts, juntament amb l'informe ambiental i territorial estratègic (IATE), es publicaran en la següent pàgina web:   
http://www.agroambient.gva.es/es/web/evaluacion-ambiental/seguiment-d-expedients,   
i després seleccione província de València i el municipi del Puig de Santa Maria.  
- Servei Territorial d'Indústria i Energia: s'informa que s'està tramitant una concessió derivada del permís d'investigació Serra Llarga núm. 3114, i està paralitzat l'expedient fins que no es resolga el Pla especial sol·licitat. La parcel·la no està afectada per cap altra explotació minera. Informa que de la modificació plantejada no es derivaran efectes significatius sobre el medi ambient.  
- Servei Territorial de Medi Ambient (Secció de Qualitat Ambiental): revisat l'estudi acústic, s'informa que la documentació s'ajusta al contingut establit en el Decret 104/2006 i que poden quedar garantits els objectius de qualitat.  
L'estudi acústic no preveu mesures correctores en ser la distància amb l'ús residencial d'urbanitzacions pròximes entre 400-662 m.  
  
- Servei Territorial de Medi Ambient (Forestal): emet informe favorable del Pla de restauració integral presentat.  
- Servei Territorial d'Urbanisme de València: des del punt de vista de les competències urbanístiques, es considera que el pla no té efectes negatius significatius sobre l'ordenació estructural.  
Es justifica en el document el que es disposa en l'article 197.1.c de la LOTUP respecte a la franja de 500 m en els quals no hi ha usos residencials. No obstant això, aquesta condició haurà d'incloure's en el document definitiu.  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer: l'àmbit de l'actuació no afecta cap llit públic ni zones de servitud i policia.  
Es recorda la normativa legal relativa a abocaments i autoritzacions.  
Per a garantir la no afecció a la qualitat de les aigües ni al règim de corrents, s'hauran d'adoptar les mesures necessàries per a garantir la correcta recollida de les aigües d'escolament i es disposarà dels dispositius necessaris, com ara basses de decantació, per a impedir l'eixida d'aigües pluvials contaminades. Així mateix, es limitaran els pendents dels talussos i l'altura entre bermes, afavorint d'aquesta manera la infiltració de l'aigua i reduint la seua velocitat per a disminuir la pèrdua de sòl.  
En l'informe s'indica el següent:  
Segons la documentació presentada, serà necessari el subministrament d'aigua en la pedrera per al reg de pistes, camins i altres superfícies com a mesura correctiva de les emissions de pols generades, així com per al reg de superfícies revegetades.  
L'aigua s'obtindrà de la bassa de decantació en explotació. No obstant això, en cas que no se'n dispose, l'aigua serà subministrada mitjançant camió cisterna d'origen extern a la concessió minera. Pel que a això, es recorda que, d'acord amb l'article 52 del text refós de la Llei d'aigües, el dret a l'ús privatiu de les aigües s'adquireix per disposició legal (art. 54) o per concessió administrativa, per tant se suposa que el subministrament d'aigua realitzat mitjançant camions cisterna es realitzarà des d'un origen emparat per un dret a l'ús privatiu de les aigües ja que, en cas contrari, es produiria una infracció administrativa amb la consegüent obertura d'expedient sancionador al subministrador.  
  
A l'efecte de l'emissió de l'informe de l'article 25.4 del text refós de la Llei d'aigües previ a l'aprovació de l'instrument de planejament que desenvolupe l'actuació proposada, s'haurà de justificar:  
• Justificació de la demanda d'aigua prevista per a l'actuació, expressada en m³/any.  
• Acreditació del dret a l'ús de l'aigua. Referència de l'expedient de concessió o les dades de la inscripció en el Registre d'Aigües que emparen el dret a l'ús privatiu de les aigües per a atendre l'increment de demanda que suposa l'actuació prevista. Tot això, amb la finalitat d'assegurar que l'actuació que es pretén realitzar és compatible amb les previsions dels plans hidrològics i, a més, no suposa afectació o menyscapte a altres usos existents legalment implantats.  
- L'Ajuntament de Puçol: fa propis els informes dels tècnics municipals als quals fa referència. El de l'enginyera tècnica d'Obres Públiques i llicenciada en Ciències Ambientals informa que no es produiran a priori impactes ambientals significatius amb efectes negatius en l'àmbit del municipi de Puçol, i el de l'arquitecte municipal que indica que malgrat l'indicat en l'estudi acústic estima necessari establir mesures correctores amb la inclusió de barreres suficients per a garantir que el nivell sonor percebut en la zona residencial Alfinach no siga superior al permés.  
En la tramitació de l'expedient 002/2016EAE, anteriorment indicat, es destaquen els informes següents:  
- Informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge (27.05.2016). S'indica:  
- La mesura inclosa en l'estudi delimitació d'una franja de resguard o reculada d'uns 20 m en la qual no s'intervindrà i que es netejarà i restaurarà al final de la primera fase (rebliment dels actuals buidatges) i que permetrà crear una barrera visual en les zones inferiors de la parcel·la i limítrofes amb el camí. S'indica que aquesta mesura haurà de ser concretada i incorporada en el projecte, incloent-la tant en els plans corresponents com en els pressupostos d'aquest de conformitat amb l'apartat j de l'annex II de la LOTUP.  
- S'haurà de garantir, mitjançant la redelimitació de l'àmbit nord-est d'explotació si resulta necessari, que en cap cas l'avanç de l'àrea d'explotació cap a l'est suposarà l'obertura de l'explotació cap a aquesta orientació.  
L'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge de data 27.10.2020 (exp. 101/2019EAE) indica el següent: informe favorable condicionat a la inclusió de la mesura d'integració (barrera vegetal) inclosa en l'estudi de paisatge, en la documentació del projecte i del pla de restauració integral, tant en plans com en pressupostos.  
S'indica igualment, a més, que en l'estudi de paisatge s'observa que, segons els plans, l'explotació no realitza obertura visual cap a l'est.  
  
Identificació i valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
El Pla especial suposa un pla que aprova una administració pública i l'elaboració i l'aprovació del qual està exigida per una disposició legal, i que constitueix un marc per a projectes sotmesos a avaluació d'impacte ambiental (explotacions mineres).  
La superfície de l'àmbit del Pla especial és de 85.681 m² (8,56 ha), superfície reduïda en relació a la superfície total del municipi 2.682,2 ha i a la superfície del sòl no urbanitzable 2.376,8 Ha. Igualment, en relació amb el sòl no urbanitzable d'especial protecció 1 (NUPE 1) d'interés paisatgístic, la superfície afectada és reduïda (8,56 ha d'aproximadament 271,01 ha).  
En conseqüència, s'estima que li és aplicable l'article 46.3.b de la LOTUP.  
D'acord amb el que s'ha estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en compte els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, després de la consulta prèvia a les administracions públiques afectades a les quals fan referència els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
Descripció de l'àmbit:  
L'àmbit del pla, 8,56 has, està situat en l'extrem nord-oest del terme municipal en un relleu muntanyenc de fisiografia fortament ondulada (pendent 8-15 %) denominat Serra Llarga, es tracta del seu extrem occidental. Aquest relleu muntanyenc està constituït per materials d'argil·lites i arenisques terciaris i per dolomies terciàries. Són precisament les argil·lites les que es pretenen explotar i que es presenten en la part occidental d'aquest relleu.  
L'àmbit no es troba afectat per cap espai natural protegit de la Comunitat Valenciana ni per espais naturals protegits Xarxa Natura 2000. Tampoc per cap microreserva vegetal ni reserva de fauna.  
  
D'acord amb el visor de l'Institut Cartogràfic de la Comunitat Valenciana són terrenys forestals segons PATFOR. En l'actualitat, el terreny es troba abandonat i ha sigut ocupat en part per espècies primeres colonitzadores, i destacant-hi l'albada (Anthyllis cytisoides) sobre els materials argilencs, i l'olivarda (Dittrichia viscosa) pròpia de terrenys remoguts, i puntualment es poden veure alguns exemplars d'espècies d'etapes més madures com ara llentiscles (Pistacia lentiscus) i pi blanc (Pinus halepensis), que en algun punt formen xicotets bosquets, sobretot en el seu extrem sud. S'han produït abocaments d'enderrocs en diferents llocs.  
L'estat de degradació és important, destacant-hi els tallats conseqüència de l'antiga explotació. L'estat de la vegetació natural és propi de les primeres etapes de la successió vegetal i de zones remogudes, amb l'excepció de determinats punts en els quals es poden observar xicotetes taques de llentisclars de desenvolupament intermedi.  
D'acord amb el visor de l'Institut Cartogràfic Valencià no es troba afectat per risc de lliscament o despreniment ni per risc d'inundació.  
  
La capacitat d'ús agrícola de l'àmbit és moderada classe C.  
L'àmbit es troba a una distància superior a 620 m de les urbanitzacions d'Els Monestirs i Alfinach a l'est i a més de 500 m del sòl urbà del mateix municipi del Puig de Santa Maria, a l'oest.  
D'altra banda, està situat a una distància aproximada de 310 m al càmping i a distàncies molt més curtes d'edificacions aïllades tipus habitatges com al nord-oest i a l'oest, distàncies entre 140 i 160 m.  
  
Imatge IV Ortofotografia aèria any 2019. Escala: 1:9000 En roig localització aproximada del Pla especial.  
  
  
Anàlisi de la proposta:  
Es procedeix a analitzar la proposta de revisió del pla:  
Respecte a les característiques de la revisió del pla, aquest constitueix un marc per a projectes sotmesos a avaluació d'impacte ambiental (explotacions mineres), però no s'estima que modifique el model territorial tenint en compte la reduïda superfície afectada.  
D'acord amb la descripció de l'activitat del projecte (aportat com a documentació addicional al Pla especial i al DIE) es preveu que part de les instal·lacions inherents a l'activitat extractiva (concretament la bàscula i la caseta de control) se situen en la parcel·la 39 limítrofa amb la vora sud de la parcel·la 33, fora de l'àmbit del pla especial proposat. La parcel·la 39 està classificada en el planejament vigent com a SNUPE1-C en el qual no està permés l'ús extractiu.  
La proposta de l'àmbit del Pla especial ha d'abastar la totalitat de la superfície que pot resultar afectada pel conjunt de labors de l'activitat extractives (incloses les instal·lacions necessàries o complementàries) tenint en compte, no obstant això, que la viabilitat ambiental tant de la superfície afectada com de la resta d'aspectes de l'activitat extractiva queda supeditada al resultat de l'avaluació d'impacte ambiental del projecte.  
El pla pot permetre d'acord amb la documentació presentada la recuperació paisatgística de la zona a llarg termini, tenint en compte que la zona es troba molt degradada per l'absència de restauració de l'extracció inicial, la insuficient regeneració natural, l'existència de grans tallats, zones d'acumulació d'abocaments, etc.  
En relació amb les característiques dels efectes i de l'àrea probablement afectada:  
La superfície afectada és reduïda, el seu valor ambiental és baix tenint en compte que es tracta d'una antiga pedrera abandonada sense restauració que no presenta una regeneració adequada i que s'ha utilitzat ocasionalment per a abocar enderrocs i altres residus. El valor paisatgístic de l'àmbit és baix per la degradació existent.  
Actualment, el grau d'integració de l'àrea afectada en l'entorn és molt baix i sense intervenció humana la possibilitat de regeneració natural de l'àrea afectada és parcial i a llarg termini, ja que persisteixen grans desnivells en la parcel·la. Per tant, actualment l'impacte paisatgístic és elevat i es prolongarà en el temps l'impacte paisatgístic i, a més, previsiblement s'accentuaran els processos erosius que s'ocasionaran conseqüència del tipus de material i la insuficient cobertura vegetal.  
  
L'actuació plantejada proposa explotar recursos en una zona ja degradada, evitant l'afecció d'una nova zona, i la seua restauració, de manera que es minimitzaria a mitjà termini l'actual impacte sobre el paisatge, ja que es pretén la reforestació de la zona, que queda classificada com a SNUPE1.  
Durant l'explotació i restauració es podrien ocasionar impactes sobre la població i l'entorn per la generació de sorolls i pols i l'impacte en el paisatge romandria en el temps fins a la completa restauració.  
  
No obstant això, el projecte extractiu proposat podria provocar l'efecte contrari, és a dir un agreujament dels impactes residuals actuals, atés que la integració en l'entorn es basa en la disponibilitat de residus inerts adequats (RIA) per al rebliment del buit generat per la nova explotació (excavació del terreny actual i la posterior remodelació topogràfica per a corregir l'impacte residual generat pel talús actual d'uns 40 m d'alçària pràcticament vertical). El volum requerit per a l'execució del pla de restauració puja a 2.320.067 m³ de residus inerts adequats, dels quals tan sols 311.938 m³ seran estèrils de la mateixa explotació, i quedarà per justificar el subministrament del material per al rebliment 2.008.129 m³.  
D'acord amb el document d'anàlisi de la situació i gestió dels residus a la Comunitat Valenciana, 2012, de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, el volum de residus inerts adequats autoritzat per a la seua utilització en obres de restauració, condicionament i rebliment a la Comunitat Valenciana, en m³ en els anys 2008, 2009 i 2010, són els següents, respectivament: 3.101.645, 1.158.022 i 1.952.094.  
Si referim aquests volums a la població de la Comunitat Valenciana en cadascun d'aqueixos anys, 4.928.093 (01.01.2008), 4.981.276 (01.01.2009) i 4.989.631 (01.01.2010), tenim una ràtio de residus inerts adequats per habitant i any a la Comunitat Valenciana següent: 0,629 m³/habitant any, 0,232 m³/habitant any i 0,391 m³/habitant any.  
  
Si considerem la població dels municipis en un entorn d'aproximadament 15 km en línia recta sobre pla (20 km seria el límit de rendibilitat per camins i carreteres), tenim 581.709 habitants en data 1 de gener de 2018. Tenint en compte els ràtios anteriors de m³/habitant i any, el volum anual oscil·laria entre: 365.894 m³ (ràtio 2008), 134.956 m³ (ràtio 2009) i 227.448 m³ (ràtio 2010). S'ha comptabilitzat només una part de la població de la ciutat de València tenint en compte que el radi de 15 km l'abraça parcialment.  
Amb la ràtio de 2008 s'obté un període de 5,4 anys; amb la de 2009, 15 anys, i amb la de 2010, 9 anys. El període d'explotació restauració s'estima en aproximadament 12 anys.  
El càlcul realitzat és molt aproximat però ens permet comprovar que les fluctuacions poden ser molt importants, tenint en compte, a més, que poden haver-hi anys amb molts menys residus i anys de més. El no compliment dels períodes aproximats d'explotació i restauració suposaria allargar el temps d'impacte paisatgístic i prolongar impactes de soroll i pols que actualment no es donen. L'extensió en el temps de l'explotació restauració en períodes molt prolongats pot fer perillar la restauració en si mateixa. Per tot això, s'estima que és molt rellevant que es garantisca la disponibilitat d'aquest tipus de residus, ja que resultarà determinant en el disseny de l'explotació (profunditat i volum a extraure).  
  
En relació amb els possibles impactes causats per la generació de soroll i pols, cal tindre en compte, d'una banda, l'informe favorable de la secció de qualitat ambiental a l'estudi acústic presentat juntament amb el projecte d'explotació i, d'altra banda, que hi ha una distància de 500 m a sòls urbans residencials. D'altra banda, en el DIE s'apunten mesures preventives i correctores dels possibles impactes que es derivaran de l'aplicació del pla. Són mesures a analitzar i establir, si escau, en la fase de projecte, en el procediment d'avaluació d'impacte ambiental al qual ha de sotmetre's el projecte una vegada aprovat aquest pla especial.  
A més, dels sòls urbans residencials hi ha diverses edificacions situades a menor distància (menys de 500 m) de l'àmbit del Pla especial. En conseqüència, s'estima que en la fase de projecte s'haurà d'analitzar amb detall aquest tipus de mesures, tenint en compte que és possible, en principi, establir en aqueixa fase mesures eficaces.  
En la fase de projecte, es considera igualment important analitzar la possibilitat d'altres alternatives, a més de la proposta, d'explotació restauració en fases que concloga una i comence la següent, i permeta concloure la restauració d'una fase completament i continuar amb la següent de manera que es reduïsca el temps d'afecció i la superfície afectada.  
En l'estudi de paisatge presentat s'indica com a mesura la delimitació d'una franja de resguard o reculada d'uns 20 m en la qual no s'intervindrà i que es netejarà i restaurarà al final de la primera fase (rebliment dels actuals buidatges) i que permetrà crear una barrera visual en les zones inferiors de la parcel·la i limítrofes amb el camí. Es tracta d'una mesura a incorporar en la fase de projecte que haurà d'analitzar-se en aquesta. En l'informe que el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge va emetre respecte a l'expedient 002/2016EAE (de data 27.05.2016) s'informa que aquesta mesura s'incorpore en els plans i pressupostos del projecte i, igualment, es ratifica en l'informe de data 27.10.2020. S'estima, en conseqüència, que aquesta mesura s'analitzarà i concretarà pel que fa al projecte.  
L'esmentat servei, en l'informe de data 27.05.2016 indica igualment que s'haurà de garantir, mitjançant la redelimitació de l'àmbit nord-est d'explotació si resulta necessari, que en cap cas l'avanç de l'àrea d'explotació cap a l'est suposarà l'obertura de l'explotació cap a aquesta orientació. En l'informe posterior de data 27.10.2020 s'indica que s'observa en l'estudi de paisatge que això no es produiria; no obstant això, atesa la importància d'aquesta qüestió, s'estima necessari establir-ho com a condició.  
Es recomana que s'establisca una franja d'aproximadament 20 m d'amplitud en el perímetre de l'explotació en els seus extrems sud i oest (al costat del camí) en la qual es duguen a terme plantacions amb una funció de reducció de la visibilitat de l'explotació i que alhora mitiguen la dispersió de la pols. Pantalla vegetal que es recomana dur a terme amb espècies arbòries (Pinus halepensis, pi blanc) i espècies arbustives (llentiscle, Pistacia lentiscus, i arç negre, Rhamnus lycioides).  
  
Per a les plantacions de restauració de la zona d'explotació i també en la franja abans indicada es recomana aprofitar, en la mesura que siga possible, els exemplars arbustius de llentiscles existents en l'àmbit d'explotació.  
La zona és una antiga pedrera abandonada en la qual quasi la totalitat de la zona ha sigut excavada, i aquelles parts que no ho han sigut, d'acord amb la documentació, no resultarien afectades. En conseqüència, no es preveu afecció al patrimoni cultural. D'altra banda, consultada la pàgina web de la Conselleria de Cultura no consten jaciments arqueològics en la zona ni tampoc elements etnològics.  
Respecte a les mesures que la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a garantir la no afecció a les aigües ni al règim de corrents, s'estima que s'hauran d'analitzar i adoptar, si escau, en la fase de projectes.  
En aquest informe s'estableix unes condicions respecte a l'aprovació de l'instrument de planejament abans reflectides.  
Tenint en compte l'anàlisi realitzada, perquè no es deriven efectes negatius de l'aprovació del pla, és necessari incorporar a la documentació que té caràcter normatiu els criteris i les condicions que, com a mínim, han de complir els projectes d'activitats extractives que se sol·liciten en l'àmbit del Pla especial, sense perjudici dels condicionants que s'establisquen en l'avaluació d'impacte ambiental del projecte.  
  
  
Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que es preveu en la legislació d'avaluació ambiental.  
  
Proposta d'acord  
D'acord amb el que s'ha exposat, es resol emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable segons estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, en relació amb el Pla especial per a l'ordenació d'usos i aprofitament miner en la partida de la Lloma, municipi del Puig de Santa Maria (València), promoguda per l'Ajuntament, d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, i, tenint en compte les consultes realitzades i l'anàlisi efectuada, es pot concloure que el procediment d'avaluació simplificada és suficient per a determinar que el pla no presentarà efectes significatius negatius sobre el medi ambient, corresponent continuar-ne la tramitació conforme a la seua normativa sectorial, sempre que s'ajuste als condicionants següents:  
  
1. Prèviament a l'aprovació definitiva del Pla especial s'introduirà en la documentació amb eficàcia normativa els condicionants següents:  
  
Prèviament a l'aprovació definitiva de la revisió del pla, s'introduirà en els corresponents apartats d'aquest els condicionants següents:  
  
1.1. D'acord amb l'informe del Servei Territorial d'Urbanisme de València, s'inclourà en el document definitiu del Pla especial el que es disposa en l'article 197.1.c de la LOTUP respecte a la franja de 500 m en els quals no hi ha usos residencials.  
1.2. Les instal·lacions necessàries o annexes inherents al desenvolupament de l'activitat extractiva hauran de situar-se en l'àmbit del Pla especial. Per tant, si necessàriament la bàscula i la caseta de control o qualsevol altra instal·lació han de situar-se en la parcel·la 39, aquesta haurà d'incloure's en l'àmbit del Pla especial.  
1.3. D'acord amb l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer: a l'efecte de l'emissió de l'informe de l'article 25.4 del text refós de la Llei d'aigües, la documentació del projecte haurà de contindre necessàriament:  
- Justificació de la demanda d'aigua prevista per a l'actuació, expressada en m³/any.  
- Acreditació del dret a l'ús de l'aigua. Referència de l'expedient de concessió o les dades de la inscripció en el Registre d'Aigües que emparen el dret a l'ús privatiu de les aigües per a atendre l'increment de demanda que suposa l'actuació prevista. Tot això, amb la finalitat d'assegurar que l'actuació que es pretén realitzar és compatible amb les previsions dels plans hidrològics i, a més, no suposa afectació o menyscapte a altres usos existents legalment implantats.  
1.4. El projecte, a l'efecte d'explotació, mantindrà inalterat el talús existent en el límit est de l'àmbit del Pla especial, és a dir, per damunt de la cota actual del terreny no es permetrà cap tipus d'avanç extractiu en aquesta orientació.  
Per contra, el pla de restauració de l'àrea afectada inclourà obligatòriament les labors de restauració necessàries per a corregir l'impacte actual que genera el talús actual situat en el limite est del Pla especial, a fi d'aconseguir a curt i mitjà termini una integració en l'entorn.  
  
2. El projecte d'activitat extractiva és un supòsit sotmés a avaluació d'impacte ambiental ordinària, procediment que s'incardina en el procediment substantiu miner. La documentació del projecte (projecte d'explotació, estudi d'impacte ambiental i pla de restauració) haurà de considerar els condicionants establits en el punt 1, analitzar els punts següents i adoptar les mesures corresponents:  
  
2.1. Es garantirà la disponibilitat del volum de residus inerts adequats per al rebliment del buit d'explotació i restauració necessaris per a la profunditat i volum d'extracció projectats, entre altres circumstàncies.  
  
2.2. El desenvolupament de l'activitat simultaniejarà les fases d'explotació i restauració i optarà per aquella alternativa de disseny que reduïsca al màxim tant el temps com la superfície afectada.  
2.3. L'afecció de l'entorn i la població per soroll i pols conseqüència de l'activitat d'explotació i restauració tant en l'àmbit del Pla especial com en el transport fins a i des d'aqueix àmbit.  
2.4. Mesures per a garantir la no afecció a les aigües i al règim de corrents.  
2.5. L'acumulació d'abocaments dispersos per la zona.  
2.6. El projecte d'explotació i el pla de restauració incorporaran la mesura correctora proposada en l'estudi de paisatge (també en plans i pressupostos), consistent a crear una franja de 20 m en la qual no s'intervindrà i que es netejarà i restaurarà al final de la primera fase (rebliment dels actuals buidatges) que permetrà crear una barrera visual en les zones inferiors de la parcel·la i limítrofes amb el camí i minimitzar l'impacte paisatgístic.  
3. Recomanacions: en relació amb la franja a establir entorn de l'àmbit de l'explotació de manera que en aquesta s'efectuen plantacions per a millorar la integració paisatgística i com a mesura contra l'afecció per pols, es recomana que s'analitze la possibilitat de sobreelevar aquesta franja un poc (xicotet monticle) en el seus extrems oest i sud. La pantalla vegetal es recomana dur a terme amb espècies arbòries (Pinus halepensis, pi blanc) i espècies arbustives (llentiscle, Pistacia lentiscus, i arç negre, Rhamnus lycioides).  
Igualment, es recomana aprofitar, en la mesura que siga possible, els exemplars de llentiscles en l'àmbit del Pla especial per a la revegetació de la zona.  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no s'haguera procedit a l'aprovació de la revisió del pla en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada del decret.  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què fa referència l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que es disposa en l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
  
Vist tot l'anterior, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla especial per a l'ordenació d'usos i aprofitament miner en la partida de la Lloma, municipi del Puig de Santa Maria (València), per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'esmentat informe.  
  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa, no és possible cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret consideren pertinents.  
Cosa que se li notifica perquè en prenga coneixement i als efectes oportuns.  
Cosa que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, conforme ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 6 de novembre de 2020.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 26 de juliol de 2023.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Julio Ramón Gómez Vivo.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9663, del 17-08-2023 (2023/8842)

RESOLUCIÓN de 26 de julio de 2023, de la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental, por la que se ordena la publicación del informe ambiental y territorial estratégico del Plan especial para la ordenación de usos y aprovechamiento minero en la partida de La Lloma, en el municipio de El Puig de Santa Maria. Expediente 101/2019-EAE.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9663

Fecha DOGV
:   17-08-2023

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2023/8842

CVE


Fecha del documento
:   26-07-2023

Organismo emisor


Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Infraestructuras y Territorio](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 26 de julio de 2023, de la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental, por la que se ordena la publicación del informe ambiental y territorial estratégico del Plan especial para la ordenación de usos y aprovechamiento minero en la partida de La Lloma, en el municipio de El Puig de Santa Maria. Expediente 101/2019-EAE. [2023/8842]  
  
De conformidad con el artículo 53.7 del Decreto Legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell de aprobación del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del informe ambiental y territorial estratégico, resuelvo:  
  
Único  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana el informe ambiental y territorial estratégico correspondiente al expediente 101/2019-EAE El Puig de Santa Maria (Valencia).  
  
«Informe ambiental y territorial estratégico  
  
Trámite: evaluación ambiental del Plan especial para la ordenación de usos y aprovechamiento minero.  
Promotor: Ayuntamiento.  
Autoridad Sustantiva: Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia.  
Localización: partida La Lloma, municipio de El Puig de Santa Maria (Valencia).  
Expediente: 101-2019-EAE.  
La Comisión de Evaluación Ambiental, en sesión celebrada el 29 de octubre de 2020, adoptó el siguiente acuerdo:  
Vista la propuesta de informe ambiental y territorial estratégico del Plan especial para la ordenación de usos y aprovechamiento minero en la partida La Lloma, municipio de El Puig de Santa Maria (Valencia), en los siguientes términos:  
En fecha 28 de octubre de 2019 se recibió del Ayuntamiento, a través del Servicio Territorial de Urbanismo de Valencia solicitud de inicio de la evaluación ambiental y territorial estratégica del Plan especial para la ordenación de usos y aprovechamiento minero en la partida La Lloma del municipio de El Puig de Santa Maria (Valencia).  
Documentación   
En fecha 28 de octubre de 2019 se recibió del Ayuntamiento, a través del Servicio Territorial de Urbanismo de Valencia la siguiente documentación en formato digital: documento inicial estratégico (DIE), Plan especial (PE), proyecto de explotación, proyecto de restauración, estudio acústico, estudio arqueológico, estudio de paisaje y estudio de impacto ambiental.  
La documentación aportada se ajusta a lo establecido en el artículo 50 de la Ley 5/2014 de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
Planeamiento vigente  
El vigente planeamiento urbanístico es el Plan general de ordenación urbana que fue homologado a la LRAU con aprobación definitiva por la Comisión Territorial de Urbanismo de 21.12.1999. La misma fue sometida a evaluación ambiental emitiéndose declaración de impacto ambiental favorable con condiciones en fecha 22 de marzo de 1999 que establecía que en el ámbito del suelo no urbanizable de protección paisajística (SNUPE1) se debe mantener el uso forestal en el área delimitada (forestal) en la que queda expresamente prohibido su transformación a uso agrícola.  
De acuerdo con la normativa urbanística vigente, en el suelo no urbanizable de protección especial 1, reservas de interés paisajístico, 1 (NUPE1), tanto en zona común como en zona forestal, las actividades extractivas, canteras, areneros y graveras son usos incompatibles.  
  
  
  
Imagen I. Elaborada a partir del plano de ordenación de la web de la Conselleria de Territorio, Obras Públicas y Movilidad. Suelo no urbanizable de protección especial (NUPE), con el código 1: de interés paisajístico, C, común y F forestal, y con el código 8, parque natural. Suelo no urbanizable común (NUCE) y suelo urbano (SU).  
De acuerdo con la web de la Conselleria de Política Territorial, Obras Públicas y Movilidad en el NUPE1 las condiciones de uso son las siguientes:  
1. Serán usos compatibles:  
a) Los determinados para el suelo no urbanizable común, exceptuando los incompatibles listados en este precepto.  
2. Serán usos incompatibles a toda el área de NUPE 1:  
a) Las implantaciones industriales de cualquier tipo.  
b) La tala de árboles.  
c) La publicidad exterior en cualquiera de sus formas.  
d) La práctica de deportes que exijan infraestructuras o equipamientos, o utilicen medios mecánicos o automotrices.  
e) Los invernaderos de plástico o similares.  
3. Dentro de la zona NUPE 1 Forestal se deberá mantener el uso forestal.  
4. Queda expresamente prohibido en la zona de NUPE 1 Forestal su transformación a uso agrícola.  
«Artículo 8.3.3 condiciones de la edificación:  
1. En la zona de NUPE 1 Común, podrán realizarse las edificaciones autorizadas para el suelo no urbanizable común de vocación agrícola y ello solo cuando su arquitectura se integre armónicamente en el medio natural, para lo que serán proyectadas cuidando materiales, volúmenes y colores.  
2. En la zona NUPE Forestal solo podrá construirse lo que la Conselleria de Medio Ambiente autorice».  
En el suelo no urbanizable común no podrán realizarse otras construcciones que las permitidas en el artículo 8.1.2, que se ajusten en su caso, a los planos o normas del Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación, así como las construcciones e instalaciones vinculadas a la ejecución, entretenimiento y servicio de las obras públicas. «Podrán autorizarse edificaciones e instalaciones declaradas de interés comunitario según se especifica en la Ley 4/1992.»  
En el artículo 8.1.2 se permiten las siguientes construcciones: casetas de aperos de labranza, almacén agrícola y actividades recreativas, vivienda familiar aislada, granjas e instalaciones declaradas de interés comunitario según la Ley 4/1992. De acuerdo con la derogada Ley 4/1992 requerían DIC: actividades mineras, actividades industriales y productivas y actividades turísticas, recreativas, deportivas, de ocio y esparcimiento.  
En el suelo no urbanizable común de vocación agrícola se permiten las construcciones antes indicadas y además: estaciones de servicio (8.1.4) e instalaciones complementarias de los pozos de riego y otras infraestructuras (8.1.5).  
Antecedentes  
Consta resolución de archivo del expediente 002/2016EAE referente al Plan especial para la ordenación de usos y aprovechamiento minero en la Partida La Lloma en el término municipal de El Puig de Santa Maria al quedar sin efecto por la resolución de archivo del expediente de evaluación de impacto ambiental, núm. 006/2016EAEAIA del proyecto de explotación de recursos de la sección A denominada La Lloma de ese municipio.  
Objeto de la revisión  
El objetivo del Plan especial es ordenar los usos permitidos y el aprovechamiento minero en el ámbito definido a continuación con la finalidad de poder llevar a cabo la extracción de recursos minerales del ámbito y su restauración, que actualmente no está permitido.  
El ámbito del Plan especial está constituido por la parcela 33 del polígono 3 en la Partida La Lloma en el término municipal de El Puig de Santa Maria (Valencia). La mayor parte de ella fue afectada por antigua extracción, siendo en la actualidad una cantera abandonada sin restauración.  
En el vigente planeamiento el ámbito del Plan especial está calificado como NUPE1 en el que no están permitidas las canteras.  
  
Imagen II. Delimitado en rosa el ámbito del Plan especial sobre ortofoto. Parcela 33, polígono 3 de la Partida La Lloma en el municipio, excluida una parte por afección de 500 m a suelo urbano residencial. La parcela 39 se sitúa justo al sur de la parcela 33 y también es SNUP1C. Fuente: DIE.  
El documento de plan especial consta del siguiente contenido:  
0. Introducción y antecedentes.  
1. Memoria informativa  
2. Memoria justificativa.  
3. Normas urbanísticas.  
4. Planos  
5. Anexo I: informes de consulta a las administraciones públicas consultadas.  
6. Anexo II. Documentación del permiso de investigación y pase a concesión derivada (Serra Llarga núm. 3114).  
7. Anexo III. Informe del resultado de la investigación del permiso núm. 3114 en base al cual se solicitó el pase a concesión derivada.  
Se define una nueva subzona de ordenación urbanística: suelo no urbanizable de protección paisajística con tolerancia minera (subzona SNUPE1-TM) en la que los usos son los siguientes:  
- Usos compatibles:  
a) Los determinados para el suelo no urbanizable de protección de interés paisajística y forestal (NUPE-1), es decir los correspondientes a suelo no urbanizable común, exceptuando los incompatibles listados en este precepto.  
b) Extracción de arcillas y posterior protección del medio rural, pero de forma transitoria, conforme a las condiciones de la explotación autorizadas y a su Plan de restauración integral.  
- Usos incompatibles:  
a) Las implantaciones industriales de cualquier tipo.  
b) La tala de árboles.  
c) La publicidad exterior en cualquiera de sus formas.  
d) La práctica de deportes que exijan infraestructuras o equipamientos, o utilicen medios mecánicos o automotrices.  
e) Los invernaderos de plástico o similares.  
Esta categoría de suelos engloba: «...aquellos suelos del término municipal que estando próximos a una zona con valor medioambiental, forestal y paisajístico han perdido dicho valor por la existencia de una antigua cantera de explotación de áridos. Por lo tanto estas zonas se encuentran degradadas actualmente.»  
Además:  
«3. Deberán redactarse para la tramitación a realizar en la Dirección General de Minas conjuntamente con este documento el plan de labores de la actividad, el proyecto de explotación, proyecto de restauración, proyecto de integración paisajística y proyecto de impacto ambiental. En ello se deberá definir las condiciones naturales y paisajísticas de la restauración y definir criterios para la reposición y estabilización de taludes, terrenos y su cubierta vegetal. (Este punto es de aplicación únicamente para cuando su uso sea de extracción de arcillas).  
4. La apertura de viales deberá ceñirse a trabajos de consolidación y mantenimiento exceptuando medidas de prevención de incendios forestales u otras de similares características de prevención de años a personas y bienes. En cualquier caso se respetará la tramitación de impacto ambiental que le sea de aplicación. (Este punto es de aplicación únicamente para cuando su uso sea de extracción de arcillas).  
5. La reforestación y recuperación final de la zona ordenada la convertirá en suelo no urbanizable de protección paisajística y ecológica, siendo la modificación puntual del Plan general la única figura que reclasifique o recalifique. (Este punto es de aplicación únicamente para cuando su uso sea de extracción de arcillas).»  
Respecto a los límites del plan se establece lo siguiente:  
«Art. 9. Precisión de límites  
0. Las delimitaciones del ámbito de actuación podrá precisarse en su caso cuando se trate de ajustes debidos a las características topográficas de los terrenos, la mayor precisión de la cartografía de que disponga, la presencia de arbolado o vegetación u otros elementos naturales o artificiales que justifiquen el ajuste.  
1. La referida precisión de límites deberá mantener sensiblemente la forma de las determinaciones gráficas.  
Art. 10. Precisión de parámetros se admite una tolerancia del 5 por cien (5 %), en más o en menos, en la precisión de los parámetros que definan las condiciones de calificación establecidas.»  
Imagen III. Ordenación actual con delimitación en polígono rosa del ámbito del Plan especial y ordenación propuesta con delimitación en rosa del ámbito del plan especial, subzona SNUPE1-TM. Escala: 1:15.000. Fuente: Plan especial.  
  
En el DIE se apuntan medidas para prevenir, reducir, y en la medida de lo posible, compensar cualquier efecto negativo importante en el medio ambiente que se deriven de la aplicación del plan:  
- Programas y proyecto de sostenibilidad para la restauración paisajística:  
- Medidas de protección ambiental a ejecutar durante el período de actividad de la explotación: corrección de impactos:  
- Atmósfera: riego periódico de pistas, frentes y lugares de acopio de materiales, cubrición de la carga de camiones durante trayectos, maquinaria con silenciadores, etc.  
- Suelo, procesos geofísicos y erosión: compactación del material de relleno para evitar desprendimientos y deslizamientos, establecimiento de redes de drenaje, adecuación morfológica de la zona y revegetación.  
- Vegetación y fauna: revegetación con pino carrasco en plataformas y bermas y taludes con romero y tomillo, adecuación de las medidas para la disminución de ruidos y levantamiento de polvos.  
- Restauración geomorfológica del área afectada: restauración del hueco minero mediante el relleno del mismo, en sentido ascendente, con el uso de residuos inertes adecuados, al no disponer de suficiente material para el relleno.  
- Medidas correctoras de estabilización de taludes: disminuir el ángulo del talud, escalonamiento del talud con bermas intermedias, ejecución de tacones, reemplazo con relleno compactado y plantaciones en talud con raíces profundas.  
- Restauración edáfica para la revegetación.  
- Otras posibles actuaciones de rehabilitación:  
- Respecto al polvo: se establecerán otras medidas como la retirada de los caminos de las acumulaciones de los materiales de préstamo, la disminución en el número de cruces e intersecciones y la disminución en la velocidad de circulación por los mismos.  
- Respecto al ruido: se utilizarán rutas más alejadas de carreteras y zonas habitadas.  
- Se respetará la vegetación perimetral y riego de la vegetación colindante por el levantamiento de polvo por el tránsito de camiones.  
- Las instalaciones y servicios auxiliares (cerramiento, control de acceso, vestuarios y báscula), una vez restaurada la misma se desmantelarán.  
El agua para el riego se obtendrá de la balsa de decantación en explotación y caso de no disponer de ella será suministrada por camión cisterna de origen externo.  
Una vez finalizada la explotación se procederá a la restauración del mismo cumpliendo en todo momento con lo establecido en el RD 975/2009, de 12 de junio.  
De acuerdo con el informe relativo al permiso de investigación en las cuadrículas solicitadas, en la zona más próxima al ámbito sondeo 1, 2 y 4 las capas arcillosas aparecen entre 9 y 17 metros de profundidad con espesores medios de 14 y 22 m. aproximadamente.  
En el DIE se prevén medidas para el seguimiento del plan.  
Del proyecto de explotación que se adjunta se destaca lo siguiente:  
- Volumen de mineral aprovechable: 1.767.652 m³.  
- Volumen de estéril: 311.938 m³.  
La explotación se realizará en dos fases:  
1ª. Extracción de material en la zona más al norte de la parcela con explotación tipo ladera creando bancos descendentes.  
Superficie a afectar: 35.780 m².  
Duración aproximada: 4 años.  
2º. Los estériles primera fase se depositarán en el vaso generado y se continuará con la extracción de bancos y se llegará al hueco final extracción, que será restaurado mediante aportación de materiales inertes adecuados.  
Superficie a afectar: 37.773 m².  
Duración aproximada: 4 años.  
La duración total de explotación será de 8 años y la profundidad del hueco de explotación que será como máximo de aproximadamente 50 m.  
La excavación del material se efectuará mediante retroexcavadoras.  
Se indican diferentes medidas contra el polvo, pero no se afirma que se utilizará y cuáles en el proyecto de explotación.  
La explotación se vallará perimetralmente.  
En relación al plan de restauración es de destacar:  
El período de vigencia de la restauración será de 12 años con 2 años de plazo de garantía. Se diferencian 8 fases de restauración, de forma que la primera fase se iniciará con la explotación, de forma que al acabar la fase 2ª, la primera fase esté restaurada y así secuencialmente hasta su restauración final en el año 12.  
El volumen de terraplén para el acondicionamiento morfológico será de 2.320.067 m³. Los bancos de restauración, 8 en total, tendrán 5 m. de altura con una pendiente de 8 %, siendo las bermas de 10 m. de ancho y en contrapendiente.  
La creación de una superficie edáfica se efectuará mediante el aporte de enmiendas de estiércol (36,6 Tn/Ha.) a estériles. Se extenderán los suelos edáficos así creados en los taludes hasta unos 10 m. de espesor, siendo necesario un volumen de 73.553 m³. En los taludes se crearán banquetas de infiltración y aterrazado.  
Se eligen especies propias de la zona para la revegetación de forma que se recupera el carácter forestal del ámbito, combinando siembra de herbáceas y plantaciones de arbóreas y arbustivas.  
Respecto al documento de síntesis del estudio de impacto ambiental del proyecto de explotación presentado se destaca lo siguiente:  
Se indica que en la parcela 39 del polígono 3 se instalarán la báscula y la caseta de control.  
El transporte del material extraído aprovechable será transportado mediante camiones bañera de 25 Tn hasta los centros de consumo.  
El relleno del hueco de explotación se efectuará con materiales inertes adecuados según el artículo 3 del RD 200/2004 de 1 de octubre de la Generalitat que regula la utilización de residuos inertes adecuados en obras de restauración, acondicionamiento y relleno.  
Se barajan 3 alternativas: la no actuación, la ubicación de la explotación en una ubicación diferente y continuar la explotación en el ámbito del Plan especial. No se plantean alternativas diferentes respecto al sistema de explotación restauración que reduzcan tanto en el tiempo como en la superficie la integración paisajística.  
Respecto a las medidas preventivas y correctoras son similares a las presentadas en el DIE.  
Del estudio de paisaje se destaca lo siguiente: se resalta que se trata de una zona degradada, que el valor paisajístico es medio alto por la existencia de zonas forestales no afectadas y de las pocas que existen en el municipio, aunque alejadas de la actuación. La fragilidad visual es media baja, previéndose impactos paisajísticos leves no siendo visible la actuación desde ninguna de las áreas residenciales.  
Justificación  
Según la documentación presentada, la pretensión del Plan especial es permitir la explotación de los recursos minerales existentes en la zona y la restauración de la misma.  
En esa zona se encuentra una antigua cantera abandonada, que en la actualidad aún no ha sido restaurada, teniendo aprobado según lo indicado, su uso como vertedero de inertes para después ser restaurada de acuerdo al proyecto realizado. Dicha cantera fue utilizada en su día para aprovechar sus áridos para la construcción de carreteras, estando abandonada sin ningún uso ni restauración durante más de 30 años. Es en este momento, cuando antes de ser inutilizada y destinada como acopio de residuos inertes se plantea su agotamiento como cantera. El objetivo no es otro que extraer todos los recursos que sean aprovechables antes de su clausura definitiva. De este modo se conseguiría que antes que impactar en cualquier otro sitio para extraer estos recursos sea en esta antigua cantera donde se agoten definitivamente los mismos para posteriormente realizar la restauración con inertes adecuados.  
  
De acuerdo con lo indicado en la documentación presentada, a través del permiso de investigación Serra Llarga núm. 3114 se ha acreditado la existencia de arcillas aptas para la industria cerámica mediante sondeos eléctricos verticales, sondeos mecánicos y estudios geológicos de la zona. Se trata de una materia prima que por su cercanía a la industria cerámica de Castellón reducirá el coste de transporte actual y las emisiones contaminantes. (Actualmente la arcilla que se consume procede principalmente de las minas de Villar (Valencia) y Galve (Teruel)).  
La zona de actuación es una cantera abandonada con un frente abierto de aproximadamente unos 40 m. de altura media, lindante con el barranco de la Calderona y que presenta impacto paisajístico en su ladera sur.  
El Plan especial además del objetivo principal (extracción de materiales) presenta otros objetivos específicos como son:  
- Recuperación del valor paisajístico y medioambiental de la parcela.  
- Regenerar el área degradada actual.  
- Mejorar las condiciones naturales que reduzcan los riesgos de inundación que presenta la zona conforme debido a la ausencia de vegetación.  
Por otra parte, las explotaciones mineras que pretendan desarrollarse en montes o terrenos forestales clasificados como suelo no urbanizable común o sometido a especial protección especial, sin regulación de la actividad minera como uso compatible, requerirán la previa modificación del Plan general, en su caso, la elaboración y aprobación de un plan especial conforme a la legislación urbanística de la Comunitat Valenciana que ordene el uso y aprovechamiento minero, o lo que, en su caso, establezca un Plan de acción territorial de carácter sectorial.  
Consultas realizadas  
De acuerdo con escrito del Ayuntamiento no se ha procedido a efectuar la consulta pública regulada en el artículo 49. bis 1 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, del Consell, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, por no ser necesaria la misma, dado que nos encontramos ante un Plan especial promovido por particulares al tratarse de un Plan especial minero que además afecta únicamente a una parte de una parcela de reducidas dimensiones. Por tanto y siendo que el Plan especial se incardina en el supuesto del artículo 49. bis.3. b, en virtud de ese mismo precepto quedaría exento del sometimiento a la consulta previa.  
Por parte de la Subdirección General de Evaluación Ambiental se ha sometido a consultas la documentación inicial remitida, conforme a lo dispuesto en el artículo 51 de la LOTUP, con el fin de determinar los efectos significativos en el medio ambiente, de acuerdo con los criterios expuestos en el anexo VIII de dicha ley.  
Por ello, teniendo en consideración las características de la propuesta de revisión del plan presentada y los aspectos ambientales en los que puede incidir, se consulta a las siguientes administraciones:  
  
  
Administración pública consultada Fecha consulta Fecha informe  
Servicio Territorial de Urbanismo de Valencia 22.06.20  
Subdirección General de Movilidad; Conselleria de Política Territorial, Obras Públicas y Movilidad 23.01.20 10.06.20  
Servicio Territorial de Industria y Energía 23.01.20 24.04.20  
Servicio Territorial de Medio Ambiente; Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica. 23.01.20 07.04.20  
Servicio de Ordenación y Gestión Forestal; Subdirección General de Medio Natural; Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica. 23.01.20 28.01.19  
(recibido 11.05.2020)  
Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje; Subdirección General de Ordenación del Territorio; Subdirección General de Ordenación del Territorio; Conselleria de Política Territorial, Obras Públicas y Movilidad 23.01.20 27.10.20  
Servicio de Ordenación del Territorio; Subdirección General de Ordenación del Territorio; Subdirección General de Ordenación del Territorio; Conselleria de Política Territorial, Obras Públicas y Movilidad 23.01.20 06.02.20  
Dirección General de Patrimonio Cultural; Conselleria de Cultura 23.01.20   
Confederación Hidrográfica del Júcar 23.01.20 29.04.20  
Ayuntamiento de Albalat dels Tarongers 23.01.20   
Ayuntamiento de Náquera 23.01.20   
Ayuntamiento de Puzol 23.01.20 16.07.20  
07.08.20  
  
Ayuntamiento de Sagunto 23.01.20 17.07.20  
  
  
  
Los informes recibidos junto con el Informe Ambiental y Territorial Estratégico (IATE) se publicarán en la siguiente página web:  
http://www.agroambient.gva.es/es/web/evaluacion-ambiental/seguiment-d-expedients  
y luego seleccione provincia de Valencia y el municipio de El Puig de Santa Maria.  
- Servicio Territorial de Industria y Energía: se informa que se está tramitando una concesión derivada del permiso de investigación Serra Llarga núm. 3114, estando paralizado el expediente hasta tanto no se resuelva el Plan especial solicitado. La parcela no está afectada por ninguna otra explotación minera. Informa que de la modificación planteada no se derivarán efectos significativos sobre el medio ambiente.  
- Servicio Territorial de Medio ambiente (sección calidad ambiental): revisado el estudio acústico se informa que la documentación se ajusta al contenido establecido en el decreto 104/2006 y que puede quedar garantizados los objetivos de calidad.  
El estudio acústico no contempla medidas correctoras al ser la distancia con el uso residencial de urbanizaciones próximas entre 400-662 m.  
- Servicio Territorial de Medio Ambiente (Forestal): informa favorablemente el Plan de restauración integral presentado.  
- Servicio Territorial de Urbanismo de Valencia: desde el punto de vista de las competencias urbanísticas se estima que el plan no tiene efectos negativos significativos sobre la ordenación estructural.  
Se justifica en el documento lo dispuesto en el artículo 197.1.c de la LOTUP respecto a la franja de 500 m. en los que no existen usos residenciales. No obstante, esta condición deberá incluirse en el documento definitivo.  
- Confederación Hidrográfica del Júcar: el ámbito de la actuación no afecta a ningún cauce público ni zonas de servidumbre y policía.  
Se recuerda la normativa legal relativa a vertidos y autorizaciones.  
Para garantizar la no afección a la calidad de las aguas ni al régimen de corrientes, se deberán adoptar las medidas necesarias para garantizar la correcta recogida de las aguas de escorrentía y se dispondrán de los dispositivos necesarios, como balsas de decantación, para impedir la salida de aguas pluviales contaminadas. Asimismo, se limitarán las pendientes de los taludes y la altura entre bermas, favoreciendo de esta forma la infiltración del agua y reduciendo su velocidad para disminuir la pérdida de suelo.  
En el informe se indica lo siguiente:  
Según la documentación presentada será necesario el suministro de agua en la cantera para el riego de pistas, caminos y demás superficies como medida correctiva de las emisiones de polvo generadas, así como para el riego de superficies revegetadas.  
El agua se obtendrá de la balsa de decantación en explotación. No obstante, en caso de no disponer de ella el agua será suministrada mediante camión cisterna de origen externo a la concesión minera. A este respecto se recuerda que de acuerdo con el artículo 52 del texto refundido de la Ley de Aguas el derecho al uso privativo de las aguas se adquiere por disposición legal (art. 54) o por concesión administrativa, por lo tanto se supone que el suministro de agua realizado mediante camiones cisterna se realizará desde un origen amparado por un derecho al uso privativo de las aguas ya que, en caso contrario, se produciría una infracción administrativa con la consiguiente apertura de expediente sancionador al suministrador.  
A efectos de la emisión del informe del artículo 25.4 del texto refundido de la Ley de aguas previo a la aprobación del instrumento de planeamiento que desarrolle la actuación propuesta, se deberá justificar:  
• Justificación de la demanda de agua prevista para la actuación, expresada en m³ /año.  
• Acreditación del derecho al uso del agua. Referencia del expediente de concesión o los datos de la inscripción en el registro de Aguas que amparan el derecho al uso privativo de las aguas para atender el incremento de demanda que supone la actuación prevista, todo ello con el fin de asegurar que la actuación que se pretende realizar es compatible con las previsiones de los planes hidrológicos y además no supone afectación o menoscabo a otros usos existentes legalmente implantados.  
- El Ayuntamiento de Puzol: hace propios los informes de técnicos municipales a los que hace referencia. El de la ingeniera técnica de Obras públicas y Licenciada en Ciencias ambientales informa que no se producirán a priori impactos ambientales significativos con efectos negativos en el ámbito del municipio de Puzol, y el del arquitecto municipal que indica que a pesar de lo indicado en el estudio acústico estima necesario establecer medidas correctoras con la inclusión de barreras suficientes para garantizar que el nivel sonoro percibido en la zona residencial Alfinach no sea superior al permitido.  
En la tramitación del expediente 002/2016EAE anteriormente referido se destacan los siguientes informes:  
- Informe del servicio de infraestructura verde y paisaje (27.05.2016): se indica:  
- La medida incluida en el estudio delimitación de una franja de resguardo o retranqueo de unos 20 metros en la que no se intervendrá y que se limpiará y restaurará al final de la primera fase (relleno de los actuales vaciados) y que permitirá ir creando una barrera visual en las zonas inferiores de la parcela y limítrofes con el camino. Se indica que esta medida deberá ser concretada e incorporada en el proyecto, incluyéndola tanto en los planos correspondientes como en los presupuestos del mismo conforme al apartado j del anexo II de la LOTUP.  
- Se deberá garantizar, mediante la redelimitación del ámbito noreste de explotación si resulta necesario, que en ningún caso el avance del área de explotación hacia el este supondrá la apertura de la explotación hacia esta orientación.  
El informe del servicio de infraestructura verde y paisaje de fecha 27.10.2020 (Exp. 101/2019EAE) indica lo siguiente: informe favorable condicionado a la inclusión de la medida de integración (barrera vegetal) incluida en el estudio de paisaje, en la documentación del proyecto y del plan de restauración integral, tanto en planos como en presupuestos.  
Se indica igualmente además que en el estudio de paisaje se observa que, según los planos, la explotación no realiza apertura visual hacia el este.  
Identificación y valoración de los posibles efectos sobre el medio ambiente  
El Plan especial supone un plan que se aprueba por una administración pública y cuya elaboración y aprobación viene exigida por una disposición legal, y que constituye un marco para proyectos sometidos a evaluación de impacto ambiental (explotaciones mineras).  
La superficie del ámbito del Plan especial es de 85.681 m² (8,56 Ha.), superficie reducida en relación a la superficie total del municipio 2.682,2 Ha y a la superficie del suelo no urbanizable 2.376,8 Ha. Igualmente en relación con el suelo no urbanizable de especial protección 1 (NUPE 1) de interés paisajístico la superficie afectada es reducida (8,56 has de aproximadamente 271, 01 Ha).  
En consecuencia, se estima que le es de aplicación el artículo 46.3.b de la LOTUP  
Conforme a lo estipulado en el artículo 46.3 de la LOTUP, el órgano ambiental y territorial determinará, teniendo en consideración los criterios del anexo VIII, el sometimiento al procedimiento de evaluación ambiental y territorial ordinario o simplificado, en función de la existencia de efectos significativos sobre el medio ambiente, previa consulta a las Administraciones Públicas afectadas a las que se refieren los artículos 48.d y 51.1 de la LOTUP.  
Descripción del ámbito:  
El ámbito del plan, 8,56 has., está situado en el extremo noroeste del término municipal en un relieve montañoso de fisografía fuertemente ondulada (pendiente 8-15 %) denominado Serra Llarga, se trata de su extremo occidental. Este relieve montañosos está constituido por materiales de argilitas y areniscas terciarios y por dolomías terciarias. Son precisamente las argilitas las que se pretenden explotar y que se presentan en la parte occidental de este relieve.  
El ámbito no se encuentra afectado por ningún espacio natural protegido de la Comunitat Valenciana ni por espacios naturales protegidos Red Natura 2000. Tampoco por ninguna micro reserva vegetal ni reserva de fauna.  
De acuerdo con el visor del Instituto Cartográfico de la Comunitat Valenciana son terrenos forestales según PATFOR. En la actualidad el terreno se encuentra abandonado y ha sido ocupado en parte por especies primeras colonizadoras, destacando la albaida (Anthyllis cytisoides) sobre los materiales arcillosos, y la olivarda (Dittrichia viscosa) propia de terrenos removidos, y puntualmente se pueden ver algunos ejemplares de especies de etapas más maduras como lentiscos (Pistacia lentiscus) y pino carrasco (Pinus halepensis), que en algún punto forman pequeños bosquetes, sobre todo en su extremo sur. Se han producido vertidos de escombros en diferentes lugares.  
El estado de degradación es importante, destacando los cortados consecuencia de la antigua explotación. El estado de la vegetación natural es propio de las primeras etapas de la sucesión vegetal y de zonas removidas con la excepción de determinados puntos en los que se pueden observar pequeñas manchas de lentiscares de desarrollo intermedio.  
De acuerdo con el visor del Instituto Cartográfico Valenciano no se encuentra afectado por riesgo de deslizamiento o desprendimiento ni por riesgo de inundación.  
La capacidad de uso agrícola del ámbito es moderada clase C.  
El ámbito se encuentra a una distancia superior a 620 m de las urbanizaciones de Els Monestirs y Alfinac al este y a más de 500 m del suelo urbano del propio municipio de El Puig de Santa Maria, al oeste.  
Por otra parte está situado a una distancia aproximada de 310 m al camping y a distancias mucho más cortas de edificaciones aisladas tipo viviendas como al noroeste y al oeste, distancias entre 140 y 160 m.  
  
Imagen IV Ortofotografía aérea año 2019. Escala: 1:9000 En rojo localización aproximada del Plan especial.  
  
  
Análisis de la propuesta:  
Se procede a analizar la propuesta de revisión del plan:  
Respecto a las características de la revisión del plan, el mismo constituye un marco para proyectos sometidos a evaluación de impacto ambiental (explotaciones mineras), pero no se estima que modifique el modelo territorial teniendo en cuenta la reducida superficie afectada.  
De acuerdo con la descripción de la actividad del proyecto (aportado como documentación adicional al Plan especial y al DIE) se prevé que parte de las instalaciones inherentes a la actividad extractiva (concretamente la báscula y la caseta de control) se ubiquen en la parcela 39 colindante con el borde sur de la parcela 33, fuera del ámbito del plan especial propuesto. La parcela 39 está clasificada en el planeamiento vigente como SNUPE1-C en el que no está permitido el uso extractivo.  
La propuesta del ámbito del Plan especial debe abarcar la totalidad de la superficie que puede verse afectada por el conjunto de labores de la actividad extractivas (incluidas las instalaciones necesarias o complementarias) teniendo en cuenta, no obstante, que la viabilidad ambiental tanto de la superficie afectada como del resto de aspectos de la actividad extractiva queda supeditada al resultado de la evaluación de impacto ambiental del proyecto.  
El plan puede permitir de acuerdo con la documentación presentada la recuperación paisajística de la zona a largo plazo, teniendo en cuenta que la zona se encuentra muy degradada por la ausencia de restauración de la extracción inicial, la insuficiente regeneración natural, la existencia de grandes cortados, zonas de acúmulos de vertidos, etc.  
En relación con las características de los efectos y del área probablemente afectada:  
La superficie afectada es reducida, su valor ambiental es bajo teniendo en cuenta que se trata de una antigua cantera abandonada sin restauración que no presenta una regeneración adecuada y que se ha utilizado ocasionalmente para verter escombros y otros residuos. El valor paisajístico del ámbito es bajo por la degradación existente.  
Actualmente el grado de integración del área afectada en el entorno es muy bajo y sin intervención humana la posibilidad de regeneración natural del área afectada es parcial y a largo plazo, ya que persisten grandes desniveles en la parcela. Por tanto actualmente el impacto paisajístico es elevado y se prolongará en el tiempo el impacto paisajístico y además previsiblemente se acentuarán los procesos erosivos que se ocasionarán consecuencia del tipo de material y la insuficiente cobertura vegetal.  
La actuación planteada propone explotar recursos en una zona ya degradada, evitando la afección de una nueva zona, y su restauración, de forma que se minimizaría a medio plazo el actual impacto sobre el paisaje, ya que se pretende la reforestación de la zona, quedando clasificada como SNUPE1.  
Durante la explotación y restauración se podrían ocasionar impactos sobre la población y entorno por la generación de ruidos y polvo y el impacto en el paisaje permanecería en el tiempo hasta la completa restauración.  
No obstante, el proyecto extractivo propuesto podría provocar el efecto contrario, es decir un agravamiento de los impactos residuales actuales, dado que la integración en el entorno se basa en la disponibilidad de residuos inertes adecuados (RIA) para el relleno del hueco generado por la nueva explotación (excavación del terreno actual y la posterior remodelación topográfica para corregir el impacto residual generado por el talud actual de unos 40 metros de altura prácticamente vertical). El volumen requerido para la ejecución del plan de restauración asciende a 2.320.067 m³ de residuos inertes adecuados, de los que tan solo 311.938 m³ serán estériles de la propia explotación, quedando por justificar el suministro del material para el relleno 2.008.129 m³.  
De acuerdo con el documento de análisis de la situación y gestión de los residuos en la Comunitat Valenciana, 2012, de la Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente el volumen de residuos inertes adecuados autorizado para su utilización en obras de restauración, acondicionamiento y relleno en la Comunitat Valenciana, en m³ en los años 2008, 2009 y 2010, son los siguientes, respectivamente: 3.101.645, 1.158.022 y 1.952.094.  
Si referimos estos volúmenes a la población de la Comunitat Valenciana en cada uno de esos años, 4.928.093 (01.01.2008), 4.981.276 (01.01.2009) y 4.989.631 (01.01.2010), tenemos una ratio de residuos inertes adecuados por habitante y año en la Comunitat Valenciana siguiente: 0,629 m³/habitante año, 0,232 m³/habt. año y 0,391 m³/habt año.  
Si consideramos la población de los municipios en un entorno de aproximadamente 15 km en línea recta sobre plano (20km sería el límite de rentabilidad por caminos y carreteras) tenemos 581.709 habitantes a 1 de enero de 2018. Teniendo en cuenta los ratios anteriores de m³/habitante y año, el volumen anual oscilaría entre: 365.894 m³ (ratio 2008), 134.956 m³ (ratio 2009) y 227.448 m³ (ratio 2010). Se ha contabilizado solo una parte de la población de la ciudad de Valencia teniendo en cuenta que el radio de 15 km la abarca parcialmente.  
Con el ratio de 2008 se obtiene un período de 5,4 años, el de 2009, 15 años y con el de 2010, 9 años. El período de explotación restauración se estima en aproximadamente 12 años.  
El cálculo realizado es muy aproximado pero nos permite comprobar que las fluctuaciones pueden ser muy importantes, teniendo en cuenta además que pueden haber años con muchos menos residuos y años de más. El no cumplimiento de los períodos aproximados de explotación y restauración supondría alargar el tiempo de impacto paisajístico y prolongar impactos de ruido y polvo que actualmente no se dan. La extensión en el tiempo de la explotación restauración en períodos muy prolongados puede hacer peligrar la restauración en sí misma. Por todo ello se estima que es muy relevante que se garantice la disponibilidad de este tipo de residuos, ya que resultará determinante en el diseño de la explotación (profundidad y volumen a extraer).  
En relación a los posibles impactos causados por la generación de ruido y polvo, hay que tener en cuenta, por una parte, el informe favorable de la sección de calidad ambiental al estudio acústico presentado junto al proyecto de explotación y, por otra parte, que existe una distancia de 500 m a suelos urbanos residenciales. Por otra parte, en el DIE se apuntan medidas preventivas y correctoras de los posibles impactos que se derivarán de la aplicación del plan. Son medidas a analizar y establecer, en su caso, en la fase de proyecto, en el procedimiento de evaluación de impacto ambiental al que debe someterse el proyecto una vez aprobado el presente Plan especial.  
Además de los suelos urbanos residenciales existen diversas edificaciones situadas a menor distancia (menos de 500 m.) del ámbito del Plan especial. En consecuencia, se estima que en la fase de proyecto se deberá analizar con detalle este tipo de medidas, considerándose que es posible en principio establecer, en esa fase, medidas eficaces.  
En la fase de proyecto se considera igualmente importante analizar la posibilidad de otras alternativas, además de la propuesta, de explotación restauración en fases que concluya una y empiece la siguiente y permita concluir la restauración de una fase completamente y continuar con la siguiente de manera que se reduzca el tiempo de afección y la superficie afectada.  
En el estudio de paisaje presentado se indica como medida la delimitación de una franja de resguardo o retranqueo de unos 20 metros en la que no se intervendrá y que se limpiará y restaurará al final de la primera fase (relleno de los actuales vaciados) y que permitirá ir creando una barrera visual en las zonas inferiores de la parcela y limítrofes con el camino. Se trata de una medida a incorporar en la fase de proyecto que deberá analizarse en la misma. En el informe que el servicio de infraestructura verde y paisaje emitió respecto al expediente 002/2016EAE (de fecha 27.05.2016) se informa que esta medida se incorpore en los planos y presupuestos del proyecto e igualmente se ratifica en el informe de fecha 27.10.2020. Se estima en consecuencia que esta medida se analizará y concretará a nivel de proyecto.  
El referido servicio en el informe de fecha 27.05.2016 indica igualmente que se deberá garantizar, mediante la redelimitación del ámbito noreste de explotación si resulta necesario, que en ningún caso el avance del área de explotación hacia el este supondrá la apertura de la explotación hacia esta orientación. En el informe posterior de fecha 27.10.2020 se indica que se observa en el estudio de paisaje que esto no se produciría, no obstante dada la importancia de esta cuestión se estima necesario establecerlo como condición.  
Se recomienda que se establezca una franja de aproximadamente 20 m de amplitud en el perímetro de la explotación en sus extremos sur y oeste (junto al camino) en la que se lleven a cabo plantaciones con una función de reducción de la visibilidad de la explotación y que a la vez mitiguen la dispersión del polvo. Pantalla vegetal que se recomienda llevar a cabo con especies arbóreas (Pinus halepensis, pino carrasco) y especies arbustivas (lentisco, Pistacia lentiscus y espino negro, Rhamnus lycioides).  
Para las plantaciones de restauración de la zona de explotación y también en la franja antes indicada se recomienda aprovechar, en la medida de lo posible, los ejemplares arbustivos de lentiscos existentes en el ámbito de explotación.  
La zona es una antigua cantera abandonada en la que casi la totalidad de la zona ha sido excavada, y aquellas partes que no lo han sido, de acuerdo con la documentación, no se verían afectadas. En consecuencia no se prevé afección al patrimonio cultural. Por otra parte, consultada la web de la Conselleria de cultura no constan yacimientos arqueológicos en la zona ni tampoco elementos etnológicos.  
Respecto a las medidas que la Confederación Hidrográfica del Júcar para garantizar la no afección a las aguas ni al régimen de corrientes, se estima que se deberán analizar y adoptar, en su caso, en la fase de proyectos.  
En este informe se establece unas condiciones respecto a la aprobación del instrumento de planeamiento antes reflejadas.  
Teniendo en cuenta el análisis realizado, para que no se deriven efectos negativos de la aprobación del plan, es necesario incorporar a la documentación que tiene carácter normativo los criterios y condiciones que, como mínimo, deben cumplir los proyectos de actividades extractivas que se soliciten en el ámbito del Plan especial, sin perjuicio de los condicionantes que se establezcan en la evaluación de impacto ambiental del proyecto.  
  
Consideraciones jurídicas  
La evaluación ambiental estratégica es el instrumento de prevención, establecido en la Directiva 2001/42/CE del Parlamento Europeo y del Consejo de 27 de junio, para la integración de los aspectos ambientales en la toma de decisiones de planes y programas públicos. Dicha Directiva se incorpora al derecho interno español mediante la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y al derecho autonómico mediante la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Real decreto legislativo 7/2015, de 30 de octubre, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de suelo y rehabilitación urbana, establece en el artículo 22 que los instrumentos de ordenación territorial y urbanística están sometidos a evaluación ambiental de conformidad con lo previsto en la legislación de evaluación ambiental.  
  
Propuesta de acuerdo  
De acuerdo con lo expuesto, se resuelve emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable según establece el artículo 51.2.b de la LOTUP, en relación con el Plan especial para la ordenación de usos y aprovechamiento minero en la Partida La Lloma, municipio de El Puig de Santa Maria (Valencia), promovida por el Ayuntamiento, de acuerdo con los criterios del anexo VIII de esta ley, y teniendo en cuenta las consultas realizadas y el análisis efectuado, se puede concluir que el procedimiento de evaluación simplificada es suficiente para determinar que el plan no presentará efectos significativos negativos sobre el medio ambiente, correspondiendo continuar la tramitación de la misma conforme a su normativa sectorial, siempre que se ajuste a los siguientes condicionantes:  
1. Previamente a la aprobación definitiva del Plan especial se introducirá en la documentación con eficacia normativa los siguientes condicionantes:  
Previamente a la aprobación definitiva de la revisión del Plan se introducirá en los correspondientes apartados del mismo los siguientes condicionantes:  
1.1. De acuerdo con el informe del servicio territorial de urbanismo de Valencia, se incluirá en el documento definitivo del Plan especial lo dispuesto en el artículo 197.1.c de la LOTUP respecto a la franja de 500 m en los que no existen usos residenciales.  
1.2- La instalaciones necesarias o anexas inherentes al desarrollo de la actividad extractiva deberán situarse en el ámbito del Plan especial. Por tanto, si necesariamente la báscula y la caseta de control o cualquier otra instalación deben situarse en la parcela 39, esta deberá incluirse en el ámbito del Plan especial.  
1.3. De acuerdo con el informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar: a efectos de la emisión del informe del artículo 25.4 del texto refundido de la Ley de Aguas la documentación del proyecto deberá contener necesariamente:  
- Justificación de la demanda de agua prevista para la actuación, expresada en m³ /año.  
- Acreditación del derecho al uso del agua. Referencia del expediente de concesión o los datos de la inscripción en el Registro de Aguas que amparan el derecho al uso privativo de las aguas para atender el incremento de demanda que supone la actuación prevista, todo ello con el fin de asegurar que la actuación que se pretende realizar es compatible con las previsiones de los planes hidrológicos y además no supone afectación o menoscabo a otros usos existentes legalmente implantados.  
1.4. El proyecto, a efectos de explotación, mantendrá inalterado el talud existente en el límite este del ámbito del Plan especial, es decir, por encima de la cota actual del terreno no se permitirá ningún tipo de avance extractivo en esta orientación.  
Por contra el plan de restauración del área afectada incluirá obligatoriamente las labores de restauración necesarias para corregir el impacto actual que genera el talud actual situado en el límite este del Plan especial, con objeto de conseguir a corto-medio plazo una integración en el entorno.  
2. El proyecto de actividad extractiva es un supuesto sometido a evaluación de impacto ambiental ordinaria, procedimiento que se incardina en el procedimiento sustantivo minero. La documentación del proyecto (proyecto de explotación, estudio de impacto ambiental y plan de restauración) deberá considerar los condicionantes establecidos en el punto 1, analizar los siguientes puntos y adoptar las medias correspondientes:  
2.1. Se garantizará la disponibilidad del volumen de residuos inertes adecuados para el relleno del hueco de explotación y restauración necesarios para la profundidad y volumen de extracción proyectados, entre otras circunstancias.  
2.2. El desarrollo de la actividad simultaneará las fases de explotación y restauración optando por aquella alternativa de diseño que reduzca al máximo tanto el tiempo como la superficie afectada.  
2.3. La afección del entorno y población por ruido y polvo consecuencia de la actividad de explotación y restauración tanto en el ámbito del plan especial como en el transporte hasta y desde ese ámbito.  
2.4. Medidas para garantizar la no afección a las aguas ni al régimen de corrientes.  
2.5. Los acúmulos de vertidos dispersos por la zona.  
2.6. El proyecto de explotación y el plan de restauración incorporarán la medida correctora propuesta en el estudio de paisaje (también en planos y presupuestos), consistente en crear una franja de 20 m en la que no se intervendrá y que se limpiará y restaurará al final de la primera fase (relleno de los actuales vaciados) que permitirá ir creando una barrera visual en las zonas inferiores de la parcela y limítrofes con el camino y minimizar el impacto paisajístico.  
3. Recomendaciones: en relación a la franja a establecer en torno al ámbito de la explotación de forma que en ella se efectúen plantaciones para mejorar la integración paisajística y como medida contra la afección por polvo, se recomienda se analice la posibilidad de sobre elevar esta franja algo (pequeño montículo) en su extremo oeste y sur. La pantalla vegetal se recomienda llevar a cabo con especies arbóreas (Pinus halepensis, pino carrasco) y especies arbustivas (lentisco, Pistacia lentiscus y espino negro, Rhamnus lycioides).  
Igualmente se recomienda aprovechar, en la medida de lo posible, los ejemplares de lentiscos en el ámbito del Plan especial para la revegetación de la zona.  
Según establece el artículo 51.7 de la LOTUP, el Informe Ambiental y Territorial Estratégico perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no se hubiera procedido a la aprobación de la revisión del plan en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación. En tal caso, el promotor deberá iniciar nuevamente el procedimiento de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada del Decreto.  
  
Órgano competente  
La Comisión de Evaluación Ambiental es el órgano competente para emitir el informe ambiental y territorial estratégico a que se refiere el artículo 51.2.b de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 3.2 del Decreto 230/2015, de 4 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento del órgano ambiental de la Generalitat a los efectos de evaluación ambiental estratégica (planes y programas).  
  
A la vista de cuanto antecede, la Comisión de evaluación ambiental, acuerda: emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica del Plan especial para la ordenación de usos y aprovechamiento minero en la partida La Lloma, municipio de El Puig de Santa Maria (Valencia), por considerar que no tiene efectos significativos en el medio ambiente, con el cumplimiento de las determinaciones que se incluyen en el citado informe.  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 18.2 de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público.  
  
València, 6 de noviembre de 2020.- El secretario de la Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 26 de julio de 2023.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Julio Ramón Gómez Vivo.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML