Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8302, del 24-05-2018 (2018/5044)

RESOLUCIÓ de 8 de maig de 2018, de la Direcció Territorial de Castelló, sobre declaració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000, del projecte de línia trifàsica aèria d'alta tensió per a alimentar un centre de transformació en la partida de les Comes de Benassal.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8302

Data del DOGV
:   24-05-2018

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2018/5044

CVE


Data del document
:   08-05-2018

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [Benassal](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 8 de maig de 2018, de la Direcció Territorial de Castelló, sobre declaració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000, del projecte de línia trifàsica aèria d'alta tensió per a alimentar un centre de transformació en la partida de les Comes de Benassal. [2018/5044]  
Atenent la sol·licitud realitzada pel Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló, de la Direcció Territorial de la Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball, que ha tingut entrada en aquest Servei Territorial de Medi Ambient el 4 de desembre de 2017, a la vista de la documentació traslladada per l'òrgan substantiu, i atenent el contingut del projecte redactat pel tècnic facultatiu competent Carlos Mateu Mañà, ITI graduat en Enginyeria, col·legiat núm. 799 del COITIGCAS, promogut per Eliseo Escrig Monferrer, en la partida de les Comes, que afecta les parcel·les 2, 7, 9 i 9009, del polígon 8, amb les referències cadastrals 12026A008000090000WJ, 12026A008000070000WX i 12026A008000020000WM i 12026A008090090000WH, tal com es desprén del contingut del projecte executiu i l'estudi d'afeccions a la Xarxa Natura 2000.  
  
Vista la sol·licitud i l'històric de la documentació que hi ha en poder d'aquesta administració, en relació amb els expedients 03/17/EIA-CS i RN/2017/018, s'analitza la documentació que hi ha en l'expedient de referència ATLINE/2017/186/12 N/R: UENEC/GNG/PGC. D'aquesta anàlisi, i tenint en compte les dades de què disposa aquest dervei respecte a l'activitat de referència i als espais naturals protegits i espais Xarxa Natura 2000, potencialment afectats per aquest projecte, estudiat el contingut de l'escrit i la seua documentació annexa (traslladada pel Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló), s'ha elaborat liInforme proposta sobre la valoració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000 respecte al projecte-actuacions preteses de referència. Del contingut de l'escrit i la seua documentació annexa (aportada) es desprenen els següents antecedents, fonaments i consideracions conclusions:  
  
  
Antecedents de fet  
Vist l'informe proposta, de data 7 de maig de 2018, sobre la declaració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000 que hi ha en l'expedient de referència RN/2017/018, a continuació es reprodueix l'informe proposta del cap de Servei de Medi Ambient, en tot el seu contingut i abast.  
1. Referent a la Xarxa d'espais protegits afectats.  
A la vista de la informació proporcionada i tenint en compte la informació disponible en poder de l'administració de medi ambient, en referència a l'àmbit d'actuació li serà d'aplicació allò establit a l'article 3.b. del Decret 60/2012, de 5 d'abril, del Consell, que regula el règim especial d'avaluació i d'aprovació, autorització o conformitat de planes, programes i projectes que puguen afectar la xarxa natura 2000.  
  
El projecte es localitzat a un 600 metres del límit de la ZEPA i el LIC l'Alt Maestrat, Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana.  
Aquest projecte es localitza en una parcel·la forestal classificada com a terreny forestal estratègic, i atenent l'establert en l'article 23 Decret 58/2013, de 3 de maig, del Consell, pel qual s'aprova el Pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana, són terrenys forestals estratègics: «1. Són terrenys forestals estratègics [...] ells tenen una importància decisiva per albergar i contribuir al desenvolupament de valors naturals, paisatgístics o culturals la restauració, conservació o manteniment dels quals convé a l'interès general» i l'article 22 estableix que es considera infraestructura verda: «Les muntanyes de domini públic i utilitat pública o protectors que es troben inclosos en el corresponent catàleg formaran part de la infraestructura verda.»  
  
Consultat el visor cartogràfic de cartografia temàtica de la Generalitat Valenciana, la xarxa de la infraestructura verda conté el sòl forestal estratègic, i segons l'establert a l'article 4 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
Atés l'exposat, es procedeix a l'avaluació d'aquest projecte conforme a l'establert en l'article 10 del Decret 60/2012, de 5 d'abril, del Consell, pel qual es regula el règim especial d'avaluació i d'aprovació, autorització o conformitat de projectes que puguen afectar la Xarxa Natura 2000.  
2. Referent a les possibles afeccions a espècies dels catàlegs de fauna i flora amenaçada.  
Consultat el Banc de Dades de Biodiversitat de la Comunitat Valenciana (BDBCV), la consulta realitzada ha evidenciat que en la zona pretesa es té constància d'espècies de fauna i flora catalogades i incloses en el llistat d'espècies en règim de protecció especial.  
  
3. Referent a les possibles afeccions a hàbitats naturals amenaçats de desaparició.  
Del coneixement de la realitat física es dedueix que la zona pretesa està poblada per especies principals i acompanyants de l'hàbitat 9340.  
  
Els alzinars es troben sobre un rang molt ampli de litologies i sòls. La presència de fractures i fissures en la roca és molt important per a permetre el desenvolupament del profund sistema radicular, que les alzines necessiten per tal de suportar la sequera estival. No obstant açò, i quasi com tots els arbres, les alzines presenten el seu major desenvolupament arbori sobre sòls profunds, que generalment es corresponen sovint amb llocs antigament conreats. Bona part de la superfície ocupada pel d'hàbitat 9340 són sòls rocosos, pedregosos o superficials, que limiten el desenvolupament arbori i que, combinat amb la història d'explotació forestal i ramadera, fan que molts alzinars no tinguen actualment una fesomia pròpiament de bosc sinó la d'una formació arbrada oberta amb arbres de baixa talla, o fins i tot la de la d'un matoll arborescent. L'espècie dominant de l'hàbitat 9340 és per definició l'alzina (Quercus ilex), que domina l'estrat arbori. L'alzina pot coexistir amb quasi totes les espècies arbòries presents en la seua àrea de distribució, com a savines i ginebres (Juniperus thurifera, J. phoenicea; les dues últimes espècies sovint de port arbustiu).  
La fragmentació d'aquests tipus d'hàbitat (forestals) pot comportar l'aïllament de poblacions, fent-les més vulnerables a l'extinció local (Tellería & Santos, 2001). Així, en els altiplans ibèrics, taques d'alzinar de >100 ha retenen el 81 % de les espècies d'aus forestals presents en la regió, mentre que taques o fragments de 2-10 ha retenen només el 50 % i fragments minúsculs (<2 ha) retenen només el 12,5 %. Les espècies que es troben en els fragments menors d'hàbitat són només aquelles que poden resistir una fragmentació extrema. És a dir, 50 fragments d'alzinar de 2 ha no contindran totes les espècies presents en un alzinar de 100 ha (Tellería & Santos, 2001). La persistència d'una població en una taca o fragment d'hàbitat depèn no solament de l'àrea d'aquest sinó també, en gran mesura, de la qualitat de l'hàbitat en aquest fragment, i de l'estructura del paisatge circumdant. El paisatge en el qual es troba enclavat el fragment té influència sobre l'abundància i la persistència de les poblacions del fragment, a través dels efectes positius o negatius que tinga la matriu (capacitat d'oferir aliment o refugi; probabilitat de travessar-la amb èxit), i a través de la dispersió des d'altres fragments d'hàbitat.  
  
Per extensió, s'evidencia que aquests hàbitats d'interès comunitari 9340 Alzinars de Quercus ilex i Quercus rotundifolia, 5210 Matolls arborescents de Juniperus spp, són hàbitats inclosos en la declaració de l'espai protegit ZEPA i el LIC l'Alt Maestrat, Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana. Com s'ha motivat al punt 2 dels antecedents de fet Xarxa d'espais protegits afectats, aquest projecte es localitza a 600 metres del límit de la ZEPA, i entre l'àrea pretesa i l'espai protegit existeix una continuïtat física ininterrompuda, ja que el terreny forestal estratègic connecta l'espai protegit amb les parcel·les objecte d'aquest projecte.  
El document consultiu de la norma de gestió de l'espai protegit ZEPA i el LIC l'Alt Maestrat, Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana, considera les transformacions de matolls arborescents de Juniperus spp (hàbitat 5210), així com l'eliminació física i/o una afecció significativa (directa o indirecta), sobre qualsevol dels hàbitats d'interès comunitari que van motivar la declaració d'aquest espai (9340 alzinars de Quercus ilex i Quercus rotundifolia), i de qualsevol de les espècies de fauna i flora característiques, com a no compatibles. Per tant, el projecte de construcció de la línia elèctrica pretesa haurà d'inventariar la vegetació existent (en cadascuna de les zones d'actuació) amb l'objectiu de comprovar la no-afecció a aquests hàbitats. Per tot l'exposat, donada la possible afecció a especies incloses en l'annex I de la Directiva Aus i Habitats inclosos en l'annex I de la Directiva Hàbitats, caldrà establir mesures de protecció genèriques, i li serà aplicable el règim de protecció preventiva, que es traduirà en: «a) Prohibició de realitzar actes que suposen una transformació sensible de la realitat física i biològica ?».  
  
4. Referent a les possibles afeccions al sòl forestal i la seua titularitat.  
Analitzada la informació que hi ha en les bases de dades cadastrals, s'ha comprovat que es produeix una ocupació sobre les parcel·les 12026A008000070000WX (de titularitat privada), i 12026A008090090000WH (camí de domini públic, titularitat de l'Ajuntament de Benassal). En aquest sentit, tal com es motiva als fonaments de dret i a la vista de la pretesa ocupació del vol de béns demanials i de l'ocupació del sòl i el vol de béns de titularitat privada, naix d'un interés particular, i que no hi ha en l'expedient la corresponent declaració de interés públic, i atenent l'establert en la Llei 33/2003, de 3 de novembre, del patrimoni de les administracions públiques, amb caràcter previ, caldrà instruir l'expedient de concessió demanial. En el supòsit de l'ocupació de béns de titularitat privada, i a la vista que aquesta instal·lació implicarà la imposició d'un gravamen sobre la parcel·la 12026A008000070000WX, caldrà incorporar a l'expedient l'autorització del seu titular o la declaració d'interés públic de la línia elèctrica pretesa.  
  
5. Referent a la normativa de avaluació afeccions a la Xarxa Natura.  
  
Com es va motivar al punt 1 dels antecedents de fet, i referent a l'històric d'actes administratiu relacionats amb aquest expedient, el 8 de marc de 2017, el tècnic de recursos naturals emet informe de la valoració preliminar a la Xarxa Natura 2000 en el següents termes: «atenent l'establert en l'article 45,4 de la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del patrimoni natural i biodiversitat, aquest servei considera que el projecte analitzat pot tenir efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000, per la qual cosa haurà de ser sotmès a declaració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000».  
L'obligació d'avaluació detallada emanada de l'article 6 del Decret 60/2012, de 5 d'abril, atenent l'establit en l'article 10.4. del Decret 60/2012, de 5 d'abril, té caràcter preceptiu i vinculant, i el termini per a la seua resolució serà de dos mesos, des que tinga entrada la sol·licitud d'avaluació de l'estudi d'afeccions en el registre de l'òrgan gestor de la Xarxa Natura 2000, i aquest termini podrà ser interromput, en el cas que l'òrgan gestor de la Xarxa Natura 2000 estime que és necessari completar l'estudi d'afeccions amb informació addicional, pel temps que intervinga entre el requeriment i l'efectiva presentació de la documentació addicional.  
La tramitació de la declaració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000 a través de l'estudi detallat d'afeccions, es realitzarà atenent l'establert en l'article 10.2. del Decret 60/2012, de 5 d'abril: «2. Si la declaració de repercussions indica l'existència d'afeccions a la integritat de l'espai o espais Xarxa Natura 2000, serà aplicable el règim d'aprovació, autorització o conformitat excepcional [?].  
  
Referent a l'estudi d'afeccions a la Xarxa Natura 2000, com s'ha motivat amb anterioritat, manca una explicació detallada, que justifique la inexistència de solucions alternatives, així com l'execució d'aquest projecte per raons imperioses d'interès públic de primer ordre, adoptant un programa de mesures compensatòries, per tal de conservar i restablir els hàbitats, les espècies i els processos ecològics afectats (negativament). Tot això hauria d'anar acompanyat d'un programa de seguiment, un calendari d'aplicació, i un programa pressupostari. Però, analitzat el contingut del projecte pretès, s'ha comprovat que el pressupost (del projecte) no evidencia l'existència d'un compromís per tal d'alliberar les partides necessàries en els terminis adequats per aconseguir l'èxit de les mesures compensatòries. A la vista d'aquests fets, li serà d'aplicació l'establert en l'article 12 del Decret 60/2012, de 5 d'abril, del Consell, pel que fa a l'obligació de no aprovació, no autorització o no conformitat.  
Donat que la declaració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000 acabarà amb l'emissió d'una resolució, que serà un acte motivat i públic (publicitat en el DOGV) considerat com un acte de tràmit, que si bé determina la impossibilitat de continuar el procediment de declaració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000, no pot considerar-se que pose fi a la via administrativa. La qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que, en defensa del seu dret i interessos, les parts interessades estimen pertinents. En conseqüència, podrà ser recorreguda en alçada davant el director general de Medi Natural, en el termini d'un mes, comptat des de l'endemà de la notificació, de conformitat amb l'establit en la Llei 39/2015, del procediment administratiu comú de les administracions públiques.  
6. Referent a les conclusions de la declaració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000.  
L'informe proposta del cap de Servei de Medi Ambient, de data 7 de maig de 2017, amb la referència RN/2017/018, que emet informe en relació amb la declaració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000 i conclou:  
Conclusions  
«1. Consultada la cartografia temàtica de la Generalitat Valenciana, com es va motivar en el punt 2 dels antecedents de fet, aquest projecte es pretén executar sobre parcel·les forestals classificades com a terreny forestal estratègic, incloses en la xarxa de la infraestructura verda, per tant, s'haurà d'atendre a les funcions de connectivitat i restauració ecològiques, ja que aquestes àrees de muntanya estan actuant com a corredors ecològics. En el mateix sentit, cal remarcar que aquest projecte es localitza en una zona de connectivitat ecològica, entre les ZEPA l'Alt Maestrat, Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana i Penyagolosa. I d'acord amb l'establert en els articles 44, 46 i 47 de la Llei 42/2007, de 13 de desembre, de patrimoni natural i de la biodiversitat, caldrà fomentar la conservació d'aquest corredors ecològics, ja que el projecte pretés es localitza a 631,239 metres de la ZEPA i el LIC l'Alt Maestrat, Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana. No obstant això, s'evidencia que la gestió d'aquests elements del paisatge resulten essencials i revesteixen primordial importància per a la migració, la distribució geogràfica i l'intercanvi genètic entre poblacions d'espècies de fauna i flora silvestres, i donada la seua proximitat a la ZEPA s'ha de considerar com a àrea prioritària per l'alimentació, reproducció, dispersió i concentració de les espècies d'aus incloses en els catàlegs d'espècies amenaçades.  
  
2. Analitzada la documentació continguda en l'expedient s'ha comprovat que a aquest projecte li serà d'aplicació l'establert en el Reial decret 1432/2008, de 29 d'agost, pel qual s'estableixen mesures per a la protecció de l'avifauna contra la col·lisió i l'electrocució en línies elèctriques d'alta tensió. To i això, s'ha comprovat que el projecte no descriu les instal·lacions de seccionament i interruptors amb tall en intempèrie, així com la ubicació dels dispositius salvaocells proposats (a instal·lar) i les mesures contra la col·lisió, les mesures contra la nidificació (en la línia), i, analitzada la documentació continguda en l'expedient, s'ha comprovat que el pressupost no compta amb cap partida per tal de garantir la instal·lació de salvaocells o senyalitzadors visuals. Per abundar més en la qüestió, la norma no permet sobrepassar les creueres o semicreueres amb elements en tensió. I com es va motivar en els antecedent de fet, el projecte no aclareix quina estructura suportarà els seccionadors.  
En el mateix sentit, el projecte no garanteix el compliment de les distancies de seguretat, és a dir, no es compleix amb l'establert en l'article 6 del Reial decret 1.432/2008, de 29 d'agost, per la qual cosa, com es va evidenciar en las imatges 21 i 22, caldrà aïllar els conductors al seu pas per les creueres i voltes, ja que aquestes línies no disposen de creueres o suports de material aïllant i no es preveu instal·lació de dissuasius de posta.  
Per l'exposat, caldrà modificar el projecte, per tal de concretar, especificar i descriure les mesures a implantar, tendents a minimitzar els accidents d'electrocució i col·lisió de l'avifauna, ja que, com s'estableix a l'article 3, del Reial decret 1432/2008, de 29 d'agost, li seran d'aplicació les normes de caràcter tècnic d'aplicació a les línies elèctriques aèries d'alta tensió amb conductors nus situades en les zones de protecció.  
  
3. Consultat el Banc de Dades de Biodiversitat de la Comunitat Valenciana (BDBCV), s'evidencia:  
La presència d'espècies de fauna catalogades o incloses en règim de protecció especial. Atenent l'anàlisi d'aquestes actuacions realitzada en els antecedents de fet, es conclou que les actuacions preteses podrien afectar les següents espècies de fauna i flora:  
- Cuculus canorus (cucut comú)  
- Cyanistes caeruleus (ferreret)  
- Emberiza cirlus (gratapalles)  
- Fringilla coelebs (pinsà)  
- Lanius senator (capsigrany o capsot)  
- Luscinia megarhynchos (rossinyol)  
- Parus major (carboner comú o mallerenga)  
- Passer domesticus (teuladí)  
- Sylvia cantillans (busquereta capnegra)  
- Sylvia undata (busquereta cuallarga)  
- Turdus merula (merla)  
- Upupa epops (puput)  
4. El coneixement de la realitat física evidencia que la zona pretesa està poblada per especies principals i acompanyants dels hàbitats d'interès comunitari 9340 alzinars de Quercus ilex i Quercus rotundifolia», 5210 matolls arborescents de Juniperus spp. Com s'ha motivat al punt 2 dels antecedents de fet Xarxa d'espais protegits afectats, i en les imatges 8 a 11, aquest projecte es localitza en el límit de la ZEPA l'Alt Maestrat, Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana i existeix una continuïtat física ininterrompuda, entre aquesta àrea (àmbit del projecte pretès) i l'espai protegit Xarxa Natura 2000.  
  
El document consultiu de la norma de gestió en l'espai protegit ZEPA i el LIC l'Alt Maestrat, Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana, considera com a no compatibles les transformacions de matolls arborescents de Juniperus spp (hàbitat 5210), així com l'eliminació física i/o una afecció significativa (directa o indirecta) sobre qualsevol dels hàbitats d'interès comunitari i de les espècies de fauna i flora, que en van motivar la declaració.  
5. Referent a les possibles afeccions al sòl i la seua titularitat. De l'anàlisi de la documentació que hi ha en l'expedient i de la interpretació d'aquestes normes, es desprèn que les actuacions es pretenen executar en part sobre béns de domini públic (viari) i parcel·les de titularitat privada, i no hi ha en l'expedient la disposició de l'autorització per part del seu titular i/o òrgan gestor.  
6. Referent al tractament de la vegetació deguda a l'afecció derivada de l'execució d'aquest projecte. Per raó de matèria, l'òrgan forestal es pot atorgar la capacitat substantiva d'autoritzar i exercir el control de l'execució d'obres que es porten a terme íntegrament en el medi forestal. De la documentació incorporada a l'expedient es desprèn que:  
  
- L'òrgan competent (forestal) no ha emès el corresponent informe preceptiu (en matèria forestal), i aquest informe està taxat en l'article 161 del Reglament de la Llei forestal valenciana. Tot i això, sense perjudici de l'aplicació de la normativa sectorial en matèria d'impacte ambiental. En aquest supòsit, l'informe preceptiu serà emès dins de la tramitació dels procediments ambientals d'estimació o avaluació d'impacte ambiental. En aquest sentit, atenent l'establert en l'article 24 del Decret 58/2013, de 3 de maig, del Consell, pel qual s'aprova el Pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana; «1. Per a realitzar actuacions en terreny forestal que suposen una modificació substancial de la coberta vegetal, sense produir-se canvi d'ús forestal, serà necessària l'autorització de l'administració competent en matèria forestal, [?]». Caldrà atendre l'establert en l'article 23, ja que es tracta de terrenys «forestals estratègics», els quals convé a l'interès general la seua conservació o manteniment, i tenen una importància decisiva per albergar i contribuir al desenvolupament de valors naturals.  
  
- No s'ha incorporat en l'expedient, l'informe favorable referent al plec de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals, a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
- No s'ha motivat el compliment de la Instrucció tècnica IT-MVLAT, per la qual s'estableix obligació de realitzar els tractaments de la vegetació continguda en el Decret 98/1995, de 16 de maig, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana. Com es va motivar en els punts anteriors, caldrà garantir la preservació de la vegetació i els hàbitats protegits. Amb aquest objectiu, el promotor del projecte haurà de garantir que «no seran preceptius els tractaments sobre la vegetació dirigits a minimitzar els efectes que pogueren derivar-se del trencament o caiguda a terra dels conductor», s'haurà d'adjuntar amb el projecte un certificat, signat pel tècnic competent en la matèria, en el qual s'indique que la línia compleix les prescripcions especials a), b) i d) de les recollides en el punt 5.3 d'ITC-LAT 07. En referència als arbres existents, i vist que s'admetrà la poda de frondoses com a alternativa a la tallada, caldrà redissenyar la línia elèctrica, per tal d'evitar que la línia sobrevole les masses de Quercus ilex rotundifolia, minimitzant així la intervenció sobre la vegetació. D'una altra banda, donada la protecció de les espècies catalogades i no catalogades, existents en l'àmbit d'actuació del projecte pretès, s'haurà de motivar la no-afecció a l'especie Juniperus phoenicea.  
7. Referent al procediments administratius taxats en les normes sectorials. es desprén que:  
- Referent a l'estudi d'afeccions a la Xarxa Natura 2000, manca una explicació detallada, que justifique la inexistència de solucions alternatives, així com l'execució d'aquest projecte per raons imperioses d'interès públic de primer ordre, adoptant un programa de mesures compensatòries, per tal de conservar i restablir els hàbitats, les espècies i els processos ecològics afectats (negativament). Tot això hauria d'anar acompanyat d'un programa de seguiment, un calendari d'aplicació, i un programa pressupostari. Però, analitzat el contingut del projecte pretès, s'ha comprovat que el pressupost (del projecte) no evidencia l'existència d'un compromís per tal d'alliberar les partides necessàries, en els terminis adequats, per aconseguir l'èxit de les mesures compensatòries. A la vista d'aquests fets, li serà d'aplicació l'establert en l'article 12 del Decret 60/2012, de 5 d'abril, del Consell, pel que fa a L'obligació de no aprovació, no autorització o no conformitat. Vist l'exposat, la tramitació de la declaració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000 a través de l'estudi detallat d'afeccions es realitzarà atenent l'establert en l'article 10.2. del Decret 60/2012, de 5 d'abril; «2. Si la declaració de repercussions indica l'existència d'afeccions a la integritat de l'espai o espais Xarxa Natura 2000, serà aplicable el règim d'aprovació, autorització o conformitat excepcional [?].  
  
- La declaració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000 és un pronunciament exprés basat en el contingut de L'estudi d'afeccions, indica la idoneïtat de l'estudi d'afeccions i l'existència o no d'afeccions. Podrà contenir condicionants, que s'imposaran amb l'objectiu d'assegurar la integritat dels espais a protegir i acabarà amb l'emissió d'una resolució, que serà un acte motivat i públic (publicitat en el DOGV), considerat com un acte de tràmit, que si bé determina la impossibilitat de continuar el procediment de declaració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000, però no pot considerar-se que pose fi a la via administrativa. La qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que, en defensa del seu dret i interessos, les parts interessades estimen pertinents. En conseqüència, podrà ser recorreguda en alçada davant del director general de Medi Natural, en el termini d'un mes, comptat des de l'endemà de la notificació, de conformitat amb l'establit en la Llei 39/2015, del procediment administratiu comú de les administracions públiques.  
8. Respecte al contingut del projecte i les possibles afeccions.  
Ja que les normes prohibeixen realitzar actes que puguen suposar una transformació sensible de la realitat física i biològica, el promotor podrà redactar un nou projecte, però la justificació del traç portarà implícita la no-afecció a la vegetació existent. A causa d'això, el projecte haurà de garantir:  
- Que minimitze l'impacte i garantisca la regeneració de la vegetació. Sense perjudici del contingut d'estudi d'impacte ambiental, caldrà l'aplicació d'un elenc de les mesures preventives i correctores, motivant la seua eficàcia a l'hora de reduir i evitar els possibles efectes negatius del projecte, així com proposar un pla de seguiment per tal de comprovar-ne i garantir-ne l'eficàcia. I si escau, l'execució de les mesures compensatòries adients, per tal de garantir la coherència global de la Xarxa Natura 2000.  
- Que no seran preceptius els tractaments sobre la vegetació dirigits a minimitzar els efectes que pogueren derivar-se del trencament o caiguda a terra dels conductors, és a dir, que compleix amb les prescripcions especials a), b) i d) de les recollides en el punt 5.3 d'ITC-LAT 07.  
- Garantirà la implantació de les mesures tendents a minimitzar els accidents d'electrocució i col·lisió de l'avifauna. Proposant, concretant i pressupostant aquestes mesures en el projecte executiu.  
- Motivarà les alternatives proposades, justificant el traçat proposat, per tal de garantir que no existirà afecció a l'hàbitat 5210, i en conseqüència que no suposarà la afecció a Juniperus phoenicea L. subsp. Turbinata. Les mesures correctores garantiran la regeneració de la vegetació, prestant especial atenció a les especies principals i acompanyants dels habitats 5210 Juniperus spp, 9340 alzinars de Quercus ilex i Quercus rotundifolia.  
- Si malgrat la seua aplicació, no poguera constatar-se amb tota seguretat que no existiran efectes apreciables sobre la integritat del lloc, caldrà acreditar la inexistència d'alternatives, així com la justificació suficient de quines són, segons el parer del promotor, les raons imperioses d'interès públic de primer ordre que justificarien l'aprovació del projecte, en el cas que afecte a la integritat de la zona sensible en qüestió, i per tant s'hauria de motivar l'aplicació del règim d'aprovació, autorització o conformitat excepcional.  
  
Per tot l'exposat, donades les possibles afeccions a especies incloses en l'annex I de la Directiva Aus i Habitats, incloses en l'annex I de la Directiva Hàbitats, en l'annex II (llistat taxons de Flora Protegides no Catalogades), del Decret 70/2009, de 22 de maig, del Consell, pel qual es crea i regula el Catàleg Valencià d'Espècies de Flora Amenaçades, i en el llistat d'espècies silvestres en règim de protecció especial, i a la vista d'aquestes evidències, caldrà fer un pronunciament exprés sobre l'existència d'afeccions a la integritat del espais de la Xarxa Natura 2000.  
A la vista que aquestes actuacions podrien afectar directament o indirectament, de forma apreciable, els espais protegits, els seran aplicables les mesures cautelars previstes en normativa d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana. Aquesta norma vincula les administracions públiques en l'àmbit de les seues competències, que hauran d'atendre aquest precepte, amb l'objectiu d'evitar que aquestes possibles alteracions repercutisquen en les espècies i/o els seus objectius de conservació, en la mesura que aquestes alteracions puguen tenir un efecte apreciable. Per tot això, caldrà establir mesures de protecció genèriques, i li serà aplicable el règim de protecció preventiva, que es traduirà en: «a) Prohibició de realitzar actes que suposen una transformació sensible de la realitat física i biològica ?».  
Es conclou que la petició formulada pel l'òrgan substantiu Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló, de la Direcció Territorial de la Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball, corresponent am la tramitació administrativa l'expedient d'autorització d'aquesta línia elèctrica d'alta tensió (ATLINE/2017/186/12. N/R: UENEC/GNG/PGC), segons el contingut de la separata on es desenvolupa l'estudi d'afeccions a la xarxa natura 2000, una vegada analitzat el seu contingut i tenint en compte les dades de què disposa aquest servei respecte a l'activitat de referència i als espais naturals protegits i espais Xarxa Natura 2000, potencialment afectats per aquesta activitat projecte, estudiades les possibles afeccions i atenent l'establit en la legislació vigent, es considera que el projecte pot tenir efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000. Per la qual cosa, en aquest cas, el projecte no podrà ésser aprovat, autoritzat o consentit per l'òrgan substantiu, sense acudir al règim excepcional previst en els articles 13 a 16 Decret 60/2012, de 5 d'abril, del Consell, pel qual regula el règim especial d'avaluació i d'aprovació, autorització o conformitat de projectes que puguen afectar la Xarxa Natura 2000.  
  
Atenent l'establit en els articles 9 i 10 del Decret 60/2012, de 5 d'abril, l'avaluació detallada serà substanciada través d'una declaració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000.  
Si es vol continuar amb la tramitació específica, a la qual està sotmesa el projecte, incloent els aspectes relatius a les modalitats, terminis d'informació i consultes, caldrà atendre les prescripcions establertes en la normativa sectorial, les quals van ser motivades en aquesta proposta.  
  
Tot açò, sense perjudici de les obligacions establides per al promotor i el seu deure d'obtenir totes les concessions, autoritzacions, llicències, i/o remetre les declaracions responsables o comunicacions prèvies que siguen precises en compliment de la legislació vigent.  
Vist quant antecedeix i atenent l'establert en la normativa aplicable d'obligat compliment, això és el que es proposa perquè en prengueu coneixement i als efectes oportuns. Sense perjudici del que puga derivar-se de l'aplicació concurrent d'altres normes sectorials, d'igual o superior rang, per les diferents administracions públiques en l'àmbit de les seues competències.  
  
Fonaments de dret  
  
1. Competències.  
Els articles 50.6 i 49.1.10a de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana (Llei orgànica 5/1982, d'1 de juliol, modificada per la Llei orgànica 1/2006, de 10 d'abril).  
El Decret 7/2015, de 29 de juny, del president de la Generalitat, determina les conselleries en què s'organitza l'Administració de la Generalitat i es crea la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, amb competències en matèria d'agricultura, ramaderia, pesca, alimentació, medi ambient, recursos hídrics, canvi climàtic, desenvolupament rural, política agrària comuna i prevenció d'incendis. D'altra banda, el Decret 103/2015, de 7 de juliol, del Consell, estableix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat.  
El Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural.  
La Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, referent a la gestió dels espais naturals protegits i espais protegits Natura 2000.  
El Decret 73/2017, de 2 de juny, del Consell, de modificació del Decret 158/2015, de 18 de setembre, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural.  
El Decret 60/2012, de 5 d'abril, del Consell, pel qual regula El règim especial d'avaluació i d'aprovació, autorització o conformitat de plans, programes i projectes que puguen afectar la Xarxa Natura 2000.  
  
2. Normativa d'aplicació.  
La Directiva 92/43/CEE relativa a la conservació dels hàbitats naturals, la fauna i la flora silvestres, que ha sigut traslladada per la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del patrimoni natural i de la biodiversitat i la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
El Decret 60/2012, de 5 d'abril, del Consell, pel qual regula el règim especial d'avaluació i d'aprovació, autorització o conformitat de plans, programes i projectes que puguen afectar a la xarxa natura 2000.  
  
Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
  
Llei 42/2007, de 13 de desembre, del patrimoni natural i de la biodiversitat.  
Decret 70/2009, de 22 de maig, del Consell, pel qual es crea i regula el Catàleg Valencià d'Espècies de Flora Amenaçades i es regulen les mesures addicionals de conservació,  
Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana.  
  
Decret 98/1995, de 16 de maig, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana.  
  
Decret 58/2013, de 3 de maig, del Consell, pel qual s'aprova el Pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana.  
Reial decret 1432/2008, de 29 d'agost, pel qual s'estableixen mesures per a la protecció de l'avifauna contra la col·lisió i l'electrocució en línies elèctriques d'alta tensió.  
Resolució de 15 d'octubre de 2010, del conseller de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge i vicepresident tercer del Consell, per la qual s'estableixen les zones de protecció de l'avifauna contra la col·lisió i electrocució, i s'ordenen mesures per a la reducció de la mortalitat d'aus en línies elèctriques d'alta tensió.  
Llei 6/1991, de 27 de març, de carreteres de la Comunitat Valenciana.  
Llei 33/2003, de 3 de novembre, del patrimoni de les administracions públiques.  
Llei 14/2003, de 10 d'abril, de patrimoni de la Generalitat Valenciana.  
Decret 178/2005, de 18 de novembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableixen les condicions dels tancats en el medi natural i dels tancaments cinegètics.  
Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques.  
3. El procediment i els requisits per a l'autorització  
El 16 de desembre de 2011, la Direcció General de Medi Natural comunica a les direccions territorials l'aprovació per part de la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient, de la instrucció relativa a l'emissió d'informe sobre matèries que afecten espais naturals protegits i espècies silvestres, amb l'objectiu d'homogeneïtzar la tramitació dels expedients i establir un manual de procediments administratius.  
  
4. Del règim de responsabilitat ambiental.  
El règim de responsabilitat ambiental pels danys generats a les espècies i els hàbitats que han motivat la declaració d'aquests espais naturals protegits, serà l'establit en la Llei 26/2007, de 23 d'octubre, de responsabilitat mediambiental, sense perjudici de l'aplicació, si escau, de les disposicions contingudes en la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del patrimoni natural i de la biodiversitat; en la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana; en la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental; i en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat, d'impacte ambiental.  
Vist quant antecedeix en les actuacions incloses en l'expedient de referència RN/2017/018, el contingut de l'informe proposta del cap de Servei de Medi Ambient, de data 7 de maig de 2017, la normativa d'obligada i pertinent aplicació, i d'acord amb l'establert en el Decret 60/2012, de 5 d'abril, del Consell, pel qual es regula el règim especial d'avaluació i d'aprovació, autorització o conformitat de plans, programes i projectes que puguen afectar la Xarxa Natura 2000, aquesta direcció territorial, a proposta del Servei de Medi Ambient i, en virtut de la delegació continguda en la Resolució de 7 de juny de 2012, del director general de Medi Natural, sobre delegació de competències en matèria d'avaluació de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000 i, en virtut de la potestat que m'ha estat conferida, resolc:  
  
  
Primer  
El actuacions analitzades i/o projecte de la línia elèctrica d'alta tensió inclosa en l'expedient (ATLINE/2017/186/12. N/R: UENEC/GNG/PGC), segons el contingut de la separata on es desenvolupa l'estudi d'afeccions a la Xarxa Natura 2000, pot tenir efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000; en conseqüència no podrà ser aprovat, autoritzat o consentit per l'òrgan substantiu, i atenent l'establert en els articles 13 a 16 Decret 60/2012, de 5 d'abril, del Consell, pel qual regula el règim especial d'avaluació i d'aprovació, autorització o conformitat de projectes que puguen afectar la Xarxa Natura 2000, haurà d'acudir al règim excepcional d'autorització, regulat en l'article 46, apartats 4 a 7, de la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del patrimoni natural i la biodiversitat, i als apartats 4 a 9 de l'article 14 quinquies de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
  
  
  
Segon  
Per tant, de conformitat amb l'establert en els articles 9 i 10 del Decret 60/2012, de 5 d'abril, l'avaluació detallada (a realitzar dins del règim excepcional d'autorització), serà substanciada a través d'una declaració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000. Per tal de continuar amb la seua tramitació, dins del marc dels procediments d'avaluació d'impacte ambiental i d'avaluació de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000, l'òrgan ambiental haurà de traslladar el contingut integre de l'estudi d'afeccions a l'òrgan gestor de la Xarxa Natura 2000 (competent per raó de matèria).  
D'acord amb l'establert en Decret 60/2012, de 5 d'abril, s'ha elaborat l'annex I (com a document d'abast de la declaració de repercussions, que s'ha annexat a la present resolució), en el qual es defineix la tramitació, el contingut mínim de l'estudi d'afeccions, i se substancien els aspectes relatius a les modalitats, terminis d'informació i consultes.  
  
  
Tercer  
Notificar aquesta resolució a l'òrgan ambiental, a l'òrgan substantiu i per extensió al promotor, perquè se'n prenga coneixement i als efectes oportuns. Així com, de conformitat amb l'establert en l'article 10.4 del Decret 60/2012, de 5 d'abril, haurà de ser objecte de publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
Quart  
La present resolució es considerarà dictada per l'òrgan delegant, de conformitat amb l'establert en l'article 9.4 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
Cinqué  
La present resolució és un acte de tràmit, que determina la possibilitat de continuar el procediment d'avaluació detallada repercussions i de declaració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000; per tant, pot considerar-se que no posa fi a la via administrativa. La qual cosa no és inconvenient perquè les parts interessades puguen utilitzar els mitjans que estimen pertinents en defensa del seu dret i interessos. En conseqüència, podrà ser recorreguda en alçada davant el director general de Medi Natural, en el termini d'un mes, a comptar des de l'endemà de la notificació, de conformitat amb l'establert en la Llei 39/2015, del procediment administratiu comú de les administracions públiques.  
  
  
Castelló de la Plana, 8 de maig de 2018.- El director territorial de Castelló: Antonio Luis García Sanz. (P. d. R 07.06.2012, del director general de Medi Natural).  
  
  
  
ANNEX I  
  
A. Contingut mínim de l'estudi d'afeccions sobre la Xarxa Natura 2000, aplicat al projecte de construcció de la línia elèctrica d'alta tensió.  
  
  
1. Dades bàsiques:  
- Expedient de referència corresponent a la valoració preliminar a la Xarxa Natura 2000 i/o avaluació detallada.  
- Dades de l'òrgan promotor.  
- Projecte executiu (haurà de ser traslladat en tot el seu contingut). Realitzant un breu resum referent a: descripció i justificació de les seues característiques, ubicació, etc. amb indicació de les diferents alternatives considerades.  
- Estudi d'afeccions a la Xarxa Natura 2000 (annex al projecte executiu), que haurà de contenir (almenys) els següents apartats:  
\* Identificació i descripció dels elements que van motivar la declaració de l'espai o espais Xarxa Natura 2000, que pogueren veure's afectats per aquest projecte (espècies de flora i fauna, hàbitats, i els seus objectius de conservació), els espais protegits adjacents i els seus elements de connexió (corredors ecològics). Així com un inventari de camp que continga la situació actual i localització de les especies objecte de protecció.  
\* Avaluació dels efectes previsibles del projecte sobre els elements que van motivar la declaració de l'espai Xarxa Natura 2000 i sobre els seus objectius de conservació. Tant referent als seus efectes directes com als indirectes, sobre les espècies, els hàbitats, la integritat de l'espai i els seus objectius de conservació.  
\* Identificació, descripció i avaluació dels efectes acumulatius del projecte, així com els derivats d'altres plans, programes i projectes (indicar-los) que puguen tenir efectes sinèrgics i/o acumulatius.  
  
  
2. Quan l'avaluació inclosa en el punt anterior constate l'existència d'una afecció apreciable sobre hàbitats o espècies, haurà d'implementar-se un elenc de les mesures preventives i correctores, motivant la seua eficàcia a l'hora de reduir i evitar els possibles efectes negatius del projecte. I amb l'objectiu de comprovar l'eficàcia de les mesures proposades (preventives i correctores), es proposarà un pla de seguiment.  
  
3. Si no fóra possible establir mesures preventives i correctores, o si malgrat l'aplicació d'aquestes, no poguera constatar-se amb tota seguretat que no existiran efectes apreciables sobre la integritat del lloc, s'incorporaran els següents apartats a l'estudi d'afeccions:  
  
3.1.1. Un programa de mesures compensatòries. Que hauran de ser programades i planificades en el temps, establint un calendari d'aplicació (que continga els terminis) en funció de l'avanç del projecte. Aquesta planificació serà analitzada en funció de la seua localització geogràfica, la seua viabilitat tècnica (per a aconseguir els objectius ecològics), la seua viabilitat jurídica i/o financera (en funció dels terminis), motivarà el moment en el qual hauran d'estar operatives aquestes mesures compensatòries i l'objectiu ecològic es veurà aconseguit, així com garantirà la coherència de la Xarxa Natura 2000. I atenent l'establit en l'article 16 del Decret 60/2012, de 5 d'abril, el programa de mesures compensatòries haurà de garantir de forma efectiva la conservació i el restabliment dels hàbitats, els processos ecològics i les espècies afectades negativament. Per tant, contindrà un programa pressupostari i un compromís fiança que garantisca que les partides pressupostàries seran alliberades en els terminis fixats (adequats i necessaris per a aconseguir l'èxit de les mesures compensatòries), així com un programa de seguiment que avalue i evidencie l'èxit d'aquestes mesures.  
  
3.1.2. Una explicació detallada que justifique la inexistència de solucions alternatives.  
3.1.3. Una justificació suficient de quines són, segons el parer del promotor, les raons imperioses d'interès públic de primer ordre que justificarien l'aprovació del pla, programa o projecte en el cas que afecte la integritat de la zona sensible en qüestió.  
  
4. Quan el projecte puga afectar la coherència de la xarxa d'espais protegits i a la vista de la possible afecció a la xarxa de corredors ecològics, àrees de muntanya i cursos fluvials, etc. haurà de preservar-se la seua funcionalitat (com a punts d'enllaç), amb independència que tinguen la condició d'espais naturals protegits, garantint la continuïtat de l'estructura dels ecosistemes i permetent el desplaçament de les espècies de flora i fauna a través d'aquests elements del territori, així com les seues funcions d'intercanvi genètic de les poblacions que habiten en els espais protegits.  
  
B. Aspectes relatius a la tramitació de l'estudi d'afeccions.  
Atenent el contingut de la declaració de repercussions, i segons l'establit en l'article 10.2. del Decret 60/2012, de 5 d'abril, podrà continuar la seua tramitació de conformitat amb l'establit en la seua legislació reguladora. Per a poder continuar amb la tramitació, el promotor podrà emparar-se en règim (excepcional), i per tant, haurà d'atendre l'establert en els articles 14, 15 i 16 del Decret 60/2012, de 5 d'abril, del Consell, pel qual regula el règim especial d'avaluació i d'aprovació, autorització o conformitat de projectes que puguen afectar la Xarxa Natura 2000. Aquesta modalitat d'autorització portarà aparellada la realització d'una nova proposta, amb un programa de mesures compensatòries, capaç de garantir la coherència de la xarxa d'espais protegits, així com haurà de justificar quines són les raons imperioses d'interès públic de primer ordre que justificarien l'aprovació del projecte.  
  
Pel contrari, si decideix atendre l'establert en la normativa sectorial que li és d'aplicació, haurà d'elaborar un altre projecte, que contindrà un estudi d'afeccions a la Xarxa Natura, i haurà de ser elaborat segons les prescripcions establertes en l'apartat A d'aquest annex.  
  
A causa que li és d'aplicació la normativa sectorial d'impacte ambiental, l'òrgan ambiental haurà de sol·licitar l'avaluació detallada d'afecció a la Xarxa Natura 2000. I atenent el procediment taxat, l'òrgan substantiu haurà de traslladar a l'òrgan ambiental tota la documentació (incloses totes les al·legacions i el seu contingut), el projecte (en el seu contingut complet) juntament amb l'annex Estudi d'afeccions i l'informe de compatibilitat amb la normativa sectorial (forestal i de vies pecuàries), tot açò sense perjudici de les obligacions del promotor d'obtenir totes les concessions, autoritzacions i llicències o remetre la declaracions responsables o comunicacions prèvies, que siguen precises en compliment de la legislació vigent.  
La tramitació administrativa continuarà amb l'emissió per part de l'òrgan gestor de la Xarxa Natura 2000 de la declaració de repercussions. Aquest pronunciament exprés estarà basat en el contingut de l'estudi d'afeccions, i incidirà en l'existència o no d'afeccions i en la idoneïtat de l'estudi d'afeccions. La declaració de repercussions podrà contenir condicionants i aquests s'imposaran amb l'objectiu d'assegurar la integritat de l'espai protegit.  
A la vista de la inexistència de solucions alternatives, el promotor haurà de motivar la necessitat d'una aprovació excepcional del projecte, que solament podrà ser atesa davant l'existència de raons imperioses d'interès públic de primer ordre. Aquesta modalitat d'autorització portarà aparellada la proposta d'un programa de mesures compensatòries, capaç de garantir la coherència de la xarxa d'espais protegits.  
  
L'obligació d'avaluació detallada emanada de l'article 6 del Decret 60/2012, de 5 d'abril, atenent l'establit en l'article 10.4 del Decret 60/2012, de 5 d'abril, té caràcter preceptiu i vinculant, i el termini per a la seua resolució serà de dos mes (a comptar des que tinga entrada la sol·licitud d'avaluació de l'estudi d'afeccions en el registre de l'òrgan gestor de la Xarxa Natura 2000), i aquest termini podrà ser interromput (en el cas que l'òrgan gestor de la Xarxa Natura 2000 estime que és necessari completar l'estudi d'afeccions amb informació addicional) pel temps que passe entre el requeriment i l'efectiva presentació de la documentació addicional.  
La tramitació de la declaració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000 a través de l'estudi detallat d'afeccions acabarà amb l'emissió d'una resolució, que serà un acte motivat i públic (publicitat en el DOGV) considerat com un acte de tràmit, que si bé determina la impossibilitat de continuar el procediment de declaració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000, no pot considerar-se que pose fi a la via administrativa. La qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos les parts interessades estimen pertinents. En conseqüència, podrà ser recorreguda en alçada davant el director general de Medi Natural, en el termini d'un mes, a comptar des de l'endemà de la notificació, de conformitat amb l'establit en la Llei 39/2015, del procediment administratiu comú de les administracions públiques.  
Referent als efectes del silenci administratiu per als assumptes de matèria mediambiental. Atenent l'establit en l'article 24.1 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, aquest silenci tindrà efecte desestimatori en els procediments relatius a l'estimació d'activitats o processos que puguen danyar el medi ambient.  
Referent a la informació i consultes sobre aquesta matèria, atenent l'establit en l'article 11 Decret 60/2012, de 5 d'abril, tant el promotor com l'òrgan substantiu podran elevar qualsevol consulta referent a l'estudi d'afeccions i/o qualsevol document o informació que estiga en poder de l'òrgan gestor de la Xarxa Natura 2000, i que puguen resultar necessaris per al compliment de les obligacions del citat decret.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8302, del 24-05-2018 (2018/5044)

RESOLUCIÓN de 8 de mayo de 2018, de la Dirección Territorial de Castellón, sobre declaración de repercusiones sobre la Red Natura 2000, del proyecto de línea trifásica aérea de alta tensión para alimentar un centro de transformación en la partida de Les Comes de Benassal .
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8302

Fecha DOGV
:   24-05-2018

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2018/5044

CVE


Fecha del documento
:   08-05-2018

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [Benassal](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 8 de mayo de 2018, de la Dirección Territorial de Castellón, sobre declaración de repercusiones sobre la Red Natura 2000, del proyecto de línea trifásica aérea de alta tensión para alimentar un centro de transformación en la partida de Les Comes de Benassal . [2018/5044]  
Atendiendo a la solicitud realizada por el Servicio Territorial de Industria y Energía de Castellón, de la Dirección Territorial de la Conselleria de Economía Sostenible, Sectores Productivos, Comercio y Trabajo, que ha tenido entrada en este Servicio Territorial de Medio Ambiente el 4 de diciembre de 2017, y a la vista de la documentación trasladada por el órgano sustantivo, y atendiendo al contenido del proyecto redactado por el técnico facultativo competente Carlos Mateu Mañá, ITI graduado en Ingeniería, colegiado núm. 799 del COITIGCAS, promovido por Eliseo Escrig Monferrer, en la partida de Les Comes, que afecta a las parcelas 2, 7, 9 y 9009, del polígono 8, con las referencias catastrales 12026A008000090000WJ, 12026A008000070000WX y 12026A008000020000WM y 12026A008090090000WH, tal y como se desprende del contenido del proyecto ejecutivo y el estudio de afecciones a la Red Natura 2000.  
Vista la solicitud y el histórico de la documentación que obra en poder de esta administración, en relación a los expedientes 03/17/EIA-CS y RN/2017/018, se procede a analizar la documentación obrante en el expediente de referencia ATLINE/2017/186/12 N/R: UENEC/GNG/PGC. De este análisis, y teniendo en cuenta los datos de que dispone este servicio respecto a la actividad de referencia y a los espacios naturales protegidos y espacios Red Natura 2000 potencialmente afectados por este proyecto, estudiado el contenido del escrito y su documentación aneja (trasladada por el Servicio Territorial de Industria y Energía de Castellón), se ha elaborado el informe-propuesta de declaración de repercusiones sobre la Red Natura 2000 respecto al proyecto y actuaciones de referencia. Del contenido del escrito y su documentación aneja (aportada) se desprenden los siguientes antecedentes, fundamentos y consideraciones-conclusiones:  
  
Antecedentes de hecho  
Visto el informe-propuesta, de fecha 7 de mayo de 2018, sobre la declaración de repercusiones sobre la Red Natura 2000 que obra en el expediente de referencia RN/2017/018, a continuación se reproduce el informe-propuesta del jefe de Servicio de Medio Ambiente, en todo su contenido y alcance.  
1. En lo referente a la Red de espacios protegidos afectados.  
A la vista de la información proporcionada y teniendo en cuenta la información disponible en poder de la administración de medio ambiente, en referencia al ámbito de actuación le será de aplicación lo establecido en el artículo 3.b. del Decreto 60/2012, de 5 de abril, del Consell, que regula el régimen especial de evaluación y de aprobación, autorización o conformidad de proyectos que puedan afectar en la Red Natura 2000.  
El proyecto se localiza unos 600 metros del límite de la ZEPA y el LIC L'Alt Maestrat, Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana.  
Este proyecto se localiza en una parcela forestal clasificada como terreno forestal estratégico, y atendiendo a lo establecido en el artículo 23 Decreto 58/2013, de 3 de mayo, del Consell, por el cual se aprueba el Plan de acción territorial forestal de la Comunidad Valenciana son terrenos forestales estratégicos «1. Son terrenos forestales estratégicos [...] que tienen una importancia decisiva para albergar y contribuir al desarrollo de valores naturales, paisajísticos o culturales cuya restauración, conservación o mantenimiento conviene al interés general» y el artículo 22 establece que se considera infraestructura verde «Las montañas de dominio público y utilidad pública o protectores que se encuentran incluidos en el correspondiente catálogo formarán parte de la infraestructura verde.»  
Consultado el visor cartográfico de cartografía temática de la Generalitat Valenciana, la red de la infraestructura verde contiene el suelo forestal estratégico, y según lo establecido en el artículo 4 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
Atendiendo a lo expuesto se procede a la evaluación de este proyecto conforme a lo establecido en el artículo 10 del Decreto 60/2012, de 5 de abril, del Consell, por el cual se regula el régimen especial de evaluación y de aprobación, autorización o conformidad de proyectos que puedan afectar en la Red Natura 2000.  
2. En lo referente a las posibles afecciones a especies de los catálogos de fauna y flora amenazada.  
Consultado el Banco de Datos de Biodiversidad de la Comunidad Valenciana (BDBCV), la consulta realizada ha evidenciado que en la zona pretendida se tiene constancia de especies de fauna y flora catalogadas e incluidas en el listado de especies en régimen de protección especial.  
3. En lo referente a las posibles afecciones a hábitats naturales amenazados de desaparición.  
Del conocimiento de la realidad física se deduce que la zona pretendida está poblada por especies principales y acompañantes del hábitat 9340.  
Los encinares se encuentran sobre un rango muy amplio de litologías y suelos. La presencia de fracturas y fisuras en la roca es muy importante para permitir el desarrollo del profundo sistema radicular que las encinas necesitan para soportar la sequía estival. Sin embargo, casi como todos los árboles, las encinas presentan su mayor desarrollo arbóreo sobre suelos profundos, que generalmente se corresponden a menudo a lugares antiguamente cultivados. Buena parte de la superficie ocupada por el de hábitat 9340 son suelos rocosos, pedregosos o superficiales, que limitan el desarrollo arbóreo y que, combinado con la historia de explotación forestal y ganadera, hacen que muchos encinares no tengan actualmente una fisionomía propiamente de bosque sino la de una formación arbolada abierta con árboles de baja talla, o incluso la de un matorral arborescente. La especie dominante del hábitat 9340 es por definición la encina (Quercus ilex), que domina el estrato arbóreo. La encina puede coexistir con casi todas las especies arbóreas presentes en su área de distribución, como sabinas y enebros (Juniperus thurifera, J. phoenicea; las dos últimas especies a menudo de porte arbustivo).  
La fragmentación de estos tipos de hábitat (forestales) puede comportar el aislamiento de poblaciones, haciéndolas más vulnerables a la extinción local (Tellería & Santos, 2001). Así, en las mesetas ibéricas, manchas de encinar de >100 ha retienen el 81 % de las especies de aves forestales presentes en la región, mientras que manchas o fragmentos de 2-10 ha retienen solo el 50 % y fragmentos minúsculos (<2 ha) retienen solo el 12,5 %. Las especies que se encuentran en los fragmentos menores de hábitat son solo aquellas que pueden resistir una fragmentación extrema. Es decir, 50 fragmentos de encinar de 2 ha no contendrán todas las especies presentes en un encinar de 100 ha (Tellería & Santos, 2001). La persistencia de una población en una mancha o fragmento de hábitat depende no solamente del área de este sino también en gran medida de la calidad del hábitat en este fragmento, y de la estructura del paisaje circundante. El paisaje en el cual se encuentra enclavado el fragmento tiene influencia sobre la abundancia y la persistencia de las poblaciones del fragmento a través de los efectos positivos o negativos que tenga la matriz (capacidad de ofrecer alimento o refugio; probabilidad de atravesarla con éxito), y a través de la dispersión desde otros fragmentos de hábitat.  
Por extensión, se evidencia que estos hábitats de interés comunitario 9340 encinares de Quercus ilex y Quercus rotundifolia, 5210 Matorrales arborescentes de Juniperus spp, son hábitats incluidos en la declaración del espacio protegido ZEPA y el LIC L'Alt Maestrat, Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana. Como se ha motivado en su punto 2 de los antecedentes de hecho Red de espacios protegidos afectados, este proyecto se localiza a 600 metros del límite de la ZEPA, y entre el área pretendida y el espacio protegido existe una continuidad física ininterrumpida, puesto que el terreno forestal estratégico conecta el espacio protegido con las parcelas objeto de este proyecto.  
El documento consultivo de la norma de gestión en el espacio protegido ZEPA y el LIC L'Alt Maestrat, Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana, considera las transformaciones de matorrales arborescentes de Juniperus spp (hábitat 5210), así como la eliminación física y/o una afección significativa (directa o indirecta) sobre cualquiera de los hábitats de interés comunitario que motivaron la declaración de este espacio (9340 encinares de Quercus ilex y Quercus rotundifolia), y de cualquiera de las especies de fauna y flora características como no compatibles. Por lo tanto, el proyecto de construcción de la línea eléctrica pretendida tendrá que inventariar la vegetación existente (en cada una de las zonas de actuación) con el objetivo de comprobar la no afección a estos hábitats. Por todo el expuesto, dada la posible afección a especies incluidas en el anexo I de la Directiva Aves y Hábitats incluidos en el anexo I de la Directiva Hábitats, habrá que establecer medidas de protección genéricas, y le será aplicable el régimen de protección preventiva, que se traducirá en la «a) Prohibición de realizar actas que suponen una transformación sensible de la realidad física y biológica ?».  
4. En lo referente a las posibles afecciones al suelo forestal y su titularidad.  
Analizada la información que obra en las bases de datos catastrales, se ha comprobado que se produce una ocupación sobre las parcelas 12026A008000070000WX (de titularidad privada), y 12026A008090090000WH (camino de dominio público, titularidad del Ayuntamiento de Benassal). En este sentido, tal como se motivó a los fundamentos de derecho y a la vista de la pretendida ocupación del vuelo de bienes demaniales y de la ocupación del suelo y el vuelo de terrenos de titularidad privada, nace de un interés particular, y que no obra en el expediente la correspondiente declaración de interés público, y atendiendo a lo establecido en la Ley 33/2003, de 3 de noviembre, del patrimonio de las administraciones públicas, con carácter previo, se habrá que instruir el expediente de concesión demanial. En el supuesto de la ocupación de terrenos de titularidad privada, y a la vista de que esta instalación implicará la imposición de un gravamen sobre la parcela 12026A008000070000WX, habrá que incorporar al expediente la autorización de su titular o la declaración de interés público de la línea eléctrica pretendida.  
5. En lo referente a la normativa de evaluación afecciones a la Red Natura.  
Como se motivó en el punto 1 de los antecedentes de hecho, y en lo referente al histórico de actos administrativos relacionados con este expediente, el 8 de marzo de 2017, el técnico de recursos naturales informa la valoración preliminar a la Red Natura 2000 en los siguientes términos; «atendiendo a lo establecido en el artículo 45.4 de la Ley 42/2007, de 13 de diciembre, del patrimonio natural y biodiversidad este servicio considera que el proyecto analizado puede tener efectos apreciables sobre la Red Natura 2000, por lo cual tendrá que ser sometido a declaración de repercusiones sobre la Red Natura 2000».  
La obligación de evaluación detallada emanada del artículo 6 del Decreto 60/2012, de 5 de abril, atendiendo a lo establecido en el artículo 10.4. del Decreto 60/2012, de 5 de abril, tiene carácter preceptivo y vinculante, y el plazo para su resolución será de dos meses, desde que tenga entrada la solicitud de evaluación del estudio de afecciones en el registro del órgano gestor de la Red Natura 2000 y, este plazo podrá ser interrumpido, en el supuesto de que el órgano gestor de la Red Natura 2000 estime que es necesario completar el estudio de afecciones con información adicional, por el tiempo que intervenga entre el requerimiento y la efectiva presentación de la documentación adicional.  
La tramitación de la declaración de repercusiones sobre la Red Natura 2000 a través del estudio detallado de afecciones se realizará atendiendo a lo establecido en el artículo 10.2. del Decreto 60/2012, de 5 de abril; «2. Si la declaración de repercusiones indica la existencia de afecciones a la integridad del espacio o espacios Red Natura 2000, será aplicable el régimen de aprobación, autorización o conformidad excepcional [?].  
En lo referente al estudio de afecciones a la Red Natura 2000, como se ha motivado con anterioridad, carece una explicación detallada, que justifique la inexistencia de soluciones alternativas, así como la ejecución de este proyecto por razones imperiosas de interés público de primer orden, adoptando un programa de medidas compensatorias, para conservar y restablecer los hábitats, las especies y los procesos ecológicos afectados (negativamente). Todo esto tendría que ir acompañado de un programa de seguimiento, un calendario de aplicación, y un programa presupuestario. Pero analizado el contenido del proyecto pretendido, se ha comprobado que el presupuesto (del proyecto) no evidencia la existencia de un compromiso para librar las partidas necesarias en los plazos adecuados para conseguir el éxito de las medidas compensatorias. A la vista de estos hechos, le será de aplicación lo establecido en el artículo 12 del Decreto 60/2012, de 5 de abril, del Consell, en cuanto a la obligación de no aprobación, no autorización o no conformidad.  
Dado que la declaración de repercusiones sobre la Red Natura 2000 acabará con la emisión de una resolución, que será un acto motivado y público (publicitado en el DOGV) considerado como un acto de trámite, que si bien determina la imposibilidad de continuar el procedimiento de declaración de repercusiones sobre la Red Natura 2000, no puede considerarse que ponga fin a la vía administrativa. Lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de sus derechos e intereses las partes interesadas estimen pertinentes. En consecuencia, podrá ser recurrida en alzada ante el director general de Medio Natural, en el plazo de un mes, contado desde el día siguiente de su notificación, en conformidad con lo establecido en la Ley 39/2015, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas.  
6. En lo referente a las conclusiones de la declaración de repercusiones sobre la Red Natura 2000.  
El informe-propuesta del jefe de Servicio de Medio Ambiente, de fecha 7 de mayo de 2017, con la referencia RN/2017/018, que informa en relación a la declaración de repercusiones sobre la Red Natura 2000 y concluye:  
Conclusiones  
«1. Consultada la cartografía temática de la Generalitat Valenciana, como se motivó en el punto 2 de los antecedentes de hecho, este proyecto se pretende ejecutar sobre parcelas forestales clasificadas como terreno forestal estratégico, incluidas en la red de la infraestructura verde, por lo tanto, se tendrá que atender a las funciones de conectividad y restauración ecológicas, puesto que estas áreas de montaña están actuando como corredores ecológicos. En el mismo sentido, hay que remarcar que este proyecto se localiza en una zona de conectividad ecológica, entre las ZEPAs L'Alt Maestrat, Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana y Penyagolosa. Y de acuerdo con lo establecido en los artículos 44, 46 y 47 de la Ley 42/2007, de 13 de diciembre, de patrimonio natural y de la biodiversidad, habrá que fomentar la conservación de este corredores ecológicos, dado que el proyecto pretendido se localiza a 631,239 metros de la ZEPA y el LIC L'Alt Maestrat, Tinença de Benifassà, Turmell y Vallivana. También, se evidencia que la gestión de estos elementos del paisaje resultan esenciales y revisten primordial importancia para la migración, la distribución geográfica y el intercambio genético entre poblaciones de especies de fauna y flora silvestres, y dada su proximidad a la ZEPA se tiene que considerar como área prioritaria para la alimentación, reproducción, dispersión y concentración de las especies de aves incluidas en los catálogos de especies amenazadas.  
2. Analizada la documentación contenida en el expediente se ha comprobado que a este proyecto le será de aplicación lo establecido en el Real decreto 1432/2008, de 29 de agosto, por el cual se establecen medidas para la protección de la avifauna contra la colisión y la electrocución en líneas eléctricas de alta tensión. Además, se ha comprobado que el proyecto no describe las instalaciones de seccionamiento e interruptores con corte en intemperie, así como la ubicación de los dispositivos salva-pájaros propuestos (a instalar) y las medidas contra la colisión, las medidas contra la nidificación (en la línea) y, analizada la documentación contenida en el expediente se ha comprobado que el presupuesto no contiene ninguna partida para garantizar la instalación de salvapájaros o señalizadores visuales. Para mayor abundamiento, la norma no permite sobrepasar las crucetas o semicrucetas con elementos en tensión. Y como se motivó en los antecedente de hecho, el proyecto no aclara qué estructura soportará los seccionadores.  
En el mismo sentido, el proyecto no garantiza el cumplimiento de las distancias de seguridad, es decir, no se cumple con lo establecido en el artículo 6 del Real decreto 1432/2008, de 29 de agosto, por lo cual, como se evidenció en las imágenes 21 y 22, habrá que aislar los conductores a su paso por las crucetas y vueltas, ya que estas líneas no disponen de crucetas o apoyos de material aislante y no se prevé instalación de disuasores de puesta.  
Por el expuesto, habrá que modificar el proyecto, para concretar, especificar y describir las medidas a implantar, tendentes a minimizar los accidentes de electrocución y colisión de la avifauna, puesto que, como se establece al artículo 3, del Real decreto 1432/2008, de 29 de agosto, le serán de aplicación las normas de carácter técnico de aplicación a las líneas eléctricas aéreas de alta tensión con conductores desnudos situadas en las zonas de protección.  
3. Consultado el Banco de Datos de Biodiversidad de la Comunidad Valenciana (BDBCV), se evidencia:  
La presencia de especies de fauna catalogadas o incluidas en régimen de protección especial. Atendiendo al análisis de estas actuaciones realizado en los antecedentes de hecho, se concluye que las actuaciones pretendidas podrían afectar a las siguientes especies de fauna y flora:  
- Cuculus canorus (Cuco común)  
- Cyanistes caeruleus (Ferreret)  
- Emberiza cirlus (Sit golanegre)  
- Fringilla coelebs (Pinzón)  
- Lanius senator (Capsot)  
- Luscinia megarhynchos (Ruiseñor)  
- Parus mayor (Carbonero común)  
- Passer domesticus (Totestiu)  
- Sylvia cantillans (Busquereta capnegra)  
- Sylvia undata (Busquereta cuallarga)  
- Turdus merula  
- Upupa epops (Abubilla)  
4. El conocimiento de la realidad física evidencia que la zona pretendida está poblada por especies principales y acompañantes de los hábitats de interés comunitario 9340 Encinares de Quercus ilex y Quercus rotundifolia, 5210 Matorrales arborescentes de Juniperus spp. Como se ha motivado en su punto 2 de los antecedentes de hecho Red de espacios protegidos afectados, y en las imágenes 8 a 11, este proyecto se localiza en el límite de la ZEPA L'Alt Maestrat, Tinença de Benifassà, Turmell y Vallivana y existe una continuidad física ininterrumpida, entre este área (ámbito del proyecto pretendido) y el espacio protegido Red Natura 2000.  
El documento consultivo de la norma de gestión, el espacio protegido ZEPA y el LIC L'Alt Maestrat, Tinença de Benifassà, Turmell y Vallivana, considera como no compatibles las transformaciones de matorrales arborescentes de Juniperus spp (hábitat 5210), así como la eliminación física y/o una afección significativa (directa o indirecta) sobre cualquiera de los hábitats de interés comunitario y de las especies de fauna y flora, que motivaron su declaración.  
5. En lo referente a las posibles afecciones al suelo y su titularidad. Del análisis de la documentación obrante en el expediente y de la interpretación de estas normas, se desprende que las actuaciones se pretenden ejecutar en parte sobre bienes de dominio público (viario) y parcelas de titularidad privada, y no obra en el expediente la disposición de la autorización por parte de su titular y/o órgano gestor.  
6. En lo referente al tratamiento de la vegetación debida a la afección derivada de la ejecución de este proyecto. Por razón de materia, el órgano forestal se puede otorgar la capacidad sustantiva, de autorizar y ejercer el control de la ejecución de obras que se llevan a cabo íntegramente en el medio forestal. De la documentación incorporada al expediente se desprende que:  
- El órgano competente (forestal) no ha emitido el correspondiente informe preceptivo (en materia forestal), y este informe está tasado en el artículo 161 del Reglamento de la Ley forestal valenciana. Todo ello, sin perjuicio de la aplicación de la normativa sectorial en materia de impacto ambiental. En este supuesto, el informe preceptivo será emitido dentro de la tramitación de los procedimientos ambientales de estimación o evaluación de impacto ambiental. En este sentido, atendiendo a lo establecido el artículo 24 del Decreto 58/2013, de 3 de mayo, del Consell, por el cual se aprueba el Plan de acción territorial forestal de la Comunidad Valenciana; «1. Para realizar actuaciones en terreno forestal que suponen una modificación sustancial de la cubierta vegetal, sin producirse cambio de uso forestal, será necesaria la autorización de la administración competente en materia forestal, [?]». Por tanto, se atenderá a lo establecido en el artículo 23, dado que se trata de terrenos «forestales estratégicos», los cuales conviene al interés general su conservación o mantenimiento y tienen una importancia decisiva para albergar y contribuir al desarrollo de valores naturales.  
- No se ha incorporado en el expediente el informe favorable en lo referente al pliego de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realizan en terreno forestal o en sus alrededores.  
- No se ha motivado el cumplimiento de la instrucción técnica IT-MVLAT, por la cual se establece la obligación de realizar los tratamientos de la vegetación contenida en Decreto 98/1995, de 16 de mayo, por el cual se aprueba el Reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, forestal de la Comunidad Valenciana. Como se motivó en los puntos anteriores, habrá que garantizar la preservación de la vegetación y los hábitats protegidos. Con este objetivo, el promotor del proyecto tendrá que garantizar que «no serán preceptivos los tratamientos sobre la vegetación dirigidos a minimizar los efectos que pudieran derivarse de la rotura o caída a tierra de los conductores», se tendrá que adjuntar con el proyecto un certificado, firmado por el técnico competente en la materia, en el cual se indique que la línea cumple las prescripciones especiales a), b) y d) de las recogidas en el punto 5.3 de ITC-LAT 07. En referencia a los árboles existentes, y visto que se admitirá la poda de frondosas como alternativa a la tala, hará falta rediseñar la línea eléctrica, para evitar que esta línea sobrevuele las masas de Quercus ilex rotundifolia, minimizando así la intervención sobre la vegetación. Por otro lado, dada la protección de las especies catalogadas y no catalogadas, existentes en el ámbito de actuación del proyecto pretendido, se tendrá que motivar la no afección a la especie Juniperus phoenicea.  
7. En lo referente a los procedimientos administrativos tasados en las normas sectoriales. se desprende que:  
- En lo referente al estudio de afecciones a la Red Natura 2000, carece de una explicación detallada, que justifique la inexistencia de soluciones alternativas, así como, la ejecución de este proyecto por razones imperiosas de interés público de primer orden, y la adopción de un programa de medidas compensatorias, para conservar y restablecer los hábitats, las especies y los procesos ecológicos afectados (negativamente). Todo esto tendría que ir acompañado de un programa de seguimiento, un calendario de aplicación, y un programa presupuestario. Pero, analizado el contenido del proyecto pretendido, se ha comprobado que el presupuesto (del proyecto) no evidencia la existencia de un compromiso para librar las partidas necesarias en los plazos adecuados para conseguir el éxito de las medidas compensatorias. A la vista de estos hechos, le será de aplicación lo establecido en el artículo 12 del Decreto 60/2012, de 5 de abril, del Consell, en cuanto a la obligación de no aprobación, no autorización o no conformidad.. Visto lo expuesto, la tramitación de la declaración de repercusiones sobre la Red Natura 2000 a través del estudio detallado de afecciones se realizará atendiendo a lo establecido en el artículo 10.2. del Decreto 60/2012, de 5 de abril; «2. Si la declaración de repercusiones indica la existencia de afecciones a la integridad del espacio o espacios Red Natura 2000, será aplicable el régimen de aprobación, autorización o conformidad excepcional [?].  
- La declaración de repercusiones sobre la Red Natura 2000 es un pronunciamiento expreso basado en el contenido del estudio de afecciones, e indica la idoneidad del estudio de afecciones y la existencia o no de afecciones. Podrá contener condicionantes, que se impondrán con el objetivo de asegurar la integridad de los espacios a proteger y acabará con la emisión de una resolución, que será un acto motivado y público (publicitado en el DOGV) considerado como un acto de trámite, que si bien determina la imposibilidad de continuar el procedimiento de declaración de repercusiones sobre la Red Natura 2000, pero no puede considerarse que ponga fin a la vía administrativa. Lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de sus derechos e intereses las partes interesadas estimen pertinentes. En consecuencia, podrá ser recurrida en alzada ante el director general de Medio Natural, en el plazo de un mes, contado desde el día siguiente de su notificación, en conformidad con lo establecido en la Ley 39/2015, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas.  
8. Respecto al contenido del proyecto y las posibles afecciones.  
Dado que las normas prohíben realizar actos que puedan suponer una transformación sensible de la realidad física y biológica, el promotor podrá redactar un nuevo proyecto, pero la justificación del trazado implicará la no afección a la vegetación existente. Por ello, el proyecto tendrá que garantizar:  
- Que minimiza el impacto y garantiza la regeneración de la vegetación. Sin perjuicio del contenido de estudio de impacto ambiental. Hará falta la aplicación de un elenco de las medidas preventivas y correctoras, motivando su eficacia a la hora de reducir y evitar los posibles efectos negativos del proyecto, así como, proponer un plan de seguimiento para comprobar y garantizar su eficacia. Y si fuese necesaria, la ejecución de unas medidas compensatorias adecuadas, para garantizar la coherencia global de la Red Natura 2000.  
- Que no serán preceptivos los tratamientos sobre la vegetación dirigidos a minimizar los efectos que pudieran derivarse de la rotura o caída a tierra de los conductores, es decir, que cumple con las prescripciones especiales a), b) y d) recogidas en el punto 5.3 de ITC-LAT 07.  
- Garantizará la implantación de las medidas tendentes a minimizar los accidentes de electrocución y colisión de la avifauna. Proponiendo, concretando y presupuestando estas medidas en el proyecto ejecutivo.  
- Motivará las de alternativas propuestas, justificando el trazado propuesto, para garantizar que no existirá afección en el hábitat 5210, y en consecuencia que no supondrá la afección a Juniperus phoenicea L. subsp. Turbinata. Las medidas correctoras garantizaran la regeneración de la vegetación, prestando especial atención a las especies principales y acompañantes de los habitados 5210 Juniperus spp, 9340 encinares de Quercus ilex y Quercus rotundifolia.  
- Si a pesar de la aplicación de las mismas no pudiera constatarse con toda seguridad que no existirán efectos apreciables sobre la integridad del lugar, hará falta acreditar la inexistencia de alternativas, así como la justificación suficiente de cuáles son, según el parecer del promotor, las razones imperiosas de interés público de primer orden que justificarían la aprobación del proyecto en el supuesto de que afecte a la integridad de la zona sensible en cuestión, y por lo tanto, se tendría que motivar la aplicación del régimen de aprobación, autorización o conformidad excepcional.  
Por todo el expuesto, dadas las posibles afecciones a especies incluidas en el anexo I de la Directiva Aves y Hábitats incluidos en el anexo I de la Directiva Hábitats, en anexo II (listado de taxones de flora protegidas no catalogadas), del Decreto 70/2009, de 22 de mayo, del Consell, por el cual se crea y regula el Catálogo valenciano de especies de flora amenazadas y en el listado de especies silvestres en régimen de protección especial, y a la vista de estas evidencias, habrá que hacer un pronunciamiento expreso sobre la existencia de afecciones a la integridad de espacios de la Red Natura 2000.  
A la vista que, estas actuaciones podrían afectar directa o indirectamente de forma apreciable a los espacios protegidos, les serán aplicables las medidas cautelares previstas en normativa de espacios naturales protegidos de la Comunidad Valenciana. Esta norma vincula a las administraciones públicas en el ámbito de sus competencias, que tendrán que atender a este precepto, con el objetivo de evitar que estas posibles alteraciones repercutan en las especies y/o sus objetivos de conservación, en la medida en que estas alteraciones puedan tener un efecto apreciable. Por todo esto, habrá que establecer medidas de protección genéricas, y le será aplicable el régimen de protección preventiva, que se traducirá en la «a) Prohibición de realizar actos que supongan una transformación sensible de la realidad física y biológica ?».  
Se concluye que la petición formulada por el órgano sustantivo Servicio Territorial de Industria y Energía de Castellón, de la Dirección Territorial de la Conselleria de Economía Sostenible, Sectores Productivos, Comercio y Trabajo, correspondiente con la tramitación administrativa del expediente de autorización de esta línea eléctrica de alta tensión (ATLINE/2017/186/12. N/R: UENEC/GNG/PGC), conforme al contenido de la separata donde se desarrolla el estudio de afecciones a la Red Natura 2000, una vez analizado su contenido y teniendo en cuenta los datos que dispone este servicio respecto a la actividad de referencia y a los espacios naturales protegidos y espacios Red Natura 2000 potencialmente afectados por esta actividad-proyecto, estudiadas las posibles afecciones y atendiendo a lo establecido en la legislación vigente, se considera que el proyecto puede tener efectos apreciables sobre la Red Natura 2000. Por lo cual, en este caso, el proyecto no podrá ser aprobado, autorizado o consentido por el órgano sustantivo, sin acudir al régimen excepcional previsto en los artículos 13 a 16 Decreto 60/2012, de 5 de abril, del Consell, por el cual regula el régimen especial de evaluación y de aprobación, autorización o conformidad de proyectos que puedan afectar en la Red Natura 2000».  
Atendiendo a lo establecido en los artículos 9 y 10 del Decreto 60/2012, de 5 de abril, la evaluación detallada será sustanciada través de una declaración de repercusiones sobre la Red Natura 2000.  
De querer continuar con la tramitación específica, a la cual está sometido el proyecto, incluyendo los aspectos relativos en las modalidades, plazos y especificaciones de información y consultas, será necesario atender a las prescripciones establecidas en la normativa sectorial, las cuales han sido motivadas en esta propuesta.  
Todo esto, sin perjuicio de las obligaciones establecidas para el promotor y su deber de obtener todas las concesiones, autorizaciones, licencias y/o remitir las declaraciones responsables o comunicaciones previas que sean precisas para el cumplimiento de la legislación vigente.  
Visto cuanto antecede y atendiendo a lo establecido en la normativa aplicable de obligado cumplimiento, esto es lo que se propone para su conocimiento y efectos oportunos. Sin perjuicio de lo que pueda derivarse de la aplicación concurrente de otras normas sectoriales, de igual o superior rango, por las diferentes administraciones públicas en el ámbito de sus competencias».  
  
Fundamentos de derecho  
  
1. Competencias.  
Los artículos 50.6 y 49.1.10.ª del Estatuto de Autonomía de la Comunidad Valenciana (Ley orgánica 5/1982, de 1 de julio, modificada por la Ley orgánica 1/2006, de 10 de abril).  
El Decreto 7/2015, de 29 de junio, del president de la Generalitat, determina las consellerias en que se organiza la Administración de la Generalitat y se crea la Conselleria de Agricultura, Medio ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, con competencias en materia de agricultura, ganadería, pesca, alimentación, medio ambiente, recursos hídricos, cambio climático, desarrollo rural, política agraria común y prevención de incendios. Por otro lado, el Decreto 103/2015, de 7 de julio, del Consell, establece la estructura orgánica básica de la Presidencia y de las consellerias de la Generalitat.  
El Decreto 158/2015, de 18 de septiembre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural.  
La Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de espacios naturales protegidos de la Comunidad Valenciana, en lo referente a la gestión de los espacios naturales protegidos y espacios protegidos Natura 2000.  
El Decreto 73/2017, de 2 de junio, del Consell, de modificación del Decreto 158/2015, de 18 de septiembre, por el cual aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Medio ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural.  
El Decreto 60/2012, de 5 de abril, del Consell, por el cual regula el régimen especial de evaluación y de aprobación, autorización o conformidad de planes, programas y proyectos que puedan afectar en la Red Natura 2000.  
2. Normativa de aplicación  
La Directiva 92/43/CEE relativa a la conservación de los hábitats naturales, la fauna y la flora silvestres, que ha sido trasladada por la Ley 42/2007, de 13 de diciembre, del patrimonio natural y de la biodiversidad y la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de espacios naturales protegidos de la Comunidad Valenciana.  
El Decreto 60/2012, de 5 de abril, del Consell, por el cual regula el régimen especial de evaluación y de aprobación, autorización o conformidad de planes, programas y proyectos que puedan afectar en la Red Natura 2000.  
Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Ley 42/2007, de 13 de diciembre, del patrimonio natural y de la biodiversidad.  
Decreto 70/2009, de 22 de mayo, del Consell, por el cual se crea y regula el Catálogo valenciano de especies de flora amenazadas y se regulan las medidas adicionales de conservación.  
Ley 3/1993, de 9 de diciembre, forestal de la Comunidad Valenciana.  
Decreto 98/1995, de 16 de mayo, por el cual se aprueba el Reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, forestal de la Comunidad Valenciana.  
Decreto 58/2013, de 3 de mayo, del Consell, por el cual se aprueba el Plan de acción territorial forestal de la Comunidad Valenciana.  
Real decreto 1432/2008, de 29 de agosto, por el cual se establecen medidas para la protección de la avifauna contra la colisión y la electrocución en líneas eléctricas de alta tensión.  
Resolución de 15 de octubre de 2010, del conseller de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda y vicepresidente tercero del Consell, por la cual se establecen las zonas de protección de la avifauna contra la colisión y electrocución, y se ordenan medidas para la reducción de la mortalidad de aves en líneas eléctricas de alta tensión.  
Ley 6/1991, de 27 de marzo, de carreteras de la Comunidad Valenciana.  
Ley 33/2003, de 3 de noviembre, del patrimonio de las administraciones públicas.  
Ley 14/2003, de 10 de abril, de patrimonio de la Generalitat Valenciana.  
Decreto 178/2005, de 18 de noviembre, del Consell de la Generalitat, por el cual se establecen las condiciones de los vallados en el medio natural y de los cierres cinegéticos.  
Ley 39/2015, de 1 de octubre, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas.  
3. El procedimiento y los requisitos para la autorización  
El 16 de diciembre de 2011, la Dirección General de Medio Natural, comunica a las direcciones territoriales la aprobación por parte de la Secretaría Autonómica de Territorio y Medio Ambiente de la instrucción relativa a la emisión de informe sobre materias que afectan a espacios naturales protegidos y a especies silvestres. Con el objetivo de homogeneizar la tramitación de los expedientes y establecer un manual de procedimientos administrativos.  
4. Del régimen de responsabilidad ambiental  
El régimen de responsabilidad ambiental por los daños generados a las especies y los hábitats que han motivado la declaración de estos espacios naturales protegidos será el establecido en la Ley 26/2007, de 23 de octubre, de responsabilidad medioambiental, sin perjuicio de la aplicación, si procede, de las disposiciones contenidas en la Ley 42/2007, de 13 de diciembre, del patrimonio natural y de la biodiversidad; en la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de espacios naturales protegidos de la Comunidad Valenciana; en la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental; y en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat, de impacto ambiental.  
Visto cuanto antecede en las actuaciones obrantes en el expediente de referencia RN/2017/018, el contenido del informe propuesta del jefe de Servicio de Medio Ambiente, de fecha 7 de mayo de 2017, la normativa de obligada y pertinente aplicación, y de acuerdo con lo establecido en el Decreto 60/2012, de 5 de abril, del Consell, por el cual se regula el régimen especial de evaluación y de aprobación, autorización o conformidad de planes, programas y proyectos que puedan afectar en la Red Natura 2000. Esta dirección territorial, a propuesta del Servicio de Medio Ambiente y, en virtud de la delegación contenida en la Resolución de 7 de junio de 2012, del director general de Medio Natural, sobre delegación de competencias en materia de evaluación de repercusiones sobre la Red Natura 2000 y, en virtud de la potestad que me ha sido conferida, resuelvo:  
  
Primero  
Las actuaciones analizadas y/o proyecto de la línea eléctrica de alta tensión incluida en el expediente (ATLINE/2017/186/12. N/R: UENEC/GNG/PGC), conforme al contenido de la separata donde se desarrolla el estudio de afecciones a la Red Natura 2000, puede tener efectos apreciables sobre la Red Natura 2000, en consecuencia no podrá ser aprobado, autorizado o consentido por el órgano sustantivo, y atendiendo a lo establecido en los artículos 13 a 16 Decreto 60/2012, de 5 de abril, del Consell, por el cual se regula el régimen especial de evaluación y de aprobación, autorización o conformidad de proyectos que puedan afectar en la Red Natura 2000, tendrá que acudir al régimen excepcional de autorización, regulado en el artículo 46, apartados 4 a 7, de la Ley 42/2007, de 13 de diciembre, del patrimonio natural y la biodiversidad, y a los apartados 4 a 9 del artículo 14 quinquies de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de espacios naturales protegidos de la Comunidad Valenciana.  
  
Segundo  
Por lo tanto, de conformidad con el establecido en los artículos 9 y 10 del Decreto 60/2012, de 5 de abril, la evaluación detallada (a realizar dentro del régimen excepcional de autorización) será sustanciada a través de una declaración de repercusiones sobre la Red Natura 2000. Para continuar con su tramitación, dentro del marco de los procedimientos de evaluación de impacto ambiental y de evaluación de repercusiones sobre la Red Natura 2000, el órgano ambiental tendrá que trasladar el contenido integro del estudio de afecciones al órgano gestor de la Red Natura 2000 (competente por razón de materia).  
De acuerdo con el establecido en Decreto 60/2012, de 5 de abril, se ha elaborado el anexo I (como documento de alcance de la declaración de repercusiones, que se ha anexado a la presente resolución), en el cual se define la tramitación, el contenido mínimo del estudio de afecciones, y se sustancian los aspectos relativos a las modalidades, plazos y especificaciones de información y consultas.  
  
Tercero  
Notificar esta resolución al órgano ambiental, al órgano sustantivo y por extensión al promotor, para su conocimiento y efectos oportunos. Así como, en conformidad con lo establecido en el artículo 10.4 del Decreto 60/2012, de 5 de abril, será objeto de publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
Cuarto  
La presente resolución se considerará dictada por el órgano delegante, en conformidad con lo establecido en lo el artículo 9.4 de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público.  
  
Quinto  
La presente resolución es un acto de trámite, que determina la posibilidad de continuar el procedimiento de evaluación detallada repercusiones y de declaración de repercusiones sobre la Red Natura 2000, por lo tanto, puede considerarse que no pone fin a la vía administrativa. Lo cual no es inconveniente para que las partes interesadas puedan utilizar los medios que estimen pertinentes en defensa de su derecho e intereses. En consecuencia, podrá ser recorrida en alzada ante el director general de Medio Natural, en el plazo de un mes, a contar desde el día siguiente a su notificación, en conformidad con lo establecido en la Ley 39/2015, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas.  
  
Castellón de la Plana, 8 de mayo de 2018.- El director territorial de Castellón: Antonio Luís García Sanz. (P. d. R 07.06.2012, del director general de Medio Natural).  
  
  
  
ANEXO I  
  
A. Contenido mínimo del estudio de afecciones sobre la Red Natura 2000, aplicado al proyecto de construcción de la línea eléctrica de alta tensión.  
  
1. Datos básicos:  
- Expediente de referencia correspondiente a la valoración preliminar en la Red Natura 2000 y/o evaluación detallada.  
- Datos del órgano promotor.  
- Proyecto ejecutivo (tendrá que ser trasladado en todo su contenido). Realizando un breve resumen en lo referente a: descripción y justificación de sus características, ubicación, etc. con indicación de las diferentes alternativas consideradas.  
- Estudio de afecciones a la Red Natura 2000 (anexo al proyecto ejecutivo), que tendrá que contener (al menos) los siguientes apartados:  
\* Identificación y descripción de los elementos que motivaron la declaración del espacio o espacios Red Natura 2000, que pudieran verse afectados por este proyecto (especies de flora y fauna, hábitats y sus objetivos de conservación), los espacios protegidos adyacentes y sus elementos de conexión (corredores ecológicos). Así como un inventario de campo que contenga la situación actual y localización de las especies objeto de protección.  
\* Evaluación de los efectos previsibles del proyecto sobre los elementos que motivaron la declaración del espacio Red Natura 2000 y sobre sus objetivos de conservación. Tanto en lo referente a sus efectos directos como a los indirectos, sobre las especies, los hábitats, la integridad del espacio y sus objetivos de conservación.  
\* Identificación, descripción y evaluación de los efectos acumulativos del proyecto, así como los derivados de otros planes, programas y proyectos (indicarlos) que puedan tener efectos sinérgicos y/o acumulativos.  
  
2. Cuando la evaluación incluida en el punto anterior constate la existencia de una afección apreciable sobre hábitats o especies, tendrá que implementarse un elenco de las medidas preventivas y correctoras, motivando su eficacia a la hora de reducir y evitar los posibles efectos negativos del proyecto. Y con el objetivo de comprobar la eficacia de las medidas propuestas (preventivas y correctoras), se propondrá un plan de seguimiento.  
3. Si no fuera posible establecer medidas preventivas y correctoras, o si a pesar de la aplicación de las mismas no pudiera constatarse con toda seguridad que no existirán efectos apreciables sobre la integridad del lugar, se incorporarán los siguientes apartados al estudio de afecciones:  
3.1.1. Un programa de medidas compensatorias. Que tendrán que ser programadas y planificadas en el tiempo, estableciendo un calendario de aplicación (que contenga los plazos) en función del avance del proyecto. Esta planificación será analizada en función de su localización geográfica, su viabilidad técnica (para conseguir los objetivos ecológicos), su viabilidad jurídica y/o financiera (en función de los plazos), motivará el momento en el cual tendrán que estar operativas estas medidas compensatorias y el objetivo ecológico se verá conseguido, así como garantizará la coherencia de la Red Natura 2000. Y atendiendo a lo establecido en el artículo 16 del Decreto 60/2012, de 5 de abril, el programa de medidas compensatorias tendrá que garantizar de forma efectiva la conservación y el restablecimiento de los hábitats, los procesos ecológicos y las especies afectadas negativamente. Por lo tanto, contendrá un programa presupuestario y un compromiso-fianza que garantice que las partidas presupuestarias serán libradas en los plazos fijados (adecuados y necesarios para conseguir el éxito de las medidas compensatorias), así como un programa de seguimiento que evalue y evidencie el éxito de estas medidas.  
3.1.2. Una explicación detallada que justifique la inexistencia de soluciones alternativas.  
3.1.3. Una justificación suficiente de cuáles son, según el parecer del promotor, las razones imperiosas de interés público de primer orden que justificarían la aprobación del plan, programa o proyecto en el supuesto de que afecte a la integridad de la zona sensible en cuestión.  
  
4. Cuando el proyecto pueda afectar a la coherencia de la red de espacios protegidos y, a la vista de la posible afección a la red de corredores ecológicos, áreas de montaña y cursos fluviales, etc. tendrá que preservarse su funcionalidad (como puntos de enlace), con independencia de que tengan la condición de espacios naturales protegidos, garantizando la continuidad de la estructura de los ecosistemas y, permitiendo el desplazamiento de las especies de flora y fauna a través de estos elementos del territorio, así como sus funciones de intercambio genético de las poblaciones que habiten en los espacios protegidos.  
  
B. Aspectos relativos a la tramitación del estudio de afecciones.  
Atendiendo al contenido de la declaración de repercusiones, y según lo establecido en el artículo 10.2. del Decreto 60/2012, de 5 de abril, podrá continuar su tramitación en conformidad con lo establecido en su legislación reguladora. Para poder continuar con su tramitación, el promotor podrá ampararse en el régimen (excepcional), y por tanto, tendrá que atender a lo establecido en los artículos 14, 15 y 16 del Decreto 60/2012, de 5 de abril, del Consell, por el cual regula el régimen especial de evaluación y de aprobación, autorización o conformidad de proyectos que puedan afectar en la Red Natura 2000. Esta modalidad de autorización lleva aparejada la realización de una nueva propuesta, con un programa de medidas compensatorias, capaz de garantizar la coherencia de la red de espacios protegidos, así como tendrá que justificar cuales son las razones imperiosas de interés público de primer orden que justificarían la aprobación del proyecto.  
Por el contrario, si decide atender a lo establecido en la normativa sectorial que le es de aplicación, tendrá que elaborar otro proyecto, que contendrá un estudio de afecciones a la Red Natura 2000, y este tendrá que ser elaborado según las prescripciones establecidas en el apartado A de este anexo.  
Dado que le es de aplicación la normativa sectorial de impacto ambiental, el órgano ambiental tendrá que solicitar la evaluación detallada de afección a la Red Natura 2000. Y atendiendo al procedimiento tasado, el órgano sustantivo tendrá que trasladar al órgano ambiental toda la documentación (incluidas todas las alegaciones y el contenido de las mismas), el proyecto (en su contenido completo) junto con el anexo estudio de afecciones y el informe de compatibilidad con la normativa sectorial (forestal y de vías pecuarias), todo esto sin perjuicio de las obligaciones del promotor de obtener todas las concesiones, autorizaciones y licencias o remitir la declaraciones responsables o comunicaciones previas que sean precisas en cumplimiento de la legislación vigente.  
La tramitación administrativa continuará con la emisión por parte del órgano gestor de la Red Natura 2000 de la declaración de repercusiones. Este pronunciamiento expreso estará basado en el contenido del estudio de afecciones, e incidirá en la existencia o no de afecciones y en la idoneidad del estudio de afecciones. La declaración de repercusiones podrá contener condicionantes y estos se impondrán con el objetivo de asegurar la integridad del espació protegido.  
A la vista de la inexistencia de soluciones alternativas, el promotor tendrá que motivar la necesidad de una aprobación excepcional del proyecto, que solamente podrá ser atendida ante la existencia de razones imperiosas de interés público de primer orden. Esta modalidad de autorización llevará aparejada la elaboración de un programa de medidas compensatorias, capaz de garantizar la coherencia de la red de espacios protegidos.  
La obligación de evaluación detallada emanada del artículo 6 del Decreto 60/2012, de 5 de abril, atendiendo a lo establecido en el artículo 10.4 del Decreto 60/2012, de 5 de abril, tiene carácter preceptivo y vinculante, y el plazo para su resolución será de dos mes (a contar desde que tenga entrada la solicitud de evaluación del estudio de afecciones en el registro del órgano gestor de la Red Natura 2000) y este plazo podrá ser interrumpido (en el supuesto de que el órgano gestor de la Red Natura 2000 estime que es necesario completar el estudio de afecciones con información adicional) por el tiempo que intervenga entre el requerimiento y la efectiva presentación de la documentación adicional.  
La tramitación de la declaración de repercusiones sobre la Red Natura 2000 a través del estudio detallado de afecciones acabará con la emisión de una resolución, que será un acto motivado y publico (publicitado en el DOGV) considerado como un acto de trámite, que si bien determina la imposibilidad de continuar el procedimiento de declaración de repercusiones sobre la Red Natura 2000, no puede considerarse que ponga fin a la vía administrativa. Lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses las partes interesadas estimen pertinentes. En consecuencia, podrá ser recurrida en alzada ante el director general de Medio Natural, en el plazo de un mes, a contar desde el día siguiente a su notificación, de conformidad con lo establecido en la Ley 39/2015, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas.  
En lo referente a los efectos del silencio administrativo para los asuntos de materia medioambiental. Según lo establecido en el artículo 24.1 de la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas, este silencio tendrá efecto desestimatorio en los procedimientos relativos a la estimación de actividades o procesos que puedan dañar el medio ambiente.  
En lo referente a la información y consultas sobre esta materia, atendiendo a lo establecido en el artículo 11 Decreto 60/2012, de 5 de abril, tanto el promotor como el órgano sustantivo podrán elevar cualquier consulta en lo referente al estudio de afecciones y/o cualquier documento o información que obre en poder del órgano gestor de la Red Natura 2000, y que pueda resultar necesario para el cumplimiento de las obligaciones del citado decreto.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML