Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9571, del 11-04-2023 (2023/3673)

RESOLUCIÓ de 27 de gener de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula l'informe d'impacte ambiental del projecte de sondeig Maigmó per al proveïment a urbanitzacions a Tibi, polígon 8, parcel·la 97, al terme municipal de Tibi. Expedient: (2906198) 205/2022/AIA.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9571

Data del DOGV
:   11-04-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/3673

CVE


Data del document
:   27-01-2023

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 27 de gener de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula l'informe d'impacte ambiental del projecte de sondeig Maigmó per al proveïment a urbanitzacions a Tibi, polígon 8, parcel·la 97, al terme municipal de Tibi. Expedient: (2906198) 205/2022/AIA. [2023/3673]  
«Informe d'impacte ambiental  
Expedient: (2906198) 205/2022/AIA.  
Títol: sondeig Maigmó per al proveïment a urbanitzacions a Tibi.  
  
Promotor: Diputació d'Alacant. Àrea de Cicle Hídric.  
Òrgan substantiu: Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines d'Alacant (referència seua ASOSUB /2022/06/03).  
Localització: polígon 8, parcel·la 97, del terme municipal de Tibi.  
  
Antecedents, objecte i descripció del projecte  
El principal punt de subministrament hídric actual de Tibi és l'anomenat pou el Llosar, localitzat en l'aqüífer del Madronyal. A més, es proveeixen des del pou Sarganella, d'Agost, altres urbanitzacions (Maigmó i Bonaire) que en el seu moment es proveïen d'un pou propi, actualment salinitzat i fora d'ús. Davant d'aquesta situació i també per a optimitzar el proveïment d'altres urbanitzacions pròximes, amb la urbanització L'Aljub, amb l'objectiu de tindre un recurs alternatiu que no depenga d'una gestió externa i de captacions allunyades, i minimitzar així les despeses de manteniment i explotació, es va plantejar la construcció d'un pou al costat de la urbanització L'Aljub (expedient 3/2021/AIA d'avaluació d'impacte ambiental i de l'òrgan substantiu ASOSUB 2020/27/03), que no ha donat els resultats esperats.  
Per això, és necessària la perforació d'un nou pou en un altre sector de l'aqüífer objectiu, denominat Vèrtex, segons el mapa de l'aigua elaborat per l'Àrea de Cicle Hídric de la Diputació d'Alacant. Es localitza al terme municipal de Tibi, enfront de la urbanització Maigmó, a l'altre costat de l'autovia A7, en el vessant de la serra Cantal del Pixador, a uns 4.200 m al sud-oest de la població de Tibi i a uns 500 m a l'oest de les urbanitzacions a proveir.  
Es durà a terme la perforació i condicionament d'un sondeig vertical de 305 m de profunditat, per a la captació d'aigües subterrànies, realitzat a rotopercussió directa, i el posterior aforament per a avaluar les possibilitats d'explotació. A més dels treballs de perforació, es durà a terme un condicionament i intubació, desenvolupament, un assaig de bombament i un reconeixement videogràfic.  
Els diàmetres de perforació i intubació inicialment previstos són els següents:  
Perforació: de 0 a 120 m (381 mm, per a embocadura); de 12 a 305 m (220 mm).  
Intubació: de 0 a 12 m (canonada d'acer al carboni de 250 mm de diàmetre i 6 mm de grossària de paret per a embocadura); de 0 a 305 m (canonada d'acer al carboni de 180 mm de diàmetre i 5 mm de grossària de paret).  
Està previst que el sondeig capte l'esmentat aqüífer Vèrtex, concretament la formació geològica permeable formada per calcarenita del cretàcic inferior (aptià - albià). Respecte de les masses d'aigua catalogades per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, el sondeig es localitza en la 080.186 Serra del Sit.  
El cabal estimat és d'uns 3 l/s i el volum anual d'explotació de l'ordre de 15.000 m³. Assenyalen que una vegada dut a terme l'assaig de bombament es podrà determinar amb més exactitud aquests paràmetres d'explotació. No obstant això, serà la concessió administrativa que siga atorgada per part de l'organisme de conca la que definisca el cabal i el volum d'explotació.  
A l'inici de les obres, es condicionarà la plataforma de perforació amb retirada dels arbres que impedisquen les maniobres necessàries per a la correcta execució d'aquestes a la parcel·la on es localitzen les obres, així com anivellament mitjançant excavació i rebliment de la superfície necessària per a la instal·lació de la sonda de perforació, a més del condicionament del camí d'accés. La bassa de llots, que emmagatzemarà el terreny triturat procedent de la perforació i compost per roca calcària i argiles, que es considera un material totalment inert i innocu, té un volum previst de 26 m³ que indica que és el doble del volum previst de la perforació, i quedarà tapada amb el terreny de la pròpia excavació de la bassa. El terreny sobrant de l'excavació s'expandirà per la parcel·la agrícola adjacent formada pel mateix terreny, amb el que l'estat de les obres una vegada acabades es considera irrellevant pel que fa a la possible afecció al medi paisatgístic o a l'hàbitat d'espècies.  
  
S'especifica en la documentació que el projecte d'obra preveu exclusivament la perforació i condicionament interior del sondeig i el posterior aforament per a avaluar les possibilitats d'explotació. Destacant que per a la fase d'explotació del sondeig s'haurà de realitzar un nou projecte que preveja la seua instal·lació electromecànica, connexió a la font de proveïment energètic i connexió al depòsit pròxim, però que es tracta d'un projecte independent del que s'avalua ací.  
  
En el punt on es pretén realitzar el sondeig no existeixen infraestructures que pogueren veure's afectades per la perforació pretesa.  
  
Tramitació administrativa  
L'11.11.2022 té entrada un escrit del cap del Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines d'Alacant (exp. ASOSUB/2022/06/03) on adjunta el projecte i el document ambiental, a fi de ser sotmés al procediment d'avaluació ambiental simplificada segons l'annex II, grup 3, de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
Després de consulta realitzada el 23.11.2022, es va rebre el 14.12.2022 la Resolució del director general de Medi Natural i Avaluació Ambiental de 13.12.2022, d'acord amb el Decret 60/2012, de 5 d'abril, del Consell, en el sentit que l'actuació sol·licitada no tindrà efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000 i, consegüentment, no requereix ser sotmesa a avaluació detallada d'efectes sobre aquesta. I indica en aquesta resolució les consideracions que s'exposaran en l'apartat de consideracions ambientals de la present resolució.  
Després d'examinar la informació continguda en l'expedient, s'estima que aporta elements de judici suficients per a continuar el procediment d'avaluació ambiental simplificada.  
  
Consideracions ambientals  
A partir del document tècnic tramitat, de l'anàlisi efectuada, així com de la consideració dels criteris de l'annex III de la Llei 21/2013, modificat per la Llei 9/2018, resulta el següent:  
Característiques del projecte  
a) Durant la fase d'execució, la superfície afectada serà l'ocupada per l'equip de perforació, maquinària, accessoris i bassa de llots (superfície d'uns 20 x 20 m), l'afecció de la qual desapareixerà tan prompte es desmunten i retiren aquests. Una vegada finalitzada l'obra de perforació i la seua instal·lació, el sondeig no requerirà més condicionament que construir el cap de pou. Per tant, es tracta d'una afecció de baixa entitat que desapareixerà després d'aplicar les mesures protectores i correctores previstes, garantint amb això l'absència d'impactes residuals significatius.  
b) Es proposa com a termini d'execució, considerat com a òptim i suficient per a la terminació de les obres, una estimació de tres mesos a partir de la signatura de l'acta de comprovació de replanteig i autorització de començament.  
c) Els residus que es generaran durant les obres procedeixen principalment dels detritus extrets de la perforació d'un sondeig de 305 m de profunditat, consistents en roca triturada que s'emmagatzemaran en una bassa excavada al costat del pou. Es tracta d'un residu inert, que quedarà depositat en la bassa de llots, que una vegada finalitzada la perforació es recondicionarà, estenent-se i anivellant-se. Els residus procedents de la perforació del sondeig poden classificar-se com 01 05 04 (llots i residus de perforacions que contenen aigua dolça) i els de l'excavació de la bassa com 17 05 04 (materials naturals excavats). No obstant això, la naturalesa litològica de tots dos és molt similar i, en els dos casos són residus inerts. D'altra banda, es generaran xicotetes quantitats de residus perillosos per l'ús de bidons de combustible, lubrificants i recanvis, generats per la maquinària: 15 02 02\* (absorbents, materials de filtració) i 15 01 10\* (envasos que contenen restes de substàncies perilloses o estan contaminats per aquestes).  
d) Respecte a l'acumulació d'efectes negatius respecte a altres projectes, no s'exposen consideracions relatives a aquests. En tot cas, els possibles efectes hidrogeològics relatius a l'ús i consum de recursos naturals (aigua) entren en les competències directes de l'organisme de conca i disten molt dels llindars considerats en la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental (grup 8 del seu annex II).  
  
  
Ubicació del projecte  
a) El sondeig es localitza al municipi de Tibi (Alacant) i es troba el punt de perforació en les coordenades UTM (ETRS 89) FUS 30: X = 708.747; Y = 4.264.243 i Z = 695 ± 5 msnm. No requereix l'execució de nous accessos, ja que per a accedir al punt de sondeig es prendrà la carretera CV 815 i en el km 18 s'agafa un camí que únicament requerirà la seua adequació, el qual després de recórrer 400 m arriba al punt de sondeig.  
b) Segons el visor cartogràfic de la Generalitat Valenciana, l'emplaçament es troba en una zona classificada com a zona rural protegida municipal (forestal, paisatgística, mediambiental: ZRP-NA-MU) afectada per sòl forestal no estratègic del PATFOR, a uns 12 m de sòl forestal estratègic. Està inclòs en el paisatge protegit de la Serra del Maigmó i Serra del Sit, en el paisatge de rellevància regional PRR20: serres de l'interior d'Alacant, Mariola, Maigmó i Penya Roja, en el conjunt paisatgístic del grup 8: foies, serres i valls de l'interior d'Alacant. No obstant això, donada l'escassa entitat i àmbit espacial del projecte, així com les mesures d'integració paisatgística a adoptar, no és previsible afecció paisatgística a ressenyar.  
Quant a altres afeccions territorials, l'actuació no afecta espais naturals protegits, camins ramaders o forests d'utilitat pública, i està situat a una distància d'uns 12 m de la forests catalogada d'utilitat pública AL016 de Ragil i Maigmó.  
El projecte es troba inclòs en els espais integrants de la Xarxa Natura 2000 zona d'espacial protecció per a les aus denominada ZEPA ES 0000458 Maigmó i Serres de la Foia de Castalla declarada per Acord de 5 de juny de 2009, del Consell, d'ampliació de la xarxa de zones d'especial protecció per a les aus (ZEPA) de la Comunitat Valenciana. (DOGV 6031, 09.06.2009).  
En aquest sentit, el director general de Medi Natural i Avaluació Ambiental mitjançant Resolució de data 13.12.2022, determina que l'actuació sol·licitada no tindrà efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000, per la qual cosa no requereix que siga sotmesa a avaluació detallada d'efectes sobre aquesta. I indica en aquesta resolució les consideracions següents:  
- Assenyala que en l'apartat de mesures preventives, correctores o compensatòries especifica que «la principal mesura considerada és no realitzar les obres durant el període comprés entre l'1 de març i el 30 de juny, entenent-se aquest període com el més sensible per a l'avifauna. En els desmunts i excavacions, tant per al condicionament de la plataforma de perforació, com del camí d'accés, s'intentarà minimitzar els residus generats especialment amb la màxima utilització possible en obra dels terrenys d'excavació susceptibles de ser emprats per a l'aplanament de l'esplanada i el camí. També s'hauran d'ajustar els desmunts al mínim necessari per a tindre una plataforma de perforació operativa». Ressalta el fet que la perforació d'aquest sondeig té una afecció molt puntual en temps i espai i que, no obstant això, el projecte haurà de tindre en compte que en cas d'haver d'instal·lar traçat elèctric aeri dins de l'àmbit de les zones de protecció de l'avifauna haurà de complir les prescripcions tècniques antielectrocució i mesures anticol·lisió establides en el Reial decret 1432/2008.  
  
Per la seua proximitat a l'autovia del mediterrani A-7, a la CV-827 i CV-815 i camins rurals, es pot accedir a la parcel·la del punt de sondeig sense previsió de realització de nous camins.  
- L'hàbitat 6220\*, zones subestèpiques de gramínies i anuals de la Thero-Brachypodietea, com es tracta d'un hàbitat que es troba àmpliament representat a la Comunitat Valenciana, no es considera que implique una gran afecció a la conservació d'aquest hàbitat.  
Respecte a la resta de possibles afeccions derivades de la seua ubicació: no es troba afectada per risc d'inundació del PATRICOVA. En la cartografia d'àrees crítiques contra el canvi climàtic de la cartografia de la Generalitat Valenciana, es troba en una zona corresponent a l'àrea de recàrrega d'aqüífers a millorar. La permeabilitat del sòl està catalogada com a alta. La vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies en la zona de projecte està qualificada com a baixa, d'acord amb la cartografia temàtica (antiga COPUT).  
c) Indica en la documentació que no s'han trobat evidències de l'existència d'elements integrants del patrimoni en la zona d'actuació. Per tant, l'afecció de l'actuació sobre el patrimoni cultural es considera nul·la. Malgrat l'anterior, si en el transcurs de les obres es localitzara alguna resta arqueològica o paleontològica, es comunicarà a l'òrgan competent en patrimoni cultural de la Generalitat Valenciana perquè condicione les accions a seguir per a la protecció d'aquesta troballa. Cal assenyalar que, si escau, cal complir el que s'estableix en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
  
Característiques del potencial impacte  
a) Els efectes contaminants de l'actuació es limiten a l'ús de maquinària (emissió de gasos de combustió i sorolls) amb un efecte temporal d'una setmana i d'escassa rellevància ambiental. El risc d'accidents queda regulat per les normes laborals i de seguretat minera, que competeixen a l'òrgan substantiu, i és poc probable que puguen arribar a tindre efectes ambientals de consideració.  
b) No es preveu que el sondeig produïsca cap alteració sobre els components del medi, ni modificació que afecte la dinàmica general de l'ecosistema una vegada posat en funcionament. I s'indica que no es modificarà de manera rellevant el balanç de l'explotació de l'aqüífer.  
  
c) En relació amb el paisatge i la seua afecció al paisatge protegit, en la documentació s'indica que en aquest cas no es considera una alteració significativa del paisatge, ja que es tracta d'una alteració de tipus temporal, per la curta duració de les obres, causada per la presència de la maquinària necessària per a realitzar la perforació i l'espai alterat per l'ocupació d'aquesta. Atés que es tracta d'una zona allunyada de qualsevol nucli urbà, es considera un impacte mínim de tipus negatiu compatible. No obstant això, considera l'adopció de mesures d'integració paisatgística de les obres indicant que en els terrenys afectats per les obres es recuperarà el relleu original i la capa superior de terra vegetal. Valora que tindrà un impacte visual mentre siga present la maquinària en l'obra. Aquest impacte no serà d'especial rellevància a causa de la curta duració de les obres.  
d) Al marge de l'aprofitament hídric, l'ús de recursos naturals resulta irrellevant en aquest tipus d'obres, així com la generació de residus, més enllà del detritus generat per la perforació que, per la seua escassa magnitud, caràcter terrigen i naturalesa inerta, no constituirà un problema d'eliminació.  
No es preveu la generació d'un altre tipus de residus excepte els procedents d'eventuals tasques de manteniment de la maquinària (olis, filtres, etc.), que en cas de produir-se seran gestionats a través de gestor autoritzat.  
e) No s'especifica en el document ambiental la manera de realitzar el seguiment que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en aquest document.  
Per tant, en relació amb els criteris de l'annex III de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, es pot concloure que el projecte, en els termes previstos, no tindrà efectes adversos significatius sobre el medi ambient i no requereix avaluació d'impacte ambiental ordinària.  
  
No obstant això, cal assenyalar que aquesta avaluació únicament es refereix al projecte d'investigació de sondeig presentat, sense perjudici que l'activitat posterior per aplicació de legislació sectorial li puga correspondre algun procediment d'avaluació ambiental, qüestió que no és possible determinar amb la documentació presentada.  
  
Consideracions jurídiques  
L'obra de perforació per al sondeig d'investigació per a la captació d'aigües subterrànies constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, d'acord amb l'annex II, grup 3.a.3r de la Llei 21/2103, de 9 de desembre.  
L'expedient ha seguit el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, previst en la secció 2a, capítol 2, del títol II, de la Llei 21/2013.  
El Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
Per tant, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que tinc, resolc:  
  
  
Primer  
Estimar que l'execució del Projecte per a sondeig Maigmó per al proveïment a urbanitzacions a Tibi, que s'ha de realitzar al polígon 8, parcel·la 97, del terme municipal de Tibi (Alacant), promogut per la Diputació d'Alacant, sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient i no requereix una avaluació d'impacte ambiental ordinària. Tot això, sempre que s'ajuste a la documentació que consta en l'expedient, a les previsions del projecte i del document ambiental i als termes d'aquest informe, en particular:  
  
1r) Aquesta avaluació es realitza exclusivament sobre el projecte de sondeig; les actuacions que es requerisquen per a la fase d'explotació del sondeig no estan emparades per aquesta resolució, en el cas en què estiguen incloses entre els supòsits sotmesos a algun procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
2n) Tenint en compte l'afecció a terreny forestal, s'haurà d'observar el compliment del Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
  
3r) S'hauran de tindre en compte les consideracions indicades en la Resolució de data 13.12.2022 relatives als efectes sobre la Xarxa Natura 2000 anteriorment exposada. Amb especial esment a la mesura considerada de no realitzar les obres durant el període comprés entre l'1 de març i el 30 de juny, ja que és el període més sensible per a l'avifauna  
  
4t) Si durant l'execució de les obres es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor haurà de posar el fet en coneixement de la conselleria competent en patrimoni cultural de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que es preveu en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
5é) Durant el temps que dure l'assaig de bombament, i a fi de previndre processos erosius i evitar escolaments incontrolats, l'aigua extreta haurà de ser abocada a llits naturals, directament o a través d'un sistema d'evacuació que mitjançant laminació de cabals o dissipadors d'energia resulte efectiu per a evitar erosió i possibles danys en infraestructures i propietats adjacents. Si aquests es produeixen, el promotor de l'obra haurà de reparar els desperfectes i, si escau, indemnitzar els afectats pels perjudicis ocasionats.  
6é) El material extret del sondeig està classificat amb el codi LER 01 05 04 (llots i residus de perforacions que contenen aigua dolça) i el de l'excavació de la bassa amb el codi LER 17 05 04 (materials naturals excavats). Segons la normativa, encara que siguen de naturalesa molt similar, i els dos inerts, els materials d'excavació disposen de regulació específica i hauran de gestionar-se per l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a la seua utilització en operacions de rebliment i obres diferents a aquelles en les quals es van generar. També podria realitzar-se de conformitat amb el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i rebliment, o amb finalitats de construcció com es preveu en l'article 3.1.a. El terreny haurà de ser restaurat i haurà de quedar amb la seua morfologia anàloga a la inicial.  
  
7é) S'haurà d'incloure un annex al document ambiental en el qual s'especifique la manera de realitzar el seguiment que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en aquest document.  
8é) En el cas que, per diferents motius, es renuncie a l'ús del sondeig (falta de cabal, mala qualitat de l'aigua, ensulsiades en el pou, etc.) s'haurà de clausurar i segellar, així com restaurar el terreny a la seua situació original ja que els pous abandonats o en desús constitueixen vies potencials puntuals de contaminació d'aqüífers i de riscos físics per a les persones.  
9é) S'haurà de preveure que el sondeig quede habilitat i disponible per a futurs controls de piezometria i de mostreig de l'aigua subterrània, llevat que l'òrgan competent ho determine innecessari per disposar d'altres opcions o d'una xarxa suficient.  
  
Segon  
De conformitat amb el que es preveu en l'article 47 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
A. L'informe d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sense perjudici de la seua publicació en la seu electrònica de l'òrgan ambiental.  
B. L'informe d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera autoritzat el projecte en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació, llevat que s'acorde la pròrroga de la vigència de l'informe d'impacte ambiental.  
C. L'informe d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en via administrativa o judicial contra l'acte, si escau, d'autorització del projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu publicarà en el butlletí oficial corresponent la decisió d'autoritzar o denegar el projecte, en els termes previstos en l'article 48 de la Llei 21/2103, de 9 de desembre.  
  
València, 27 de gener de 2023.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9571, del 11-04-2023 (2023/3673)

RESOLUCIÓN de 27 de enero de 2023, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la cual se formula informe de impacto ambiental del proyecto de sondeo Maigmó para el abastecimiento a urbanizaciones en Tibi, polígono 8, parcela 97, en el término municipal de Tibi. Expediente: (2906198) 205/2022/AIA.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9571

Fecha DOGV
:   11-04-2023

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2023/3673

CVE


Fecha del documento
:   27-01-2023

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 27 de enero de 2023, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la cual se formula informe de impacto ambiental del proyecto de sondeo Maigmó para el abastecimiento a urbanizaciones en Tibi, polígono 8, parcela 97, en el término municipal de Tibi. Expediente: (2906198) 205/2022/AIA. [2023/3673]  
«Informe de impacto ambiental  
Expediente: (2906198) 205/2022/AIA.  
Título: sondeo Maigmó para el abastecimiento a urbanizaciones en Tibi.  
Promotor: Diputación de Alicante. Área de Ciclo Hídrico.  
Órgano sustantivo: Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas de Alicante (su ref. ASOSUB /2022/06/03).  
Localización: polígono 8, parcela 97 del término municipal de Tibi.  
  
Antecedentes, objeto y descripción del proyecto  
El principal punto de suministro hídrico actual de Tibi es el llamado pozo El Llosar, localizado en el acuífero Madroñals. Además, se abastecen desde el pozo Sarganella, de Agost otras urbanizaciones (Maigmó y Bonaire) que en su momento se abastecían de un pozo propio, actualmente salinizado y fuera de uso. Ante esta situación y también para optimizar el abastecimiento de otras urbanizaciones próximas, con la urbanización El Aljibe, con el objetivo de tener un recurso alternativo que no dependa de una gestión externa y de captaciones alejadas, minimizando gastos de mantenimiento y explotación, se planteó la construcción de un pozo junto a la citada urbanización El Aljibe (expediente 3/2021/AIA de evaluación de impacto ambiental y del órgano sustantivo ASOSUB 2020/27/03), que no ha dado los resultados esperados.  
Por ello resulta necesaria la perforación de un nuevo pozo en otro sector del acuífero objetivo, denominado Vértice, según el mapa del agua elaborado por el Área de Ciclo Hídrico de la Diputación de Alicante. Se localiza en el término municipal de Tibi, frente a la urbanización Maigmó, al otro lado de la autovía A7, en la vertiente de la Sierra Cantal del Pichaor, a unos 4.200 m al suroeste de la población de Tibi y a unos 500 m al oeste de las urbanizaciones a abastecer.  
Se llevará a cabo la perforación y acondicionamiento de un sondeo vertical de 305 m de profundidad, para la captación de aguas subterráneas, realizado a rotopercusión directa, y su posterior aforo para evaluar sus posibilidades de explotación. Además de los trabajos de perforación, se llevará a cabo un acondicionamiento y entubación, desarrollo, un ensayo de bombeo y un reconocimiento videográfico.  
Los diámetros de perforación y entubación inicialmente previstos son los siguientes:  
Perforación: de 0 a 120m (381 mm, para emboquille); de 12 a 305 m (220 mm).  
Entubación: de 0 a 12 m (Tubería de acero al carbono de 250 mm de diámetro y 6 mm de espesor de pared para emboquille); de 0 a 305 m (tubería de acero al carbono de 180 mm de diámetro y 5 mm de espesor de pared).  
Está previsto que el sondeo capte el mencionado acuífero Vértice, concretamente la formación geológica permeable formada por calcarenitas del Cretácico inferior (Aptiense-Albiense). Respecto de las masas de agua catalogadas por la Confederación Hidrográfica del Júcar, el sondeo se localiza en la 080.186 Sierra del Cid.  
El caudal estimado es de unos 3 l/s y el volumen anual de explotación del orden de 15.000 m³. Señalan que una vez llevado a cabo el ensayo de bombeo se podrá determinar con más exactitud estos parámetros de explotación. No obstante, será la concesión administrativa que sea otorgada por parte del organismo de cuenca la que defina el caudal y volumen de explotación.  
Al inicio de las obras, se acondicionará la plataforma de perforación con retirada de los árboles que impidan las maniobras necesarias para la correcta ejecución de estas en la parcela donde se localizan las obras, así como nivelación mediante excavación y relleno de la superficie necesaria para la instalación de la sonda de perforación, además del acondicionamiento del camino de acceso. La balsa de lodos, que almacenará el terreno triturado procedente de la perforación y compuesto por roca calcárea y arcillas, que se considera un material totalmente inerte e inocuo, tiene un volumen previsto de 26 m³ que indica que es el doble del volumen previsto de la perforación, y quedará tapada con el terreno de la propia excavación de la balsa. El terreno sobrante de la excavación se expandirá por la parcela agrícola adyacente formada por el mismo terreno, con lo que el estado de las obras una vez acabadas se considera irrelevante en lo que respecta a la posible afección al medio paisajístico o al hábitat de especies.  
Se especifica en la documentación que el proyecto de obra contempla exclusivamente la perforación y acondicionamiento interior del sondeo y el posterior aforo para evaluar las posibilidades de explotación. Destacando que para la fase de explotación del sondeo se deberá realizar un nuevo proyecto que contemple su instalación electromecánica, conexión a fuente de abastecimiento energético y conexión a depósito cercano, pero que se trata de un proyecto independiente del aquí evaluado.  
En el punto donde se pretende realizar el sondeo no existen infraestructuras que pudieran verse afectadas por la perforación pretendida.  
  
Tramitación administrativa  
El 11.11.2022 tiene entrada escrito del jefe del Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas de Alicante (exp. ASOSUB/2022/06/03) dando traslado del proyecto y documento ambiental, al objeto de ser sometido al procedimiento de evaluación ambiental simplificada según el anexo II, grupo 3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre de evaluación Ambiental.  
Tras consulta realizada el 23.11.2022, se recibió el 14.12.2022 la Resolución del director general de medio natural y evaluación ambiental de 13.12.2022, de acuerdo con el Decreto 60/2012, de 5 de abril, del Consell, en el sentido de que la actuación solicitada no tendrá efectos apreciables sobre la Red Natura 2000 y consecuentemente no requiere ser sometida a evaluación detallada de efectos sobre la misma. Indicando en dicha Resolución las consideraciones que se expondrán en el apartado de consideraciones ambientales de la presente resolución.  
Tras examinar la información contenida en el expediente, se estima que aporta elementos de juicio suficientes para continuar con el procedimiento de evaluación ambiental simplificada.  
  
Consideraciones ambientales  
A partir del documento técnico tramitado, del análisis efectuado, así como de la consideración de los criterios del anexo III de la Ley 21/2013, modificado por la ley 9/2018, resulta lo siguiente:  
Características del proyecto  
a) Durante la fase de ejecución la superficie afectada será la ocupada por el equipo de perforación, maquinaria, accesorios y balsa de lodos (superficie de unos 20 x 20 m), cuya afección desaparecerá tan pronto se desmonten y retiren estos. Una vez finalizada la obra de perforación y su instalación, el sondeo no requerirá más acondicionamiento que construir la cabeza de pozo. Por tanto, se trata de una afección de baja entidad que desaparecerá tras aplicar las medidas protectoras y correctoras previstas, garantizando con ello la ausencia de impactos residuales significativos.  
b) Se propone como plazo de ejecución, considerado como óptimo y suficiente para la terminación de las obras, estimada en tres meses a partir de la firma del acta de comprobación de replanteo y autorización de comienzo.  
c) Los residuos que se generarán durante las obras proceden principalmente de los detritus extraídos de la perforación de un sondeo de 305 m de profundidad, consistentes en roca triturada que se almacenarán en una balsa excavada junto al pozo. Se trata de un residuo inerte, que quedará depositado en la balsa de lodos, que una vez finalizada la perforación se reacondicionará, extendiéndose y nivelándose. Los residuos procedentes de la perforación del sondeo pueden clasificarse como 01 05 04 (lodos y residuos de perforaciones que contienen agua dulce) y los de la excavación de la balsa como 17 05 04 (materiales naturales excavados). Sin embargo, la naturaleza litológica de ambos es muy similar y, en ambos casos son residuos inertes. Por otro lado, se generarán pequeñas cantidades de residuos peligrosos por el uso de bidones de combustible, lubricantes y repuestos, generados por la maquinaria: 15 02 02 (Absorbentes, materiales de filtración) 15 01 10 (envases que contienen restos de sustancias peligrosas o están contaminados por ellas).  
d) Respecto a la acumulación de efectos negativos con respecto a otros proyectos, no se exponen consideraciones relativas a los mismos. En todo caso, los posibles efectos hidrogeológicos relativos al uso y consumo de recursos naturales (agua) entran en las competencias directas del organismo de cuenca y distan mucho de los umbrales considerados en la Ley 21/2013, de Evaluación Ambiental (grupo 8 de su anexo II).  
  
Ubicación del proyecto  
a) El sondeo se localiza en el municipio de Tibi (Alicante), encontrándose el punto de perforación en las coordenadas UTM (ETRS 89) HUSO 30: X = 708.747; Y = 4.264.243 y Z = 695 ± 5 msnm. No requiere la ejecución de nuevos accesos, ya que para acceder al punto de sondeo se tomará la carretera CV 815 y en el km 18 se coge un camino que únicamente requerirá su adecuación, el cual tras recorrer 400 m alcanza el punto de sondeo.  
b) Según el visor cartográfico de la Generalitat Valenciana, el emplazamiento se encuentra en una zona clasificada como zona rural protegida municipal (forestal, paisajística, medioambiental: ZRP-NA-MU) afectada por suelo forestal no estratégico del PATFOR, a unos 12 m de suelo forestal estratégico. Está incluido en el paisaje protegido de la Sierra del Maigmó y Serra del Sit, en el paisaje de relevancia regional PRR20: Sierras del interior de Alicante, Mariola, Maigmó y Penya Roja, en el conjunto paisajístico del grupo 8: Hoyas, sierras y valles del interior de Alicante. No obstante, dada la escasa entidad y ámbito espacial del proyecto, así como las medidas de integración paisajística a adoptar, no es previsible afección paisajística a reseñar.  
En cuanto a otras afecciones territoriales, la actuación no afecta a espacios naturales protegidos, vías pecuarias o montes de utilidad pública, estando situado a una distancia de unos 12 m del monte catalogado de utilidad pública AL016 de Rachil y Maigmó.  
El proyecto se encuentra incluido en los espacios integrantes de la red natura 2000 zona de espacial protección para las aves denominado ZEPA ES 0000458 Maigmó i Serres de la Foia de Castalla declarada por Acuerdo de 5 de junio de 2009, del Consell, de ampliación de la red de zonas de especial protección para las aves (ZEPA) de la Comunitat Valenciana. (DOGV 6031, 09.06.2009)  
En este sentido, el director general de Medio Natural y Evaluación Ambiental mediante Resolución de fecha 13.12.2022, determina que la actuación solicitada no tendrá efectos apreciables sobre la Red Natura 2000, por lo que en consecuencia no requiere que sea sometida a evaluación detallada de efectos sobre la misma. Indicando en dicha Resolución las siguientes consideraciones:  
- Señala que en el apartado de medidas preventivas, correctoras o compensatorias especifica que «la principal medida considerada es no realizar las obras durante el periodo comprendido entre el 1 de marzo y el 30 de junio, entendiéndose este periodo como el más sensible para la avifauna. En los desmontes y excavaciones, tanto para el acondicionamiento de la plataforma de perforación, como del camino de acceso, se intentará minimizar los residuos generados especialmente con la máxima utilización posible en obra de los terrenos de excavación susceptibles de ser empleados para el allanamiento de la explanada y el camino. También se ajustarán los desmontes al mínimo necesario para tener una plataforma de perforación operativa». Resaltando el hecho de que la perforación de este sondeo tiene una afección muy puntual en tiempo y espacio y que, no obstante, el proyecto deberá tener en cuenta que en caso de tener que instalar trazado eléctrico aéreo dentro del ámbito de las zonas de protección de la avifauna deberá cumplir con las prescripciones técnicas antielectrocución y medidas anticolisión establecidas en el Real decreto 1432/2008.  
Por su cercanía a la autovía del mediterráneo A-7, a la CV-827 y CV-815 y caminos rurales, se puede acceder a la parcela del punto de sondeo sin previsión de realización de nuevos caminos.  
- El hábitat 6220 zonas subestépicas de gramíneas y anuales de la Thero-Brachypodietea, como se trata de un hábitat que se encuentra ampliamente representado en la Comunitat Valenciana, no se considera que implique una gran afección a la conservación de este hábitat.  
Respecto al resto de posibles afecciones derivadas de su ubicación: No se encuentra afectada por riesgo de inundación del PATRICOVA. En la cartografía de áreas críticas frente al cambio climático de la cartografía de la Generalitat Valenciana, se encuentra en zona correspondiente a área de recarga de acuíferos a mejorar. La permeabilidad del suelo está catalogada como alta. La vulnerabilidad a la contaminación de las aguas subterráneas en la zona de proyecto está calificada como baja, de acuerdo con la cartografía temática (antigua COPUT).  
c) Indica en la documentación que no se han encontrado evidencias de que puedan existir estos elementos integrantes del patrimonio en la zona de actuación. Por lo tanto, la afección de la actuación sobre el patrimonio cultural se considera nula. A pesar de lo anterior, si en el transcurso de las obras se localizara algún resto arqueológico o paleontológico, se comunicaría al órgano competente en patrimonio cultural de la Generalitat Valenciana para que condicionase las acciones a seguir para la protección de dicho hallazgo. Hay que señalar que, en su caso, se dará cumplimiento a lo establecido en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
  
Características del potencial impacto  
a) Los efectos contaminantes de la actuación se limitan al uso de maquinaria (emisión de gases de combustión y ruidos) con un efecto temporal de una semana y de escasa relevancia ambiental. El riesgo de accidentes queda regulado por las normas laborales y de seguridad minera, que competen al órgano sustantivo, siendo poco probable que puedan llegar a tener efectos ambientales de consideración.  
b) No se prevé que el sondeo produzca alteración alguna sobre los componentes del medio, ni modificación que afecte a la dinámica general del ecosistema una vez puesto en funcionamiento. Indicando que no se verá modificado de forma relevante el balance de la explotación del acuífero.  
c) En relación con el paisaje y su afección a paisaje protegido, en la documentación se indica que en este caso no se considera una alteración significativa del paisaje, ya que se trata de una alteración de tipo temporal, por la corta duración de las obras, causada por la presencia de la maquinaria necesaria para realizar la perforación y el espacio alterado por la ocupación de esta. Dado que se trata de una zona alejada de cualquier casco urbano, se considera un impacto mínimo de tipo negativo compatible. No obstante, considera la adopción de medidas de integración paisajística de las obras indicando que en los terrenos afectados por las obras se recuperará el relieve original y la capa superior de tierra vegetal. Valora que se dará un impacto visual mientras esté presente la maquinaria en la obra. Este impacto no será de especial relevancia debido a la corta duración de las obras.  
d) Al margen del aprovechamiento hídrico, el uso de recursos naturales resulta irrelevante en este tipo de obras, así como la generación de residuos, más allá del detritus generado por la perforación que, por su escasa magnitud, carácter terrígeno y naturaleza inerte, no va a constituir un problema de eliminación.  
No se prevé la generación de otro tipo de residuos salvo los procedentes de eventuales tareas de mantenimiento de la maquinaria (aceites, filtros, etc.), que en caso de producirse serán gestionados a través de gestor autorizado.  
e) No se especifica en el documento ambiental la forma de realizar el seguimiento que garantice el cumplimiento de las indicaciones y medidas protectoras y correctoras contenidas en dicho documento.  
Por lo que en relación con los criterios del anexo III de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, se puede concluir que el proyecto, en los términos previstos, no tendrá efectos adversos significativos sobre el medio ambiente y no requiere evaluación de impacto ambiental ordinaria.  
No obstante, hay que señalar que la presente evaluación únicamente se refiere al proyecto de investigación de sondeo presentado, sin perjuicio de que la actividad posterior por aplicación de legislación sectorial le pueda corresponder algún procedimiento de evaluación ambiental, cuestión que no es posible determinar con la documentación presentada.  
  
Consideraciones jurídicas  
La obra de perforación para el sondeo de investigación para la captación de aguas subterráneas constituye un supuesto de evaluación de impacto ambiental simplificada, de acuerdo con el anexo II grupo 3.a) 3º de la Ley 21/2103, de 9 de diciembre.  
El expediente ha seguido el trámite de evaluación de impacto ambiental simplificada, previsto en la sección 2ª, capítulo 2 del título II de la Ley 21/2013.  
El Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
Por todo cuando antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y con el visto bueno del subdirector general de Cambio Climático y Calidad Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento, resuelvo:  
  
Primero  
Estimar que la ejecución del Proyecto para sondeo Maigmó para el abastecimiento a urbanizaciones en Tibi, a realizar en el polígono 8, parcela 97, del término municipal de Tibi (Alicante), promovido por la Diputación de Alicante, sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, no tendrá efectos significativos sobre el medio ambiente y no requiere una evaluación de impacto ambiental ordinaria. Todo ello, siempre que se ajuste a la documentación obrante en el expediente, a las previsiones del proyecto y del documento ambiental y a los términos del presente informe, en particular:  
1º) La presente evaluación se realiza exclusivamente sobre el proyecto de sondeo; las actuaciones que se requieran para la fase de explotación del sondeo no se encuentran amparadas por la presente resolución, en el caso en el que se encuentren incluidas entre los supuestos sometidos a algún procedimiento de evaluación de impacto ambiental.  
2º) Teniendo en cuenta la afección a terreno forestal, se deberá observar el cumplimiento del Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
3º) Se deberá tener en cuenta las consideraciones indicadas en la Resolución de fecha 13.12.2022 relativa a los efectos sobre Red Natura 2000 anteriormente expuesta. Con especial mención a la medida considerada de no realizar las obras durante el periodo comprendido entre el 1 de marzo y el 30 de junio, entendiéndose este periodo como el más sensible para la avifauna  
4º) Si durante la ejecución de las obras se encontraran restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el promotor tendrá que poner el hecho en conocimiento de la Conselleria competente en patrimonio cultural de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes para su protección y conservación, en conformidad con aquello previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
5º) Durante el tiempo que dure el ensayo de bombeo, y a fin de prevenir procesos erosivos y evitar escorrentías incontroladas, el agua extraída deberá ser vertida a cauces naturales, directamente o a través de un sistema de evacuación que mediante laminación de caudales o disipadores de energía resulte efectivo para evitar erosión y posibles daños en infraestructuras y propiedades adyacentes. Si estos se produjeran, el promotor de la obra deberá reparar los desperfectos y, en su caso, indemnizar a los afectados por los perjuicios ocasionados.  
6º) El material extraído del sondeo está clasificado con el código LER 01 05 04 (lodos y residuos de perforaciones que contienen agua dulce) y el de la excavación de la balsa con el código LER 17 05 04 (materiales naturales excavados). Según la normativa, aunque sean de naturaleza muy similar, y ambos inertes, los materiales de excavación disponen de regulación específica y deberán gestionarse por la Orden APM/1007/2017, de 10 de octubre, sobre normas generales de valorización de materiales naturales excavados para su utilización en operaciones de relleno y obras distintas a aquellas en las que se generaron. También podría realizarse de conformidad con el Decreto 200/2004, de 1 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se regula la utilización de residuos inertes adecuados en obras de restauración, acondicionamiento y relleno, o con fines de construcción como se prevé en su artículo 3.1.a. El terreno deberá ser restaurado, quedando con su morfología análoga a la inicial.  
7º) Se incluirá un anexo al documento ambiental en el que se especifique la forma de realizar el seguimiento que garantice el cumplimiento de las indicaciones y medidas protectoras y correctoras contenidas en dicho documento.  
8º) En el caso que, por diferentes motivos se renunciase al uso del sondeo, (falta de caudal, mala calidad del agua, derrumbes en el pozo, etc.) se deberá proceder a su clausura y sellado, así como a la restauración del terreno a su situación original ya que los pozos abandonados o en desuso constituyen vías potenciales puntuales de contaminación de acuíferos y de riesgos físicos para las personas.  
9º) Deberá preverse que el sondeo quede habilitado y disponible para futuros controles de piezometría y de muestreo del agua subterránea, salvo que el órgano competente lo determine innecesario por disponer de otras opciones o de una red suficiente.  
  
Segundo  
De conformidad con lo previsto en el artículo 47 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
A. El informe de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sin perjuicio de su publicación en la sede electrónica del órgano ambiental.  
B. El informe de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera procedido a la autorización del proyecto en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación, salvo que se acuerde la prórroga de la vigencia del informe de impacto ambiental.  
C. El informe de impacto ambiental no será objeto de recurso alguno sin perjuicio de los que, en su caso, procedan en vía administrativa o judicial frente al acto, en su caso, de autorización del proyecto.  
  
Tercero  
El órgano sustantivo publicará en el boletín oficial correspondiente la decisión de autorizar o denegar el proyecto, en los términos previstos en el artículo 48 de la Ley 21/2103, de 9 de diciembre.  
  
València, 27 de enero de 2023.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML