Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 4013, del 04-06-2001 (2001/4648)

RESOLUCIÓ de 25 d'abril de 2001, de la directora general de Planificació i Gestió del Medi de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4013

Data del DOGV
:   04-06-2001

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2001/4648

CVE


Data del document
:   25-04-2001

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Sierra Engarcerán](javascript:void(0))
    * [Culla](javascript:void(0))
    * [Vall d'Alba](javascript:void(0))
    * [Campello, el](javascript:void(0))
    * [Useres, les](javascript:void(0))
    * [vigilància del medi ambient](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 25 d'abril de 2001, de la directora general de Planificació i Gestió del Medi de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2001/X4648]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, estableixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, estableixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar aquestes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent als expedients 264/98-AIA, 347/98-AIA, 454/98-AIA i 531/98-AIA, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 25 d'abril de 2001.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Paloma Gómez Ossorio.
  
DECLARACIÓ D'IMPACTE AMBIENTAL
  
Vist l'expedient 264/98-AIA, referent a un projecte d'extracció de graves dels llits de les rambles de ?la Viuda- i ?Carbonera?, als termes municipals de Sierra Engarcerán, Vall d'Alba, Culla i les Useres (comarques de ?la Plana Alta?, ?l'Alt Maestrat- i ?l'Alcalatén?), promogut per Áridos Mateu S. L. El corresponent estudi d'impacte ambiental abasta sengles trams de llits al·luvials d'uns 2,05 km (rambla Carbonera) i uns 3,2 km (rambla de la viuda), encara que aquest s'adjunta a dos primeres fases o sol·licituds que, por raons del procediment substantiu, es tramiten davant la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, i correspon a l'extracció que es preveu realitzar al llarg del primer any (la previsió global és la d'explotar uns 22.500 m³ cada any).
  
Vist que en data 08/06/98, el promotor presenta en aquesta Conselleria un exemplar del corresponent estudi d'impacte ambiental, i comunica haver presentat un altre davant la Confederació Hidrogràfica del Xúquer amb les sol·licituds d'autorització d'extracció de graves dels esmentats cursos al·luvials.
  
Vist que en dates 22/10, 09/11/98 i 02/02/99, la Confederació remet escrits pels quals comunica la iniciació dels seus expedients sobre les dos peticions d'extracció d'àrids (referències: 98-AR-0540 i 98-AR-0854), i sol·licita la pertinent Declaració d'Impacte Ambiental (DIA). En aquests escrits es comunica que es prescindeix del tràmit d'informació pública en ser els volums d'extracció sol·licitats inferiors a 5.000 m³, per la qual cosa aquest tràmit no es troba previst en el procediment substantiu aplicat.
  
Vist que l'Estudi d'Impacte Ambiental ha estat sotmès al tràmit d'informació pública per aquesta Direcció General, mitjançant anunci publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 3.430, de data 09/02/99, per termini de 30 dies hàbils, sense que es presentara cap al·legació, segons consta en els corresponents certificats del Cap del Servei d'Assumptes Generals d'aquesta Conselleria, de data 09/04/99 i dels secretaris dels quatre ajuntaments afectats, rebuts en dates 12/02/99, 01/04/99, 01/06/99 i 22/09/99.
  
Vist que, en contestació a les consultes realitzades, es van rebre els següents escrits en les dates indicades:
  
Informe de la Secció de Qualitat Ambiental, remès des de la Direcció Territorial de Medi Ambient (05/01/99), en el que fa compte, en primer lloc, de les característiques més destacades del projecte extractiu i les del medi natural on es localitza aquest. El tram de la ?rambla Carbonera- es troba encara sense explotar, però el de la ?rambla de la Viuda- ha estat ja afectat per extraccions anteriors al voltant d'un 70% de la seua longitud, afectant inclús zones externes del llit (terrasses), sense cap regulació ni restauració i amb uns efectes més bé caòtics als que s'afegeix la presència d'abocaments incontrolats en els buits de les terrasses. Les extraccions previstes les considera, en principi, mediambientalment acceptables amb l'aplicació d'una sèrie de mesures protectores i correctores que han sigut considerades en la part resolutiva de la present Declaració d'Impacte Ambiental, però destaca el poc sentit que té tindre de formular una DIA de l'àrea de la rambla de la Viuda quan aquesta ja ha estat en bona part explotada i l'esmentada resolució hauria de ser prèvia. En aquest sentit destaca la necessitat de sol·licitar al promotor un pla de restauració global de l'àrea afectada i que tinga en compte la situació preoperacional real.
  
Informe de la Secció Forestal, també remès des de la Direcció Territorial de Medi Ambient (03/02/99), on destaca la conveniència de respectar les zones poblades d'arbres que formen enclavaments o illot dins del llit. També aporta altres recomanacions i suggeriments per tal de reduir els impactes derivats de l'activitat extractiva, i destaca, finalment, l'estat caòtic que presenta el tram de la rambla de la Viuda, que ja ha estat afectat en les Ÿ parts de la seua superfície.
  
Informe del Tècnic d'Espais Naturals, remès per la Direcció Territorial de Medi Ambient (05/02/99), on exposa les característiques botàniques més destacades de l'àrea afectada i considera mediambientalment acceptable l'execució del projecte sempre que es prenguen, a més de les contemplades en l'estudi d'impacte ambiental, una sèrie de mesures correctores i protectores que se tenen en compte dins la part resolutiva d'aquesta DIA. No obstant això, considera de gran interès que el promotor amplie la documentació referent als perfils transversals, al longitudinal i a la profunditat d'extracció, a més d'un projecte de restauració específic del tram corresponent a la rambla de la Viuda, en haver estat afectat molt notablement per extraccions anteriors i sense que s'hagen aplicat mesures correctores, com tampoc s'ha tingut en compte les zones indicades en l'estudi d'impacte ambiental com ?zones preservades?, ?pinars i vegetació arbustiva- i ?baladrar?.
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals cal formular una declaració d'impacte ambiental amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva del projecte, segons es desprèn de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament.
  
Atés que en l'expedient han estat observats els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en la resta de disposicions que hi són d'aplicació.
  
Atés que l'article 5é de la llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta Llei.
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat pel Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
DECLARACIÓ D'IMPACTE AMBIENTAL
  
Primer
  
Estimar acceptable a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, i en particular de les preceptives llicències d'activitat municipals, l'extracció de graves sol·licitada al llit de la rambla Carbonera, als termes municipals de ?Culla- i la Sierra Engarcerán, sempre que aquesta es desenvolupe de conformitat amb les previsions de l'Estudi d'Impacte Ambiental i les modificacions introduïdes pels condicionats següents:
  
1. Les extraccions s'hauran de realitzar -dins els límits, condicions de treball i limitacions establerts per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer mitjançant les successives autoritzacions atorgades(des de les cotes més baixes cap a les més altes, açò és, amb sentit contrari al del flux natural de les aigües en el llit de la rambla Carbonera, i de manera que no es formen ressalts d'explotació superiors a 1 m d'alçària ni s'excave més de 1,5 m de profunditat, i sempre sobre els dipòsits de graves actuals, sense afectar afloraments rocosos o margosos del substrat. Tampoc es considera convenient excavar per davall del nivell de canal teòric d'aigües baixes. Tanmateix, caldrà evitar la formació de clotades i d'amuntegaments que facen augmentar la rugositat del curs al·luvial o formen barreres al pas de les aigües torrencials, davant possibles revingudes extraordinàries.
  
2. La vegetació natural de les vores del llit haurà de ser respectada i, conseqüentment, si s'escau, caldrà deixar sense afectar una franja lateral del llit d'almenys 5 m d'amplària. També es conservaran sense explotar les zones grafiades als plànols com ?Baladre amb pins?, ?Pinars i vegetació arbustiva?, ?Zones preservades del llit- i ?Alzinar amb savines/vegetació relicta?. Per altra part, un cop acabada l'explotació caldrà restaurar també els accessos que afecten al llit de la rambla, per tal d'evitar el trànsit posterior de vehicles. En tot cas, mentre romanen actius aquests camins, caldrà aplicar-los els recs necessaris per evitar la formació de pols.
  
3. Els materials sobrants de l'extracció, com poden ser els grans blocs, podran quedar integrats en la restauració dels marges de l'explotació, però sense formar esculleres ni elements geomorfològics estranys als trets naturals de la rambla. Si no hi pogueren ser aprofitats en aquestes tasques, caldrà retirar-los fora de la zona, tenint com a destí abocadors o llocs restaurables degudament autoritzats i controlats per l'administració.
  
4. L'estat final de l'extracció, conforme es vagen extraient els àrids, haurà de ser restituït cap a les seues condicions geomorfològiques naturals i en concordança amb la dinàmica fluvial. En tot cas, els talussos laterals resultants de l'extracció no podran sobrepassar els 30° d'inclinació i, abans de finalitzar cada fase anual d'extracció, l'estat final del tram explotat haurà de ser satisfactori en tots aquests sentits, per a la qual cosa, l'explotador haurà de preveure una fase final de labors de revisió i correcció, adoptant-ne les mesures correctores que hi calguen.
  
5. Per tal de garantir el correcte compliment del punt precedent, l'explotador haurà de remetre a aquesta Direcció General, i per duplicat, successius informes anuals de resultats, acompanyats dels plànols, perfils i/o fotografies que considere escaients per assolir la restauració de l'àrea afectada, donant compte precís de totes les mesures protectores i correctores aplicades i del resultat del Programa de Vigilància Ambiental, com també qualsevol possible incidència sorgida durant el desenvolupament de les actuacions. L'informe favorable d'aquesta Direcció General serà requisit previ i necessari per a l'obtenció de noves autoritzacions d'extracció d'àrids. A l'efecte, el contingut d'aquest darrer informe serà notificat a la Confederació, junt a una de les còpies aportades pel promotor.
  
6. Se li recorda al promotor la prohibició de realitzar en la zona qualsevol tipus d'abocament no autoritzat i, particularment, dels produïts pels canvis d'oli, combustible i manteniment de la maquinària, que deuran ser gestionats per taller o gestor de residus degudament autoritzat, d'acord amb allò que preveu la Llei 10/1998, de Residus, i en el Reial Decret 833/1988, relatiu a la gestió de Residus Tòxics i Perillosos.
  
7. Davant la possible troballa de qualsevol resta o indici paleontològic, arqueològic o etnològic, es recorda també al promotor l'obligatorietat de comunicar-ho d'immediat a la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, de manera immediata, adoptant-ne les mesures pertinents en ordre a la seua protecció i conservació, i de conformitat amb allò que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.
  
Segon
  
Estimar acceptable a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, i en particular de les preceptives llicències d'activitat municipals, l'extracció de graves sol·licitada al llit de la rambla de la Viuda, als termes municipals de les Useres i ?Vall d'Alba?, sempre que es tinga en compte l'estricte compliment de la condició següent:
  
1. Abans de ser autoritzada per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i pels dos ajuntaments afectats qualsevol extracció dins d'aquest tram de la rambla de la Viuda, caldrà disposar prèviament d'un informe favorable per part d'aquesta Direcció General de Planificació i Gestió del Medi, per a la qual cosa, el promotor haurà d'aportar, per triplicat, una ampliació documental referida als dos punts següents:
  
Informe detallat de l'estat ambiental que presenta actualment l'àrea, diferenciant i identificant cartogràficament les diverses actuacions extractives i la presència d'abocaments realitzades anteriorment en la zona, per part del mateix promotor o per altres persones, així com l'estat actual de la distribució de les diferents comunitats botàniques.
  
Projecte de restauració de la zona, encaminat a trobar la seua integració ambiental en l'entorn natural. Hauran de formar part d'aquest projecte, entre altres aspectes, la descripció i valoració de totes les tasques i elements de restauració que hi calga, com també perfils transversals i longitudinals suficients per donar a conèixer l'estat final previst en comparació amb la topografia actual (profunditat d'excavació, talussos laterals, etc.). Dins el mateix document s'haurà d'estudiar la viabilitat i possibilitats d'estendre les tasques de restauració als buits existents sobre les terrasses fluvials annexes al tàlveg de la rambla.
  
Ampliació de l'estudi d'impacte ambiental on es desenvolupen i siguen assumides i acceptades cada una de les condicions imposades en el primer punt de la present Declaració d'Impacte Ambiental per al tram de la rambla Carbonera, adaptant-les al cas d'aquest tram de la rambla de la Viuda.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè es puguen utilitzar tots els mitjans que s'estimen oportuns per defensar el seu dret i els seus interessos.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta Declaració d'Impacte Ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València,14 d'octubre de 1999.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.
  
DECLARACIÓ D'IMPACTE AMBIENTAL
  
Vist l'expedient 347/98-AIA sobre el projecte de Granja avícola d'engreixament sítia en el polígon 6, parcel·la 168 en el terme municipal d'Aras de Alpuente (València) i el promotor del qual és el senyor Juan Vicente Cubel Sebastián.
  
Vist que la documentació formada per l'expedient municipal i Projecte d'activitat amb Estudi d'Impacte Ambiental com annex es va remetre per la direcció Territorial de Medi Ambient de València (Activitats Qualificades).
  
En l'expedient municipal es van portar a terme les següents actuacions:
  
- Informe favorable de l'enginyer tècnic municipal.
  
- Informe favorable del cap local de Sanitat.
  
- Informe favorable de l'arquitecte municipal: l'emplaçament de l'activitat s'ajusta a les normes contingudes en les ordenances municipals i a les del planejament urbanístic vigent.
  
- Certificat del secretari de l'Ajuntament indicant que s'ha realitzat la informació pública de l'expedient que inclou l'Estudi d'Impacte Ambiental com annex al Projecte d'activitat i no havent presentat al·legacions.
  
Vist que l'activitat consistix en l'engreixament de pollastres en una nau amb capacitat per a 24.000 pollastres per cicle.
  
Vist que en el projecte d'activitat com annex al mateix figura l'autorització prèvia concedida per la COPUT.
  
Vist que el contingut de l'Estudi d'Impacte Ambiental era deficient, es va sol·licitar al promotor, a través de l'Ajuntament l'ampliara en una sèrie de punts: femer per a la gallinassa, descripció dels elements del medi susceptibles de ser impactats, eliminació de cadàvers, recordant-se-li que l'Estudi és un document independent del projecte d'activitat.
  
Vist que l'Ajuntament va remetre l'ampliació sol·licitada relativa a l'Estudi d'Impacte Ambiental. S'aclaria que el mateix dia de la fi de cicle es retirarà la gallinassa i es vendrà, els cadàvers s'eliminaran estratificant-los en fossa de cadàvers amb solera de formigó i parets de blocs de formigó farcit de formigó i s'hi realitzarà un femer impermeable.
  
Atés necessari que es construïsca femer, ja que aconseguir una coordinació perfecta entre final de cicle i empresa encarregada de retirada és difícil i sol succeir que la gallinassa queda emmagatzemada de forma incontrolada fora de la nau durant llarg temps amb el consegüent risc de contaminació de sòls, etc.
  
Atés necessari que els cadàvers s'eliminen de forma que s'evite el risc de contaminació de sòls, aqüífers, sanitari, etc. i atés que la solució constructiva donada a les parets de la fossa de cadàvers no garantix la impermeabilitat.
  
Atés que la instal·lació ha de comptar amb totes les mesures higienicosanitàries exigides en la legislació vigent.
  
Atés necessària la integració paisatgística de la instal·lació en el medi.
  
Atés que el projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en els que resulta preceptiva la formulació d'una Declaració d'Impacte Ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'art. 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament.
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que li són d'aplicació.
  
Atés que l'article quint del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'Òrgan Ambiental, per a les Declaracions i Estimacions d'Impacte Ambiental dels projectes a què se aplique esta Llei.
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribuïx a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
DECLARACIÓ D'IMPACTE AMBIENTAL
  
Primer
  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals, sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, el projecte de Granja avícola d'engreixament sítia en el polígon 6, parcel·la 168 en el terme municipal d'Aras de Alpuente (València) i el promotor del qual és D. Juan Vicente Cubel Sebastián, sempre que es complisquen els següents condicionants, a més del que disposa l'Estudi d'Impacte Ambiental i ampliació de l'Estudi, sempre que no entren en contradicció amb aquests:
  
1. Es construirà femer de superfície impermeable amb lleuger pendent cap a cubell, també impermeable, d'arreplegada de lixiviats. En ell es portarà a terme fermentació aeròbia controlada de la gallinassa. El femer s'aïllarà dels agents atmosfèrics i tindrà capacitat d'emmagatzemament de la gallinassa produïda en més d'un cicle d'engreixament.
  
2. L'explotació comptarà amb tanca perimetral, gual sanitari, malles que impedisquen l'accés a l'interior de la nau d'animals que puguen actuar com a vectors de malalties, i la resta de mesures higiènic sanitàries exigides en la legislació vigent en la matèria.
  
3. Per a l'eliminació de cadàvers s'utilitzarà fossa de cadàvers amb solera i parets construïdes amb materials i de forma que es garantisca la seua impermeabilitat, i amb tapa de tancament hermètic.
  
4. Acabat de paraments exteriors amb materials i colors propis de l'entorn i integració de l'activitat en el medi per mitjà de l'aprofitament d'exemplars arbòries presents en la parcel·la, plantació d'exemplars arbòries i arbustius entre les següents espècies: Quercus rotundifolia, Juniperus thurifera, Pinus halepensis, Juniperus oxycedrus i Juniperus phoenicea.
  
5. Qualsevol variació que es produïsca tant en el tractament com en el posterior destí dels residus es comunicarà a esta Direcció General.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produïx indefensió, no cap cap recurs; sense perjuí d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present Declaració d'Impacte Ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 14 d'octubre de 1999.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.
  
DECLARACIÓ D'IMPACTE AMBIENTAL
  
Vist l'expedient 454/98-AIA referent al Projecte de Pla General d'Ordenació Urbana de Soneja, promogut pel propi Ajuntament.
  
Vist que l'11 de setembre de 1998 l'Ajuntament de Soneja va remetre l'estudi d'impacte ambiental corresponent al Pla General d'Ordenació Urbana i l'acord de ple pel qual s'aprovava el sotmetiment a informació pública.
  
El dia 14 de setembre l'Ajuntament va remetre expedient d'informació pública. Segons certificat del secretari de l'Ajuntament l'anunci va ser publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 3.290 de 21 de juliol de 1998 , en el periòdic Mediterráneo de 6 de juliol de 1998 i en el tauler d'anuncis de l'Ajuntament, formulant-se en el termini establit 15 al·legacions.
  
Es resumix a continuació les al·legacions que al·ludixen a aspectes relatius a l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Al·legació presentada pel senyor Miguel Àngel Domingo Campos com a president d'?Iniciativa Dehesa?, secció de l'Associació Cultural Espadán
  
- Recolza la declaració d'espai natural protegit de la Devesa i la conveniència d'establir la màxima protecció.
  
- Apunta l'existència de 6 jaciments arqueològics en l'àmbit del terme municipal (4 catalogats i 2 no catalogats) a més dels arreplegats en el projecte de Pla General .
  
- Així mateix apunta l'existència d'altres elements, tant en sòl Urbà com No Urbanitzable que haurien de ser protegits, proposant la designació d'un grup de persones que els valoren i eleven a l'Ajuntament una proposta de protecció concreta.
  
- Posa de manifest l'exclusió de la qualificació de Sòl No urbanitzable d'Especial Protecció Cumbres d'alguns terrenys situats per damunt de la cota de 350 m.s.n.m.
  
Al·legació presentada pel senyor José Montarde Gual en representació de la mercantil Arcillas Industriales y Transformaciones, SL.
  
Mostra el seu desacord per la requalificació dels terrenys (de Sòl No Urbanitzable Comú a Sòl No urbanitzable d'Especial Protecció la Devesa) ja que en l'àmbit dels dits terrenys la mercantil és titular de diversos permisos d'investigació de recursos de la secció C per entendre que el Pla vulnera en esta zona la filosofia establida en la normativa minera , al suprimir els drets miners.
  
Vist que el dia 21 d'octubre de 1998 es va sol·licitar consulta a la Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló, rebent informe el contingut de la qual es transcriu a continuació:
  
1) Respecte al sistema de tractament dels residus sòlids
  
En el planejament no s'efectua reserva de sòl per a la instal·lació de sistemes de tractament de residus sòlids urbans, classificats com a xarxa Primària de Dotacions-Infraestructures, encara que Soneja compta amb una parcel·la per a l'arreplegada selectiva de residus voluminosos (mobles, electrodomèstics, etc.,) que dóna servei a la comarca de l'Alt Palància.
  
A més es recomana seleccionar una àrea com a reserva de sòl ara la ubicació d'un abocador de residus inerts amb una superfície aproximada de 1-2 Ha, situades preferentment en terrenys degradats de baixa permeabilitat.
  
Es recomana així mateix l'elaboració d'ordenances de municipals sobre la gestió dels residus urbans, tant orgànics domiciliaris com inerts.
  
2) Respecte als sistemes de depuració d'aigües residuals
  
Es garantirà, per mitjà dels sistemes que el plantejament considere més adequats, el tractament de totes les aigües residuals generades en el terme municipal de Soneja, tant del nucli urbà i zones d'ús residencial annexos al nucli, i s'evitaran els abocaments sense tractament als barrancs o pous cecs.
  
Actualment Soneja compta amb una depuradora de filtre biològic construïda recentment. L'abocament de les aigües tractades en la depuradora es realitza al Riu Palància-
  
No obstant això en la documentació remesa no queda reflectida l'emplaçament de la depuradora i la seua classificació com a Xarxa Primària de dotacions i Infraestructures, la qual cosa hauria de corregir-se. També hauria de constatar-se si el planejament garantix el correcte tractament de les aigües residuals de la zona residencial Monte del Hoyo
  
3) Respecte de l'abastiment d'aigua potable al nucli urbà i fonts públiques,
  
L'abastiment d'aigua potable a la població de Soneja s'efectua a partir dels brolladors el Reboll (100 l(m9n) i les Fonts (4.000 l/min.)
  
Les fonts públiques no connectades a la xarxa general s'abastixen del brollador Minguet.
  
Per a evitar o disminuir el risc de contaminació de les aigües subterrànies serà necessari establir un perímetre de protecció dels citats brolladors que abastixen al nucli urbà, tal com es regula en l'article 53.4 de la Llei 29/1985, de 2 d'agost d'Aigües i en l'article 172 del reglament de Domini Públic hidràulic (RD 849/1986 d'11 d'abril). En compliment de la citada normativa, l'ajuntament haurà de sol·licitar a l'Organisme de Conca l'establiment d'estos perímetres, fixant en tant un perímetre de 100 m de radi en què no podran instal·lar-se cap activitat inclosa en l'article 173.6 del FRD 849/1986 (Reglament del Domini Públic Hidràulic).
  
4) Respecte al SN.U. de Protecció del Domini Públic Hidràulic
  
El planejament contempla únicament com a part del domini públic hidràulic el llit del riu Palància, classificat con com a sòl no urbanitzable d'especial protecció,. No obstant això serà necessari comprovar que en la Normativa urbanística s'establixen els usos i la normativa d'aplicació en este sòl (llei d'Aigües i Reglament del Domini Públic Hidràulic.
  
Altres elements el domini públic Hidràulic com la Rambla d'Azuébar, el barranc d'Almedíjar, el barranc Fondo o el Barranco del Pozo Torres no ha sigut grafiats als plànols de classificació del sòl per lo ho haurà esmenar-se esta deficiència. Es recomana, no obstant això, classificar este sòl a manera genèrica com a Sòl No urbanitzable de protecció del domini públic hidràulic en compte de SNU d'Especial Protecció riu Palància.
  
5) Respecte del Sòl No urbanitzable d'especial protecció ?Cumbres-
  
S'inclou en esta tipologia de sòl els relleus situats per damunt de la cota dels 350 m.s.n.m. Esta qualificació , encara que es correspon amb els relleus més elevats del terme municipal ,i és fàcilment cartografiable en el pla, no té cap significació ambiental justificable i en qualsevol cas no es correspon amb les unitats ambientals definides en l'Estudi d'Impacte Ambiental pel que es recomana la substitució per SNU de protecció paisatgística i o la seua integració en el SNU de protecció mediambiental/forestal.
  
6) Respecte a les Unitats Ambientals de l'Estudi d'Impacte Ambiental i la qualificació urbanística
  
en l'EIA s'han diferenciat quatre unitats ambientals
  
1. El Palància
  
2. La Devesa-Serra d'Espadà
  
3. Relleus muntanyosos (cultivables i no cultivables)
  
4. El nucli urbà.
  
1. Pel que fa a la unitat del Palància ja s'ha comentat en el punt 4 anterior que esta unitat hauria d'estendre's al conjunt del domini públic hidràulic, és a dir, a altres barrancs que presenten condicions ambientals semblants al Palància, encara que amb recursos hídrics més escassos i discontinus.
  
2. El paratge denominat la Devesa,. s'ha qualificat com a Sòl No Urbanitzable d'Especial Protecció pel seu valor ecològic (vegetació arborada, materials geològics, recursos hídrics i qualitat paisatgística) el que es considera correcte des del punt de vista ambiental.
  
3. En la unitat de relleus muntanyosos es diferencien dos subunitats (cultivables i no cultivables) i encara que ocupa la major part del terme municipal esta unitat no té representació cartogràfica en els plans ni definició n a nivell de classificació del sòl el que hauria d'esmenar-se en esta unitat es presenten zones amb diferent ús i significació ambiental:
  
Zones cultivables. Corresponen a bancals de cultiu de secà i regadiu instal·lats en les parts més baixes i amb millor sòl edàfic del territori. Es distribuïxen heterogèniament per tot el terme municipal, intercalades entre la zona no cultivable i conformant un mosaic a nivell cartogràfic.
  
Zones no cultivables. Correspon a les zones de relleu dominant, amb afloraments de substrat rocós, pendent moderat/alta i sòl edàfic escàs, poc apte per al cultiu, a nivell de vegetació en esta zona es troben
  
- masses arborades
  
- vegetació amb representació florística d'alt valor ecològic.
  
- àrees de matoll/carrascar
  
- zones de cultiu abandonat, invadides per vegetació natural que conforma una unitat ambiental amb les àrees anteriors.
  
No obstant a nivell de qualificació urbanística no hi ha diferenciació entra les zones cultivables i no cultivables, no sent d'acord amb les característiques intrínseques i el valor ambiental dels relleus muntanyosos la qualificació de Sòl No urbanitzable Comú que es proposa en el planejament. A Causa de la qualitat i bon estat de la vegetació, de la fauna i la flora existents s'estima més adequat qualificar les àrees de la unitat dels relleus muntanyosos no cultivables com SNU de protecció mediambiental o forestal.
  
A més la delimitació entre el SNU d'especial protecció Cumbres i el Comú per la cota de 350 m.s.n.m. representa un límit artificial que no es correspon amb al realitat del medi físic. Així per davall de la cota de 350 també hi ha àrees muntanyoses amb les mateixes característiques de vegetació natural, sòl i pendent que el qualificat com a especial protecció Cumbres.
  
Amb l'objecte d'esmenar esta inadequació es proposa la inclusió com a Sòl de Protecció mediambiental/forestal els terrenys grafiats al plànol adjunt, sense perjuí de les àrees protegides proposades.
  
Respecte als usos establits per a este tipus de sòl es recomana referir-ho a l'article 9 de la Llei 4/1992, de 5 de juny del Sòl No Urbanitzable i en tot cas al capítol IV (aprofitament la Llei 3/1993, Forestal de la Comunitat Valenciana.
  
Així mateix l'article 48.f. de la Llei 3/1993, Forestal de la CV, estableix que les obres , instal·lacions i infraestructures, directa o indirectament relacionades amb les masses forestals s'ajustaran a les previsions de la citada Llei. Per tant, i en funció de l'article 62. L'administració forestal emetrà un informe preceptiu anterior a qualsevol actuació que afecte a terrenys forestals, exceptuant aquelles en què la normativa vigent sotmeta al tràmit d'avaluació d'impacte ambiental. Es recomana que estos condicionants es reflectisquen en la normativa urbanística.
  
Vist que el 9 de febrer de 1999, es va remetre informe a l'Ajuntament de Soneja en els següents termes:
  
1) El director general de Qualitat Ambiental va formular una Declaració d'Impacte Ambiental per mitjà de Resolució de 30 de setembre de 1993 referent a la revisió de Normes Subsidiàries de Planejament Municipal de Soneja (Exp. 056/93-AIA).
  
2) La dita resolució va ser el resultat d'un procediment d'avaluació d'impacte ambiental en el que es va ajustar la qualificació del Sòl No Urbanitzable a les característiques del medi natural i les determinacions del Pla d'Ordenació de Recursos Naturals de la Serra d'Espadà que es trobava en eixe moment en tràmit d'aprovació.
  
3) EL Pla d'Ordenació de Recursos Naturals va ser aprovat per mitjà de Decret 218/1997, de 30 de juliol, de Govern Valencià, trobant-se el terme municipal de Soneja en l'àmbit de la seua aplicació.
  
4) El projecte de Pla General presentat delimita el paratge denominat la Devesa (qualificant-lo com a Sòl No Urbanitzable d'Especial Protecció), ampliant la protecció a terrenys qualificats en el planejament vigent com a Sòl No urbanitzable comú, per correspondre fonamentalment a terrenys agrícoles.
  
En la resta del terme municipal únicament es protegixen els terrenys que es troben per damunt de la cota de 350 m. en el denominat Sòl No Urbanitzable d'Especial Protecció ?Cumbres?, estant d'acord amb les observacions que en este sentit es fan en l'informe elaborat pel Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló, la fotocòpia les quals s'adjunten
  
5) En conseqüència el Projecte de Pla General hauria de contemplar com a mínim les superfícies que en la revisió de les Normes Subsidiàries es van establir com a Sòl No urbanitzable de Protecció excepte errors puntuals o d'escassa entitat que s'hagueren detectat en l'aplicació del planejament aprovat.
  
En qualsevol cas l'exclusió de terrenys naturals de la categoria d'especial protecció deurà, d'acord amb el que establix la Llei 4/1992, del Sòl No urbanitzable, ser objecte de justificació detallada.
  
Cal assenyalar que l'estudi d'impacte ambiental corresponent al Pla General d'Ordenació Urbana és una còpia quasi literal de l'estudi d'Impacte Ambiental modificat que es va presentar en el tràmit d'Avaluació d'Impacte Ambiental. No s'ha justificat en cap dels seus punts la desclassificació d'una gran part dels terrenys que van ser protegits en les Normes Subsidiàries, ni es plantegen errors o conflictes en l'aplicació de les Normes Subsidiàries en el Sòl No Urbanitzable.
  
6) A més de les observacions sobre la delimitació del Sòl No Urbanitzable d'Especial Protecció la Devesa (SNU-EP-4), en les ordenances particulars no s'ha definit el bé a protegir, els usos compatibles ni prohibits, establint com a únic límit el sotmetiment de ?qualsevol actuació- a Declaració d'Impacte.
  
7) Quant a la correcta gestió dels residus sòlids urbans, la reserva de sòl per a abocador hauria de seguir mantenint amb una superfície suficient per a tractar adequadament els residus sòlids urbans inerts, en compliment del Pla Integral de Residus que preveu la gestió d'aquests de forma individualitzada pel municipi.
  
8) Com a prevenció davant de la instal·lació de qualsevol activitat productora d'aigües no assimilables domèstiques seria convenient que a més de les ordenances proposades per a l'abocament d'aigües residuals, s'adoptaran amb caràcter subsidiari el Model d'Ordenances d'abocament a la xarxa de clavegueram municipal elaborat conjuntament per l'Entitat de Sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.
  
Vist que el 6 i 11 de maig de 1999, l'Ajuntament va remetre esborrany del plànol modificat de les zones de protecció indicant que seria sotmés a aprovació provisional i fotocòpia de la publicació (BOP núm. 80 de 5 de juliol de 1997) de l'aprovació definitiva de l'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de sanejament, comunicant a l'Ajuntament el dia 1 de juny, que la nova documentació esmenava les deficiències més importants del Pla General.
  
Vist que el 16 de setembre de 1999 l'Ajuntament va donar trasllat del certificat d'aprovació provisional i escrit en el que s'indica que la documentació aprovada provisionalment és coincident amb la remesa el dia 6 de maig de 1999.
  
Atés que el pla de classificació del Sòl (plànol núm.1) modificat i aprovat provisionalment inclou en el Sòl No Urbanitzable de Protecció Mediambiental-Forestal la pràctica totalitat dels terrenys forestals grafiats en l'informe del Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló, la qual cosa suposa un increment de la superfície protegida actualment.
  
Atés, no obstant l'anterior, que els terrenys reservats en el plànol de Classificació de Sòl per a la ubicació d'un abocador inert responen a una formació kàrstica (dolina) en algeps, que constituïx un punt d'infiltració d'aigües subterrànies i per tant inadequat per al depòsit de qualsevol tipus de residus. Estes formacions presenten gran interés des del punt de vista geològic.
  
Atés que es troba en tràmit (segons el que preveu la Llei 11/1994, de 27 de desembre , de la Generalitat Valenciana, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, el projecte de Declaració de Paratge Natural Municipal per a l'àmbit del Sòl No Urbanitzable d'Especial Protecció la Devesa (SUN-EP-4).
  
Atés que en la fase d'exposició pública s'ha posat de manifest l'existència de jaciments arqueològics no arreplegats en el planejament vigent, ni en l'estudi d'impacte ambiental, ni en la documentació presentada el dia 6 de maig de 1999 a pesar que el certificat d'aprovació provisional estima la incorporació dels 6 jaciments a què fa referència l'al·legació.
  
Atés que la legislació vigent en matèria de Vies Pecuàries consignada en les ordenances particulars per al SUNU-EP-3 ha sigut derogada per la Llei 3/1995, de 3 de març, de Vies Pecuàries.
  
Atés que el projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en els que resulta preceptiva la formulació d'una Declaració d'Impacte Ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'art. 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que li són d'aplicació.
  
Atés que l'article quint del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'Òrgan Ambiental per a les Declaracions i Estimacions d'Impacte Ambiental dels projectes a què s'aplique esta llei.
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per Decret 90/1999, de 30 de juliol de 1999, del Govern Valencià atribuïx a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, en ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
DECLARACIÓ D'IMPACTE AMBIENTAL
  
Primer
  
Estimar acceptable, des del punt de vista ambiental, el Projecte de Pla general d'Ordenació Urbana de Soneja, sempre que s'ajuste a la documentació presentada inicialment i a les modificacions presentades en data 6 i 11 de maig de 1999 i als següents condicionants:
  
1) L'àmbit, usos i activitats, així com l'ampliació dels supòsits de tramitació del procediment d'Avaluació d'Impacte Ambiental del Sòl No Urbanitzable d'Especial Protecció la Devesa (SUNU-EP-4) quedaran determinats, si és procedent, en la Declaració de Paratge Natural Municipal del Govern Valencià i el consegüent Pla Especial de Protecció, d'acord amb el que preveu la Llei 11/94, d'Espais, de 27 de desembre d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana i en el Decret 109/1998, de 29 de juliol, del Govern Valencià, pel qual es regula la declaració de paratges naturals municipals i les relacions de cooperació entre la Generalitat Valenciana i els municipis per a la seua gestió..
  
2) Per a la correcta gestió dels residus sòlids urbans:
  
S'inclourà la parcel·la utilitzada actualment per a l'arreplegada de residus voluminosos entre els terrenys de reserva per a la ubicació de sistemes de tractament de residus urbans .
  
S'estudiarà una alternativa d'ubicació, a la grafiada en el plànol de classificació del Sòl modificat, per a la instal·lació d'un abocador de residus sòlids inerts, per estimar inadequada la localització proposada.
  
Es tindran en compte els criteris establits pel Pla Integral de Residus de la Comunicada Valenciana, aprovat per mitjà de Decret 317/1997, de 24 de desembre, del Govern Valencià.
  
3) S'incorporaran a les normes urbanístiques del Pla General l'Ordenança d'abocament a la xarxa de clavegueram municipal aprovades l'any 1997, sent d'aplicació subsidiària per a allò no previst en aquesta, el model elaborat a l'efecte per l'Entitat de Sanejament de la Generalitat Valenciana i per la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.
  
4) S'incorporarà al Sòl No Urbanitzable d'Especial Protecció arqueològica els 6 jaciments arqueològics apuntats en la fase d'informació pública, sense perjuí dels arreplegats en el planejament vigent.
  
5) La legislació aplicable en l'àmbit del Sòl No Urbanitzable d'Especial Protecció a les Vies Pecuàries és la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries.
  
Segon
  
No estimar acceptable des del punt de vista ambiental la ubicació grafiada en el Plànol de Classificació del Sòl (presentat el dia 6 de maig de 1999) per a la instal·lació d'un abocador inert.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no cap cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present Declaració d'Impacte Ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 14 d'octubre de 1999.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.
  
DECLARACIÓ D'IMPACTE AMBIENTAL
  
Vist l'expedient 531/98-AIA sobre el Projecte Bàsic de Canalització dels barrancs de l'Albufereta, Juncaret i Orgègia (Alacant), promogut per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports a través de la seua Divisió de Recursos Hidràulics i que afecta als termes municipals de Sant Vicent del Raspeig, Alacant, Mutxamel i Sant Joan d'Alacant.
  
Vist que, en data 27 d'octubre de 1998, la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports va remetre els documents tècnics i l'Estudi d'Impacte Ambiental corresponents al Projecte Bàsic de Canalització dels barrancs de l'Albufereta, Juncaret i Orgègia.
  
Vist que l'Estudi d'Impacte Ambiental com a part integrant del Projecte Bàsic de Canalització dels barrancs de l'Albufereta, Juncaret i Orgègia (Alacant), ha sigut sotmés a informació pública per mitjà d'anunci de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, publicat en el BOE núm.. 176 de 24 de juliol de 1998 i en el DOGV núm.. 3303 de 7 d'agost de 1998, havent rebut un total de set al·legacions, sense que el seu contingut faça referència a l'Estudi d'Impacte Ambiental.
  
Vist que l'objecte del projecte és la canalització dels barrancs de Juncaret i Orgègia, des de la desembocadura conjunta d'estos dos en l'Albufereta fins al barri de Tangel (Juncaret) i fins a la urbanització dels Gira-sols (Orgègia).
  
Esta canalització suposa, donada la inexistència d'una canalització precisa del llit en gran part del seu recorregut, l'obertura d'un canal de terra en aquelles zones on el llit no està definit i una regularització dels pendents en la zona de llit definit, és a dir en la major part del tram del barranc d'Orgègia entre la A-7 i el final de l'actuació.
  
Vist que per a la canalització es disposen set seccions diferents, per trams de distint ample i pendent, passant de la secció rectangular, escalonada i inclús trapezial, amb caixers a base de murs de formigó revestit de pedra, a la secció trapezial amb caixers a base de murs de maçoneria o de gavions segons trams.
  
La solera de la canalització es projecta a base de formigó en àrees urbanitzades, pavimentant algunes zones mes enjardinades, i a base d'escullera de grava amb formigó per a la resta de trams, disposant així mateix un llit d'aigües baixes també a base de formigó.
  
Al llarg de tota la canalització es dissenyen en els caixers unes bermes intermèdies en què s'executen plantacions autòctones amb rec per degoteig.
  
Vist que el projecte inclou altres actuacions complementàries com són, la realització, entre la Via Parc i l'autopista A-7, de sengles vials paral·lels al llit comunicats per mitjà de tres glorietes que presenten en la seua secció transversal uns passejos peatonals de 10 m. d'ample al costat de la canalització a més de les calçades corresponents.
  
Així mateix s'inclou una remodelació del front litoral afectat per la canalització, per mitjà de l'execució d'un pont passarel·la i la creació d'uns ambients comunicats platja-cases residencials-llit fluvial.
  
Vist que segons s'assenyala en la documentació del projecte bàsic, el traçat en planta de la canalització es desenrotlla d'acord amb les determinacions del planejament vigent, sobre Sòl No Urbanitzable en la seua major part, afectant sòl Urbà o Urbanitzable en les proximitats de la desembocadura, en alguns trams de Mutxamel i en la urbanització els Gira-sols.
  
Així mateix s'han tingut en compte la resta d'infraestructures que es projecten en la zona, com és el cas de la Ronda Urbana Sant Vicent del Raspeig - Sant Joan, autovia a executar en la zona i el traçat de la qual creua els llits dels barrancs que ens ocupen.
  
Atés que es tracta d'una zona molt antropitzada el ús agrícola tradicional de cultius de tot del qual tipus encara que bàsicament de secà, es troba molt alterat per la implantació d'habitatges de primera i segona residència, presentant erms i àrees d'antics bancals en desús i abandó entre els que es desenrotlla un gran nombre d'espècies ruderars i nitròfiles. La vegetació natural apareix únicament en xicotetes superfícies o xicotets punts marginals. A pesar de l'escàs valor que la vegetació natural presenta en la zona, seria recomanable procedir a la recuperació per al seu posterior trasplantament d'aquells exemplars arboris que s'hagen de vore afectats com és el cas dels oms (Ulmus campestris) dispersos en l'àrea així com d'aquells exemplars d'oliveres i garrofers de gran port i antiguitat que així mateix hagen de ser eliminats.
  
Atés que a pesar de no trobar en la zona espais naturals els valors ambientals de la qual siguen mereixedors d'especial protecció, sí que és de destacar l'existència en els termes municipals afectats de Vies Pecuàries classificades que podran vore's afectades per les obres projectades i que són:
  
Al terme municipal de Sant Vicent del Raspeig
  
Cañada Reial del camí de Palomo a Peñarroja
  
Colada del camí del Rabosar
  
Al terme municipal de Sant Joan d'Alacant
  
Vereda de Sant Joan
  
Colada de la Coix
  
Atés que el disseny de la solera de la canalització a base formigó o d'escullera cimentada amb formigó suposa la impossibilitat que aparega vegetació alguna en el llit del llit donant a este un caràcter molt urbanitzat assumible des del punt de vista ambiental únicament en aquells trams urbans o urbanitzable en desenrotllament, però que hauria de revisar-se com a solució per a aquells trams que discorren per sòl no urbanitzable lloc que en ells es requerirà la creació d'un llit més naturalitzat, la qual cosa es podria aconseguir sense més que eliminar l'engravat amb formigó entre les esculleres de forma que se substituïsca este per terra que permeta el desenrotllament d'una mínima vegetació i la seua fauna associada.
  
Atés que l'àrea afectada presenta zones amb alts valors de vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers a causa de la porositat dels materials que la formen, la qual cosa exigix una vigilància de les labors de construcció a fi d'evitar possibles abocaments incontrolats de substàncies contaminants.
  
Atés que l'Estudi d'Impacte Ambiental no realitza un vertader inventari de jaciments arqueològics existents en els municipis travessats i que pogueren vore's afectats per la canalització projectada, limitant-se aquest a descriure el jaciment denominat Turó de les Basses, de gran importància però que podria no ser l'unic afectat. Així doncs, davant de la falta de dades respecte d'això i atés que el projecte comportarà un clar moviment de terres a nivell de subsòl, resulta necessari exigir una prospecció prèvia dels terrenys que vagen a ser ocupats a fi de detectar qualsevol possible afecció.
  
Respecte al jaciment del Turó de les Basses, assenyalar que s'han descobert en aquest una necròpolis d'inhumació, una necròpolis d'incineració i una vila romana alt-imperial concentrades en una àrea d'aproximadament uns 20.000 m² que es localitza en un xicotet altiplà al costat de l'antic llit de l'Albufereta, en la vessant nord de la Serra Grossa. No obstant l'Estudi d'Impacte Ambiental no assenyala el tram concret de la canalització que pot afectar el dit jaciment, ni tan sols s'inclou una delimitació de la Zona Arqueològica ni del Bé d'Interés Cultural declarats en l'àmbit del dit jaciment, per la qual cosa resulta difícil saber qual és l'afecció concreta de les obres projectades sobre aquest.
  
Atés que serà imprescindible la utilització d'abocadors de residus inerts per al depòsit de tots els materials sobrants de les obres entre els que es troben els procedents de les labors de demolició i fonamentalment els procedents de l'excavació del caixer de la canalització ja que es preveuen un total de 463.213,05 m³ d'excavació, enfront dels només 17.818,26 m³ per a terraplé. Tal volum de material sobrant exigix d'una previsió dels llocs destinats al seu abocament final, de manera que puguen condicionar-se amb suficient antelació noves instal·lacions en cas de ser estes necessàries, amb vista a la no creació de nous impactes ambientals. No obstant el Projecte no arreplega tal previsió, ni tan sols en el seu Estudi d'Impacte Ambiental el qual es limita a assenyalar el ?Moviment de terres. Abocador- en la llista d'accions causants d'impacte ambiental sense major comentari respecte d'això.
  
Per tant no pot arreplegar-se en esta Declaració d'Impacte Ambiental la preceptiva avaluació de l'impacte derivat de la creació d'escombreres i abocadors, al no assenyalar-se les àrees concretes a destinar a estes activitats i per tant no incloure's l'estudi dels impactes ambientals que puguen derivar-se de l'execució d'aquestes.
  
Atés que en relació amb l'obertura de llocs per a l'extracció de materials, fonamentalment esculleres, l'Estudi d'Impacte Ambiental en arreplega un llistat de pedreres existents en les proximitats, llistat que fa referència únicament a sis jaciments per a l'obtenció de préstecs, dels quals dos es troben inactius segons les pròpies dades de l'estudi.
  
Atés que l'Estudi d'Impacte Ambiental establix una sèrie de mesures correctores que podem resumir com seguix:
  
Durant la fase de construcció
  
Correcció de l'impacte sobre l'atmosfera efectuant regs per a evitar pols i controlant fums en maquinària.
  
Correcció del soroll i vibracions, prohibint els treballs nocturns i realitzant de forma puntual al llarg del perímetre de la canalització una plantació arbòria i arbustiva a manera d'apantallament vegetal.
  
Correcció d'impactes sobre el sòl, procedint a la separació selectiva del sòl edàfic i el seu arreplega per al seu posterior reutilització.
  
Es proposa la utilització de pedreres legals per a la seua utilització com a préstecs.
  
Adopció de mesures de seguretat per a la correcció d'impactes sobre la població.
  
Durant la fase operativa
  
Es proposa la revegetació de zones danyades per les obres o sense vegetació.
  
Es proposa l'execució de labors de revegetació, restauració i integració paisatgística.
  
Atés que respecte de les labors de revegetació, restauració i integració paisatgística a executar, és d'assenyalar que les actuacions previstes en l'Estudi d'Impacte Ambiental no són concretes ja que es limiten a assenyalar una sèrie d'espècies a utilitzar i condicions de plantació, sense especificar ni llocs a revegetar ni actuacions específiques a realitzar. D'altra banda es detecten nombroses disparitats i inclús contradiccions entre els diversos documents del projecte bàsic. Així, el que assenyala en plànols no queda clar ja que les revegetacions i labors d'integració paisatgística no s'arrepleguen en els plànols de Planta General i en els plànols de Seccions Tipus: Materials se grafia un arbratge a base de palmeres al llarg del perímetre de la canalització que no s'indica en el text dels dits plans. A més que el que assenyala els plànols tampoc no coincidix amb el que realment s'arreplega en el Pressupost, en el qual s'establixen partides pressupostàries diverses en funció del tram de canalització que es tracte, al mateix temps que s'establix una partida alçada de 15.300.000 PTA, sota la denominació de Correcció d'Impacte Ambiental sense que s'especifique a quines labors correspon el dit muntant.
  
Atés que davant de la falta de rigor de l'Estudi d'Impacte Ambiental pel que fa a l'elaboració d'un correcte pla de revegetació, restauració i integració paisatgística, resulta sorprenent que en este es plantegen mesures correctores puntuals tan exigents com la proposta d'executar apantallaments vegetals a base de diversos nivells d'exemplars arbustius i arbòries, per a la correcció dels impactes acústics a produir durant l'execució de les obres i per tant molt limitats en el temps.
  
Atés que en relació amb els regs a efectuar s'arrepleguen contradiccions entre el que assenyala l'apartat de mesures correctores de l'Estudi d'Impacte Ambiental i el contingut del propi Programa de Vigilància Ambiental del dit Estudi. Així mentre en el primer s'arreplega la necessitat d'efectuar un reg setmanal durant els mesos de juny, juliol, agost i setembre dels dos primers anys després de la plantació, no obstant el Programa de Vigilància Ambiental assenyala l'execució de 6 a 8 regs durant el primer any, 4 a 6 el segon i 2 a 4 durant el tercer, sent per tant completament inconnexos uns amb altres apartats dins del propi estudi.
  
Atés que a pesar de les deficiències de l'Estudi d'Impacte Ambiental, el coneixement del medi en què es localitzen les obres unit a la contrastació dels dades facilitats pel projecte al costat de la documentació que obra en poder d'esta Direcció General, podem concloure que es posseïx base suficient per a emetre un juí sobre el projecte proposat, d'altra banda considerat completament necessari per a disminuir l'alt risc d'inundació existent en la zona i els riscos que això suposa sobre la població.
  
Atés que el projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en els que resulta preceptiva la formulació d'una Declaració d'Impacte Ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'art. 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament.
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que li són d'aplicació.
  
Atés que l'article quint del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'Òrgan Ambiental, per a la Declaració d'Impacte Ambiental dels projectes a què se aplique esta llei.
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per mitjà de Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribuïx a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
DECLARACIÓ D'IMPACTE AMBIENTAL
  
Primer
  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals, el Projecte Bàsic de Canalització dels barrancs de l'Albufereta, Juncaret i Orgègia (Alacant), promogut per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, sempre que se d'adequat compliment als següents condicionants:
  
1) Donada la importància del moviment de terres a efectuar i l'elevat volum de material sobrant que haurà de ser evacuat, s'estima completament necessari es realitze una anàlisi prèvia dels possibles llocs per a l'abocament final d'estos materials, incloent un estudi de possibles destins per a la seua reutilització entre els quals s'inclourà la possibilitat de la seua utilització en les obres derivades de l'execució de la Ronda Urbana de Sant Vicent del Raspeig - Sant Joan d'Alacant, projectada per eixa mateixa Conselleria, o qualsevol altra obra pública que es promoga en l'entorn.
  
Així doncs, en el termini màxim de sis mesos després de la notificació de la present Declaració d'Impacte Ambiental la Divisió de Recursos Hidràulics remetrà un estudi de possibles destins per als materials procedents de les excavacions de les obres projectades, incloent les runes procedents de les labors de demolició i altres restes que puguen produir-se.
  
En el cas que estos emplaçaments no coincidisquen amb abocadors controlats d'inerts degudament legalitzats i haja de procedir-se a l'obertura de noves instal·lacions s'adjuntaran el projecte d'explotació de l'abocador i l'Estudi d'Impacte Ambiental corresponent per a la seua preceptiva avaluació d'impacte ambiental.
  
De la mateixa manera es procedirà amb els llocs elegits per a l'extracció de materials, de no correspondre's estos amb àrees que tinguen la consideració de pedreres o préstecs legals en explotació.
  
No es permetran en cap cas i en cap concepte extraccions o abocaments de materials de forma indiscriminada i sense l'obtenció dels preceptius permisos legals, incloent els derivats del compliment de la legislació d'impacte ambiental.
  
2) S'exigirà una execució acurada de les obres de forma que es respecte al màxim les àrees naturals existents procedint al trasplantament d'aquells exemplars arbòries singulars que s'hagen de vore afectats directament per les obres. Per a tal fi la Direcció d'Obra marcarà, previ a l'inici de les obres i en el moment de la firma de l'acta de replantejament, aquells exemplars que siguen susceptibles de ser trasplantats i que el constructor haurà de mantindre en condicions fins a la seua col·locació en destí definitiu.
  
Les obres de regularització del llit d'Orgègia (des de la A-7 fins als Gira-sols i des d'estos fins al final de la intervenció), es realitzaran amb la mínima intervenció possible respectant al màxim la vegetació existent, sobretot en el que a exemplars arbòries existents es referix.
  
3) Previ a l'aprovació del Projecte de Construcció es presentaran a esta Conselleria per al seu vist i plau els Plànols a incorporar al mateix en què es reflectisquen els tractaments vegetals a realitzar per a l'enjardinament i integració paisatgística de les obres projectades. En el dit plans s'especificaran tant en secció com en planta les distintes revegetacions a realitzar que es projectaran d'acord als següents criteris:
  
Les espècies vegetals a utilitzar en aquells trams que discórreguen per sòl urbà o urbanitzable en desenrotllament, es triaran atenent a criteris d'enjardinament tractant que les característiques i requeriments d'aquestes siguen acords amb les condicions climatològiques de la zona.
  
A un costat i a l'altra de la canalització i de forma longitudinal al mateix s'incorporarà, en aquells trams confrontants amb sòl urbà i/o urbanitzable, una filera de Populus nigra o altres espècies arbòries amb àmplia representació en la zona.
  
En els trams en què es travessen terrenys no urbanitzable o urbanitzable no desenrotllats, la vegetació que s'incorporarà a les terrasses dissenyades en els caixers estarà formada per exemplars de baladres (Nerium oleander), taramarius (Tamarix sp.) i salada blanca (Atriplex halimus), o bé qualsevol altra espècie autòctona i amb àmplia representació en la zona.
  
Es procurarà el trasplantament dels exemplars de garrofers i oliveres afectades per a la seua utilització en els enjardinaments a efectuar en les illetes de les glorietes projectades, tant en el projecte que ens ocupa, com en el projecte de la Ronda Urbana a què hem fet referència, en el cas que el calendari d'obres d'ambdós infraestructures així ho permeta.
  
S'instal·larà reg per degoteig en aquelles plantacions executades en sòl urbà i urbanitzable, dotant la resta de plantacions en sòl no urbanitzable dels suficients regs per a garantir el seu arrelament i manteniment i conservació posterior.
  
4) En aquells trams en què la canalització travessa terrenys de sòl no urbanitzable o urbanitzable no desenrotllat, es requerix un disseny de la secció més naturalitzat procedint a la col·locació de l'escullera sense engravar-la amb formigó, de forma que la terra que quede ocupant buit entre els blocs de pedra puga donar peu a l'aparició d'una vegetació que encara que succinta, a base d'espècies arbustives, canyars, etc. puga donar suport a la fauna associada a aquesta.
  
5) Es realitzarà una prospecció arqueològica prèvia de tota la traça de la canalització. Adoptant i arreplegant adequadament en el projecte de construcció les mesures de protecció, salvaguarda o documentació oportunes que s'arbitren des de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència a fi de preservar el jaciment arqueològic del Turó de les Basses o qualsevol altre que puga vore's afectat en funció dels resultats de la prospecció realitzada.
  
En el Projecte de Construcció es contemplaran, tal com es proposa en l'Estudi d'Impacte Ambiental, els pressupostos i el temps d'execució material dels treballs arqueològics que hagen de ser realitzats, si és procedent, amb antelació a l'execució de l'obra.
  
Si a pesar de totes les precaucions, durant la construcció de les obres es trobaren noves restes arqueològiques es paralitzaran estes i es comunicarà immediatament la troballa a la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, adoptant les mesures pertinents en orde a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveu la Llei 4/98, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.
  
6) Es tindrà en compte en el projecte de construcció l'existència de Vies Pecuàries classificades en els termes municipals travessats de forma que en el cas que alguna d'elles es veja afectada per la canalització, s'habiliten les infraestructures necessàries perquè durant la fase d'explotació de l'obra, es garantisquen els passos d'acord amb la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries. I haurà d'obtenir el vistiplau de la Direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant, per a això es tramitaran els preceptius expedients prèvia l'aprovació del projecte de construcció.
  
7) Durant la fase de construcció hauran de prohibir-se els treballs nocturns que puguen produir impactes sonors i lluminosos i/o vibracions molestes sobre la població.
  
Així mateix es realitzaran els regs necessaris en els accessos i passos de la maquinària d'obra a fi d'evitar les afeccions per emissió de partícules i pols.
  
Es recorda el promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament o arreplega no autoritzat en la zona. En tot cas, els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per taller o gestor de Residus Tòxics i Perillosos degudament autoritzat.
  
8) En els documents contractuals del Projecte de Construcció definitiu haurà de figurar l'obligatorietat del compliment dels condicionants de la present Declaració d'Impacte Ambiental. Per a això s'adaptarà el Pressupost incloent o modificant les partides pressupostàries necessàries per a la seua execució.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no cap cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present Declaració d'Impacte Ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 4013, del 04-06-2001 (2001/4648)

RESOLUCIÓN de 25 de abril de 2001, de la directora general de Planificación y Gestión del Medio de la Conselleria de Medio Ambiente por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   4013

Fecha DOGV
:   04-06-2001

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2001/4648

CVE


Fecha del documento
:   25-04-2001

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Sierra Engarcerán](javascript:void(0))
    * [Culla](javascript:void(0))
    * [Vall d'Alba](javascript:void(0))
    * [Campello, el](javascript:void(0))
    * [Useras](javascript:void(0))
    * [vigilancia del medio ambiente](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 25 de abril de 2001 de la directora general de Planificación y Gestión del Medio de la Conselleria de Medio Ambiente por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental. [2001/X4648]
  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1.302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1.131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las Declaraciones de Impacto Ambiental
  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En su virtud, he resuelto:
  
Artículo único
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 264/98-AIA, 347/98-AIA, 454/98-AIA y 531/98-AIA, que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación
  
Valencia, 25 de abril de 2001.- La directora general de Planificación y Gestión del Medio: Paloma Gómez Ossorio.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Visto el expediente 264/98-AIA, referente a un proyecto de extracción de gravas de los cauces de las ramblas de ?La Viuda- y ?Carbonera?, en los términos municipales de Sierra Engarcerán, ?Vall d'Alba?, ?Culla- y Useras (comarcas de ?La Plana Alta?, ?L'Alt Maestrat- y ?L'Alcalatén?), promovidas por Áridos Mateu SL El correspondiente estudio de impacto ambiental abarca sendos tramos de cauces de unos 2,05 km (rambla Carbonera) y unos 3,2 km (rambla de ?La Viuda?), aunque éste se adjunta a dos primeras fases o solicitudes que, por razones del procedimiento sustantivo, se tramitan ante la Confederación Hidrográfica del Júcar, y corresponde a la extracción que se prevé realizar a lo largo del primer año (la previsión global es la de explotar unos 22.500 m³ cada año).
  
Visto que en fecha 08/06/98, el promotor presenta en esta Conselleria un ejemplar del correspondiente estudio de impacto ambiental, y comunica haber presentado otro ante la Confederación Hidrográfica del Júcar con las solicitudes de autorización de extracción de gravas de los citados cursos aluviales.
  
Visto que en fechas 22.10, 09.11.98 y 02.02.99, la Confederación remite escritos por los que comunica la iniciación de sus expedientes sobre las dos peticiones de extracción de áridos (referencias: 98-AR-0540 y 98-AR-0854), y solicita la pertinente Declaración de Impacto Ambiental (DIA). En estos documentos escritos es comunica que se prescinde del trámite de información pública al ser los volúmenes de extracción inferiores a 5.000 m³, por lo que este trámite no se encuentra previsto en el procedimiento sustantivo aplicado.
  
Visto que el Estudio de Impacto Ambiental ha sido sometido al trámite de información pública por esta Dirección General, mediante anuncio publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 3.430, de fecha 09.02.99, por plazo de 30 días hábiles, sin que se presentara ninguna alegación, según consta en los correspondientes certificados del Jefe de Servicio de Asuntos Generales de esta Conselleria, de fecha 09/04/99 y de los secretarios de los cuatro ayuntamientos afectados, recibidos en fechas 12.02.99, 01.04.99, 01.06.99 y 22.09.99.
  
Visto que, en contestación a las consultas realizadas, se recibieron los siguientes escritos en las fechas indicadas:
  
Informe de la Sección de Calidad Ambiental, remitido desde la Dirección Territorial de Medio Ambiente (05.01.99), en el que da cuenta, en primer lugar, de las características más destacadas del proyecto extractivo y las del medio natural donde se localiza éste. El tramo de ?La rambla Carbonera- se encuentra aún sin explotar, pero el de ?La rambla de la Viuda- ha sido ya afectado por extracciones anteriores alrededor de un 70% de su longitud, afectando incluso a zonas externas del cauce (bancales), sin ninguna regulación ni restauración y con unos efectos más bien caóticos a los que se le añade la presencia de vertidos incontrolados en los huecos de los bancales. Las extracciones previstas las considera, en principio, medio'ambientalmente aceptables con la aplicación de una serie de medidas protectoras y correctoras que han sido consideras en la parte resolutiva de la presente Declaración de Impacto Ambiental, pero destaca el poco sentido que tiene formular una DIA de la área de ?La rambla de la Viuda- cuando ya ha sido en buena parte explotada y la citada resolución debería haber sido previa a la explotación. En este sentido destaca la necesidad de solicitar al promotor un plan de restauración global del área afectada y que tenga en cuenta la situación preoperacional real.
  
Informe de la Sección Forestal, también remitido desde la Dirección Territorial de Medio Ambiente (03/02/99), en la que destaca la conveniencia de respetar las zonas pobladas de árboles que formen enclaves o islote dentro del cauce. También aporta otras recomendaciones y sugerencias con el fin de reducir los impactos derivados de la actividad extractiva, y destaca, finalmente, el estado caótico que presenta el tramo de la rambla de la Viuda, que ya ha sido afectado en las Ÿ partes de su superficie.
  
Informe del técnico de Espacios Naturales, remitido por la Dirección Territorial de Medio Ambiente (05.02.99), en el que expone las características botánicas más destacadas de la área afectada y considera medioambientalmente aceptable la ejecución del proyecto siempre que se tomen, además de las contempladas en el estudio de impacto ambiental, una serie de medidas correctoras y protectoras que tampoco se han tenido en cuenta dentro de la parte resolutiva de esta DIA. No obstante, considera de gran interés que el promotor amplíe la documentación referente a los perfiles transversales, a la longitudinal y a la profundidad de extracción, además de un proyecto de restauración específico del tramo correspondiente a la rambla de la Viuda, al haber estado afectado muy notablemente por extracciones anteriores y sin que se hayan aplicado medidas correctoras, como tampoco se han tenido en cuenta las zonas indicadas en el estudio de impacto ambiental como: ?zonas preservadas?, ?pinares y vegetación arbustiva- y ?adelfar?.
  
Dado que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los cuales es necesario formular una declaración de impacto ambiental con carácter previo a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva del proyecto, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.
  
Visto que en el expediente han sido observados los trámites previstos en el Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en el resto de disposiciones que le son de aplicación.
  
Considerando que el artículo 5º de la Ley 2/1989 establece que corresponde al órgano ambiental la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.
  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, aprobado por el Decreto 90/1999, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, atribuye a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Por todo ello y haciendo uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable al efecto ambiental y sin perjuicio de previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, y en particular de las preceptivas licencias de actividad municipales, la extracción de gravas solicitada en el cauce de la rambla Carbonera, en los términos municipales de ?Culla- y la Sierra Engarcerán, siempre que ésta es desarrolle de conformidad con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y las modificaciones introducidas por los condicionantes siguientes:
  
1. Las extracciones se habrán de realizar -dentro de los límites, condiciones de trabajo y limitaciones establecidos por la Confederación Hidrográfica del Júcar mediante las sucesivas autorizaciones otorgadas- desde las cuotas más bajas hasta las más altas, es decir, en sentido contrario al del fluido natural de las aguas del cauce de la rambla Carbonera, i de manera que no se formen resaltos de explotación superiores a 1 m de altura ni se excave más de 1,5 m de profundidad, y siempre sobre los depósitos de gravas actuales, sin afectar afloramientos rocosos o margosos del sustrato. Tampoco es considera conveniente excavar por debajo del nivel de canal teórico de aguas bajas. Sin embargo, será preciso evitar la formación de depresiones y de amontonamientos que hagan aumentar la rugosidad del curso aluvial o forman barreras al paso de las aguas torrenciales, ante posibles avenidas extraordinarias.
  
2. La vegetación natural de los márgenes del cauce habrá de ser respetada y, consecuentemente, si corresponde, se deberá dejar sin afectar una franja lateral del cauce de al menos 5 m de anchura. También se conservaran sin explotar las zonas grafiadas en los planos como: ?Adelfas con pinos?, ?Pinares y vegetación arbustiva?, ?Zonas preservadas del cauce- y ?Encinar con sabinas/vegetación relicta?. Por otra parte, una vez acabada la explotación será necesario restaurar también los accesos que afecten al cauce de la rambla, con el fin de evitar el tránsito posterior de vehículos. En todo caso, mientras permanezcan activos estos caminos, deberá aplicárseles los riegos necesarios para evitar la formación de polvo.
  
3. Los materiales sobrantes de la extracción, como pueden ser los grandes bloques, podrán quedar integrados en la restauración de los márgenes de la explotación, pero sin formar escolleras ni elementos geomorfológicos extraños a los rasgos naturales de la rambla. Si no pudieran ser aprovechados en estas tareas, se deberán retirarlos fuera de la zona, teniendo como destino vertederos o lugares restaurables debidamente autorizados y controlados por la administración.
  
4. El estado final de la extracción, conforme se vayan extrayendo los áridos, deberán ser restituido hacia sus condiciones geomorfológicas naturales y en concordancia con la dinámica fluvial. En todo caso, los taludes laterales resultantes de la extracción no podrán sobrepasar los 30° de inclinación y, antes de finalizar cada fase anual de extracción, el estado final del tramo explotado habrá de ser satisfactorio en todos estos sentidos, por lo que, el explotador habrá de prever una fase final de labores de revisión y corrección, adoptando las medidas correctoras que le sean necesarias.
  
5. Con el fin de garantizar el correcto cumplimiento del punto precedente, el explotador habrá de remitir a esta Dirección General, y por duplicado, sucesivos informes anuales de resultados, acompañados de los planos, perfiles i/o fotografías que considere oportunos para conseguir la restauración de la área afectada, dando cuenta precisa de todas las medidas protectoras y correctoras aplicadas y del resultado del Programa de Vigilancia Ambiental, como también cualquier posible incidencia surgida durante el desarrollo de las actuaciones. El informe favorable de esta Dirección General será requisito previo y necesario para la obtención de nuevas autorizaciones de extracción de áridos. Al efecto, el contenido de este último informe será notificado a la Confederación, junto con una de las copias aportadas por el promotor.
  
6. Se le recuerda al promotor la prohibición de realizar en la zona cualquier tipo de vertido no autorizado y, particularmente, de los producidos por los cambios de aceite, combustible y mantenimiento de la maquinaria, que deberán ser gestionados por taller o gestor de residuos debidamente autorizado, de acuerdo con lo previsto en la Ley 10/1998, de Residuos, y en el Real Decreto 833/1988, relativo a la gestión de Residuos Tóxicos y Peligrosos.
  
7. Ante el posible hallazgo de cualquier resto o indicio paleontológico, arqueológico o etnológico, se le recuerda también al promotor la obligatoriedad de comunicarlo de inmediato a la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, de forma inmediata, adoptándose las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, y de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
Segundo
  
Estimar aceptable al efecto ambiental y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, y en particular, de las preceptivas licencias de actividad municipales, la extracción de gravas solicitada en el cauce de la rambla de la Viuda, en los términos municipales de Useras y ?Vall d'Alba?, siempre que se tenga en cuenta el estricto cumplimiento de la condición siguiente:
  
1. Antes de ser autorizada por la Confederación Hidrográfica del Júcar y por los dos ayuntamientos afectados cualquier extracción dentro del tramo de la rambla de la Viuda, será necesario disponer previamente de un informe favorable por parte de esta Dirección General de Planificación y Gestión del Medio, por lo que, el promotor habrá de aportar, por triplicado, una ampliación documental referida a los dos puntos siguientes:
  
Informe detallado del estado ambiental que presenta actualmente el área, diferenciando y identificando cartográficamente las diversas actuaciones extractivas y la presencia de vertidos realizados anteriormente en la zona, por parte del mismo promotor o por otras personas, así como el estado actual de la distribución de las diferentes comunidades botánicas.
  
Proyecto de restauración de la zona, encaminado a encontrar su integración ambiental en el entorno natural. Deberán formar parte de este proyecto, entre otros aspectos, la descripción y valoración de todas las tareas y elementos de restauración que le sean necesarios, como también perfiles transversales y longitudinales suficientes para dar a conocer el estado final previsto en comparación con la topografía actual (profundidad de excavación, taludes laterales, etc.). Dentro del mismo documento se habrá de estudiar la viabilidad y posibilidades de extender las tareas de restauración a los huecos existentes sobre las terrazas fluviales anexas al cauce de la rambla.
  
Ampliación del estudio de impacto ambiental, donde se desarrollan y sean asumidas y aceptadas cada una de las condiciones impuestas en el primer punto de la presente Declaración de Impacto Ambiental para el tramo de la rambla Carbonera, adaptándolas al caso de este tramo de la rambla de la Viuda.
  
Tercero
  
Notificar a las personas interesadas que contra esta resolución, por no ser un acto de trámite definitivo en vía administrativa, no se podrá interponer ningún recurso; lo cual no es inconveniente para que se puedan utilizar todos los medios que se estimen oportunos para defender su derecho y sus intereses.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana esta Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 14 de octubre de 1999.- La directora general de Planificación y Gestión del Medio: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Visto el expediente 347/98-AIA sobre el proyecto de Granja avícola de engorde sita en el polígono 6, parcela 168 en el término municipal de Aras de Alpuente (Valencia) y cuyo promotor es don Juan Vicente Cubel Sebastián.
  
Resultando que la documentación formada por el expediente municipal y Proyecto de actividad con Estudio de Impacto Ambiental como anexo se remitió por la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Valencia (Actividades Calificadas).
  
En el expediente municipal se llevaron a cabo las siguientes actuaciones:
  
- Informe favorable del ingeniero técnico municipal.
  
- Informe favorable del jefe local de Sanidad.
  
- Informe favorable del arquitecto municipal: el emplazamiento de la actividad se ajusta a las normas contenidas en las Ordenanzas municipales y a las del planeamiento urbanístico vigente.
  
- Certificado del secretario del Ayuntamiento indicando que se ha realizado la información pública del expediente que incluye el Estudio de Impacto Ambiental como anexo al Proyecto de actividad y no habiéndose presentado alegaciones.
  
Resultando que la actividad consiste en el engorde de pollos en una nave con capacidad para 24.000 pollos por ciclo.
  
Resultando que en el proyecto de actividad como anexo al mismo figura la Autorización previa concedida por la COPUT.
  
Resultando que el contenido del Estudio de Impacto Ambiental era deficiente, se solicitó al promotor, a través del Ayuntamiento ampliase el mismo en una serie de puntos: estercolero para la gallinaza, descripción de los elementos del medio susceptibles de ser impactados, eliminación de cadáveres, recordándosele que el Estudio es un documento independiente del proyecto de actividad.
  
Resultando que el Ayuntamiento remitió la ampliación solicitada relativa al Estudio de Impacto Ambiental. Se aclaraba que el mismo día del fin de ciclo se retirará la gallinaza y se venderá, los cadáveres se eliminarán estratificándolos en fosa de cadáveres con solera de hormigón y paredes de bloques de hormigón relleno de hormigón y se llevará a cabo estercolero impermeable.
  
Considerando necesario que se construya estercolero, ya que conseguir una coordinación perfecta entre final de ciclo y empresa encargada de retirada es difícil y suele suceder que la gallinaza queda almacenada de forma incontrolada fuera de la nave durante largo tiempo con el consiguiente riesgo de contaminación de suelos, etc.
  
Considerando necesario que los cadáveres se eliminen de forma que se evite el riesgo de contaminación de suelos, acuíferos, sanitario, etc. y dado que la solución constructiva dada a las paredes de la fosa de cadáveres no garantiza la impermeabilidad.
  
Considerando que la instalación debe contar con todas las medidas higiénico sanitarias exigidas en la legislación vigente.
  
Considerando necesaria la integración paisajística de la instalación en el medio.
  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.
  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
Considerando que el artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Organo Ambiental, para las Declaraciones y Estimaciones de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.
  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, aprobado por Decreto 90/1999, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, atribuye a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de Granja avícola de engorde sita en el polígono 6, parcela 168 en el término municipal de Aras de Alpuente (Valencia) y cuyo promotor es don Juan Vicente Cubel Sebastián, siempre y cuando se cumplan los siguientes condicionantes, además de lo dispuesto en el Estudio de Impacto Ambiental y ampliación del Estudio, siempre que no entren en contradicción con los mismos:
  
1. Se construirá estercolero de superficie impermeable con ligera pendiente hacia poceta, también impermeable, de recogida de lixiviados. En él se llevará a cabo fermentación aerobia controlada de la gallinaza. El estercolero se aislará de los agentes atmosféricos y tendrá capacidad de almacenamiento de la gallinaza producida en más de un ciclo de engorde.
  
2. La explotación contará con vallado perimetral, vado sanitario, mallas que impidan el acceso al interior de la nave de animales que puedan actuar como vectores de enfermedades, y demás medidas higiénico sanitarias exigidas en la legislación vigente en la materia.
  
3. Para la eliminación de cadáveres se utilizará fosa de cadáveres con solera y paredes construidas con materiales y de forma que se garantice su impermeabilidad, y con tapa de cierre hermético.
  
4. Acabado de paramentos exteriores con materiales y colores propios del entorno e integración de la actividad en el medio mediante el aprovechamiento de ejemplares arbóreos presentes en la parcela, plantación de ejemplares arbóreos y arbustivos de entre las siguientes especies: Quercus rotundifolia, Juniperus thurifera, Pinus halepensis, Juniperus oxycedrus y Juniperus phoenicea.
  
5. Cualquier variación que se produzca tanto en el tratamiento como en el posterior destino de los residuos se comunicará a esta Dirección General.
  
Segundo
  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 14 de octubre de 1999.- La directora general de Planificación y Gestión del Medio: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Visto el expediente 454/98-AIA referente al Proyecto de Plan General de Ordenación Urbana de Soneja, promovido por el propio Ayuntamiento.
  
Resultando que el 11 de septiembre de 1998 el Ayuntamiento de Soneja remitió el estudio de impacto ambiental correspondiente al Plan General de Ordenación Urbana y el acuerdo de pleno por el que se aprobaba el sometimiento a información pública.
  
El día 14 de septiembre el Ayuntamiento remitió expediente de información pública. Según certificado del Secretario del Ayuntamiento el anuncio fue publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana nº 3.290 de 21 de julio de 1998 , en el periódico Mediterráneo de 6 de julio de 1998 y en el tablón de anuncios del Ayuntamiento, formulándose en el plazo establecido 15 alegaciones.
  
Se resume a continuación las alegaciones que aluden a aspectos relativos a la evaluación del impacto ambiental.
  
Alegación presentada por don Miguel Angel Domingo Campos como presidente de ?Iniciativa Dehesa?, sección de la Asociación Cultural Espadán
  
- Apoya la declaración de espacio natural protegido de la Dehesa y la conveniencia de establecer la máxima protección.
  
- Apunta la existencia de 6 yacimientos arqueológicos en el ámbito del término municipal (4 catalogados y 2 no catalogados) además de los recogidos en el proyecto de Plan General .
  
- Asimismo apunta la existencia de otros elementos, tanto en suelo Urbano como No Urbanizable que deberían ser protegidos, proponiendo la designación de un grupo de personas que los valoren y eleven al Ayuntamiento una propuesta de protección concreta.
  
- Pone de manifiesto la exclusión de la calificación de Suelo No urbanizable de Especial Protección Cumbres de algunos terrenos situados por encima de la cota de 350 m.s.n.m.
  
Alegación presentada por don José Montarde Gual en representación de la mercantil Arcillas Industriales y Transformaciones, SL.
  
Muestra su desacuerdo por la recalificación de los terrenos (de Suelo No Urbanizable Común a Suelo No urbanizable de Especial Protección La Dehesa) ya que en el ámbito de dichos terrenos la mercantil es titular de varios permisos de investigación de recursos de la sección C por entender que el Plan vulnera en esta zona la filosofía establecida en la normativa minera , al suprimir los derechos mineros.
  
Resultando que el día 21 de octubre de 1998 se solicitó consulta a la Dirección territorial de Medio Ambiente de Castellón, recibiendo informe cuyo contenido se transcribe a continuación:
  
1º) Respecto al sistema de tratamiento de los residuos sólidos
  
En el planeamiento no se efectúa reserva de suelo para la instalación de sistemas de tratamiento de residuos sólidos urbanos, clasificados como red Primaria de Dotaciones-Infraestructuras, aunque Soneja cuenta con una parcela para la recogida selectiva de residuos voluminosos (muebles, electrodomésticos, etc,) que da servicio a la comarca del Alto Palancia.
  
Además se recomienda seleccionar un área como reserva de suelo ara la ubicación de un vertedero de residuos inertes con una superficie aproximada de 1-2 Ha, situadas preferentemente en terrenos degradados de baja permeabilidad.
  
Se recomienda asimismo la elaboración de ordenanzas de municipales sobre la gestión de los residuos urbanos, tanto orgánicos domiciliarios como inertes.
  
2º) Respecto a los sistemas de depuración de aguas residuales
  
Se garantizará, mediante los sistemas que el planteamiento considere más adecuados, el tratamiento de todas las aguas residuales generadas en el término municipal de Soneja, tanto del casco urbano y zonas de uso residencial anexos al núcleo, y se evitarán los vertidos sin tratamiento a los barrancos o pozos ciegos.
  
Actualmente Soneja cuenta con una depuradora de filtro biológico construida recientemente. El vertido de las aguas tratadas en la depuradora se realiza al Río Palancia-
  
No obstante en la documentación remitida no queda reflejada el emplazamiento de la depuradora y su clasificación como Red Primaria de dotaciones e Infraestructuras, lo que debería corregirse. También debería constatarse si el planeamiento garantiza el correcto tratamiento de las aguas residuales de la zona residencial Monte del Hoyo.
  
3º) Respecto del abastecimiento de agua potable al casco urbano y fuentes públicas,
  
El abastecimiento de agua potable a la población de Soneja se efectúa a partir de los manantiales el Reboll (100 l(m9n) y las Fuentes (4.000 l/min.)
  
Las fuentes públicas no conectadas a la red general se abastecen del manantial Minguet.
  
Para evitar o disminuir el riesgo de contaminación de las aguas subterráneas será necesario establecer un perímetro de protección de los citados manantiales que abastecen al núcleo urbano, tal y como se regula en el artículo 53.4 de la Ley 29/1985, de 2 de agosto de Aguas y en el artículo 172 del reglamento de Dominio Público hidráulico (RD 849/1986 de 11 de abril). En cumplimiento de la citada normativa, el ayuntamiento deberá solicitar al Organismo de Cuenca el establecimiento de estos perímetros, fijando en tanto un perímetro de 100 m de radio en el que no podrán instalarse ninguna actividad incluida en el artículo 173.6 del FRD 849/1986 (Reglamento del Dominio Publico Hidraúlico).
  
4º) Respecto al SN.U. de Protección del Dominio Público Hidraúlico
  
El planeamiento contempla únicamente como parte del dominio público hidraúlico el lecho del Rio Palancia, clasificado cono como suelo no urbanizable de especial protección,. No obstante será necesario comprobar que en la Normativa urbanística se establecen los usos y la normativa de aplicación en este suelo (ley de Aguas y Reglamento del Dominio Público Hidráulico).
  
Otros elementos el dominio público Hidraúlico como la Rambla de Azuebar, el barranco de Almedijar, el barranco Hondo o el Barranco del Pozo Torres no ha sido grafiados en los planos de clasificación del suelo por lo deberá subsanarse esta deficiencia. Se recomienda, no obstante, clasificar este suelo e manera genérica como a Suelo No urbanizable de protección del dominio público hidraúlico en lugar de SNU de Especial Protección Rio Palancia.
  
5º) Respecto del Suelo No urbanizable de especial protección ?Cumbres-
  
Se incluye en esta tipología de suelo los relieves situados por encima de la cota de los 350 m.s.n.m. Esta calificación , aunque se corresponde con los relieves más elevados del término municipal ,y es fácilmente cartografiable en el plano, no tiene ninguna significación ambiental justificable y en cualquier caso no se corresponde con las unidades ambientales definidas en el Estudio de Impacto Ambiental por lo que se recomienda la sustitución por SNU de protección paisajística y o su integración en el SNU de protección medioambiental/forestal.
  
6º) Respecto a las Unidades Ambientales del Estudio de Impacto Ambiental y la calificación urbanística
  
en el EIA se han diferenciado cuatro unidades ambientales
  
1. El Palancia
  
2. La Dehesa-Sierra Espadán
  
3. Relieves montañosos (cultivables y no cultivables)
  
4. El núcleo urbano.
  
1. En lo referente a la unidad del Palancia ya se ha comentado en el punto 4 anterior que esta unidad debería extenderse al conjunto del dominio público hidráulico, es decir, a otros barrancos que presentan condiciones ambientales similares al Palancia, aunque con recursos hídricos más escasos y discontinuos.
  
2. El paraje denominado La Dehesa,. se ha calificado como Suelo No Urbanizable de Especial Protección por su valor ecológico (vegetación arbolada, materiales geológicos, recursos hídricos y calidad paisajística) lo que se considera correcto desde el punto de vista ambiental.
  
3. En la unidad de relieves montañosos se diferencian dos subunidades (cultivables y no cultivables) y aunque ocupa la mayor parte del término municipal esta unidad no tiene representación cartográfica en los planos ni definición n a nivel de clasificación del suelo lo que debería subsanarse en esta unidad se presentan zonas con diferente uso y significación ambiental:
  
Zonas cultivables. Corresponden a bancales de cultivo de secano y regadío instalados en las partes más bajas y con mejor suelo edáfico del territorio. Se distribuyen heterogéneamente por todo el término municipal, intercaladas entre la zona no cultivable y conformando un mosaico a nivel cartográfico.
  
Zonas no cutivables. Corresponde a las zonas de relieve dominante, con afloramientos de sustrato rocoso, pendiente moderada/alta y suelo edáfico escaso, poco apto para el cultivo, a nivel de vegetación en esta zona se encuentran
  
- masas arboladas
  
- vegetación con representación florística de alto valor ecológico.
  
- áreas de matorral/coscojar
  
- zonas de cultivo abandonadas, invadidas por vegetación natural que conforma una unidad ambiental con las áreas anteriores.
  
Sin embargo a nivel de calificación urbanística no existe diferenciación entra las zonas cultivables y no cultivables, no siendo acorde con las características intrínsecas y el valor ambiental de los relieves montañosos la calificación de Suelo No urbanizable Común que se propone en el planeamiento. Debido a la calidad y buen estado de la vegetación, de la fauna y la flora existentes se estima más adecuado calificar las áreas de la unidad de los relieves montañosos no cultivables como SNU de protección medioambiental o forestal.
  
Además la delimitación entre el SNU de especial protección Cumbres y el Común por la cota de 350 m.s.n.m. representa un límite artificial que no se corresponde con al realidad del medio físico. Así por debajo de la cota de 350 también hay áreas montañosas con las mismas características de vegetación natural, suelo y pendiente que el calificado como especial protección Cumbres.
  
Con el objeto de subsanar esta inadecuación se propone la inclusión como Suelo de Protección medioambiental/forestal los terrenos grafiados en el plano adjunto, sin perjuicio de las áreas protegidas propuestas.
  
Respecto a los usos establecidos para este tipo de suelo se recomienda referirlo al artículo 9 de la Ley 4/1992, de 5 de junio, del Suelo No Urbanizable, y en todo caso al capítulo IV (aprovechamiento la Ley 3/1993, Forestal de la Comunidad Valenciana.
  
Así mismo el articulo 48.f. de la Ley 3/1993, Forestal de la CV, establece que las obras , instalaciones e infraestructuras, directa o indirectamente relacionadas con las masas forestales se ajustarán a las previsiones de la citada Ley. Por tanto, y en función de articulo 62. La administración forestal emitirá un informe preceptivo anterior a cualquier actuación que afecte a terrenos forestales, exceptuando aquellas en las que la normativa vigente someta al trámite de evaluación de impacto ambiental. Se recomienda que estos condicionantes se reflejen en la normativa urbanística.
  
Resultando que el 9 de febrero de 1999, se remitió informe al Ayuntamiento de Soneja en los siguientes términos:
  
1) El director general de Calidad Ambiental formuló una Declaración de Impacto Ambiental mediante Resolución de 30 de septiembre de 1993 referente a la revisión de Normas Subsidiarias de Planeamiento Municipal de Soneja (Expte 056/93-AIA).
  
2) Dicha resolución fue el resultado de un procedimiento de evaluación de impacto ambiental en el que se ajustó la calificación del Suelo No Urbanizable a las características del medio natural y las determinaciones del Plan de Ordenación de Recursos Naturales de la Sierra de Espadán que se encontraba en ese momento en trámite de aprobación.
  
3) EL Plan de Ordenación de Recursos Naturales fue aprobado mediante Decreto 218/1997 de 30 de julio de Gobierno Valenciano, encontrándose el término municipal de Soneja en el ámbito de aplicación del mismo.
  
4) El proyecto de Plan General presentado delimita el paraje denominado La Dehesa (calificándolo como Suelo No Urbanizable de Especial Protección), ampliando la protección a terrenos calificados en el planeamiento vigente como Suelo No urbanizable común, por corresponder fundamentalmente a terrenos agrícolas.
  
En el resto del término municipal únicamente se protegen los terrenos que se encuentran por encima de la cota de 350 m. en el denominado Suelo No Urbanizable de Especial Protección ?Cumbres?, estando de acuerdo con las observaciones que en este sentido se hacen en el informe elaborado por el Servicio Territorial de Medio Ambiente de Castellón, cuya fotocopia se adjunta
  
5) En consecuencia el Proyecto de Plan General debería contemplar como mínimo las superficies que en la revisión de las Normas Subsidiarias se establecieron como Suelo No urbanizable de Protección salvo errores puntuales o de escasa entidad que se hubieran detectado en la aplicación del planeamiento aprobado.
  
En cualquier caso la exclusión de terrenos naturales de la categoría de especial protección deberá, de acuerdo con lo establecido en la ley 4/1992, del Suelo No urbanizable, ser objeto de justificación pormenorizada.
  
Hay que señalar que el estudio de impacto ambiental correspondiente al Plan General de Ordenación Urbana es una copia casi literal del estudio de Impacto Ambiental modificado que se presentó en el trámite de Evaluación de Impacto Ambiental. .No se ha justificado en ningún punto del mismo la desclasificación de una gran parte de los terrenos que fueron protegidos en las Normas Subsidiarias, ni se plantean errores o conflictos en la aplicación de las Normas Subsidiarias en el Suelo No Urbanizable.
  
6) Además de las observaciones acerca de la delimitación del Suelo No Urbanizable de Especial Protección La Dehesa (SNU-EP-4), en las ordenanzas particulares no se ha definido el bien a proteger, los usos compatibles ni prohibidos, estableciendo como único límite el sometimiento de ?cualquier actuación- a Declaración de Impacto.
  
7) En cuanto a la correcta gestión de los residuos sólidos urbanos, la reserva de suelo para vertedero debería seguir manteniendo con una superficie suficiente para tratar adecuadamente los residuos sólidos urbanos inertes, en cumplimiento del Plan Integral de Residuos que prevé la gestión de los mismos de forma individualizada por el municipio.
  
8) Como prevención ante la instalación de cualquier actividad productora de aguas no asimilables domésticas sería conveniente que además de las ordenanzas propuestas para el vertido de aguas residuales, se adoptarán con carácter subsidiario el Modelo de Ordenanzas de vertido a la red de alcantarillado municipal elaborado conjuntamente por la Entidad de Saneamiento de la Generalitat Valenciana y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias.
  
Resultando que el 6 y 11 de mayo de 1999, el Ayuntamiento remitió borrador del plano modificado de las zonas de protección indicando que sería sometido a aprobación provisional y fotocopia de la publicación (BOP núm. 80, de 5 de julio de 1997) de la aprobación definitiva de la Ordenanza de vertidos a la red municipal de saneamiento, comunicando al Ayuntamiento el día 1 de junio, que la nueva documentación subsanaba las deficiencias más importantes del Plan General.
  
Resultando que el 16 de septiembre de 1999 el Ayuntamiento dio traslado del certificado de aprobación provisional y escrito en el que se indica que la documentación aprobada provisionalmente es coincidente con la remitida el día 6 de mayo de 1999.
  
Considerando que el plano de clasificación del Suelo (plano nº1) modificado y aprobado provisionalmente incluye en el Suelo No Urbanizable de Protección Medioambiental-Forestal la práctica totalidad de los terrenos forestales grafiados en el informe del Servicio Territorial de Medio Ambiente de Castellón, lo que supone un incremento de la superficie protegida actualmente.
  
Considerando, no obstante lo anterior, que los terrenos reservados en el plano de Clasificación de Suelo para la ubicación de un vertedero de inertes responden a una formación kárstica (dolina) en yesos, que constituye un punto de infiltración de aguas subterráneas y por tanto inadecuado para el depósito de cualquier tipo de residuos. Estas formaciones presentan gran interés desde el punto de vista geológico.
  
Considerando que se encuentra en trámite (según lo previsto en la Ley 11/1994, de 27 de diciembre , de la Generalitat Valenciana, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana, el proyecto de Declaración de Paraje Natural Municipal para al ámbito del Suelo No Urbanizable de Especial Protección La Dehesa (SUN-EP-4).
  
Considerando que en la fase de exposición pública se ha puesto de manifiesto la existencia de yacimientos arqueológicos no recogidos en el planeamiento vigente, ni en el estudio de impacto ambiental, ni en la documentación presentada el día 6 de mayo de 1999 a pesar de que el certificado de aprobación provisional estima la incorporación de los 6 yacimientos a los que hace referencia la alegación.
  
Considerando que la legislación vigente en materia de Vías Pecuarias consignada en las ordenazas particualres para el SUNU-EP-3 ha sido derogada por la Ley 3/1995, de 3 de marzo, de Vías Pecuarias.
  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento.
  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
Considerando que el artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Organo Ambiental para las Declaraciones y Estimaciones de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.
  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, aprobado por Decreto 90/1999, de 30 de julio de 1999, del Gobierno Valenciano atribuye a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, desde el punto de vista ambiental, el Proyecto de Plan general de Ordenación Urbana de Soneja, siempre y cuando se ajuste a la documentación presentada inicialmente y a las modificaciones presentadas en fecha 6 y 11 de mayo de 1999 y a los siguientes condicionantes:
  
1) El ámbito, usos y actividades, así como la ampliación de los supuestos de tramitación del procedimiento de Evaluación de Impacto Ambiental del Suelo No Urbanizable de Especial Protección La Dehesa (SUNU-EP-4) quedarán determinados, en su caso, en la Declaración de Paraje Natural Municipal del Gobierno Valenciano y el consiguiente Plan Especial de Protección, de acuerdo con lo previsto en la Ley 11/94, de Espacios, de 27 de diciembre de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana y en el Decreto 109/1998, de 29 de julio, del Gobierno Valenciano, por el que se regula la declaración de parajes naturales municipales y las relaciones de cooperación entre la Generalitat Valenciana y los municipios para su gestión..
  
2) Para la correcta gestión de los residuos sólidos urbanos:
  
Se incluirá la parcela utilizada actualmente para la recogida de residuos voluminosos entre los terrenos de reserva para la ubicación de sistemas de tratamiento de residuos urbanos .
  
Se estudiará una alternativa de ubicación, a la grafiada en el plano de clasificación del Suelo modificado, para la instalación de un vertedero de residuos sólidos inertes, por estimar inadecuada la localización propuesta.
  
Se tendrán en cuenta los criterios establecidos por el Plan Integral de Residuos de la Comunicada Valenciana, aprobado mediante Decreto 317/1997 de 24 de diciembre del Gobierno Valenciano.
  
3) Se incorporarán a las normas urbanísticas del Plan General la Ordenanza de vertido a la red de alcantarillado municipal aprobadas en el año 1997, siendo de aplicación subsidiaria para lo no previsto en la misma, el Modelo elaborado al efecto por la Entitat de Sanejament de la Generalitat Valenciana y por la Federación Valenciana de Municipios y Provincias.
  
4) Se incorporará al Suelo No Urbanizable de Especial Protección arqueológica los 6 yacimientos arqueológicos apuntados en la fase de información pública, sin perjuicio de los recogidos en el planeamiento vigente.
  
5) La legislación aplicable en el ámbito del Suelo No Urbanizable de Especial Protección a las Vías Pecuarias es la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias.
  
Segundo
  
No estimar aceptable desde el punto de vista ambiental la ubicación grafiada en el Plano de Clasificación del Suelo (presentado el día 6 de mayo de 1999) para la instalación de un vertedero de inertes.
  
Tercero
  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de ejecución de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 14 de octubre de 1999.- La directora general de Planificación y Gestión del Medio: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Visto el expediente 531/98-AIA sobre el Proyecto Básico de Encauzamiento de los barrancos de La Albufereta, Juncaret y Orgegia (Alicante), promovido por la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes a través de su División de Recursos Hidráulicos y que afecta a los términos municipales de San Vicente del Raspeig, Alicante, Mutxamel y San Juan de Alicante.
  
Resultando que, en fecha 27 de octubre de 1998, la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes remitió los documentos técnicos y el Estudio de Impacto Ambiental correspondientes al Proyecto Básico de Encauzamiento de los barrancos de La Albufereta, Juncaret y Orgegia.
  
Resultando que el Estudio de Impacto Ambiental como parte integrante del Proyecto Básico de Encauzamiento de los barrancos de La Albufereta, Juncaret y Orgegia (Alicante), ha sido sometido a información pública mediante anuncio de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes, publicado en el BOE nº. 176 de 24 de julio de 1998 y en el DOGV nº. 3303 de 7 de agosto de 1998, habiéndose recibido un total de siete alegaciones, sin que su contenido haga referencia al Estudio de Impacto Ambiental.
  
Resultando que el objeto del proyecto es el encauzamiento de los barrancos de Juncaret y Orgegia, desde la desembocadura conjunta de ambos en La Albufereta hasta el barrio de Tangel (Juncaret) y hasta la urbanización de Los Girasoles (Orgegia).
  
Este encauzamiento supone, dada la inexistencia de un encajamiento preciso del cauce en gran parte de su recorrido, la apertura de un canal de tierra en aquellas zonas donde el cauce no está definido y una regularización de las pendientes en la zona de cauce definido, es decir en la mayor parte del tramo del barranco de Orgegia entre la A-7 y el final de la actuación.
  
Resultando que para el encauzamiento se disponen siete secciones diferentes, por tramos de distinto ancho y pendiente, pasando de la sección rectangular, escalonada e incluso trapecial, con cajeros a base de muros de hormigón revestido de piedra, a la sección trapecial con cajeros a base de muros de mampostería o de gaviones según tramos.
  
La solera del encauzamiento se proyecta a base de hormigón en áreas urbanizadas, pavimentando algunas zonas mas ajardinadas, y a base de escollera recebada con hormigón para el resto de tramos, disponiendo asimismo un cauce de aguas bajas también a base de hormigón.
  
A lo largo de todo el encauzamiento se diseñan en los cajeros unas bermas intermedias en las que se ejecutan plantaciones autóctonas con riego por goteo.
  
Resultando que el proyecto incluye otras actuaciones complementarias como son, la realización, entre la Vía Parque y la autopista A-7, de sendos viales paralelos al cauce comunicados mediante tres glorietas que presentan en su sección transversal unos paseos peatonales de 10 m. de ancho junto al encauzamiento además de las calzadas correspondientes.
  
Asimismo se incluye una remodelación del frente litoral afectado por el encauzamiento, mediante la ejecución de un puente pasarela y la creación de unos ambientes comunicados playa-casas residenciales-cauce fluvial.
  
Resultando que según se señala en la documentación del proyecto básico, el trazado en planta del encauzamiento se desarrolla de acuerdo con las determinaciones del planeamiento vigente, sobre Suelo No Urbanizable en su mayor parte, afectando Suelo Urbano o Urbanizable en las proximidades de la desembocadura, en algunos tramos de Mutxamel y en la urbanización Los Girasoles.
  
Asimismo se han tenido en cuenta el resto de infraestruturas que se proyectan en la zona, como es el caso de la Ronda Urbana San Vicente del Raspeig - San Juan, autovía a ejecutar en la zona y cuyo trazado cruza los cauces de los barrancos que nos ocupan.
  
Considerando que se trata de una zona muy antropizada cuyo uso agrícola tradicional de cultivos de todo tipo aunque básicamente de secano, se encuentra muy alterado por la implantación de viviendas de primera y segunda residencia, presentando eriales y áreas de antiguos bancales en desuso y abandono entre los que se desarrolla un gran número de especies ruderales y nitrófilas. La vegetación natural aparece únicamente en pequeñas superficies o pequeños puntos marginales. Pese al escaso valor que la vegetación natural presenta en la zona, sería recomendable proceder a la recuperación para su posterior transplante de aquellos ejemplares arbóreos que vayan a verse afectados como es el caso de los olmos (Ulmus campestris) dispersos en el área así como de aquellos ejemplares de olivos y algarrobos de gran porte y antigüedad que asimismo deban ser eliminados.
  
Considerando que a pesar de no encontrar en la zona espacios naturales cuyos valores ambientales sean merecedores de especial protección, sí es de destacar la existencia en los términos municipales afectados de Vías Pecuarias clasificadas que podrán verse afectadas por las obras proyectadas y que son:
  
En el término municipal de Sant Vicent del Raspeig
  
Cañada Real del Camino de Palomo a Peñarroja
  
Colada del Camino del Rabosar
  
En el término municipal de Sant Joan d'Alacant
  
Vereda de San Juan
  
Colada de La Coix
  
Considerando que el diseño de la solera del encauzamiento a base hormigón o de escollera cementada con hormigón supone la imposibilidad de que aparezca vegetación alguna en el lecho del cauce dando a este un carácter muy urbanizado asumible desde el punto de vista ambiental únicamente en aquellos tramos urbanos o urbanizables en desarrollo, pero que debería revisarse como solución para aquellos tramos que discurren por suelo no urbanizable puesto que en ellos se requerirá la creación de un cauce más naturalizado, lo que se podría conseguir sin más que eliminar el recebado con hormigón entre las escolleras de forma que se sustituya éste por tierra que permita el desarrollo de una mínima vegetación y su fauna asociada.
  
Considerando que el área afectada presenta zonas con altos valores de vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos debido a la porosidad de los materiales que la forman, lo que exige una vigilancia de las labores de construcción con objeto de evitar posibles vertidos incontrolados de sustancias contaminantes.
  
Considerando que el Estudio de Impacto Ambiental no realiza un verdadero inventario de yacimientos arqueológicos existentes en los municipios atravesados y que pudieran verse afectados por el encauzamiento proyectado, limitándose el mismo a describir el yacimiento denominado Cerro de Las Balsas, de gran importancia pero que podría no ser el único afectado. Así pues, ante la falta de datos al respecto y dado que el proyecto conllevará un claro movimiento de tierras a nivel de subsuelo, resulta necesario exigir una prospección previa de los terrenos que vayan a ser ocupados con objeto de detectar cualquier posible afección.
  
Con respecto al yacimiento del Cerro de Las Balsas, señalar que se han descubierto en el mismo una necrópolis de inhumación, una necrópolis de incineración y una villa romana alto-imperial concentradas en un área de aproximadamente unos 20.000 m² que se localiza en una pequeña meseta junto al antiguo cauce de la Albufereta, en la ladera norte de la Serra Grossa. Sin embargo el Estudio de Impacto Ambiental no señala el tramo concreto del encauzamiento que puede afectar dicho yacimiento, ni siquiera se incluye una delimitación de la Zona Arqueológica ni del Bien de Interés Cultural declarados en el ámbito de dicho yacimiento, por lo que resulta difícil saber cual es la afección concreta de las obras proyectadas sobre el mismo.
  
Considerando que será imprescindible la utilización de vertederos de residuos inertes para el depósito de todos los materiales sobrantes de las obras entre los que se encuentran los procedentes de las labores de demolición y fundamentalmente los procedentes de la excavación del cajero del encauzamiento ya que se prevén un total de 463.213,05 m³ de excavación, frente a los sólo 17.818,26 m³ para terraplen. Tal volumen de material sobrante exige de una previsión de los lugares destinados a su vertido final, de modo que puedan acondicionarse con suficiente antelación nuevas instalaciones en caso de ser éstas necesarias, con vistas a la no creación de nuevos impactos ambientales. Sin embargo el Proyecto no recoge tal previsión, ni siquiera en su Estudio de Impacto Ambiental el cual se limita a señalar el ?Movimiento de tierras. Vertedero- en la lista de acciones causantes de impacto ambiental sin mayor comentario al respecto.
  
Por tanto no puede recogerse en esta Declaración de Impacto Ambiental la preceptiva evaluación del impacto derivado de la creación de escombreras y vertederos, al no señalarse las áreas concretas a destinar a estas actividades y por tanto no incluirse el estudio de los impactos ambientales que puedan derivarse de la ejecución de las mismas.
  
Considerando que en relación con la apertura de lugares para la extracción de materiales, fundamentalmente escolleras, el Estudio de Impacto Ambiental recoge un listado de canteras existentes en las proximidades, listado que hace referencia únicamente a seis yacimientos para la obtención de préstamos, de los cuales dos se encuentran inactivos según los propios datos del estudio.
  
Considerando que el Estudio de Impacto Ambiental establece una serie de medidas correctoras que podemos resumir como sigue:
  
Durante la fase de construcción
  
Corrección del impacto sobre la atmósfera efectuando riegos para evitar polvo y controlando humos en maquinaria.
  
Corrección del ruido y vibraciones, prohibiendo los trabajos nocturnos y realizando de forma puntual a lo largo del perímetro del encauzamiento una plantación arbórea y arbustiva a modo de apantallamiento vegetal.
  
Corrección de impactos sobre el suelo, procediendo a la separación selectiva del suelo edáfico y su acopio para su posterior reutilización.
  
Se propone la utilización de canteras legales para su utilización como préstamos.
  
Adopción de medidas de seguridad para la corrección de impactos sobre la población.
  
Durante la fase operativa
  
Se propone la revegetación de zonas dañadas por las obras o sin vegetación.
  
Se propone la ejecución de labores de revegetación, restauración e integración paisajística.
  
Considerando que respecto de las labores de revegetación, restauración e integración paisajística a ejecutar, es de señalar que las actuaciones previstas en el Estudio de Impacto Ambiental no son concretas ya que se limitan a señalar una serie de especies a utilizar y condiciones de plantación, sin especificar ni lugares a revegetar ni actuaciones específicas a realizar. Por otra parte se detectan numerosas disparidades e incluso contradicciones entre los diversos documentos del proyecto básico. Así, lo señalado en Planos no queda claro ya que las revegetaciones y labores de integración paisajística no se recogen en los planos de Planta General y en los planos de Secciones Tipo: Materiales se grafía un arbolado a base de palmeras a lo largo del perímetro del encauzamiento que no se indica en el texto de dichos planos. Además de que lo señalado en los planos tampoco coincide con lo que realmente se recoge en el Presupuesto, en el que se establecen partidas presupuestarias diversas en función del tramo de encauzamiento de que se trate, a la vez que se establece una Partida Alzada de 15.300.000 PTA. bajo la denominación de Corrección de Impacto Ambiental sin que se especifique a qué labores corresponde dicho montante.
  
Considerando que ante la falta de rigor del Estudio de Impacto Ambiental en lo que se refiere a la elaboración de un correcto plan de revegetación, restauración e integración paisajística, resulta sorprendente que en éste se planteen medidas correctoras puntuales tan exigentes como la propuesta de ejecutar apantallamientos vegetales a base de varios niveles de ejemplares arbustivos y arbóreos, para la corrección de los impactos acústicos a producir durante la ejecución de las obras y por tanto muy limitados en el tiempo.
  
Considerando que en relación con los riegos a efectuar se recogen contradicciones entre lo señalado en el apartado de medidas correctoras del Estudio de Impacto Ambiental y el contenido del propio Programa de Vigilancia Ambiental de dicho Estudio. Así mientras en el primero se recoge la necesidad de efectuar un riego semanal durante los meses de junio, julio, agosto y septiembre de los dos primeros años tras la plantación, sin embargo el Programa de Vigilancia Ambiental señala la ejecución de 6 a 8 riegos durante el primer año, 4 a 6 el segundo y 2 a 4 durante el tercero, siendo por tanto completamente inconexos unos con otros apartados dentro del propio Estudio.
  
Considerando que pese a las deficiencias del Estudio de Impacto Ambiental, el conocimiento del medio en el que se localizan las obras unido a la contrastación de los datos facilitados por el proyecto junto a la documentación que obra en poder de esta Dirección General, podemos concluir que se posee base suficiente para emitir un juicio sobre el proyecto propuesto, por otra parte considerado completamente necesario para disminuir el alto riesgo de inundación existente en la zona y los riesgos que ello supone sobre la población.
  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.
  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
Considerando que el artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Organo Ambiental, para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.
  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, aprobado mediante Decreto 90/1999, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, atribuye a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental.
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el Proyecto Básico de Encauzamiento de los barrancos de La Albufereta, Juncaret y Orgegia (Alicante), promovido por la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes, siempre y cuando se de adecuado cumplimiento a los siguientes condicionantes:
  
1) Dada la importancia del movimiento de tierras a efectuar y el elevado volumen de material sobrante que deberá ser evacuado, se estima completamente necesario se realice un análisis previo de los posibles lugares para el vertido final de estos materiales, incluyendo un estudio de posibles destinos para la reutilización del mismo entre los que se incluirá la posibilidad de su utilización en las obras derivadas de la ejecución de la Ronda Urbana de Sant Vicent del Raspeig - Sant Joan d'Alacant, proyectada por esa misma Conselleria, o cualquier otra obra pública que se promueva en el entorno.
  
Así pues, en el plazo máximo de seis meses tras la notificación de la presente Declaración de Impacto Ambiental la División de Recursos Hidráulicos remitirá un estudio de posibles destinos para los materiales procedentes de las excavaciones de las obras proyectadas, incluyendo los escombros procedentes de las labores de demolición y otros restos que puedan producirse.
  
En caso de que estos emplazamientos no coincidan con vertederos controlados de inertes debidamente legalizados y deba procederse a la apertura de nuevas instalaciones se adjuntarán el proyecto de explotación del vertedero y el Estudio de Impacto Ambiental correspondiente para su preceptiva evaluación de impacto ambiental.
  
Del mismo modo se procederá con los lugares elegidos para la extracción de materiales, de no corresponderse éstos con áreas que tengan la consideración de canteras o préstamos legales en explotación.
  
No se permitirán en ningún caso y bajo ningún concepto extracciones o vertidos de materiales de forma indiscriminada y sin la obtención de los preceptivos permisos legales, incluyendo los derivados del cumplimiento de la legislación de impacto ambiental.
  
2) Se exigirá una ejecución cuidadosa de las obras de forma que se respete al máximo las áreas naturales existentes procediendo al transplante de aquellos ejemplares arbóreos singulares que vayan a verse afectados directamente por las obras. Para tal fin la Dirección de Obra marcará, previo al inicio de las obras y en el momento de la firma del Acta de Replanteo, aquellos ejemplares que sean susceptibles de ser transplantados y que el constructor deberá mantener en condiciones hasta su colocación en destino definitivo.
  
Las obras de regularización del cauce de Orgegia (desde la A-7 hasta Los Girasoles y desde estos hasta el final de la intervención), se realizarán con la mínima intervención posible respetando al máximo la vegetación existente, sobre todo en lo que a ejemplares arbóreos existentes se refiere.
  
3) Previo a la aprobación del Proyecto de Construcción se presentarán a esta Conselleria para su visto bueno los Planos a incorporar al mismo en los que se reflejen los tratamientos vegetales a realizar para el ajardinamiento e integración paisajística de las obras proyectadas. En dicho planos se especificarán tanto en sección como en planta las distintas revegetaciones a realizar que se proyectarán de acuerdo a los siguientes criterios:
  
Las especies vegetales a utilizar en aquellos tramos que discurran por suelo urbano o urbanizable en desarrollo, se escogerán atendiendo a criterios de ajardinamiento tratando de que las características y requerimientos de las mismas sean acordes con las condiciones climatológicas de la zona.
  
A ambos lados del encauzamiento y de forma longitudinal al mismo se incorporará, en aquellos tramos colindantes con suelo urbano y/o urbanizable, una hilera de Populus nigra u otras especies arbóreas con amplia representación en la zona.
  
En los tramos en los que se atraviesen terrenos no urbanizables o urbanizables no desarrollados, la vegetación que se incorporará a las terrazas diseñadas en los cajeros estará formada por ejemplares de adelfas (Nerium oleander), tarays (Tamarix sp.) y salada blanca (Atriplex halimus), o bien cualquier otra especie autóctona y con amplia representación en la zona.
  
Se procurará el transplante de los ejemplares de algarrobos y olivos afectados para su utilización en los ajardinamientos a efectuar en las isletas de las glorietas proyectadas, tanto en el proyecto que nos ocupa, como en el proyecto de la Ronda Urbana al que hemos hecho referencia, en caso de que el calendario de obras de ambas infraestructuras así lo permita.
  
Se instalará riego por goteo en aquellas plantaciones ejecutadas en suelo urbano y urbanizable, dotando el resto de plantaciones en suelo no urbanizable de los suficientes riegos para garantizar su enraizamiento y mantenimiento y conservación posterior.
  
4) En aquellos tramos en los que el encauzamiento atraviesa terrenos de suelo no urbanizable o urbanizable no desarrollado, se requiere un diseño de la sección más naturalizado procediendo a la colocación de la escollera sin recebar la misma con hormigón, de forma que la tierra que quede ocupando oquedades entre los bloques de piedra pueda dar pie a la aparición de una vegetación que aunque somera, a base de especies arbustivas, cañaverales, etc. pueda dar sustento a la fauna asociada a la misma.
  
5) Se realizará una prospección arqueológica previa de toda la traza del encauzamiento. Adoptando y recogiendo adecuadamente en el proyecto de construcción las medidas de protección, salvaguarda o documentación oportunas que se arbitren desde la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia a fin de preservar el yacimiento arqueológico del Cerro de las Balsas o cualquier otro que pueda verse afectado en función de los resultados de la prospección realizada.
  
En el Proyecto de Construcción se contemplarán, tal y como se propone en el Estudio de Impacto Ambiental, los presupuestos y el tiempo de ejecución material de los trabajos arqueológicos que deban ser realizados, en su caso, con antelación a la ejecución de la obra.
  
Si a pesar de todas las precauciones, durante la construcción de las obras se encontraran nuevos restos arqueológicos se paralizarán éstas y se comunicará inmediatamente el hallazgo a la Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en la Ley 4/98, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
6) Se tendrá en cuenta en el proyecto de construcción la existencia de Vías Pecuarias clasificadas en los términos municipales atravesados de forma que en caso de que alguna de ellas se vea afectada por el encauzamiento, se habiliten las infraestructuras necesarias para que durante la fase de explotación de la obra, se garanticen los pasos de acuerdo con la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias. Debiendo obtener el Visto Bueno de la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Alicante, para lo cual se tramitarán los preceptivos expedientes previa la aprobación del proyecto de construcción.
  
7) Durante la fase de construcción deberán prohibirse los trabajos nocturnos que puedan producir impactos sonoros y luminosos y/o vibraciones molestas sobre la población.
  
Asimismo se realizarán los riegos necesarios en los accesos y pasos de la maquinaria de obra con objeto de evitar las afecciones por emisión de partículas y polvo.
  
Se recuerda al promotor la prohibición de realizar cualquier vertido o acopio no autorizado en la zona. En todo caso, los cambios de aceite, filtros y cualquier otro residuo de mantenimiento de maquinaria y vehículos deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor de Residuos Tóxicos y Peligrosos debidamente autorizado.
  
8) En los documentos contractuales del Proyecto de Construcción definitivo deberá figurar la obligatoriedad del cumplimiento de los condicionantes de la presente Declaración de Impacto Ambiental. Para ello se adaptará el Presupuesto incluyendo o modificando las partidas presupuestarias necesarias para su ejecución.
  
Segundo
  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de ejecución de la ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML