Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9946, del 27-09-2024 (2024/9800)

DECRET 121/2024, de 24 de setembre, del Consell, pel qual es desenrotlla l’estructura, funcionament i règim de coordinació entre els diferents centres i servicis integrats en les agrupacions sanitàries interdepartamentals (ASI) i la seua integració en les estratègies de salut de la Conselleria de Sanitat
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/d/2024/09/24/121**

### Versions

 18/10/2024 - Actualitat  Text inicial: 17/10/2024 - 17/10/2024 

### Dades del document

Número de DOGV
:   9946

Data del DOGV
:   27-09-2024

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2024/9800

CVE
:   DOGV-V-2024-9800

Data del document
:   24-09-2024

Organisme emissor
:   Conselleria de Sanitat

Tipus de document
:   Decret

Correcció d'errades

 Descriptors 

:   * [establiment hospitalari](javascript:void(0))
    * [salut pública](javascript:void(0))
    * [organització administrativa](javascript:void(0))

![](assets/imgs/icones/ico_informacio.svg)

Els textos consolidats de les normes són de caràcter informatiu i no tenen valor jurídic.

TEXT CONSOLIDAT

*Versió vigent: 11.10.2024*

ÍNDEX

Preàmbul

Títol I. Disposicions generals

Article 1. Objecte

Article 2. Àmbit d'aplicació

Títol II. Integració assistencial en les agrupacions sanitàries interdepartamentals

Article 3. Cartera de servicis comuns del Sistema Nacional de Salut i itineraris clínics

Article 4. Nivells dels servicis d'atenció hospitalària

Article 5. Atenció primària

Article 6. Agrupacions sanitàries interdepartamentals complementàries

Article 7. Atenció hospitalària d'alta complexitat

Article 8. Itineraris clínics entre servicis d'atenció hospitalària

Títol III. Estructura directiva i governança de les agrupacions sanitàries interdepartamentals

Capítol I. Òrgans directius

Article 9. Direcció gerència de l'agrupació sanitària interdepartamental

Article 10. Adjuntia de l'agrupació sanitària interdepartamental

Article 11. Comité directiu de l'agrupació sanitària interdepartamental

Capítol II. Òrgans d'assessorament

Article 12. Assessorament al comité directiu de les agrupacions sanitàries interdepartamentals

Article 13. Àrea funcional d'informació sanitària

Article 14. Àrea funcional de tecnologies de la informació per a la salut

Article 15. Àrea funcional d'assegurament i acreditació

Article 16. Àrea funcional de qualitat en l'atenció al pacient

Article 17. Àrea funcional de personal i gestió del talent

Article 18. Àrea funcional d'eficiència del gasto

Article 19. Àrea funcional de productes farmacèutics

Article 20. Àrea funcional d'investigació i innovació translacional

Article 21. Àrea funcional de docència

Article 22. Àrea funcional de comunicació

Capítol III. Òrgans consultius

Article 23. Consell clínic assistencial de l'agrupació sanitària interdepartamental

Capítol IV. Òrgans consultius i de participació

Article 24. Consell social de l'agrupació sanitària interdepartamental

Disposició addicional primera. Cartera de servicis

Disposició addicional segona. Agrupacions sanitàries interdepartamentals complementàries

Disposició addicional tercera. Habilitació

Disposició addicional quarta. Òrgans col·legiats

Disposició addicional quinta. Inventari

Disposició addicional sexta. Incidència pressupostària

Disposició addicional sèptima. Protecció de dades

Disposició transitòria única. Itineraris clínics

Disposició derogatòria única. Derogació normativa

Disposició final única. Entrada en vigor

PREÀMBUL

En els sistemes sanitaris públics que seguixen el model de Sistema Nacional de Salut, la planificació i l'ordenació sanitàries dels recursos són les ferramentes que permeten, junt amb la lliure elecció de professional i de centre, fer efectiu el dret de la ciutadania a la protecció de la salut i garantir la prestació de la cartera de servicis en condicions d'igualtat, equitat i qualitat. A la Comunitat Valenciana la Conselleria competent en matèria de sanitat té la responsabilitat d'establir i aplicar els criteris generals de coordinació de tots els recursos i mitjans sanitaris públics.

Les necessitats sanitàries de les persones, en funció de la seua complexitat o de la tecnologia que requerisquen, poden ser ateses amb els recursos d'atenció primària i d'atenció hospitalària del seu departament de salut o requerir recursos d'alta especialització o d'unitats de referència específiques.

En l'ànim d'oferir carteres de servicis en atenció hospitalària estables i eficients, la integració assistencial és una tendència global i en esta podem distingir la integració d'estructures i organitzacions i la integració de processos assistencials. Hi ha nombroses experiències, tant en l'àmbit espanyol com internacional, en les quals diferents hospitals col·laboren, amb diferents intensitats i models de gestió, per a la millora dels seus objectius clínics, l'optimització de les seues operacions i l'increment de l'eficiència de la seua gestió.

Els avantatges derivats d'esta col·laboració són, principalment, garantir la continuïtat assistencial, facilitant la prestació de servicis compartida per professionals en els diferents centres.

El model més habitual en què dos hospitals col·laboren entre si per a garantir la continuïtat assistencial és en el cas d'hospitals de diferent nivell en el qual s'establix un itinerari clínic precís i es definix el rol dels dos hospitals en les diferents fases d'atenció, i l'objectiu habitual és que cada pacient torne al seu hospital de proximitat.

Així mateix, esta col·laboració pot, potencialment, arribar a la creació de servicis clínics en xarxa entre diversos hospitals, amb un repartiment precís de l'activitat.

Al mateix temps, esta col·laboració també permet aconseguir una massa crítica d'activitat que garantisca una cobertura àmplia i un nivell elevat de qualitat i resultats, imprescindible per a prestacions especialitzades determinades, que s'exigixen nivells mínims d'activitat amb l'objectiu de garantir la qualitat de la prestació i la seguretat en cada pacient. En este cas, diversos centres poden col·laborar per a establir sinergies que faciliten aconseguir estos nivells d'activitat i, per tant, no perdre l'acreditació per a desenvolupar-la.

D'altra banda, prestacions determinades requerixen inversions importants o de recursos difícils d'obtindre per a un hospital individual. La col·laboració entre diversos centres pot facilitar la justificació del desenvolupament d'estes prestacions, ja que es realitzen de manera conjunta.

El desenvolupament de col·laboracions entre hospitals per a crear servicis compartits és una experiència àmpliament estesa i, com s'ha comentat, una tendència internacional. Les experiències més habituals es donen com un acord puntual entre hospitals o grups d'hospitals, i en alguns casos ja s'observa com l'acord es desenvolupa d'una manera més global, i s'arriba a implementar aliances estratègiques que donen com a resultat la creació de grups o xarxes d'hospitals.

En esta línia, a la Comunitat Valenciana, les agrupacions sanitàries interdepartamentals (ASI), creades per Decret llei 2/2024, de 21 de febrer, del Consell, de mesures extraordinàries  dirigides a garantir l'assistència sanitaria integral i en condicions d'equitat en el Sistema Valencià de Salut, es configuren com el marc geogràfic de caràcter funcional dissenyat per la conselleria competent en matèria de sanitat que inclou tots els recursos sanitaris necessaris per a atendre una població fins al nivell d'alta complexitat. Model organitzatiu nou l'objectiu principal del qual és afavorir la integració i la coordinació de totes les prestacions i els nivells assistencials de manera estable que les persones requerisquen en el procés assistencial, per tal d'assegurar la continuïtat assistencial de la prestació, ja que es mantenen carteres de servicis de més qualitat i eficiència.

Esta manera d'organització, de caràcter funcional, troba l'acomodament en el dret a la protecció de la salut reconegut en l'article 43 de la Constitució Espanyola, que, així mateix, imposa als poders públics el deure d'organitzar i tutelar la salut pública a través de les mesures preventives i de les prestacions i servicis necessaris, i és conforme amb l'article 50.1 de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana, que establix que correspon a la Generalitat, en el marc de la legislació bàsica de l'Estat, la competència per al desenvolupament legislatiu i l'execució en matèria de règim jurídic i sistema de responsabilitat de l'Administració de la Generalitat i dels ens públics dependents d'esta, així com el règim estatutari del seu personal.

Per part seua, l'article 54 de l'Estatut establix la competència exclusiva de la Generalitat en matèria d'organització, administració i gestió de totes les institucions sanitàries públiques dins del territori de la Comunitat Valenciana, amb la finalitat de la qual podrà organitzar i administrar dins del seu territori tots els servicis relacionats amb esta matèria, i exercirà la tutela de les institucions, entitats i funcions en matèria de sanitat i seguretat social.

En el mateix sentit s'arreplega en la Llei 14/1986, de 25 d'abril, general de sanitat, que determina en els articles 41 i 42 les competències de les comunitats autònomes.

En l'àmbit autonòmic, la Llei 10/2014, de 29 de desembre, de salut de la Comunitat Valenciana, regula l'accés a una atenció sanitària de qualitat, en condicions d'equitat i d'universalitat, com un dret fonamental de totes les persones, i cal vetlar pel compliment del dret a la protecció de la salut de la ciutadania.

El mapa sanitari, regulat en l'article 14 de la Llei 10/2014, de 29 de desembre, de la Generalitat, de salut de la Comunitat Valenciana, és l'instrument estratègic per a la planificació i la gestió sanitàries, que permet l'ordenació del territori de la Comunitat en diferents demarcacions geogràfiques per a la protecció de la salut de la ciutadania, els departaments de salut i les zones bàsiques de salut, i en el Decret 205/2018, de 16 de novembre, del Consell, pel qual s'aprova el mapa sanitari de la Comunitat Valenciana.

A fi de contribuir a una major claredat en el funcionament de les agrupacions sanitàries interdepartamentals del sistema sanitari públic de la Comunitat Valenciana, en desenrotllament del que s'establix en l'article 9 del Decret llei 2/2024, de 21 de febrer, del Consell, de mesures extraordinàries dirigides a garantir l'assistència sanitària integral i en condicions d'equitat en el Sistema Valencià de Salut, es considera necessari desenrotllar i aclarir l'estructura directiva i governança de les agrupacions sanitàries interdepartamentals.

D'acord amb el que es disposa en l'article 129 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, este decret s'ajusta als principis de bona regulació. D'igual manera, es complix amb el principi de necessitat, que es justifica davant l'imperatiu de desenrotllar les prescripcions contingudes en el Decret llei 2/2024 per al compliment de les finalitats previstes en este.  Igualment, es complixen els principis de seguretat jurídica, proporcionalitat i eficàcia, sempre que les mesures previstes en el projecte de decret incorporen mesures per a la coordinació entre els diferents departaments que componen una ASI i les relacions entre estes, per tal de generar sinergies que pretenen millorar la qualitat de l'assistència prestada als ciutadans valencians. Cal destacar que les mesures que incorpora són congruents amb l'ordenament jurídic i incorporen la millor alternativa per contindre la regulació necessària i imprescindible per a la consecució dels objectius esmentats prèviament.

Quant al principi de transparència, vista la urgència per a aprovar esta norma, s'exceptuen els tràmits de consulta pública prèvia i d'audiència i informació públiques, de conformitat amb l'article 133.4 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre.

En virtut de tot el que antecedix, amb tots els informes preceptius sol.licitats i emesos, de conformitat amb el que s'establix en els articles 18.f, 28.c i 43 de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, de la Generalitat, del Consell, a proposta del conseller de Sanitat, conforme amb el Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana i amb la deliberació prèvia del Consell, en la reunió del dia 24 de setembre de 2024.

DECRETE

TÍTOL I

Disposicions generals

*Article 1. Objecte*

Este decret té per objecte desenrotllar l'estructura, el funcionament i el règim de coordinació i integració entre els diferents centres i servicis integrats en les agrupacions sanitàries interdepartamentals (ASI) i el seu paper en les estratègies de salut de la conselleria competent en matèria de sanitat.

*Article 2. Àmbit d'aplicació*

El present decret és aplicable a les agrupacions sanitàries interdepartamentals que es configuren en el Sistema Valencià de Salut com a entitats organitzatives en les quals s'integren tots els recursos sanitaris, amb la finalitat de contribuir a garantir la continuïtat assistencial, l'equitat en l'accés, carteres de servici eficients, major qualitat en l'atenció i millors resultats en tot el territori de la Comunitat Valenciana.

TÍTOL II

Integració assistencial en les agrupacions sanitàries interdepartamentals

*Article 3. Cartera de servicis comuns del Sistema Nacional de Salut i itineraris clínics*

1. La cartera de servicis comuns del Sistema Nacional de Salut és el conjunt de tècniques, tecnologies o procediments mitjançant els quals es fan efectives les prestacions sanitàries, l'accés de les quals, amb caràcter general, es garantix en l'àmbit geogràfic de cada una de les agrupacions sanitàries interdepartamentals, com a entitats organitzatives que integren diferents departaments de salut, l'ordenació territorial de la qual està establida pel mapa sanitari de la Comunitat Valenciana.

2. S'establiran els itineraris clínics pertinents entre els diferents centres de les agrupacions sanitàries interdepartamentals per a garantir l'accés equitatiu a la població protegida assignada i la continuïtat assistencial a totes les prestacions de la cartera de servicis comuns.

3. L'itinerari clínic prevorà tant la derivació assistencial, si és el cas, com la continuïtat assistencial a l'hospital d'origen.

*Article 4. Nivells dels servicis d'atenció hospitalària*

1. Els servicis d'atenció hospitalària s'ordenen en quatre nivells atesa la necessitat de salut que ha de cobrir la prestació. L'ordenació dels servicis s'explicita en l'annex I.

2. Els servicis de nivell 1 i 2 estaran disponibles, amb caràcter general, als hospitals de totes les agrupacions sanitàries interdepartamentals.

3. Els servicis de nivell 3 estaran disponibles en totes les agrupacions sanitàries interdepartamentals. A este efecte, les agrupacions sanitàries interdepartamentals complementàries es consideren conjuntament.

4. Els servicis de nivell 4 es disposaran i ordenaran atenent criteris de planificació assistencial de la conselleria competent en matèria de sanitat, amb consulta prèvia amb els caps de servici i experts, i tindran un àmbit d'actuació que afectarà més d'una agrupació sanitària interdepartamental, incloses les complementàries.

*Article 5. Atenció primària*

Els dispositius d'atenció primària estaran alineats amb les estratègies fixades per a l'agrupació sanitària interdepartamental, conforme a les directrius dels òrgans superiors i directius de la conselleria competent en matèria de sanitat i amb els consells directius de les agrupacions citades.

*Article 6. Agrupacions sanitàries interdepartamentals complementàries*

1. Amb la finalitat de garantir l'accés equitatiu i pròxim a la cartera de servicis del Sistema Valencià de Salut, s'establix la complementarietat entre les agrupacions sanitàries interdepartamentals, a l'efecte de les prestacions dels servicis d'atenció hospitalària de nivell 3.

2. S'habilita l'establiment de servicis d'atenció hospitalària integrats funcionalment per professionals de servicis de diferents centres de les agrupacions sanitàries interdepartamentals complementàries, per resolució de la conselleria competent en matèria de sanitat, per a atendre les prestacions dels servicis d'atenció hospitalària de nivell 3.

*Article 7. Atenció hospitalària d'alta complexitat*

1. Les prestacions sanitàries de la cartera de servicis comuns d'atenció hospitalària d'alta complexitat es caracteritzen per l'especial dificultat tècnica que tenen, l'ús de tecnologia sanitària o els procediments que requerixen una experiència professional àmplia que només és possible aconseguir i mantindre a través d'uns certs volums d'activitat, atenent la relació cost-efectivitat i els recursos disponibles, malalties rares que, per la baixa prevalença que tenen, necessiten concentració dels casos per a atendre-les adequadament, així com les altres que són dependents del temps de resposta per a obtindre uns resultats en salut òptims.

2. La conselleria competent en matèria de sanitat procedirà a l'organització sanitària dels servicis d'atenció hospitalària d'alta complexitat, mitjançant resolució del seu titular.

3. S'inclouen en l'atenció hospitalària d'alta complexitat:

a) Servicis d'atenció hospitalària de nivell 4

b) Unitats de referència del sistema sanitari públic de la Comunitat Valenciana (annex II), l'actualització del qual pot consultar-se en la seu electrònica de la Conselleria de Sanitat [www.san.gva.es].

c) Centres, servicis i unitats de referència del Sistema Nacional de Salut (CSUR) designats pel Ministeri de Sanitat en el territori de la Comunitat Valenciana, que figuren en la seu electrònica del Ministeri de Sanitat [www.sanidad.gob.es].

4. Queden excloses de la classificació de nivells atenció hospitalària de l'annex I els següents:

a) Circuits assistencials de les alertes a l'atenció de patologies agudes a la Comunitat Valenciana (ictus, isquèmia cardíaca i altres que, si és el cas, puguen determinar-se).

b) Centres i servicis d'extracció i trasplantament d'òrgans, obtenció i implantació de teixits i les activitats relacionades amb el banc d'ovòcits, per correspondre a prestacions en què participen diversos servicis de nivell de complexitat diferent.

*Article 8. Itineraris clínics entre servicis d'atenció hospitalària*

1. Tots els pacients d'una agrupació sanitària interdepartamental seran atesos en esta o en la complementària, exceptuant els que tinguen la patologia de nivell 4 d'atenció hospitalària d'alta complexitat.

2. S'establiran els itineraris clínics pertinents per a garantir l'accés equitatiu i la continuïtat assistencial a totes les prestacions de la cartera de servicis comuns, per a servicis d'atenció hospitalària d'alta complexitat.

3. Hi haurà tres tipus d'itineraris clínics:

a) Els itineraris clínics entre els centres pertanyents a una agrupació sanitària interdepartamental, a excepció dels servicis d'atenció hospitalària d'alta complexitat, s'establiran pel director gerent, amb la consideració prèvia del comité directiu.

b) En les agrupacions sanitàries interdepartamentals complementàries, a excepció dels servicis d'atenció hospitalària d'alta complexitat, els itineraris clínics entre els centres pertanyents a les dos agrupacions sanitàries s'acordaran pels dos directors gerents, amb la consideració prèvia dels dos comités directius.

c) Per a les prestacions dels servicis d'atenció hospitalària d'alta complexitat els itineraris clínics s'establiran per resolució del titular de la conselleria amb competències en matèria de sanitat.

TÍTOL III

Estructura directiva i governança de les agrupacions sanitàries interdepartamentals

CAPÍTOL I

*Òrgans directius*

*Article 9. Direcció gerència de l'agrupació sanitària interdepartamental*

D'acord amb el que disposa el Decret llei 2/2024, de 21 de febrer, del Consell, de mesures extraordinàries dirigides a garantir l'assistència sanitària integral i en condicions d'equitat en el Sistema Valencià de Salut, al capdavant de cada agrupació sanitària interdepartamental hi haurà una direcció gerència, que recaurà en qui tinga la gerència del departament amb l'hospital de referència, amb les funcions següents, entre d'altres:

a) Presidir el comité directiu de l'agrupació sanitària interdepartamental.

b) Exercir les funcions executives de direcció, coordinació efectiva i supervisió de tots els servicis i les unitats de l'agrupació sanitària interdepartamental, així com dictar les instruccions que siguen necessàries per al millor funcionament.

c) Establir sinergies amb gerències i direccions del conjunt de centres, servicis i institucions sanitàries de la delimitació territorial de l'agrupació sanitària interdepartamental.

d) Adaptar la cartera de servicis de l'agrupació sanitària interdepartamental d'acord amb la determinació de les prestacions sanitàries aprovades per la conselleria competent en matèria de sanitat.

e) Implementar mecanismes i coordinar recursos de l'agrupació sanitària interdepartamental per a afavorir el desplegament de les estratègies definides per la conselleria competent en matèria de sanitat.

f) Implementar mecanismes per a controlar el compliment dels objectius corporatius marcats des de la conselleria competent en matèria de sanitat, la planificació programada, així com el seguiment oportú.

g) Qualsevol altra funció que li siga encomanada, en el seu àmbit de competència.

*Article 10. Adjuntia de l'agrupació sanitària interdepartamental*

De manera excepcional, justificada i mitjançant resolució de la persona titular de la conselleria competent en matèria de sanitat, podrà nomenar-se una adjuntia a la gerència en les ASI amb funcions de suport a la direcció gerència d'esta.

*Article 11. Comité directiu de l'agrupació sanitària interdepartamental*

1. D'acord amb el que disposa el Decret llei 2/2024, de 21 de febrer, del Consell, de mesures extraordinàries dirigides a garantir l'assistència sanitària integral i en condicions d'equitat en el Sistema Valencià de Salut, les agrupacions sanitàries interdepartamentals tindran un comité directiu propi.

2. La presidència recaurà en qui tinga la gerència del departament amb l'hospital de referència de l'agrupació sanitària interdepartamental i les vicepresidències en les gerències dels departaments restants que integren l'agrupació sanitària interdepartamental.

3. Exercirà les funcions de secretaria qui siga titular de la direcció econòmica del departament en què se situe l'hospital de referència de l'agrupació sanitària interdepartamental, que s'ajustarà a la normativa en matèria d'òrgans col·legiats.

4. Seran vocals tot el personal directiu dels departaments integrats i, si és el cas, el dels hospitals de crònics i llarga estada. També seran vocals el personal directiu de salut pública que es determine i les persones que exercisquen la coordinació de les àrees funcionals d'informació sanitària i de tecnologies de la informació per a la salut.

5. Este comité directiu es reunirà almenys cada tres mesos i sempre que el convoque el president quan la situació ho requerisca.

6. Hi haurà una comissió permanent d'este comité directiu que estarà integrada pel president, els vicepresidents, el president del consell clínic assistencial i el secretari. Esta comissió es reunirà, almenys, amb caràcter mensual.

7. La comissió permanent assumirà les funcions executives del govern de les ASI.

8. Al comité directiu de l'agrupació sanitària interdepartamental li correspon l'exercici, entre altres, de les següents funcions directives:

a) Fer el control del gasto ajustat a l'activitat establida d'acord amb les prestacions sanitàries de la seua cartera de servicis.

b) Efectuar el seguiment continu de les activitats dels servicis i unitats de l'agrupació sanitària interdepartamental.

c) Establir i posar en marxa les mesures pertinents per al funcionament millor dels servicis de l'agrupació sanitària interdepartamental, els aspectes sanitaris i econòmics, l'ordenació i la coordinació internes.

d) Analitzar i fer propostes sobre el pressupost anual i la política de personal.

e) Estudiar i, si és el cas, impulsar les propostes que eleve el consell clínic assistencial.

f) Adoptar les mesures que siguen necessàries per a l'optimització dels recursos de l'agrupació sanitària interdepartamental.

g) Desenvolupar els mecanismes de coordinació i col·laboració entre centres, àrees, unitats i nivells assistencials de l'agrupació sanitària interdepartamental.

h) Establir l'itinerari clínic de pacients entre els hospitals de l'agrupació sanitària interdepartamental.

i) Impulsar els mecanismes de participació del conjunt de professionals.

j) Subscriure i fer el seguiment dels acords de gestió de l'agrupació sanitària interdepartamental, si és el cas.

k) Aplicar els principis de transparència, ètica i bon govern en les decisions organitzatives.

l) Elaborar la memòria anual d'activitat, així com promoure i complir les polítiques definides per la conselleria competent en matèria de sanitat.

m) Elaborar propostes sobre alta tecnologia i infraestructures per a remetre-les als càrrecs directius de la conselleria competent en matèria de sanitat.

n) Vetlar per la gestió correcta en la contractació de servicis sanitaris externs en la conselleria competent en matèria de sanitat.

o) Qualsevol altra funció que li siga encomanada, en el seu àmbit de competència.

9. Si és el cas, i depenent de l'orde del dia, podran incorporar-se els coordinadors de les altres àrees funcionals, així com les persones que determine la direcció gerència o el comité directiu mateix.

CAPÍTOL II

*Òrgans d'assessorament*

*Article 12. Assessorament al comité directiu de les agrupacions sanitàries interdepartamentals*

1. Cada una de les agrupacions sanitàries interdepartamentals comptarà amb àrees funcionals conformades pels servicis dels departaments de salut que la integren, concebudes com a unitats transversals multidisciplinàries especialitzades de caràcter tècnic.

2. Es constituïxen les següents àrees funcionals de suport als comités directius de les agrupacions sanitàries interdepartamentals:

a) Informació sanitària

b) Tecnologies de la informació per a la salut

c) Assegurament i acreditació

d) Qualitat en l'atenció al pacient

e) Personal i gestió del talent

f) Eficiència del gasto

g) Productes farmacèutics

h) Investigació i innovació translacional

i) Docència

j) Comunicació

3. Els coordinadors de les àrees funcionals de les agrupacions sanitàries interdepartamentals seran nomenats pel director gerent, amb consulta prèvia a l'òrgan superior o directiu de la conselleria competent en matèria de sanitat, i d'estos dependrà el funcionalment de tot el personal integrat en l'àrea funcional.

4. Els coordinadors de les àrees funcionals de les agrupacions sanitàries interdepartamentals dependran funcionalment de la comissió permanent del comité directiu i de l'òrgan superior o directiu competent per raó de matèria, per a garantir l'alineament amb l'estratègia de salut de la conselleria competent en matèria de sanitat.

5. Les persones responsables de la coordinació de totes les àrees funcionals actuaran de manera integrada amb la finalitat de:

a) Planificar i contribuir de manera eficaç a la presa de decisions i al compliment d'objectius de l'agrupació sanitària interdepartamental.

b) Secundar i col·laborar en l'execució dels plans estratègics marcats des de la conselleria competent en matèria de sanitat identificant i facilitant la implicació del personal que corresponga en els processos de transformació tecnològica, organitzativa i gestió del canvi.

c) Impulsar i participar en les millores de l'eficiència del procés d'externalització de l'agrupació sanitària interdepartamental.

d) Millorar la coordinació amb la conselleria competent en matèria de sanitat en la gestió i l'avaluació de la qualitat assistencial de l'activitat externalitzada, proposant els indicadors que ho permeten.

e) Garantir la unicitat, la consistència i la normalització dels catàlegs alineats amb el catàleg de recursos corporatius (CRC) de la conselleria competent en matèria de sanitat.

f) Mantindre els sistemes de classificació i codificació corporatius per a permetre a les diferents aplicacions interoperar entre si en els diferents nivells operatius, tàctics i estratègics.

g) Mantindre la uniformitat de les aplicacions corporatives que facilite el desenvolupament de l'estratègia digital.

h) Gestionar la informació operativa que evite qualsevol interrupció del "procés assistencial continu" de cada pacient.

i) Afavorir la utilització corporativa d'informació enriquida i generada pels processos assistencials.

j) Qualsevol altra funció que li siga encomanada, en el seu àmbit de competència.

6. Per resolució dels òrgans superiors i directius de la Conselleria de Sanitat competents per raó de matèria, es determinaran l'organització i les funcions de les àrees citades. D'igual manera, mitjançant instruccions dels òrgans citats, s'establiran els objectius i les línies d'acció en concordança amb les estratègies de salut de la Comunitat Valenciana i el seu desplegament.

7. Es constituïx en l'agrupació sanitària interdepartamental la comissió funcional del comité directiu, integrada pels coordinadors de totes les àrees funcionals.

*Article 13. Àrea funcional d'informació sanitària*

L'àrea funcional d'informació sanitària estarà formada per professionals dels servicis de documentació clínica i admissió de l'agrupació sanitària interdepartamental.

*Article 14. Àrea funcional de tecnologies de la informació per a la salut*

L'àrea funcional de tecnologies de la informació per a la salut estarà formada per professionals dels servicis d'informàtica de l'agrupació sanitària interdepartamental.

*Article 15. Àrea funcional d'assegurament i acreditació*

L'àrea funcional d'assegurament i acreditació estarà formada per professionals de les unitats d'acreditació i comptarà amb la col·laboració del personal tècnic de sistema d'informació poblacional (SIP) departamentals i les direccions administratives de zona bàsica dels departaments que configuren l'agrupació sanitària interdepartamental.

*Article 16. Àrea funcional de qualitat en l'atenció al pacient*

L'àrea funcional de qualitat en l'atenció al pacient estarà formada per responsables de les unitats de qualitat assistencial i seguretat del pacient, dels servicis de medicina preventiva, dels servicis d'atenció i informació al pacient (SAIP), de les comissions clíniques de garantia de qualitat i dels comités de bioètica assistencial de l'agrupació sanitària interdepartamental.

*Article 17. Àrea funcional de personal i gestió del talent*

L'àrea funcional de personal i gestió del talent estarà formada per professionals de les subdireccions i dels servicis de personal de l'agrupació sanitària interdepartamental.

*Article 18. Àrea funcional d'eficiència del gasto*

L'àrea funcional d'eficiència del gasto estarà formada per les direccions econòmiques i subdireccions dels diferents departaments de l'agrupació sanitària interdepartamental.

*Article 19. Àrea funcional de productes farmacèutics*

L'àrea funcional de productes farmacèutics estarà formada pels responsables dels servicis de farmàcia hospitalària, els servicis de farmàcia d'àrea i els servicis de farmàcia sociosanitaris, i comptarà amb la col·laboració de membres de les comissions de farmàcia i terapèutica hospitalària i atenció primària dels departaments, així com dels servicis econòmics i logístic que configuren l'ASI.

*Article 20. Àrea funcional d'investigació i innovació translacional*

L'àrea funcional d'investigació i innovació translacional estarà formada pel personal competent en matèria d'investigació i innovació de cada hospital i els instituts d'investigació integrats en la respectiva agrupació sanitària interdepartamental.

*Article 21. Àrea funcional de docència*

L'àrea funcional de docència estarà formada pel personal competent en matèria de docència de cada hospital integrat en la respectiva agrupació sanitària interdepartamental

*Article 22. Àrea funcional de comunicació*

L'àrea funcional de comunicació estarà formada pel personal competent en matèria de comunicació de cada hospital integrat en la respectiva agrupació sanitària interdepartamental.

CAPÍTOL III

Òrgans consultius

*Article 23. Consell clínic assistencial de l'agrupació sanitària interdepartamental*

1. El consell clínic assistencial es configura com a òrgan col·legiat consultiu de caràcter assistencial.

2. Estarà constituït per la direcció mèdica d'infermeria i especialistes en diferents àrees d'especialitats per a una visió integral. La direcció mèdica de l'hospital de referència de l'agrupació sanitària interdepartamental assumirà la presidència del consell clínic assistencial de l'agrupació sanitària interdepartamental.

3. Li corresponen les funcions següents:

a) Conéixer, informar i avaluar els objectius assistencials.

b) Proposar la reorganització de l'activitat especialitzada i la d'alta complexitat.

c) Assessorar els òrgans de direcció en totes les matèries d'incidència directa de les activitats assistencials d'este.

d) Conéixer i informar els plans de necessitats i inversions.

e) Proposar mesures per a millorar tots els aspectes, especialment la seguretat del pacient, qualitat, efectivitat clínica, millora assistencial i coordinació entre nivells i unitats assistencials.

f) Conéixer les propostes i els acords de les àrees funcionals al comité directiu, quan aquelles tinguen incidència en les activitats clíniques o de cures, respectivament.

g) Elaborar informes, dictàmens i recomanacions sobre matèries que afecten les activitats assistencials de l'organització.

h) Promoure i divulgar consensos tècnics entre el conjunt de professionals de l'agrupació.

i) Coordinar els recursos especialitzats i els processos.

j) Analitzar i controlar els fluxos i els procediments de derivació de pacients.

k) Garantir la qualitat i els resultats clínics, assegurant les competències i les habilitats necessàries per a dur a terme procediments altament especialitzats.

l) Tindre accés regular al quadro de comandament de l'organització sobre tota l'activitat assistencial d'esta, incloent temps de demora en els diversos servicis.

m) Qualsevol altra funció que li siga encomanada, en el seu àmbit de competència.

4. Actuarà amb funciones de secretària del Consell Clínic Assistencial de la ASI, la persona titular del lloc de subdirecció mèdica del departament de referència de la ASI, que actuarà amb veu però sense vot. Actuarà com a suplent la persona de menor edat integrant del Consell.

5.Qualsevol professional sanitari, a través dels seus representants o mitjançant un escrit dirigit a la presidència del consell clínic assistencial, podrà elevar a esta propostes d'índole assistencial i relacionades amb la qualitat de les prestacions i la seguretat dels pacients. Així mateix, podran comparéixer, amb l'aprovació prèvia de la majoria del consell clínic assistencial.

CAPÍTOL IV

*Òrgans consultius i de participació*

*Article 24. Consell social de l'agrupació sanitària interdepartamental*

El consell social de l'ASI coordinarà els actuals consells de salut de cada departament de salut i es desenrotllarà reglamentàriament

DISPOSICIONS ADDICIONALS

*Primera. Cartera de servicis*

S'implementaran polítiques de redistribució de dotacions de personal, tecnologia i mecanismes de coordinació de recursos en l'agrupació sanitària interdepartamental per a afavorir l'adequació i l'estabilitat de la cartera de servicis assignada en línia amb les estratègies definides per la Conselleria de Sanitat i amb càrrec als seus crèdits pressupostaris assignats

.

*Segona. ASI complementàries*

S'establixen les agrupacions sanitàries interdepartamentals complementàries següents:

a) Agrupacions sanitàries interdepartamentals de València est i València oest.

b) Agrupacions sanitàries interdepartamentals d'Alacant nord i Alacant centre.

La complementarietat entre les agrupacions sanitàries interdepartamentals es podrà anul·lar, modificar o suprimir mitjançant resolució de la persona titular de la conselleria competent en matèria de sanitat

*Tercera. Actualització d'annexos*

Els annexos d'este decret podran ser actualitzats per resolució de la persona titular de la conselleria competent en matèria de sanitat.

*Quarta. Òrgans col·legiats*

Els comités, les comissions i els consells establits en esta norma tenen el caràcter d'òrgans col·legiats i en allò no regulat específicament s'ajustaran en el seu funcionament al que preveu la Llei 40/2015 d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.

*Quinta. Inventari*

La construcció, l'adquisició, l'arrendament o la cessió, per qualsevol títol jurídic, a favor de la conselleria competent en matèria de sanitat, d'infraestructures immobles destinades a ús sanitari assistencial, hauran de referenciar-se a la conselleria amb competències en matèria sanitària sense que esta infraestructura tinga assignació d'àmbit departamental.

*Sexta. Incidència pressupostària*

L'aplicació i el desenvolupament d'este decret no tindran cap incidència en la dotació dels diferents capítols de gasto dels pressupostos de la Generalitat i, en tot cas, l'aplicació concreta i el desenvolupament hauran de ser atesos amb els seus mitjans personals i materials.

*Sèptima. Protecció de dades*

El tractament de dades personals que es faça en compliment d'esta norma s'ajustarà al que es disposa en el règim jurídic europeu i estatal en matèria de protecció de dades de caràcter personal.

Les dades personals que tracte l'Administració en l'execució de la present norma s'utilitzaran amb les finalitats i els límits previstos en esta.

En relació amb els òrgans col·legiats regulats en esta norma, les dades de les persones que els integren s'hauran de tractar de conformitat amb el que es disposa en la normativa vigent en matèria de protecció de dades, i s'haurà de complir amb els principis relatius al tractament i amb el deure d'informar les persones interessades. Així mateix, les persones que formen part d'estos òrgans tindran el deure de confidencialitat de la informació que coneguen en el desenrotllament de les seues funcions.

DISPOSICIÓ TRANSITÒRIA

*Única. Itineraris clínics*

Els pacients que, en el moment de l'entrada en vigor d'esta norma, estiguen atesos en centres hospitalaris diferents de l'assignat continuaran sent atesos, si així ho desitgen, en eixos centres.

Així mateix, les propostes de derivació de pacients a centres hospitalaris diferents de l'assignat, amb criteris anteriors als que cita este decret, que encara no hagen sigut visitats, es resoldran per les gerències dels departaments, a proposta dels caps de servicis implicats.

DISPOSICIÓ DEROGATÒRIA

*Única. Derogació normativa*

Queden derogades quantes disposicions d'igual o inferior rang s'oposen al que s'establix en este decret.

DISPOSICIÓ FINAL

*Única. Entrada en vigor*

Este decret entrarà en vigor l'endemà de la publicació en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.*

València, 24 de setembre de 2024

Carlos Mazón Guixot

President de la Generalitat

Marciano Gómez Gómez

Conseller de Sanitat

ANNEX I

CLASIFICACIÓ PER NIVELLS DE SERVICIS D'ATENCIÓ HOSPITALÀRIA

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Nivell 1\* | Nivell 2\* | Nivell 3 | Nivell 4 |
| Anatomia patològica | Al·lergologia | Angiologia i cirurgia vascular | Cirurgia cardíaca |
| Anestèsia i reanimació | Nefrologia | Cirurgia plàstica i reparadora | Cirurgia maxil·lofacial |
| Aparell digestiu | Medicina digestiva | Cures neonatals intermèdies | Cirurgia pediàtrica |
| Cardiologia | Psicologia clínica | Farmacologia clínica | Cirurgia toràcica |
| Cirurgia general i digestiu | Psiquiatria | Genètica | Vigilància intensiva neonatal |
| Cirurgia ortopèdica i traumatològica | Reumatologia | Hemodinàmica | Hemodinàmica avançada |
| Cures pal·liatives | Riscos laborals | Logopèdia | Hospital a domicili línia pediàtrica |
| Dermatologia | Unitat dolor | IVE risc alt | Lesionats elements radioactius |
| Endocrinologia |  | Laboratori/immunologia | Lesionats medul·lars |
| Farmàcia hospitalària |  | Neurofisiologia | Medicina hiperbàrica |
| Fisioteràpia |  | Odontologia hospitalària | Medicina nuclear |
| Ginecologia-obstetrícia |  | Oncologia | Neurocirurgia |
| Hospital de dia |  | Radiologia intervencionista | Oncologia radioteràpica |
| Hospital a domicili línia bàsica\*\* |  | RHA | Cremats |
| Laboratori / anàlisis clíniques |  |  | RHA avançada |
| Laboratori / bioquímica clínica |  |  | Trasplantaments |
| Laboratori/hematologia |  |  | Urologia/litotrícia |
| Laboratori/microbiologia |  |  | Pediatria d'alta complexitat\*\*\*: |
| Medicina física i rehabilitació |  |  | Cardiologia infantil. Hemodinàmica infantil |
| Medicina intensiva |  |  | Gastroenterologia, hepatologia i nutrició infantil |
| Medicina interna |  |  | Nefrologia amb hemodiàlisi infantil |
| Medicina preventiva |  |  | Neuropediatria |
| Pneumologia |  |  | Reumatologia infantil |
| Neurologia |  |  | Endocrinologia infantil |
| Oftalmologia |  |  | Oncologia i hematologia pediàtrica |
| Otorrinolaringologia |  |  | Pneumologia i al·lèrgia infantil |
| Pediatria |  |  | Errors innats del metabolisme |
| Radiodiagnòstic |  |  | Infectologia pediàtrica i immunodeficiències |
| SAIP |  |  | Vigilància intensiva pediàtrica |
| UDCA |  |  |  |
| Urgències |  |  |  |
| Urologia |  |  |  |

  

\*Excepció hospital Arnau de Vilanova i hospital Ontinyent; \*\*En tràmit H Requena;\*\*\*Es tracta d'una classificació organitzativa assistencial, no basada en el Reial decret 183/2008

ANNEX II **1**

UNITATS DE REFERÈNCIA DEL SISTEMA SANITARI PÚBLIC DE LA COMUNITAT VALENCIANA

(actualització disponible en registre autonòmic de centres, servicis i establiments sanitaris de la CV)

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| ASI | DEPARTAMENTS | HOSPITAL DE REFERÈNCIA | UNITATS DE REFERÈNCIA |
| CASTELLÓ | Castelló  Vinaròs  La Plana | Hospital General Universitari de Castelló | Hospital General Universitari de Castelló:  - Angioplàstia coronària en l'infart agut de miocardi amb elevació del segment ST  - Cirurgia hepatobiliopancreàtica complexa  - Cirurgia oncologia abdominopèlvica  - Diagnòstic i tractament de les malalties rares en pediatria i d'adults  - Diagnòstic i/o tractament durant la fase aguda de l'ictus    Consorci Hospitalari Provincial de Castelló:  - Consell genètic en càncer  - Oncologia mèdica de la Comunitat Valenciana |
| VALÈNCIA-NORD | València – Clínic – Malva-rosa  Sagunt  Gandia | Hospital Clínic Universitari de València | Hospital Clínic Universitari de València:  - Angioplàstia coronària en l'infart agut de miocardi amb elevació del segment ST  . Atenció a pacients pediàtrics amb fibrosi quística  . Cirurgia hepatobiliopancreàtica complexa  . Consell genètic en càncer  . Diagnòstic i/o tractament durant la fase aguda de l'ictus  . Fracàs intestinal infantil  . Oncologia mèdica de la Comunitat Valenciana  . Oncologia pediàtrica |
| València oest | València – Hospital General  Requena  Manises | Hospital General Universitari de València | Consorci Hospital General Universitari de València:  . Angioplàstia coronària en l'infart agut de miocardi amb elevació del segment ST  . Cirurgia oncologia abdominopèlvica  . Diagnòstic i/o tractament durant la fase aguda de l'ictus  . Malalties importades i salut internacional  . Oncologia mèdica de la Comunitat Valenciana    Hospital de Manises:  . Angioplàstia coronària en l'infart agut de miocardi amb elevació del segment ST |
| VALÈNCIA EST | València – Doctor Peset  La Ribera  Xàtiva – Ontinyent | Hospital Universitari Doctor Peset de València | Hospital Universitari Doctor Peset de València:  . Angioplàstia coronària en l'infart agut de miocardi amb elevació del segment ST  . Cirurgia reconstructiva de la mutilació genital femenina  . Identitat de gènere – nivell 2: teràpia hormonal i farmacològica  . Identitat de gènere – nivell 3: atenció quirúrgica  . Patologia vertebral complexa i tumors de columna en adults    Unitat de Salut Sexual i Reproductiva Font de Sant Lluís:  . Identitat de gènere – nivell 1: atenció psicoterapèutica    Hospital Universitari de La Ribera:  . Angioplàstia coronària en l'infart agut de miocardi amb elevació del segment ST |
| VALÈNCIA SUD | València – La Fe  València – Arnau de Vilanova  – Llíria | Hospital Universitari i Politècnic La Fe de València | Hospital Universitari i Politècnic La Fe de València:  – Aïllament d'alt nivell  – Angioplàstia coronària en l'infart agut de miocardi amb elevació del segment ST  – Atenció a pacients pediàtrics i adults amb fibrosi quística  – Cirurgia esofagogàstrica oncològica i d'alta complexitat  – Cirurgia hepatobioliopancreàtica complexa  – Cirurgia oncològica abdominopèlvica  – Consell genètic en càncer  – Diagnòstic i assessorament genètic en malalties rares  – Diagnòstic i tractament de les malalties rares en pediatria i d'adults  – Diagnòstic i/o tractament durant la fase aguda de l'ictus  – Distròfies hereditàries de la retina  – Endoscòpies respiratòries de complexitat alta  – Errors innats de la immunitat  – Hipertensió pulmonar complexa  – Laboratori de metabolopaties  – Neurourologia  – Oncologia mèdica de la Comunitat Valenciana  – Oncologia pediàtrica  – Patologia vertebral complexa i tumors de columna en xiquets  – Rehabilitació de lesionats medul·lars  – Reumatologia infantil  – Tumors neuroendocrins |
| ALACANT NORD | Alacant – Sant Joan d'Alacant  Marina Baixa  Dénia | Hospital Universitari - Sant Joan d'Alacant | Hospital Universitari Sant Joan d'Alacant:  . Angioplàstia coronària en l'infart agut de miocardi amb elevació del segment ST  . Atenció a pacients pediàtrics amb fibrosi quística    Hospital de Dénia:  Angioplàstia coronària en l'infart agut de miocardi amb elevació del segment ST |
| ALACANT CENTRE | Alacant – Hospital General  Elda  Alcoi | Hospital General Universitari d'Alacant Doctor Balmis | Hospital General Universitari d'Alacant Doctor Balmis:  . Angioplàstia coronària en l'infart agut de miocardi amb elevació del segment ST  . Cirurgia esofagogàstrica oncològica i d'alta complexitat  Cirurgia hepatobioliopancreàtica complexa  . Diagnòstic i tractament de les malalties rares en pediatria i d'adults  . Diagnòstic i/o tractament durant la fase aguda de l'ictus  . Malalties importades i salut internacional  . Hipertensió pulmonar complexa  . Oncologia mèdica de la Comunitat Valenciana  . Oncologia pediàtrica |
| ALACANT SUD | Elx – Hospital General  Elx – Crevillent  Torrevieja  Orihuela | Hospital General Universitari d'Elx | Hospital General Universitari d'Elx:  . Angioplàstia coronària en l'infart agut de miocardi amb elevació del segment ST  . Cirurgia oncològica abdominopèlvica  . Consell genètic en càncer  . Diagnòstic i/o tractament durant la fase aguda de l'ictus  - Oncologia mèdica de la Comunitat Valenciana    Hospital Universitari de Torrevieja:  . Angioplàstia coronària en l'infart agut de miocardi amb elevació del segment ST |

  

--------------------

1   L'annex II es rectifica per la[**Correcció d’errades del Decret 121/2024**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/d/2024/09/24/121/corrigendum/20241011/dof/vci/html)  publicat en el DOGV núm. 9955 de 11.10.2024.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9946, del 27-09-2024 (2024/9800)

DECRETO 121/2024, de 24 de septiembre, del Consell, por el que se desarrolla la estructura, funcionamiento y régimen de coordinación entre los distintos centros y servicios integrados en las agrupaciones sanitarias interdepartamentales (ASI) y su integración en las estrategias de salud de la Conselleria de Sanidad
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**VIGENTE**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/d/2024/09/24/121**

### Versiones

 18/10/2024 - Actualidad  Texto inicial: 17/10/2024 - 17/10/2024 

### Datos del documento

Número DOGV
:   9946

Fecha DOGV
:   27-09-2024

Sección del DOGV
:   I. DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   2024/9800

CVE
:   DOGV-C-2024-9800

Fecha del documento
:   24-09-2024

Organismo emisor
:   Conselleria de Sanidad

Tipo de documento
:   Decreto

Corrección de errores

 Descriptores 

:   * [establecimiento hospitalario](javascript:void(0))
    * [salud pública](javascript:void(0))
    * [organización administrativa](javascript:void(0))

![](assets/imgs/icones/ico_informacio.svg)

Los textos consolidados de las normas son de carácter informativo y no tienen valor jurídico.

TEXTO CONSOLIDADO

*Versión vigente: 11.10.2024*

ÍNDICE

Preámbulo

Título I. Disposiciones generales

Artículo 1. Objeto

Artículo 2. Ámbito de aplicación

Título II. Integración asistencial en las agrupaciones sanitarias interdepartamentales

Artículo 3. Cartera de servicios comunes del Sistema Nacional de Salud e itinerarios clínicos

Artículo 4. Niveles de los servicios de atención hospitalarias

Artículo 5. Atención primaria

Artículo 6. Agrupaciones sanitarias interdepartamentales complementarias

Artículo 7. Atención hospitalaria de alta complejidad

Artículo 8. Itinerarios clínicos entre servicios de atención hospitalaria

Título III. Estructura directiva y gobernanza de las agrupaciones sanitarias interdepartamentales

Capítulo I. Órganos directivos

Artículo 9. Dirección gerencia de la agrupación sanitaria interdepartamental

Artículo 10. Adjuntía de la agrupación sanitaria interdepartamental

Artículo 11. Comité directivo de la agrupación sanitaria interdepartamental

Capítulo II. Órganos de asesoramiento

Artículo 12. Asesoramiento al comité directivo de las agrupaciones sanitarias interdepartamentales

Artículo 13. Área funcional de información sanitaria

Artículo 14. Área funcional de tecnologías de la información para la salud

Artículo 15. Área funcional de aseguramiento y acreditación

Artículo 16. Área funcional de calidad en la atención al paciente

Artículo 17. Área funcional de personal y gestión del talento

Artículo 18. Área funcional de eficiencia del gasto

Artículo 19. Área funcional de productos farmacéuticos

Artículo 20. Área funcional de investigación e innovación traslacional

Artículo 21. Área funcional de docencia

Artículo 22. Área funcional de comunicación

Capítulo III. Órganos consultivos

Artículo 23. Consejo clínico asistencial de la agrupación sanitaria interdepartamental

Capítulo IV. Órganos consultivos y de participación

Artículo 24. Consejo social de la agrupación sanitaria interdepartamental

Disposición adicional primera. Cartera de servicios

Disposición adicional segunda. Agrupaciones sanitarias interdepartamentales complementarias

Disposición adicional tercera. Habilitación

Disposición adicional cuarta. Órganos colegiados

Disposición adicional quinta. Inventario

Disposición adicional sexa. Incidencia presupuestaria

Disposición adicional séptima. Protección de datos

Disposición transitoria única. Itinerarios clínicos

Disposición derogatoria única. Derogación normativa

Disposición final única. Entrada en vigor.

PREÁMBULO

En los sistemas sanitarios públicos que siguen el modelo de Sistema Nacional de Salud, la planificación y la ordenación sanitaria de los recursos son las herramientas que permiten, junto con la libre elección de profesional y de centro, hacer efectivo el derecho de la ciudadanía a la protección de la salud y garantizar la prestación de la cartera de servicios en condiciones de igualdad, equidad y calidad. En la Comunitat Valenciana la Conselleria competente en materia de sanidad tiene la responsabilidad de establecer y aplicar los criterios generales de coordinación de todos los recursos y medios sanitarios públicos.

Las necesidades sanitarias de las personas, en función de su complejidad o de la tecnología que requieran, pueden ser atendidas con los recursos de atención primaria y de atención hospitalaria de su departamento de salud o requerir de recursos de alta especialización o de unidades de referencia específicas.

En el ánimo de ofertar carteras de servicios en atención hospitalaria estables y eficientes la integración asistencial es una tendencia global y en ella podemos distinguir la integración de estructuras y organizaciones y la integración de procesos asistenciales. Existen numerosas experiencias, tanto a nivel español como a nivel internacional en las que diferentes hospitales colaboran, con diferentes intensidades y modelos de gestión, para la mejora de sus objetivos clínicos, la optimización de sus operaciones y el incremento de la eficiencia de su gestión.

Las ventajas derivadas de esta colaboración son, principalmente, garantizar la continuidad asistencial, facilitando la prestación de servicios compartida por profesionales en los distintos centros.

El modelo más habitual en el que dos hospitales colaboran entre ellos para garantizar la continuidad asistencial es en el caso de hospitales de diferente nivel en el que se establece un itinerario clínico preciso y se define el rol de los dos hospitales en las diferentes fases de atención, siendo el objetivo habitual que cada paciente vuelva a su hospital de proximidad.

Asimismo, esta colaboración puede potencialmente llegar a la creación de servicios clínicos en red entre diversos hospitales, con un reparto preciso de la actividad.

Al mismo tiempo, esta colaboración también permite alcanzar una masa crítica de actividad que garantice una amplia cobertura y un nivel elevado de calidad y resultados, imprescindible para determinadas prestaciones especializadas, en que se exigen niveles mínimos de actividad con el objetivo de garantizar la calidad de la prestación y la seguridad en cada paciente. En este caso, varios centros pueden colaborar para establecer sinergias que faciliten alcanzar dichos niveles de actividad y, por lo tanto, no perder la acreditación para desarrollarla.

Por otro lado, determinadas prestaciones requieren de inversiones importantes o de recursos difíciles de obtener para un hospital individual. La colaboración entre varios centros puede facilitar la justificación del desarrollo de estas prestaciones, al realizarlas de manera conjunta.

El desarrollo de colaboraciones entre hospitales para crear servicios compartidos es una experiencia ampliamente extendida y como se ha comentado una tendencia internacional. Las experiencias más habituales se dan como un acuerdo puntual entre hospitales o grupos de hospitales, y en algunos casos se está ya observando cómo el acuerdo se desarrolla de una manera más global llegando a implementar alianzas estratégicas que dan como resultado la creación de grupos o redes de hospitales.

En esta línea, en la Comunitat Valenciana, las agrupaciones sanitarias interdepartamentales (ASI), creadas por Decreto Ley 2/2024, de 21 de febrero, del Consell, de medidas extraordinarias dirigidas a garantizar la asistencia sanitaria integral y en condiciones de equidad en el Sistema Valenciano de Salud, se configuran como el marco geográfico de carácter funcional diseñado por la conselleria competente en materia de sanidad que incluye todos los recursos sanitarios necesarios para atender a una población hasta el nivel de alta complejidad. Nuevo modelo organizativo cuyo objetivo principal es favorecer la integración y coordinación de todas las prestaciones y niveles asistenciales de forma estable que las personas requieran en su proceso asistencial, asegurando la continuidad asistencial de la prestación al mantenerse carteras de servicios de mayor calidad y eficiencia.

Esta forma de organización, de carácter funcional, encuentra su acomodo en el derecho a la protección de la salud reconocido en el artículo 43 de la Constitución Española, que, asimismo, impone a los poderes públicos el deber de organizar y tutelar la salud pública a través de las medidas preventivas y de las prestaciones y servicios necesarios, y es conforme con el artículo 50.1 del Estatuto de Autonomía de la Comunitat Valenciana, que establece que corresponde a la Generalitat, en el marco de la legislación básica del Estado, la competencia para el desarrollo legislativo y la ejecución en materia de régimen jurídico y sistema de responsabilidad de la administración de la Generalitat y de los entes públicos dependientes de ésta, así como el régimen estatutario de su personal.

Por su parte, el artículo 54 del Estatuto establece la competencia exclusiva de la Generalitat en materia de organización, administración y gestión de todas las instituciones sanitarias públicas dentro del territorio de la Comunitat Valenciana, con cuya finalidad podrá organizar y administrar dentro de su territorio, todos los servicios relacionados con esta materia, y ejercerá la

tutela de las instituciones, entidades y funciones en materia de sanidad y seguridad social.

En el mismo sentido se recoge en la Ley 14/1986, de 25 de abril, General de Sanidad, determinando en sus artículos 41 y 42 las competencias de las comunidades autónomas.

En el ámbito autonómico la Ley 10/2014, de 29 de diciembre, de Salud de la Comunitat Valenciana, regula el acceso a una atención sanitaria de calidad, en condiciones de equidad y de universalidad, como un derecho fundamental de toda persona, debiéndose velar por el cumplimiento del derecho a la protección de la salud de la ciudadanía.

El mapa sanitario, regulado en el artículo 14 de la Ley 10/2014, de 29 de diciembre, de la Generalitat, de Salud de la Comunitat Valenciana, es el instrumento estratégico para la planificación y gestión sanitarias, que permite la ordenación del territorio de la Comunitat en diferentes demarcaciones geográficas para la protección de la salud de la ciudadanía, los departamentos de salud y las zonas básicas de salud, y en el Decreto 205/2018, de 16 de noviembre, del Consell, por el que aprueba el mapa sanitario de la Comunitat Valenciana.

A fin de contribuir a una mayor claridad en el funcionamiento de las agrupaciones sanitarias interdepartamentales del sistema sanitario público de la Comunitat Valenciana, en desarrollo a lo  establecido en el artículo 9 del Decreto ley 2/2024, de 21 de febrero, del Consell, de medidas extraordinarias dirigidas a garantizar la asistencia sanitaria integral y en condiciones de equidad en el Sistema Valenciano de Salud, se considera necesario desarrollar y clarificar la estructura directiva y gobernanza de las agrupaciones sanitarias interdepartamentales.

De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 129 de la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas, este decreto se ajusta a los principios de buena regulación. De igual modo, se cumple con el principio de necesidad se justifica ante el imperativo de desarrollar las prescripciones contenidas en el Decreto ley 2/2024 para el cumplimiento de las finalidades previstas en el mismo.  Igualmente, se da cumplimiento a los principios de seguridad jurídica, proporcionalidad y eficacia, en tanto y cuanto que las medidas contempladas en el proyecto de decreto incorporan medidas para la coordinación entre los distintos departamentos que componen una ASI y las relaciones entre ellas, generando sinergias que pretenden mejorar la calidad de la asistencia prestada a los ciudadanos valencianos destacándose que las medidas que incorpora son congruentes con el ordenamiento jurídico e incorporan la mejor alternativa al contener la regulación necesaria e imprescindible para la consecución de los objetivos previamente mencionados.

En cuanto al principio de transparencia, vista la urgencia para la aprobación de esta norma, se exceptúan los trámites de consulta pública previa y de audiencia e información públicas, de conformidad con el artículo 133.4 de la Ley 39/2015, de 1 de octubre.

En virtud de cuanto antecede, con todos los informes preceptivos solicitados y emitidos, de conformidad con lo establecido en los artículos 18.f, 28.c y 43 de la Ley 5/1983, de 30 de diciembre, de la Generalitat, del Consell, a propuesta del conseller de Sanidad, conforme con el Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana y previa deliberación del Consell, en la reunión del día 24 de septiembre de 2024.

DECRETO

TÍTULO I

Disposiciones generales

*Artículo 1. Objeto*

Este decreto tiene por objeto desarrollar la estructura, funcionamiento y régimen de coordinación e integración entre los distintos centros y servicios integrados en las agrupaciones sanitarias interdepartamentales (ASI) y su papel en las estrategias de salud de la conselleria competente en materia de sanidad.

*Artículo 2. Ámbito de aplicación*

El presente decreto es de aplicación a las agrupaciones sanitarias interdepartamentales que se configuran en el Sistema Valenciano de Salud como entidades organizativas en las que se integran todos los recursos sanitarios, con la finalidad de contribuir a garantizar la continuidad asistencial, la equidad en el acceso, carteras de servicio eficientes, mayor calidad en la atención y mejores resultados en todo el territorio de la Comunitat Valenciana.

TÍTULO II

Integración asistencial en las agrupaciones sanitarias interdepartamentales

*Artículo 3. Cartera de servicios comunes del Sistema Nacional de Salud e itinerarios clínicos*

1. La cartera de servicios comunes del Sistema Nacional de Salud es el conjunto de técnicas, tecnologías o procedimientos, mediante los que se hacen efectivas las prestaciones sanitarias, cuyo acceso, con carácter general, se garantiza en el ámbito geográfico de cada una de las agrupaciones sanitarias interdepartamentales, como entidades organizativas que integran diferentes departamentos de salud, cuya ordenación territorial viene establecida por el mapa sanitario de la Comunitat Valenciana.

2. Se establecerán los itinerarios clínicos pertinentes entre los diferentes centros de las agrupaciones sanitarias interdepartamentales para garantizar el acceso equitativo a la población protegida asignada y la continuidad asistencial a todas las prestaciones de la cartera de servicios comunes.

3. El itinerario clínico preverá tanto la derivación asistencial, en su caso, como la continuidad asistencial en el hospital de origen.

*Artículo 4. Niveles de los servicios de Atención Hospitalaria*

1. Los servicios de atención hospitalaria se ordenan en cuatro niveles atendiendo a la necesidad de salud a cubrir por la prestación. La ordenación de los servicios se explicita en el Anexo I.

2. Los servicios de nivel 1 y 2 estarán disponibles, con carácter general, en los hospitales de todas las agrupaciones sanitarias interdepartamentales.

3. Los servicios de nivel 3 estarán disponibles en todas las agrupaciones sanitarias interdepartamentales. A estos efectos, las agrupaciones sanitarias interdepartamentales complementarias se consideran conjuntamente.

4. Los servicios de nivel 4 se dispondrán y ordenarán atendiendo a criterios de planificación asistencial de la conselleria competente en materia de sanidad, previa consulta con los jefes de servicio y expertos, y tendrán un ámbito de actuación que afectará a más de una agrupación sanitaria interdepartamental, incluidas las complementarias.

*Artículo 5. Atención primaria*

Los dispositivos de atención primaria estarán alineados con las estrategias fijadas para la agrupación sanitaria interdepartamental, conforme a las directrices de los órganos superiores y directivos de la conselleria competente en materia de sanidad y con los consejos directivos de las citadas agrupaciones.

*Artículo 6. Agrupaciones sanitarias interdepartamentales complementarias*

1. Con el fin de garantizar el acceso equitativo y próximo a la cartera de servicios del Sistema Valenciano de Salud se establece la complementariedad entre las agrupaciones sanitarias interdepartamentales, a los efectos de las prestaciones de los servicios de atención hospitalaria de nivel 3.

2. Se habilita el establecimiento de servicios de atención hospitalaria integrados funcionalmente por profesionales de servicios de diferentes centros de las agrupaciones sanitarias interdepartamentales complementarias, por resolución de la conselleria competente en materia de sanidad, para atender las prestaciones de los servicios de atención hospitalaria de nivel 3.

*Artículo 7. Atención hospitalaria de alta complejidad*

1. Las prestaciones sanitarias de la cartera de servicios comunes de atención hospitalaria de alta complejidad, se caracterizan por su especial dificultad técnica, uso de tecnología sanitaria o procedimientos que requieren una amplia experiencia profesional que sólo es posible alcanzar y mantener a través de ciertos volúmenes de actividad, atendiendo a su relación coste-efectividad y a los recursos disponibles, enfermedades raras que, por su baja prevalencia, precisan de concentración de los casos para su adecuada atención, así como aquellas otras que son dependientes del tiempo de respuesta para obtener unos resultados en salud óptimos.

2. La conselleria competente en materia de sanidad procederá a la organización sanitaria de los servicios de atención hospitalaria de alta complejidad, mediante resolución de su titular.

3. Se incluye en la atención hospitalaria de alta complejidad:

a) Servicios de atención hospitalaria de nivel 4

b) Unidades de referencia del sistema sanitario público de la Comunitat Valenciana (Anexo II), cuya actualización puede consultarse en la sede electrónica de la Conselleria de Sanidad [www.san.gva.es].

c) Centros, servicios y unidades de referencia del Sistema Nacional de Salud (CSUR) designados por el Ministerio de sanidad en el territorio de la Comunitat Valenciana, que figuran en la sede electrónica del Ministerio de sanidad [www.sanidad.gob.es].

4. Quedan excluidas de la clasificación de niveles atención hospitalaria del Anexo I los siguientes:

a) Circuitos asistenciales de las alertas a la atención de patologías agudas en la Comunitat Valenciana (ictus, isquemia cardiaca y otros que, en su caso, pudieran determinarse)

b) Centros y servicios de extracción y trasplante de órganos, obtención e implantación de tejidos y las actividades relacionadas con el banco de ovocitos, por corresponder a prestaciones en las que participan diversos servicios de diferente nivel de complejidad.

*Artículo 8. Itinerarios clínicos entre servicios de Atención Hospitalaria*

1. Todos los pacientes de una agrupación sanitaria interdepartamental serán atendidos en la misma o en la complementaria, exceptuando aquellos que su patología sea de nivel 4 de atención hospitalaria de alta complejidad.

2. Se establecerán los itinerarios clínicos pertinentes para garantizar el acceso equitativo y la continuidad asistencial a todas las prestaciones de la cartera de servicios comunes, para servicios de atención hospitalaria de alta complejidad.

3. Existirán tres tipos de itinerarios clínicos:

a) Los itinerarios clínicos entre los centros pertenecientes a una agrupación sanitaria interdepartamental, a excepción de los servicios de atención hospitalaria de alta complejidad, se establecerán por el director gerente, previa consideración del comité directivo.

b) En las agrupaciones sanitarias interdepartamentales complementarias, a excepción de los servicios de atención hospitalaria de alta complejidad, los itinerarios clínicos entre los centros pertenecientes a ambas agrupaciones sanitarias se acordarán por ambos directores gerentes, previa consideración de ambos comités directivos.

c) Para las prestaciones de los servicios de atención hospitalaria de alta complejidad los itinerarios clínicos se establecerán por resolución del titular de la conselleria con competencias en materia de sanidad.

TÍTULO III

Estructura directiva y gobernanza de las agrupaciones sanitarias interdepartamentales

CAPÍTULO I

*Órganos directivos*

*Artículo 9. Dirección gerencia de la agrupación sanitaria interdepartamental*

De acuerdo con lo dispuesto en el Decreto Ley 2/2024, de 21 de febrero, del Consell, de medidas extraordinarias dirigidas a garantizar la asistencia sanitaria integral y en condiciones de equidad en el Sistema Valenciano de Salud, al frente de cada agrupación sanitaria interdepartamental existirá una dirección gerencia, que recaerá en quién ostente la gerencia del departamento con el hospital de referencia, con las siguientes funciones, entre otras:

a) Presidir el comité directivo de la agrupación sanitaria interdepartamental.

b) Ejercer las funciones ejecutivas de dirección, coordinación efectiva y supervisión de todos los servicios y unidades de la agrupación sanitaria interdepartamental, así como dictar las instrucciones que sean necesarias para su mejor funcionamiento.

c) Establecer sinergias con gerencias y direcciones del conjunto de centros, servicios e instituciones sanitarias de la delimitación territorial de la agrupación sanitaria interdepartamental.

d) Adaptar la cartera de servicios de la agrupación sanitaria interdepartamental de acuerdo con la determinación de las prestaciones sanitarias aprobadas por la conselleria competente en materia de sanidad.

e) Implementar mecanismos y coordinar recursos de la agrupación sanitaria interdepartamental para favorecer el despliegue de las estrategias definidas por la conselleria competente en materia de sanidad.

f) Implementar mecanismos para controlar el cumplimiento de los objetivos corporativos marcados desde la conselleria competente en materia de sanidad, la planificación programada, así como su seguimiento oportuno.

g) Cualquier otra función que le fuera encomendada, en su ámbito de competencia.

*Artículo 10. Adjuntía de la agrupación sanitaria interdepartamental*

De forma excepcional, justificada y mediante resolución de la persona titular de la conselleria competente en materia de sanidad, podrá nombrarse una adjuntía a la gerencia en las ASI con funciones de apoyo a la dirección gerencia de la misma.

*Artículo 11. Comité directivo de la agrupación sanitaria interdepartamental*

1. De acuerdo con lo dispuesto en el Decreto Ley 2/2024, de 21 de febrero, del Consell, de medidas extraordinarias dirigidas a garantizar la asistencia sanitaria integral y en condiciones de equidad en el Sistema Valenciano de Salud, las agrupaciones sanitarias interdepartamentales tendrán un comité directivo propio.

2. La presidencia recaerá en quien ostente la gerencia del departamento con el hospital de referencia de la agrupación sanitaria interdepartamental y las vicepresidencias en las gerencias de los restantes departamentos que integran la agrupación sanitaria interdepartamental.

3. Ejercerá las funciones de secretaría quien sea titular de la dirección económica del departamento en el que se ubique el hospital de referencia de la agrupación sanitaria interdepartamental, que se ajustará a la normativa en materia de órganos colegiados.

4. Serán vocales todo el personal directivo de los departamentos integrados y, en su caso, el de los hospitales de crónicos y larga estancia. También serán vocales el personal directivo de salud pública que se determine y las personas que ostenten la coordinación de las áreas funcionales de información sanitaria y de tecnologías de la información para la salud.

5. Este comité directivo se reunirá al menos cada tres meses y siempre que lo convoque el presidente cuando la situación lo requiera.

6. Existirá una comisión permanente de este comité directivo que estará integrada por el presidente, los vicepresidentes, el presidente del consejo clínico asistencial y el secretario. Esta comisión se reunirá, al menos, con carácter mensual.

7. La comisión permanente asumirá las funciones ejecutivas del gobierno de las ASI.

8. Al comité directivo de la agrupación sanitaria interdepartamental le corresponde el ejercicio entre otras, de las siguientes funciones directivas:

a) Realizar el control del gasto ajustado a la actividad establecida de acuerdo con las prestaciones sanitarias de su cartera de servicios.

b) Efectuar el seguimiento continuo de las actividades de los servicios y unidades de la agrupación sanitaria interdepartamental.

c) Establecer y poner en marcha las medidas pertinentes para el mejor funcionamiento de los servicios de la agrupación sanitaria interdepartamental, sus aspectos sanitarios y económicos, su ordenación y coordinación interna.

d) Analizar y realizar propuestas sobre el presupuesto anual y la política de personal.

e) Estudiar y en su caso impulsar las propuestas que eleve el consejo clínico asistencial.

f) Adoptar las medidas que sean necesarias para la optimización de los recursos de la agrupación sanitaria interdepartamental.

g) Desarrollar los mecanismos de coordinación y colaboración entre centros, áreas, unidades y niveles asistenciales de la agrupación sanitaria interdepartamental.

h) Establecer el itinerario clínico de pacientes entre los hospitales de la agrupación sanitaria interdepartamental.

i) Impulsar los mecanismos de participación del conjunto de profesionales.

j) Suscribir y realizar el seguimiento de los acuerdos de gestión de la agrupación sanitaria interdepartamental, en su caso.

k) Aplicar los principios de transparencia, ética y buen gobierno en las decisiones organizativas.

l) Elaborar la memoria anual de actividad, así como promover y cumplir las políticas definidas por la conselleria competente en materia de sanidad.

m) Elaborar propuestas sobre alta tecnología e infraestructuras, para su remisión a los cargos directivos de la conselleria competente en materia de sanidad.

n) Velar por la correcta gestión en la contratación de servicios sanitarios externo en la conselleria competente en materia de sanidad.

o) Cualquier otra función que le fuera encomendada, en su ámbito de competencia.

9. En su caso, y dependiendo del orden del día, podrán incorporarse los coordinadores de las otras áreas funcionales, así como las personas que determine la dirección gerencia o el propio comité directivo.

CAPÍTULO II

Órganos de asesoramiento

*Artículo 12. Asesoramiento al comité directivo de las agrupaciones sanitarias interdepartamentales*

1. Cada una de las agrupaciones sanitarias interdepartamentales contará con áreas funcionales conformadas por los servicios de los departamentos de salud que la integran, concebidas como unidades transversales multidisciplinares especializadas de carácter técnico.

2. Se constituyen las siguientes áreas funcionales de apoyo a los comités directivos de las agrupaciones sanitarias interdepartamentales:

a) Información sanitaria

b) Tecnologías de la información para la salud

c) Aseguramiento y acreditación

d) Calidad en la atención al paciente

e) Personal y gestión del talento

f) Eficiencia del gasto

g) Productos farmacéuticos

h) Investigación e innovación traslacional

i) Docencia

j) Comunicación

3. Los coordinadores de las áreas funcionales de las agrupaciones sanitarias interdepartamentales serán nombrados por el director gerente, previa consulta al órgano superior o directivo de la conselleria competente en materia de sanidad y de ellos dependerá funcionalmente todo el personal integrado en el área funcional.

4. Los coordinadores de las áreas funcionales de las agrupaciones sanitarias interdepartamentales dependerán funcionalmente de la comisión permanente del comité directivo y del órgano superior o directivo competente por razón de materia, para garantizar el alineamiento con la estrategia de la salud de la conselleria competente en materia de sanidad.

5. Las personas responsables de la coordinación de todas las áreas funcionales actuarán de forma integrada con la finalidad de:

a) Planificar y contribuir de manera eficaz a la toma de decisiones y al cumplimiento de objetivos de la agrupación sanitaria interdepartamental.

b) Apoyar y colaborar en la ejecución de los planes estratégicos marcados desde la conselleria competente en materia de sanidad identificando y facilitando la implicación del personal que corresponda en los procesos de transformación tecnológica, organizativa y gestión del cambio.

c) Impulsar y participar en las mejoras de la eficiencia del proceso de externalización de la agrupación sanitaria interdepartamental.

d) Mejorar la coordinación con la conselleria competente en materia de sanidad en la gestión y evaluación de la calidad asistencial de la actividad externalizada, proponiendo los indicadores que lo permitan.

e) Garantizar la unicidad, consistencia y normalización de los catálogos alineados con el catálogo de recursos corporativos (CRC) de la conselleria competente en materia de sanidad.

f) Mantener los sistemas de clasificación y codificación corporativos que permita a las distintas aplicaciones interoperar entre sí en sus diferentes niveles operativos, tácticos y estratégicos.

g) Mantener la uniformidad de las aplicaciones corporativas que facilite el desarrollo de la estrategia digital

h) Gestionar la información operativa que evite cualquier interrupción del "proceso asistencial continuo" de cada paciente.

i) Favorecer la utilización corporativa de información enriquecida y generada por los procesos asistenciales.

j) Cualquier otra función que le fuera encomendada, en su ámbito de competencia.

6. Por resolución de los órganos superiores y directivos de la Conselleria de Sanidad competentes por razón de materia, se determinarán la organización y funciones de las citadas áreas. De igual modo, mediante instrucciones de los citados órganos se establecerán los objetivos y líneas de acción en concordancia con las estrategias de salud de la Comunidad Valenciana y su despliegue.

7. Se constituye en la agrupación sanitaria interdepartamental la comisión funcional del comité directivo, integrada por los coordinadores de todas las áreas funcionales.

*Artículo 13. Área funcional de información sanitaria*

El área funcional de información sanitaria estará formada por profesionales de los servicios de documentación clínica y admisión de la agrupación sanitaria interdepartamental.

*Artículo 14. Área funcional de tecnologías de la información para la salud*

El área funcional de tecnologías de la información para la salud estará formada por profesionales de los servicios de informática de la agrupación sanitaria interdepartamental.

*Artículo 15. Área funcional de aseguramiento y acreditación*

El área funcional de aseguramiento y acreditación estará formada por profesionales de las unidades de acreditación y contará con la colaboración del personal técnico de sistema de información poblacional (SIP) departamentales y las jefaturas administrativas de zona básica de los departamentos que configuran la agrupación sanitaria interdepartamental.

*Artículo 16. Área funcional de calidad en la atención al paciente*

El área funcional de calidad en la atención al paciente estará formada por responsables de las unidades de calidad asistencial y seguridad del paciente, de los servicios de medicina preventiva, de los servicios de atención e información al paciente (SAIP), de las comisiones clínicas de garantía de calidad y de los comités de bioética asistencial de la agrupación sanitaria interdepartamental.

*Artículo 17. Área funcional de personal y gestión del talento*

El área funcional de personal y gestión del talento estará formada por profesionales de las subdirecciones y servicios de personal de la agrupación sanitaria interdepartamental.

*Artículo 18. Área funcional de eficiencia del gasto*

El área funcional de eficiencia del gasto estará formada por las direcciones económicas y subdirecciones de los distintos departamentos de la agrupación sanitaria interdepartamental.

*Artículo 19. Área funcional de productos farmacéuticos*

El área funcional de productos farmacéuticos estará formada por los responsables de los servicios de farmacia hospitalaria, los servicios de farmacia de área y servicios farmacia sociosanitarios, y contará con la colaboración de miembros de las comisiones de farmacia y terapéutica hospitalaria y atención primaria de los departamentos, así como de los servicios económicos y logístico que configuran la ASI.

*Artículo 20. Área funcional de investigación e innovación  traslacional*

El área funcional de investigación e innovación traslacional estará formada por el personal competente en materia de investigación e innovación de cada hospital e institutos de investigación integrados en la respectiva agrupación sanitaria interdepartamental.

*Artículo 21. Área funcional de docencia*

El área funcional de docencia estará formada por el personal competente en materia de docencia de cada hospital integrado en la respectiva agrupación sanitaria interdepartamental.

*Artículo 22. Área funcional de comunicación*

El área funcional de comunicación estará formada por el personal competente en materia de comunicación de cada hospital integrado en la respectiva agrupación sanitaria interdepartamental.

CAPÍTULO III

*Órganos consultivos*

*Artículo 23. Consejo clínico asistencial de la agrupación sanitaria interdepartamental*

1. El consejo clínico asistencial, se configura como órgano colegiado consultivo de carácter asistencial.

2. Estará constituido, por la dirección médica, de enfermería y especialistas en diferentes áreas de especialidades para una visión integral. La dirección médica del hospital de referencia de la agrupación sanitaria interdepartamental asumirá la presidencia del consejo clínico asistencial de la agrupación sanitaria interdepartamental.

3. Le corresponden las siguientes funciones:

a) Conocer, informar y evaluar los objetivos asistenciales.

b) Proponer la reorganización de la actividad especializada y la de alta complejidad.

c) Asesorar a los órganos de dirección en todas aquellas materias de incidencia directa de las actividades asistenciales del mismo.

d) Conocer e informar los planes de necesidades e inversiones.

e) Proponer medidas para la mejora en todos los aspectos, especialmente seguridad del paciente, calidad, efectividad clínica, mejora asistencial y coordinación entre niveles y unidades asistenciales.

f) Conocer las propuestas y acuerdos de las áreas funcionales al comité directivo, cuando aquéllas tengan incidencia en las actividades clínicas o de cuidados, respectivamente.

g) Elaborar informes, dictámenes y recomendaciones sobre materias que afecten a las actividades asistenciales de la organización.

h) Promover y divulgar consensos técnicos entre el conjunto de profesionales de la agrupación.

i) Coordinar los recursos especializados y procesos.

j) Analizar y controlar los flujos y procedimientos de derivación de pacientes.

k) Garantizar la calidad y los resultados clínicos, asegurando las competencias y las habilidades necesarias para la realización de procedimientos altamente especializados.

l) Tener acceso regular al cuadro de mando de la organización sobre toda la actividad asistencial de la misma incluyendo tiempos de demora en los diversos servicios.

m) Cualquier otra función que le fuera encomendada, en su ámbito de competencia.

4. Actuará con funciones de secretaría del Consejo Clínico Asistencial de la ASI, la persona titular del puesto de subdirección médica del departamento de referencia de la ASI, que actuará con voz, pero sin voto. Actuará como suplente del mismo la persona de menor edad integrante del Consejo.

5. Cualquier profesional sanitario, a través de sus representantes o mediante escrito dirigido a la presidencia del consejo clínico asistencial, podrá elevar a la misma, propuestas de índole asistencial y relacionadas con la calidad de las prestaciones y la seguridad de los pacientes. Asimismo, podrán comparecer, previa aprobación de la mayoría del consejo clínico asistencial.

CAPÍTULO IV

Órganos consultivos y de participación

*Artículo 24. Consejo social de la agrupación sanitaria interdepartamental*

El consejo social de la ASI coordinará a los actuales consejos de salud de cada departamento de salud y se desarrollará reglamentariamente.

DISPOSICIONES ADICIONALES

*Primera. Cartera de servicios*

Se implementarán políticas de redistribución de dotaciones de personal, tecnología y mecanismos de coordinación de recursos en la agrupación sanitaria interdepartamental para favorecer la adecuación y estabilidad de la cartera de servicios asignada en línea con las estrategias definidas por la Conselleria de Sanidad y con cargo a sus créditos presupuestarios asignados.

*Segunda. ASI complementarias*

Se establecen las siguientes agrupaciones sanitarias interdepartamentales complementarias:

a) Agrupaciones sanitarias interdepartamentales de Valencia-Este y Valencia-Oeste.

b) Agrupaciones sanitarias interdepartamentales de Alicante-Norte y Alicante-Centro.

La complementariedad entre las agrupaciones sanitarias interdepartamentales se podrá anular, modificar o suprimir mediante resolución de la persona titular de la conselleria competente en materia de sanidad

*Tercera. Actualización de anexos*

Los anexos de este decreto podrán ser actualizados por resolución de la persona titular de la conselleria competente en materia de sanidad.

*Cuarta. Órganos colegiados*

Los comités, comisiones y consejos establecidos en la presente norma tienen el carácter de órganos colegiados y en lo no regulado específicamente, se ajustarán en su funcionamiento a lo previsto en la Ley 40/2015 de 1 de octubre, de Régimen Jurídico del Sector Público.

*Quinta. Inventario*

La construcción, adquisición, arrendamiento o cesión, por cualquier título jurídico, a favor de la conselleria competente en materia de sanidad, de infraestructuras inmuebles destinadas a uso sanitario asistencial deberán referenciarse a la conselleria con competencias en materia sanitaria sin que dicha infraestructura tenga asignación de ámbito departamental.

*Sexta. Incidencia presupuestaria*

La aplicación y el desarrollo de este decreto no tendrá ninguna incidencia en la dotación de los diferentes capítulos de gasto de los presupuestos de la Generalitat y, en todo caso, su concreta aplicación y desarrollo tendrá que ser atendida con sus medios personales y materiales.

*Séptima. Protección de datos*

El tratamiento de datos personales que se realice en cumplimiento de esta norma se ajustará al que se dispone en el régimen jurídico europeo y estatal en materia de protección de datos de carácter personal.

Los datos personales que trato la administración en la ejecución de la presente norma serán utilizados con las finalidades y los límites previstos en esta.

En relación con los órganos colegiados regulados en esta norma, los datos de las personas que los integran serán tratados de conformidad con lo dispuesto en la normativa vigente en materia de protección de datos, cumpliendo con los principios relativos al tratamiento y con el deber de informar las personas interesadas. Así mismo, las personas que forman parte de estos órganos tendrán el deber de confidencialidad de la información que conozcan en el desarrollo de sus funciones.

DISPOSICIÓN TRANSITORIA

*Única. Itinerarios clínicos*

Los pacientes que, en el momento de la entrada en vigor de la presente norma, estén atendidos en centros hospitalarios distintos al asignado, seguirán siendo atendidos, si así lo desean, en esos centros.

Asimismo, las propuestas de derivación de pacientes a centros hospitalarios distintos al asignado, con criterios anteriores a los que refiere este decreto, que todavía no hayan sido visitados, se resolverán por las gerencias de los departamentos, a propuesta de los jefes de servicios implicados.

DISPOSICIÓN DEROGATORIA

*Única. Derogación normativa*

Quedan derogadas cuantas disposiciones de igual o inferior rango se opongan a lo establecido en este decreto.

DISPOSICION FINAL

*Única. Entrada en vigor*

Este decreto entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*.

València, 24 de septiembre de 2024

Carlos Mazón Guixot

President de la Generalitat

Marciano Gómez Gómez

Conseller de Sanidad

ANEXO I

CLASIFICACIÓN POR NIVELES DE SERVICIOS DE ATENCIÓN HOSPITALARIA

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Nivel 1\* | Nivel 2\* | Nivel 3 | Nivel 4 |
| Anatomía patológica | Alergología | Angiología y cirugía vascular | Cirugía cardiaca |
| Anestesia y reanimación | Nefrología | Cirugía plástica y reparadora | Cirugía maxilofacial |
| Aparato digestivo | Medicina digestiva | Cuidados neonatales intermedios | Cirugía pediátrica |
| Cardiología | Psicología clínica | Farmacología clínica | Cirugía torácica |
| Cirugía general y digestivo | Psiquiatría | Genética | Cuidados intensivos neonatales |
| Cirugía ortopédica y traumatología | Reumatología | Hemodinámica | Hemodinámica avanzada |
| Cuidados paliativos | Riesgos laborales | Logopedia | Hospital a domicilio línea pediátrica |
| Dermatología | Unidad dolor | IVE alto riesgo | Lesionados elementos radiactivos |
| Endocrinología |  | Laboratorio/inmunología | Lesionados medulares |
| Farmacia hospitalaria |  | Neurofisiología | Medicina hiperbárica |
| Fisioterapia |  | Odontología hospitalaria | Medicina nuclear |
| Ginecología-Obstetricia |  | Oncología | Neurocirugía |
| Hospital de día |  | Radiología intervencionista | Oncología radioterápica |
| Hospital a domicilio línea básica\*\* |  | RHA | Quemados |
| Laboratorio / Análisis clínicos |  |  | RHA avanzada |
| Laboratorio / Bioquímica clínica |  |  | Trasplantes |
| Laboratorio / Hematología |  |  | Urología/litotricia |
| Laboratorio / Microbiología |  |  | Pediatría de alta complejidad\*\*\*: |
| Medicina física y Rehabilitación |  |  | Cardiología infantil.Hemodinámica infantil |
| Medicina intensiva |  |  | Gastroenterología, hepatología y nutrición infantil |
| Medicina interna |  |  | Nefrología con hemodiálisis infantil |
| Medicina preventiva |  |  | Neuropediatría |
| Neumología |  |  | Reumatología infantil |
| Neurología |  |  | Endocrinología infantil |
| Oftalmología |  |  | Oncología y hematología pediátrica |
| Otorrinolaringología |  |  | Neumología y alergia infantil |
| Pediatría |  |  | Errores innatos del metabilismo |
| Radiodiagnóstico |  |  | Infectología pediátrica e inmunideficiencias |
| SAIP |  |  | Cuidados intensivos pediátricos |
| UDCA |  |  |  |
| Urgencias |  |  |  |
| Urología |  |  |  |

  

\*Excepción hospital Arnau de Vilanova y hospital Ontinyent; \*\*En trámite H Requena;\*\*\*Se trata de una

clasificación organizativa asistencial, no basada en el Real Decreto 183/2008

ANEXO II **1**

UNIDADES DE REFERENCIA DEL SISTEMA SANITARIO PUBLICO DE LA COMUNIDAD VALENCIANA

(actualización disponible en registro autonómico de centros, servicios y establecimientos sanitarios de la CV)

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| ASI | DEPARTAMENTOS | HOSPITAL DE REFERENCIA | UNIDADES DE REFERENCIA |
| CASTELLÓN | Castellón  Vinaroz  La Plana | Hospital General Universitario de Castellón | Hospital General Universitario de Castelló:  - Angioplastia coronaria en el infarto agudo de miocardio con elevación del segmento ST  - Cirugía hepatobiliopancreática compleja  - Cirugía oncológica abdominopélvica  - Diagnotico y tratamiento de las enfermedades raras en pediatria y de adultos  - Diagnóstico y/o tratamiento durante la fase aguda del ictus    Consorcio Hospitalario Provincial de Castellón:  - Consejo genético en cáncer  - Oncología médica de la Comunitat Valenciana |
| VALENCIA NORTE | Valencia – Clínico – Malvarrosa  Sagunto  Gandía | Hospital Clínico Universitario de Valencia | Hospital Clínico Universitario de Valencia:  - Angioplastia coronaria en el infarto agudo de miocardio con elevación del segment ST  - Atención a pacientes pediátricos con fibrosis quística  - Cirurgía hepatobiliopancreática compleja  - Consejo genético en cáncer  - Diagnóstico y/o tratamiento durante la fase aguda del ictus  - Fracaso intestinal infantil  - Oncología médica de la Comunitat Valenciana  - Oncología pediátrica |
| VALENCIA OESTE | Valencia – Hospital General  Requena  Manises | Hospital General Universitario de Valencia | Consorcio Hospital General Universitario de Valencia:  - Angioplastia coronaria en el infarto agudo de miocardio con elevación del segmento ST  - Cirurgía oncológica abdominopélvica  - Diagnóstico y/o tratamiento durante la fase aguda del ictus  - Enferemedades importadas y salud internacional  - Oncología médica de la Comunitat Valenciana    Hospital de Manises:  - Angioplastia coronaria en el infarto agudo de miocardio con elevación del segmento ST |
| VALENCIA ESTE | Valencia – Doctor Peset  La Ribera  Xàtiva – Ontinyent | Hospital Universitario Doctor Peset de Valencia | Hospital Universitario Doctor Peset de Valencia:  - Angioplastia coronaria en el infarto agudo de miocardio con elevación del segmento ST  - Cirugía reconstructiva de la  mutilación genital femenina  - Identidad de género – nivel 2:  terapia hormonal y farmacológica  - Identidad de género – nivel 3:  atención quirúrgica  - Patología vertebral compleja y tumores de columna en adultos    Unidad de Salud Sexual y Reproductiva Fuente San Luís:  - Identidad de género – nivel 1:  atención psicoterapéutica    Hospital Universitario de La Ribera:  - Angioplastia coronaria en el infarto agudo de miocardio con elevación del segmento ST |
| VALENCIA SUR | Valencia – La Fe  Valencia – Arnau de Vilanova – Llíria | Hospital Universitario y Politécnico La Fe de Valencia | Hospital Universitario y Politécnico La Fe de Valencia:  – Aislamiento de alto nivel  – Angioplastia coronaria en el infarto agudo de miocardio con elevación del segmento ST  – Atención a pacientes pediátricos y adultos con fibrosis quística  – Cirugía esofagogástrica oncológica y de alta complejidad  – Cirugía hepatobioliopancreática compleja  – Cirugía oncológica abdominopélvica  – Consejo genético en cáncer  – Diagnóstico y asesoramiento genético en enfermedades raras  – Diagnóstico y tratamiento de las enfermedades raras en pediatría y de adultos  – Diagnótico y/o tratamiento durante la fase aguda del ictus  – Distrofias hereditarias de la retina  – Endoscopias respiratorias de alta complejidad  – Errores innatos de la inmunidad  – Hipertensión pulmonar compleja  – Laboratorio de metabolopatías  – Neurourología  – Oncología médica de la Comunitat Valenciana  – Oncología pediátrica  – Patología vertebral compleja y tumores de columna en niños  – Rehabilitación de lesionados medulares  – Reumatología infantil  – Tumores neuroendocrinos |
| ALICANTE NORTE | Alicante – San Juan de Alicantte  Marina Baja  Dénia | Hospital Universitario - San Juan de Alicante | Hospital Universitario San Juan de Alicante:  - Angioplastia coronaria en el infarto agudo de miocardio con elevación del segmento ST  - Atención a pacientes pediátricos con fibrosis quística    Hospital de Dénia:  - Angioplastia coronaria en el infarto agudo de miocardio con elevación del segmento ST |
| ALICANTE CENTRO | Alicante – Hospital General  Elda  Alcoy | Hospital General Universitario de Alicante Doctor Balmis | Hospital General Universitario de Alicante Doctor Balmis:  - Angioplastia coronaria en el infarto agudo de miocardio con elevación del segmento ST  - Cirugía esofagogástrica oncológica y de alta complejidad  - Cirurgía hepatobioliopancreática compleja  - Diagnóstico y tratamiento de las enfermedades raras en pediatría y de adultos  - Diagnóstico y/o tratamiento durante la fase aguda del ictus  - Enfermedades importades y salud internacional  - Hipertensión pulmonar compleja  - Oncología médica de la Comunitat  Valenciana  . Oncología pediátrica |
| ALICANTE SUR | Elche – Hospital General  Elche – Crevillent  Torrevieja  Orihuela | Hospital General Universitario de Elche | Hospital General Universitario de Elche:  - Angioplastia coronaria en el infarto agudo de miocardio con elevación del segmento ST  - Cirugía oncológica abdominopélvica  - Consejo genético en cáncer  - Diagnóstico y/o tratamiento durante la fase aguda del ictus  - Oncología médica de la Comunitat Valenciana    Hospital Universitario de Torrevieja:  -Angioplastia coronaria en infarto agudo de miocardio con elevación del segmento ST |

  

--------------------

1   El anexo II se rectifica por la[**Corrección de errores del Decreto 121/2024**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/d/2024/09/24/121/corrigendum/20241011/dof/spa/html), publicada en el DOGV núm. 9955 de 11.10.2024.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI