Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8922, del 08-10-2020 (2020/7949)

RESOLUCIÓ de 22 de setembre de 2020, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 104/2018-AIA Tuéjar, Titaguas i Aras de los Olmos.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8922

Data del DOGV
:   08-10-2020

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2020/7949

CVE


Data del document
:   22-09-2020

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Titaguas](javascript:void(0))
    * [Aras de los Olmos](javascript:void(0))
    * [Tuéjar](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 22 de setembre de 2020, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 104/2018-AIA Tuéjar, Titaguas i Aras de los Olmos. [2020/7949]  
De conformitat amb l'article 47.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Boletín Oficial del Estado o en el diari oficial corresponent de l'informe d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'informe d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 104/2018-AIA Tuéjar, Titaguas i Aras de los Olmos.  
  
«Informe d'impacte ambiental  
Expedient: 104/2018-AIA.  
Títol: Condicionament de la carretera CV-35 entre el PK 81+300 i el PK 95+800.  
Òrgan substantiu: Servei Territorial d'Obres Públiques de València, Conselleria d'Habitatge Obres  
Públiques i Vertebració del Territori.  
Localització: termes municipals de Tuéjar, Titaguas i Aras de los Olmos.  
En data 18 de setembre de 2018, el Servei Territorial d'Obres Públiques de València remet al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental la sol·licitud d'inici d'avaluació d'impacte ambiental simplificada del Projecte de condicionament de la carretera CV-35 entre el PK 81+300 i el PK 95+800, als termes municipals de Tuéjar, Titaguas i Aras de los Olmos. Per a l'emissió d'aquest informe d'impacte ambiental, l'òrgan substantiu remet, juntament amb la sol·licitud, un document ambiental. Per a l'elaboració del present informe s'han realitzat alguns aclariments relacionats amb el projecte constructiu, la documentació del qual ha sigut facilitada en dates 20 de desembre de 2019 i 8 de gener de 2020.  
  
  
Objecte  
El projecte consisteix en la millora i el condicionament de la carretera CV-35 en els trams compresos entre els PK 81+220 i 82+160 i entre els PK 87+090 i 95+785, així com en la construcció d'una glorieta en el nucli urbà de Titaguas, a l'altura del PK 86+500.  
  
Marc normatiu  
L'avaluació d'impacte ambiental de projectes queda regulada en la Llei 2/1989, de 3 de març de 1989, d'impacte ambiental de la Generalitat Valenciana, els reglaments que la desenvolupen (Decret 162/1990 i Decret 32/2006, que modifica l'anterior), i la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental (d'ara en avant LAA).  
La legislació ambiental tipifica en els seus annexos els projectes que han de ser sotmesos a avaluació d'impacte ambiental. El projecte que és objecte d'aquesta consulta no està inclòs en aquests annexos, en ésser un condicionament d'un traçat ja existent i no ser preceptiva la informació al públic en aquest tipus d'actuacions (art. 34.5 del Reial decret 1812/1994, de 2 de setembre, pel qual s'aprova el Reglament general de carreteres).  
D'altra banda, la LAA estableix en l'article 7.2, apartat c, que haurà de sotmetre's a avaluació d'impacte ambiental simplificada qualsevol modificació de les característiques de projectes que figuren en els annexos I o II, ja autoritzats, executats o en procés d'execució, que puga tindre efectes adversos significatius sobre el medi ambient, és a dir, quan supose:  
1. Un increment significatiu de les emissions a l'atmosfera.  
2. Un increment significatiu dels abocaments a llits públics o al litoral.  
3. Increment significatiu de la generació de residus.  
4. Un increment significatiu en la utilització de recursos naturals.  
  
5. Una afecció a espais protegits Xarxa Natura 2000.  
6. Una afecció significativa al patrimoni cultural.  
Atés que l'actuació afecta més de 500 m de sòl forestal segons el PATFOR, es considera que aquest condicionament de carretera pot tindre efectes adversos significatius sobre el medi ambient i, en conseqüència, queda sotmés al procediment d'avaluació d'impacte ambiental simplificada.  
  
Tramitació  
Després de la sol·licitud d'inici, l'òrgan ambiental ha identificat les administracions públiques afectades, segons l'indicat en l'article 46 de la LAA. S'ha identificat com a administracions públiques afectades:  
  
L'Ajuntament de Tuéjar.  
L'Ajuntament de Titaguas.  
L'Ajuntament d'Aras de los Olmos.  
La Direcció Territorial de Medi Ambient de València.  
La Subdirecció General d'Ordenació del Territori.  
El Servei de Vida Silvestre.  
Únicament s'ha rebut l'informe de la Direcció Territorial de Medi Ambient, relatiu a l'afecció forestal, vies pecuàries i espais naturals. A continuació, es transcriuen els aspectes ambientals més destacables d'aquest:  
Afecció en matèria forestal:  
«Segons es desprén del document, les obres afectaran sòl forestal i, a més, les forests d'utilitat pública següents:  
MOP núm. 42, Devesa del Rebollo, pertanyent a l'Ajuntament d'Aras de los Olmos.  
MOP núm. 58, Caigudes del riu Túria, pertanyent a l'Ajuntament de Titaguas.  
MOP núm. 59, La Lámpara, pertanyent a l'Ajuntament de Titaguas.  
  
MOP núm. 61, El Monte, pertanyent a l'Ajuntament de Tuéjar.  
  
Sempre que l'ampliació de la carretera es puga fer a costa de terrenys que no siguen de domini públic, s'haurà d'optar per aquesta alternativa, per a intentar que l'afecció a la forest d'utilitat pública siga la mínima.  
El projecte preveu tres trams separats.  
El tram 1 és en l'Alt de la Montalbana, al terme municipal de Tuéjar. Aquest tram és el que més afecta la forest d'utilitat pública, en concret la V061, El Monte, ja que es pretén canviar el traçat de la carretera i inevitablement afecta la forest.  
Aquest tram coincideix amb una àrea tallafoc de primer ordre, per la qual cosa s'haurà de tindre en compte aquest aspecte en la recuperació del tram de calçada actual que se substituirà.  
En el projecte es proposa:  
Escarificació de la calçada i de les zones annexes (vorals, berma i cuneta), i retirada del material demolit.  
Aportació de capa vegetal.  
Implantació d'espècies vegetals.  
Tractament d'envelliment dels talussos.  
La modificació del traçat està inclosa en la superfície corresponent a l'àrea tallafoc que en aqueixa zona té una amplària de 100 m. Per tant, es considera que no cal realitzar plantació posterior, i menys amb espècies arbustives. Sí que cal retirar el material demolit i l'estés de la terra vegetal.  
El tram 2 no afecta forest d'utilitat pública ni terreny forestal.  
El tram 3 és, en una gran part de la longitud, el límit de la forest pública. No obstant això, l'afecció a aquest és mínima, fins i tot els canvis de traçat es realitzen fora de la forest.  
En aquest tram, en les mesures de restauració proposades es considera que no és necessari repoblar posteriorment, i en qualsevol cas, si s'opta per la plantació, s'utilitzaran només espècies arbòries i preferentment espècies frondoses millor que resinoses».  
Afecció en matèria de vies pecuàries:  
«[?] el projecte en els trams 1 i 2 d'aquest no afecten cap via pecuària legalment classificada. No obstant això, en el tram 3 el projecte afectarà la via pecuària denominada assagador de la Covatilla, legalment classificada d'acord amb el seu expedient de classificació de vies pecuàries del terme municipal d'Aras de los Olmos, aprovat per l'Ordre de la Conselleria d'Agricultura i Pesca de 23.11.1988, amb una amplària legal entre 3 i 37,5 metres. Així mateix, el projecte en el tram 3 afectarà l'assagador núm. 14 o d'Aras de Alpuente a Domeño, legalment classificada d'acord amb el seu expedient de classificació de vies pecuàries del terme municipal de Titaguas, aprovat per l'Ordre Ministerial de l'1 d'abril de 1972, amb una amplària legal de 37,5 metres. Ambdues vies pecuàries es troben sense partió actualitzat de conformitat amb l'article 8 de la Llei 3/1995, de 23 de març, de vies pecuàries, i l'article 14 de la Llei 3/2014, d'11 de juliol, de la Generalitat, de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana.  
D'acord amb l'article 13 de l'esmentada Llei 3/1995 i amb el punt 6.3.1. de la Instrucció del 13 de gener de 2012, de la Direcció General del Medi Natural sobre les vies pecuàries (DOGV 6694, 18 de gener):  
«Quan es projecte una obra pública sobre el terreny pel qual vaja una via pecuària, l'administració actuant haurà d'assegurar que el traçat alternatiu de la via pecuària garantisca el manteniment de les seues característiques i la continuïtat del trànsit ramader i del seu itinerari, així com els altres usos compatibles i complementaris d'aquell» i per a això «en els encreuaments de les vies pecuàries amb línies fèrries o carreteres s'hauran d'habilitar suficients passos al mateix o diferent nivell que garantisquen el trànsit en condicions de rapidesa i comoditat per als ramats».  
El projecte consisteix en el condicionament de la CV 35, el traçat de la qual ja interceptava dues vies pecuàries, i no implica dins de les seues actuacions noves afeccions a vies pecuàries. El projecte pretén mantindre la funcionalitat i els usos que alberga la via pecuària, ja que la solució plantejada té com a objectiu millorar la seguretat viària en les comunicacions rurals, per la qual cosa pot considerar-se adequada amb els usos compatibles definits en l'article 16 de la Llei 3/1995. No obstant això i de conformitat amb els articles 13 i 17 de la llei esmentada, s'hauria de reservar un itinerari ciclista i per a vianants al llarg de la calçada de no menys de 3 metres, per a assegurar els usos complementaris de la via pecuària.  
D'altra banda, i en previsió de la possible transitabilitat pecuària i seguretat per als usuaris en general, i d'acord amb l'article 16 de la Llei 3/2014, s'haurà de senyalitzar convenientment les zones d'afecció permanent del projecte, tant els encreuaments com els solapaments.  
Per tot l'exposat s'emet aquest informe favorable a la proposta presentada, sempre que es tinguen en compte les consideracions exposades».  
Afecció en matèria d'espais naturals  
«1. L'actuació prevista està compresa en l'àmbit territorial de la Zona d'Especial Protecció per a les Aus (ZEPA) Alt Túria i Serra del Negrete (zona C, segons la zonificació establida per la norma de gestió) i, per tant, està afectada per la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, que en l'article 3.3, apartat c esmenta les zones d'especial protecció per a les aus com a espais protegits de la Xarxa Natura 2000.  
  
En l'annex I de l'Acord de 5 de juny de 2009, del Consell, d'ampliació de la Xarxa de Zones d'Especial Protecció per a les Aus de la Comunitat Valenciana, es recullen com a dades rellevants de la ZEPA Alt Túria i Serra del Negrete (ES0000449) les següents:  
Nidifiquen en la zona 18 espècies de l'annex I. Àrea destinada principalment a la protecció d'àguila de panxa blanca i àguila real. A més, hi ha importants poblacions d'aufrany comú, àguila serpera, àguila calçada, falcó pelegrí i mussol duc, entre altres rapinyaires. També destaca la presència de gralla de bec roig i còlbit negre.  
2. Consultat el Banc de Dades de Biodiversitat de la Comunitat Valenciana (BDBCV) es té constància de la presència de les espècies prioritàries talp de cabrera (Microtus cabrerae), àguila serpera (Circaetus gallicus) i aufrany comú (Neophron percnopterus), en la quadrícula UTM d'1 km de costat.  
3. La norma de gestió de la ZEPA Alt Túria i Serra del Negrete, aprovada pel Decret 116/2017, del Consell, estableix en el punt a) incís 4.2. de l'apartat 5.2.2. (Concreció de l'obligació d'avaluar) de l'annex III, que queden excloses de l'obligació d'avaluar les seues repercussions sobre la ZEPA objecte de l'esmentada norma de gestió:  
  
«4.2. Totes aquelles actuacions de conservació, rehabilitació, millora o manteniment de les instal·lacions i infraestructures ja existents en l'àmbit d'aquesta norma, mentre no suposen un increment de la superfície ni se n'altere el traçat o les característiques. Igualment, s'inclouen en aquest apartat actuacions que afecten les zones de domini públic i de protecció de la carretera CV-35».  
  
Vista la documentació aportada i les consideracions enumerades, s'informa que el projecte, situat en l'àmbit territorial de la ZEPA Alt Túria i Serra del Negrete, d'acord amb la normativa esmentada, no requereix avaluació de repercussions, sempre que es complisquen els condicionants següents:  
- Les obres es realitzaran sense alterar els hàbitats protegits.  
- Els moviments de maquinària i personal quedaran restringits a la zona d'obres.  
- No es realitzarà modificació del traçat i de l'amplària actual de la carretera» [Aquest òrgan ambiental interpreta que es refereix a modificacions de traçat i amplària diferents o superiors a les plantejades en el projecte tècnic objecte d'aquesta avaluació ambiental]  
- La retirada de restes i residus es realitzarà dins del temps establit i en la forma corresponent.  
- Les obres es realitzaran fora del període de reproducció de l'avifauna. S'iniciaran a partir de juliol i finalitzaran abans de febrer.  
- En el cas d'afectar espècies prioritàries, els agents mediambientals podran prendre les mesures oportunes i paralitzar les actuacions.  
  
- L'inici dels treballs es comunicarà amb suficient antelació als agents mediambientals.  
Pot per tant continuar la seua tramitació sense perjudici d'obtindre totes les concessions, autoritzacions i llicències accessòries que siguen necessàries en compliment de la legislació vigent i del planejament urbanístic».  
Anàlisi del projecte per a determinar la necessitat de sotmetre o no a avaluació d'impacte ambiental ordinària  
L'anàlisi es realitza tenint en compte els criteris de l'annex III de la LAA.  
Característiques del projecte  
L'actuació objecte del projecte té una longitud total de 9,3 km i comprén tres trams, la ubicació concreta sobre la xarxa de carreteres dels quals és la següent:  
- Primer tram:  
Correspon a l'àmbit de l'Alt de la Montalbana, i està comprés entre els PK 81+220 i 82+160 de la carretera CV-35. Es tracta d'un tram de forest, amb secció transversal 6/8 (calçada integrada per dos carrils de 3,00 m d'amplària cadascun, amb vorals d'1,00 m). El traçat en planta disposa de dues revoltes de radis reduïts (inferiors a 100 m). En alçat, la carretera compta amb pendents permanentment compresos entre el 5,5 i el 6 %, mentre que en el cim del port els pendents arriben al 8 %, i el traçat genera un canvi de rasant sense visibilitat.  
  
L'actuació presenta una xicoteta modificació en planta que permet millorar-ne també el traçat i aconseguir una substancial millora de seguretat respecte de la situació actual (per millora de visibilitat en el canvi de rasant de l'Alt). La secció transversal serà 6/8 (carrils de 3,00 m i voral d'1,00 m), i estarà dotada de cuneta de seguretat, amb inclinació 6H:1V en el costat immediat a la calçada. Aquesta secció transversal és anàloga a la que ja existeix en la CV-35 en l'àmbit de l'actuació.  
  
El camí de servei que creua transversalment la CV-35 en el cim de l'Alt serà connectat a la nova traça. No hi ha xarxes de serveis que resulten afectades per l'actuació projectada.  
- Segon tram:  
Es localitza a l'entrada del nucli de Titaguas, al sud d'aquest. Es tracta d'un tram bàsicament pla, amb un marcat caràcter urbà. L'actuació consisteix en la substitució de l'actual confluència en T, amb un efecte de calmat reduït, per una glorieta a l'entorn del PK 86+500, de manera que l'afecció exacta s'estén entre els PK 86+476 i 86+568. La secció transversal és 6/8 (carrils de 3,00 m i vorals d'1,00 m), i en tot el tram hi ha una mitjana de 0,50 m d'amplària, delimitada amb pintura viària, constituïda per una doble línia blanca exterior i pintura interior roja. La glorieta a dissenyar és de caràcter urbà, amb un diàmetre interior de 18,00 m, i un anell circular constituït per un únic carril de 5,50 m d'amplària. En la glorieta confluiran tres ramals: els dos que corresponen als dos accessos a aquesta des de la CV-35 i el que correspon a la connexió de la CV-345. Es mantindrà l'accés a la CV-35 de tots els carrers i camins que actualment conflueixen amb aquesta carretera en l'àmbit de la seua intersecció amb la CV-345.  
  
- Tercer tram:  
Es correspon amb el tram interurbà de la CV-35 situat entre els nuclis de població de Titaguas i Aras de los Olmos, i es localitza entre els PK 87+090 i 95+785 de l'esmentada carretera. El seu traçat és irregular, transmet a l'usuari sensació d'heterogeneïtat i les seues condicions de seguretat viària són millorables. El traçat en planta es caracteritza per la presència d'un gran nombre de revoltes de radis reduïts. Són abundants les revoltes de radi inferior a 100 m, i s'arriba a pics mínims de radis de 25 m. El traçat manca de clotoides, amb la qual cosa no hi ha entre rectes i revoltes la preceptiva transició gradual de curvatura. El traçat en alçat presenta, generalment, pendents suaus, encara que s'arriba a inclinacions de rasant del 6 % en alguns trams, especialment en l'entorn de l'encreuament dels barrancs de la Tejería (PK 88+000) i el Regajo (PK 93+500). La secció transversal és molt irregular. La seua amplària habitual està entorn de 6 metres, sense vorals ni bermes i amb abundància de revoltes de radi reduït que manquen de sobreamples.  
  
En aquest tram es planteja la realització d'un condicionament general de la carretera amb la finalitat primordial de millorar les seues condicions de seguretat. De les seues característiques tècniques cal destacar:  
Dues xicotetes modificacions en planta en les zones d'encreuament amb els barrancs de la Tejería i el Regajo. Es projecten per a l'encreuament sobre aquests barrancs sengles marcs, de 4,00 x 2,00 metres en el primer cas, i de 6,00 x 6,00 en el segon. En ambdós casos, la nova secció permet el pas del cabal corresponent a 500 anys de període de retorn.  
Totes les revoltes en què les seues condicions geomètriques ho exigeixen estan dotades de sobreample de calçada per a permetre l'encreuament de dos vehicles pesants.  
En els trams de desmunt i en els que siga hidràulicament necessari, la secció transversal està dotada de cuneta de seguretat, amb inclinació 6H:1V en el costat immediat a la calçada.  
S'amplia la capacitat de drenatge de dues obres de drenatge transversal, en constatar-se la insuficiència hidràulica de la secció actual.  
La secció transversal tipus genèrica és 6/8 (carrils de 3,00 m i voral d'1,00 m), i poden haver-hi xicotetes modificacions en l'amplària del voral com a conseqüència de l'adaptació a la plataforma existent.  
  
Ubicació dels projectes  
El projecte es localitza als termes municipals de Tuéjar, Titaguas i Aras de los Olmos.  
El context territorial de l'àmbit del projecte es correspon amb els relleus muntanyencs del sector oriental del Sistema Ibèric. En conseqüència, es tracta de terrenys amb pendents de tipus mitjà, sobre els quals predominen cultius de secà (ametler i cereal principalment), alternats amb alguns trams no cultivats proveïts de vegetació arbustiva i arbòria. L'àmbit del projecte es troba tot ell entre les cotes 813,35 (glorieta de Titaguas) i 931,13 m.s.n.m.  
Es travessen els següents llits d'aigua: barranc de la Tejería (entorn al PK 88, on es proposa una correcció de revolta), barranc de l'ombria de la Tejería i un altre afluent sense nom (pròxims al PK 89), barranc de la Hoya del Tuerto i el seu afluent sense nom (aproximadament en els PK 90+300 i 90+450), barranc del Regajo (entorn al PK 93+500, on es proposa una correcció de revolta), barranc de las Tejerías (aproximadament en el PK 94+250) i barranc del Tornajuelo o el Prado (en les proximitats del nucli urbà d'Aras de los Olmos (sobre PK 95+900).  
  
Tota l'actuació se situa en zona Xarxa Natura 2000, a excepció d'un tram comprés entre el PK 95+300 fins a Aras de los Olmos, dins del tram 3. Es tracta de la Zona d'Especial Protecció per a les Aus (ZEPA) Alt Túria i Serra del Negrete (zona C, segons la zonificació establida per la norma de gestió). En l'annex I de l'Acord de 5 de juny de 2009, del Consell, d'ampliació de la Xarxa de Zones d'Especial Protecció per a les Aus de la Comunitat Valenciana, es recullen com a dades rellevants de la ZEPA Alt Túria i Serra del Negrete (ES0000449), que nidifiquen en la zona 18 espècies de l'annex I i que es tracta d'una àrea destinada principalment a la protecció d'àguila de panxa blanca i àguila real. A més, hi ha importants poblacions d'aufrany comú, àguila serpera, àguila calçada, falcó pelegrí i mussol duc, entre altres rapinyaires. També destaca la presència de gralla de bec roig i còlbit negre. Consultat el Banc de Dades de Biodiversitat de la Comunitat Valenciana (BDBCV) es té constància de la presència de les espècies prioritàries talp de cabrera (Microtus cabrerae), àguila serpera (Circaetus gallicus) i aufrany comú (Neophron percnopterus), en la quadrícula UTM d'1 km de costat.  
  
Les obres afectaran sòl forestal i, a més, les forests d'utilitat pública següents:  
En el tram 1: MOP núm. 61, El Monte, pertanyent a l'Ajuntament de Tuéjar.  
En el tram 3:  
MOP núm. 42, Devesa del Rebollo, pertanyent a l'Ajuntament d'Aras de los Olmos.  
MOP núm. 58, Caigudes del riu Túria, pertanyent a l'Ajuntament de Titaguas.  
MOP núm. 59, La Lámpara, pertanyent a l'Ajuntament de Titaguas.  
  
En el tram 3, el projecte afectarà la via pecuària denominada assagador de la Covatilla, legalment classificada d'acord amb el seu expedient de classificació de vies pecuàries del terme municipal d'Aras de los Olmos, aprovat per l'Ordre de la Conselleria d'Agricultura i Pesca de 23 de novembre de 1988, amb una amplària legal entre 3 i 37,5 metres. Així mateix, el projecte en el seu tram 3 afectarà l'assagador núm. 14 o d'Aras de Alpuente a Domeño, legalment classificada de conformitat amb el seu expedient de classificació de vies pecuàries del terme municipal de Titaguas, aprovat per l'Ordre Ministerial d'1 d'abril de 1972, amb una amplària legal de 37,5 metres.  
Característiques del potencial impacte  
Atmosfera  
Emissions de soroll.  
La presència de nuclis urbans als voltants de l'actuació determina que la població resident de l'entorn puga ser susceptible d'algun tipus d'afecció, principalment en la fase de construcció.  
  
Per a atenuar el soroll produït pel funcionament de la maquinària i els vehicles durant les obres, es duran a terme les mesures següents: s'utilitzarà maquinària que complisca les directives de la CEE quant a nivells d'emissió de soroll; es controlarà la velocitat dels vehicles d'obra en les zones d'accés: 40 km/h per a vehicles lleugers i 30 km/h per als pesants, i es limitaran els treballs que produeixen sorolls als torns horaris en els quals s'afecte menys la població i en els de major activitat biològica: primeres hores del matí i últimes de la vesprada, això és, a partir de les 9 h del matí i fins a les 18 h de la vesprada.  
  
Emissions de pols i gasos.  
Es produiran emissions de pols i gasos durant la fase de construcció i durant la fase d'explotació del projecte.  
Els impactes generats durant la fase de construcció s'emmarquen en l'emissió de partícules sòlides (pols com a conseqüència dels moviments de terra). Per a la protecció de l'atmosfera, durant la fase d'obres, s'aplicaran entre altres les mesures correctores següents: es realitzaran regs de les zones on es realitzen moviments de terra i els camins d'obra; es limitarà la velocitat dels vehicles de l'obra a 30 km/h i l'emissió deguda a l'acció del vent sobre la superfície de la càrrega dels bolquets es reduirà per confinament.  
Durant la fase d'explotació es generen emissions de CO, HC, NOx, Pb, SO2, i en menor mesura emissions de Zn, Mn, N i Fe, com a conseqüència de la combustió d'hidrocarburs pels motors dels vehicles. No obstant això, en tractar-se del condicionament d'una carretera ja existent, no es preveu un increment dels nivells d'emissió de gasos de combustió.  
Sòl  
L'actuació no introdueix canvis substancials generalitzats sobre el relleu ni sobre el substrat edàfic. Es tracta del condicionament d'una carretera existent, on els moviments de terra i l'extracció de substrat edàfic són d'escassa entitat.  
La major part del traçat va per una zona catalogada amb una vulnerabilitat a la contaminació dels aqüífers baixa. Els efectes sobre aquest factor podrien derivar-se en la fase de construcció per abocaments ocasionals d'olis i combustibles per part de la maquinària, a causa de la seua manipulació dins del mateix àmbit. No obstant això, s'ha previst una zona per a les instal·lacions temporals auxiliars que se situa a l'altura del PK 89+150 de la CV-35, entre els PK 1+940 i 2+075 de l'eix del tram 3 objecte del projecte, i afectarà una superfície aproximada de 1.800 m².  
El balanç de terres del projecte determina un resultat final excedentari: el volum global de material d'excavació és superior a les necessitats de terraplé. En part, el material resultant de les excavacions s'utilitzarà per als terraplens, encara que serà necessari apilar-lo temporalment fins al moment de la seua posada en obra. Per a això, es proposa utilitzar com a apilament temporal part de l'espai triat per a albergar les instal·lacions auxiliars d'obra.  
El material sobrant es gestionarà adequadament. Si el material extret pot classificar-se com a residus no perillosos consistents en sòls no contaminats excavats i altres materials naturals excavats procedents d'obres de construcció o demolició, com ara terres, argiles, llims, arenes, graves o pedres, incloses en el codi LER (llista europea de residus) 17 05 04, li serà aplicable l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a la seua utilització en operacions de rebliment i obres diferents a aquelles en les quals es van generar.  
Amb l'objectiu de minimitzar l'ocupació de sòl i l'afecció a la coberta vegetal que podria generar-se com a conseqüència de les obres a executar es realitzarà un jalonament de la zona d'ocupació, la qual cosa inclourà l'àrea d'instal·lacions auxiliars d'obra.  
L'accés a les obres es realitzarà pel viari existent, de manera que es minimitze l'afecció a sòls.  
Els treballs d'esplanacions i moviment de terres generaran la retirada de les capes superficials del sòl i, en conseqüència, de la terra vegetal que s'hi puga albergar. Les mesures a prendre sobre aquest tema seran les següents:  
Recuperació del sòl vegetal de les zones on es produïsquen excavacions o moviments de terra.  
Apilament de la terra vegetal. El lloc per a aquest apilament serà l'àrea habilitada per a instal·lacions auxiliars. La grossària màxima de terra vegetal a apilar serà d'1,50 metres.  
Aigües superficials i subterrànies  
De tots els barrancs interceptats, els que realment seran alterats per la traça són: barranc de la Tejería entre el PK 0+854 i el PK 1+075 i el barranc del Regajo entre el PK 5+800 i el PK 6+000. En aquests dos trams, la carretera pateix una modificació del seu traçat, per la qual cosa es realitzen noves infraestructures hidràuliques per a poder salvar ambdós barrancs, dimensionat per a un període de retorn de 500 anys.  
  
  
Així mateix, en el pas del barranc del Prado, s'ha ampliat la infraestructura existent, per a un període de retorn de 500 anys.  
A fi de protegir el sistema hidrològic referent a la qualitat de les aigües superficials i subterrànies, es plantegen un conjunt de mesures tendents a previndre l'aportació de substàncies contaminants a les aigües superficials i subterrànies que pogueren abocar-se per l'activitat i el manteniment de la maquinària i les instal·lacions auxiliars d'obra en zones localitzades, així com a previndre l'aportació als llits de sediments originats en les operacions de moviment de terres, durant l'execució de les obres.  
Per a això, es proposa un conjunt de mesures que s'agrupen en les tipologies següents:  
Basses de decantació. S'utilitzaran de manera temporal per a la retenció dels sòlids d'efluents generats en la fase d'obra, i poden quedar de manera permanent per a la retenció d'abocaments contaminants que es puguen produir per la circulació dels vehicles en fase d'explotació. La seua funció és retindre les aigües durant un període de temps suficient que permeta aclarir-les en decantar-se els sòlids que arrosseguen en suspensió i possibilitar l'emmagatzematge d'aqueixos materials fins que se'n faça la neteja. Se situen en les proximitats de les obres de drenatge transversal noves (ODT 3.5 i ODT 3.18) i en la superfície d'instal·lacions auxiliars. Estaran constituïdes per un vas estanc excavat en terra i impermeabilitzat amb làmina de PEAD o de PVC. Tindran planta rectangular de 9x6 m en coronació i 5x3 en fons. La secció serà trapezial amb talussos entre 3H/2V i 2H/1V i profunditat d'1 m, amb un cavalló perimetral trapezial de 0,5 m d'amplària en coronació i altura variable. Amb això, el volum resultant és de 35 a 40 m³.  
  
  
Basses per a la llavada de cisternes. Se situaran, prèviament a l'inici de les obres, en punts pròxims a la recepció del formigó amb la finalitat de disminuir el desplaçament de les formigoneres. La llavada de les cisternes de formigó en cap cas es realitzarà en obra, i se'n procedirà a l'execució dins de la zona impermeabilitzada amb solera de formigó definida en l'àrea d'instal·lacions auxiliars d'obra. Aquests punts estaran constituïts per una bassa excavada en el terreny, amb les dimensions adequades per a acollir el volum d'abocament previst, sobredimensionant en 0,5 m la profunditat, per a facilitar-ne la posterior restauració; una amplària d'almenys 0,80 m, i una longitud mínima d'1/20 m. Aquestes basses excavades hauran de revestir-se amb làmines impermeables amb la finalitat que les aigües amb restes de formigó no percolen el subsol i produïsquen impactes ambientals negatius. Després de la finalització de les obres, el contractista procedirà a la neteja de la cubeta i a la retirada dels residus, els quals es gestionaran com a residus de construcció i demolició, segons el que s'estableix en la normativa vigent. A més, procedirà al rebliment del buit creat i a la seua restauració morfològica i de la coberta vegetal.  
Emmagatzematge de combustible en obra. Es condicionaran uns llocs determinats per a l'emmagatzematge de combustible en l'obra mitjançant depòsits mòbils de proveïment. Aquests recintes estaran degudament senyalitzats, closos i impermeabilitzats amb formigó, d'acord amb la normativa vigent, amb la finalitat d'evitar la contaminació del sòl o les aigües pels vessaments produïts en les operacions de proveïment de carburant.  
Control d'abocaments. En la zona d'instal·lacions auxiliars (on se situaran, entre altres, el parc de maquinària i la zona d'apilament de materials) i especialment en la d'emmagatzematge temporal de residus, es compliran una sèrie de mesures preventives, com ara un pendent en el terreny, cuneta perimetral i basses de decantació, que impediran que qualsevol abocament arribe al medi. Els residus perillosos seran convenientment emmagatzemats d'acord amb la legislació vigent sobre aquest tema. Concretament, es disposaran sobre una superfície impermeabilitzada, preferentment sobre una cubeta de retenció i en contenidors o bidons tapats, amb la finalitat que l'aigua de pluja no hi penetre. En cas que es produïsca un abocament accidental, aquest es recollirà immediatament amb absorbent o mitjançant bombament, amb la finalitat d'evitar que les substàncies arriben a qualsevol massa d'aigua (superficial o subterrània), i es recollirà el substrat contaminat per l'abocament, que serà gestionat com un residu perillós, igual que els absorbents utilitzats. Per a l'eixida de les aigües fecals i residuals de les obres, s'instal·laran banys químics o un altre sistema de tractament eficaç que, en qualsevol cas, haurà de comptar amb la consegüent autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
Barreres de retenció de sediments. Són obres provisionals i es construiran amb brancatges, bales de palla, làmines filtrants, sacs terrers o geotèxtils amb la finalitat de detindre els sediments que pogueren arribar als llits i reduir l'energia erosiva de les aigües d'escolament que travessa les vies de drenatge. S'instal·laran en tots els llits interceptats, o que vagen paral·lels a la infraestructura, i durant les obres se'n realitzarà un seguiment de l'estat, amb la finalitat de garantir-ne la funcionalitat, i se substituiran en cas necessari.  
Vegetació i integració paisatgística  
L'actual carretera CV-35 va per una zona forestal intercalada amb cultius agrícoles de secà. Els principals focus d'observació del paisatge són, a més de la mateixa carretera, els nuclis urbans de Titaguas (entrada i eixida del poble) i Aras de los Olmos (entrada per la zona sud). Durant la fase de construcció, els efectes sobre el paisatge estan vinculats a la presència de maquinària d'obra i alteració de l'entorn; tots ells generen un impacte negatiu sobre la percepció del paisatge. Durant la fase de funcionament no es preveuen nous impactes, excepte els ja existents per la carretera actual, derivats de la presència d'un element antròpic i vertebrador del territori amb impacte associat al trànsit rodat.  
  
En els exemplars arboris pròxims a les zones d'obra s'actuarà de la manera següent:  
 Es protegirà el tronc mitjançant taulons lligats amb filferro en una altura no inferior a 2 metres. Aquestes proteccions es mantindran fins al moment de finalització de les obres, en què seran retirades.  
 Les excavacions a realitzar en l'entorn d'arbres tindran lloc a una distància mínima de 5 vegades el diàmetre del tronc, mesurat a 1,20 m de la cota del sòl, i mai a una distància inferior a 0,50 metres del peu de l'arbre.  
En el primer tram, Alt de la Montalbana, la integració ambiental i paisatgística preveu les actuacions principals següents:  
- Escarificació del tram de calçada, que quedarà obsolet i despenjat del nou i traçat; aportació de terra vegetal, i plantació amb espècies arbustives i exemplars arboris de pinassa (Pinus nigra), pi blanc (Pinus halepensis), savina turífera (Juniperus thurifera) i ginebre (Juniperus communis), atés que aquestes són les espècies presents en la zona.  
  
- Tractament d'envelliment dels talussos de desmunt mitjançant oxidació dels terrenys rocosos en els quals s'executaran aquests desmunts.  
No obstant això, segons l'informe en matèria forestal, només en el tram del tallafoc és necessària la retirada de material i l'extensió de terra vegetal, però no la plantació d'espècies, en coincidir amb una àrea tallafoc de 100 m d'amplària.  
La integració ambiental i paisatgística de la glorieta del segon tram preveu la realització de les accions següents:  
- Enjardinament mitjançant espècies entapissants i arbustives de l'espai circular central de la glorieta.  
- Encintat complet de vorera, amb amplària mínima de 2,00 metres, del perímetre exterior que voreja la calçada anular i ramals d'accés a la glorieta, coherent amb l'àmbit urbà en el qual la mateixa glorieta està immersa.  
En el tram 3, la integració ambiental de l'actuació proposada en el projecte inclourà les accions principals següents:  
- Es procedirà a revegetar-ne la totalitat mitjançant hidrosembra.  
  
- Els talussos de desmunt seran objecte de tractament mitjançant envelliment per oxidació de paraments, tenint en compte que els talussos que es generaran en l'actuació seran tots ells de caràcter rocós. Hi ha tres trams en els quals les actuacions de rebuig per visibilitat i de sobreample de revolta generen desmunts amb bermes intermèdies. Aquests trams són els que es localitzen en els intervals següents:  
  
PK 0+130 a 0+210.  
PK 1+820 a 1+880.  
PK 1+940 a 2+050.  
En aquests el tractament dels vessants de desmunt serà anàleg a l'explicat per als desmunts, mentre que en les bermes es procedirà a l'extensió de terra vegetal i a la plantació de vegetació arbustiva i d'exemplars arboris en plantació densa (mínim un exemplar cada 10 m²) de pi blanc (Pinus halepensis) i de ginebre (Juniperus communis).  
  
Analitzat l'estat actual dels talussos, el material erosionat que queda depositat en els vorals i bermes de la calçada actual i els mapes geològics, es considera que el tractament proposat en els talussos entre els PK 0+000 al 2+300 del tram 3 no és adequat, en tractar-se de material no consolidat i molt erosionable. Per a aquest tram, les mesures correctores en els talussos de desmunt han d'orientar-se fonamentalment a evitar la pèrdua de sòl per erosió hídrica i la consegüent aparició de morfologia erosiva. Per la qual cosa és necessari introduir en les superfícies de terreny algun geotèxtil o element de bioenginyeria (mantes orgàniques, xarxes orgàniques?) al costat d'hidrosembra amb revegetació, que sostinga i contribuïsca al manteniment del talús. El tractament a aplicar en les bermes de desmunt (consistent en remoció, escarificació, aportació de terra vegetal i implantació d'espècies vegetals) es considera adequat, encara que podria completar-se amb un aclotament que permeta millorar la plantació de les espècies arbustives.  
  
- L'actuació projectada deixarà diversos trams o fragments de calçada obsolets i despenjats de la calçada actual. Aquests trams són els següents:  
PK 0+710 a 0+940.  
PK 0+970 a 1+040.  
PK 4+930 a 5+000.  
PK 5+040 a 5+100.  
PK 5+140 a 5+280.  
PK 5+750 a 5+880.  
PK 6+760 a 6+860.  
Tots ells seran objecte d'escarificació, aportació de terra vegetal i plantació amb espècies arbustives i exemplars arboris d'alzina carrasca (Quercus rotundifolia), pinassa (Pinus nigra), pi blanc (Pinus halepensis) i savina turífera (Juniperus thurifera). S'han seleccionat aquestes espècies per la seua coherència amb la vegetació de la zona.  
  
- En el tram de calçada despenjat que es generarà entre els PK 1+270 i 1+360 s'habilitarà una àrea de descans, en la qual s'implantaran exemplars d'alzina carrasca (Quercus rotundifoila) i pi blanc (Pinus halepensis) i s'habilitarà un xicotet espai per a estacionar vehicles.  
  
- L'execució d'una nova obra de pas en els llits dels barrancs del Regajo (PK 5+900) i la Tejería (PK 0+890) i l'ampliació de l'existent en el barranc del Prado (PK 8+440) comportaran la revegetació de tots els espais afectats.  
No obstant això, en els trams que coincidisquen amb MUP, no es considera necessària la repoblació posterior; en cas que finalment s'opte per la plantació, s'utilitzaran només espècies arbòries i preferentment espècies frondoses millor que resinoses.  
  
Fauna  
Els impactes sobre la fauna es produiran, principalment, durant la fase de construcció. No obstant això, la presència actual de la mateixa carretera i el seu encreuament en zones urbanes, disminuiran aquesta afecció, ja que la fauna present en la zona no és aliena al soroll i a les trobades ocasionals amb éssers humans, per la qual cosa no és de preveure canvis zoosociològics amb la construcció i el funcionament de les actuacions projectades.  
En aplicació de la norma de gestió de la ZEPA Alt Túria i Serra del Negrete, aprovada pel Decret 116/2017 del Consell, no és necessari avaluar les repercussions del projecte sobre la ZEPA, encara que sí que s'estableixen les condicions següents:  
Les obres es realitzaran fora del període de reproducció de l'avifauna. S'iniciaran a partir de juliol i finalitzaran abans de febrer.  
L'inici dels treballs es comunicarà amb suficient antelació als agents mediambientals.  
En el cas d'afectar espècies prioritàries, els agents mediambientals podran prendre les mesures oportunes i paralitzar les actuacions.  
El document ambiental considera que no es generaran nous efectes negatius sobre les vies pecuàries, ja que els traçats afectats ja ho estan en l'actualitat. No obstant això, l'informe en matèria de vies pecuàries indica que, de conformitat amb els articles 13 i 17 de la Llei 3/1995, de 23 de març, de vies pecuàries, s'hauria de reservar un itinerari ciclista i per a vianants al llarg de la calçada de no menys de 3 metres, per a assegurar els usos complementaris de la via pecuària. A més, s'haurà de senyalitzar correctament les zones en les quals la infraestructura es creua o se solapa amb les vies pecuàries.  
  
Recursos  
Els principals recursos que es consumeixen són:  
Durant la fase de construcció:  
- Consum d'aigua:  
Durant la fase d'obres, el consum d'aigua es produeix principalment en els treballs de moviment de terres (humectació de terraplens, rebliments i sòls estabilitzats) i en menor mesura en l'elaboració del formigó. També per a les mesures preventives contra la contaminació atmosfèrica (reg de pistes i zones de treball).  
- Consum de formigó:  
En la fase d'obres, es consumirà formigó principalment en l'execució d'estructures i drenatges (longitudinal i transversal).  
- Consum de fusta:  
En la fase d'obres, es consumirà fusta principalment en els encofrats utilitzats en l'execució d'unitats d'obra de formigó per a estructures (pas superior) i drenatges (longitudinal i transversal).  
- Consum d'acer:  
Es consumirà ferro i acer, fonamentalment, en l'execució de les unitats de formigó armat d'estructures (pas superior) i drenatges (longitudinal i transversal) i altres fonamentacions (tancaments i senyalització).  
  
- Consum d'àrids (terres de préstecs):  
El consum de terres es produeix fonamentalment en l'aportació d'àrids per a l'execució de sòls per a la coronació d'esplanada. No s'inclouen en aquest concepte els àrids necessaris per a l'elaboració de formigó i mescles bituminoses.  
- Consum de mescles bituminoses:  
En la fase d'obres es consumeixen mescles bituminoses per a l'execució de paviment.  
Durant la fase d'explotació: el consum de recursos naturals serà degut principalment per les activitats de manteniment de la via.  
També està previst durant la fase d'explotació, les labors de manteniment de la infraestructura, així com el manteniment pel contractista de l'obra durant el període de garantia d'aquesta.  
El document ambiental inclou un programa de seguiment ambiental. Estableix la necessitat de comptar amb un equip de vigilància ambiental, que estiga present en la fase de construcció i que faça un seguiment posterior de l'evolució de les mesures correctores i dels problemes plantejats en la fase de funcionament. El programa estableix una sèrie d'indicadors de seguiment durant la construcció i el funcionament que inclou el control de:  
Jalonament/tancament temporal de la zona d'ocupació del traçat, dels elements auxiliars i dels camins d'accés.  
Protecció de la qualitat de l'aire.  
Protecció de la qualitat acústica i vibratòria.  
Protecció i conservació de sòls.  
Protecció dels sistemes fluvials i de la qualitat de les aigües.  
Protecció i conservació de la vegetació.  
Protecció i conservació de la fauna.  
Control de les labors de restauració i integració paisatgística.  
Protecció del medi socioeconòmic  
Tal com es descriu en les mesures protectores establides en el mateix document, durant la fase d'execució de les obres es realitzarà un seguiment de l'estat de les barreres de retenció de sediments i de la finalitat per a detindre els sediments que pogueren arribar als llits i reduir l'energia erosiva de les aigües d'escolament que travessa les vies de drenatge.  
El seguiment del compliment de l'informe d'impacte ambiental correspon a l'òrgan substantiu. L'òrgan ambiental podrà realitzar comprovacions i obtindre informació per a verificar el compliment del condicionat de l'informe d'impacte ambiental, així com avaluar el grau d'implementació, els resultats, l'eficàcia i l'eficiència de les avaluacions d'impacte ambiental realitzades, permetre una millora contínua del mètode basada en la retroalimentació i elaborar estadístiques.  
  
El programa de vigilància ambiental i la llista de comprovació es faran públics en la seu electrònica de l'òrgan substantiu i, prèviament, es comunicarà a l'òrgan ambiental la seua publicació en la seu electrònica.  
  
  
Conclusió  
Ateses les característiques del projecte i la seua ubicació, la magnitud dels impactes previsibles i les mesures preventives i correctores plantejades, s'estima que el projecte no generarà efectes significatius sobre el medi ambient sempre que es realitze segons el que s'estableix en el document ambiental remés i les condicions que, recollides en l'epígraf «Anàlisi del projecte per a determinar la necessitat de sotmetre o no a avaluació d'impacte ambiental ordinària» es destaquen en la resolució d'informe d'impacte ambiental.  
Per tant, no cal tramitar un procediment d'avaluació d'impacte ambiental ordinària, sense perjudici del compliment de la normativa i la legislació ambiental i sectorial aplicables.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva l'avaluació d'impacte ambiental simplificada, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 7.2.c de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la secció 2a de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que s'hi aplicaran.  
3. El Decret 105/2019, de 5 de juliol, del Consell, pel qual s'estableix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre avaluació d'impacte ambiental de projectes. Mitjançant la Resolució de 9 d'agost de 2019, el director general de Qualitat i Educació Ambiental delega la competència d'avaluació d'impacte ambiental de projectes en el director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental (DOGV 8614, 16.08.2019).  
  
  
Informe d'impacte ambiental  
  
Primer  
Es considera que el Projecte de construcció del condicionament de la carretera CV-35 entre el PK 81+300 i el PK 95+800, als termes municipals de Tuéjar, Titaguas i Aras de los Olmos, no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient, d'acord amb el que s'estableix en els articles 46 i 47 i els criteris establits en l'annex III de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i que no és necessari realitzar un procediment d'avaluació d'impacte ambiental ordinari, sempre que es realitze segons el que s'estableix en el document ambiental remés i les condicions que a continuació s'especifiquen:  
  
Prèviament a l'aprovació definitiva del projecte s'haurà de comptar amb la pertinent autorització de l'organisme de conca.  
La troballa de béns arqueològics o altres incidències hauran de comunicar-se immediatament a l'òrgan competent en matèria de patrimoni cultural.  
El material sobrant es gestionarà adequadament. Si el material extret pot classificar-se com a residus no perillosos consistents en sòls no contaminats excavats i altres materials naturals excavats procedents d'obres de construcció o demolició, com ara terres, argiles, llims, arenes, graves o pedres, incloses en el codi LER (llista europea de residus) 17 05 04, li serà aplicable l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a la seua utilització en operacions de rebliment i obres diferents a aquelles en què es van generar.  
En el primer tram, Alt de la Montalbana, en el tram en què coincidisca amb l'àrea tallafoc de 100 m d'amplària, la integració paisatgística ha d'incloure la retirada de material i l'extensió de terra vegetal, però no la plantació d'espècies.  
En el tercer tram, en la integració paisatgística en els trams que coincidisquen amb MUP no es considera necessària la repoblació posterior, encara que en cas que finalment s'opte per la plantació s'utilitzaran només espècies arbòries i preferentment espècies frondoses millor que resinoses.  
En el tram comprés entre els PK 0+000 al 2+300 del tram 3, en les superfícies dels talussos de desmunt se substituiran les mesures correctores proposades per altres adequades a la naturalesa del material no consolidat i molt erosionable, com ara la introducció d'algun geotèxtil o element de bioenginyeria (mantes orgàniques, xarxes orgàniques?) al costat d'hidrosembra amb revegetació, que sostinga i contribuïsca al manteniment del talús. El tractament a aplicar en les bermes de desmunt (consistent en remoció, escarificació, aportació de terra vegetal i implantació d'espècies vegetals) es considera adequat, encara que podria completar-se amb un aclotament que permeta millorar la plantació de les espècies arbustives.  
Les obres es realitzaran fora del període de reproducció de l'avifauna. S'iniciaran a partir de juliol i finalitzaran abans de febrer.  
L'inici dels treballs es comunicarà amb suficient antelació als agents mediambientals.  
En el cas d'afectar espècies prioritàries, els agents mediambientals podran prendre les mesures oportunes i paralitzar les actuacions.  
De conformitat amb els articles 13 i 17 de la Llei 3/1995, de 23 de març, de vies pecuàries, s'hauria de reservar un itinerari ciclista i per a vianants al llarg de la calçada de no menys de 3 metres, per a assegurar els usos complementaris de la via pecuària. A més, s'haurà de senyalitzar correctament les zones en les quals la infraestructura es creua o se solapa amb les vies pecuàries.  
El seguiment del compliment de l'informe d'impacte ambiental correspon a l'òrgan substantiu. L'òrgan ambiental podrà realitzar comprovacions i obtindre informació per a verificar el compliment del condicionat de l'informe d'impacte ambiental, així com avaluar el grau d'implementació, els resultats, l'eficàcia i l'eficiència de les avaluacions d'impacte ambiental realitzades, permetre una millora contínua del mètode basada en la retroalimentació i elaborar estadístiques.  
  
El programa de vigilància ambiental i la llista de comprovació es faran públics en la seu electrònica de l'òrgan substantiu i, prèviament, es comunicarà a l'òrgan ambiental la seua publicació en la seu electrònica.  
  
  
Segon  
D'acord amb el que es disposa en l'article 47.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, aquest informe d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, entenent-se que això no eximeix el promotor de l'obtenció de les autoritzacions que resulten legalment exigibles, així com del compliment de tots els preceptes legals que resulten aplicables.  
  
  
Tercer  
D'acord amb el que es disposa en l'article 47.4 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, aquest informe d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis, si una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no s'haguera procedit a l'autorització del projecte en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació.  
  
Quart  
D'acord amb el que es disposa en l'article 47.6 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, aquest informe d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs, sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en la via administrativa o judicial davant de l'acte, si és el cas, d'autorització del projecte.  
  
  
Cinqué  
D'acord amb l'article 48 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, l'òrgan substantiu, en el termini de quinze dies des que adopte la decisió d'autoritzar o denegar el projecte, remetrà al diari oficial corresponent, per a la seua publicació, un extracte del contingut d'aquesta decisió. Així mateix, publicarà en la seua seu electrònica la decisió sobre l'autorització o denegació del projecte i una referència al diari oficial corresponent en el qual es va publicar l'informe d'impacte ambiental.  
  
València, 26 de febrer de 2020.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Francisco Javier Quesada Ferre. [Per delegació del director general de Qualitat i Educació Ambiental, segons Resolució de 9 d'agost de 2019 (DOGV 8614, 16.08.2019).]»  
  
  
València, 22 de setembre de 2020- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Benjamín Pérez Rocher. [Per delegació del director general de Qualitat i Educació Ambiental, segons Resolució de 9 d'agost de 2019 (DOGV 8614, 16.08.2019).]



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8922, del 08-10-2020 (2020/7949)

RESOLUCIÓN de 22 de septiembre de 2020, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación del informe de impacto ambiental correspondiente al expediente 104/2018-AIA Tuéjar, Titaguas y Aras de los Olmos.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8922

Fecha DOGV
:   08-10-2020

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2020/7949

CVE


Fecha del documento
:   22-09-2020

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Titaguas](javascript:void(0))
    * [Aras de los Olmos](javascript:void(0))
    * [Tuéjar](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 22 de septiembre de 2020, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación del informe de impacto ambiental correspondiente al expediente 104/2018-AIA Tuéjar, Titaguas y Aras de los Olmos. [2020/7949]  
De conformidad con el artículo 47.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el cual establece la publicación en el Boletin Oficial del Estado o en el diario oficial correspondiente del informe de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana el informe de impacto ambiental correspondiente al expediente 104/2018-AIA Tuéjar, Titaguas y Aras de los Olmos.  
  
«Informe de impacto ambiental  
Expediente:104/2018-AIA  
Título:Acondicionamiento de la carretera CV-35 entre el PK 81+300 y el PK 95+800  
Órgano sustantivo:Servicio Territorial de Obras Públicas de Valencia Conselleria de Vivienda  
Obras Públicas y Vertebración del Territorio  
Localización:Términos municipales de Tuéjar, Titaguas y Aras de los Olmos  
En fecha 18 de septiembre de 2018, el Servicio Territorial de Obras Públicas de Valencia remite al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental la solicitud de inicio de evaluación de impacto ambiental simplificada del proyecto de «Acondicionamiento de la carretera CV-35 entre el PK 81+300 y el PK 95+800», en el término municipal de Tuéjar, Titaguas y Aras de los Olmos. Para la emisión de este informe de impacto ambiental el órgano sustantivo remite, junto a la solicitud, un documento ambiental. Para la elaboración del presente informe se han realizado algunas aclaraciones relacionadas con el proyecto constructivo, cuya documentación ha sido facilitada en fechas 20 de diciembre de 2019 y 8 de enero de 2020.  
  
Objeto  
El proyecto consiste en la mejora y acondicionamiento de la carretera CV-35 en los tramos comprendidos entre los PK 81+220 y 82+160; entre los PK 87+090 y 95+785; así como en la construcción de una glorieta en el casco urbano de Titaguas, a la altura del PK 86+500.  
  
Marco Normativo  
La evaluación de impacto ambiental de proyectos queda regulada en la Ley 2/1989, de 3 de marzo de 1989, de Impacto Ambiental de la Generalitat Valenciana, los reglamentos que la desarrollan (Decreto 162/1990 y Decreto 32/2006, que modifica el anterior) y la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental (en adelante LEA).  
La legislación ambiental tipifica en sus anexos los proyectos que deben ser sometidos a evaluación de impacto ambiental. El proyecto que es objeto de esta consulta no está incluido en dichos anexos, al ser un acondicionamiento de un trazado ya existente y no ser preceptiva la información al público en este tipo de actuaciones (art. 34.5 del Real decreto 1812/1994, de 2 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento General de Carreteras).  
Por otra parte, la LEA establece en el artículo 7.2 apartado c, que cualquier modificación de las características de proyectos que figuran en los anexos I o II, ya autorizados, ejecutados o en proceso de ejecución, que pueda tener efectos adversos significativos sobre el medio ambiente, es decir, cuando suponga:  
  
1. Un incremento significativo de las emisiones a la atmósfera.  
2. Un incremento significativo de los vertidos a cauces públicos o al litoral.  
3. Incremento significativo de la generación de residuos.  
4. Un incremento significativo en la utilización de recursos naturales.  
5. Una afección a Espacios Protegidos Red Natura 2000.  
6. Una afección significativa al patrimonio cultural.  
Dado que la actuación afecta a más de 500 m de suelo forestal según el PATFOR, se considera que este acondicionamiento de carretera puede tener efectos adversos significativos sobre el medio ambiente y, en consecuencia, queda sometido al procedimiento de evaluación de impacto ambiental simplificada.  
  
Tramitación  
Tras la solicitud de inicio, el órgano ambiental ha identificado a las Administraciones Públicas Afectadas, según lo indicado en el artículo 46 de la LEA. Se ha identificado como Administraciones Públicas Afectadas a:  
Ayuntamiento de Tuéjar  
Ayuntamiento de Titaguas  
Ayuntamiento de Aras de los Olmos  
Dirección Territorial de Medio Ambiente de Valencia  
Subdirección General de Ordenación del Territorio  
Servicio de Vida Silvestre  
Únicamente se ha recibido el informe de la Dirección Territorial de Medio Ambiente, relativo a la afección forestal, vías pecuarias y espacios naturales. A continuación se transcriben los aspectos ambientales más destacables del mismo:  
Afección en materia forestal:  
«Según se desprende del documento las obras afectarán a suelo forestal y además a los siguientes Montes de Utilidad Pública:  
MUP núm. 42 «Dehesa del Rebollo» perteneciente al Ayuntamiento de Aras de los Olmos  
MUP núm. 58 «Caídas del río Turia» perteneciente al perteneciente al Ayuntamiento de Titaguas  
MUP núm. 59 «La Lámpara» perteneciente al perteneciente al Ayuntamiento de Titaguas  
MUP núm. 61 «El Monte» perteneciente al perteneciente al Ayuntamiento de Tuéjar  
Siempre que la ampliación de la carretera se pueda realizar a costa de terrenos que no sean de dominio público se deberá optar por esta alternativa, para intentar que la afección al Monte de Utilidad Pública sea la mínima.  
El proyecto contempla tres tramos separados.  
El tramo 1 es en el alto de la Montalbana en el término municipal de Tuéjar. Este tramo es el que más afecta al monte de utilidad pública, en concreto al V061 «El Monte», ya que se pretende cambiar el trazado de la carretera e inevitablemente afecta al monte.  
Este tramo coincide con un área cortafuegos de 1 Orden, por lo que se tendrá que tener en cuenta este aspecto en la recuperación del tramo de calzada actual que se va a sustituir.  
En el proyecto se propone:  
Escarificado de la calzada y de las zonas anexas (arcenes, berma y cuneta) y retirada del material demolido.  
Aporte de capa vegetal  
Implantación de especies vegetales  
Tratamiento de envejecimiento de los taludes.  
La modificación del trazado está incluida en la superficie correspondiente al área cortafuegos que en esa zona tiene una anchura de 100 m. Por tanto se considera que no es necesario realizar plantación posterior, y menos con especies arbustivas. Sí es necesario retirar el material demolido y el extendido de la tierra vegetal.  
El tramo 2 no afecta a monte de utilidad pública ni terreno forestal.  
El tramo 3 es en una gran parte de la longitud el límite del monte público. No obstante la afección a este es mínima, incluso los cambios de trazado se realizan fuera del monte.  
En este tramo las medidas de restauración propuestas se considera que no es necesario repoblar posteriormente, y en cualquier caso si se opta por la plantación se utilizarán solo especies arbóreas y preferentemente especies frondosas mejor que resinosas».  
Afección en materia de vías pecuarias:  
«[?] el proyecto en los tramos 1 y 2 del mismo no afectan a ninguna vía pecuaria legalmente clasificada. Sin embargo, en el tramo 3, el proyecto afectará a la vía pecuaria denominada «Cordel de la Covatilla» legalmente clasificada conforme a su expediente de Clasificación de Vías Pecuarias del término municipal de Aras de los Olmos, aprobado por Orden de la Conselleria de Agricultura y Pesca de 23.11.1988, con una anchura legal entre 3 y 37,5 metros. Asimismo, el proyecto en su tramo 3 afectará al «Cordel Núm. 14 o de Aras de Alpuente a Domeño», legalmente clasificada conforme a su expediente de Clasificación de Vías Pecuarias del término municipal de Titaguas, aprobado por Orden Ministerial de 01.04.1972, con una anchura legal de 37,5 metros. Ambas vías pecuarias se encuentran sin deslinde actualizado conforme al artículo 8 de la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias y al artículo 14 de la Ley 3/2014, de 11 de julio, de la Generalitat, de vías Pecuarias de la Comunitat Valenciana.  
De acuerdo con el artículo 13 de la citada Ley 3/1995, y punto 6.3.1. de la Instrucción del 13 de enero de 2012, de la Dirección General del Medio Natural sobre las vías pecuarias (DOGV 6694, 18 de enero):  
«Cuando se proyecte una obra pública sobre el terreno por el que discurra una vía pecuaria, la administración actuante deberá asegurar que el trazado alternativo de la vía pecuaria garantice el mantenimiento de sus características y la continuidad del tránsito ganadero y de su itinerario, así como los demás usos compatibles y complementarios de aquel» y para ello «en los cruces de las vías pecuarias con líneas férreas o carreteras se deberán habilitar suficientes pasos al mismo o distinto nivel que garanticen el tránsito en condiciones de rapidez y comodidad para los ganados».  
El proyecto consiste en el acondicionamiento de la CV 35, cuyo trazado ya interceptaba 2 vías pecuarias, no implicando dentro de sus actuaciones nuevas afecciones a vías pecuarias. El proyecto pretende mantener la funcionalidad y los usos que alberga la vía pecuaria, ya que la solución planteada tiene como objetivo mejorar la seguridad vial en las comunicaciones rurales, por lo que puede considerarse adecuada con los usos compatibles definidos en el artículo 16 de la Ley 3/1995. No obstante y de conformidad con los artículos 13 y 17 de la citada ley, se debería reservar un itinerario ciclopeatonal a lo largo de la calzada de no menos de 3 metros, para asegurar los usos complementarios de la vía pecuaria.  
Por otra parte, y en previsión de la posible transitabilidad pecuaria y seguridad para los usuarios en general, y conforme al artículo 16 de la Ley 3/2014, se deberá señalizar convenientemente las zonas de afección permanente del proyecto, tanto los cruces como los solapamientos.  
Por todo lo expuesto se emite el presente informe favorable a la propuesta presentada siempre y cuando se tengan en cuenta las consideraciones expuestas».  
Afección en materia de espacios naturales  
1. La actuación prevista se encuentra comprendida en el ámbito territorial de la Zona de Especial Protección para las Aves (ZEPA) «Alto Turia y Sierra del Negrete» (zona C, según la zonificación establecida por la norma de gestión) y, por tanto, está afectada por la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana, que en su artículo 3.3, apartado c menciona las Zonas de Especial Protección para las Aves como espacios protegidos de la Red Natura 2000.  
En el anexo I del Acuerdo de 5 de junio de 2009, del Consell, de ampliación de la Red de Zonas de Especial Protección para las Aves de la Comunitat Valenciana, se recogen como datos relevantes de la ZEPA Alto Turia y Sierra del Negrete (ES0000449) los siguientes:  
Nidifican en la zona 18 especies del anexo I. Área destinada principalmente a la protección de águila-aazor perdicera y águila real. Además existen importantes poblaciones de alimoche común, culebrera europea, aguililla calzada, halcón peregrino y búho real, entre otras rapaces. También destaca la presencia de chova piquirroja y collalba negra.  
2. Consultado el Banco de Datos de Biodiversidad de la Comunitat Valenciana (BDBCV) se tiene constancia de la presencia de las especies prioritarias topillo de cabrera (Microtus cabrerae), culebrera europea (Circaetus gallicus) y alimoche común (Neophron percnopterus), en la cuadrícula UTM de 1 km de lado.  
3. La norma de gestión de la ZEPA Alto Turia y Sierra del Negrete, aprobada por el Decreto 116/2017 del Consell, establece en el punto a) inciso 4.2. del apartado 5.2.2. (Concreción de la obligación de evaluar) del anexo III, que quedan excluidas de la obligación de evaluar sus repercusiones sobre la ZEPA objeto de la mencionada norma de gestión:  
«4.2. Todas aquellas actuaciones de conservación, rehabilitación, mejora o mantenimiento de las instalaciones e infraestructuras ya existentes en el ámbito de la presente norma, en tanto que no supongan un incremento de la superficie ni se altere el trazado o características de las mismas. Igualmente, se incluyen en este apartado actuaciones que afecten a las zonas de dominio público y de protección de la carretera CV-35».  
A la vista de la documentación aportada y a las consideraciones enumeradas, se informa que el proyecto, situado en el ámbito territorial de la ZEPA Alto Turia Sierra del Negrete, de acuerdo con la normativa citada, no requiere evaluación de repercusiones, siempre y cuando se cumplan los siguientes condicionantes:  
- Las obras se realizarán sin alterar los hábitats protegidos.  
- Los movimientos de maquinaria y personal quedarán restringidos a la zona de obras.  
- No se realizará modificación del trazado y de la anchura actual de la carretera» [Este órgano ambiental interpreta que se refiere a modificaciones de trazado y anchura diferentes o superiores a las planteadas en el proyecto técnico objeto de esta evaluación ambiental]  
- La retirada de restos y residuos se realizará en tiempo y forma.  
  
- Las obras se realizarán fuera del período de reproducción de la avifauna. Se iniciarán a partir de julio y finalizarán antes de febrero.  
- En el caso de afectar especies prioritarias, los agentes medioambientales podrán tomar las medidas oportunas y paralizar las actuaciones.  
- El inicio de los trabajos se comunicará con suficiente antelación a los agentes medioambientales.  
Puede por tanto continuar su tramitación sin perjuicio de obtener todas las concesiones, autorizaciones y licencias accesorias que sean precisas en cumplimiento de la legislación vigente y del planeamiento urbanístico».  
Análisis del proyecto para determinar la necesidad de someter o no a evaluación de impacto ambiental ordinaria  
El análisis se realiza teniendo en cuenta los criterios del anexo III de la LEA.  
Características del proyecto  
La actuación objeto del proyecto tiene una longitud total de 9,3 km y comprende tres tramos, cuya ubicación concreta sobre la red de carreteras es la siguiente:  
- Primer tramo:  
Corresponde al ámbito del Alto de la Montalbana, y está comprendido entre los PK 81+220 y 82+160 de la carretera CV-35. Se trata de un tramo de montaña, con sección transversal 6/8 (calzada integrada por dos carriles de 3,00 m de anchura cada uno, con arcenes de 1,00 m). El trazado en planta dispone de dos curvas de radios reducidos (inferiores a 100 m). En alzado la carretera cuenta con pendientes permanentemente comprendidas entre el 5,5 y el 6 %, mientras que en la cumbre del puerto las pendientes llegan al 8 %, y el trazado genera un cambio de rasante sin visibilidad.  
La actuación presenta una pequeña modificación en planta que permite mejorar también el trazado y conseguir una sustancial mejora de seguridad respecto de la situación actual (por mejora de visibilidad en el cambio de rasante del Alto). La sección transversal será 6/8 (carriles de 3,00 m y arcén de 1,00 m), y estará dotada de cuneta de seguridad, con inclinación 6H:1V en el lado inmediato a la calzada. Esta sección transversal es análoga a la que ya existe en la CV-35 en el ámbito de la actuación.  
El camino de servicio que cruza transversalmente la CV-35 en la cumbre del alto será conectado a la nueva traza. No existen redes de servicios que resulten afectadas por la actuación proyectada.  
- Segundo tramo:  
Se localiza a la entrada del núcleo de Titaguas, al sur del mismo. Se trata de un tramo básicamente llano, con un marcado carácter urbano. La actuación consiste en la sustitución de la actual confluencia en T, con un efecto de calmado reducido, por una glorieta en el entorno del PK 86+500, de modo que la afección exacta se extiende entre los PK 86+476 y 86+568. La sección transversal es 6/8 (carriles de 3,00 m y arcenes de 1,00 m), y en todo el tramo existe una mediana de 0,50 m de anchura, delimitada con pintura vial, constituida por una doble línea blanca exterior y pintura interior roja. La glorieta a diseñar es de carácter urbano, con un diámetro interior de 18,00 m, y un anillo circular constituido por un único carril de 5,50 m de anchura. En la glorieta confluirán tres ramales: los dos que corresponden a los dos accesos a la misma desde la CV-35, y el que corresponde a la conexión de la CV-345. Se mantendrá el acceso a la CV-35 de todas las calles y caminos que actualmente confluyen con dicha carretera en el ámbito de su intersección con la CV-345.  
- Tercer tramo:  
Se corresponde con el tramo interurbano de la CV-35 situado entre los núcleos de población de Titaguas y Aras de los Olmos, y se localiza entre los PK 87+090 y 95+785 de la citada carretera. Su trazado es irregular, transmite al usuario sensación de heterogeneidad y sus condiciones de seguridad vial son mejorables. El trazado en planta se caracteriza por la presencia de un gran número de curvas de radios reducidos. Son abundantes las curvas de radio inferior a 100 m, y se alcanzan picos mínimos de radios de 25 m. El trazado carece de clotoides, con lo cual no existe entre rectas y curvas la preceptiva transición gradual de curvatura. El trazado en alzado presenta, generalmente, pendientes suaves, aunque se llega a inclinaciones de rasante del 6 % en algunos tramos, especialmente en el entorno del cruce de los barrancos de La Tejería (PK 88+000) y de El Regajo (PK 93+500). La sección transversal es muy irregular. Su anchura habitual está en torno a 6 metros, sin arcenes ni bermas y con abundancia de curvas de radio reducido carentes de sobreanchos.  
En este tramo se plantea la realización de un acondicionamiento general de la carretera con el fin primordial de mejorar sus condiciones de seguridad. De sus características técnicas cabe destacar:  
Dos pequeñas modificaciones en planta en las zonas de cruce con los barrancos de La Tejería y de El Regajo. Se proyectan para el cruce sobre dichos barrancos sendos marcos, de 4,00 x 2,00 metros en el primer caso, y de 6,00 x 6,00 en el segundo. En ambos casos la nueva sección permite el paso del caudal correspondiente a 500 años de período de retorno.  
Todas las curvas en las que sus condiciones geométricas lo exigen, están dotadas de sobreancho de calzada, para permitir el cruce de dos vehículos pesados.  
En los tramos de desmonte y en los que sea hidráulicamente necesario, la sección transversal está dotada de cuneta de seguridad, con inclinación 6H:1V en el lado inmediato a la calzada.  
Se amplía la capacidad de drenaje de dos obras de drenaje transversal, al constatarse la insuficiencia hidráulica de la sección actual.  
La sección transversal tipo genérica es 6/8 (carriles de 3,00 m y arcén de 1,00 m), pudiendo haber pequeñas modificaciones en el ancho del arcén como consecuencia de la adaptación a la plataforma existente.  
  
Ubicación de los proyectos  
El proyecto se localiza en los términos municipales de Tuéjar, Titaguas y Aras de los Olmos.  
El contexto territorial del ámbito del proyecto se corresponde con los relieves montañosos del sector oriental del Sistema Ibérico. En consecuencia, se trata de terrenos con pendientes de tipo medio, sobre los que predominan cultivos de secano (almendro y cereal principalmente), alternados con algunos tramos no cultivados provistos de vegetación arbustiva y arbórea. El ámbito del proyecto se encuentra todo él entre las cotas 813,35 (glorieta de Titaguas) y 931,13 m.s.n.m.  
Se atraviesan los siguientes cauces de agua: barranco de la Tejería (entorno al PK 88, donde se propone una corrección de curva), barranco de la umbría de la Tejería y otro afluente sin nombre (próximos al PK 89), barranco de la Hoya del Tuerto y su afluente sin nombre (aproximadamente en los PK 90+300 y 90+450), barranco del Regajo (entorno al PK 93+500, donde se propone una corrección de curva), barranco de las Tejerías (aproximadamente en el PK 94+250) y barranco del Tornajuelo o el Prado (en las proximidades del núcleo urbano de Aras de los Olmos (sobre PK 95+900).  
Toda la actuación se ubica en zona Red Natura 2000, a excepción de un tramo comprendido entre el PK 95+300 hasta Aras de los Olmos, dentro del tramo 3. Se trata de la Zona de Especial Protección para las Aves (ZEPA) Alto Turia y Sierra del Negrete (zona C, según la zonificación establecida por la norma de gestión). En el anexo I del Acuerdo de 5 de junio de 2009, del Consell, de ampliación de la Red de Zonas de Especial Protección para las Aves de la Comunitat Valenciana, se recogen como datos relevantes de la ZEPA Alto Turia y Sierra del Negrete (ES0000449), que nidifican en la zona 18 especies del anexo I y que se trata de un área destinada principalmente a la protección de águila-azor perdicera y águila real. Además existen importantes poblaciones de alimoche común, culebrera europea, aguililla calzada, halcón peregrino y búho real, entre otras rapaces. También destaca la presencia de chova piquirroja y collalba negra. Consultado el Banco de Datos de Biodiversidad de la Comunitat Valenciana (BDBCV) se tiene constancia de la presencia de las especies prioritarias topillo de cabrera (Microtus cabrerae), culebrera europea (Circaetus gallicus) y alimoche común (Neophron percnopterus), en la cuadrícula UTM de 1 km de lado.  
Las obras afectarán a suelo forestal y además a los siguientes Montes de Utilidad Pública:  
En el tramo 1: MUP núm. 61 «El Monte» perteneciente al Ayuntamiento de Tuejar  
En el tramo 3:  
MUP núm. 42 «Dehesa del Rebollo» perteneciente al Ayuntamiento de Aras de los Olmos  
MUP núm. 58 «Caídas del río Turia» perteneciente al Ayuntamiento de Titaguas  
MUP núm. 59 «La Lámpara» perteneciente al Ayuntamiento de Titaguas  
En el tramo 3, el proyecto afectará a la vía pecuaria denominada «Cordel de la Covatilla» legalmente clasificada conforme a su expediente de Clasificación de Vías Pecuarias del término municipal de Aras de los Olmos, aprobado por Orden de la Conselleria de Agricultura y Pesca de 23.11.1988, con una anchura legal entre 3 y 37,5 metros. Asimismo, el proyecto en su tramo 3 afectará al Cordel Núm. 14 o de Aras de Alpuente a Domeño, legalmente clasificada conforme a su expediente de Clasificación de Vías Pecuarias del término municipal de Titaguas, aprobado por Orden Ministerial de 01.04.1972, con una anchura legal de 37,5 metros.  
Características del potencial impacto  
Atmósfera.  
Emisiones de ruido.  
La presencia de núcleos urbanos en las inmediaciones de la actuación determina que la población residente del entorno pueda ser susceptible de algún tipo de afección, principalmente en la fase de construcción.  
Para atenuar el ruido producido por el funcionamiento de la maquinaria y vehículos durante las obras, se llevarán a cabo las siguientes medidas: se empleará maquinaria que cumpla las directivas de la CEE en cuanto a niveles de emisión de ruido; se controlará la velocidad de los vehículos de obra en las zonas de acceso: 40 km/h para vehículos ligeros y 30 km/h para los pesados; y se limitarán los trabajos que producen ruidos a los turnos horarios en los que se afecte menos a la población y en los de mayor actividad biológica: primeras horas de la mañana y últimas de la tarde, esto es, a partir de las 9 h de la mañana y hasta las 18 h de la tarde.  
Emisiones de polvo y gases.  
Se producirán emisiones de polvo y gases durante la fase de construcción y durante la fase de explotación del proyecto.  
Los impactos generados durante la fase de construcción se enmarcan en la emisión de partículas sólidas (polvo como consecuencia de los movimientos de tierra). Para la protección de la atmósfera, durante la fase de obras, se aplicarán entre otras las siguientes medidas correctoras: se realizarán riegos de las zonas donde se realicen movimientos de tierra y los caminos de obra; se limitará la velocidad de los vehículos de la obra a 30 km/h y la emisión debida a la acción del viento sobre la superficie de la carga de los volquetes se reducirá por confinamiento.  
Durante la fase de explotación se generan emisiones de CO, HC, NOx, Pb, SO2, y en menor medida emisiones de Zn, Mn, N y Fe, como consecuencia de la combustión de hidrocarburos por los motores de los vehículos. No obstante, al tratarse del acondicionamiento de una carretera ya existente, no se prevé un incremento de los niveles de emisión de gases de combustión.  
Suelo.  
La actuación no introduce cambios sustanciales generalizados sobre el relieve ni sobre el sustrato edáfico. Se trata del acondicionamiento de una carretera existente, donde los movimientos de tierra y la extracción de sustrato edáfico son de escasa entidad.  
La mayor parte del trazado discurre por una zona catalogada con una vulnerabilidad a la contaminación de los acuíferos baja. Los efectos sobre este factor podrían derivarse en la fase de construcción por vertidos ocasionales de aceites y combustibles por parte de la maquinaria a causa de su manipulación dentro del propio ámbito. No obstante, se ha previsto una zona para las instalaciones temporales auxiliares que se sitúa a la altura del PK 89+150 de la CV-35, entre los PK 1+940 y 2+075 del eje del Tramo 3 objeto del proyecto, y afectará a una superficie aproximada de 1800 m².  
El balance de tierras del proyecto determina un resultado final excedentario: el volumen global de material de excavación es superior a las necesidades de terraplén. En parte, el material resultante de las excavaciones se utilizará para los terraplenes, aunque será necesario acopiarlo temporalmente hasta el momento de su puesta en obra. Para ello se propone utilizar como acopio temporal parte del espacio elegido para albergar las instalaciones auxiliares de obra.  
El material sobrante se gestionará adecuadamente. Si el material extraído puede clasificarse como residuos no peligrosos consistentes en suelos no contaminados excavados y otros materiales naturales excavados procedentes de obras de construcción o demolición, tales como tierras, arcillas, limos, arenas, gravas o piedras, incluidas en el código LER (Lista Europea de Residuos) 17 05 04, le será de aplicación la Orden APM/1007/2017, de 10 de octubre, sobre normas generales de valorización de materiales naturales excavados para su utilización en operaciones de relleno y obras distintas a aquellas en las que se generaron.  
Con el objetivo de minimizar la ocupación de suelo y la afección a la cubierta vegetal que podría generarse como consecuencia de las obras a ejecutar se realizará un jalonamiento de la zona de ocupación, lo cual incluirá el área de instalaciones auxiliares de obra.  
El acceso a las obras se realizará por el viario existente, de forma que se minimice la afección a suelos.  
Los trabajos de explanaciones y movimiento de tierras generarán la retirada de las capas superficiales del suelo y, en consecuencia, de la tierra vegetal que en ellas pueda albergarse. Las medidas a tomar al respecto serán las siguientes:  
Recuperación del suelo vegetal de las zonas donde se produzcan excavaciones o movimientos de tierra.  
Acopio de la tierra vegetal. El lugar para este acopio será el área habilitada para instalaciones auxiliares. El espesor máximo de tierra vegetal a acopiar será de 1,50 metros.  
Aguas superficiales y subterráneas.  
De todos los barrancos interceptados, los que realmente van a ser alterados por la traza son: barranco de la Tejería entre el PK 0+854 y el PK 1+075 y el barranco del Regajo entre el PK 5+800 y el PK 6+000. En estos dos tramos, la carretera sufre una modificación de su trazado, por lo que se realizan nuevas infraestructuras hidráulicas para poder salvar ambos barrancos, dimensionado para un período de retorno de 500 años.  
  
Asimismo el paso del barranco de El Prado, se ha ampliado la infraestructura existente, para un período de retorno de 500 años.  
Con objeto de proteger el sistema hidrológico en lo referente a la calidad de las aguas superficiales y subterráneas, se plantean un conjunto de medidas tendentes a prevenir la aportación de sustancias contaminantes a las aguas superficiales y subterráneas, que pudieran verterse por la actividad y mantenimiento de la maquinaria e instalaciones auxiliares de obra, en zonas localizadas, así como a prevenir la aportación a los cauces de sedimentos originados en las operaciones de movimiento de tierras, durante la ejecución de las obras.  
Para ello, se propone un conjunto de medidas que se agrupan en las siguientes tipologías:  
Balsas de decantación. Se utilizarán de forma temporal para la retención de los sólidos de efluentes generados en la fase de obra, y pueden quedar de forma permanente para la retención de vertidos contaminantes que se puedan producir por la circulación de los vehículos en fase de explotación. Su función es retener las aguas durante un período de tiempo suficiente que permita clarificarlas al decantarse los sólidos que arrastran en suspensión y posibilitar el almacenamiento de esos materiales hasta que se realice su limpieza. Se ubican en las proximidades de las obras de drenaje transversal nuevas (ODT 3.5 y ODT 3.18) y en la superficie de instalaciones auxiliares. Estarán constituidas por un vaso estanco excavado en tierra e impermeabilizado con lámina de PEAD o de PVC. Tendrán planta rectangular de 9x6 m en coronación y 5x3 en fondo. La sección será trapecial con taludes entre 3H/2V y 2H/1V y profundidad de 1 m, con un caballón perimetral trapecial de 0,5 m de anchura en coronación y altura variable. Con ello, el volumen resultante es de 35 a 40 m³.  
  
Balsas para el lavado de cubas. Se ubicarán, previamente al inicio de las obras, en puntos cercanos a la recepción del hormigón con el fin de disminuir el desplazamiento de las hormigoneras. El lavado de las cubas de hormigón en ningún caso se realizará en obra, procediéndose a su ejecución dentro de la zona impermeabilizada con solera de hormigón definida en el área de instalaciones auxiliares de obra. Estos puntos estarán constituidos por una balsa excavada en el terreno, con las dimensiones adecuadas para acoger el volumen de vertido previsto, sobredimensionando en 0,5 m la profundidad, para facilitar la posterior restauración, una anchura de al menos 0,80 m y una longitud mínima de 1/20 m. Estas balsas excavadas deberán revestirse con láminas impermeables con el fin de que las aguas con restos de hormigón no percolen al subsuelo, produciendo impactos ambientales negativos. Tras la finalización de las obras, el Contratista procederá a la limpieza de la cubeta y a la retirada de los residuos, gestionándose estos como residuos de construcción y demolición, según lo establecido en la normativa vigente. Además, procederá al relleno del hueco creado y a su restauración morfológica y de la cubierta vegetal.  
Almacenamiento de combustible en obra. Se acondicionarán unos lugares determinados para el almacenamiento de combustible en la obra mediante depósitos móviles de abastecimiento. Estos recintos estarán debidamente señalizados, vallados e impermeabilizados con hormigón, conforme a la normativa vigente, con el fin de evitar la contaminación del suelo o las aguas por los derrames producidos en las operaciones de repostaje.  
Control de vertidos. En la zona de instalaciones auxiliares (donde se ubicarán, entre otros, el parque de maquinaria y la zona de acopio de materiales) y en especial en la de almacenamiento temporal de residuos, se cumplirán una serie de medidas preventivas, tales como una pendiente en el terreno, cuneta perimetral y balsas de decantación, que impedirán que cualquier vertido alcance el medio. Los residuos peligrosos serán convenientemente almacenados de acuerdo con la legislación vigente al respecto. Concretamente, se dispondrán sobre una superficie impermeabilizada, preferentemente sobre una cubeta de retención, y en contenedores o bidones tapados con el fin de que el agua de lluvia no penetre. En caso de que se produzca un vertido accidental, este se recogerá inmediatamente con absorbente o mediante bombeo, con el fin de evitar que las sustancias alcancen cualquier masa de agua (superficial o subterráneo) y se recogerá el sustrato contaminado por el vertido, que será gestionado como un residuo peligroso, al igual que los absorbentes utilizados. Para la salida de las aguas fecales y residuales de las obras, se instalarán baños químicos u otro sistema de tratamiento eficaz, que en cualquier caso, deberá contar con la consiguiente autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
Barreras de retención de sedimentos. Son obras provisionales y se construirán con ramajes, balas de paja, láminas filtrantes, sacos terreros o geotextiles con el fin de detener los sedimentos que pudieran llegar a los cauces, y reducir la energía erosiva de las aguas de escorrentía que atraviesa las vías de drenaje. Se instalarán en todos los cauces interceptados, o que discurran paralelos a la infraestructura y durante las obras se realizará un seguimiento de su estado, con el fin de garantizar su funcionalidad, sustituyéndolas en caso necesario.  
Vegetación e integración paisajística  
La actual carretera CV-35 discurre por una zona forestal intercalada con cultivos agrícolas de secano. Los principales focos de observación del paisaje son, además de la propia carretera, los núcleos urbanos de Titaguas (entrada y salida del pueblo) y Aras de los Olmos (entrada por la zona sur). Durante la fase de construcción, los efectos sobre el paisaje están vinculados a la presencia de maquinaria de obra y alteración del entorno; todos ellos generan un impacto negativo sobre la percepción del paisaje. Durante la fase de funcionamiento no se prevén nuevos impactos, salvo los ya existentes por la carretera actual, derivados de la presencia de un elemento antrópico y vertebrador del territorio con impacto asociado al tráfico rodado.  
En los ejemplares arbóreos próximos a las zonas de obra se actuará del siguiente modo:  
 Se protegerá el tronco mediante tablones ligados con alambre en una altura no inferior a 2 metros. Estas protecciones se mantendrán hasta el momento de finalización de las obras, en el cual serán retiradas.  
 Las excavaciones a realizar en el entorno de árboles tendrán lugar a una distancia mínima de 5 veces el diámetro del tronco, medido a 1,20 m de la cota del suelo, y nunca a una distancia inferior a 0,50 metros del pie del árbol.  
En el primer tramo, Alto de la Montalbana, la integración ambiental y paisajística prevé las actuaciones principales siguientes:  
- Escarificación del tramo de calzada que quedará obsoleto y descolgado del nuevo y trazado, aporte de tierra vegetal y plantación con especies arbustivas y ejemplares arbóreos de pino laricio (Pinus nigra), pino carrasco (Pinus halepensis), sabina albar (Juniperus thurifera) y enebro (Juniperus communis), dado que estas son las especies presentes en la zona.  
- Tratamiento de envejecimiento de los taludes de desmonte mediante oxidación de los terrenos rocosos en los que se ejecutarán dichos desmontes.  
Sin embargo, según el informe en materia forestal, solo en el tramo del cortafuegos, es necesaria la retirada de material y la extensión de tierra vegetal, pero no la plantación de especies, al coincidir con un área cortafuegos de 100 m de anchura.  
La integración ambiental y paisajística de la glorieta del segundo tramo prevé la realización de las siguientes acciones:  
- Ajardinamiento mediante especies tapizantes y arbustivas del espacio circular central de la glorieta.  
- Encintado completo de acera, con anchura mínima de 2,00 metros, del perímetro exterior que bordea la calzada anular y ramales de acceso a la glorieta, coherente con el ámbito urbano en el que la propia glorieta se encuentra inmersa.  
En el Tramo 3 la integración ambiental de la actuación propuesta en el proyecto incluirá las siguientes acciones principales:  
- Se procederá a revegetar la totalidad de los mismos mediante hidrosiembra.  
- Los taludes de desmonte serán objeto de tratamiento mediante envejecimiento por oxidación de paramentos, considerando que los taludes que se generarán en la actuación serán todos ellos de carácter rocoso. Existen tres tramos en los cuales las actuaciones de despeje por visibilidad y de sobreancho de curva generan desmontes con bermas intermedias. Dichos tramos son los que se localizan en los siguientes intervalos:  
PK 0+130 a 0+210.  
PK 1+820 a 1+880.  
PK 1+940 a 2+050.  
En ellos el tratamiento de las laderas de desmonte será análogo al explicado para los desmontes, mientras que en las bermas se procederá a la extensión de tierra vegetal y a la plantación de vegetación arbustiva y de ejemplares arbóreos en plantación densa (mínimo un ejemplar cada 10 m²) de pino carrasco (Pinus halepensis) y de enebro (Juniperus communis).  
Analizado el estado actual de los taludes, el material erosionado que queda depositado en los arcenes y bermas de la calzada actual y los mapas geológicos, se considera que el tratamiento propuesto en los taludes entre los Pks 0+000 al 2+300 del tramo 3 no es adecuado, al tratarse de materia no consolidado y muy erosionable. Para este tramo las medidas correctoras en los taludes de desmonte deben orientarse fundamentalmente a evitar la pérdida de suelo por erosión hídrica y la consiguiente aparición de morfología erosiva. Por lo que es necesario introducir en las superficies de terreno algún geotextil o elemento de bioingeniería (mantas orgánicas, redes orgánicas?) junto a hidrosiembra con revegetación, que sostenga y contribuya al mantenimiento del talud. El tratamiento a aplicar en las bermas de desmonte (consistente en remoción, escarificado, aporte de tierra vegetal e implantación de especies vegetales) se considera adecuado, aunque podría completarse con un ahoyado que permita mejorar la plantación de las especies arbustivas.  
- La actuación proyectada dejará diversos tramos o fragmentos de calzada obsoletos y descolgados de la calzada actual. Dichos tramos son los siguientes:  
PK 0+710 a 0+940.  
PK 0+970 a 1+040.  
PK 4+930 a 5+000.  
PK 5+040 a 5+100.  
PK 5+140 a 5+280.  
PK 5+750 a 5+880.  
PK 6+760 a 6+860.  
Todos ellos serán objeto de escarificación, aporte de tierra vegetal y plantación con especies arbustivas y ejemplares arbóreos de encina carrasca (Quercus rotundifolia), pino laricio (Pinus nigra), pino carrasco (Pinus halepensis) y sabina albar (Juniperus thurifera), habiéndose seleccionado estas especies por su coherencia con la vegetación de la zona.  
- En el tramo de calzada descolgado que se generará entre los PK 1+270 y 1+360 se habilitará un área de descanso, en la cual se implantarán ejemplares de encina carrasca (Quercus rotundifoila) y pino carrasco (Pinus halepensis) y se habilitará un pequeño espacio para estacionar vehículos.  
- La ejecución de una nueva obra de paso en los cauces de los barrancos de El Regajo (PK 5+900) y La Tejería (PK 0+890), y la ampliación de la existente en el barranco de El Prado (PK 8+440) conllevarán la revegetación de todos los espacios afectados.  
No obstante, en los tramos que coincidan con MUP, no se considera necesaria la repoblación posterior; en caso de que finalmente se opte por la plantación, se utilizarán solo especies arbóreas y preferentemente especies frondosas mejor que resinosas.  
  
Fauna  
Los impactos sobre la fauna se producirán, principalmente, durante la fase de construcción. No obstante, la presencia actual de la propia carretera y su cruce en zonas urbanas, disminuirán esta afección, ya que la fauna presente en la zona no es ajena al ruido y a los encuentros ocasionales con seres humanos, por lo que no es de prever cambios zoosociológicos con la construcción y funcionamiento de las actuaciones proyectadas.  
En aplicación de la norma de gestión de la ZEPA Alto Turia y Sierra del Negrete, aprobada por el Decreto 116/2017 del Consell, no es necesario evaluar las repercusiones del proyecto sobre la ZEPA, aunque sí se establecen las siguientes condiciones:  
Las obras se realizarán fuera del período de reproducción de la avifauna. Se iniciarán a partir de julio y finalizarán antes de febrero.  
El inicio de los trabajos se comunicará con suficiente antelación a los agentes medioambientales.  
En el caso de afectar especies prioritarias, los agentes medioambientales podrán tomar las medidas oportunas y paralizar las actuaciones.  
El documento ambiental considera que no se generarán nuevos efectos negativos sobre las vías pecuarias, puesto que los trazados afectados ya lo están en la actualidad. No obstante, el informe en materia de vías pecuarias, indica que de conformidad con los artículos 13 y 17 de la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias, se debería reservar un itinerario ciclopeatonal a lo largo de la calzada de no menos de 3 metros, para asegurar los usos complementarios de la vía pecuaria. Además, se deberá señalizar correctamente las zonas en las que la infraestructura se cruza o se solapa con las vías pecuarias.  
  
Recursos  
Los principales recursos que se consumen son:  
Durante la fase de construcción:  
- Consumo de agua:  
Durante la fase de obras, el consumo de agua se produce principalmente en los trabajos de movimiento de tierras (humectación de terraplenes, rellenos y suelos estabilizados) y en menor medida en la elaboración del hormigón. También para las medidas preventivas contra la contaminación atmosférica (riego de pistas y zonas de trabajo).  
- Consumo de hormigón:  
En la fase de obras, se consumirá hormigón principalmente en la ejecución de estructuras y drenajes (longitudinal y transversal).  
- Consumo de madera:  
En la fase de obras, se consumirá madera principalmente en los encofrados utilizados en la ejecución de unidades de obra de hormigón para estructuras (paso superior) y drenajes (longitudinal y transversal).  
- Consumo de acero:  
Se consumirá hierro y acero, fundamentalmente, en la ejecución de las unidades de hormigón armado de estructuras (paso superior) y drenajes (longitudinal y transversal) y otras cimentaciones (cerramientos y señalización).  
- Consumo de áridos (tierras de préstamos):  
El consumo de tierras se produce fundamentalmente en el aporte de áridos para la ejecución de suelos para la coronación de explanada. No se incluyen en este concepto los áridos necesarios para la elaboración de hormigón y mezclas bituminosas.  
- Consumo de mezclas bituminosas:  
En la fase de obras se consumen mezclas bituminosas para la ejecución de pavimento.  
Durante la fase de explotación: el consumo de recursos naturales se deberá principalmente a las actividades de mantenimiento de la vía.  
También está previsto durante la fase de explotación, las labores de mantenimiento de la infraestructura así como el mantenimiento por el contratista de la obra durante el período de garantía de esta.  
El documento ambiental incluye un programa de seguimiento ambiental. Establece la necesidad de contar con un equipo de vigilancia ambiental, que esté presente en la fase de construcción y que haga un seguimiento posterior de la evolución de las medidas correctoras y de los problemas planteados en la fase de funcionamiento. El programa establece una serie de indicadores de seguimiento, durante la construcción y el funcionamiento, que incluye el control de:  
Jalonamiento/cerramiento temporal de la zona de ocupación del trazado, de los elementos auxiliares y de los caminos de acceso  
Protección de la calidad del aire  
Protección de la calidad acústica y vibratoria  
Protección y conservación de suelos  
Protección de los sistemas fluviales y de la calidad de las aguas  
Protección y conservación de la vegetación  
Protección y conservación de la fauna  
Control de las labores de restauración e integración paisajística  
Protección del medio socioeconómico  
Tal y como se describe en las medidas protectoras establecidas en el propio documento, durante la fase de ejecución de las obras se realizará un seguimiento del estado de las barreras de retención de sedimentos y de la finalidad para detener los sedimentos que pudieran llegar a los cauces y reducir la energía erosiva de las aguas de escorrentía que atraviesa las vías de drenaje.  
El seguimiento del cumplimiento del informe de impacto ambiental corresponde al órgano sustantivo. El órgano ambiental podrá realizar comprobaciones y recabar información, para verificar el cumplimiento del condicionado del informe de impacto ambiental, así como evaluar el grado de implementación, los resultados, la eficacia y la eficiencia de las evaluaciones de impacto ambiental realizadas, permitir una mejora continua del método basada en la retroalimentación y elaborar estadísticas.  
El programa de vigilancia ambiental y el listado de comprobación se harán públicos en la sede electrónica del órgano sustantivo y previamente, se comunicará al órgano ambiental su publicación en la sede electrónica.  
  
Conclusión  
Considerando las características del proyecto y su ubicación, la magnitud de los impactos previsibles y las medidas preventivas y correctoras planteadas, se estima que el proyecto no generará efectos significativos sobre el medio ambiente siempre que se realice según lo establecido en el documento ambiental remitido y las condiciones que, recogidas en el epígrafe de «Análisis del proyecto para determinar la necesidad de someter o no a evaluación de impacto ambiental ordinaria», se destacan en la resolución de informe de impacto ambiental.  
Por tanto, no es necesario tramitar un procedimiento de evaluación de impacto ambiental ordinaria, sin perjuicio del cumplimiento de la normativa y la legislación ambiental y sectorial aplicable.  
  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la evaluación de impacto ambiental simplificada, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del artículo 7.2.c de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en la Sección 2ª de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Decreto 105/2019, de 5 de julio, del Consell, por el que se establece la estructura orgánica básica de la Presidencia y de las consellerias de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre evaluación de impacto ambiental de proyectos. Mediante Resolución de 9 de agosto de 2019, el director general de Calidad y Educación Ambiental delega la competencia de evaluación de impacto ambiental de proyectos en el director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental (DOGV núm. 8614, de 16.08.2019).  
  
Informe de impacto ambiental  
  
Primero  
Se considera que el proyecto de «Construcción del acondicionamiento de la carretera CV-35 entre el PK 81+300 y el PK 95+800», en los términos municipales de Tuéjar, Titaguas y Aras de los Olmos, no tendrá efectos significativos sobre el medio ambiente, de acuerdo con lo establecido en el artículo 46 y 47 y los criterios establecidos en el anexo III de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y que no es necesario realizar un procedimiento de evaluación de impacto ambiental ordinario, siempre que se realice según lo establecido en el documento ambiental remitido y las condiciones que a continuación se especifican:  
Previo a la aprobación definitiva del proyecto se deberá contar con la pertinente autorización del organismo de cuenca.  
El hallazgo de bienes arqueológicos u otras incidencias deberán comunicarse inmediatamente al órgano competente en materia de patrimonio cultural.  
El material sobrante se gestionará adecuadamente. Si el material extraído puede clasificarse como residuos no peligrosos consistentes en suelos no contaminados excavados y otros materiales naturales excavados procedentes de obras de construcción o demolición, tales como tierras, arcillas, limos, arenas, gravas o piedras, incluidas en el código LER (Lista Europea de Residuos) 17 05 04, le será de aplicación la Orden APM/1007/2017, de 10 de octubre, sobre normas generales de valorización de materiales naturales excavados para su utilización en operaciones de relleno y obras distintas a aquellas en las que se generaron.  
En el primer tramo, Alto de la Montalbana, en el tramo en que coincida con el área cortafuegos de 100 m de anchura, la integración paisajística debe incluir la retirada de material y la extensión de tierra vegetal, pero no la plantación de especies.  
En el tercer tramo, la integración paisajística en los tramos que coincidan con MUP, no se considera necesaria la repoblación posterior, aunque en caso de que finalmente se opte por la plantación, se utilizarán solo especies arbóreas y preferentemente especies frondosas mejor que resinosas.  
En el tramo comprendido entre los Pks 0+000 al 2+300 del tramo 3, en las superficies de los taludes de desmonte se sustituirán las medidas correctoras propuestas por otras adecuadas a la naturaleza del material no consolidado y muy erosionable, tales como la introducción de algún geotextil o elemento de bioingeniería (mantas orgánicas, redes orgánicas?) junto a hidrosiembra con revegetación, que sostenga y contribuya al mantenimiento del talud. El tratamiento a aplicar en las bermas de desmonte (consistente en remoción, escarificado, aporte de tierra vegetal e implantación de especies vegetales) se considera adecuado, aunque podría completarse con un ahoyado que permita mejorar la plantación de las especies arbustivas.  
Las obras se realizarán fuera del período de reproducción de la avifauna. Se iniciarán a partir de julio y finalizarán antes de febrero.  
El inicio de los trabajos se comunicará con suficiente antelación a los agentes medioambientales.  
En el caso de afectar especies prioritarias, los agentes medioambientales podrán tomar las medidas oportunas y paralizar las actuaciones.  
De conformidad con los artículos 13 y 17 de la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias, se debería reservar un itinerario ciclopeatonal a lo largo de la calzada de no menos de 3 metros, para asegurar los usos complementarios de la vía pecuaria. Además, se deberá señalizar correctamente las zonas en las que la infraestructura se cruza o se solapa con las vías pecuarias.  
El seguimiento del cumplimiento del informe de impacto ambiental corresponde al órgano sustantivo. El órgano ambiental podrá realizar comprobaciones y recabar información, para verificar el cumplimiento del condicionado del informe de impacto ambiental, así como evaluar el grado de implementación, los resultados, la eficacia y la eficiencia de las evaluaciones de impacto ambiental realizadas, permitir una mejora continua del método basada en la retroalimentación y elaborar estadísticas.  
El programa de vigilancia ambiental y el listado de comprobación se harán públicos en la sede electrónica del órgano sustantivo y previamente, se comunicará al órgano ambiental su publicación en la sede electrónica.  
  
Segundo  
De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 47.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el presente informe de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana debiendo entenderse que ello no exime al promotor de la obtención de las autorizaciones que resulten legalmente exigibles así como del cumplimiento de todos los preceptos legales que resulten de aplicación.  
  
Tercero  
De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 47.4 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el presente informe de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no se hubiera procedido a la autorización del proyecto en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación.  
  
Cuarto  
De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 47.6 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el presente informe de impacto ambiental no será objeto de recurso alguno sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa o judicial frente al acto, en su caso, de autorización del proyecto.  
  
  
Quinto  
De acuerdo con el artículo 48 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el órgano sustantivo, en el plazo de quince días desde que adopte la decisión de autorizar o denegar el proyecto, remitirá al diario oficial correspondiente, para su publicación, un extracto del contenido de dicha decisión. Asimismo publicará en su sede electrónica la decisión sobre la autorización o denegación del proyecto y una referencia al diario oficial correspondiente en el que se publicó el informe de impacto ambiental.  
  
València, 26 de febrero de 2020.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Francisco Javier Quesada Ferre. [Por delegación del director general de Calidad y Educación Ambiental, según Resolución de 9 de agosto de 2019 (DOGV núm. 8614, de 16.08.2019).]»  
  
València, 22 de septiembre de 2020- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Benjamín Pérez Rocher. [Por delegación del director general de Calidad y Educación Ambiental, según Resolución de 9 de agosto de 2019 (DOGV núm. 8614, de 16.08.2019).]



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML