Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5206, del 24-02-2006 (2006/1921)

Resolució de 9 de febrer de 2006, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5206

Data del DOGV
:   24-02-2006

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2006/1921

CVE


Data del document
:   09-02-2006

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Altea](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

Resolució de 9 de febrer de 2006, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2006/1921]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana. En virtut d'això, he resolt:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 467/02-AIA Altea, 124.1/03-AIA Alcoi, 040/02-AIA Bétera, 215/04-AIA Crevillent, 360/02-AIA Aspe i 017/04-AIA Moncofa, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 9 de febrer de 2006.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 467/2002-AIA  
Títol: Modificació puntual del PGOU d'Altea, sector RS-11, riu Algar  
Promotor: Ajuntament d'Altea   
Autoritat substantiva: Comissió territorial d'urbanisme d'Alacant  
Localització: Altea, vall i desembocadura del riu Algar  
1. Descripció del projecte  
El projecte se situa en l'àmbit del riu Algar, al pas d'aquest pel terme municipal d'Altea i en el seu entorn més immediat i la superfície total del sector proposat és de 2.079. 854,68 metres quadrats.  
L'ordenació proposada persegueix els següents objectius :  
1. Regenerar el corredor natural del riu Algar, en crear un espai natural, un bioparc i una zona d'oci integrada en la ciutat.  
2. Canviar la qualificació del sòl del sector industrial Sogay, passant de sòl urbanitzable industrial a sòl urbanitzable residencial-turístic, de baixa densitat i alta qualitat.  
3. Integrar en el sector la depuradora existent i reutilitzar les aigües d'aquesta en els usos del mateix.  
4. Recuperar ambientalment, usant-la com a lloc d'oci, esplai i serveis la pedrera existent en el marge dret del riu, a l'est de l'autopista A7.  
5. Optar per un model de creixement que integre el riu en la ciutat, a fi d'aconseguir eliminar l'efecte barrera existent en el municipi d'Altea.  
6. Revitalitzar el potencial turístic amb la integració del riu Algar com a corredor natural i amb la construcció d'un camp de golf a l'oest de l'autopista   
El projecte classifica en la xarxa estructural primària un total de 712.281 metres quadrats (riu Algar, equipament esportiu, equipament per a depuradora i xarxa viària). Concretament incorpora al patrimoni públic municipal 306.647 metres quadrats en la zona humida del riu Algar que se sumen als 185.600 metres quadrats de domini públic existents.   
Per tant es constitueix una xarxa primària pública de 492.248 metres quadrats, inclosos en l'àrea de repartiment, que el projecte de modificació puntual identifica com a superfície adscrita de dotacional. Per als usos residencials es classifiquen 1.187.641 metres quadrats.  
El projecte de modificació puntual del PGOU d'Altea, en el sector SR-11 s'ha vinculat a la desclassificació de sòls en la vessant meridional de Serra de Bèrnia, ja que l'Ajuntament d'Altea ha proposat una important desclassificació de sòl amb importants valors paisatgístics i geomorfològics, en compensació a la nova classificació que es proposa.  
2. Tramitació administrativa . Períodes d'informació pública.  
La tramitació del procediment d'avaluació d'impacte ambiental s'ha realitzat en dues fases, havent existit així mateix dos processos d'informació pública.  
Inicialment el document de modificació puntual del Pla general d'ordenació urbana d'Altea, sector RS-11, riu Algar va ser aprovat provisionalment per l'Ajuntament en sessió de 26 d'octubre de 2001. Com a conseqüència de l'esmentada aprovació, l'Ajuntament va remetre a la Conselleria de Medi Ambient, en data 9 de desembre de 2002, diversa documentació, consistent en el tràmit de concert previ, expedient administratiu municipal, projecte de modificació puntual del PGOU d'Altea, sector RS-11, estudi d'impacte ambiental i estudi de riscs d'inundabilitat en el baix Algar, tot això a fi que s'emetera la declaració d'impacte ambiental corresponent.  
La informació pública corresponent a aquesta primera tramitació es realitza pel període d'un mes mitjançant un edicte publicat en el periòdic Información de 29 de desembre de 2001 i en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de 8 de gener de 2002, sense que conste en l'expedient administratiu existent en el departament d'avaluació d'impacte ambiental informe de les al·legacions existents en aquesta primera fase.  
Un segon acord plenari de l'Ajuntament d'Altea de data 27 de juny de 2002, va introduir en el projecte en tramitació determinades condicions per al desenvolupament del sector, com a conseqüència de les al·legacions formulades. Al mateix temps aquest acord incorpora i aprova al seu torn junt amb la documentació relativa de l'homologació puntual del PGOU que determina l'ordenació estructural promoguda per l'Ajuntament, el desenvolupament detallat (programa per al desenvolupament i pla parcial) documentació resultant d'un concurs públic, amb la pretensió d'obtindre l'aprovació definitiva del document complet.  
És el Ple municipal celebrat en sessió de 8 de novembre de 2002, el que acorda aprovar les modificacions del projecte exigides en l'acord anterior i al seu torn sotmetre novament al tràmit d'informació pública la documentació modificada amb l'expedient íntegre a través de la inserció de sengles anuncis en el diari Información d'Alacant, de 30 de novembre, i en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 4394, de 9 de desembre de 2002.  
En aquest període d'informació pública es produeixen segons el certificat del secretari d'Altea un total de 24 al·legacions de les quals un alt percentatge tenen contingut ambiental. L'informe d'al·legacions emés pel secretari municipal en data 20 d'octubre de 2003 conclou estimant acceptables part de l'al·legació IX formulada pel senyor Antoni Zaragozí representant de la Societat Espanyola d'Ornitologia, l'al·legació X del senyor Antonio Pérez Benimeli, en la qual es fan referència a un pou d'aigua existent en la seua propietat i l'al·legació del senyor Baltasar Ripoll amb vista a evitar la demolició d'un habitatge, i desestimar la resta de les al·legacions.  
Igualment l'Ajuntament d'Altea demana diversos informes sectorials que introdueixen al seu torn determinades modificacions i sol·licita informe de l'Institut de l'Aigua i de les Ciències Ambientals de la Universitat d'Alacant el qual és emés al març de 2003.  
Com a conseqüència d'aquest informe l'Ajuntament d'Altea aprova en sessió de 4 d'abril de 2003, la creació d'una unitat o oficina tècnica estable de caràcter o oficina de direcció i coordinació del projecte, que tinga com a objecte el foment, la promoció i gestió única i integrada d'aquest i el sotmetiment a un control puntual i cada cert temps mitjançant auditories externes, independent i qualificada, i a ser possible pública, les conclusions i recomanacions del qual permeten tindre una idea com cal de l'adequació del projecte als objectius d'aquest.  
Finalment el ple de la corporació, en 25 de setembre de 2003, acorda aprovar provisionalment la modificació del Projecte de modificació puntual del Pla general en l'àmbit del sector RS 11, Riu Algar, acompanyat de l'estudi d'impacte ambiental i l'estudi de risc d'inundació en el riu Algar, així com el programa de regeneració, ordenació per les administracions sectorials i la creació d'una oficina tècnica per a la direcció i coordinació del projecte, l'objecte de la qual siga el foment, la promoció i gestió única i integrada d'aquest.  
La complexitat de la tramitació municipal d'aquest projecte ha comportat una certa dispersió en la documentació tècnica rebuda en la Conselleria de Territori i Habitatge per a la seua anàlisi en el procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
A més de la documentació remesa per l'Ajuntament en data 5 de desembre de 2002, a què s'ha fet referència anteriorment, en 30 de gener de 2003 es registra entrada d'avantprojecte per a la construcció d'un aiguamoll artificial per al tractament terciari d'aigües, avantprojecte de condicionament del riu Algar, tractament terciari de l'estació depuradora de les aigües residuals i pla parcial del sector RS-11, Riu Algar.  
Posteriorment el data 18 de novembre de 2003, l'Ajuntament remet una còpia del projecte definitiu sobre la modificació puntual del Pla general d'ordenació urbana, sector SR-11, acompanyada d'estudi d'impacte ambiental així com el pla parcial d'ordenació detallada del sector indicat, certificat d'aprovació provisional, justificació documentada i acreditada per l'organisme administratiu competent de la disponibilitat de recursos hídrics per als usos prevists en l'ordenació i en especial de la disponibilitat d'aigua per al reg dels camps de golf i certificat de l'entitat gestora de la planta depuradora en la qual s'indica l'aptitud de la mateixa per a assumir els volums esperats després del desenvolupament del sòl urbanitzable residencial.  
Prèviament en data 3 de febrer de 2003, el Servei d'Impacte Ambiental havia requerit una sèrie d'informes de l'Ajuntament concretament sobre justificació documentada i acreditada per l'organisme competent de la disponibilitat de recursos hídrics per als usos prevists en l'ordenació i en especial el reg del camp de golf i certificat de l'entitat gestora de la planta depuradora en la qual s'indique l'aptitud d'aquesta per a assumir els volums esperats després del desenvolupament del sòl urbanitzable residencial.   
Així mateix el Servei d'Impacte Ambiental en data 3 de febrer de 2003, requereix sengles informes sobre el projecte de modificació puntual del sector RS-11, als Serveis de Planificació i Ordenació Sostenible del Medi i Servei de Conservació i Gestió de la Biodiversitat, a fi de tindre'ls en compte amb vista a la formulació de la corresponent declaració d'impacte ambiental.  
L'Ajuntament d'Altea a través d'escrit de 20 d'octubre de 2004, adjunta un informe exhaustiu formulat pels tècnics d'espais naturals protegits del Servei Territorial d'Alacant de la Conselleria de Territori i Habitatge, el qual per la seua importància i abast es transcriu íntegre en aquesta declaració en apartat posterior .  
3. Al·legacions en la informació pública.  
En el període d'informació pública iniciat al desembre de 2002, s'han presentat un total de 24 al·legacions, de les quals es resumeix el contingut ambiental més important:  
Per la senyora M. José Gisbert Aguilar i el senyor Robert Rubio i Vicent s'exposen una sèrie d'al·legacions al projecte que es reiteren també a la Conselleria de Territori i Habitatge a través d'escrit de 10 de gener de 2003, on se sol·licita que es declare incompatible aquest projecte amb les determinacions de les actuals lleis de protecció del medi ambient.  
Aquestes al·legacions argumenten que les modificacions presentades al projecte de modificació puntual del PGOU d'Altea en l'àmbit del sector SR-11 i al programa d'actuació integrada constitueixen un intent de legalització d'uns projectes que presenten greus irregularitats en la seua tramitació, considerant que el projecte pretén convertir una zona humida catalogada d'especial protecció per la Generalitat Valenciana en un parc urbà d'un complex residencial de luxe. S'al·ludeix al concert previ aprovat per la Conselleria d'Obres Públiques i Transports en data 9 d'agost de 2001, per a argumentar el desfasament del PGOU de 1982 amb la legislació en vigor actualment, i no s'acomet cap tipus de revisió del planejament vigent sinó que continua urbanitzant-se el territori mitjançant plans parcials, informant que en aquest cas la reclassificació afecta mes del 6% del terme municipal, extensió suficient per a una revisió seriosa del Pla general i s'incideix en l'estructura general del PGOU sense escometre una revisió en profunditat.   
Al mateix temps la senyora Gisbert i el senyor Rubio, al·leguen sobre la incorrecta delimitació de la zona catalogada com a zona humida protegida la delimitació de la qual en vigor és aprovada per l'Acord del Govern Valencià de 10 de novembre de 2002, la incorrecta classificació del riu Algar com a parc públic i és necessari que siga classificada com a sòl no urbanitzable d'especial protecció, la inadequada consideració de la regeneració del riu Algar com una càrrega de la urbanització, la no-consideració de la zona de policia de llits de riu de 100 metres pel quals la zona hotelera Pedrera de los Quintanes, aparcaments i les dues zones comercials i d'oci del marge dret així com gran part de la urbanització aldea, en el marge esquerre del riu, no tenen l'autorització corresponent de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer. Tampoc, es té en compte l'existència del camí ramader Carrerada del Mascarat, que travessa el sector, i és destaca el caràcter d'aquest de bé de domini públic de la Generalitat Valenciana. Igualment s'argumenta que les zones de protecció ambiental delimitades com a tals queden aïllades segons el projecte rodejades d'urbanitzacions per tant inaccessibles a la població, per la qual cosa no pot mantindre's la seua qualificació de públic. No són conformes els al·legants amb la destinació donada a la Pedrera de los Quintanes, que es converteix en zona hotelera, aparcaments, comercial i terciari recreatiu, ni amb el tractament de la zona del riu classificada com de protecció grau II, ja que es pretén mantindre urbanitzada en les dos marges del riu mitjançant blocs adossats o exempts i la creació de la zona d'oci, hotelera i aparcament.  
Els representants d'Algar Net Viu al·leguen que el projecte no té en compte l'escassetat de recursos hídrics que pateix la Marina Baixa, i suposa aquest projecte que incrementa en 5.749 Habitatges i 21.040 habitants que se sumen a una població de 15.000 situaren la localitat en una situació d'evident insostenibilitat, màximament amb la forta demanda hídrica del camp de golf. Es considera així mateix que el projecte vulnera el principi de desenvolupament sostenible especialment pel que fa a les disponibilitats d'aigua, la privatització dels terrenys (construccions hoteleres i camp de golf), modificació del paisatge i limitacions d'accessos, fragmentació i desaparició de l'horta d'Altea (l'Horta, Quintanes, Mandem, Sogai, la Pila i l'Olla). Finalment s'argumenta que hi ha contradiccions entre el patricova i els estudis d'inundabilitat presentats.  
Com a conseqüència segons les esmentades al·legacions es requereix que els tinga personats en l'expedient i s'acorde la retirada de la modificació puntual del Pla general i del programa d'actuació integrada sobre l'àmbit del sector RS.11, Riu Algar. Així mateix sol·liciten que l'Ajuntament elabore un pla rector en el marc de la legislació de zones humides protegides amb l'objectiu de protegir el riu Algar i el conjunt de partides tradicionals d'Altea que el rodegen així com la declaració per l'Ajuntament d'aquest espai com a zona LIC.  
Pel Sr. Arribas Ugarte en nom propi i en representació de la Federació d'Ecologistes en Acció del País Valencià, es refereix l'existència d'un incompliment per part de l'Ajuntament d'Altea del concert previ amb la Coput, i considera que en compte d'una modificació puntual del pla definint un nou sector RS.11, hauria de procedir-se a una revisió del Pla general vigent de 1982 o si més no l'homologació global a la LRAU.  
Igualment considera que la modificació puntual del PGOU hauria d'haver-se tramitat com una revisió del Pla general per la seua forta incidència territorial i poblacional i pels requisits establits per la Llei 4/1992, i exposa que en el terme municipal el sòl urbanitzable s'incrementa des de les 1440 has fins a les 1677,7 has que suposa un augment del 7,28% de la superfície del terme municipal, reduint-se en 88,92 has el sòl d'especial protecció. De la mateixa manera el nombre d'habitatges que pot acollir el nou sector és de 5.749 equivalent a una ocupació màxima de 15.300 nous residents, per la qual cosa considerant el nombre actual d'habitatges de 12.986, l'increment és de 44% del total d'habitatges. Tampoc hi ha la urgent necessitat o interés públic, que refereix la Llei de sòl no urbanitzable per a realitzar una modificació puntual, s'incompleix l'article 2.3 de la Llei 4/1992 de sòl no urbanitzable i que el model de creixement opta més per un desenvolupament lineal i costaner que per un model que integre el riu en la ciutat, per tot això no es donen els requisits que estableixen els lleis perquè aquest projecte es tramite com una modificació puntual del PGOU.  
El Sr. Arribas considera en la seua al·legació que no hi ha una justificació adequada de la nova delimitació del sector RS-11, incomplint-se l'article 20 de la Llei 6/1994, reguladora de l'activitat urbanística, que hi ha una delimitació incorrecta de la zona humida Desembocadura del riu Algar, i s'incompleix la Llei 11/1994, de paratges naturals de la Comunitat Valenciana, en incorporar-se en el projecte la delimitació del Projecte de catàleg de zones humides exposat al públic mitjançant una resolució de 28 de juny de 2002 i no la delimitació en vigor aprovada per l'Acord de 10 de setembre de 2002, del Govern Valencià (DOGV 16-09-2002), que així mateix s'incompleix la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits, en les seues determinacions urbanístiques, pel fet que es classifica la zona humida catalogada com a parc urbà i no com a sòl no urbanitzable d'especial protecció. S'al·lega igualment que és de dubtosa legalitat incloure el llit públic del riu Algar i la major part d'un espai natural protegit dins de la xarxa primària estructural i convertir-los en un parc urbà adaptat a les necessitats d'oci, esplai i contacte amb una naturalesa artificial, que la modificació puntual projectada del PGOU en el sector SR-11 no té en compte la conca d'afecció del llit públic ni la de la zona humida catalogada, i no consta en la documentació gràfica les distàncies de servitud, de policia, ni la distància de 20 metres des de l'aresta exterior del llit que la Llei 6/1989, d'ordenació del territori estableix com a límit d'edificació en els terrenys de llits, ni la delimitació del perímetre d'afecció de 500 metres d'amplària que determina el Catàleg de zones humides.  
S'exposa així mateix que el projecte incompleix les determinacions del Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació de la Comunitat Valenciana, (PATRICOVA) i que l'estudi d'inundabilitat en el Baix Algar no compleix els requisits que imposa aquest document, i es qüestiona l'al·legant tant la metodologia d'anàlisi de la geometria i morfologia fluvial com la delimitació de les zones de risc identificades com de risc 1 i risc 5 i 6, considerant molt allunyats de les determinacions del PATRICOVA, els projectes urbanístics presentats (modificació puntual del PGOU i Pla parcial i programa).  
El representant d'Ecologistes en Acció incideix igualment, en aspectes com ara la no-consideració en el projecte de determinats béns de domini públic com el camí ramader Carrerada del Mascarat, el domini públic hidràulic, la zona de policia i servitud del riu Algar, ni l'existència dels barrancs del Gat i Sogai tributaris del riu Algar. Així mateix considera que no s'ha valorat l'augment de demanda hídrica que es produirà, l'existència d'infraestructures supramunicipals adequades i no saturades ni la capacitat del pla zonal de residus de la zona XV.  
Finalment el Sr. Arribas conclou que el projecte urbanístic Los Puentes del Algar, no és sostenible ambientalment, i sol·licita que l'Ajuntament d'Altea rebutge i no aprove de forma definitiva el Projecte de modificació puntual del PGOU en el sector RS-11, Riu Algar, ni el projecte de programa i pla parcial per al desenvolupament del nou sector.  
Aquestes al·legacions són remeses igualment pel representant d'Ecologistes en Acció a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi en data 20 de gener de 2003 sol·licitant-se que es valoren molt negativament les repercussions ambientals d'aquests projectes i es dicte una declaració d'impacte ambiental negativa i contrària a aquests.  
Per part del senyor Victor Navarro en representació d'Acció Ecologista Agró s'al·lega sobre la necessitat de classificar els terrenys inclosos en la zona humida del riu Algar com a sòl no urbanitzable d'especial protecció aplicant-se per tant únicament els usos que la legislació urbanística i diverses sentències del tribunal suprem han establit. Es refereix així mateix a les diverses afeccions que es produeixen (dominis públics hidràulics i marítim, hàbitat de vida silvestre i planejament), a la incidència negativa del projecte sobre la zona protegida i el risc d'inundació. Es destaca en aquesta al·legació la importància del riu Algar com a lloc de nidificació, hivernada i pas migratori d'aus entre les quals s'han empadronat en nidificació, cabussonet xic, ànec collverd, fotja comuna, corriol camanegre, boscarla de canyar i tordal, martinet menut i trist. Igualment s'al·lega sobre l'increment en la demanda d'aigua i la possibilitat d'infiltració a l'aqüífer d'aigua amb contaminants com a conseqüència de regar el camp de golf amb aigua depurada, sobre la destrucció de l'horta i la insuficient valoració de determinats aspectes ambientals (demanda hídrica, destrucció de comunitats d'animals i plantes del riu i el seu entorn, soroll del trànsit, risc d'inundació, afecció a l'aqüífer, pèrdua del sòl d'horta i saturació urbanística. Finalment es requereix que es retire el projecte per l'impacte negatiu d'aquest als valors naturals del riu Algar i la seua desembocadura .  
Per part del Sr. Pau Rodrigo Guillem, s'al·lega que és contradictori que la modificació puntual pretenga com a objectiu fonamental la recuperació del riu Algar i el seu entorn, i es construïsquen en els marges d'aquest amb un elevat impacte ambiental, urbanitzacions, hotels, centres d'oci i un camp de golf que consumeix d'1,5 a 2 milions de litres d'aigua equivalent a una població de 24.000 habitants. S'al·lega que la construcció dels vials projectats sacrifica milers de metres quadrats d'horta i la fragmenta. Així mateix s'oposa a la privatització del riu. S'indica que només es consideren dues alternatives d'intervenció i s'ignora la plantejada pels grups conservacionistes que és conservar el riu com a zona humida protegida sense cap intervenció que no siga estrictament de conservació. Altres conseqüències ambientals del projecte són aquelles derivades de la construcció dels vials en els marges del riu, pèrdua de terra fèrtil, augment de terbolesa de l'aigua, destrucció de vegetació, efecte barrera per a la fauna, soroll i pèrdua de la funció biològica del riu Algar com a corredor ecològic. Finalment el Sr. Rodrigo considera que els danys ambientals no són assumibles en relació amb els beneficis socials obtinguts pel que es demanda la retirada del projecte i se sol·licita l'elaboració d'un Pla rector de la zona humida del riu Algar.  
El Sr. Vicent Sevila García, exposa en la seua al·legació ambiental que el riu Algar passarà a ser un parc urbà d'una urbanització amb camp de golf i serà dragat en el tram final d'aquest per a fer-lo navegable. Es considera que el projecte no preveu solucions que garantisquen la preservació de l'Algar com un paratge de valor ambiental i paisatgístic. L'al·legant exposa que Altea té l'enorme privilegi de disposar d'una zona humida d'altíssim valor ambiental, que és posada en perill per aquesta iniciativa urbanística.  
La Sra. Carmen Mira Gómez, en representació de WWW/ADENA . ALICANTE, al·lega que el projecte de modificació puntual del Pla general d'Altea, presentat com una recuperació del riu Algar i el seu entorn suposa la urbanització i ocupació d'una gran superfície del mateix riu i l'entorn d'aquest. Es planteja que el riu Algar constitueix un símbol d'inestimable valor sent al seu torn un ecosistema fràgil i necessitat mesures de restauració i bona gestió que garantisquen la seua continuïtat com a tal. Així mateix s'al·lega respecte a la construcció d'un camp de golf de 18 clots que tindrà un gran impacte sobre els ecosistemes de la zona, sobre les afeccions al lloc d'importància comunitari ES5213021, en veure's incrementats notablement la quantitat d'abocaments contaminants de forma directa i indirecta que finalment arribaran al mar, afectant les praderies de posidònia  
La Sra. Francesca Sevila, portaveu del Grup municipal del Bloc de l'Ajuntament d'Altea, exposa en la seua al·legació formulada respecte al projecte de modificació puntual del PGOU d'Altea, la inadequació del procediment emprat ja que es reclassifiquen 1.600.000 metres quadrats de les partides de l'Horta. els Quintanes, la Pila, Sogai, Mosmai, Benimussa i el Mandem utilitzant un instrument inadequat de planejament ja que suposarà un canvi radical del model territorial. S'exposa que el projecte incrementarà en 142.994 metres quadrats la xarxa viària del municipi plantejant-se la construcció de dues vies paral·leles de 20 metres d'ample a la vora del riu i rotondes de 80 metres de diàmetre, la qual cosa no mostra la més mínima sensibilitat. L'increment de població que suposarà el projecte incrementarà la necessitat d'infraestructures dotacionals, primàries i secundàries, aigua, atenció sanitària, infraestructura educativa, seguretat ciutadana, energia elèctrica, aparcaments que no estan prevists en l'instrument urbanístic. En conseqüència considera l'al·legant que cal anar a una revisió global del PGOU. Es planteja així mateix que es propose l'aprovació del projecte abans de l'aprovació del catàleg havent de proposar-se un Pla de protecció integral del riu Algar, que elimine els impactes negatius que suporta el riu i l'entorn d'aquest. S'indica que és un projecte urbanístic maquillat d'ecologia i sostenibilitat considerant-se que el riu a pesar de les agressions que pateix i com a organisme viu que és, ha mantingut el seu valor ecològic i més que necessitar contínues atencions el que reclama és protecció i no regirar-ne la configuració, per la qual cosa es requereix classificació d'especial protecció. Així mateix s'al·lega que el projecte és il·legal ja que no és compatible amb les determinacions de PATRICOVA. Igualment s'exposa que es perd la importància del riu com a corredor biològic. S'expressen conclusions d'estudis socioeconòmics de la Universitat d'Alacant que afirmen la necessitat de reformar l'especialització i la conservació del paisatge urbà com el principal recurs turístic, així com l'oposició de sectors sensibilitzats i afectats pel projecte. Finalment demanda la retirada del projecte, sol·licitant l'aprovació d'un nou PGOU i l'elaboració d'un Pla integral de protecció del riu Algar i l'entorn d'aquest en el marc de la legislació sobre zones humides.  
La Sra. Ángeles Amo, al·lega la seua oposició al projecte, pel negatiu impacte ambiental que tindrà sobre tota la zona la canalització del riu Algar.  
Per part del Sr. Jaime Vaello Rogles com a president del grup ecologista Xoriguer i el Sr. Antonio Zaragozi Llenes, en representació de SEO-ALICANTE, es formulen sengles al·legacions en les quals s'exposa que el projecte de modificació puntual del PGOU, en l'àmbit del sector RS-11, Riu Algar, afecta una àrea d'importància internacional per a les aus (ANAVA 163, Serres de la Marina) i per tant ha de tindre una protecció estricta i no està previst cap supòsit d'excepció. El Sr. Vaello aporta una exhaustiva llista d'aus anellades en l'àrea, entre elles nombroses nidificants, per la qual cosa considera inviable l'adequació i destrucció de l'hàbitat d'aquestes espècies. Finalment suplica que es refaça el projecte valorant els impactes sobre la IBA 163.   
4. Informes sectorials   
1. informe del Servei Territorial d'Alacant de la Conselleria de Territori i Habitatge  
Estudiada la documentació presentada per l'Ajuntament d'Altea que consta de Projecte de modificació puntual sector RS-11: els ponts de l'Algar, estudi d'impacte ambiental de la modificació puntual en l'àmbit del riu Algar en el terme municipal d'Altea, risc d'inundació en el baix Algar (terme municipal d'Altea), modelatge del risc d'avingudes i simulació de nivells d'inundació en el ram final del riu Algar, avantprojecte per a la construcció d'aiguamoll artificial per a tractament terciari d'aigües i document de síntesi de l'estudi d'impacte ambiental, es fan les següents consideracions respecte d'això:  
1. Modificació puntual del PGOU d'Altea  
El projecte afecta en la seua pràctica totalitat a la zona humida denominada Desembocadura del riu Algar, inclosa amb el núm. 23 en el Catàleg valencià d'aiguamolls. Únicament una xicoteta part del nou sector urbanístic proposat RS-11 situada al nord, queda fora de la zona d'amortiment de l'aiguamoll.  
Des del punt de vista de l'impacte sobre la zona humida, la modificació proposada millora els plantejaments del vigent PGOU, que data de l'any 1982, en requalificar els terrenys inclosos en la zona humida que no estaven inclosos en el domini públic hidràulic, com no urbanitzable de protecció especial, mentres que en el pla vigent estan qualificats com a sòl urbà :equipament i serveis.  
D'altra banda, els objectius globals que es plantegen aconseguir amb la modificació, pareixen a priori compatibles amb els principis de conservació, regeneració natural i desenvolupament sostenible que arreplega el Catàleg valencià de zones humides.  
Aquests objectius són :  
. Regeneració del corredor natural del riu Algar.  
. Integració de la depuradora i reutilització de les aigües d'aquesta (amb creació d'aiguamolls artificials per a la depuració terciària).  
. Desaparició de l'actual pedrera de grava.  
. Desenvolupament d'un nou model de creixement urbà, social i econòmic per a Altea, integrant el riu en la ciutat.  
No obstant això, la modificació proposada és en si mateixa una estratègia de desenvolupament territorial per al municipi d'Altea, preveent la urbanització d'àmplies zones del sector que se situen en la banda d'amortiment de 500 metres que rodeja l'aiguamoll. Açò suposa una transformació radical dels usos del sòl (actualment de tipus agrícola i residencial dispers), que sí poden generar un impacte negatiu en modificar les condicions geològiques i hidrològiques del terreny.  
El mateix estudi d'impacte ambiental presentat pel promotor del projecte recull com a principals impactes negatius aquells derivats del canvi d'ús del sòl, especialment la pèrdua del sòl agrícola, el canvi de sòl no urbanitzable a urbanitzable, la creació de nous vials, la implantació de noves infraestructures de serveis i la creació de noves zones verdes. La principal mesura preventiva recollida en aquest document consisteix en l'elaboració dels corresponents estudis d'impacte ambiental per a cada una de les actuacions concretes, en les que es justifique la viabilitat d'aquestes i s'expressen les mesures correctores que s'adoptaran si s'executen.  
D'acord amb allò que s'ha exposat, des d'aquesta Unitat d'espais protegits considerem oportú fer d'obligat compliment la redacció dels esmentats estudis d'impacte ambiental (EIA), per a totes les actuacions que es proposen executar en l'àmbit del nou sector RS-11, on s'haurà de fer insistència en les conseqüències derivades d'aquestes sobre la zona humida, incloent, entre altres aspectes fonamentals, els que afecten directament la regeneració del riu Algar, així com els encaminats a disminuir el possible impacte negatiu sobre la fauna, flora i paisatge.  
Entre les mesures que entenem que han de preveure els corresponents EIA per a cada una de les actuacions proposades estan les següents :  
A. Recuperació hidrològica forestal del llit i ribera del riu Algar   
Aquest és un dels objectius principals de tot el projecte de modificació i el que afecta directament la zona humida inclosa en el catàleg. Per aquest motiu entenem que tant el projecte com l'EIA que es redacten han de ser especialment detallats i complets contenint, entre altres consideracions :  
. Elaboració d'una cartografia vegetal detallada, tant del llit com dels marges, en la qual es realitze una valoració de la mateixa. Aquesta permetrà prendre decisions pel que fa al tipus d'actuacions i tractaments que s'han de realitzar en cada zona, de manera que l'afecció a la vegetació natural siga mínima.  
. Neteja del llit i marges del riu . Actualment la presència de runes i fems és molt abundant en tot el llit, o que contribueix a reduir el seu valor biològic i paisatgístic i es resta potencialitat com a espai protegit. Resulta necessari emprendre una neteja a fons, que haurà de fer-se preferentment de mode manual, llevat que l'acumulació de runes o el poc o nul valor de la vegetació de la zona permeta l'ocupació de maquinària (presència d'espècies al·lòctones clarament invasives).  
. Regeneració del bosc de ribera . Es recomana en aquest cas l'elaboració d'un projecte concret sobre les actuacions que s'han de realitzar. No obstant això s'apunta la necessitat d'emprar espècies autòctones, tant arbòries (Populus alba, Populus nigra, Salix alba, Tamarix canariensis, etc), com arbustives (Nerium oleander, Rubus ulmifolius, Juncus acutus, etc), de manera que recreen en la mesura que siga possible l'estructura d'un bosc de ribera. Per a aconseguir l'adequada estructuració vertical i horitzontal de la vegetació, hauran de tindre's en compte factors com el tipus de sòl, la profunditat, la textura, nivell freàtic, disponibilitat i qualitat de les aigües, densitat de plantació de cada espècie, etc. Aquesta regeneració servirà per a recuperar el paisatge i com a barrera de protecció enfront d'algunes actuacions que es desenvolupen allunyades del llit i que puguen tindre repercussió sobre aquest.  
B. Creació de noves zones verdes  
Una gran part de terreny actualment dedicada a l'agricultura passarà a qualificar-se com a zona verda, la qual cosa suposa una transformació important del sòl i una potencial pèrdua de diversitat biològica. Tant el projecte d'adequació com el corresponent EIA hauran de preveure entre altres determinacions:  
. L'ús d'espècies vegetals autòctones.  
. Respectar els arbres fruiters de cert port que existeixen actualment (com poden ser alguns peus d'olivera i garroferes) i transplantar-los a jardins, zones verdes viàries o àrees de joc.  
. Part dels espais hauran de reproduir, o si és el cas, mantindre els cultius que ara es troben presents, com poden ser els cítrics o nispros, de manera que contribuïsquen a mantindre la biodiversitat.  
. En cas de dissenyar circuits de passeig, aquests hauran de situar-se darrere de les zones de regeneració del bosc de ribera abans citat, i la il·luminació haurà de ser direccional amb pantalles opaques que impedisquen o reduïsquen la projecció de llum sobre el riu.  
Dins d'aquestes zones verdes, el projecte preveu preservar alguns turons ocupats per pi blanc, (Pinus halepensis). Per a la seua conservació ha d'elaborar-se un programa de gestió selvícola, que preveja entre altres coses :  
. La gestió selvícola anirà encaminada a eliminar aquells exemplars poc o gens desenvolupats, amb poques possibilitats de supervivència, permetent un millor desenvolupament d'aquells exemplars més vigorosos i millor conservats, de manera que s'augmente la qualitat de la massa forestal.  
. Es disposaran en els vials que rodegen aquestes masses d'hidrants que permeten el seu ús en cas d'incendi. També es desenvoluparà una metodologia d'actuació en cas d'incendi, que tinga en compte les vies d'accessos, procediments que s'han de seguir, així com vigilància i prevenció.  
C. Creació d'una nova xarxa viària.  
El nou projecte de modificació planteja la realització d'una nova xarxa viària que discorrerà pels límits externs del sector, concretament dues noves vies paral·leles al llit del riu i dos transversals, a més d'una connexió amb l'actual carretera d'Altea a Callosa i 6 rotondes.  
Aquestes noves vies, junt amb les existents, són sens dubte un dels principals impactes per a l'espai natural, tant durant l'execució com durant la posterior explotació, tenint en compte l'alta densitat de trànsit previsible sobre elles. És necessari redactar un projecte detallat que reculla les corresponents mesures preventives, compensatòries i correctores. Entre elles apuntem les següents :  
. S'emprarà ferm antisoroll, així com pantalles vegetals a un costat i a l'altre, de manera que es minimitze l'impacte paisatgístic i sonor.  
. S'instal·laran passos de fauna per a evitar els atropellaments.  
. La il·luminació serà de baixa altura i direccional, i s'evitarà la projecció de llum sobre el llit.  
. Es prendran les mesures oportunes per a evitar l'abocament d'olis i altres contaminants provinents del trànsit en el llit del riu.  
D. Creació de noves infraestructures terciàries, camp del golf  
L'ordenació del nou sector previst en la modificació del PGOU d'Altea preveu la instal·lació d'un camp de golf, actuació potencialment molt impactant, especialment per la gran transformació que suposa de l'ús del sòl, els elevats requeriments hídrics i la implantació d'espècies vegetals al·lòctones.  
Resulta necessari elaborar un EIA detallat que incloga una valoració d'aquests impactes, així com les mesures per a evitar-los i corregir-los, especialment quant als possibles abocaments de productes fitosanitaris utilitzats en el manteniment, que puguen infiltrar-se en el terreny reapareixent en el curs del riu. També ha de valorar-se el tipus d'espècies vegetals que s'empren, tant ornamentals com de gespa, (s'estan utilitzant actualment algunes classes modificades genèticament, el possible impacte del qual sobre el medi s'ha d'estudiar).  
D'altra banda, encara que ho preveu el projecte presentat, cal insistir en la necessitat utilitzar únicament aigua residual depurada per al reg, tal com marca la legislació vigent.  
E. Altres consideracions  
Al marge de l'anterior, altres consideracions que ha de tindre en compte qualsevol projecte que es desenvolupe en el sector són :  
. Supressió de l'impacte causat pels línies elèctriques. Actualment el llit es troba   
. travessat per diversos línies elèctriques que suposen un clar impacte paisatgístic i per a les aus que col·lideixen amb ells . Per a evitar açò, tant en les esteses existents com en els que hagen de desenvolupar-se per a les noves infraestructures, es procedirà en la mesura del possible al soterrament d'aquestes. En cas de ser tècnicament inviable, les línies aèries es disposaran amb suports que no posseïsquen elements de tensió i el cablejat que haja de travessar el llit disposarà dels dispositius antiocells necessaris (amb plaques reflectores) que n'eviten la col·lisió en vol.  
. Entenem també que han de respectar-se les antigues infraestructures de reg i aljubs existents, integrant-les en el sector, així com les possibles cases rurals que puguen tindre un valor històric.  
. Finalment, entenem que totes les construccions, tant habitatges com de serveis hauran de fer-se el més integrades possibles amb l'entorn, emprant tipologies constructives típiques de la zona o imitant aquestes.  
2. Risc d'inundació en el baix Algar   
Respecte a l'estudi d'inundabilitat presentat, cal dir, en primer lloc, que modifica substancialment les conclusions recollides en el Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del reg d'inundació de la Comunitat Valenciana(PATRICOVA), document aprovat pel Decret del Consell el 28 de gener de 2003, elaborat a l'empara de la Llei 6/1989, de 7 de juliol, d'ordenació del territori de la Comunitat Valenciana.  
Breument, les modificacions es dirigeixen, bàsicament, a definir sobre el terreny en qüestió, (tram avall i desembocadura del riu Algar), les zones d'inundabilitat, donant-los diferent denominació. Concretament parla de llit menor d'estiatge (curs que segueix el riu a l'estiu), que equipara amb les zones de risc 1 del PATRICOVA; llit de major crescuda (per on discorre el riu en les crescudes periòdiques fruit de les pluges estacionals), també assimilable a les zones de risc 1 i finalment llit major d'inundació (per on discorre el riu en cas de pluges i crescudes excepcionals), que assimila a les zones de risc 5 i 6 .  
Cal dir en aquest sentit que el PATRICOVA recull dins de les determinacions d'aquest la possibilitat de dur a terme estudis de concreció del risc d'inundació. Concretament diu :  
Secció segona . Obtenció del risc d'inundació.  
Article 16 . Estudis d'inundablitat per a la concreció del risc d'inundació.  
El PATRICOVA en tractar-se d'un estudi regional realitzat en origen a escala 1:50.000 és susceptible de ser concretat, ampliat i fins i tot modificat mitjançant estudis d'inundabiltat més precisos que, en tot cas es realitzaran d'acord amb el que estableix aquesta normativa.  
A continuació defineix els requisits que ha de reunir el document que s'elabore, per a finalment definir com es tramitaran tals estudis.  
Articule 18 . Tramitació dels estudis d'inundabilidad.  
Els estudis d'inundabilitat per a la concreció del risc d'inundació seran aprovats per la conselleria competent en matèria d'ordenació del territori, amb un informe previ de l'organisme de conca corresponent. L'esmentat informe, que s'emetrà en el termini màxim de tres mesos, es considera preceptiu i determinant en resolució que s'adopte, reconeixent-se el caràcter positiu d'aquest en cas de silenci administratiu.  
Després de reunió mantinguda amb els arquitectes de l'Ajuntament d'Altea es van sol·licitar informes que assumiren per part de l'organisme de conca les modificacions proposades al PATRICOVA, i es va remetre còpia d'aquest adjunt al present informe per a la seua valoració pel servei amb competències en la matèria d'aquesta Conselleria.  
3. Avantprojecte de creació d'un aiguamoll artificial per al tractament terciari d'aigües  
En primer lloc, la documentació presentada no és més que un avantprojecte, per la qual cosa per a emetre un informe detallat és necessari conéixer el projecte definitiu, amb el seu corresponent estudi d'impacte ambiental.  
No obstant això i partint que la idea pot resultar interessant des del punt de vista biològic i conservacionista, a aquesta Unitat d'espais protegits se li plantegen una sèrie de dubtes, que el document no aclareix.  
1. La qualificació del projecte com a aiguamoll .  
Aquesta és la principal discrepància respecte a l'avantprojecte presentat. Efectivament, el sistema de depuració adoptat és el de creació d'una sèrie de basses farcides amb material porós (graves), en l'interior del qual es potenciarà la implantació d'una vegetació emergent consistent en canyís, que actuarà, junt amb el mateix terreny, en la depuració de les aigües . No obstant això, l'aigua no aflorarà a la superfície en cap moment, en usar-se un flux subsuperficial (en principi per a evitar olors i mosquits).  
Açò anul·la la possibilitat de denominar el sistema com a aiguamoll artificial, atés que la premissa bàsica és la presència d'aigua sobre el terreny, encara que siga temporalment. Així ho recull la definició atesda per la convenció RAMSAR, comité internacional per a l'estudi i conservació dels aiguamolls i màxima autoritat reconeguda respecte d'això.  
Són aiguamolls les extensions de marenys, pantans i torberes, o superfícies cobertes d'aigües, siguen aquestes de règim natural o artificial, permanents o temporals, estancats o corrents, dolç, salobre o salades; incloses les extensions d'aigua marina la profunditat de les quals en marea baixa no excedisca de sis metres.  
Aquest requisit per a la qualificació d'una zona com a aiguamoll es fonamenta en factors biològics. Només en les aigües que afloren es donen les condicions per al desenvolupament d'un ecosistema aquàtic, on el fitoplàncton i el zooplàncton sustenten tota la cadena tròfica.  
El sistema de flux subsuperficial utilitzat potencia únicament l'aparició de microorganismes depuradors, tant aeròbics com anaeróbicos que no sustenten el desenvolupament de la cadena tròfica. D'altra banda, la presència de la vegetació implantada no basta per si sola per a definir un aiguamoll (per exemple moltes aus palustres que utilitzen el canyís per a criar requereixen que aquest es trobe rodejat d'aigua, evitant d'aquesta manera l'atac de molts predadors). Per tant ha de redefinir-se el projecte preveent la possibilitat d'adoptar el sistema de basses per a permetre l'aflorament d'aigua, o bé considerar el sistema com un simple tractament terciari de les aigües, més econòmic i natural, sense la consideració d'aiguamoll.  
2. Dimensionament de la instal·lació  
Els càlculs presentats s'han fet tenint en compte un cabal entrant i ixent de 8.000 m³/dia, que és el que aporta la depuradora d'Altea, així com una població mitjana de 20.000 persones.  
Entenem que aquests càlculs estan infravalorats. D'una banda, segons fonts consultades, la població d'Altea ronda les 16 mil persones, la qual cosa unit al fet de ser un municipi eminentment turístic, fa que la població real resident, almenys a l'estiu, siga molt superior a la xifra donada. D'altra banda, no es té en compte que el nou sector urbanístic RS-11, objecte de la modificació del PGOU, presentada, preveu l'edificació d'àmplies zones, la qual cosa suposarà un augment de població i el consum d'aigua. Finalment, tampoc es tenen en compte l'ampliació de l'actual depuradora, fet que sí que recull el projecte de modificació, que destina una reserva de sòl dotacional per a aquest fi de 30.000,58 metres quadrats.  
Després de reunió mantinguda amb tècnics l'Ajuntament d'Altea, es van aportar nous informes de l'entitat pública de sanejament, que estableix un cabal del projecte de 12.000 m³/dia, així com informes de la confederació per a la seua valoració pel servei amb competències en la matèria d'aquesta Conselleria, si bé aquesta unitat d'espais naturals protegits entén que el futur estudi d'impacte ambiental ha de garantir el dimensionament i disseny de la futura depuradora de tal forma que quede assegurada la qualitat de l'efluent que s'aboca al riu Algar.  
3. Funcionament del sistema   
En aquest sentit, són bàsicament dues les qüestions que no es detallen i que entenem que és necessari conéixer per a valorar la repercussió mediambiental d'aquestes.  
Per un costat no s'aclareix el mètode de gestió del canyís (tallada i retirada, crema...) ni el dels fangs acumulats (entenem que serà retirada a un abocador autoritzat).  
Per un altre, tampoc es detalla el funcionament en cas d'inundacions o situacions en què el sistema puga ser desbordat (si s'aboquen aigües sense depurar al riu).  
4. Ús públic  
L'adequació de les instal·lacions a l'ús públic i la creació de la zona de jardí és, a priori, un aspecte interessant del projecte, encara que requereix (com recull el mateix document), realitzar estudis més detallats, màximament si el que es pretén és recrear un aiguamoll el més natural possible (encara que segons el plantejament adoptat ja hem vist que no podem aplicar aquest concepte).  
5. En l'avantprojecte presentat es parla de la necessitat crear una sèrie d'infraestructures associades al sistema de llacunes, principalment un embassament receptor i regulador de les aigües depurades, magatzems per a maquinària i ferramentes, instal·lació d'un sistema d'impulsió de les aigües depurades cap al seu destí final, etc.  
En aquest sentit, el document únicament les cita, sense detallar-ne la ubicació, dimensions, funcionament, etc. És necessari conéixer totes aquestes dades per a poder valorar el seu impacte potencial sobre l'aiguamoll.  
Finalment un altre dubte que es planteja és la ubicació donada al sistema de llacunes. Per un costat l'avantprojecte les situa al sud-oest de l'actual depuradora, a l'altre costat de l'autopista A-7, mentres que en el projecte de modificació puntual i en el d'ordenació del nou sector RS-11, aquests terrenys es qualifiquen com a zona verda destinada a jardins i zona de jocs. Existeix doncs una certa contradicció, si bé és cert que en el text del document d'ordenació sí es fa referència a aquesta ubicació.  
No entenem com s'opta per aquesta ubicació (a pesar que siga un sistema natural i incloga una adequació a l'ús públic amb zones enjardinades), quan s'ha previst una reserva de sòl dotacional junt amb l'actual depuradora per a la seua ampliació. Seria menys Impactant ubicar-lo junt amb aquesta, en poder agrupar totes les instal·lacions necessàries en una mateixa zona, reduint també els requeriments pel que fa a canonades, sistemes d'impulsió, etc.  
No obstant això, per a valorar aquest fet i tots els exposats anteriorment, és necessari estudiar el projecte definitiu amb el seu corresponent estudi d'impacte ambiental.  
Conclusions  
. La modificació puntual del PGOU d'Altea és, a priori, compatible amb la conservació de la zona humida catalogada Desembocadura del riu Algar.  
. L'ordenació posterior del sector haurà de disposar, per a cada actuació que es propose, d'un projecte detallat que incloga el corresponent estudi d'impacte ambiental havent de ser supervisat i aprovat per la Conselleria de Territori i Habitatge. Quant al projecte de creació d'un aiguamoll artificial, és necessari un document més detallat, que també incloga el corresponent EIA per a la seua anàlisi.  
. El projecte de recuperació del riu Algar haurà de ser desenvolupat per un equip amb reconeguda experiència en maneig d'aquest tipus d'hàbitat i haurà de ser supervisat pel personal del servei d'espais naturals protegits.  
2 . Informes de la confederació hidrogràfica del xúquer informe sobre disponibilitat d'aigua per a reg   
En escrit de 12 de maig de 2004, l'Ajuntament d'Altea remet a la Conselleria de Territori i Habitatge, informe del cap d'àrea de gestió del Domini públic hidràulic, de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, respecte a la sol·licitud formulada per l'Ajuntament de concessió de recursos procedents de la depuradora d'aigües residuals d'Altea, en el qual s'indica que part del conjunt de l'efluent de la depuradora d'Altea ha sigut sol·licitat per l'Ajuntament motivant-se l'obertura de l'expedient de concessió d'aigües depurades 2003-RU-0003, amb destinació a reg i manteniment de zones verdes, camp de golf i actuacions per a la regeneració del riu Algar mitjançant aportació de cabal ecològic i recuperació d'aqüífers prevists en el projecte de modificació puntual del PGOU per al sector RS-11, riu Algar. Es fa constar en aquest informe que l'expedient de concessió es troba en tramitació, si bé no existeix atorgada, fins a la data, concessió administrativa d'aquestes aigües per a la possible reutilització d'aquestes i per tant resulta, a priori, un recurs disponible. Aquest informe s'emet amb data 14 d'abril de 2004.  
Informe sobre afeccions al domini publique hidràulic  
En data 14 d'abril de 2004, el comissari d'aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, emet un informe complementari respecte a modificació puntual i pla parcial del sector RS-11, riu Algar, a Altea, determinant en aquest que qualsevol modificació en el llit haurà de tindre autorització prèvia de la Confederació, que tota actuació que es vulga executar en el domini públic hidràulic i/o zona de policia, a banda de respectar la servitud de pas mínima de 5 metres tindrà com a requisit previ i indispensable a la iniciació de les obres, l'obtenció de l'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer d'acord amb la legislació vigent.  
S'indica igualment que haurà d'obtindre's autorització prèvia per a l'abocament de les aigües tant residuals com pluvials, així com si es preveu realitzar captacions d'aigua superficial i subterrània.  
S'indica que en altres espais hídrics d'interés mediambiental, com ara zones humides, la determinació d'àrees de protecció que puguen condicionar l'ús del sòl i les activitats que s'han de desenvolupar fora de la zona de policia de l'administració hidràulica, correspon a l'òrgan competent de la Comunitat Autònoma.  
Finalment aquest informe conclou que l'actuació, en quant afecte el domini públic hidràulic i la zona de policia d'aquest, haurà d'ajustar-se al disposat en la normativa pública vigent i particular al Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'aigües modificat per la Llei 62/2003, de 30 de desembre, els reglaments d'aquesta i la resta de disposicions que la desenvolupen.  
Aquest informe no pressuposa autorització administrativa per a realitzar les obres.   
3. Informe sobre afecció al domini publique marítim  
La Direcció General de Costes del Ministeri de Medi Ambient, emet sobre documentació diligenciada i aprovada provisionalment per l'Ajuntament d'Altea en sessió de 25 de setembre de 2003, un nou informe de data 6 de febrer de 2004, complementari a l'anteriorment emés en 7 de març de 2003, en el qual considera que la nova documentació es representa la línia interior de la zona de servitud de 100 metres, de manera correcta.  
També s'indica que el llit del riu Algar es classifica com a sòl no urbanitzable d'especial protecció SNU/-EP, que la memòria informativa del Pla parcial inclou la referència al compliment dels articles 24 i 25 de la Llei de costes en la zona de servitud de protecció i que es justifica el compliment d'allò que s'ha assenyalat en l'article 30 de la Llei de costes  
En conseqüència la Direcció General de Costes informa favorablement la modificació puntual del PGOU d'Altea i el Pla parcial en l'àmbit del sector RS-11, riu Algar, sempre que la documentació corregida quede incorporada a l'expedient.  
4. Afeccions supramunicipals  
Les afeccions supramunicipals que tenen lloc en el projecte de modificació del Pla general són les següents :  
. Afecció al catàleg de zones humides : l'actuació ha d'assumir el que estableix l'Acord de 10 de setembre de 2002, del Govern Valencià, d'aprovació del Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana, en el qual inclou la Desembocadura del riu de l'Algar, i es denomina aquesta com a zona 23.  
En aplicació de l'esmentada normativa el sòl inclòs en el perímetre aprovat ha de ser classificat com a sòl no urbanitzable protegit.  
. Pla d'acció territorial sectorial per a la prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), aprovat per Acord de 28 de gener de 2003, del Consell de la Generalitat Valenciana.  
En aquest acord s'inclou el llit i marges del riu Algar com a zona amb risc de nivell 1, sent susceptible únicament de classificació com a sòl no urbanitzable d'especial protecció. En qualsevol cas tota actuació urbanística afectada pel Pla d'acció territorial sectorial haurà de ser informada favorablement pel departament competent de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
. Domini públic hidràulic : el llit del riu Algar creua el terme municipal d'Altea d'oest a est, i s'aplica el Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'aigües. En qualsevol cas l'actuació projectada necessita informe favorable de l'organisme de conca.  
. Camins ramaders : és d'aplicació la Llei 3/1995, de 23 de març de camins ramaders, en tant que resulta afectat el camí ramader denominat Carrerada del Mascarat amb una amplada legal de 12 metres.  
El traçat d'aquest camí ramader amb el seu ample legal, ha de ser classificat en l'àmbit del sector com a sòl no urbanitzable protegit. En cas de tramitar-se una modificació de traçat haurà de ser aprovada aquesta amb anterioritat a l'aprovació del projecte de reparcel·lació.  
. Patrimoni històric, etnològic i paleontològic: l'estudi d'impacte ambiental identifica i localitza en la zona afectada per l'actuació i el seu entorn immediat diversos jaciments de diversa cronologia, sent aplicable la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, a efectes de protecció estricta d'aquests béns, determinant-se les mesures de protecció a través del pronunciament de l'òrgan competent representat en la Comissió territorial d'urbanisme, òrgan que aprova amb caràcter definitiu el projecte.  
5 . Consideracions ambientals  
Com a conseqüència del treball d'anàlisi realitzada sobre la documentació aportada, treball de camp i al·legacions formulades en el període d'informació pública es formulen les següents consideracions ambientals:  
1. Es constata la importància biològica de l'ecosistema que conforma la zona humida del riu Algar els límits físics de la qual han sigut definits en l'Acord de 10 de setembre de 2002, del Govern Valencià, d'aprovació del Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana, en qual inclou la Desembocadura del riu de l'Algar, per la qual cosa la classificació d'aquesta a través de la modificació de planejament projectada no pot ser una altra que la de sòl no urbanitzable d'especial protecció.  
Això no obsta que aquest espai siga inclòs en l'àrea de repartiment del sector, com a part integrant de la xarxa primària estructural, obtenint-se a càrrec de la programació urbanística que es desenvolupament la propietat pública a favor de l'Ajuntament d'Altea dels terrenys actualment privats inclosos en l'àrea catalogada com a Zona humida.   
D'aquesta manera, considerant que la superfície de titularitat pública corresponent al llit és de 185.600 metres quadrats i que una vegada autoritzada la modificació segons les dades aportades ascendirà a 492.250 metres quadrats, s'obté un increment de patrimoni públic d'alt valor ecològic en sòl protegit de 306.650 metres quadrats addicionals.  
2. Els usos que poden ser realitzats en aquest sòl hauran de ser aquells que la legislació urbanística permeta en els sòls protegits i estan en qualsevol cas condicionats a la conservació i preservació integra de l'ecosistema natural que representa i els hàbitats de les diverses espècies de fauna que alberga.  
La memòria justificativa de la modificació puntual, assigna a aquest sòl un caràcter ambigu per quant ho considera un sòl de reserva dotacional, en el qual l'objectiu de la modificació puntual projectada és obtindre un espai degradat per a posar-lo en valor i que la millora d'aquest reporte beneficis a la societat.  
Aquesta consideració es contradiu amb les conclusions de l'avaluació d'impacte ambiental. No estem davant d'un espai degradat sinó tot al contrari, és un espai d'alt valor ecològic, que ha de ser protegit i conservat, en el qual les úniques accions de millora assumibles ambientalment són aquelles que permeten beneficiar l'estabilitat, protecció i recuperació si és el cas dels hàbitats i els ecosistemes existents.  
3. Per a assegurar la preservació futura dels valors ambientals que representa aquest aiguamoll és necessari que l'Ajuntament d'Altea desenvolupe i obtinga l'aprovació d'un Pla especial de protecció de l'àrea inclosa en el Catàleg de zones humides.   
El Pla especial atendrà especialment a la preservació natural integral d'aquest espai en tota la seua longitud, excloent aquells usos turístics i recreatius més propis dels parcs públics artificials, ja que aquests poden posar en risc la capacitat de l'ecosistema que conforma aquesta zona humida. No obstant això, poden admetre's usos que pogueren tindre un caràcter científic i educatiu, com la construcció de passarel·les per a l'observació de les aus, regeneració de la vegetació palustre, creació de preses per a augmentar la làmina d'aigua utilitzable per a les anàtids, construcció d'observatoris de fauna i altres propis dels espais protegits.  
4. Mentrestant es redacta l'esmentat Pla especial per a la protecció del riu Algar, les actuacions que es plantegen a menys de 50 metres des del límit del sòl inclòs en la zona humida segons la delimitació que determina l'Acord de 10 de setembre de 2002, del Govern Valencià, d'aprovació del Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana, hauran de quedar en fins a l'aprovació del Pla especial i es garantisca que conseqüència del desenvolupament d'aquestes no s'interfereix en la vida normal de les espècies protegides que nidifiquen, viuen i utilitzen aquest entorn natural en algun moment del seu cicle vital.  
5. El projecte de depuració terciària mitjançant llacunatge artificial, a través del qual es projecta la construcció de 12 llacunes de 100x33 metres quadrats, amb una superfície total de 39.600 metres quadrats i profunditat mitjana de 0,76 metres, no es considera una opció ambientalment adequada.   
El llacunatge amb aigües riques en matèria orgànica i nutrients, en àrees on són freqüents altes temperatures pot generar riscs de proliferació de plagues d'insectes i constituir un brou de cultiu per a bacteris i malalties com el botulisme, que poden causar greus danys en les aus silvestres, especialment si les aigües es mantenen estancades.   
En qualsevol cas les aigües procedents de la depuradora hauran de ser objecte d'un tractament terciari abans de ser utilitzades per al reg del camp de golf, garantint-se mitjançant els necessaris controls que les mateixes estan lliures de contaminants perjudicials i patògens, de manera que la seua utilització en un espai d'ús esportiu i la posterior infiltració d'aquestes als aqüífers es produïsca amb les majors garanties de qualitat i salubritat.  
El projecte de depuració per llacunatge i construcció d'aiguamoll artificial per al tractament terciari d'aigües no estableix els valors d'emissió en l'efluent respecte a sòlids en suspensió, terbolesa, coliformes fecals i ous d'helmint, per la qual cosa no té dades necessàries per a emetre un pronunciament respecte d'això.   
Es considera necessari que l'Ajuntament d'Altea redacte un nou projecte de depuració terciària estudiant altres alternatives i tecnologies en què s'incloga que incloga la desinfecció directa de l'abocament i es garantisca la correcta depuració biològica de les aigües procedents de l'EDAR d'Altea.  
Es recomana que el sistema de depuració terciària garantisca almenys els següents valors en l'efluent : DBO5 < 10 mg/l, sòlids en suspensió < 5 mg/l, terbolesa < 2 NTU, coliformes fecals < 200 col/100 ml, ous d'helmint. <1 Ud/l.   
El projecte que finalment es redacte haurà de ser al seu torn sotmés al procediment d'avaluació d'impacte ambiental, en els termes que determina la legislació vigent.   
La modificació projectada amplia el sòl dotacional per a l'ampliació de les instal·lacions de l'EDAR en 30.000 metres quadrats addicionals als 19.335 metres quadrats que ocupa l'actual instal·lació. En conseqüència es dota una reserva de 49.335 metres quadrats per a aquesta instal·lació.  
En qualsevol cas el Pla especial de protecció del riu Algar podrà ampliar l'espai necessari per a construir l'annex de depuració terciària procurant la seua ubicació i construcció en la mateixa àrea on se situa l'actual depuradora, a fi de concentrar les instal·lacions de gestió d'abocaments i disminuir l'impacte de les conduccions, depòsits reguladors, depòsits d'emmagatzemament de reactius, sorolls, olors generades en les instal·lacions, etc.  
6. El projecte presentat per l'Ajuntament d'Altea assumeix les prescripcions que estableix el Pla d'acció territorial per a la defensa enfront del risc d'inundació, (PATRICOVA), respecte al tractament urbanístic en les àrees amb risc d'inundació. No obstant això, les actuacions que es projecten realitzar en els sòls classificats amb risc d'inundació segons PATRICOVA, han de ser analitzades a través del Pla especial de protecció a què s'ha fet referència i informades favorablement pel departament competent de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
7. El Pla especial analitzarà amb major rigor que l'estudi d'impacte ambiental aprovat el cabal ecològic que ha d'assignar-se al riu Algar. D'acord amb allò que s'ha exposat en la documentació corresponent al projecte de modificació puntual s'ha de disposar com a punt de partida d'un volum mínim de 50 l/sg de cabal ecològic.   
No obstant això, no s'analitza la capacitat del sistema creat que permet gestionar 8.000 metres cúbics diaris amb depuració terciària (92,5 litres /segon).   
Cal considerar que el consum estimat per a les noves zones verdes s'estima en 1.247 metres cúbics diaris, (189 metres cúbics en zones verdes i 1.058 metres cúbics en el camp de golf), per la qual cosa hi ha un marge important per a recolzar el cabal ecològic del riu Algar amb aigües procedents de depuració terciària, tot això als cabals de projecte, que com s'ha comentat en l'informe del Servei Territorial d'Alacant de la Conselleria de Territori i Habitatge poden estar infraestimats..  
8. La valoració d'afeccions al patrimoni cultural està insuficientment tractada en la documentació tècnica que acompanya el projecte de modificació puntual del PGOU. S'indica en la memòria informativa que d'acord amb les informacions obtingudes poden donar-se algunes restes arqueològiques en el llit del riu Algar i en el turó que es troba sobre l'autopista, per la qual cosa en els desenvolupaments detallats hauran de contindre els pertinents estudis arqueològics per a la seua inventariació i recuperació.  
Per la seua banda l'estudi d'impacte ambiental destaca la importància arqueològica del riu Algar i refereix l'existència de 12 jaciments d'interés arqueològic en l'àrea de l'actuació i el seu entorn.   
Això obliga a mantindre una referència constant a aquesta riquesa patrimonial en qualsevol actuació que es desenvolupe en el marc de la modificació puntual del Pla general. És així mateix necessari obtindre el pronunciament favorable de l'organisme competent en matèria de patrimoni cultural representat en la Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant abans de l'aprovació definitiva de la modificació de planejament. Fent extensiu aquest informe el patrimoni paleontològic i etnològic, tot això independentment dels estudis i prospeccions particularitzades, que l'Ajuntament ha de requerir en els desenvolupaments detallats segons exposa la memòria informativa del document aprovat.   
9. El camí ramader Carrerada del Mascarat no s'ha identificat en la documentació aportada. És necessari que aquesta siga identificada d'acord amb el Servei Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge d'Alacant i exclosa d'aprofitament urbanístic, per tractar-se d'un bé de domini públic de la Generalitat. Si es proposara modificació de traçat aquesta haurà de ser aprovada amb anterioritat al projecte de reparcel·lació, el qual determinarà sobre el terreny l'àrea de domini públic que haurà de complir amb els criteris que assigna a aquests béns la legislació en vigor sobre camins ramaders.  
10. L'avaluació d'impacte ambiental assumeix el condicionat ambiental inclòs en l'informe de l'equip tècnic d'espais naturals protegits del Servei Territorial de Territori i Habitatge d'Alacant.  
Mesures compensatòries externes al sector   
L'Ajuntament d'Altea treballa, d'acord amb la Conselleria de Territori i Habitatge des de l'any 2001, en l'estudi d'actuacions per a la desclassificació de sòls urbanitzables en el vigent instrument de planejament. D'aquesta manera l'Acord municipal, de 26 d'abril de 2001, va acordar suspendre per un any, llicències de parcel·lació de terrenys, edificació i demolició en l'àmbit del Pla parcial l'Aramo.  
En les reunions mantingudes amb l'equip tècnic de l'Ajuntament d'Altea des de la Direcció General de Gestió del Medi Natural, s'ha reiterat la necessitat compensar la classificació de nou sòl urbanitzable que es produeix a través del Projecte de modificació puntual del Sector RS-11, vinculant-se aquest a l'efectiva desclassificació dels sòls patrimonials inclosos en el Pla parcial l'Aramo situat en l'àmbit de Serra de Bèrnia, on hi ha un important volum de sòl forestal de propietat municipal en àmbits urbanitzables.  
Això permetrà la seua classificació com a sòl de protecció ecològica i forestal i la definitiva adscripció d'aquest a l'ús i servei públic sota la figura de forest de domini i utilitat pública articulada per la Llei 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana.  
L'informe de l'equip jurídic de l'Ajuntament d'Altea remés el 27 d'octubre de 2004, conclou després d'un procés d'investigació en els arxius i inventaris municipals, que s'han pogut identificar fins a 4.856.793 metres quadrats de sòls de propietat municipal dels quals 4.622.643 metres quadrats estan classificats urbanitzables i tan sols 234.150 metres quadrats es troben classificats com a forestals.  
La proposta formulada per l'Ajuntament d'Altea en coordinació amb la Direcció General de Gestió del Medi Natural, planteja per tant la desclasisficacó de 462,2 hectàrees, vinculant-se aquesta a l'aprovació definitiva de la modificació del PGOU en fase d'avaluació ambiental.   
Cal tindre en compte que part d'aquesta superfície es troba en l'actualitat catalogada d'utilitat publica, concretament la que correspon a la forest AL71 denominada Serra Bèrnia, amb delimitació aprovat el 27 de maig de 1975 amb una superfície pública total de 101,9 hectàrees.  
Per tant al seu torn la proposta de desclassificació plantejada que aconseguirà una superfície total de 462,2 hectàrees, ha de ser complementada amb una catalogació d'utilitat pública addicional de 361,3 hectàrees, la qual cosa permetrà garantir l'adscripció a l'ús i servei públic i la protecció jurídica de la propietat municipal d'aquesta important superfície en el futur.  
Aquesta important desclassificació de sòls incorpora elements d'equilibri respecte a la classificació projectada basant-se en la modificació puntual del Pla general que afecta el sector SR-11. Concretament una vegada aprovats ambdós processos, pel que fa a la proporció del sòl no urbanitzable en el conjunt del terme municipal es passaria d'un percentatge del 47,26% actual al 57,84% . Per la seua banda el sòl urbanitzable disminuiria des del 20,74% al 10,72%.  
Al mateix temps es valora positivament que l'abast de la protecció es produïsca sobre sòls naturals forestals situats en les cotes superiors de la vessant sud de Serra de Bèrnia mentre que la classificació de nous sòls es produeix en entorns més antropitzats, pròxims al nucli urbà, on les actuacions que s'han de desenvolupar tindran un impacte paisatgístic inferior.   
Consideracions legals   
La declaració d'impacte ambiental es formula als efectes ambientals i respecte del Projecte de modificació puntual del Pla general d'ordenació urbana sector SR-11, riu Algar.   
Per tant les determinacions d'aquesta, només s'aplicaran a l'esmentat document de modificació de planejament, si bé aquestes podran indirectament a través de l'anterior, ser aplicades a la resta de documents en tràmit en l'organisme substantiu, (programa d'actuació integrada i pla parcial aprovats).   
De la mateixa manera la declaració d'impacte no entra a valorar els aspectes legals i formals en la matèria urbanística, que s'expressen en les al·legacions existents, partint-se de la consideració de la tramitació realitzada és ajustada a la legislació urbanística en vigor ja que ha sigut admesa a tràmit per l'òrgan substantiu competent en matèria d'urbanisme i remesa a l'òrgan ambiental per a ser sotmesa al procediment d'Avaluació d'Impacte Ambiental.  
Respecte a l'Acord de 10 de setembre de 2002, del Govern Valencià, d'aprovació del Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana, el qual inclou la Desembocadura del riu de l'Algar, cal dir que va anar recorregut davant de la Sala Contenciosa.Administrativa del Tribunal de Justícia de la Comunitat Valenciana per la Comunitat de Regants i Usuaris de Callosa d'En Sàrria obtenint-se la sentència d'aquest tribunal amb el número 1065/04 de 9 de juliol de 2004, la qual ha sigut favorable a l'Acord de la Generalitat, desestimant-se el referit recurs.  
L'Ajuntament d'Altea ha sol·licitat l'emissió d'un dictamen jurídic que ha sigut presentat de forma complementària a la documentació tècnica referent a la modificació puntual del PGOU, que conclou argumentant que la proposta urbanística des del punt de vista estrictament legal compleix adequadament amb el conjunt de la normativa ambiental que resulta d'aplicació, emetent-se un judici favorable sobre la sensibilitat ambiental del projecte.  
Aquest dictamen formula una sèrie de recomanacions entre les quals es troba la creació d'una unitat tècnica altament especialitzada que oriente i controle les actuacions previstes orientant-les en tot moment d'acord amb criteris tècnics. Aquesta unitat tècnica pot permetre treballar simultàniament en tots aquells aspectes relacionats amb el projecte de regeneració del riu i el seu entorn, com són : la investigació, la redacció de projectes, el seguiment i direcció de les obres, l'avaluació i correcció dels impactes ambientals, la definició de programes o plans de gestió sectorials i sobretot en la canalització de la informació i el contrast de les proposta dels usuaris i sectors afectats o interessats.  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de Modificació puntual del Pla general d'ordenació urbana sector SR-11, riu Algar, aprovat per l'Ajuntament d'Altea, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
1. L'aprovació definitiva del projecte es vincularà a la desclassificació dels sòls públics inclosos en el Pla parcial l'Aramo, sobre un total de 4.622.643 metres quadrats que seran classificats com a sòl no urbanitzable de protecció paisatgística i forestal. Atesa l'entitat i el valor ecològic de la massa forestal públic que es protegeix i a efectes de garantir-ne la titularitat pública municipal sense que puga ser en el futur objecte d'alienació patrimonial, es durà a terme la inclusió d'aquests terrenys en el Catàleg de forests d'utilitat pública de la província d'Alacant.  
2. L'Ajuntament d'Altea elaborarà un Pla especial de protecció de la zona humida catalogada denominada Desembocadura del riu Algar. El Pla especial atendrà especialment la preservació natural integral d'aquest espai en tota la longitud d'aquest, determinarà les mesures de protecció que siga necessari establir en l'ecosistema que conforma el riu Algar i establirà una ordenació rigorosa dels usos i activitats que pogueren realitzar-se en aquest espai.  
3. Mentrestant s'aprova aquest Pla especial, el qual haurà de ser sotmés a avaluació d'impacte ambiental en els termes que estableix la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, el desplegament reglamentari d'aquesta i una altra legislació concurrent, les actuacions que inclou el projecte situades a menys de 50 metres, des del marge del terreny classificat com a zona humida segons l'acord el Govern Valencià de 10 de setembre de 2002, hauran de quedar en suspens fins que l'aprovació del Pla especial garantisca que conseqüència del desenvolupament d'aquestes no es compromet la capacitat de l'ecosistema natural per a albergar les poblacions d'espècies protegides que nidifiquen, viuen i utilitzen aquest espai en algun moment del seu cicle vital. El Pla especial assumirà els criteris i condicions expressades en l'informe de l'equip tècnic d'espais naturals del Servei Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge d'Alacant, que es transcriu íntegre en aquesta declaració d'impacte.  
4. No podrà autoritzar-se l'inici de les obres corresponents al camp de golf sense l'existència de concessió o autorització de l'organisme de conca, dels recursos hídrics necessaris per al reg d'aquest. A aquest efecte, una vegada s'obtinga l'esmentat dret, s'informarà de la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la qual comprovada l'existència d'un cabal suficient autoritzat, emetrà una resolució vinculant i complementària a la declaració d'impacte ambiental, que permeta l'autorització de les obres.  
5. En el cas que els serveis tècnics de la Conselleria de Territori i Habitatge, detectaren la presència d'amfibis o espècies aquàtiques de flora o fauna en els llacs habilitats en el camp de golf, podran establir prescripcions d'ús dels mateixos llacs relacionades amb el règim de cabals d'entrada-eixida en aquests, manteniment de nivells estables, renovació de les aigües per a mantindre'n la qualitat, accions per a la naturalització d'ells, etc. En qualsevol cas les canonades d'eixida d'aigües estaran dotades de reixetes I tancaments de malla, de manera que s'evite l'absorció a través d'elles de la fauna aquàtica que es desenvolupe en aquests llacs. Aquests llacs a més es dissenyaran amb marges de pendent reduït i inclouran elements flotadors dissenyats per a facilitar l'eixida d'aus o altres animals que puguen caure a l'aigua en intentar beure en ells.  
6. El camí ramader denominat Carrerada del Mascarat, haurà de ser identificat com a domini públic de titularitat de la Generalitat. El traçat d'aquest haurà de ser replantejat en el terreny d'acord al projecte de classificació i les indicacions que a aquests efectes realitzen el Servei Territorial d'Alacant de la Conselleria de Territori i Habitatge, amb anterioritat a l'aprovació del projecte de reparcel·lació.   
7. El projecte d'ampliació de l'estació depuradora d'aigües residuals, no ha sigut avaluat pel que haurà de ser sotmés a avaluació d'impacte ambiental en els termes que determina la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental i el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per al desenvolupament d'aquest. S'estudiaran altres alternatives de depuració terciària diferents del llacunatge, el qual ha de ser qüestionat pel possible risc d'aparició de brots botulínics en l'avifauna protegida.  
8. Haurà d'acreditar-se, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, la no-afecció del projecte a béns culturals i/o patrimonials d'acord amb la informació que posseeix la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.  
9. Haurà d'acreditar-se, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, l'existència d'aigua potable en quantitat i qualitat suficient per al proveïment a la població actual i futura.  
10. Aquelles actuacions que afecten el domini públic hidràulic, domini públic marítim o infraestructures de comunicació, així com les servituds legals de totes elles hauran de ser autoritzades pels organismes competents en aplicació de la legislació sectorial.  
Segon  
Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Tercer   
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 3 de desembre de 2004. . El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient.   
Expedient: 124.1/2003 .AIA  
Títol: Desviació línia elèctrica d'alta tensió 132 KV D/C Ibi-Alcoi i Xixona-Alcoi.  
Promotor: IBERDROLA  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transports  
Localització: Alcoi  
Antecedents   
Mitjançant una Resolució de 17 de novembre de 2003, el director general de Gestió del Medi Natural emet declaració d'impacte ambiental favorable relativa a l'expedient d'homologació modificativa i Pla parcial de millora industrial i residencial el Castellar, tramitat per l'Ajuntament d'Alcoi.  
En data 21 de maig de 2004, el conseller de Territori i Habitatge resol aprovar definitivament l'homologació modificativa parcial i plans parcials de millora residencial i industrial, i ha de tenir-se en compte en l'execució, les mesures correctores assenyalades en la declaració d'impacte ambiental de referència.  
En el procediment d'avaluació ambiental que va concloure en l'esmentada declaració no es van observar problemes respecte a les infraestructures necessàries per al desenvolupament de l'actuació urbanística projectada, (proveïment d'aigua, sanejament, residus, energia i transport).   
No obstant això, es va realitzar una matisació respecte a una línia elèctrica que travessa el sector i que l'estudi d'impacte ambiental planteja modificar.   
Concretament, aquesta excepció la va plantejar el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental en escrit de 7 de març de 2002, resultat de la consulta efectuada, en la qual es va acceptar la modificació plantejada requerint-se el soterrament de l'esmentada línia en concordança amb les especificacions del Pla d'ordenació de recursos naturals de Serra Mariola i es va fixar amb aquest fi un termini de 5 anys.  
En aquest sentit hi ha un compromís formulat per l'Ajuntament d'Alcoi, segons el qual l'ampliació prevista en l'avanç del planejament permetrà en la totalitat d'aquest sòl la canalització subterrània de les indicades línies, en compliment del reglament electrotècnic de mitjana tensió i el reglament d'alta.   
D'aquesta manera entre les mesures correctores que inclou la declaració es troba l'obligatorietat d'efectuar la canalització subterrània d'una línia elèctrica aèria de 132 KV que en l'actualitat creua l'àmbit del sector fixant-se per a això un termini no superior a cinc anys. Aquest termini s'estableix en funció del plantejament i compromís formulat per l'Ajuntament d'Alcoi.   
No obstant això, en data 11 de novembre de 2004 la Unitat Territorial d'Energia remet al seu torn projecte tècnic, estudi d'impacte ambiental i document de síntesi corresponent a projecte de desviació de l'esmentada línia presentada per l'empresa IBERDROLA.  
Per això, i d'acord al requeriment de l'òrgan substantiu es realitza una nova avaluació d'impacte ambiental de la desviació projectada i es formula aquesta declaració.  
Descripció del projecte  
El projecte inclou la desviació del tram de línia de LAAT 132 KV Xixona-Alcoi i Ibi-Alcoi compresa entre els suports núm. 8 i núm. 10, eliminant-se els suports 8,9 i 10 i col·locant-hi quatre nous suports de nova planta.   
Amb aquesta desviació se substitueixen 520 metres de línia per una longitud de 539 metres.  
El traçat creua per la carretera CV-795 a l'altura del PK 17 i s'interna en el nou sector de sòl urbanitzable el Castellar en un extrem d'aquest a fi que no comporte un obstacle per al futur polígon industrial que s'ha de construir al costat de la carretera CV-795.  
Tramitació administrativa. Informació pública.  
En data 1 d'octubre de 2004, el cap de la Unitat Territorial d'Energia d'Alacant, trasllada consulta de la Direcció General de Gestió del Medi Natural, respecte a la necessitat de tramitació d'avaluació d'impacte ambiental de projecte denominat Desviació de línia elèctrica d'alta tensió 132KVD/C, Ibi-Alcoi i Xixona-Alcoi, en el terme municipal d'Alcoi, i hi ha declaració d'impacte ambiental favorable en la qual s'inclou la línia assenyalada.  
En data 9 de novembre de 2004, el regidor delegat d'Urbanisme de l'Ajuntament d'Alcoi remet escrit en el qual sol·licita de la Direcció General de Gestió del Medi Natural resolució modificativa o aclaridora de la declaració d'impacte ambiental emesa respecte al projecte d'homologació modificativa i plans parcials de millora industrial i residencial el Castellar, pel que fa a un nou projecte presentat en la Delegació d'Indústria, en haver-se sotmés aquest a exposició pública i sense que conste presentació d'al·legacions sobre el mateix.  
En data 11 de novembre de 2004 la Unitat Territorial d'Energia remet projecte tècnic, estudi d'impacte ambiental i document de síntesi corresponent a projecte de desviació de l'esmentada línia presentada per l'empresa IBERDROLA, juntament amb edicte d'11 d'octubre de 2004, sobre publicació en el BOP d'Alacant del tràmit d'informació pública de l'esmentada actuació.  
En aquest tràmit d'informació pública, segons consta en l'escrit d'11 de novembre de 2004, del cap d'Unitat Territorial d'Energia, no s'hi han presentat al·legacions en el període d'informació pública corresponent al projecte de desviació de la línia.  
Afeccions legals  
A espais naturals protegits: El projecte de desviació es troba en l'àmbit de la zona d'esmorteïment del Parc Natural de la Serra Mariola, segons la zonificació aprovada en el Pla d'ordenació de recursos naturals aprovat per Decret 76/2.001, de 2 d'abril, del Govern Valencià.  
A xarxa Natura 2000: L'àrea està inclosa en l'àmbit de la zona ZEPA del conjunt de la Serra de Mariola i Carrascar de la Font Roja, declarada mitjançant un acord del Conselll de la Generalitat Valenciana, de 9 de novembre de 2000, com també en l'àmbit del lloc d'interés comunitari, LIC, de la mateixa denominació aprovat per Acord del Consell de la Generalitat Valenciana, de 10 de juliol de 2001.  
Al patrimoni cultural: La documentació aportada en el projecte d'homologació va incloure l'informe favorable del Servei de Patrimoni Arquitectònic i Ambiental, de la Conselleria d'Educació i Cultura, el qual no obstant això, fa referència a la proximitat del jaciment islàmic denominat el Castellar, per la qual cosa determina que si es trobaren elements aïllats relacionats amb aquest jaciment o de qualsevol altre període se li aplicarà la legislació vigent.  
Consideracions ambientals  
El projecte implica bàsicament una desviació d'una línia actualment existent sobre 539 metres. Amb aquest fi s'eliminaran 3 suports i se n'instal·laran 4 de nous. No és necessària la realització de nous accessos.  
Existeixen determinats valors naturals en l'àrea la rellevància del qual no planteja una incompatibilitat realista amb el desenvolupament d'aquest projecte. D'aquesta manera l'àrea afectada és probablement àrea de campeig i caça de rapaces nocturnes, àrees de distribució de fringíl·lids, rèptils i altres espècies dotades de diversos estatus de protecció legal.  
Respecte a aquestes afeccions cal considerar que la desviació de la línia es realitza en l'interior d'un sector que serà objecte d'un procés d'urbanització en un àmbit que constitueix una mera ampliació del nucli urbà.  
Cal tenir en compte que el terme municipal d'Alcoi és un terme municipal destacat per existència d'un ampli percentatge de superfície protegida, a causa de la presència de dos parcs naturals: Font Roja i Serra Mariola, la qual cosa atorga al municipi d'Alcoi un important estatus de protecció d'hàbitats i àrees per al desenvolupament de la fauna i la flora silvestre.  
L'efecte ambiental, per tant de l'actuació projectada sobre les espècies animals que puguen resultar afectades és mínim, igual que sobre altres factors naturals (espècies de fauna o flora singular o protegida, d'ecosistemes naturals destacats pels seus valors intrínsecs, formacions geomorfològiques singulars, presència de coves, avencs, paisatges valuosos, enclavaments naturals d'interés públic o social), en els quals no s'ha detectat una rellevància determinant. En general, l'àrea afectada la constitueixen terrenys antropitzats, confrontants a carretera i àrees urbana i dotacional.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta. Les línies de transport d'energia elèctrica de 132 kV es troben subjectes al procediment de declaració d'impacte ambiental d'acord amb el que preveu l'annex I apartat 2 g) del Decret 162/1990, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
4. El Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat mitjançant Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de les autoritzacions que hi són d'aplicació, la desviació de línia elèctrica d'alta tensió 132KVD/C, Ibi-Alcoi i Xixona-Alcoi, en el tram comprés entre els suports núm. 8 i núm. 10, el promotor dels quals és IBERDROLA, SA, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i en l'apartat segon d'aquesta resolució.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. Es manté la prescripció establida en la Resolució de 17 de novembre de 2003, el director general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'aprova la declaració d'impacte ambiental relativa a l'expedient d'homologació modificativa i pla parcial de millora industrial i residencial el Castellar, tramitat per l'Ajuntament d'Alcoi, relativa a l'obligatorietat de procedir a la canalització subterrània d'una línia elèctrica aèria de 132 KV que en l'actualitat creua l'àmbit del sector i es fixa amb aquest fi un termini no superior a cinc anys.   
2. En la instal·lació dels suports es tindrà en compte que no s'obriran camins nous, i els suports se situaran, dins de l'enclavament triat, en les cotes més baixes. Per tant en la fase d'execució s'emprarà la maquinària adequada que permeta la instal·lació dels suports amb les mínimes afeccions.  
3. Es procedirà a la senyalització en el recorregut dels cables de terra mitjançant la instal·lació d'elements antiocells situats cada 10 metres i a portell. Els elements antiocells que s'han d'utilitzar seran les tires en X de neopré (35 cm x 5 cm) subjectes per mordassa d'elastòmer amb cinta luminiscent, o també es pot emprar espirals de color visible i dimensions de 30x100 cm.  
4. Haurà de respectar-se al màxim la vegetació existent, per tant s'han de situar els suports de manera que no s'afecte espècies arbòries ni en la fonamentació ni en la posterior franja de seguretat, la qual consistirà simplement en l'eliminació de la vegetació que afecte directament la línia i no puguen mantenir-se per altres mètodes (podes, reubicació, suport, etc.), i espècies piròfites.  
5. S'eliminaran els materials sobrants en les obres i de qualsevol abocament accidental, una vegada hagen finalitzat els treballs d'instal·lació dels suports i estesa dels conductors, i es restituirà la forma i aspectes originals del terreny.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici que utilitzen els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 3 de desembre de 2004. . El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 40/02-AIA  
Títol: Explotació porcina de producció de porcells  
Promotor: COCERVA (Cooperativa valenciana de criadores de ganado de cerda y vacuno)  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Bétera (València)  
Objecte del projecte: Legalització de l'explotació porcina existent  
Localització: Partida Pla de les Andanes, polígon 10, parcel·la 160, del terme municipal de Bétera (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtindre la llicència d'activitat per a la legalització d'una explotació porcina de producció de porcells, que es destinen a una altra granja de transició propietat del mateix titular. Les característiques de la granja, segons la documentació aportada, són:  
La capacitat de l'explotació és de 2.800 femelles reproductores. Està constituïda per 30 naus de distintes característiques, destinades a gestació, paridores, cobriment, recria, recollida de semen, magatzem de pinso, entre altres dependències, balsa d'emmagatzemament de purins, així com una superfície destinada a llacunes d'evaporació del purí generat. La ventilació és natural excepte en la nau de recollida de semen.  
S'hi realitzen 4,7 cicles/any, on s'engreixen aproximadament 56.000 porcells/any, fins a aconseguir els 7 kg de pes viu, moment en què passen a granja de transició.  
Anualment es generen 19.495 m³ de purí, que queda retingut en fosses de purins, bassa i llacunes d'evaporació, amb capacitat per a contindre'n 20.657 m³. Es reben a més els purins d'una altra explotació del mateix propietari (de transició de porcells i encebament, amb capacitat per a 8.000 porcells en transició i 900 porcs d'encebament), localitzada en el polígon 14, parcel·la 71, des de la qual es bomba el purí a través d'una canonada de PVC soterrada, fins a les basses d'evaporació de l'explotació que s'ha de legalitzar. Les basses d'evaporació estan encerclades i impermeabilitzades mitjançant acumulació i compactació d'argiles, i recobriment amb capa de formigó amb maçàs.  
La fase sòlida del purí que queda una vegada s'ha evaporat la part líquida, és retirada pels agricultors de la zona per a aprofitar-la com a adob orgànic en camps de cultiu (no fa falta la destinació de l'esmentada fracció).  
L'explotació disposa de tancament perimetral.  
El subministrament d'aigua potable procedeix de la xarxa de proveïment municipal.  
Els cadàvers seran retirats per una empresa gestora autoritzada a aquest efecte (J. Canet SL, amb NIF: 33.409.993-D).  
L'explotació es localitza a uns 4 km del nucli urbà de població.  
En data 19 de setembre de 2002 es realitza visita de camp en què es comprova que, contràriament a allò que s'ha manifestat en l'estudi d'impacte ambiental, les basses d'evaporació de purins no es troben, encerclades i impermeabilitzades mitjançant acumulació i compactació d'argiles, i recobriment amb una capa de formigó amb maçàs, sinó que es tracta d'excavacions en terra ferma sense cap tipus d'impermeabilització ni tanca perimetral d'aquestes.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
El projecte d'activitat, expedient municipal i l'estudi d'impacte ambiental és remés per la Comissió de qualificació d'activitats el 24 de gener de 2002.  
La informació pública s'ha realitzat en el BOP núm. 131 de 4 de juny de 2001, així com als veïns confrontants a l'activitat, amb la presentació de dues al·legacions.  
2. Resum de les al·legacions  
De les dues al·legacions emeses per veïns confrontants a l'activitat, s'extrau la informació següent:  
. Al·legació emesa pel Sr. Miguel Luis Piá Aloy, en la qual manifesta la seua oposició a la concessió de la llicència d'activitat, per raons de contaminació i insalubritat i perquè lesiona l'expectativa de desenvolupament que en un futur pròxim puga dur-se a terme en la zona del Pla d'Andanes i perquè lesiona el medi ambient.  
. Al·legació emesa pel Sr. Vicente Casani Soriano en la qual manifesta la seua oposició a la concessió de la llicència d'activitat, per l'existència d'habitatges a menys de 250 m, així com pels problemes d'insalubritat que pot generar. A més l'al·legant manifesta el seu desconeixement pel que fa al bombament de purins a l'explotació des de la granja del mateix propietari, situada en el polígon 14, parcel·la 71.  
3. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària  
Se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament, en data 26 de març de 2002, la presentació de l'autorització prèvia de la COPUT, la qual es rep en data 11 de febrer de 2003.  
En l'expedient s'ha aportat estudi hidrogeològic per a justificar la no-afecció a les aigües subterrànies associades al règim de tractament de purins (basses d'assecat). En aquest informe s'inclou les propostes relatives a la gestió de les basses d'evaporació de purins:  
. Disminuir en la mesura que es puga el volum d'aigua utilitzat en els processos de neteja  
. Després de la neteja del residu sòlid en cada bassa seria convenient el condicionament i compactació dels murs de contenció ja que la infiltració es produeix fonamentalment en el nivell superficial.  
. Mantindre un control en les basses de manera que no es produïsquen desbordaments ni ruptures dels murs de contenció, i cuidar a més que el nivell màxim d'ompliment dispose d'un marge de seguretat adequat en previsió de precipitacions importants.  
. Establir un pla de control semestral de les aigües del pou pròxim, així com la vigilància dels tubs piezométricos per si es detectaren fuites o infiltracions.  
. Si en els controls semestrals s'apreciara una variació dels paràmetres de referència es procedirà a la impermeabilització de les basses, bé per l'extensió i compactació d'almenys 50 cm d'argiles o mitjançant el formigonat dels fons de les basses.  
Amb l'objectiu d'interpretar aquest estudi, se sol·licita informe la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, així com a l'Institut Tecnològic Geominer d'Espanya (ITGME). Aquest últim remet informe en data 17 de febrer de 2003, en el qual indica que per a poder determinar una possible afecció a les aigües subterrànies, és necessari conéixer de manera detallada la direcció del flux subterrani i basant-se en aquest situar punts de mostratge aigües avall de les basses el fons del qual no estiga cementat, i recomanar que els paràmetres que s'han de determinar en els punts de mostratge siguen almenys pH, conductivitat, sòlids en suspensió, matèries sedimentables, DQO, DBO5, amoni, nitrats, nitrits, clorurs, sulfats, sodi, magnesi, potassi, coure, zinc, ferro i plom.  
En data 20 de febrer de 2003 se sol·licita al promotor, basant-se en l'informe emés per l'ITGME, presentació de l'estudi corresponent, que aclarisca totes les qüestions plantejades per l'ITGME, tot això per a determinar una possible afecció a les aigües subterrànies.  
Per a poder facilitar l'emissió d'aquest informe, el promotor presenta en data 17 de juny de 2003 estudi piezomètric realitzat en l'explotació per al qual sol·licita novament Informe l'ITGME, el qual es rep en data 13 d'octubre de 2003. En aquest informe l'ITGME realitza les consideracions següents:  
. S'aporten les dades d'una campanya piezomètrica dels punts aqüífers més pròxims a la granja, entre el 26 d'abril i el 5 de maig de 2003. D'acord amb aquesta, es determina que el flux subterrani es dirigeix de NO a SE.  
. D'acord amb l'orientació del flux subterrani obtinguda, es proposa utilitzar com a punt de mostratge el pou núm. 9 de la documentació remesa, sobre el qual s'aporten les dades següents: nom CATSA, profunditat de l'obra desconeguda, cota de l'emboquillat 80,5 msnm, profunditat de l'aigua 30,4 m, cota piezomètrica 50 msnm (en data 5 de maig de 2003).  
. D'acord amb les dades exposades, es considera que la documentació remesa és incompleta, ja que no s'aporten les dades analítiques que es van recomanar determinar en l'informe previ. Respecte al punt de mostratge proposat cal indicar que es necessita conéixer les característiques constructives d'aquest (profunditat de l'obra, trams ranurats, profunditat de la bomba, presència de prestància de grava, trams cementats, etc.), per a poder establir la seua validesa com a punt de control, ja que el caràcter multicapa de l'aqüífer captat pot condicionar els resultats obtinguts.  
Comunicada al promotor la necessitat de presentar un altre informe que s'adeqüe a les indicacions establides per l'ITGME, presenta davant d'aquesta Direcció General un document que incloïa resultats de la presa de mostres d'aigua de piezòmetre realitzat i pou aigües amunt de les basses d'evaporació de purins, en el qual es pretén demostrar que no s'estan abocant purins a l'aqüífer pròxim, i comunica a més que està en conversacions amb l'IGME per a finalitzar l'expedient d'abocament. Després del comunicat del promotor (representat en tot moment pels tècnics redactors de l'expedient), en el qual indica el seu interés de continuar amb la tramitació, sense esperar informe de l'IGME, ja que aquest institut no pot acreditar la validesa de la gestió de purins en l'explotació amb la informació demanada, per la qual cosa en data 19 d'octubre de 2004 se sol·licita a l'Àrea de qualitat ambiental de la Direcció General de Qualitat Ambiental, un informe relatiu a la gestió dels purins en l'explotació, informe que es rep en data 11 de novembre de 2004. Aquest informe, s'emet en sentit desfavorable, en tant no es garantisquen les qüestions següents:  
. S'han d'adoptar les mesures oportunes per a garantir l'adequada capacitat dels tancs d'emmagatzemament de purins, i d'aquesta manera evitar la contaminació de les aigües per vessament i filtració.  
. S'ha de garantir l'estanquitat dels sistemes d'emmagatzemament de purins, de manera que s'eviten els abocaments directes al medi natural.  
. S'han de respectar les dosis d'adobat establides per a aquestes zones, en cas d'utilitzar-se els purins com a adob, tal com estableix en el programa d'actuació sobre zones vulnerables (Ordre de 3 de juny de 2003, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació).  
Informes sectorials  
L'expedient municipal recull la informació següent:  
. Informe favorable de l'arquitecte tècnic municipal.  
. Informe favorable de l'enginyer tècnic municipal.  
. Informe favorable del cap local de sanitat.  
. Autorització prèvia de la COPUT. L'informe favorable de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, està condicionat a no superar la capacitat productora del Grup 3, al qual pertany l'explotació.  
. Informació pública amb la presentació de dues al·legacions.  
. Informe favorable de l'alcaldia.  
Afeccions legals  
El sòl on se situa l'explotació, està classificat com a sòl no urbanitzable protegit per productivitat agrícola grau I, segons el PGOU de Bétera.  
Segons Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries, el municipi de Bétera es considera zona vulnerable a la contaminació per nitrats.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València, ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els que s'inclou: clima, sòl, hidrologia, flora, fauna i paisatge.  
L'explotació es localitza en una zona de terrenys de cultiu pràcticament plans.  
El tipus de sòl present en la zona està representat pel calcisol háplic, desenvolupat sobre materials del quaternari, concretament del plistocé mitjà. Aquests materials són mantells de torrentera antics, que ocupen una àmplia zona que descendeix en suau pendent cap al barranc del Carraixet. Aquest tipus de sòls es caracteritza per presentar una elevada permeabilitat.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, la vegetació natural de la zona es correspon amb un bosc escleròfil perennifoli, el principal representant del qual és l'alzina (Quercus ilex), associada a comunitats caracteritzades per garrofera (Ceratonia siliqua), entre altres. La vegetació actual de l'entorn de l'explotació, que correspon a una zona fortament antropitzada, està constituïda principalment per cultius agrícoles de regadiu, amb predomini de cítrics.  
Els elements ambientals susceptibles en major grau de ser afectats per l'activitat de l'explotació, són el sòl i l'aigua subsuperficial, per contaminació associada a la gestió dels purins en la mateixa explotació. L'afecció de sòl i aigua associada a la gestió dels purins en les finques agrícoles on s'utilitzen com a adob orgànic, es considera menyspreable, sempre que es gestione adequadament, ja que s'utilitza únicament com a adob, segons l'estudi d'impacte ambiental, la fracció sòlida que queda després de la deshidratació del purí.  
2. Identificació i valoració d'impactes  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat una sèrie de factors inherents a l'activitat susceptibles de causar algun tipus d'impacte, entre els que s'inclou la generació de residus, l'emissió d'olors, l'emissió de sorolls i vibracions, així com l'afecció al paisatge i a la socioeconomia de la zona. Pel que fa a l'emissió d'olors, en l'estudi d'impacte ambiental s'indica que les condicions aeròbies de les llacunes d'evaporació, eviten la formació de metà i sulfhídric, principals causants de l'emissió d'olors; respecte a la generació de residus, es considera que en quedar el purí emmagatzemat en llacunes d'evaporació, totalment encerclades i impermeabilitzades, s'evita el risc de contaminació d'aigües superficials i subterrànies.  
En ser les característiques constructives reals de les basses d'evaporació diferents de les exposades en la documentació presentada, es preveu que el risc de contaminació d'aigües superficials i subterrànies siga probable. A més, l'extracció per mitjans mecànics de la fracció sòlida de les esmentades basses, fa que si existeix alguna capa compactada de llast, argiles..., es deteriore durant el transcurs de l'esmentada extracció, la qual cosa comportaria una restauració contínua d'aquesta.  
S'ha realitzat una valoració qualitativa dels impactes, sense que s'haja dut a terme un anàlisi dels resultats obtinguts.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del Programa de vigilància ambiental  
Les mesures correctores que es descriuen en l'estudi d'impacte ambiental inclouen les següents:  
. A l'entrada de l'explotació es col·locarà un gual sanitari, pel que obligatòriament haurà de passar tot el trànsit rodat, tant a l'entrada com a l'eixida.  
. Dotació de paviment impermeable (formigó) per a evitar filtracions.  
. Instal·lació d'una bassa de purins a la que es fa arribar mitjançant canalització tancada les dejeccions dels animals, així com les aigües de neteja. L'esmentada bassa serà totalment impermeable per a evitar filtracions al terreny.  
. Eliminació periòdica de les dejeccions fins a llacunes d'evaporació instal·lades en la pròpia explotació, per a posterior utilització del residu sòlid com a adob orgànic per part dels agricultors de la zona, o bé com a substrat en plantes e explotació.  
. Retirada per part d'empresa especialitzada dels animals que siguen baixa en l'explotació.  
Les mesures correctores proposades es consideren insuficients per a la capacitat de l'explotació a legalitzar i el seu potencial contaminant, ja que no s'ha tingut en compte la sensibilitat de la zona a la contaminació per nitrats procedents de fonts agrícoles. Pel que hauran d'ampliar-se, executant les mesures correctores establides a continuació:  
. Es duran a terme labors d'impermeabilització en totes les basses existents i en les que es pogueren realitzar. La impermeabilització únicament podrà dur-se a terme a base de solera de formigó perfectament impermeabilitzada, i amb una alçària tal que no continga una làmina de purins superior a 60 cm per a facilitar l'evaporació d'aquests, ja que qualsevol altre sistema d'impermeabilització (làmina plàstica que dispose d'un certificat d'estanquitat, en les condicions de treball a què serà sotmesa o impermeabilització del fons i de les parets de les basses mitjançant la compactació adequada del menys 1 m d'argiles, havent comprovat amb anterioritat mitjançant assajos proctor normal i assajos de permeabilitat que la mostra compactada se situe en valors d'aquest paràmetre igual o menor a 10-9 m/s) no es considera factible, per les qüestions següents:  
. Possible deteriorament en la fase d'extracció dels residus sòlids que queden al final del procés d'evaporació.  
. Inexistència, en la documentació aportada de mesures destinades al recondicionament de les esmentades superfícies després de l'eliminació del residu sòlid.  
. S'impermeabilitzaran les naus de l'explotació, així com les fosses de purins, per a evitar possibles filtracions en el terreny, tal com ocorre en l'actualitat.  
En el Programa de vigilància ambiental es proposa, en relació a la gestió de les basses, les actuacions següents:  
. Disminuir en la mesura que es puga el volum d'aigua utilitzat en els processos de neteja.  
. Després de la neteja del residu sòlid en cada bassa seria convenient el condicionament i compactació dels murs de contenció ja que la infiltració es produeix fonamentalment en el nivell superficial.  
. Mantindre un control en les basses de manera que no es produïsquen desbordaments ni ruptures dels murs de contenció, i cuidar a més que el nivell màxim d'ompliment dispose d'un marge de seguretat adequat en previsió de precipitacions importants.  
. Establir un pla de control semestral de les aigües del pou pròxim, així com la vigilància dels tubs piezométicos per si es detectaren fuites o infiltracions.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i l'annex I apartat 1.H d'aquesta.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'Òrgan ambiental, per a les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta Llei.  
4. El Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat mitjançant Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de granja porcina, situada en el terme municipal de Bétera (València), promoguda per COCERVA, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
. Previ a l'obtenció de la llicència d'activitat, es justificarà ens aquesta Direcció General i davant de l'Òrgan substantiu, la impermeabilització del total de basses d'evaporació, ja que no s'ha pogut justificar que amb la gestió actual de purins no hi ha afecció a l'aqüífer subjacent: La impermeabilització es durà a terme mitjançant base i laterals de formigó impermealibitzat i amb una alçària tal que permeta l'acumulació d'una làmina de purí no superior a 60 cm i que evite a més problemes de vessament en època de pluges, etc. Qualsevol altre sistema d'impermeabilització (làmina plàstica que dispose d'un certificat d'estanquitat, en les condicions de treball a què serà sotmesa o impermeabilització del fons i de les parets de les basses mitjançant la compactació adequada del menys 1 m d'argiles, havent comprovat amb anterioritat mitjançant assajos proctor normal i assajos de permeabilitat que la mostra compactada se situe en valors d'aquest paràmetre igual o menor a 10-9 m/s) no es considera factible, per les qüestions següents:  
. Possible deteriorament en la fase d'extracció dels residus sòlids que queden al final del procés d'evaporació.  
. Inexistència, en la documentació aportada de mesures destinades al recondicionament de les esmentades superfícies després de l'eliminació del residu sòlid.  
. S'impermeabilitzaran les naus de l'explotació, així com les fosses de purins, per a evitar possibles filtracions en el terreny.  
. Es realitzarà seguiment de l'alçària d'ompliment de les basses amb l'objecte de preveure amb temps els possibles desbordaments i prendre les mesures oportunes. En setembre s'hauran de buidar totes les basses per a començar l'any hidrològic sense cap reserva.  
. Es disposarà de sistema eficaç en els seus accessos per a la desinfecció de les rodes dels vehicles que entren o isquen de l'explotació, així com d'un sistema apropiat per a la desinfecció de la resta del vehicle.  
. A l'hora d'utilitzar el purí com a fertilitzant, es limitarà la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals, evitant les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., així com fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No se superarà la quantitat de 170 kg de N/hi ha i any. S'haurà, preferentment, de soterrar immediatament per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.  
. S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell, de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.  
. Haurà d'obtindre l'autorització ambiental integrada, tal com s'estableix en la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, dins dels terminis establits en aquesta.  
. Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
Segon  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 7 de desembre de 2004. . El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 215/04-AIA  
Títol: Centre autoritzat de tractament (CAT) de vehicles al final de la seua vida útil (VFVU's).  
Promotor: Autodesguace Gómez, SL  
Autoritat substantiva: D G de Qualitat Ambiental, Conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Polígon Industrial Cachapet, número 73, del terme municipal de Crevillent (Alacant).  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
El projecte tracta la instal·lació d'un Centre autoritzat de tractament (CAT) de vehicles al final de la seua vida útil (VFVU's).  
Característiques més rellevants de les construccions i/o de l'activitat  
Es tracta d'un CAT de VFVU's, considerats actualment com a residus perillosos. En aquesta instal·lació es projecta dur a terme la recepció, descontaminació, i posterior emmagatzemament dels residus per un costat i dels elements reciclables, reutilitzables o recuperables i vehicles descontaminats per un altre. En funció de diversos condicionants econòmics i logístics, els vehicles descontaminats s'emmagatzemaran temporalment en qualitat de Ferralla valoritzable o disposats per al seu gradual desballestament per peces.  
La indústria projecta l'exercici de les seues activitats en una parcel·la de 906 m² aproximadament, en l'interior del polígon industrial Cachapet, del terme municipal de Crevillent. D'acord al planejament urbanístic vigent en el municipi de Crevillent, la parcel·la està classificada com a sòl urbà i qualificada com a sòl industrial. Segons la documentació gràfica entregada, la parcel·la, de forma rectangular, es divideix en tres parts, la corresponent a la nau industrial, d'aproximadament 546 m² de superfície construïda, la corresponent al pati anterior a la nau, de 255 m'i2 la corresponent al pati lateral, d'una superfície aproximada de 105 m².  
La major part de les activitats de gestió de residus es duran a terme a cobert, en l'interior de la nau industrial. En el pati anterior es durà a terme l'emmagatzemament temporal de VFVU's descontaminats. Ni en el projecte tècnic, ni en l'estudi d'impacte ambiental, es detalla la possibilitat que en el pati lateral es vagen a dur a terme activitats de gestió de residus.  
Tramitació administrativa  
En data 28 de juliol de 2004 es rep, remés per l'Àrea de residus, el projecte de legalització d'activitat per a nau destinada a Centre autoritzat de tractament de descontaminació de vehicles fora d'ús, annex a aquest i l'estudi d'impacte ambiental.  
En data 17 de setembre de 2004, es remet l'avís d'exposició pública a l'Ajuntament de Crevillent i al promotor.  
L'anunci va aparéixer en el DOGV número 4.857, de 6 d'octubre de 2004.  
En data 17 de novembre de 2004, es remet al Servei de Gestió Administrativa el certificat del cap de l'Àrea d'avaluació ambiental pel qual s'assenyala que no consta que s'haja presentat cap al·legació durant el període d'exposició pública.  
En data 24 de novembre de 2004, el cap del negociat d'informació i registre de la Conselleria de Territori i Habitatge certifica que durant el període d'exposició pública no s'hi van presentar al·legacions.  
En data 25 de novembre de 2004 es rep, remés per l'Ajuntament de Crevillent, el certificat del secretari de l'Ajuntament de Crevillent en el qual s'assenyala que transcorregut el període d'exposició pública no s'hi van presentar al·legacions.  
Afeccions legals  
La indústria haurà de disposar de la llicència municipal d'activitat per a l'exercici de l'activitat de CAT de vehicles al final de la seua vida útil que, igual que l'autorització d'abocament al clavegueram, atorga l'Ajuntament de Crevillent.  
Durant el funcionament normal d'aquesta, la indústria gestionarà i generarà diversos residus, per la qual cosa haurà de sol·licitar les corresponents autoritzacions administratives atorgades per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que procedisca obtindre d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel Projecte d'activitat  
Els CAT es projecten d'una banda, per a reduir al mínim les repercussions sobre el medi ambient degudes als residus continguts en els vehicles al final de la seua vida útil i, d'altra banda, per a reduir el consum d'energia i recursos al reutilitzar, reciclar i valorar aquelles parts dels vehicles al final de la vida útil d'aquests que foren susceptibles d'això, contribuint així a la protecció, conservació i millora de la qualitat ambiental. No obstant això, la inadequada gestió dels residus arruïna els lloables objectius mediambientals perseguits en la gestió d'aquests, ja que podria contribuir a concentrar els riscs que es volien evitar, danyant seriosament el medi ambient que es volia protegir, en atemptar contra la salut dels ciutadans.  
L'estudi d'impacte ambiental presentat tracta la instal·lació d'un CAT en l'interior d'un polígon industrial desenvolupat. Potser per això, la zona d'estudi es limita a l'interior del polígon industrial, aportant un concís inventari ambiental. És cert que atesaa la tipologia de l'activitat i l'antropització del lloc en què la desenvoluparà l'empresa, els elements ambientals més directament afectats pel seu desenvolupament podrien ser els propis del medi inert o abiòtic, ja que el medi biòtic, perceptual i social es veuran molt lleugerament afectats amb el normal exercici de l'activitat.  
Tractant-se d'una activitat potencialment contaminant del sòl, és d'assenyalar que la parcel·la objecte de projecte es troba situada en una zona de baixa vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies, de baixa accessibilitat potencial als recursos hídrics i sense risc d'inundació, tot això d'acord amb la cartografia temàtica de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme I Transports de la Generalitat Valenciana.  
Identificació i valoració d'impactes  
En l'estudi d'impacte ambiental I annex al mateix elaborat per Autodesguace Gómez, SL, per a conéixer l'impacte generat per l'activitat que projecta desenvolupar en la seua parcel·la del terme municipal de Crevillent, tenint en compte l'inventari ambiental i després de la descripció del projecte i les seues accions, es procedeix a la identificació i valoració d'impactes. Segons s'indica, el mètode emprat és el de Gómez Oreja per a projectes agraris, quelcom poc justificat atés que el tipus de projecte avaluat no té res a veure amb un projecte agrari. Potser per això es du a terme una identificació i valoració d'impactes desafortunada des del punt de vista professional.  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del Programa de vigilància ambiental  
Com a mesura preventiva de la contaminació d'aigües pluvials i d'escorriment, la pràctica totalitat de les operacions de gestió de residus es duran a terme a cobert, en l'interior d'una nau industrial. Així, segons s'indica en la documentació presentada, les úniques aigües residuals que generaria la indústria serien les de procedència sanitària. No obstant això, en la documentació gràfica aportada s'aprecia, adjacent al magatzem de peces descontaminades, una zona que poguera ser un llavador de peces i motors. Així mateix, tampoc s'aporta cap mesura correctora per a les aigües d'escorriment del pati davanter, on es projecta emmagatzemar els VFVU's descontaminats, assenyalant-se que aquesta zona es condicionarà per a evacuar les aigües de pluja al clavegueram públic.  
Per tractar-se d'una activitat potencialment contaminant del sòl, s'han projectat mesures respecte a la possible contaminació del sòl i les aigües subterrànies, com són la impermeabilització de la solera de la nau en què es van a dur a terme la totalitat de les operacions de gestió de residus, no aportant-se mesura correctora per al pati anterior.  
La solera de la nau s'executa en pendent vessant cap a una canaleta instal·lada al llarg de la nau per la banda central d'aquesta. Aquesta canaleta conduirà els possibles vessaments produïts durant les operacions de recepció, descontaminació, etc. cap a una arqueta cega des d'on seran reciollits per a la seua gestió a través d'un gestor autoritzat. els depòsits i contenidors per a l'emmagatzemament de residus es trobaran sobre cubetes de retenció que arrepleguen possibles vessaments de residus perillosos.  
Quant al soroll, no es prenen mesures preventives i/o correctores, ja siguen globals (sobre la nau) o locals (sobre els focus generadors). Tenint en compte que es tracta d'una activitat que genera contaminació acústica (desballestament de vehicles al final de la vida útil d'aquests, compressors, pistoles d'aire comprimit, etc.), es presenta un estudi de sorolls en què no es té en compte la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana de protecció contra la contaminació acústica, justificant que la transmissió de sorolls a veïns i confrontants estarà per davall del que reglamenta gràcies a l'aïllament acústic dels materials de construcció de la nau, sense tindre en compte paraments horitzontals, paraments verticals (com a portes i finestres) i que s'havia exposat que la ventilació de la nau es verificarà a través de l'operació amb la porta i finestres obertes.  
Finalment, es projecta un apantallament de la frontal de la parcel·la, amb l'objectiu d'ocultar la zona d'emmagatzemament de VFVU's descontaminats. No es detalla el tipus d'apantallament ni l'altura d'aquest, encara que s'indica que l'apilat de VFVU's descontaminats no superarà l'alçària del tanca.  
Es presenta un Programa de vigilància ambiental en què s'exposen les accions de control periòdic de les instal·lacions (no es fixa el programa d'execució). No s'hi especifiquen els controls sobre la generació de sorolls i abocaments.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, ja que tal com estableix el punt 6.C de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, el desballestament i/o emmagatzemament de ferralla, es troba sotmés al tràmit de declaració d'impacte ambiental.  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
Atés l'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer   
Estimar acceptable, només als efectes ambientals, el projecte per a la instal·lació d'un Centre autoritzat de tractament de vehicles al final de la seua vida útil, promogut per l'empresa Autodesguace Gómez, SL, a situar en el polígon Industrial Cachapet, número 73, del terme municipal de Crevillent (Alacant), en els termes que estableix el Projecte de legalització d'activitat per a nau destinada a Centre autoritzat de tractament de descontaminació de vehicles fora d'ús, annex a aquest i l'estudi d'impacte ambiental, sempre que es complisquen les condicions següents:  
1) Les activitats de gestió de vehicles al final de la vida útil d'aquests hauran de dur-se a terme d'acord amb el que establix el Reial decret 1383/2002, de 20 de desembre. Els residus gestionats, així com els generats per la indústria durant el funcionament normal d'aquesta, seran adequadament emmagatzemats, etiquetats i entregats a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus i el Decret 2/2003, de 7 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el reglament de la producció possessió i gestió dels pneumàtics fora d'ús. No es duran a terme activitats de gestió de residus perillosos (càrrega/descàrrega, emmagatzemament temporal o tractament) en l'exterior de la nau industrial.  
2) Per a l'emmagatzemament de residus líquids o que per l'alt contingut líquid d'aquests puguen generar abocaments es disposarà de cubetes o sistemes de recollida que garantisquen el confinament dels possibles vessaments. Cada cubeta o recipient de recollida de vessaments accidentals ha de tindre com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la major d'ambdós quantitats). Les cubetes i sistemes de recollida de vessaments hauran de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals en cas de vessament supose augment de la seua perillositat o en dificulten la gestió.  
3) L'emmagatzemament i trasbals de combustibles es durà a terme a través d'unitats i equips normalitzats per a aquesta comesa.  
4) Si és el cas, l'equip per a la neteja de peces disposarà d'un circuit tancat per a l'agent de llavat, que permeta la regeneració i posterior reutilització d'aquestes. Una vegada que aquest agent de llavat estiga saturat, haurà de gestionar-se com a residu perillós.  
5) Les arquetes i sistemes de recollida de vessaments de l'interior de la nau hauran de ser cecs i trobar-se impermeabilitzats. El residu retingut en les arquetes, serà recollit i emmagatzemat fins a la seua recollida periòdica per un gestor autoritzat. El llavat de la solera de la nau es durà a terme mitjançant agranat humit, mai per neteja.  
6) La solera del pati anterior haurà de ser impermeable i estar executada formant conques vessants cap a una arqueta separadora de greixos, olis i sòlids en suspensió. El residu retingut en aquesta arqueta, serà recollit i emmagatzemat fins a la recollida periòdica d'aquest per un gestor autoritzat. No es durà a terme activitat de gestió de residus en el pati lateral.  
7) Es disposarà de l'adequada quantitat d'absorbent no inflamable per a resoldre els possibles vessaments accidentals produïts durant el trasbals de residus líquids, etc. L'absorbent contaminat es gestionarà segons la naturalesa del vessament.  
8) L'activitat es durà a terme amb les portes i finestres tancades. Per a evitar problemes d'higiene i seguretat, s'haurà d'adoptar un sistema per a la renovació forçada de l'aire interior de la nau. S'haurà de vigilar que aquest sistema no afecte veïns i confrontants, bé siga pel soroll, bé siga per la situació de l'abocament del corrent d'aire extreta. Si fóra necessari, per a evitar olors es disposaran filtres de carbó actiu i deflectors en les eixides d'aquest sistema. Respecte al nivell de sorolls transmesos a l'exterior controlats a través del Programa de vigilància ambiental, haurà de complir-se el que estableix el títol lV, capítol ll Condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis i en el títol ll, capítol ll Nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana de protecció contra la contaminació acústica.  
9) pel que fa al Programa de vigilància ambiental:  
. S'asseguraran les condicions d'operació d'acord amb el que estableix el Projecte d'activitat, annex a aquest i l'estudi d'impacte ambiental, comprovant que les mesures preventives i correctores proposades s'han realitzat i es troben en bon estat de funcionament. Aquestes mesures es completaran amb les proposades en aquesta resolució d'impacte ambiental.  
. Es durà a terme el programa de manteniment de l'arqueta de la zona d'emmagatzemament de VFVU's descontaminats d'acord amb les prescripcions del fabricant.  
. Una OCA constatarà, mitjançant anàlisis semestrals, que les aigües residuals abocades a la xarxa de clavegueram no superen els nivells arreplegats per les ordenances municipals o en el model d'ordenances desenvolupat conjuntament per l'entitat de Sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies. Amb aquest fi, haurà d'instal·lar-se una arqueta per a la presa de mostres abans de la connexió del col·lector d'eixida de la indústria amb el clavegueram municipal. Una còpia del resultat de les analítiques comparades amb els límits d'abocament es remetrà a l'organisme que autoritza l'abocament, açò és, l'Ajuntament de Crevillent.  
. Mesuraments del soroll ambiental en la parcel·la de l'activitat realitzades per un centre qualificat o per la pròpia empresa a la posada en marxa i una vegada cada any, a fi de comprovar el manteniment de les condicions acústiques de l'entorn.  
. Els resultats del Programa de vigilància ambiental enviaran anualment a l'Ajuntament de Crevillent i a la Direcció General de Gestió del Medi Natural.  
10) Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.  
11) Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser immediatament comunicats a la Conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural, que establirà si procedeix l'aplicació de noves mesures correctores.  
Segon  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 9 de desembre de 2004. . El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 360/02-AIA.  
Títol: Pla parcial de millora modificatiu de la unitat d'execució núm. 8 del sòl urbanitzable detallat del vigent PGOU.  
Promotor: Ajuntament d'Aspe.  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge.  
Localització: Terme municipal d'Aspe (Alacant).  
Descripció del pla  
1. Objecte  
S'amplia l'àmbit de la UE núm. 8 del PGOU i es reclassifica sòl no urbanitzable confrontant als actuals límits de l'esmentada unitat d'execució. Això s'ha justificat en la necessitat de creixement industrial de la zona en qüestió, atesa la saturació que pateix aquesta en l'actualitat.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del pla  
La zona que s'ha de reclassificar es localitza al sud de l'actual UE núm. 8, la qual s'emplaça, així mateix, en la zona més meridional del nucli urbà d'Aspe. Amb l'ampliació, la superfície actual de la UE núm. 8 passa de 25.531 m² a 53.376,44 m². Afronta al nord amb l'antiga delimitació de la unitat, a l'oest amb l'avinguda d'Elx, i són la resta, majoritàriament, camps de cultiu.  
El principal ús a què es destina actualment la superfície que s'annexa a la UE 8, classificada com a no urbanitzable, és l'ús agrícola, de fruitera de secà, si bé predominen els camps abandonats.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
En data 26 de setembre de 2002 es va rebre en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, procedent de l'Ajuntament d'Aspe, el pla parcial de millora modificatiu de la unitat d'execució núm. 8 del sòl urbanitzable detallat del vigent PGOU, estudi d'impacte ambiental i certificat d'exposició pública.  
El pla parcial i l'estudi d'impacte ambiental es van sotmetre al corresponent tràmit d'informació al públic mitjançant anuncis publicats en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de data 10 de juny de 2002 i en un diari de gran difusió en la província d'Alacant, en data 25 de maig de 2002, i s'hi han presentat dues al·legacions al respecte (una d'aquestes fora de termini), segons consta en el certificat emés per la secretaria de l'Ajuntament d'Aspe, cap de les quals va presentar caràcter ambiental.  
Afeccions legals  
El projecte tramitat haurà de complir les legislacions sectorials per les quals es regulen les afeccions que aquest produirà i que s'indiquen a continuació:  
. Els abocaments d'aigües pluvials i residuals, hauran d'ajustar-se al que disposa la normativa específica vigent i, en particular, al Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'aigües.  
. Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana.  
. El nivell de soroll admissible estarà conforme amb el model d'ordenança municipal sobre la prevenció de la contaminació acústica (protecció contra sorolls i vibracions) elaborat a aquest efecte conjuntament per la Conselleria de Medi Ambient i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació  
La vegetació potencial en l'àrea correspon a Chamaerops humilis . Rhamnus Lycioides. Actualment, la major part de la superfície està poblada per espècies nitròfiles de caràcter oportunista, les quals s'estenen majorment sobre camps abandonats.  
Des del punt de vista de la fauna, la zona que s'ampliarà es presenta com una àrea d'alimentació de les espècies que habiten l'entorn més pròxim, en concret el cantal de Eraes. No obstant això, la desaparició d'aquesta superfície s'ha entés com a irrellevant en el conjunt de l'hàbitat afectat.  
Respecte al sòl que s'afectarà, aquest s'ha descrit, des del punt de vista edafològic, com a apte per a l'ús agrari. En tot cas, s'ha matisat la importància d'aquest mentre hi ha molt de sòl d'aquestes característiques al terme municipal.  
Destaca la presència pròxima d'un tanatori a la superfície que es pretén reclassificar.  
En l'àrea d'ampliació no es té presència d'elements culturals significatius. En tot cas, això haurà de constatar-se per part de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
La totalitat dels impactes identificats i estimats com a negatius han sigut valorats com a moderats. És per això pel que s'han disposat mesures correctores per a aquests. No obstant això, atesa l'escassa entitat de la reclassificació, els impactes no presenten gran importància, i es pot destacar, únicament, el que es deriva de la pèrdua de sòl agrícola d'alta aptitud.  
No obstant això, cal ressenyar-se que alguns dels impactes identificats i valorats per l'estudi no s'entenen acords a la naturalesa de l'avaluació ambiental duta a terme, en tant que s'han estimat impactes que corresponen a les etapes de construcció o explotació d'activitats que podran implantar-se sobre la superfície objecte de reclassificació. S'entén, no obstant això, que l'objecte de l'estudi haguera d'haver sigut, únicament, tot allò relatiu al canvi en l'ús del sòl, determinant-se l'aptitud i la fragilitat de la porció de territori en qüestió als nous usos pretesos, a fi de determinar la capacitat d'acollida d'aquest, com també els impactes a què quedaria subjecte.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
Les mesures correctores de major rellevància, d'entre les establides per part de l'estudi, s'ha entés que són les que s'apunten a continuació:  
. Es retiraran les capes de sòl fèrtil (horitzons més superficials).  
. S'ha establit la disposició de xarxa separativa, de manera que les aigües pluvials s'abocaran a la rambla del Tarafa, i les residuals es conduiran fins a la depuradora municipal.  
. Transinsubordinació dels millors elements vegetals afectats.  
. Instal·lació de pantalles visuals (xiprers).  
Respecte a les condicions de depuració actualment presents en el municipi, s'ha consultat la pàgina web de l'Entitat de Sanejament1 a fi de comprovar la idoneïtat d'aquesta per a rebre els efluents d'origen industrial, tal com ha disposat l'estudi. En principi, s'ha constatat que la depuradora existent consta dels processos necessaris per a tractar aquests efluents, sempre amb caràcter general. No obstant això, l'estudi ha previst que les activitats que puguen implantar-se hauran d'establir els pretractaments que siguen necessaris per a ajustar-se a les condicions especificades en l'ordenança d'abocament.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 3-b) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el pla parcial de millora modificatiu de la unitat d'execució núm. 8 del sòl urbanitzable detallat del vigent PGOU d'Aspe, promogut pel mateix Ajuntament d'Aspe, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i es duguen a terme les   
mesures correctores contingudes en aquest i en el seu programa de vigilància ambiental, tot això sempre que no entren en contradicció amb els condicionants d'obligat compliment establits en l'apartat segon d'aquesta resolució.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels següents condicionants:  
. S'haurà d'obtenir de la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, informe favorable al pla parcial, el qual resultarà vinculant, amb anterioritat a l'aprovació definitiva del document urbanístic, de conformitat amb el que preveu la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
. Les aigües pluvials hauran de disposar d'un xicotet tanc de tempesta localitzat de forma prèvia al punt d'abocament a la rambla de Tarafa.  
. El desenvolupament del sòl urbanitzable industrial haurà de complir els condicionants imposts en la declaració d'impacte ambiental que es tramitara, en data 16 de maig de 1995, per al Pla general d'ordenació urbana d'Aspe.  
. S'Haurà de disposar d'arquetes de registre en les connexions entre les parcel·les industrials i els col·lectors del clavegueram, de manera que es localitzen en l'exterior de les esmentades parcel·les a fi que siguen accessibles als serveis municipals o entitats de control d'abocaments.   
. Atesa l'existència pròxima a l'àrea a reclassificar d'un tanatori, a efectes de soroll ambiental, aquest tindrà, a l'efecte de la Llei de 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, la consideració de centre sanitari o docent. Així, el conjunt de les activitats que puguen implantar-se en la superfície ara reclassificada no podran incrementar els nivells de soroll més enllà del que estableix l'esmentada llei.   
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 9 de desembre de 2004. . El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 17/ 2004 AIA  
Projecte: Homologació i pla parcial del sector Palafangues del terme municipal de Moncofa  
Promotor: Ajuntament de Moncofa  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Moncofa, Comissió Territorial d'Urbanisme  
Localització: Terme municipal de Moncofa (Castelló).  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
El pla parcial del sector Palafangues modifica les determinacions del planejament vigent, les normes subsidiàries de Moncofa, pel que fa a la classificació del sòl, ja que l'àmbit del sector està classificat com a sòl no urbanitzable comú, i ara es reclassifica com a sòl urbanitzable.  
El sector es troba delimitat per:  
NE: la unitat d'actuació a16 Camí la Mar  
SE: les unitats d'actuació de la platja sector nord A21, A23 i A25  
SO: sòl no urbanitzable comú  
NO: la unitat d'actuació del poble A1  
Els objectius de la proposta, són d'una banda, establir una connexió amb les zones confrontants a través de la continuïtat de diversos dels seus viaris, o d'aquests amb carrers de vianants. Aquesta continuïtat amb zones confrontants s'establirà no sols en l'àmbit d'estructura viària, sinó també amb el tipus d'edificació, de manera que les tipologies emprades siguen semblants a les dels sòls amb què limiten.  
D'altra banda, s'afirma que, basant-se en el creixement experimentat per la població del municipi de Moncofa (4.098 habitants l'any 2000 i 4.582 l'any 2004), sembla raonable que es produïsca un increment en la dotació de sòl urbanitzable per al municipi, tal com pretén el pla parcial.  
També en el pla parcial s'exposa la millora que l'ordenació comporta respecte del seu entorn immediat, ja que el sector delimitat és paral·lel a la unitat d'actuació A16, Camí la Mar, recentment urbanitzada. L'esmentada unitat té l'únic viari que existeix actualment de connexió entre Moncofa poble i el Grau de Moncofa, de manera que obliga tota la circulació rodada (en gran part pesant) al pas per tota la població el que provoca saturació i contaminació acústica. Per tant, és necessari crear un viari que, no sols dote d'una via alternativa el Camí la Mar, sinó que, a més, ho faça de la forma més tangencial possible al poble per a evitar els predits trastorns.  
Com s'ha indicat anteriorment, el pla parcial modifica les determinacions del planejament vigent, les normes subsidiàries de Moncofa aprovades definitivament per Resolució del conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports el 29 de desembre de 1989, pel que fa a la classificació del sòl, ja que l'àmbit del sector està classificat com a sòl no urbanitzable comú, i ara es reclassifica com a sòl urbanitzable.  
L'ús destinat a habitatges es distribueix de la manera següent:  
Habitatge aïllat o adossat (codi AIS/ADIC). Nombre màxim de plantes PB+1, distribuïdes en 9 illes al llarg de tot el sector.  
Habitatge residencial múltiple en bloc adossat (codi RmBA), de plantes PB+4 distribuïdes en 3 illes en situades en alineació perpendicular a l'eix longitudinal del sector en la zona oest d'aquest al costat del sòl consolidat.  
Terciari bloc exempt (codi TBE). Nombre màxim de plantes PB+6 situat en una illa central al costat dels equipaments i està envoltat d'habitatges adossats.  
L'alternativa tècnica proposada per al desenvolupament de l'homologació i pla parcial del sector Palafangues de Moncofa, proposa reclassificar un total de 201.499,99 m² de sòl no urbanitzable de règim comú en sòl urbanitzable sent l'ús dominant el residencial, i són compatibles amb aquest el comercial i no són incompatibles l'industrial i el terciari no comercial, seguit pel terciari en bloc exempt.  
El sòl d'ús residencial es divideix en habitatges de tipologia aïllada o adossada en bloc exempt de 89.794,97 m² de superfície i una altra d'habitatges d'edificació múltiple en bloc adossat de 10891,23 m² de sòl ocupat.  
L'ús terciari en bloc exempt ocupa una superfície de 7.249,64 m².  
Les dotacions suposen el 46,43% de la superfície del sector, les destinades a viari el 26,9% i les destinades a albergar zones verdes i equipaments el 19,53%.  
Es dotarà el sector amb una xarxa viària de 54.210,51 m².  
Els equipaments, de tipus esportiu-recreatiu, ocuparan una superfície de 19.202,26 m².  
Les zones verdes es divideixen en 4 jardins i ocupen una superfície de 20.151,4 m².  
La séquia de l'Illa, preexistent, es netejarà i realitzarà un millor canalització per a l'adequat manteniment de les condicions d'aquesta. I s'integra en el sector com a equipament d'infraestructura-servei urbà.  
Respecte a les aigües residuals generades pel sector, ja que que els actuals serveis municipals no són suficients, es preveu l'execució d'una nova EDAR a càrrec dels sectors urbanitzables, amb capacitat de tractament per a 108.330 habitants-equivalents, amb un volum de tractament en temporada alta de 20.000 m³/dia i tractament terciari per a 5.800 m³/dia amb destinació a aigua de reg.  
Les aigües potables necessàries per a dotar el sector provindran de l'excedent de la localitat i de les procedents del consorci concessionari d'aigües, segons resa certificat del servei d'aigües de l'Ajuntament.  
Pel que fa a la gestió dels residus sòlids, aquests seran posats a disposició de l'Ajuntament, per la qual cosa hauran de complir-se les ordenances de recollida i subsidiàriament el que estableix el Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana i pla zonal de la zona que el desenvolupa. L'Ajuntament emet certificat en què indica que ha firmat un conveni de col·laboració amb diversos ajuntaments per a finançar les despeses d'emmagatzemament en l'abocador de Garrut, vigilància, transport i tractament fins a la planta autoritzada de residus generats en el municipi, que estarà en vigor fins a la posada en funcionament de les instal·lacions previstes en el pla zonal.  
2. Alternatives  
No hi consten alternatives.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
Amb data 16 d'octubre de 2003 es rep en la Conselleria de Territori i Habitatge dirigit al director general del Medi Natural, remés pel director territorial, l'estudi d'impacte ambiental, el document d'homologació i el pla parcial, sobre homologació i pla parcial del sector Palafangues de Moncofa per a la tramitació d'aquest.  
El procés d'informació pública de l'alternativa tècnica del programa d'actuació integrada del sector Palafangues a Moncofa, va ser anunciat el 9 de gener de 2003 en DOGV núm. 4414.  
Durant el període d'informació pública, i segons certificat del secretari de l'Ajuntament de Moncofa, no es van produir al·legacions de caràcter ambiental si bé es van presentar 6 al·legacions que van tenir totes elles caràcter urbanístic, i feien referència aquestes, a disconformitats amb l'aprofitament particular de determinades parcel·les i a la delimitació de parcel·la.  
Aquestes al·legacions, pel fet de no tenir caràcter ambiental, no escauen per a la seua consideració pel que fa a l'avaluació d'impacte ambiental es refereix.  
2. Sol·licitud d'informació i documentació complementària  
Amb data 11 de novembre de 2004 se sol·licita, al Servei de Conservació i Gestió de la Biodiversitat, informe sobre la possible presència d'espècies de fauna catalogada com la tortuga europea o comú.  
Amb data 12 de novembre de 2004 se sol·licita, a l'empresa FACSA, informe relatiu al subministrament actual d'aigua potable del municipi de Moncofa, com també previsions d'actuacions a curt i mitjà termini amb indicació de la disponibilitat quantitativa de cabals per als nous sectors urbanitzable que es projecten (Rajadell i Palafangues).  
Amb data 16 de novembre de 2004 es va enviar nota de règim intern a l'àrea de residus de la Direcció General de Qualitat Ambiental com a consulta sobre l'adequació dels projectes urbanístics al Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana i al pla zonal en què està inclòs el municipi de Moncofa.  
Amb data 17 de novembre de 2004 es va sol·licitar a la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació informe sobre les possibles repercussions sobre el canvi d'ús agrícola en la requalificació dels terrenys projectats en el cas que hagen sigut objecte d'alguna subvenció.   
Amb data 23 de novembre de 2004, la Direcció General de Gestió del Medi Natural va sol·licitar a l'Ajuntament de Moncofa informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià en compliment d'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.  
Dels informes sol·licitats, va ser contestat: el del Servei de Conservació i Gestió de la Biodiversitat en data 16 i 26 de novembre de 2004 i el de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià en data 1 de desembre de 2004.  
No han sigut contestades les consultes remeses a l'àrea de residus de la Direcció General de Qualitat Ambiental, i a la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
Informes sectorials  
Informe del Servei de Conservació i Gestió de la Biodiversitat  
En data 16 de novembre el Servei de Conservació i Gestió de la Biodiversitat va emetre nota de règim intern en resposta a la consulta que li va ser realitzada el dia 11 de novembre en què es diu:  
[.] En relació amb la presència d'espècies amenaçades o de particular interés, i consultats els informes disponibles en aquest servei, li informe del següent:  
Com a espècie de fauna catalogada (Decret 32/2004) només cal mencionar la presència possible de tortuga europea en la zona de l'Estanyol, emparada per la seua inclusió en el Catàleg de zones humides.  
Com a espècie de flora d'especial rellevància per a la conservació, ha de citar-se Silene cambessedesii, espècie que apareix únicament a les illes Pitiüses i en aquest tram de la costa de Castelló. Per a la protecció d'aquesta, ja es va declarar una microreserva en el litoral del terme de Moncofa, ja prevista en el planejament. La presència d'aquesta espècie en altres zones del litoral ha de ser investigada, per a la qual cosa ja s'han donat les oportunes instruccions als tècnics de conservació de flora a Castelló.  
En l'àmbit de l'actuació, a causa de les seues característiques físiques, només es podria donar la presència de tortuga europea, ja que la zona es troba allunyada de la costa i situada sobre terrenys argilosos cultivables i creuats per séquies de sanejament i reg.  
L'informe remés en data 26 de novembre de 2004, fa referència a les àrees litorals pròximes a la desembocadura del riu Belcaire, i no afecta l'àrea de l'actuació, per la qual cosa no escau la consideració d'aquesta.  
Informe del director general de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià  
Amb data 25 de novembre de 2003 la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià dóna eixida a l'informe patrimonial sol·licitat a l'Ajuntament per la Direcció General de Gestió del Medi Natural.  
Es diu en l'informe:  
Vist el que estableixen els articles 38.2.B, 12.F i 17.3 de la Llei reguladora de l'activitat urbanística, els articles 14, 57, 92 i següents i 172 del Reglament de planejament de la Comunitat Valenciana, aprovat per Decret 201/1998, de 15 de desembre, sobretot l'article 47.1, 58.4 i disposició transitòria tercera de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, i per raó de les competències que a aquesta Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià assigna específicament el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport aprovat per Decret 115/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, havent-se demanat l'informe dels serveis tècnics i de conformitat amb aquest, se substància l'informe sol·licitat en els termes següents:  
No es coneixen en la zona objecte de l'homologació béns immobles d'interés cultural ni jaciments arqueològics, per la qual cosa, de conformitat amb l'informe dels serveis tècnics, s'emet informe favorable sobre els efectes patrimonials l'esmentat document.  
Informe de l'Àrea de residus de la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
El dia 3 de desembre de 2004, es rep informe de l'Àrea de Residus en què s'indica el següent:  
. El citat pla zonal, aprovat per Ordre del conseller de Medi Ambient de 18-01-2002 estableix que, per a l'àrea de gestió 2, a la qual pertany el municipi de Moncofa, una població equivalent de prop de 210.000 hab, per a la qual es dimensiona la capacitat de les instal·lacions de valoració i eliminació de residus urbans en 120.000 t/any.  
. Les bases tècniques del concurs de projectes de gestió aprovats pel consorci de l'àrea de gestió 2 en data 16/07/2004 preveuen una capacitat de tractament de residus urbans de 120.000 t/any, incrementada en un 25% més (és a dir, fins a 150.000 t/any) en règim continu, conseqüència d'increments poblacionals de les taxes de generació de residus.  
. Per tant, atés que el previsible increment de població de Moncofa és de 45.000 hab, un poc inferior al 25% del total de l'àrea de gestió 2 (52.500 hab), no hi hauria inconvenient a admetre els residus urbans derivats d'aquest creixement urbanístic de Moncofa, encara que ha de deixar-se constància que les instal·lacions se situarien practicament al 100% de la capacitat màxima d'aquestes.  
3. Anàlisi de la informació complementària remesa  
El dia 3 de novembre de 2004 l'Ajuntament de Moncofa remet informe de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial de 27 de setembre de 2004, sobre el document denominat modificació del concert previ i fixació de la política municipal sobre habitatges de protecció oficial. En aquest es considera que és possible mantenir el caràcter favorable de l'anterior informe (emés l'11 d'abril de 2003), amb les observacions que llavors es van efectuar i les que a continuació es detallen:  
Com a condició de desenvolupament, els sectors de sòl urbanitzable de Belcaire nord i sud han d'assumir l'obligació de dur a terme totes les actuacions que s'indiquen tant en l'estudi d'inundabilitat com en l'informe de la Direcció General.  
El nou Pla general haurà d'ajustar-se en la totalitat d'aquest al que estableix la Llei 4/2004, de juny, d'ordenació del territori i de protecció del paisatge.  
Es considera que és possible continuar amb la tramitació de les actuacions: Belcaire nord i sud, Palafangues i Rajadell, sense esperar a l'aprovació definitiva del Pla general, sempre que s'acredite la compatibilitat d'aquest amb el nou model territorial a establir per aquest últim. No obstant això, es fa també necessari que es complete la documentació mitjançant un document conjunt en què s'establisca l'ordenació estructural de cada actuació en relació amb l'ordenació estructural dels altres sectors, com també la suficiència dels accessos als nous sectors des de les principals vies de comunicació i que es garantisca, conjuntament per a tots ells, la suficiència de subministrament d'aigua potable i de tractament de les residuals.  
La necessitat de complir allò que estableix la Llei 8/2002, de 5 de desembre, d'ordenació i modernització de les estructures agràries de la Comunitat Valenciana.   
Per raó de tot el que succeeix, la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial, amb data 27 de setembre de 2004, emet un informe favorable al concert previ en relació amb la nova documentació remesa per l'Ajuntament de Moncofa, amb les observacions assenyalades en l'informe esmentat.  
El dia 5 de novembre de 2004, l'Ajuntament de Moncofa remet certificat sobre aprovació provisional del pla parcial, homologació, estudi d'impacte ambiental del sector Palafangues, aprovació de l'alternativa tècnica i adjudicació d'urbanitzador, com també document del pla especial d'ordenació de l'àrea destinada a centre de tractament de residus de la construcció i demolició i residus voluminosos.  
En el referit certificat, de data 31 de juliol de 2003, es fa referència a què s'adjudica el programa d'actuació integrada per al desenvolupament de la unitat única del sector Palafangues a favor de CALVIGA SA i Gestora Urbanística L'Estany amb les condicions següents:  
L'execució de la depuradora d'aigües residuals amb caràcter immediat després de l'aprovació definitiva del programa per la Conselleria de Territori i Habitatge, amb caràcter previ i prioritari a la resta d'actuacions que s'han d'executar, per a complir les exigències de l'administració autonòmica.  
S'entén que no es desenvoluparà cap actuació fins que la nova depuradora es trobe operativa. Per la qual cosa no es podrà desenvolupar el sector de Palafangues fins que no s'execute la nova depuradora el que canvia la proposta primitiva de l'Ajuntament que proposava desenvolupar els sectors Rajadell i Palafangues, per a la qual cosa s'ampliaria la depuradora existent estant aquesta en servei fins a la posada en funcionament de depuradora que donarà servei a la totalitat del municipi. El projecte d'aquesta nova depuradora es va rebre en la Direcció General de Gestió del Medi Natural, en data 9 de novembre de 2004.  
El projecte de la depuradora justifica la necessitat d'una planta de depuració d'aigües residuals, i es realitza una previsió de capacitat i ocupació de sòl, a partir d'unes hipòtesis de consum i abocament per a un any horitzó, considerant-se, a més, la plena ocupació del sostre, residencial i terciari, construït en tot el municipi.  
El dia 9 de novembre de 2004 l'Ajuntament remet projecte de la planta potabilitzadora, planta depuradora d'aigües residuals i plans del traçat de línia elèctrica.  
El projecte no recull el proveïment de Palafangues i Rachadell perquè ja s'ha certificat la disponibilitat de recursos hídrics  
En data 11 de novembre de 2004, el Servei Municipal d'Aigües Potables de l'Ajuntament de Moncofa, informa el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental que sí que hi ha disponibilitat de recursos hídrics per a les actuacions dels sectors Palafangues i Rajadell, segons les previsions de zones verdes, dotacionals i edificabilitat màxima definida en el projecte (792 habitatges en el sector Palafanguesl), que implicarien una dotació punta prevista de 1.019 m³/dia per a aquest sector. Aquests recursos es preveu que procedisquen de l'actual excedent de 400 m³/dia de la planta d'osmosi inversa existent i del volum assignat al municipi de 1.525 m³/dia d'aigua potable, procedent del Consorci Concessionari d'Aigües (xarxa de proveïment de la plana). També s'indica en aquest informe que l'esmentada disponibilitat no suposa cap minva per a la resta del municipi.  
Afeccions legals  
En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, no s'ha constatat l'existència en l'àmbit d'actuació de llocs d'interés comunitari denominats LIC, encara que pot ser afectat per l'actuació, el LIC denominat, Els Alguers de Burriana-Nules-Moncofar situats en la platja, a 400 m de l'àmbit d'estudi.  
En la zona d'actuació no apareixen espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana (parc natural, paratge natural, paratge natural municipal, reserva natural, monument natural, lloc d'interés, paisatge protegit), zones humides registrades en el Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana, ZEPA designades per a formar part de la xarxa Natura 2000, LIC proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000, microreserves vegetals, forests d'utilitat pública o gestionats per l'administració, ni camins ramaders.  
En referència a la presència de camins ramaders no en discorre cap per l'àmbit d'estudi, i al municipi hi ha dos camins ramaders: l'assagador del Camí de Cabra i la Sendera del Serreual.  
El projecte tramitat ha de complir les legislacions sectorials per les quals es regulen les afeccions que aquest produirà i que s'indiquen a continuació:  
Els abocaments d'aigües residuals i pluvials, han d'ajustar-se al que disposa la normativa específica vigent i en particular al Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües.  
Consideracions ambientals  
El sector que es pretén urbanitzar es troba al sud-est del nucli urbà de Moncofa, entre el poble i la platja, a la Plana Baixa de la província de Castelló.  
L'àrea d'actuació es caracteritza per estar actualment ocupada per cultius agrícoles, generalment hortofructícoles. Per la seua condició de terrenys de cultiu, en l'àrea hi ha una xarxa de séquies per al reg d'aquests, i destaquen per la seua importància les denominades com Palafangues 1, Palafangues 2 i la séquia de l'Illa.  
Segons la informació continguda en la Cartografia temàtica de la COUT, cal tenir en compte que la zona més a l'est de l'àrea d'actuació, presenta una vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers molt alta, probablement per la proximitat a la marjal de Nules, per la qual cosa serà necessari adoptar mesures correctores específiques per a evitar aquest risc. Tampoc hi ha risc d'inundació tot i que cal destacar que la proximitat a la marjal de Nules fa que l'àrea d'actuació es trobe a 100 m d'una zona amb risc mitjà d'inundació.  
Cal destacar l'existència en el límit sud-est de l'actuació d'una séquia amb aigües bastant contaminades que es correspon aproximadament amb l'àrea de vulnerabilitat molt alta als aqüífers.   
Pel que fa a la vegetació destaca, com ja s'hi ha indicat, que la major part de la superfície es correspon amb camps de cultiu de cítrics alguns d'ells abandonats i altres en ús. D'altra banda, hi ha alguns arbres de grans dimensions, en especial algunes figueres (Ficus carica) al costat de xicotetes cases de labor i altres arbres ornamentals al costat de l'àrea ocupada per una discoteca abandonada.  
Després de l'estudi de l'àmbit afectat per l'actuació, en principi, no s'afecta espais protegits, ni hàbitats o espècies de flora o fauna d'especial interés, o altres valors ambientals rellevants. Sent necessària la realització d'un reconeixement de la zona d'actuació per personal qualificat sota la supervisió del Servei de Conservació i Gestió de la Biodiversitat.  
La gestió de les aigües residuals generades i les pluvials hauran de separar-se en xarxes de sanejament distintes i es requereix la construcció d'una estació depuradora prou capacitada per al tractament de les aigües residuals generades.   
Actualment les instal·lacions de depuració existents en el municipi de Moncofa no són capaces d'assumir el tractament de l'aigua que ocasiona l'increment de població previst pel sector. Per això es preveu l'execució d'una nova EDAR a càrrec dels sectors urbanitzables, amb capacitat de tractament per a 108.330 habitants-equivalents, amb un volum de tractament en temporada alta de 20.000 m³/dia i tractament terciari per a 5.800 m³/dia amb destinació a aigua de reg (s'indica amb destinació a camp de golf i zones verdes).  
L'abocament de l'aigua residual depurada es té previst realitzar-lo al riu Belcaire a la cota de 13 m.s.n.m, a 300 m de la desembocadura.  
Les aigües residuals que es generen per l'execució del sector poden tenir efectes ambientals adversos si no gestionen adequadament, i s'estima que han d'adoptar-se mesures preventives i correctores addicionals a les ja previstes amb aquest fi.  
Atés que l'Ajuntament de Moncofa no disposa actualment d'ordenances d'abocament al clavegueram ajustades al model d'ordenança d'abocament al clavegueram municipal elaborat per l'entitat de sanejament i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies, s'haurà d'incorporar a la normativa del sector les exigències derivades d'aquesta.  
La generació de residus pot ocasionar, si la gestió no és adequada, impactes paisatgístics, sobre el sòl, aqüífers, etc. i fins i tot en ser-lo requereixen d'infraestructures que generen un impacte territorial allí on s'implanten. Es produirà com a conseqüència del desenvolupament el sector un increment considerable en la producció de residus sòlids urbans, inerts, etc. Havent-se indicat per part de l'Ajuntament que es fa càrrec de la seua gestió fins que s'implanten les instal·lacions previstes en el Pla zonal de residus.  
El creixement del municipi requereix l'estudi sobre la viabilitat d'aquest basant-se en la disponibilitat de lloc per a depositar els residus que es generen en el municipi, en resposta a açò, l'Ajuntament ha aportat un pla especial per a fixar la ubicació d'un centre de tractament de residus de la construcció i demolició i residus voluminosos i així adequar el planejament del municipi al Pla zonal de residus de la Comunitat Valenciana de les zones III i VIII, àrea de gestió 2.  
L'aigua com a recurs, es veurà afectat pel substancial increment en el consum de recursos hídrics per al consum de la població.  
Els moviments de terres vinculats amb el desenvolupament del sector tenen unes repercussions ambientals de caràcter territorial ja que suposen el consum de terres externes al sector, ja siga del mateix municipi o fora d'ell, a més de la generació de sorolls, pols, alteracions de paisatge, etc.  
En tot cas, pel fet que a més del pla parcial proposat per al sector Palafangues, concorren altres plans parcials (Rachadel, Belcaire nord, Belcaire sud i Bobalar) en el mateix municipi, es podrien generar importants impactes ambientals si aquest augment no és acompanyat de la necessària previsió d'infraestructures i integració conjunta d'aquestes en el marc d'un planejament general. En aquest sentit, l'Ajuntament de Moncofa ha realitzat una modificació del document de concert previ del PGOU per a integrar les actuacions proposades en el marc d'aquest PGOU. Aquest nou document de concert previ ha sigut informat favorablement per la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial, incloent observacions que asseguren la compatibilitat amb el nou model territorial que s'ha d'establir. Aquestes observacions consisteixen en la necessitat d'elaborar un document conjunt en què s'establisca l'ordenació estructural de cada actuació en relació a la dels altres sectors i la justificació de la suficiència dels accessos als quatre sectors que s'estan tramitant actualment des de les principals vies de comunicació, com que, conjuntament per a tots ells, es garanteix la suficiència de subministrament d'aigua potable i de tractament de les residuals.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta (annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990).  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el decret 162/1990, del 15 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
Segons l'article 5é del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta Llei.  
Segons l'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte d'homologació i pla parcial del sector Palafangues del terme municipal de Moncofa, el promotor del qual és l'Ajuntament de Moncofa, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i en les condicions establides en l'apartat segon d'aquesta proposta.  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. Respecte de la preservació dels valors naturals de fauna d'interés per a la conservació, hauran de realitzar-se estudis de detall per personal qualificat a fi de determinar la presència de tortuga europea o comú (Emys orbicularis) i establir, si és el cas, les modificacions i correccions en el sector, com també les mesures preventives adequades per a la preservació dels valors existents. El referit estudi ha de ser supervisat i aprovat pel Servei de Conservació de la Biodiversitat, com també l'aplicació de les modificacions i mesures que s'establisquen en aquest.  
2. S'hauran de complir les observacions esmentades en l'informe de concert previ emés per la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial amb data, 27 de setembre de 2004.  
3. Respecte a la gestió dels residus sòlids, l'Ajuntament haurà de fer-se càrrec de la seua gestió complint el Pla zonal de residus, la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus de la Comunitat Valenciana, el Reial decret 1481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant un abocador i la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana.  
4. S'haurà d'evitar efectuar qualsevol procés de contaminació que afecte especialment l'àmbit de la conca d'afecció de la marjal de Nules.  
5. S'adoptaran mesures correctores específiques per a prevenir el risc de contaminació d'aqüífers que presenta la zona est de l'àrea d'actuació.  
6. Paral·lelament a l'execució del sector, s'efectuaran les infraestructures previstes en matèria de depuració d'aigües residuals corresponents de manera que es garantisca el ple funcionament de les instal·lacions en el moment de l'inici d'ocupació. Les infraestructures es desenvoluparan a càrrec del sector segons el que estableix la modificació del concert previ. La gestió de les instal·lacions de depuració d'aigües residuals previstes per als nous sectors urbanitzables la realitzarà una entitat gestora que garantisca el funcionament correcte i manteniment de les instal·lacions.  
Per al funcionament correcte del sistema de sanejament es construirà, per a donar servei als usos prevists, una xarxa separativa de pluvials i residuals.  
S'haurà d'obtenir autorització d'abocament de les aigües residuals i pluvials per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
7. S'ajustaran les condicions d'abocament al clavegueram d'acord amb el model d'ordenança d'abocament a la xarxa de clavegueram municipal elaborat per l'entitat de sanejament i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.  
8. El material necessari per a realitzar l'esplanada del sector haurà de provenir de pedrera o zona de préstec autoritzada, i haurà de disposar de certificat en què s'especifique l'origen dels materials, es justifique el volum necessari i la capacitat de la zona de préstec per a atendre la demanda generada. I ha de disposar de les autoritzacions sectorials preceptives.  
9. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, es mantindrà en condicions agrícoles adequades i es destinarà al farciment de les zones verdes previstes en l'actuació, o si no n'hi ha a altres àrees del municipi on siga susceptible la utilització d'aquesta.  
10. Si durant l'execució del projecte es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports de manera immediata, i adoptar les mesures preventives pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, i de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
11. Amb caràcter anual, i com a complement al programa de vigilància ambiental, l'Ajuntament realitzarà un informe, que es remetrà l'últim mes de l'any a aquesta Direcció General i que preveja els aspectes següents:  
a. Volum i destinació final dels residus sòlids generats en el municipi al llarg de l'any.  
b. Volum i procedència dels recursos hídrics consumits pel municipi al llarg de l'any.  
c. Capacitat de depuració de l'EDAR en relació amb l'augment de la població, volum d'aigües residuals tractades a l'any, i qualitat i destinació final de l'efluent.  
12. Tots aquells projectes vinculats al desenvolupament del sector que es troben inclosos en els supòsits prevists en la legislació d'impacte ambiental hauran de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen oportuns.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 10 de desembre de 2004.. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5206, del 24-02-2006 (2006/1921)

Resolución de 9 de febrero de 2006, de la directora general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda,por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5206

Fecha DOGV
:   24-02-2006

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2006/1921

CVE


Fecha del documento
:   09-02-2006

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Altea](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

Resolución de 9 de febrero de 2006, de la directora general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda,por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental. [2006/1921]  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de evaluación de impacto ambiental y del Real Decreto 1131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental.  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana. En su virtud, he resuelto:  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 467/02-AIA Altea, 124.1/03-AIA Alcoi, 040/02-AIA Bétera, 215/04-AIA Crevillent, 360/02-AIA Aspe y 017/04-AIA Moncofa, que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación.  
Valencia, 9 de febrero de 2006. . La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente  
Expediente: 467/2002-AIA  
Título: Modificación puntual del PGOU de Altea, sector RS-11 riu Algar  
Promotor: Ayuntamiento de Altea   
Autoridad sustantiva: Comisión Territorial de Urbanismo de Alicante  
Localización: Altea, Valle y desembocadura del río Algar  
1. Descripción del proyecto  
El proyecto se sitúa en el ámbito del río Algar, a su paso por el término municipal de Altea y en su entorno más inmediato siendo la superficie total del sector propuesto de 2.079. 854,68 metros cuadrados.  
La ordenación propuesta persigue los siguientes objetivos:  
1. Regenerar el corredor natural del río Algar, creando un espacio natural, un bioparque y una zona de ocio integrada en la ciudad.  
2. Cambiar la calificación del suelo del sector industrial .Sogay., pasando de suelo urbanizable industrial a suelo urbanizable residencial-turístico, de baja densidad y alta calidad.  
3. Integrar, en el sector la depuradora existente y reutilizar sus aguas en los usos del mismo.  
4. Recuperar ambientalmente, usándola como lugar de ocio, esparcimiento y servicios la cantera existente en la margen derecha del río, al Este de la autopista A7.  
5. Optar por un modelo de crecimiento que integre el río en la ciudad, con el fin de conseguir eliminar el efecto barrera existente en el municipio de Altea.  
6. Revitalizar el potencial turístico con la integración del río Algar como corredor natural y con la construcción de un campo de golf al Oeste de la Autopista   
El proyecto clasifica en la red estructural primaria un total de 712.281 metros cuadrados (río Algar, equipamiento deportivo, equipamiento para depuradora y red viaria). Concretamente incorpora al patrimonio público municipal 306.647 metros cuadrados en la zona húmeda del río Algar que se suman a los 185.600 metros cuadrados de dominio público existentes.   
Por tanto se constituye una red primaria pública de 492.248 metros cuadrados, incluidos en el área de reparto, que el proyecto de modificación puntual identifica como superficie adscrita de dotacional. Para los usos residenciales se clasifican 1.187.641 metros cuadrados.  
El proyecto de modificación puntual del PGOU de Altea, en el sector SR-11 se ha vinculado a la desclasificación de suelos en la ladera meridional de sierra de Bernia, ya que el Ayuntamiento de Altea ha propuesto una importante desclasificación de suelo con importantes valores paisajísticos y geomorfológicos, en compensación a la nueva clasificación que se propone.  
2. Tramitación administrativa. Periodos de información pública  
La tramitación del procedimiento de evaluación de impacto ambiental se ha realizado en dos fases, habiendo existido asimismo dos procesos de información pública.  
Inicialmente el documento de modificación puntual del Plan General de Ordenación Urbana de Altea, sector RS-11, Rio Algar fue aprobado provisionalmente por el Ayuntamiento en sesión de 26 de octubre de 2001. Como consecuencia de dicha aprobación, el Ayuntamiento remitió a la Conselleria de Medio Ambiente, en fecha 9 de diciembre de 2002, diversa documentación, consistente en el trámite de concierto previo, expediente administrativo municipal, proyecto de modificación puntual del PGOU de Altea, sector RS-11, estudio de impacto ambiental y estudio de riesgos de inundabilidad en el bajo Algar, todo ello al objeto de que se emitiera la Declaración de Impacto Ambiental correspondiente.  
La información pública correspondiente a esta primera tramitación se realiza por el periodo de un mes mediante edicto publicado en el periódico Información de 29 de diciembre de 2001 y en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de 8 de enero de 2002, sin que conste en el expediente administrativo existente en el departamento de evaluación de impacto ambiental informe de las alegaciones existentes en esta primera fase.  
Un segundo acuerdo plenario del Ayuntamiento de Altea de fecha 27 de junio de 2002, introdujo en el proyecto en tramitación determinadas condiciones para el desarrollo del sector, como consecuencia de las alegaciones formuladas. Al mismo tiempo este acuerdo incorpora y aprueba a su vez junto a la documentación relativa de la homologación puntual del PGOU que determina la ordenación estructural promovida por el Ayuntamiento, el desarrollo pormenorizado (programa para el desarrollo y plan parcial) documentación resultante de un concurso público, con la pretensión de obtener la aprobación definitiva del documento completo.  
Es el pleno municipal celebrado en sesión de 8 de noviembre de 2002, el que acuerda aprobar los modificados del proyecto exigidos en el acuerdo anterior y a su vez someter nuevamente al trámite de información pública la documentación modificada con el expediente íntegro a través de la inserción de sendos anuncios en el diario información de Alicante de 30 de noviembre y en el Diario Oficial de nº 4394 de 9 de diciembre de 2002.  
En este periodo de información pública se producen según el certificado del Secretario de Altea un total de 24 alegaciones de las cuales un alto porcentaje tienen contenido ambiental. El informe de alegaciones emitido por el Secretario municipal en fecha veinte de octubre de 2003 concluye estimando aceptables parte de la alegación IX formulada por D. Antoni Zaragozí representante de la Sociedad Española de Ornitología, la alegación X de D. Antonio Pérez Benimeli, en la cual se hacen referencia a un pozo de agua existente en su propiedad y la alegación de D. Baltasar Ripoll en orden a evitar demolición de una vivienda, desestimando el resto de las alegaciones.  
Igualmente el Ayuntamiento de Altea recaba diversos informes sectoriales que introducen a su vez determinadas modificaciones y solicita informe del Instituto del Agua y de las Ciencias Ambientales de la Universidad de Alicante el cual es emitido en marzo de 2003.  
Como consecuencia de dicho informe el Ayuntamiento de Altea aprueba en sesión de 4 de abril de 2003, la creación de una unidad u oficina técnica estable de carácter u oficina de dirección y coordinación del proyecto, que tenga por objeto el fomento, la promoción y gestión única e integrada del mismo y el sometimiento a un control puntual y cada cierto tiempo mediante auditorias externas, independiente y cualificada, y a ser posible pública, cuyas conclusiones y recomendaciones permitan tener una idea cabal de la adecuación del proyecto a sus objetivos.  
Finalmente el pleno de la corporación, en 25 de septiembre de 2003, acuerda aprobar provisionalmente el modificado del Proyecto de Modificación Puntual del Plan General en el ámbito del sector RS 11 . Río Algar., acompañado del estudio de impacto ambiental y el estudio de riesgo de inundación en el río Algar, así como el programa de regeneración, ordenación por las administraciones sectoriales y la creación de una oficina técnica para la dirección y coordinación del proyecto, cuyo objeto sea el fomento, la promoción y gestión única e integrada del mismo.  
La complejidad de la tramitación municipal de este proyecto ha conllevado una cierta dispersión en la documentación técnica recibida en la Conselleria de Territorio y Vivienda para su análisis en el procedimiento de evaluación de impacto ambiental.  
Además de la documentación remitida por el Ayuntamiento en fecha 5 de diciembre de 2002, a que se ha hecho referencia anteriormente, en 30 de enero de 2003 se registra entrada de anteproyecto para la construcción de un humedal artificial para el tratamiento terciario de aguas, anteproyecto de acondicionamiento del río Algar, tratamiento terciario de la Estación depuradora de las aguas residuales y plan parcial del Sector RS-11 Río Algar.  
Posteriormente el fecha 18 de noviembre de 2003, el Ayuntamiento remite copia del proyecto definitivo sobre la modificación puntual del Plan General de Ordenación Urbana, Sector SR-11, acompañada de estudio de impacto ambiental así como el plan parcial de ordenación pormenorizada del sector indicado, certificado de aprobación provisional, justificación documentada y acreditada por el organismo administrativo competente de la disponibilidad de recursos hídricos para los usos previstos en la ordenación y en especial de la disponibilidad de agua para el riego de los campos de golf y certificado de la entidad gestora de la planta depuradora en la cual se indica la aptitud de la misma para asumir los volúmenes esperados tras el desarrollo del Suelo Urbanizable residencial.  
Previamente en fecha 3 de febrero de 2003, el Servicio de Impacto ambiental había requerido una serie de informes del Ayuntamiento concretamente sobre justificación documentada y acreditada por el organismo competente de la disponibilidad de recursos hídricos para los usos previstos en la ordenación y en especial el riego del campo de golf y certificado de la entidad gestora de la planta depuradora en la cual se indique la aptitud de la misma para asumir los volúmenes esperados tras el desarrollo del suelo urbanizable residencial.   
Asimismo el Servicio de Impacto Ambiental en fecha 3 de febrero de 2003, requiere sendos informes sobre el proyecto de modificación puntual del sector RS-11, a los Servicios de Planificación y Ordenación Sostenible del Medio y Servicio de Conservación y Gestión de la Biodiversidad, con el fin de tenerlos en cuenta con vistas a la formulación de la correspondiente Declaración de Impacto Ambiental.  
El Ayuntamiento de Altea a través de escrito de 20 de octubre de 2004, adjunta un informe exhaustivo formulado por los técnicos de espacios naturales protegidos del Servicio Territorial de Alicante de la Conselleria de Territorio y Vivienda, el cual por su importancia y alcance se transcribe íntegro en esta Declaración en apartado posterior.  
3. Alegaciones en la información pública.  
En el periodo de información pública iniciado en diciembre de 2002, se han presentado un total de 24 alegaciones, de las cuales se resume el contenido ambiental más importante:  
Por Dña Mª. José Gisbert Aguilar y D. Robert Rubio i Vicent se exponen una serie de alegaciones al proyecto que se reiteran también a la Conselleria de Territorio y Vivienda a través de escrito de 10 de enero de 2003, solicitándose que se declare incompatible este proyecto con las determinaciones de las actuales leyes de protección del medio ambiente.  
Estas alegaciones argumentan que las modificaciones presentadas al proyecto de modificación puntual del PGOU de Altea en el ámbito del sector SR-11 y al programa de actuación integrada constituyen un intento de legalización de unos proyectos que presentan graves irregularidades en su tramitación, considerando que el proyecto pretende convertir una zona húmeda catalogada de especial protección por la Generalitat Valenciana en un parque urbano de un complejo residencial de lujo. Se alude al concierto previo aprobado por la Conselleria de Obras Públicas y Transportes en fecha 9 de agosto de 2001, para argumentar el desfase del PGOU de 1982 con la legislación en vigor actualmente, no acometiénsose ningún tipo de revisión del planeamiento vigente sino que continúa urbanizándose el territorio mediante planes parciales, informando que en este caso la reclasificación afecta a mas del 6% del término municipal extensión suficiente para una revisión seria del Plan General y se incide en la estructura general del PGOU sin acometer una revisión en profundidad.   
Al mismo tiempo la Sra. Gisbert y el Sr Rubio, alegan sobre la incorrecta delimitación de la zona catalogada como zona húmeda protegida cuya delimitación en vigor es aprobada por el Acuerdo del Gobierno Valenciano del 10 de noviembre de 2002, la incorrecta clasificación del río Algar como parque público siendo necesario que sea clasificada como suelo no urbanizable de especial protección, la inadecuada consideración de la regeneración del río Algar como una carga de la urbanización, la no consideración de la zona de policía de cauces de 100 metros por lo que la zona hotelera Pedrera de les Quintanes, aparcamientos y las dos zonas comerciales y de ocio de la margen derecha así como gran parte de la urbanización .aldea., en la margen izquierda del río, carecen de la autorización correspondiente de la Confederación Hidrográfica del Xúquer. Tampoco, se tiene en cuenta la existencia de la vía pecuaria .Colada del Mascarat., que atraviesa el sector, destacándose su carácter de bien de dominio público de la Generalitat Valenciana. Igualmente se argumenta que las zonas de protección ambiental delimitadas como tales quedan aisladas según el proyecto rodeadas de urbanizaciones por tanto inaccesibles a la población, por lo que no pude mantenerse su calificación de público. No son conformes los alegantes con el destino dado a la cantera de les Quintanes, que pasa a convertirse en zona hotelera, aparcamientos, comercial y terciario recreativo, ni con el tratamiento de la zona del río clasificada como de protección grado II, ya que se pretende mantener urbanizada en las dos márgenes del río mediante bloques adosados o exentos y la creación de la zona de ocio, hotelera y aparcamiento.  
Los representantes de Algar Net Viu alegan que el proyecto no tiene en cuenta la escasez de recursos hídricos que padece la Marina Baixa, suponiendo este proyecto que incrementa en 5.749 viviendas y 21.040 habitantes que se suman a una población de 15.000 situaran a la localidad en una situación de clara insostenibilidad, máxime con la fuerte demanda hídrica del campo de golf. Se considera asimismo que el proyecto vulnera el principio de desarrollo sostenible especialmente en lo que se refiere a las disponibilidades de agua, la privatización de los terrenos (construcciones hoteleras y campo de golf), modificación del paisaje y limitaciones de accesos, fragmentación y desaparición de la huerta de Altea (L'Horta, Quintanes, Mandem, Sogai, La Pila y L'Olla). Finalmente se argumenta que existen contradicciones entre el Patricova y los estudios de inundabilidad presentados.  
Como consecuencia según dichas alegaciones se requiere se les tenga personados en el expediente y se acuerde la retirada de la modificación puntual del Plan General y del programa de actuación integrada sobre el ámbito del sector RS.11 Río Algar. Asimismo solicitan que el Ayuntamiento elabore un Plan Rector en el marco de la legislación de zonas húmedas protegidas con el objetivo de proteger el río Algar y el conjunto de partidas tradicionales de Altea que lo rodean así como la Declaración por el Ayuntamiento de este espacio como zona LIC.  
Por el Sr. Arribas Ugarte en nombre propio y en representación de la Federación .Ecologistas en Acción del País Valenciano. se refiere la existencia de un incumplimiento por parte del ayuntamiento de Altea del concierto previo con la COPUT, considerando que en lugar de una modificación puntual del Plan definiendo un nuevo sector RS.11, debería procederse a una revisión del Plan General vigente de 1982 o cuando menos la homologación global a la LRAU.  
Igualmente considera que la modificación puntual del PGOU debería haberse tramitado como una revisión del Plan General por su fuerte incidencia territorial y poblacional y por los requisitos establecidos por la Ley 4/1992, exponiendo que en el término municipal el suelo urbanizable se incrementa desde las 1440 has hasta las 1677,7 has suponiendo un aumento del 7,28% de la superficie del término municipal, reduciéndose en 88,92 has el suelo de especial protección. De la misma forma el número de viviendas que puede acoger el nuevo sector es de 5.749 equivalente a una ocupación máxima de 15.300 nuevos residentes, por lo que considerando el número actual de viviendas de 12.986, el incremento es de 44% del total de viviendas. Tampoco existe la .urgente necesidad o interés público. a que refiere la Ley de Suelo no urbanizable para realizar una modificación puntual, se incumple el Art.2.3 de la Ley 4/1992 de suelo no urbanizable y que el modelo de crecimiento opta más por un desarrollo lineal y costero que por un modelo que integre el río en la ciudad, por todo lo cual no se dan los requisitos que establecen los leyes para que este proyecto se tramite como una modificación puntual del PGOU.  
El Sr. Arribas considera en su alegación que no existe una justificación adecuada de la nueva delimitación del Sector RS-11, incumpliéndose el art.20 de la Ley 6/1994, Reguladora de la Actividad Urbanística, que existe una delimitación incorrecta de la Zona Húmeda .Desembocadura del Río Algar., incumpliéndose la Ley 11/1994 de Parajes Naturales de la Comunidad Valenciana, al incorporarse en el proyecto la delimitación del Proyecto de catálogo de Zonas Húmedas expuesto al público mediante resolución de 28 de junio de 2002 y no la delimitación en vigor aprobada por el Acuerdo de 10 de septiembre de 2002 del Gobierno Valenciano (DOGV 16-09-2002), que asimismo se incumple la Ley 11/1994, de Espacios Naturales Protegidos, en sus determinaciones urbanísticas, debido a que se clasifica la zona húmeda catalogada como parque urbano y no como suelo no urbanizable de especial protección. Se alega igualmente que es de dudosa legalidad incluir el cauce público del río Algar y la mayor parte de un espacio natural protegido dentro de la red primaria estructural y convertirlos en un parque urbano adaptado a las necesidades de ocio, esparcimiento y contacto con una naturaleza artificial, que la modificación puntual proyectada del PGOU en el sector SR-11 no tiene en cuenta la cuenca de afección del cauce público ni la de la zona húmeda catalogada, no constando en la documentación gráfica las distancias de servidumbre, de policía, ni la distancia de 20 metros desde la arista exterior del cauce que la Ley 6/1989 de Ordenación del Territorio establece como límite de edificación en los terrenos de cauces, ni la delimitación del perímetro de afección de 500 metros de anchura que determina el Catálogo de Zonas Húmedas.  
Se expone asimismo que el proyecto incumple las determinaciones del Plan de Acción Territorial sobre Prevención del Riesgo de Inundación de la Comunidad Valenciana, (PATRICOVA) y que el estudio de inundabilidad en el bajo Algar no cumple los requisitos que impone este documento, cuestionándose el alegante tanto la metodología de análisis de la geometría y morfología fluvial como la delimitación de las zonas de riesgo identificadas como de riesgo 1 y riesgo 5 y 6, considerando muy alejados de las determinaciones del PATRICOVA, los proyectos urbanísticos presentados (modificación puntual del PGOU y Plan Parcial y Programa).  
El representante de Ecologistas en Acción incide igualmente, en aspectos tales como la no consideración en el proyecto de determinados bienes de dominio público como la Vía pecuaria Colada del Mascarat, el Dominio público hidráulico, la zona de policía y servidumbre del río Algar, ni la existencia de los barrancos del Gat y Sogai tributarios del río Algar. Asimismo considera que no se ha valorado el aumento de demanda hídrica que se producirá, la existencia de infraestructuras supramunicipales adecuadas y no saturadas ni la capacidad del plan zonal de residuos de la zona XV.  
Finalmente el Sr. Arribas concluye que el proyecto urbanístico .Los Puentes del Algar . no es sostenible ambientalmente, solicitando que el Ayuntamiento de Altea rechace y no apruebe de forma definitiva el Proyecto de Modificación Puntual del PGOU en el Sector RS-11 Río Algar, ni el proyecto de programa y Plan Parcial para el desarrollo del nuevo sector.  
Estas alegaciones son remitidas igualmente por el representante de Ecologistas en Acción a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio en fecha 20 de enero de 2003 solicitándose que se valoren muy negativamente las repercusiones ambientales de estos proyectos y se dicte una Declaración de Impacto Ambiental negativa y contraria a los mismos.  
Por parte de D. Victor Navarro en representación de Acció Ecologisla Agró se alega sobre la necesidad de clasificar los terrenos incluidos en la zona húmeda del Río Algar como suelo no urbanizable de especial protección siendo de aplicación por tanto únicamente los usos que la legislación urbanística y diversas sentencias del tribunal supremo han establecido. Se refiere asimismo a las distintas afecciones que se producen (dominios públicos hidráulicos y marítimo, hábitat de vida silvestre y planeamiento), a la incidencia negativa del proyecto sobre la zona protegida y el riesgo de inundación. Se destaca en esta alegación la importancia del río Algar como lugar de nidificación, invernada y paso migratorio de aves entre las cuales se han censado en nidifificación, zampullín chico, ánade azulón, gallineta común, chorlito patinegro, carricero comun y tordal, avetorillo y buitrón. Igualmente se alega sobre el incremento en la demanda de agua y la posibilidad de infiltración al acuífero de agua con contaminantes como consecuencia de regar el campo de golf con agua depurada, sobre la destrucción de la huerta y la insuficiente valoración de determinados aspectos ambientales (demanda hídrica, destrucción de comunidades de animales y plantas del río y su entorno, ruido del tráfico, riesgo de inundación, afección al acuífero, pérdida del suelo de huerta y saturación urbanística. Finalmente se requiere que se retire el proyecto por su impacto negativo a los valores naturales del río Algar y su desembocadura.  
Por parte de D. Pau Rodrigo Guillem, se alega que es contradictorio que la modificación puntual pretenda como objetivo fundamental la .recuperación del río Algar y su entorno. y se construyan en sus márgenes con un elevado impacto ambiental, urbanizaciones, hoteles, centros de ocio y un campo de golf que consume de 1,5 a 2 millones de litros de agua equivalente a una población de 24000 habitantes. Se alega que la construcción de los viales proyectados sacrifica miles de metros cuadrados de huerta y la fragmenta. Asimismo se opone a la privatización del río. Se indica que solamente se consideran dos alternativas de intervención ignorándose la planteada por los grupos conservacionistas que es conservar el río como zona húmeda protegida sin ninguna intervención que no sea estrictamente de conservación. Otras consecuencias ambientales del proyecto son aquellas derivadas de la construcción de los viales en las márgenes del río, pérdida de tierra fértil, aumento de turbidez del agua, destrucción de vegetación, efecto barrera para la fauna, ruido y pérdida de la función biológica del río Algar como corredor ecológico. Finalmente el Sr. Rodrigo considera que los daños ambientales no son asumibles en relación con los beneficios sociales obtenidos por lo que se demanda la retirada del proyecto y se solicita la elaboración de un Plan Rector de la zona húmeda del Río Algar.  
D. Vicent Sevila García, expone en su alegación ambiental que el río Algar pasará a ser un parque urbano de una urbanización con campo de golf y será dragado en su tramo final para hacerlo navegable. Se considera que el proyecto no contempla soluciones que garanticen la preservación del Algar como un paraje de valor ambiental y paisajistico. El alegante expone que Altea tiene el enorme privilegio de contar con una zona húmeda de altísimo valor ambiental, que es puesta en peligro por esta iniciativa urbanística.  
Dña Carmen Mira Gómez, en representación de WWW/ADENA . ALICANTE, alega que el proyecto de modificación puntual del Plan General de Altea, presentado como una recuperación del río Algar y su entorno supone la urbanización y ocupación de una gran superficie del propio río y su entorno. Se plantea que el río Algar constituye un símbolo de inestimable valor siendo a su vez un ecosistema frágil y necesitado de medidas de restauración y buena gestión que garanticen su continuidad como tal. Asimismo se alega respecto a la construcción de un campo de golf de 18 hoyos que tendrá un gran impacto sobre los ecosistemas de la zona, sobre las afecciones al lugar de importancia comunitario ES5213021, al verse incrementados notablemente la cantidad de vertidos contaminantes de forma directa e indirecta que finalmente llegarán al mar, afectando las praderas de posidonia  
Dña Francesca Sevila, portavoz del Grupo Municial del Bloc de l'Ajuntament d'Altea, expone en su alegación formulada respecto al proyecto de modificación puntual del PGOU de Altea, la inadecuación del procedimiento empleado ya que se reclasifican 1.600.000 metros cuadrados de las partidas de L'Horta. Les Quintanes, la Pila, Sogai, Mosmai, Benimussa y el Mandem utilizando un instrumento inadecuado de planeamiento ya que supondrá un cambio radical del modelo territorial. Se expone que el proyecto incrementará en 142.994 metros cuadrados la red viaria del municipio planteándose la construcción de dos vías paralelas de 20 metros de ancho al borde del río y rotondas de 80 metros de diámetro, lo que no muestra la más mínima sensibilidad. El incremento de población que supondrá el proyecto incrementará la necesidad de infraestructuras dotacionales, primarias y secundarias, agua, atención sanitaria, infraestructura educativa, seguridad ciudadana, energía eléctrica, aparcamientos que no están previstos en el instrumento urbanístico. En consecuencia considera el alegante que cabe ir a una revisión global del PGOU. Se plantea asimismo que se proponga la aprobación del proyecto antes de la aprobación del catálogo debiendo proponerse un Plan de Protección integral del río Algar, que elimine los impactos negativos que soporta el río y su entorno. Se indica que es un proyecto urbanístico maquillado de ecología y sostenibilidad considerándose que el río a pesar de las agresiones que padece y como organismo vivo que es, ha mantenido su valor ecológico y más que precisar continuas atenciones lo que reclama es protección y no trastocar su configuración, por lo que se requiere clasificación de especial protección. Asimismo se alega que el proyecto es ilegal ya que no es compatible con las determinaciones de PATRICOVA. Igualmente se expone que se pierde la importancia del río como corredor biológico. Se expresan conclusiones de estudios socioeconómicos de la Universidad de Alicante que afirman la necesidad de reformar la especialización y la conservación del paisaje urbano como el principal recurso turístico, así como la oposición de sectores sensibilizados y afectados por el proyecto. Finalmente demanda la retirada del proyecto, solicitando la aprobación de un nuevo PGOU y la elaboración de un Plan Integral de Protección del río Algar y su entorno en al marco de la legislación sobre zonas húmedas.  
Doña Angeles Amo, alega su oposición al proyecto, por el negativo impacto ambiental que tendrá sobre toda la zona la canalización del río Algar.  
Por parte de D. Jaime Vaello Rogles como presidente del grupo ecologista Xoriguer y D. Antonio Zaragozi Llenes, en representación de SEO-ALICANTE, se formulan sendas alegaciones en las cuales se expone que el proyecto de modificación puntual del PGOU, en el ámbito del sector RS-11, Río Algar, afecta a un área de importancia internacional para las aves (IBA 163, .Sierras de la Marina.) y por tanto debe tener una protección estricta no estando previsto ningún supuesto de excepción. El Sr. Vaello aporta un exhaustivo listado de aves anilladas en el área, entre ellas numerosas nidificantes, por lo que considera inviable la adecuación y destrucción del hábitat de estas especies. Finalmente suplica que se rehaga el proyecto valorando los impactos sobre la IBA 163.   
4. Informes sectoriales   
1. Informe del servicio territorial de Alicante de la conselleria de Territorio y Vivienda.  
Estudiada la documentación presentada por el Ayuntamiento de Altea que consta de .proyecto de modificación puntual sector RS-11: los puentes del Algar., .estudio de impacto ambiental de la modificación puntual en el ámbito del río Algar en el término municipal de Altea., .riesgo de inundación en el bajo Algar (Tm de Altea)., .modelado del riesgo de avenidas y simulación de niveles de inundación en el ramo final del río Algar., .anteproyecto para la construcción de humedal artificial para tratamiento terciario de aguas. y .documento de síntesis del estudio de impacto ambiental., se hacen las siguientes consideraciones al respecto:  
1. Modificación puntual del PGOU de Altea.  
El proyecto afecta en su práctica totalidad a la zona húmeda denominada .Desembocadura del Río Algar., incluida con el nº 23 en el Catálogo Valenciano de Humedales. Unicamente una pequeña parte del nuevo sector urbanístico propuesto RS-11 situada al norte, queda fuera de la zona de amortiguación del humedal.  
Desde el punto de vista del impacto sobre la zona húmeda, la modificación propuesta mejora los planteamientos del vigente PGOU, que data del año 1982, al recalificar los terrenos incluidos en la zona húmeda que no estaban incluidos en el Dominio Público Hidráulico, como No Urbanizables de Protección Especial, mientras que en el Plan vigente están calificados como Suelo Urbano: equipamiento y servicios.  
Por otra parte, los objetivos globales que se plantean conseguir con la modificación, parecen a priori compatibles con los principios de conservación, regeneración natural y desarrollo sostenible que recoge el Catálogo Valenciano de Zonas Húmedas.  
Estos objetivos son:  
. Regeneración del corredor natural del río Algar.  
. Integración de la depuradora y reutilización de sus aguas (con creación de humedales artificiales para la depuración terciaria).  
. Desaparición de la actual cantera de grava.  
. Desarrollo de un nuevo modelo de crecimiento urbano, social y económico para Altea, integrando el río en la ciudad.  
No obstante, la modificación propuesta es en sí misma una estrategia de desarrollo territorial para el municipio de Altea, contemplando la urbanización de amplias zonas del sector que se sitúan en la banda de amortiguación de 500 metros que rodea al humedal. Esto supone una transformación radical de los usos del suelo (actualmente de tipo agrícola y residencial disperso), que si pueden generar un impacto negativo al modificar las condiciones geológicas e hidrológicas del terreno.  
El propio estudio de impacto ambiental presentado por el promotor del proyecto recoge como principales impactos negativos aquellos derivados del cambio de uso del suelo, especialmente la pérdida del suelo agrícola, el cambio de suelo no urbanizable a urbanizable, la creación de nuevos viales, la implantación de nuevas infraestructuras de servicios y la creación de nuevas zonas verdes. La principal medida preventiva recogida en dicho documento consiste en la elaboración de los correspondientes estudios de impacto ambiental para cada una de las actuaciones concretas, en las que se justifique la viabilidad de las mismas y se expresen las medidas correctoras que se adoptarán en caso de ejecutarse.  
De acuerdo con lo expuesto, desde esta Unidad de Espacios Protegidos consideramos oportuno hacer de obligado cumplimiento la redacción de los citados estudios de impacto ambiental (EIA), para todas las actuaciones que se propongan ejecutar en el ámbito del nuevo sector RS-11, en donde se deberá hacer hincapié en las consecuencias derivadas de las mismas sobre la zona húmeda, incluyendo, entre otros aspectos fundamentales, los que afecten directamente a la regeneración del río Algar, así como los encaminados a disminuir el posible impacto negativo sobre la fauna, flora y paisaje.  
Entre las medidas que entendemos que deben contemplar los correspondientes EIA para cada una de las actuaciones propuestas están las siguientes:  
A. Recuperación Hidrológica Forestal del cauce y ribera del río Algar:  
Este es uno de los objetivos principales de todo el proyecto de modificación y el que afecta directamente a la zona húmeda incluida en el catálogo. Por este motivo entendemos que tanto el proyecto como el EIA que se redacten deben ser especialmente detallados y completos conteniendo, entre otras consideraciones:  
. Elaboración de una cartografía vegetal detallada, tanto del cauce como de los márgenes, en la que se realice una valoración de la misma. Esta permitirá tomar decisiones en cuento al tipo de actuaciones y tratamientos a realizar en cada zona, de modo que la afección a la vegetación natural sea mínima.  
. Limpieza del cauce y márgenes del río. Actualmente la presencia de escombros y basuras es muy abundante en todo el cauce, o que contribuye a reducir su valor biológico y paisajístico restándose potencialidad como espacio protegido. Resulta necesario abordar una limpieza a fondo, que deberá hacerse preferentemente de modo manual, salvo que la acumulación de escombros o el poco o nulo valor de la vegetación de la zona permita el empleo de maquinaria (presencia de especies alóctonas claramente invasivas).  
. Regeneración del bosque de ribera. Se recomienda en este caso la elaboración de un proyecto concreto sobre las actuaciones a realizar. No obstante se apunta la necesidad de emplear especies autóctonas, tanto arbóreas (Populus alba, Populus nigra, Salix alba, Tamarix canariensis, etc), como arbustivas (Nerium oleander, Rubus ulmifolius, Juncus acutus, etc), de modo que recreen en la medida de lo posible la estructura de un bosque de ribera. Para lograr la adecuada estructuración vertical y horizontal de la vegetación, deberán tenerse en cuenta factores como el tipo de suelo, la profundidad, la textura, nivel freático, disponibilidad y calidad de las aguas, densidad de plantación de cada especie, etc. Esta regeneración servirá para recuperar el paisaje y como barrera de protección frente a algunas actuaciones que se desarrollen alejadas del cauce y que puedan tener repercusión sobre el mismo.  
B. Creación de nuevas zonas verdes.  
Una gran parte de terreno actualmente dedicada a la agricultura pasará a calificarse como zona verde, lo que supone una transformación importante del suelo y una potencial pérdida de diversidad biológica. Tanto el proyecto de adecuación como el correspondiente estudio de impacto ambiental, deberán contemplar entre otras determinaciones:  
. El uso de especies vegetales autóctonas.  
. Respetar los árboles frutales de cierto porte que existen actualmente (como pueden ser algunos pies de olivo y algarrobos) transplantándolos a jardines, zonas verdes viarias o áreas de juego.  
. Parte de los espacios deberán reproducir, o en su caso, mantener los cultivos que ahora se encuentran presentes, como pueden ser los cítricos o nísperos, de modo que contribuyan a mantener la biodiversidad.  
. En caso de diseñar circuitos de paseo, estos deberán situarse detrás de las zonas de regeneración del bosque de ribera antes citado, y la iluminación deberá ser direccional con pantallas opacas que impidan o reduzcan la proyección de luz sobre el río.  
Dentro de estas zonas verdes, el proyecto contempla preservar algunos cerros ocupados por pino carrasco, (Pinus halepensis). Para su conservación debe elaborarse un programa de gestión selvícola, que contemple entre otras cosas:  
. La gestión selvícola irá encaminada a eliminar aquellos ejemplares poco o nada desarrollados, con pocas posibilidades de supervivencia, permitiendo un mejor desarrollo de aquellos ejemplares más vigorosos y mejor conservados, de modo que se aumente la calidad de la masa forestal.  
. Se dispondrán en los viales que rodean estás masas de hidrantes que permitan su uso en caso de incendio. También se desarrollará una metodología de actuación en caso de incendio, que tenga en cuenta las vías de accesos, procedimientos a seguir, así como vigilancia y prevención.  
C. Creación de una nueva red viaria.  
El nuevo proyecto de modificación plantea la realización de una nueva red viaria que discurrirá por los límites externos del sector, concretamente dos nuevas vías paralelas al cauce del río y dos transversales, además de una conexión con la actual carretera de Altea a Callosa y 6 rotondas.  
Estas nuevas vías, junto con las existentes, son sin duda uno de los principales impactos para el Espacio Natural, tanto durante la ejecución como durante la posterior explotación, teniendo en cuenta la alta densidad de tráfico previsible sobre ellas. Es necesario redactar un proyecto detallado que recoja las debidas medidas preventivas, compensatorias y correctoras. Entre ellas apuntamos las siguientes:  
. Se empleará firme antiruido, así como pantallas vegetales a ambos lados, de modo que se minimice el impacto paisajístico y sonoro.  
. Se instalarán pasos de fauna para evitar los atropellos.  
. La iluminación será de baja altura y direccional, evitando la proyección de luz sobre el cauce.  
. Se tomarán las medidas oportunas para evitar el vertido de aceites y otros contaminantes provenientes del tráfico en el cauce del río.  
D. Creación de nuevas infraestructuras terciarias, campo del golf.  
La ordenación del nuevo sector contemplado en la modificación del PGOU de Altea contempla la instalación de un campo de golf, actuación potencialmente muy impactante, especialmente por la gran transformación que supone del uso del suelo, los elevados requerimientos hídricos y la implantación de especies vegetales alóctonas.  
Resulta necesario elaborar un EIA detallado que incluya una valoración de dichos impactos, así como las medidas para evitarlos y corregirlos, especialmente en cuanto a los posibles vertidos de productos fitosanitarios empleados en el mantenimiento, que puedan infiltrase en el terreno reapareciendo en el curso del río. También debe valorarse el tipo de especies vegetales que se empleen, tanto ornamentales como de césped, (se están utilizando actualmente algunas clases modificadas genéticamente, cuyo posible impacto sobre el medio se tiene que estudiar).  
Por otra parte, aunque lo contempla el proyecto presentado, hay que insistir en la necesidad de utilizar únicamente agua residual depurada para el riego, tal y como marca la legislación vigente.  
E. Otras consideraciones:  
Al margen de lo anterior, otras consideraciones que debe tener en cuenta cualquier proyecto que se desarrolle en el sector son:  
. Supresión del impacto causado por los tendidos eléctricos. Actualmente el cauce se encuentra atravesado por varios tendidos eléctricos que suponen un claro impacto paisajístico y para las aves que colisionan con ellos. Para evitar esto, tanto en los tendidos existentes como en los que tengan que desarrollarse para las nuevas infraestructuras, se procederá en la medida de lo posible a su enterramiento. En caso de ser técnicamente inviable, las líneas aéreas se dispondrán con apoyos que no posean elementos de tensión y el cableado que deba atravesar el cauce dispondrá de los dispositivos salvapájaros necesarios (con placas reflectante) que eviten la colisión en vuelo.  
. Entendemos también que deben respetarse las antiguas infraestructuras de riego y aljibes existentes, integrándolas en el sector, así como las posibles casas rurales que puedan tener un valor histórico.  
. Finalmente, entendemos que todas las construcciones, tanto viviendas como de servicios deberán hacerse lo más integradas posible con el entorno, empleando tipologías constructivas típicas de la zona o imitando las mismas.  
2. Riesgo de inundación en el Bajo Algar   
Respecto al estudio de inundabilidad presentado, hay que decir, en primer lugar, que modifica sustancialmente las conclusiones recogidas en el Plan de Acción Territorial de carácter sectorial sobre prevención del riego de inundación de la Comunidad Valenciana (PATRICOVA), documento aprobado por el Decreto del Consell el 28 de enero de 2003 elaborado al amparo de la Ley 6/1989, de 7 de Julio, de Ordenación del Territorio de la Comunidad Valenciana.  
Brevemente, las modificaciones se dirigen, básicamente, a definir sobre el terreno en cuestión, (tramo bajo y desembocadura del río Algar), las zonas de inundabilidad, dándoles diferente denominación. Concretamente habla de Lecho menor de estiaje (curso que sigue el río en verano), que equipara con las zonas de riesgo 1 del PATRICOVA; Lecho de mayor crecida (por donde discurre el río en las crecidas periódicas fruto de las lluvias estacionales), también asimilable a las zonas de riesgo 1 y finalmente Lecho mayor de inundación (por el que discurre el río en caso de lluvias y crecidas excepcionales), que asimila a las zonas de riesgo 5 y 6.  
Hay que decir en este sentido que el PATRICOVA recoge dentro de sus determinaciones la posibilidad de llevar a cabo estudios de concreción del riesgo de inundación. Concretamente dice:  
Sección segunda. Obtención del riesgo de inundación.  
Artículo 16. Estudios de inundablidad para la concreción del riesgo de inundación.  
.El PATRICOVA al tratarse de un estudio regional realizado en origen a escala 1:50.000 es susceptible de ser concretado, ampliado e incluso modificado mediante estudios de inundabildad más precisos que, en todo caso se realizarán de acuerdo con lo establecido en esta normativa..  
A continuación define los requisitos que debe reunir el documento que se elabore, para finalmente definir como se tramitarán dichos estudios.  
Articulo 18. Tramitación de los estudios de inundabilidad.  
.Los estudios de inundabilidad para la concreción del riesgo de inundación serán aprobados por la Conselleria competente en materia de ordenación del territorio, previo informe del organismo de cuenca correspondiente. El citado informe, que se emitirá en el plazo máximo de tres meses, se considera preceptivo y determinante en resolución que se adopte, reconociéndose el carácter positivo del mismo en caso de silencio administrativo.  
Tras reunión mantenida con los arquitectos del Ayuntamiento de Altea se solicitaron informes que asumieran por parte del organismo de cuenca las modificaciones propuestas al PATRICOVA, remitiéndose copia del mismo adjunto al presente informe para su valoración por el servicio con competencias en la materia de esta Conselleria.  
3. Anteproyecto de creación de un humedal artificial para el tratamiento terciario de aguas.  
En primer lugar, la documentación presentada no es más que un anteproyecto, por lo que para emitir un informe detallado es necesario conocer el proyecto definitivo, con su correspondiente estudio de impacto ambiental.  
No obstante y partiendo de la que la idea puede resultar interesante desde el punto de vista biológico y conservacionista, a esta Unidad de Espacios Protegidos se le plantean una serie de dudas, que el documento no aclara.  
1. La calificación del proyecto como humedal.  
Esta es la principal discrepancia respecto al anteproyecto presentado. Efectivamente, el sistema de depuración adoptado es el de creación de una serie de balsas rellenas con material poroso (gravas), en cuyo interior se potenciará la implantación de una vegetación emergente consistente en carrizo, que actuará, junto al propio terreno, en la depuración de las aguas. Sin embargo, el agua no aflorará a la superficie en ningún momento, al usarse un flujo subsuperficial (en principio para evitar olores y mosquitos).  
Esto anula la posibilidad de denominar el sistema como humedal artificial, dado que la premisa básica es la presencia de agua sobre el terreno, aunque sea temporalmente. Así lo recoge la definición dada por la Convención RAMSAR, Comité Internacional para el Estudio y Conservación de los Humedales y máxima autoridad reconocida al respecto.  
.Son humedales las extensiones de marismas, pantanos y turberas, o superficies cubiertas de aguas, sean estas de régimen natural o artificial, permanentes o temporales, estancadas o corrientes, dulce, salobre o saladas; incluidas las extensiones de agua marina cuya profundidad en marea baja no exceda de séis metros..  
Este requisito para la calificación de una zona como humedal se fundamenta en factores biológicos. Solo en las aguas que afloran se dan las condiciones para el desarrollo de un ecosistema acuático, donde el fitoplancton y el zooplancton sustenten toda la cadena trófica.  
El sistema de flujo subsuperficial empleado potencia únicamente la aparición de microorganismos depuradores, tanto aeróbicos como anaeróbicos que no sustentan el desarrollo de la cadena trófica. Por otra parte, la presencia de la vegetación implantada no basta por sí sola para definir un humedal (por ejemplo muchas aves palustres que utilizan el carrizo para criar requieren que este se encuentre rodeado de agua, evitando de este modo el ataque de muchos predadores). Debe por tanto redefinirse el proyecto contemplando la posibilidad de adoptar el sistema de balsas para permitir el afloramiento de agua, o bien considerar el sistema como un simple tratamiento terciario de las aguas, más económico y natural, sin la consideración de humedal.  
2. Dimensionado de la instalación.  
Los cálculos presentados se han hecho teniendo en cuenta un caudal entrante y saliente de 8000 m³/día, que es lo que aporta la depuradora de Altea, así como una población promedio de 20.000 personas.  
Entendemos que estos cálculos están infravalorados. Por un lado, según fuentes consultadas, la población de Altea ronda las 16 mil personas, lo que unido al hecho de ser un municipio eminentemente turístico, hace que la población real residente, al menos en verano, sea muy superior a la cifra dada. Por otro lado, no se tiene en cuenta que el nuevo sector urbanístico RS-11, objeto de la modificación del PGOU, presentada, contempla la edificación de amplias zonas, lo que supondrá un aumento de población y el consumo de agua. Por último, tampoco se tienen en cuenta la ampliación de la actual depuradora, hecho que sí recoge el proyecto de modificación, que destina una reserva de suelo dotacional para este fin de 30.000,58 metros cuadrados.  
Tras reunión mantenida con técnicos el Ayuntamiento de Altea, se aportaron nuevos informes de la Entidad Pública de Saneamiento, que establece un caudal del proyecto de 12.000 m³/día, así como informes de la Confederación para su valoración por el servicio con competencias en la materia de esta Conselleria, si bien esta unidad de espacios naturales protegidos entiende que el futuro estudio de impacto ambiental ha de garantizar el dimensionamiento y diseño de la futura depuradora de tal forma que quede asegurada la calidad del efluente que se vierte al río Algar.  
3. Funcionamiento del sistema:   
En este sentido, son básicamente dos las cuestiones que no se detallan y que entendemos que es necesario conocer para valorar su repercusión medioambiental.  
Por un lado no se aclara el método de gestión del carrizo (corta y retirada, quema...) ni el de los fangos acumulados (entendemos que será retirada a vertedero autorizado).  
Por otro, tampoco se detalla el funcionamiento en caso de inundaciones o situaciones en que el sistema pueda ser desbordado (si se vierten aguas sin depurar al río).  
4. Uso público.  
La adecuación de las instalaciones al uso público y la creación de la zona de jardín es, a priori, un aspecto interesante del proyecto, aunque requiere (como recoge el propio documento), realizar estudios más detallados, máxime si lo que se pretende es recrear un humedal lo más natural posible (aunque según el planteamento adoptado ya hemos visto que no podemos aplicar dicho concepto).  
5. En el anteproyecto presentado se habla de la necesidad de crear una serie de infraestructuras asociadas al sistema de lagunas, principalmente un embalse receptor y regulador de las aguas depuradas, almacenes para maquinaria y herramientas, instalación de un sistema de impulsión de las aguas depuradas hacia su destino final, etc.  
En este sentido, el documento únicamente las cita, sin detallar su ubicación, dimensiones, funcionamiento, etc. Es necesario conocer todos estos datos para poder valorar su impacto potencial sobre el humedal.  
Por último otra duda que se plantea es la ubicación dada al sistema de lagunas. Por un lado el anteproyecto las sitúa al suroeste de la actual depuradora, al otro lado de la autopista A-7, mientras que en el proyecto de modificación puntual y en el de ordenación del nuevo sector RS-11, estos terrenos se califican como zona verde destinada a jardines y zona de juegos. Existe pues una cierta contradicción, si bien es cierto que en el texto del documento de ordenación sí se hace referencia a esta ubicación.  
No entendemos como se opta por esta ubicación (pese a que sea un sistema natural e incluya una adecuación al uso público con zonas ajardinadas), cuando se ha previsto una reserva de suelo dotacional junto a la actual depuradora para su ampliación. Sería menos impactante ubicarlo junto a ésta, al poder agrupar todas las instalaciones necesarias en una misma zona, reduciendo también los requerimientos en cuanto a tuberías, sistemas de impulsión, etc.  
No obstante, para valorar este hecho y todos los expuestos anteriormente, es necesario estudiar el proyecto definitivo con su correspondiente estudio de impacto ambiental.  
Conclusiones.  
. La modificación puntual del PGOU de Altea es, a priori, compatible con la conservación de la zona húmeda catalogada .Desembocadura del Río Algar..  
. La ordenación posterior del sector deberá contar, para cada actuación que se proponga, con un proyecto detallado que incluya el correspondiente estudio de impacto ambiental debiendo ser supervisado y aprobado por la Conselleria de Territorio y Vivienda. En cuanto al proyecto de creación de un humedal artificial, es necesario un documento más detallado, que también incluya el correspondiente estudio de impacto ambiental para su análisis.  
. El proyecto de recuperación del río Algar deberá ser desarrollado por un equipo con reconocida experiencia en manejo de este tipo de hábitat y deberá ser supervisado por el personal del servicio de espacios naturales protegidos.  
2. Informes de la Confederación Hidrográfica del Júcar. Informe sobre disponibilidad de agua para riego   
En escrito de 12 de mayo de 2004, el Ayuntamiento de Altea remite a la Conselleria de Territorio y Vivienda, informe del Jefe de Area de Gestión del Dominio Público Hidraúlico, de la Confederación Hidrográfica del Júcar, respecto a la solicitud formulada por el Ayuntamiento de concesión de recursos procedentes de la depuradora de aguas residuales de Altea, en el cual se indica que parte del conjunto del efluente de la depuradora de Altea ha sido solicitado por el Ayuntamiento motivándose la apertura del expediente de concesión de aguas depuradas 2003-RU-0003, con destino a riego y mantenimiento de zonas verdes, campo de golf y actuaciones para la regeneración del río Algar mediante aporte de caudal ecológico y recuperación de acuíferos previstos en el proyecto de modificación puntual del PGOU para el sector RS-11.Rio Algar.. Se hace constar en dicho informe que el expediente de concesión se encuentra en tramitación, si bien no existe otorgada hasta la fecha concesión administrativa de estas aguas para su posible reutilización y por tanto resulta, a priori, un recurso disponible. Este informe se emite a fecha 14 de abril de 2004.  
Informe sobre afecciones al dominio público hidráulico  
En fecha 14 de abril de 2004, el Comisario de Aguas de la Confederación Hidrográfica del Júcar, emite informe complementario respecto a modificación puntual y plan parcial del sector RS-11, río Algar, en Altea, determinando en el mismo que cualquier modificación en el cauce deberá tener autorización previa de la Confedereción, que toda actuación que se quiera ejecutar en el dominio público hidráulico y/o zona de policía, aparte de respetar la servidumbre de paso mínima de 5 metros tendrá como requisito previo e indispensable a la iniciación de las obras, la obtención de la autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar de acuerdo con la legislación vigente.  
Se indica igualmente que deberá obtenerse autorización previa para el vertido de las aguas tanto residuales como pluviales, así como si se prevé realizar captaciones de agua superficial y subterránea.  
Se indica que en otros espacios hídricos de interés medioambiental, tales como zonas húmedas, la determinación de áreas de protección que puedan condicionar el uso del suelo y las actividades a desarrollar fuera de la zona de policía de la administración hidráulica, corresponde al órgano competente de la Comunidad Autónoma.  
Finalmente dicho informe concluye que la actuación, en cuanto afecte al Dominio Público Hidraúlico y su zona de polícía, deberá ajustarse a los dispuesto en la normativa pública vigente y particular al Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de Julio, por el que se aprueba el Texto Refundido de la Ley de Aguas modificado por la Ley 62/2003 de 30 de diciembre, sus reglamentos y demás disposiciones que la desarrollen.  
Dicho informe no presupone autorización administrativa para realizar las obras.   
3. Informe sobre afección al dominio público marítimo  
La Dirección General de Costas del Ministerio de Medio Ambiente, emite sobre documentación diligenciada y aprobada provisionalmente por el Ayuntamiento de Altea en sesión de 25 de septiembre de 2003, un nuevo informe de fecha 6 de febrero de 2004, complementario al anteriormente emitido en 7 de marzo de 2003, en el cual considera que la nueva documentación se representa la línea interior de la zona de servidumbre de 100 metros, de manera correcta.  
También se indica que el cauce del río Algar se clasifica como suelo no urbanizable de especial protección SNU/-EP, que la memoria informativa del Plan parcial incluye la referencia al cumplimiento de los artículos 24 y 25 de la Ley de Costas en la zona de servidumbre de protección y que se justifica el cumplimiento de lo señalado en el artículo 30 de la Ley de Costas  
En consecuencia la Dirección General de Costas informa favorablemente la Modificación Puntual del PGOU de Altea y el Plan Parcial en el ámbito del sector RS-11 .Río Algar., siempre que la documentación corregida quede incorporada al expediente.  
4. Afecciones supramunicipales  
Las afecciones supramunicipales que tienen lugar en el proyecto de modificación del Plan General son las siguientes:  
. Afección al catálogo de zonas húmedas: la actuación debe asumir lo establecido en el Acuerdo de 10 de septiembre de 2002, del Gobierno Valenciano, de aprobación del Catálogo de Zonas Húmedas de la Comunidad Valenciana, en cual incluye la .Desembocadura del Ríu de L'Algar., denominándose la misma como zona 23.  
En aplicación de dicha normativa el suelo incluido en el perímetro aprobado debe ser clasificado como suelo no urbanizable protegido.  
. Plan de Acción Territorial Sectorial para la Prevención del Riesgo de Inundación en la Comunidad Valenciana (PATRICOVA), aprobado por Acuerdo de 28 de enero de 2003, del Consell de la Generalitat Valenciana.  
En dicho acuerdo se incluye el cauce y margenes del río Algar como zona con riesgo de nivel 1, siendo susceptible únicamente de clasificación como suelo no urbanizable de especial protección. En cualquier caso toda actuación urbanística afectada por el Plan de Acción Territorial Sectorial deberá ser informada favorablemente por el departamento competente de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
. Dominio Público Hidráulico: El cauce del río Algar cruza el término municipal de Altea de Oeste a Este, siendo de aplicación el Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de Julio, pro el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas. En cualquier caso la actuación proyectada precisa de informe favorable del organismo de cuenca.  
. Vías pecuarias: Es de aplicación la Ley 3/1995, de 23 de marzo de Vías pecuarias, en tanto que resulta afectada la vía pecuaria denominada .Colada del Mascarat. con una anchura legal de 12 metros.  
El trazado de esta vía pecuaria con su ancho legal, debe ser clasificado en el ámbito del sector como suelo no urbanizable protegido. En caso de tramitarse una modificación de trazado deberá ser aprobada ésta con anterioridad a la aprobación del proyecto de reparcelación.  
. Patrimonio histórico, etnológico y paleontológico: El estudio de impacto ambiental identifica y localiza en la zona afectada por la actuación y su entorno inmediato diversos yacimientos de diferentes cronología, siendo aplicable la Ley 4/1998, de 11 de junio del Patrimonio Cultural Valenciano, a efectos de protección estricta de estos bienes, determinándose las medidas de protección a través del pronunciamiento del órgano competente representado en la Comisión Territorial de Urbanismo, órgano que aprueba con carácter definitivo el proyecto.  
5. Consideraciones ambientales  
Como consecuencia del trabajo de análisis realizado sobre la documentación aportada, trabajo de campo y alegaciones formuladas en el periodo de información pública se formulan las siguientes consideraciones ambientales:  
1. Se constata la importancia biológica del ecosistema que conforma la zona húmeda del río Algar cuyos límites físicos han sido definidos en el Acuerdo de 10 de septiembre de 2002, del Gobierno Valenciano, de aprobación del Catálogo de Zonas Húmedas de la Comunidad Valenciana, en cual incluye la .Desembocadura del Ríu de L'Algar., por lo que su clasificación a través de la modificación de planeamiento proyectada no puede ser otra que la de Suelo no urbanizable de especial protección.  
Ello no obsta que este espacio sea incluido en el área de reparto del sector, como parte integrante de la red primaria estructural, obteniéndose con cargo a la programación urbanística que se desarrollo la propiedad pública a favor del Ayuntamiento de Altea de los terrenos actualmente privados incluidos en el área catalogada como Zona Húmeda.   
De este modo, considerando que la superficie de titularidad pública correspondiente al cauce es de 185.600 metros cuadrados y que una vez autorizada la modificación según los datos aportados ascenderá a 492.250 metros cuadrados, se obtiene un incremento de patrimonio público de alto valor ecológico en suelo protegido de 306.650 metros cuadrados adicionales.  
2. Los usos que pueden ser realizados en dicho suelo deberán ser aquellos que la legislación urbanística permita en los suelos protegidos estando en cualquier caso condicionados a la conservación y preservación integra del ecosistema natural que representa y los hábitats de las distintas especies de fauna que alberga.  
La memoria justificativa de la modificación puntual, asigna a este suelo un carácter ambiguo por cuanto lo considera un suelo .de reserva dotacional, en el que el objetivo de la modificación puntual proyectada es obtener un espacio degradado para ponerlo en valor y que su mejora reporte beneficios a la sociedad..  
Esta consideración se contradice con las conclusiones de la evaluación de impacto ambiental. No estamos ante un espacio degradado sino todo lo contrario, es un espacio de alto valor ecológico, que debe ser protegido y conservado, en el cual las únicas acciones de mejora asumibles ambientalmente son aquellas que permitan beneficiar la estabilidad, protección y recuperación en su caso de los habitats y los ecosistemas existentes.  
3. Para asegurar la preservación futura de los valores ambientales que representa este humedal es necesario que el Ayuntamiento de Altea desarrolle y obtenga la aprobación de un Plan Especial de Protección del área incluida en el Catálogo de Zonas Húmedas.   
El Plan Especial atenderá especialmente a la preservación natural integral de este espacio en todo su longitud, excluyendo aquellos usos turísticos y recreativos más propios de los parques públicos artificiales, ya que estos pueden poner en riesgo la capacidad del ecosistema que conforma esta zona húmeda. No obstante pueden admitirse usos que pudieran tener un carácter científico y educativo, como la construcción de pasarelas para la observación de las aves, regeneración de la vegetación palustre, creación de represas para aumentar la lámina de agua utilizable para las anátidas, construcción de observatorios de fauna y otros propios de los espacios protegidos.  
4. Entretanto se redacta el citado Plan Especial para la protección del río Algar, las actuaciones que se plantean a menos de 50 metros desde el límite del suelo incluido en la zona húmeda según la delimitación que determina el Acuerdo de 10 de septiembre de 2002, del Gobierno Valenciano, de aprobación del Catálogo de Zonas Húmedas de la Comunidad Valenciana, deberán quedar en hasta la aprobación del Plan Especial y se garantice que consecuencia del desarrollo de las mismas no se interfiere en la vida normal de las especies protegidas que nidifican, viven y utilizan este entorno natural en algún momento de su ciclo vital.  
5. El proyecto de depuración terciaria mediante lagunaje artificial, a través del cual se proyecta la construcción de 12 lagunas de 100x33 metros cuadrados, con una superficie total de 39.600 metros cuadrados y profundidad media de 0,76 metros, no se considera una opción ambientalmente adecuada.   
El lagunaje con aguas ricas en materia orgánica y nutrientes, en áreas donde son frecuentes altas temperaturas puede generar riesgos de proliferación de plagas de insectos y constituir un caldo de cultivo para bacterias y enfermedades como el botulismo, que pueden causar graves daños en las aves silvestres, especialmente si las aguas se mantienen estancadas.   
En cualquier caso las aguas procedentes de la depuradora deberán ser objeto de un tratamiento terciario antes de ser utilizadas para el riego del campo de golf, garantizándose mediante los necesarios controles que las mismas están libres de contaminantes perjudiciales y patógenos, de modo que su utilización en un espacio de uso deportivo y su posterior infiltración a los acuíferos se produzca con las mayores garantías de calidad y salubridad.  
El proyecto de depuración por lagunaje y construcción de humedal artificial para el tratamiento terciario de aguas no establece los valores de emisión en el efluente respecto a sólidos en suspensión, turbidez, coliformes fecales y huevos de helminto, por lo que no carece de datos necesarios para emitir un pronunciamiento al respecto.   
Se considera necesario que el Ayuntamiento de Altea redacte un nuevo proyecto de depuración terciaria estudiando otras alternativas y tecnologías en las que se incluya que incluya la desinfección directa del vertido y se garantice la correcta depuración biológica de las aguas procedentes de la EDAR de Altea.  
Se recomienda que el sistema de depuración terciaria garantice al menos los siguientes valores en el efluente: DBO5 < 10 mg/l, sólidos en suspensión < 5 mg/l, turbidez < 2 NTU, coliformes fecales < 200 col/100 ml, huevos de helminto. <1 Ud/l.   
El proyecto que finalmente se redacte deberá ser a su vez sometido al procedimiento de evaluación de impacto Ambiental, en los términos que determina la legislación vigente.   
La modificación proyectada amplía el suelo dotacional para la ampliación de las instalaciones de la EDAR en 30.000 metros cuadrados adicionales a los 19.335 metros cuadrados que ocupa la actual instalación. En consecuencia se dota una reserva de 49.335 metros cuadrados para esta instalación.   
En cualquier caso el Plan Especial de protección del Río Algar podrá ampliar el espacio necesario para construir el anexo de depuración terciaria procurando su ubicación y construcción en la misma área donde se ubica la actual depuradora, con el fin de concentrar las instalaciones de gestión de vertidos y disminuir el impacto de las conducciones, depósitos reguladores, depósitos de almacenamiento de reactivos, ruidos, olores generados en las instalaciones, etc.  
6. El proyecto presentado por el Ayuntamiento de Altea asume las prescripciones que establece el Plan Acción Territorial para la defensa frente al riesgo de inundación, (PATRICOVA), respecto al tratamiento urbanístico en las áreas con riesgo de inundación. No obstante las actuaciones que se proyecten realizar en los suelos clasificados con riesgo de inundación segun PATRICOVA, deben ser analizadas a través del Plan Especial de Protección a que se ha hecho referencia e informadas favorablemente por el departamento competente de la Conselleria de Territorio y Vivienda..  
7. El Plan Especial analizará con mayor rigor que el estudio de impacto ambiental aprobado el caudal ecológico que debe asignarse al Río Algar. De acuerdo a lo expuesto en la documentación correspondiente al proyecto de modificación puntual se debe contar como punto de partida con un volumen mínimo de 50 l/sg de caudal ecológico.   
No obstante no se analiza la capacidad del sistema creado que permite gestionar 8.000 metros cúbicos diarios con depuración terciaria (92,5 litros /segundo).   
Hay que considerar que el consumo estimado para las nuevas zonas verdes se estima en 1.247 metros cúbicos diarios, (189 metros cúbicos en zonas verdes y 1.058 metros cúbicos en el campo de golf), por lo que existe un margen importante para apoyar el caudal ecológico del río Algar con aguas procedentes de depuración terciaria, todo ello a los caudales de proyecto, que como se ha comentado en el informe del Servicio Territorial de Alicante de la Conselleria de Territorio y Vivienda pueden estar infraestimados..  
8. La valoración de afecciones al patrimonio cultural está insuficientemente tratada en la documentación técnica que acompaña el proyecto de modificación puntual del PGOU. Se indica en la memoria informativa que de acuerdo a las informaciones obtenidas pueden darse algunos restos arqueológicos en el cauce del río Algar y en el cerro que se encuentra sobre la autopista, por lo que en los desarrollos pormenorizados deberán contener los pertinentes estudios arqueológicos para su inventariación y recuperación.  
Por su parte el estudio de impacto ambiental destaca la importancia arqueológica del río Algar y refiere la existencia de 12 yacimientos de interés arqueológico en el área de la actuación y su entorno.   
Ello obliga a mantener una referencia constante a esta riqueza patrimonial en cualquier actuación que se desarrolle en el marco de la modificación puntual del Plan General. Es asimismo necesario obtener el pronunciamiento favorable del organismo competente en materia de patrimonio cultural representado en la Comisión Territorial de Urbanismo de Alicante antes de la aprobación definitiva de la modificación de planeamiento, haciendo extensivo dicho informe al patrimonio paleontológico y etnológico, todo ello independientemente de los estudios y prospecciones particularizadas, que el Ayuntamiento debe requerir en los desarrollos pormenorizados segun expone la memoria informativa del documento aprobado.   
9. La vía pecuaria .Colada del Mascarat. no se ha identificado en la documentación aportada. Es necesario que la misma sea identificada de acuerdo con el Servicio Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda de Alicante y excluida de aprovechamiento urbanístico, por tratarse de un bien de dominio público de la Generalitat. En caso de proponerse modificación de trazado esta deberá ser aprobada con anterioridad al proyecto de reparcelación, el cual determinará sobre el terreno el área de dominio público que deberá cumplir con los criterios que asigna a estos bienes la legislación en vigor sobre vías pecuarias.  
10. La evaluación de impacto ambiental asume el condicionado ambiental incluido en el informe del equipo técnico de espacios naturales protegidos del Servicio Territorial de Territorio y Vivienda de Alicante.  
Medidas compensatorias externas al sector   
El Ayuntamiento de Altea viene trabajando, de acuerdo con la Conselleria de Territorio y Vivienda desde el año 2001, en el estudio de actuaciones para la desclasificación de suelos urbanizables en el vigente instrumento de planeamiento. De este modo el Acuerdo municipal de 26 de abril de 2001 acordó suspender por un año, licencias de parcelación de terrenos, edificación y demolición en el ámbito del Plan Parcial el Aramo.  
En las reuniones mantenidas con el equipo técnico del Ayuntamiento de Altea desde la Dirección General de Gestión del Medio Natural, se ha reiterado la necesidad de compensar la clasificación de nuevo suelo urbanizable que se produce a través del Proyecto de Modificación Puntual del Sector RS-11, vinculándose este a la efectiva desclasificación de los suelos patrimoniales incluidos en el Plan Parcial el Aramo ubicado en el ámbito de Sierra de Bernia, donde existe un importante volumen de suelo forestal de propiedad municipal en ámbitos urbanizables.  
Ello permitirá su clasificación como suelo de protección ecológica y forestal y su definitiva adscripción al uso y servicio público bajo la figura de monte de dominio y utilidad pública articulada por la Ley 3/1993, Forestal de la Comunidad Valenciana.  
El informe del equipo jurídico del Ayuntamiento de Altea remitido el 27 de octubre de 2004, concluye después de un proceso de investigación en los archivos e inventarios municipales, que se han podido identificar hasta 4.856.793 metros cuadrados de suelos de propiedad municipal de los cuales 4.622.643 metros cuadrados están clasificados urbanizables y tan solo 234.150 metros cuadrados se encuentran clasificados como forestales.  
La propuesta formulada por el Ayuntamiento de Altea en coordinación con la Dirección General de Gestión del Medio Natural, plantea por tanto la desclasificacón de 462,2 hectáreas, vinculándose ésta a la aprobación definitiva de la modificación del PGOU en fase de evaluación ambiental.   
Hay que tener en cuenta que parte de esta superficie se encuentra en la actualidad catalogada de Utilidad Publica, concretamente la que corresponde al monte AL71 denominado .Sierra Bernia., con deslinde aprobado el 27 de mayo de 1975 con una superficie pública total de 101,9 hectáreas.  
Por tanto a su vez la propuesta de desclasificación planteada que alcanzará una superficie total de 462,2 hectáreas, debe ser complementada con una catalogación de utilidad pública adicional de 361,3 hectáreas, lo que permitirá garantizar la adscripción al uso y servicio público y la protección jurídica de la propiedad municipal de esta importante superficie en el futuro.  
Esta importante desclasificación de suelos incorpora elementos de equilibrio respecto a la clasificación proyectada en base a la modificación puntual del Plan General que afecta al sector SR-11. Concretamente una vez aprobados ambos procesos, en lo que se refiere a la proporción del suelo no urbanizable en el conjunto del término municipal se pasaría de un porcentaje del 47,26% actual al 57,84%. Por su parte el suelo urbanizable disminuiría desde el 20,74% al 10,72%.  
Al mismo tiempo se valora positivamente que el alcance de la protección se produzca sobre suelos naturales forestales situados en las cotas superiores de la ladera Sur de Sierra de Bernia mientras que la clasificación de nuevos suelos se produce en entornos más antropizados, próximos al casco urbano, donde las actuaciones a desarrollar tendrán un impacto paisajístico inferior.   
Consideraciones legales   
La Declaración de Impacto Ambiental se formula a los efectos ambientales y respecto del Proyecto de Modificación Puntual del Plan General de Ordenación Urbana Sector SR-11 .Rio Algar ..   
Por tanto las determinaciones de ésta, solamente serán de aplicación al citado documento de modificación de planeamiento, si bien éstas podrán indirectamente a través de la anterior, ser aplicadas al resto de documentos en trámite en el organismo sustantivo, (programa de actuación integrada y plan parcial aprobados).   
Del mismo modo la Declaración de Impacto no entra a valorar los aspectos legales y formales en la materia urbanística, que se expresan en las alegaciones existentes, partiéndose de la consideración de la tramitación realizada es ajustada a la legislación urbanística en vigor ya que ha sido admitida a trámite por el órgano sustantivo competente en materia de urbanismo y remitida al órgano ambiental para ser sometida al procedimiento de Evaluación de Impacto Ambiental.  
Respecto al Acuerdo de 10 de septiembre de 2002, del Gobierno Valenciano, de aprobación del Catálogo de Zonas Húmedas de la Comunidad Valenciana, el cual incluye la .Desembocadura del Ríu de L'Algar., hay que decir que fué recurrido ante la Sala de lo Contencioso.Administrativo del Tribunal de Justicia de la Comunidad Valenciana por la Comunidad de Regantes y Usuarios de Callosa d'en Sarriá obteniéndose la Sentencia de este tribunal con el número 1065/2004 de 9 de julio de 2004, la cual ha sido favorable al Acuerdo de la Generalitat, desestimándose el referido recurso.  
El Ayuntamiento de Altea ha solicitado la emisión de un dictamen jurídico que ha sido presentado de forma complementaria a la documentación técnica referente a la modificación puntual del PGOU, que concluye argumentando que la propuesta urbanística desde el punto de vista estrictamente legal cumple adecuadamente con el conjunto de la normativa ambiental que resulta de aplicación, emitiéndose un juicio favorable sobre la sensibilidad ambiental del proyecto.  
Este dictamen formula una serie de recomendaciones entre las cuales se encuentra la creación de una unidad técnica altamente especializada que oriente y controle las actuaciones previstas orientándolas en todo momento de acuerdo a criterios técnicos. Esta unidad técnica puede permitir trabajar simultáneamente en todos aquellos aspectos relacionados con el proyecto de regeneración del río y su entorno, como son: la investigación, la redacción de proyectos, el seguimiento y dirección de las obras, la evaluación y corrección de los impactos ambientales, la definición de programas o planes de gestión sectoriales y sobre todo en la canalización de la información y el contraste de las propuesta de los usuarios y sectores afectados o interesados.  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Proyecto de Modificación Puntual del Plan General de Ordenación Urbana Sector SR-11 .Río Algar . aprobado por el Ayuntamiento de Altea, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.  
Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:  
1. . La aprobación definitiva del proyecto se vinculará a la desclasificación de los suelo públicos incluidos en el Plan Parcial El Aramo, sobre un total de 4.622.643 metros cuadrados que serán clasificados como suelo no urbanizable de protección paisajística y forestal. Dada la entidad y el valor ecológico de la masa forestal público que se protege y a efectos de garantizar su titularidad pública municipal sin que pueda ser en el futuro objeto de enajenación patrimonial, se llevará a cabo la inclusión de estos terrenos en el Catálogo de montes de utilidad pública de la provincia de Alicante.  
2. .El Ayuntamiento de Altea elaborará un Plan Especial de Protección de la Zona Húmeda Catalogada denominada Desembocadura del Río Algar. El Plan Especial atenderá especialmente la preservación natural integral de este espacio en toda su longitud, determinará las medidas de protección que sea preciso establecer en el ecosistema que conforma el río Algar y establecerá una ordenación rigurosa de los usos y actividades que pudieran realizarse en este espacio.  
3. Entretanto se aprueba este Plan Especial, el cual deberá ser sometido a Evaluación de Impacto Ambiental en los términos que establece la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental, su desarrollo reglamentario y otra legislación concurrente, las actuaciones que incluye el proyecto ubicadas a menos de 50 metros, desde el margen del terreno clasificado como zona húmeda según el acuerdo el Gobierno Valenciano de 10 de septiembre de 2002, deberán quedar en suspenso hasta que la aprobación del Plan Especial garantice que consecuencia del desarrollo de éstas no se compromete la capacidad del ecosistema natural para albergar las poblaciones de especies protegidas que nidifican, viven y utilizan este espacio en algún momento de su ciclo vital. El Plan Especial asumirá los criterios y condiciones expresadas en el informe del equipo técnico de espacios naturales del Servicio Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda de Alicante, que se transcribe íntegro en esta declaración de impacto.  
4. No podrá autorizarse el inicio de las obras correspondientes al campo de golf sin la existencia de concesión o autorización del organismo de cuenca, de los recursos hídricos necesarios para el riego del mismo. A tal efecto, una vez se obtenga dicho derecho, se pondrá en conocimiento de la Dirección General de Gestión del Medio natural, la cual comprobada la existencia de un caudal suficiente autorizado, emitirá una resolución vinculante y complementaria a la declaración de impacto ambiental, que permita la autorización de las obras.  
5. . En el caso de que los servicios técnicos de la Conselleria de Terrioro y Vivienda, detectaran la presencia de anfibios o especies acuáticas de flora o fauna en los lagos habilitados en el campo de golf, podrán establecer prescripciones de uso de los propios lagos relacionadas con el régimen de caudales de entrada-salida en los mismos, mantenimiento de niveles estables, renovación de las aguas para mantener su calidad, acciones para la naturalización de ellos, etc. En cualquier caso las tuberías de salida de aguas estarán dotadas de rejillas y cierres de malla, de forma que se evite la absorción a través de ellas de la fauna acuática que se desarrolle en estos lagos. Estos lagos además se diseñarán con márgenes de pendiente reducida e incluirán elementos flotadores diseñados para facilitar la salida de aves u otros animales que puedan caer al agua al intentar beber en ellos.  
6. La vía pecuaria denominada .Colada del Mascarat., deberá ser identificada como dominio público de titularidad de la Generalitat. Su trazado deberá ser replanteado en el terreno de acuerdo al proyecto de clasificación y las indicaciones que a estos efectos realicen el Servicio Territorial de Alicante de la Conselleria de Territorio y Vivienda, con anterioridad a la aprobación del proyecto de reparcelación.   
7. El proyecto de ampliación de la Estación Depuradora de Aguas Residuales, no ha sido evaluado por lo que deberá ser sometido a evaluación de impacto ambiental en los términos que determina la Ley 2/1989, de 3 de marzo de Impacto Ambiental y el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento para su desarrrollo. Se estudiarán otras alternativas de depuración terciaria diferentes del lagunaje, el cual debe ser cuestionado por el posible riesgo de aparición de brotes botulínicos en la avifauna protegida.  
8. Deberá acreditarse, ante la Comisión Territorial de Urbanismo, la no afección del proyecto a bienes culturales y/o patrimoniales de acuerdo con la información que posee la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte.  
9. Deberá acreditarse, ante la Comisión Territorial de Urbanismo, la existencia de agua potable en cantidad y calidad suficiente para el abastecimiento a la población actual y futura.  
10. Aquellas actuaciones que afecten al dominio público hidraúlico, dominio público marítimo o infraestructuras de comunicación, así como las servidumbres legales de todas ellas deberán ser autorizadas pro los organismos competentes en aplicación de la legislación sectorial.  
Segundo  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Tercero  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 3 de diciembre de 2004. . El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente.   
Expediente: 124.1/2003 .AIA  
Título: Desvio linea electrica de alta tension 132 kv d/c .Ibi-Alcoi. y .Jijona-Alcoi..  
Promotor: Iberdrola  
Autoridad sustantiva: conselleria de Infraest. y Transportes  
Localización: Alcoi  
Antecedentes   
Mediante Resolución de 17 de noviembre de 2003, el director general de Gestión del Medio Natural, emite Declaración de Impacto Ambiental favorable relativa al expediente de Homologación Modificativa y Plan Parcial de Mejora Industrial y Residencial .El Castellar., tramitado por el Ayuntamiento de Alcoi.  
En fecha 21 de mayo de 2004, el conseller de Territorio y Vivienda resuelve aprobar definitivamente la Homologación modificativa parcial y Planes parciales de mejora residencial e industrial, debiendo tenerse en cuenta en la ejecución, las medidas correctoras señaladas en la Declaración de Impacto Ambiental de referencia.  
En el procedimiento de evaluación ambiental que concluyó en dicha declaración no se observaron problemas respecto a las infraestructuras necesarias para el desarrollo de la actuación urbanística proyectada, (abastecimiento de agua, saneamiento, residuos, energía y transporte).   
Sin embargo se realizó una matización respecto a una línea eléctrica que atraviesa el sector y que el estudio de impacto ambiental plantea modificar.   
Concretamente este salvedad se planteó por el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental en escrito de 7 de marzo de 2002, resultado de consulta efectuada, en la cual se aceptó la modificación planteada requiriéndose el enterramiento de dicha línea en concordancia con las especificaciones del Plan de Ordenación de Recursos Naturales de Sierra Mariola y fijándose para ello un plazo de 5 años.  
En este sentido existe un compromiso formulado por el Ayuntamiento de Alcoi, según el cual la ampliación prevista en el avance del planeamiento permitirá en la totalidad de dicho suelo la canalización subterránea de las indicadas líneas, en cumplimiento del reglamento electrotécnico de media tensión y el reglamento de Alta.   
De este modo entre las medidas correctoras que incluye la Declaración se encuentra la obligatoriedad de proceder a la canalización subterránea de una línea eléctrica aérea de 132 KV que en la actualidad cruza el ámbito del sector fijándose para ello un plazo no superior a cinco años. Este plazo se establece en función del planteamiento y compromiso formulado por el Ayuntamiento de Alcoi.   
No obstante en fecha 11 de noviembre de 2004 la Unidad Territorial de Energía, remite a su vez proyecto técnico, estudio de impacto ambiental y documento de síntesis correspondiente a proyecto de desvío de dicha línea presentado por la empresa IBERDROLA.  
Por ello y de acuerdo al requerimiento del órgano sustantivo se realiza una nueva evaluación de impacto ambiental del desvío proyectado y se formula la presente declaración.  
Descripción del proyecto.   
El proyecto incluye el desvio del tramo de línea de L.A.A.T 132 KV .Jijona-Alcoi. e .Ibi-Alcoi. comprendido entre los apoyos nº 8 y nº 10, eliminándose los apoyos 8,9 y 10 y colocando cuatro nuevos apoyos de nueva planta.   
Con este desvío se sustituyen 520 metros de línea por una longitud de 539 metros.  
El trazado cruza por la Carretera CV-795 a la altura del PK17 intérnándose en el nuevo sector de suelo urbanizable .El Castellar. en un extremo del mismo con el fin de no suponer un obstáculo para el futuro polígono industrial a construir junto a la Carretera CV-795.  
Tramitación Administrativa. Información pública.  
En fecha 1 de octubre de 2004, el Jefe de la Unidad Territorial de Energía de Alicante, traslada consulta de la Dirección General de Gestión del Medio Natural, respecto a la necesidad de tramitación de evaluación de impacto ambiental de proyecto denominado .Desvío de línea eléctrica de alta tensión 132KVD/C .Ibi-Alcoi. y .Jijona-Alcoi. en el término municipal de Alcoi, existiendo Declaración de Impacto Ambiental favorable en la que se incluye la línea señalada.  
En fecha 9 de noviembre de 2004, el Concejal Delegado de Urbanismo del Ayuntamiento de Alcoi remite escrito en el cual solicita de la Dirección General de Gestión del Medio Natural resolución modificativa o aclaratoria de la Declaración de Impacto Ambiental emitida respecto al proyecto de Homologación Modificativa y Planes Parciales de Mejora Industrial y Residencial «El Castellar», en lo referente a un nuevo proyecto presentado en la Delegación de Industria, habiéndose sometido el mismo a exposición pública y sin que conste presentación de alegaciones sobre el mismo.  
En fecha 11 de noviembre de 2004 la Unidad Territorial de Energía, remite proyecto técnico, estudio de impacto ambiental y documento de síntesis correspondiente a proyecto de desvío de dicha línea presentado por la empresa IBERDROLA, junto con edicto de 11 de octubre de 2004 sobre públicación de en el B.O.P de Alicante del trámite de información pública de dicha actuación.  
En dicho trámite de información pública, segun consta en el escrito de 11 de noviembre de 2004, del Jefe de Unidad Territorial de Energía, no se han presentado alegaciones en el periodo de información pública correspondiente al proyecto de desvio de la línea.  
Afecciones legales  
A espacios naturales protegidos: el proyecto de desvío se encuentra en el ámbito de la zona de amortiguación del Parque Natural de la Sierra Mariola, según la zonificación aprobada en el Plan de Ordenación de Recursos Naturales aprobado por Decreto 76/2001 de 2 de abril del Gobierno Valenciano.  
A Red Natura 2000: El área está incluida en el ámbito de la zona ZEPA del conjunto de la Sierra de Mariola y Carrascal de la Font Roja, declarada mediante Acuerdo del Conselll de la Generalitat Valenciana de 9 de noviembre de 2000, así como en el ámbito del Lugar de Interés Comunitario, LIC, de igual denominación aprobado por Acuerdo del Consell de la Generalitat Valenciana de 10 de Julio de 2001.  
Al patrimonio cultural: la documentación aportada en el proyecto de Homologación incluyó el informe favorable del Servicio de Patrimonio Arquitectónico y Medioambiental, de la Conselleria de Educación y Cultura, el cual no obstante hace referencia a la proximidad del yacimiento islámico denominado El Castellar, por lo cual determina que en caso de hallarse elementos aislados relacionados con dicho yacimiento o de cualquier otro periodo le será de aplicación la legislación vigente.  
Consideraciones ambientales  
El proyecto supone básicamente un desvío de una línea actualmente existente sobre 539 metros. Para ello se eliminarán 3 apoyos y se instalarán 4 nuevos. No es necesaria la realización de nuevos accesos.  
Existen determinados valores naturales en el área cuya relevancia no plantea una incompatibilidad realista con el desarrollo de este proyecto. De este modo el área afectada es probablemente área de campeo y caza de rapaces nocturnas, áreas de distribución de fringílidos, reptiles y otras especies dotadas de diversos estatus de protección legal.  
Respecto a estas afecciones hay que considerar que el desvío de la línea se realiza en el interior de un sector que va a ser objeto de un proceso de urbanización en un ámbito que constituye una mera ampliación del núcleo urbano.  
Hay que tener en cuenta que el término municipal de Alcoi es un término municipal destacado por existencia de un amplio porcentaje de superficie protegida, debido a la presencia de dos parques naturales: Font Roja y Serra Mariola, lo que otorga al municipio de Alcoi un importante estatus de protección de habitats y áreas para el desarrollo de la fauna y la flora silvestre.  
El efecto ambiental, por tanto de la actuación proyectada sobre las especies animales que pudieran resultar afectadas es mínimo al igual que sobre otros factores naturales (especies de fauna o flora singular o protegida, de ecosistemas naturales destacados por sus valores intrínsecos, formaciones geomorfológicas singulares, presencia de cuevas, simas, paisajes valiosos, enclaves naturales de interés público o social), en los que no se ha detectado una relevancia determinante. En general el área afectada la constituyen terrenos antropizados, colindantes a carretera y áreas urbana y dotacional.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. Las líneas de transporte de energía eléctrica de 132 kV se encuentran sujetas al procedimiento de Declaración de Impacto Ambiental de acuerdo con lo previsto en el Anexo I apartado 2 g) del Decreto 162/1990 por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo quinto del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Organo Ambiental, para las Declaraciones y Estimaciones de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
4. El Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, aprobado mediante Decreto 90/1999, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de las autorizaciones que le sean preceptivas, .Desvío de línea eléctrica de alta tensión 132KVD/C .Ibi-Alcoi. y .Jijona-Alcoi., en el tramo comprendido entre los apoyos nº 8 y nº 10, cuyo promotor es Iberdrola, SA., siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y en el apartado segundo de la presente resolución.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Se mantiene la prescripción establecida en la Resolución de 17 de noviembre de 2003, el director general de Gestión del Medio Natural, pro la que se aprueba la Declaración de Impacto Ambiental relativa al expediente de Homologación Modificativa y Plan Parcial de Mejora Industrial y Residencial .El Castellar., tramitado por el Ayuntamiento de Alcoi, relativa a la obligatoriedad de proceder a la canalización subterránea de una línea eléctrica aérea de 132 KV que en la actualidad cruza el ámbito del sector fijándose para ello un plazo no superior a cinco años.   
2. En la instalación de los apoyos se tendrá en cuenta que no se abrirán caminos nuevos, y los apoyos se ubicarán, dentro del enclave elegido, en las cotas más bajas. Por tanto en la fase de ejecución se empleará la maquinaria adecuada que permita la instalación de los apoyos con las mínimas afecciones.  
3. Se procederá a la señalización en el recorrido de los cables de tierra mediante la instalación de elementos salvapájaros situados cada 10 metros y al tresbolillo. Los elementos salvapájaros a utilizar serán las tiras en «X» de neopreno (35 cm x 5 cm) sujetos por mordaza de elastómero con cinta luminiscente, o también se puede emplear espirales de color visible y dimensiones de 30x100 cm.  
4. Deberá respetarse al máximo la vegetación existente, por tanto se deben ubicar los apoyos de forma que no se afecte especies arbóreas ni en la cimentación ni en la posterior franja de seguridad, la cual consistirá simplemente en la eliminación de la vegetación que afecte directamente a la línea y no puedan mantenerse por otros métodos (podas, reubicación, apoyo, etc.), y especies pirófitas.  
5. Se procederá a la eliminación de los materiales sobrantes en las obras y de cualquier vertido accidental, una vez hayan finalizado los trabajos de instalación de los apoyos y tendido de los conductores, restituyendo la forma y aspectos originales del terreno.  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia a 3 de diciembre de 2004. . El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 40/02-AIA  
Título: Explotación porcina de producción de lechones  
Promotor: COCERVA (Cooperativa Valenciana de Criadores de Ganado de Cerda y Vacuno)  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Bétera (Valencia)  
Objeto del proyecto: Legalización de la explotación porcina existente  
Localización: Partida .Pla de les Andanes., polígono 10, parcela 160, del término municipal de Bétera (Valencia)  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se pretende obtener la licencia de actividad para la legalización de una explotación porcina de producción de lechones, que se destinan a otra granja de transición propiedad del mismo titular. Las características de la granja, según la documentación aportada, son:  
La capacidad de la explotación es de 2.800 hembras reproductoras. Está constituida por 30 naves de distintas características, destinadas a gestación, parideras, cubrición, recría, recogida de semen, almacén de pienso, entre otras dependencias, balsa de almacenamiento de purines, así como una superficie destinada a lagunas de evaporación del purín generado. La ventilación es natural excepto en la nave de recogida de semen.  
Se realiza 4,7 ciclos/año, engordándose aproximadamente 56.000 lechones/año, hasta alcanzar los 7 kg de peso vivo, momento en el que pasan a granja de transición.  
Anualmente de genera 19.495 m³ de purín, que queda retenido en fosas de purines, balsa y lagunas de evaporación, con capacidad para contener 20.657 m³ de purín. Se reciben además los purines de otra explotación del mismo propietario (de transición de lechones y cebo, con capacidad para 8000 lechones en transición y 900 cerdos de cebo), localizada en el polígono 14, parcela 71, desde la que se bombea el purín a través de una tubería de PVC enterrada, hasta las balsas de evaporación de la explotación a legalizar. Las balsas de evaporación están cercadas e impermeabilizadas mediante acumulación y compactación de arcillas, y recubrimiento con capa de hormigón con mallazo.  
La fase sólida del purín que queda una vez se ha evaporado la parte líquida, es retirada por los agricultores de la zona para aprovecharlo como abono orgánico en campos de cultivo (no se precisa el destino de dicha fracción).  
La explotación dispone de cerramiento perimetral.  
El suministro de agua potable procede de la red de abastecimiento municipal.  
Los cadáveres serán retirados por empresa gestora autorizada a tal efecto (J. Canet SL., con NIF: 33.409.993-D).  
La explotación se localiza a unos 4 km del núcleo urbano de población.  
En fecha 19 de septiembre de 2002 se realiza visita de campo en la que se comprueba que, contrariamente a lo manifestado en el estudio de impacto ambiental, las balsas de evaporación de purines no se encuentran .Cercadas e impermeabilizadas mediante acumulación y compactación de arcillas, y recubrimiento con una capa de hormigón con mallazo., sino que se trata de excavaciones en tierra firme sin ningún tipo de impermeabilización ni vallado perimetral de las mismas.  
Tramitación Administrativa  
1. Información pública. Remisión del Expediente.  
El Proyecto de Actividad, Expediente Municipal y el estudio de impacto ambiental es remitido por la Comisión de Calificación de Actividades el 24 de enero de 2002.  
La información pública se ha realizado en el BOP nº 131 de 4 de junio de 2001, así como a los vecinos colindantes a la actividad, con la presentación de dos alegaciones.  
2. Resumen de las alegaciones  
De las dos alegaciones emitidas por vecinos colindantes a la actividad, se extrae la siguiente información:  
. Alegación emitida por D. Miguel Luis Piá Aloy, en la que manifiesta su oposición a la concesión de la licencia de actividad, por razones de contaminación e insalubridad y porque lesiona la expectativa de desarrollo que en un futuro próximo pueda llevarse a cabo en la zona del Pla de Andanes y porque lesiona el medio ambiente.  
. Alegación emitida por D. Vicente Casani Soriano en la que manifiesta su oposición a la concesión de la licencia de actividad, por la existencia de viviendas a menos de 250 m., así como por los problemas de insalubridad que puede generar. Además el alegante manifiesta su desconocimiento en cuanto al bombeo de purines a la explotación desde la granja del mismo propietario, situada en el polígono 14, parcela 71.  
3. Peticiones de informes sectoriales y documentación complementaria.  
Se solicita al promotor, a través del Ayuntamiento, en fecha 26 de marzo de 2002, la presentación de la Autorización Previa de la COPUT, la cual se recibe en fecha 11 de febrero de 2003.  
En el expediente se ha aportado estudio hidrogeológico para justificar la no afección a las aguas subterráneas asociadas al régimen de tratamiento de purines (balsas de secado). En este informe se incluye las propuestas relativas a la gestión de las balsas de evaporación de purines:  
. Disminuir en lo posible el volumen de agua utilizado en los procesos de limpieza  
. Tras la limpieza del resido sólido en cada balsa sería conveniente el acondicionamiento y compactación de los muros de contención puesto que la infiltración se produce fundamentalmente en el nivel superficial.  
. Mantener un control en las balsas de manera que no se produzcan desbordamientos ni roturas de los muros de contención, cuidando además que el nivel máximo de llenado cuente con un margen de seguridad adecuado en previsión de precipitaciones importantes.  
. Establecer un plan de control semestral de las aguas del pozo cercano, así como la vigilancia de los tubos piezométricos por si se detectaran fugas o infiltraciones.  
. Si en los controles semestrales se apreciase una variación de los parámetros de referencia se procederá a la impermeabilización de las balsas, bien por la extensión y compactación de la menos 50 cm de arcillas o mediante el hormigonado de los fondos de las balsas.  
Con el objetivo de interpretar dicho estudio, se solicita informe a la Confederación Hidrográfica del Júcar, así como al Instituto Tecnológico Geominero de España (ITGME). Este último remite informe en fecha 17 de febrero de 2003, en cual indica que para poder determinar una posible afección a las aguas subterráneas, es necesario conocer de forma detallada la dirección del flujo subterráneo y en base al mismo ubicar puntos de muestreo aguas debajo de las balsas cuyo fondo no esté cementado, recomendando que los parámetros a determinar en los puntos de muestreo sean al menos pH, conductividad, sólidos en suspensión, materias sedimentables, DQO, DBO5, amonio, nitratos, nitritos, cloruros, sulfatos, sodio, magnesio, potasio, cobre, zinc, hierro y plomo.  
En fecha 20 de febrero de 2003 se solicita al promotor, en base al informe emitido por el ITGME, presentación del estudio correspondiente, que aclare todas las cuestiones planteadas por el ITGME, todo ello para determinar una posible afección a las aguas subterráneas.  
Para poder facilitar la emisión de dicho informe, el promotor presenta en fecha 17 de junio de 2003 estudio piezométrico realizado en la explotación para el cual solicita de nuevo informe al ITGME, el cual se recibe en fecha 13 de octubre de 2003. En este informe el ITGME realiza las siguientes consideraciones:  
. Se aportan los datos de una campaña piezométrica de los puntos acuíferos más próximos a la granja, entre el 26 de abril y el 5 de mayo de 2003. De acuerdo con la misma, se determina que el flujo subterráneo se dirige de NO a SE.  
. De acuerdo con la orientación del flujo subterráneo obtenida, se propone utilizar como punto de muestreo el pozo nº 9 de la documentación remitida, sobre el que se aportan los siguientes datos: nombre CATSA, profundidad de la obra desconocida, cota del emboquillado 80,5 m s.n.m., profundidad del agua 30,4 m, cota piezométrica 50 m.s.n.m. (en fecha 5 de mayo de 2003).  
. De acuerdo con los datos expuestos, se considera que la documentación remitida es incompleta, ya que no se aportan los datos analíticos que se recomendaron determinar en el informe previo. Con respecto al punto de muestreo propuesto cabe indicar que se necesita conocer las características constructivas del mismo (profundidad de la obra, tramos ranurados, profundidad de la bomba, presencia de empaque de grava, tramos cementados, etc.), para poder establecer su validez como punto de control, ya que el carácter multicapa del acuífero captado puede condicionar los resultados obtenidos.  
Comunicada al promotor la necesidad de presentar otro informe que se adecue a las indicaciones establecidas por el ITGME, presenta ante esta Dirección General documento que incluía resultados de la toma de muestras de agua de Piezómetro realizado y pozo aguas arriba de las balsas de evaporación de purines, en el que se pretende demostrar que no se está vertiendo purines al acuífero cercano, comunicando además que está en conversaciones con el IGME para finalizar el expediente de vertido. Tras comunicado del promotor (representado en todo momento por los técnicos redactores del expediente), en el cual indica su interés de continuar con la tramitación, sin esperar informe del IGME, ya que este Instituto no puede acreditar la validez de la gestión de purines en la explotación con la información recabada, por lo que en fecha 19 de octubre de 2004 se solicita al Area de Calidad Ambiental de la Dirección General de Calidad Ambiental, informe relativo a la gestión de los purines en la explotación, informe que se recibe en fecha 11 de noviembre de 2004. Dicho informe, se emite en sentido desfavorable, en tanto no se garanticen las siguientes cuestiones:  
. Se debe adoptar las medidas oportunas para garantizar la adecuada capacidad de los tanques de almacenamiento de purines, y de esta forma evitar la contaminación de las aguas por escorrentía y filtración.  
. Se debe garantizar la estanqueidad de los sistemas de almacenamiento de purines, de forma que se eviten los vertidos directos al medio natural.  
. Se deben respetar las dosis de abonado establecidas para estas zonas, en caso de utilizarse los purines como abono, tal y como establece en el programa de Actuación sobre zonas vulnerables (Orden de 3 de junio de 2003 de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación).  
Informes sectoriales  
El Expediente Municipal recoge la siguiente información:  
. Informe favorable del Arquitecto Técnico Municipal.  
. Informe favorable del Ingeniero Técnico Municipal.  
. Informe favorable del Jefe Local de Sanidad.  
. Autorización Previa de la COPUT. El informe favorable de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, está condicionado a no superar la capacidad productora del Grupo 3, al cual pertenece la explotación.  
. Información pública con la presentación de dos alegaciones.  
. Informe favorable de la Alcaldía.  
Afecciones legales  
El suelo donde se ubica la explotación, está clasificado como Suelo No Urbanizable Protegido por Productividad Agrícola Grado I, según el PGOU de Bétera.  
Según Decreto 13/2000, de 25 de enero, del Gobierno Valenciano, por el que se designan, en el ámbito de la Comunidad Valencia, determinados municipios como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias, el municipio de Bétera se considera zona vulnerable a la contaminación por nitratos.  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia, ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de Planes de Ordenación de los Recursos Naturales o Planes Rectores de Uso y Gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/1994 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto.  
En el estudio de impacto ambiental se han identificado los elementos ambientales susceptibles de ser afectados por el proyecto, entre los que se incluye: Clima, Suelo, Hidrología, Flora, Fauna y Paisaje.  
La explotación se localiza en una zona de terrenos de cultivo prácticamente llanos.  
El tipo de suelo presente en la zona está representado por el Calcisol háplico, desarrollado sobre materiales del Cuaternario, concretamente del Pleistoceno Medio. Estos materiales son mantos de arroyada antiguos, que ocupan una amplia zona que desciende en suave pendiente hacia el Barranco del Carraixet. Este tipo de suelos se caracteriza por presentar una elevada permeabilidad.  
Según el estudio de impacto ambiental, la vegetación natural de la zona se corresponde con un bosque esclerófilo perennifolio, cuyo principal representante es la encina (Quercus ilex), asociada a comunidades caracterizadas por algarrobo (Ceratonia siliqua), entre otras. La vegetación actual del entorno de la explotación, que corresponde a una zona fuertemente antropizada, está constituida principalmente por cultivos agrícolas de regadío, con predominio de cítricos.  
Los elementos ambientales susceptibles en mayor grado de ser afectados por la actividad de la explotación, son el suelo y el agua subsuperficial, por contaminación asociada a la gestión de los purines en la propia explotación. La afección de suelo y agua asociada a la gestión de los purines en las fincas agrícolas donde se utilicen como abono orgánico, se considera despreciable, siempre que se gestione adecuadamente, ya que se utiliza únicamente como abono, según el estudio de impacto ambiental, la fracción sólida que queda tras la deshidratación del purín.  
2. Identificación y valoración de impactos.  
En el estudio de impacto ambiental se ha identificado una serie de factores inherentes a la actividad susceptibles de causar algún tipo de impacto, entre los que se incluye la generación de residuos, la emisión de olores, la emisión de ruidos y vibraciones, así como la afección al paisaje y a la socioeconomía de la zona. En lo referente a la emisión de olores, en el estudio de impacto ambiental se indica que las condiciones aerobias de las lagunas de evaporación, evitan la formación de metano y sulfhídrico, principales causantes de la emisión de olores; respecto a la generación de residuos, se considera que al quedar el purín almacenado en lagunas de evaporación, totalmente cercadas e impermeabilizadas, se evita el riesgo de contaminación de aguas superficiales y subterráneas.  
Al ser las características constructivas reales de las balsas de evaporación diferentes a las plasmadas en la documentación presentada, es de prever que el riesgo de contaminación de aguas superficiales y subterráneas sea probable. Además, la extracción por medios mecánicos de la fracción sólida de dichas balsas, hace que de existir alguna capa compactada de zahorra, arcillas,..., se deteriore durante el transcurso de dicha extracción, lo cual conllevaría una restauración continua de la misma.  
Se ha realizado una valoración cualitativa de los impactos, sin que se haya llevado a cabo un análisis de los resultados obtenidos.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del  
programa de vigilancia ambiental.  
Las medidas correctoras que se describen en el estudio de impacto ambiental incluyen las siguientes:  
. A la entrada de la explotación se colocará un vado sanitario, por el que obligatoriamente deberá pasar todo el tránsito rodado, tanto a la entrada como a la salida.  
. Dotación de pavimento impermeable (hormigón) para evitar filtraciones.  
. Instalación de una balsa de purines a la que se hace llegar mediante canalización cerrada las deyecciones de los animales, así como las aguas de limpieza. Dicha balsa será totalmente impermeable para evitar filtraciones al terreno.  
. Eliminación periódica de las deyecciones hasta lagunas de evaporación instaladas en la propia explotación, para posterior utilización del residuo sólido como abono orgánico por parte de los agricultores de la zona, o bien como sustrato en plantas e explotación.  
. Retirada por parte de empresa especializada de los animales que sean baja en la explotación.  
Las medidas correctoras propuestas se consideran insuficientes para la capacidad de la explotación a legalizar y su potencial contaminador, ya que no se ha tenido en cuenta la sensibilidad de la zona a la contaminación por nitratos procedentes de fuentes agrícolas. Por lo que deberán ampliarse, ejecutando las medidas correctoras establecidas a continuación:  
. Se llevará a cabo labores de impermeabilización en todas las balsas existentes y en las que se pudieran realizar. La impermeabilización únicamente podrá llevarse a cabo a base de solera de hormigón perfectamente impermeabilizada, y con una altura tal que no contenga una lámina de purines superior a 60 cm. para facilitar la evaporación del mismo, ya que cualquier otro sistema de impermeabilización (lámina plástica que disponga de un certificado de estanqueidad, en las condiciones de trabajo a que va a ser sometida o impermeabilización del fondo y de las paredes de las balsas mediante la compactación adecuada de al menos 1 m de arcillas, habiendo comprobado con anterioridad mediante ensayos proctor normal y ensayos de permeabilidad que la muestra compactada se sitúe en valores de este parámetro igual o menor a 10-9 m/s) no se considera factible, por las siguientes cuestiones:  
. Posible deterioro en la fase de extracción de los residuos sólidos que queden al final del proceso de evaporación.  
. Inexistencia, en la documentación aportada de medidas destinadas al reacondicionamiento de dichas superficies tras la eliminación del residuo sólido.  
. Se impermeabilizará las naves de la explotación, así como las fosas de purines, para evitar posibles filtraciones en el terreno, tal y como ocurre en la actualidad.  
En el Programa de Vigilancia Ambiental se propone, en relación a la gestión de las balsas, las siguientes actuaciones:  
. Disminuir en lo posible el volumen de agua utilizado en los procesos de limpieza.  
. Tras la limpieza del residuo sólido en cada balsa sería conveniente el acondicionamiento y compactación de los muros de contención puesto que la infiltración se produce fundamentalmente en el nivel superficial.  
. Mantener un control en las balsas de manera que no se produzcan desbordamientos ni roturas de los muros de contención, cuidando además que el nivel máximo de llenado cuente con un margen de seguridad adecuado en previsión de precipitaciones importantes.  
. Establecer un plan de control semestral de las aguas del pozo cercano, así como la vigilancia de los tubos piezométicos por si se detectaran fugas o infiltraciones.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y su anexo I apartado 1.h.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo quinto del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Organo Ambiental, para las Declaraciones y Estimaciones de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
4. El Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, aprobado mediante Decreto 90/1999, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, atribuye a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de granja porcina, situada en el término municipal de Bétera (Valencia), promovida por COCERVA, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
. Previo a la obtención de la licencia de actividad, se justificará ente esta Dirección General y ante el Organo Sustantivo, la impermeabilización del total de balsas de evaporación, ya que no se ha podido justificar que con la gestión actual de purines no existe afección al acuífero subyacente: La impermeabilización se llevará a cabo mediante base y laterales de hormigón impermealibizado y con una altura tal que permita la acumulación de una lámina de purín no superior a 60 cm y que evite además problemas de rebosamiento en época de lluvias, etc. Cualquier otro sistema de impermeabilización (lámina plástica que disponga de un certificado de estanqueidad, en las condiciones de trabajo a que va a ser sometida o impermeabilización del fondo y de las paredes de las balsas mediante la compactación adecuada de al menos 1 m de arcillas, habiendo comprobado con anterioridad mediante ensayos proctor normal y ensayos de permeabilidad que la muestra compactada se sitúe en valores de este parámetro igual o menor a 10-9 m/s) no se considera factible, por las siguientes cuestiones:  
. Posible deterioro en la fase de extracción de los residuos sólidos que queden al final del proceso de evaporación.  
. Inexistencia, en la documentación aportada de medidas destinadas al reacondicionamiento de dichas superficies tras la eliminación del residuo sólido.  
. Se impermeabilizará las naves de la explotación, así como las fosas de purines, para evitar posibles filtraciones en el terreno.  
. Se realizará seguimiento de la altura de llenado de las balsas con el objeto de prever con tiempo los posibles desbordamientos y tomar las medidas oportunas. En septiembre se deberán vaciar todas las balsas para empezar el año hidrológico sin ninguna reserva.  
. Se dispondrá de sistema eficaz en sus accesos para la desinfección de las ruedas de los vehículos que entren o salgan de la explotación, así como de un sistema apropiado para la desinfección del resto del vehículo.  
. A la hora de utilizar el purín como fertilizante, se limitará la zona de aplicación a campos de cultivo y pastizales no naturales, evitando las proximidades de corrientes de agua, ríos, arroyos, barrancos, etc., así como fuentes, conducciones subterráneas de agua y otros posibles focos de contaminación. No se superará la cantidad de 170 kg de N/ha y año. Se deberá, preferentemente, enterrar inmediatamente para evitar las posibles pérdidas de nitrógeno amoniacal.  
. Se deberá gestionar la eliminación de cadáveres conforme a lo estipulado en el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano.  
. Deberá obtener la Autorización Ambiental Integrada, tal y como se establece en la Ley 16/2002, de 1 de julio, de prevención y control integrados de la contaminación, dentro de los plazos establecidos en la misma.  
. Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental..  
Valencia, 7 de diciembre de 2004. . El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 215/04-AIA  
Título: Centro Autorizado de Tratamiento (CAT) de Vehículos al Final de su Vida Útil (VFVU's).  
Promotor: AUTODESGUACE GÓMEZ, SL.  
Autoridad sustantiva: D. G. de Calidad Ambiental, Conselleria de Territorio y Vivienda  
Localización: Polígono Industrial .Cachapet., número 73, del término municipal de Crevillente (Alicante).  
Descripción del proyecto  
Objeto del Proyecto  
El Proyecto trata la instalación de un Centro Autorizado de Tratamiento (CAT) de Vehículos al Final de su Vida Útil (VFVU's).  
Características más relevantes de las construcciones y/o de la actividad  
Se trata de un CAT de VFVU's, considerados actualmente como residuos peligrosos. En esta instalación se proyecta llevar a cabo la recepción, descontaminación, y posterior almacenamiento de los residuos por un lado y de los elementos reciclables, reutilizables o recuperables y vehículos descontaminados por otro. En función de diversos condicionantes económicos y logísticos, los vehículos descontaminados se almacenarán temporalmente en calidad de chatarra valorizable o dispuestos para su paulatino desguace por piezas.  
La industria proyecta el desarrollo de sus actividades en una parcela de 906 m² aproximadamente, en el interior del Polígono Industrial «Cachapet», del término municipal de Crevillente. De acuerdo al planeamiento urbanístico vigente en el municipio de Crevillente, la parcela está clasificada como suelo urbano y calificada como suelo industrial. Según la documentación gráfica entregada, la parcela, de forma rectangular, se divide en tres partes, la correspondiente a la nave industrial, de aproximadamente 546 m² de superficie construida, la correspondiente al patio anterior a la nave, de 255 m² y la correspondiente al patio lateral, de una superficie aproximada de 105 m².  
La mayor parte de las actividades de gestión de residuos se llevarán a cabo a cubierto, en el interior de la nave industrial. En el patio anterior se llevará a cabo el almacenamiento temporal de VFVU's descontaminados. Ni en el Proyecto Técnico, ni en el estudio de impacto ambiental, se detalla la posibilidad de que en el patio lateral se vayan a llevar a cabo actividades de gestión de residuos.  
Tramitación administrativa  
En fecha 28 de julio de 2004 se recibe, remitido por el Area de Residuos, el .Proyecto de Legalización de Actividad para Nave destinada a Centro Autorizado de Tratamiento de Descontaminación de Vehículos Fuera de Uso., Anexo al mismo y el estudio de impacto ambiental.  
En fecha 17 de septiembre de 2004, se remite el aviso de exposición pública al Ayuntamiento de Crevillente y al Promotor.  
El anuncio apareció en el DOGV número 4.857, de 6 de octubre de 2004.  
En fecha 17 de noviembre de 2004, se remite al Servicio de Gestión Administrativa el certificado del Jefe del Area de Evaluación Ambiental por el que se señala que no consta que se haya presentado ninguna alegación durante el periodo de exposición pública.  
En fecha 24 de noviembre de 2004, la Jefa del Negociado de Información y Registro de la Conselleria de Territorio y Vivienda certifica que durante el periodo de exposición pública no se presentaron alegaciones.  
En fecha 25 de noviembre de 2004 se recibe, remitido por el Ayuntamiento de Crevillente, el certificado del Secretario del Ayuntamiento de Crevillente en el que se señala que transcurrido el periodo de exposición pública no se presentaron alegaciones.  
Afecciones legales  
La industria deberá contar con la Licencia Municipal de Actividad para el desarrollo de la actividad de CAT de vehículos al final de su vida útil que, al igual que la autorización de vertido al alcantarillado, otorga el Ayuntamiento de Crevillente.  
Durante su normal funcionamiento, la industria gestionará y generará diversos residuos, por lo que deberá solicitar las correspondientes Autorizaciones Administrativas otorgadas por la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda de la Generalitat Valenciana.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
Los CAT se proyectan por un lado, para reducir al mínimo las repercusiones sobre el medio ambiente debidas a los residuos contenidos en los vehículos al final de su vida útil y, por otro lado, para reducir el consumo de energía y recursos al reutilizar, reciclar y valorizar aquellas partes de los vehículos al final de su vida útil que fueran susceptibles de ello, contribuyendo así a la protección, conservación y mejora de la calidad ambiental. Sin embargo, la inadecuada gestión de los residuos arruina los loables objetivos medioambientales perseguidos en la gestión de los mismos, ya que podría contribuir a concentrar los riesgos que se querían evitar, dañando seriamente el Medio Ambiente que se quería proteger, atentando contra la salud de los ciudadanos.  
El estudio de impacto ambiental presentado trata la instalación de un CAT en el interior de un polígono industrial desarrollado. Quizá por ello, la zona de estudio se limita al interior del polígono industrial, aportando un escueto inventario ambiental. Es cierto que dada la tipología de la actividad y lo antropizado del lugar en que la va a desarrollar la empresa, los elementos ambientales más directamente afectados por su desarrollo podrían ser los propios del medio inerte o abiótico, ya que el medio biótico, perceptual y social se verán muy ligeramente afectados con el normal desarrollo de la actividad.  
Tratándose de una actividad potencialmente contaminadora del suelo, es de señalar que la parcela objeto de proyecto se encuentra ubicada en una zona de baja vulnerabilidad a la contaminación de las aguas subterráneas, de baja accesibilidad potencial a los recursos hídricos y sin riesgo de inundación, todo ello de acuerdo a la Cartografía Temática de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes de la Generalitat Valenciana.  
Identificación y valoración de impactos.  
En el estudio de impacto ambiental y Anexo al mismo elaborado por AUTODESGUCE GÓMEZ, SL., para conocer el impacto generado por la actividad que proyecta desarrollar en su parcela del término municipal de Crevillente, teniendo en cuenta el inventario ambiental y tras la descripción del proyecto y sus acciones, se procede a la identificación y valoración de impactos. Según se indica, el método empleado es el de Gómez Orea para proyectos agrarios, algo poco justificado dado que el tipo de proyecto evaluado nada tiene que ver con un proyecto agrario. Quizá por eso se lleva a cabo una identificación y valoración de impactos desafortunada desde el punto de vista profesional.  
Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
Como medida preventiva de la contaminación de aguas pluviales y de escorrentía, la práctica totalidad de las operaciones de gestión de residuos se llevarán a cabo a cubierto, en el interior de una nave industrial. Así, según se indica en la documentación presentada, las únicas aguas residuales que generaría la industria serían las de procedencia sanitaria. Sin embargo, en la documentación gráfica aportada se aprecia, adyacente al almacén de piezas descontaminadas, una zona que pudiera ser un lavadero de piezas y motores. Asimismo, tampoco se aporta medida correctora alguna para las aguas de escorrentía del patio delantero, donde se proyecta almacenar los VFVU's descontaminados, señalándose que esta zona se acondicionará para evacuar las aguas de lluvia al alcantarillado público.  
Por tratarse de una actividad potencialmente contaminante del suelo, se han proyectado medidas respecto a la posible contaminación del suelo y las aguas subterráneas, como son la impermeabilización de la solera de la nave en la que se van a llevar a cabo la totalidad de las operaciones de gestión de residuos, no aportándose medida correctora para el patio anterior.  
La solera de la nave se ejecuta en pendiente vertiente hacia una canaleta instalada a lo largo de la nave por su parte central. Esta canaleta conducirá los posibles derrames producidos durante las operaciones de recepción, descontaminación, etc. hacia una arqueta ciega desde la que serán recogidos para su gestión a través de gestor autorizado. Los depósitos y contenedores para el almacenamiento de residuos se encontrarán sobre cubetos de retención que recojan posibles derrames de residuos peligrosos.   
En cuanto al ruido, no se toman medidas preventivas y/o correctoras, ya sean globales (sobre la nave) o locales (sobre los focos generadores). Teniendo en cuenta que se trata de una actividad que genera contaminación acústica (desguace de vehículos al final de su vida útil, compresores, pistolas de aire comprimido, etc.), se presenta un estudio de ruidos en el que no se tiene en cuenta la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana de Protección contra la Contaminación Acústica, justificando que la transmisión de ruidos a vecinos y colindantes estará por debajo de lo reglamentado gracias al aislamiento acústico de los materiales de construcción de la nave, sin tener en cuenta paramentos horizontales, paramentos verticales (como puertas y ventanas) y que se había expuesto que la ventilación de la nave se verificará a través de la operación con la puerta y ventanas abiertas.  
Finalmente, se proyecta un apantallamiento de la frontal de la parcela, con el objetivo de ocultar la zona de almacenamiento de VFVU's descontaminados. No se detalla el tipo de apantallamiento ni la altura del mismo, aunque se indica que el apilado de VFVU's descontaminados no superará la altura del vallado.  
Se presenta un Programa de Vigilancia Ambiental en el que se exponen las acciones de control periódico de las instalaciones (no se fija el programa de ejecución). No se espècifican los controles sobre la generación de ruidos y vertidos.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, ya que tal y como establece el punto 6.c del Anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, el desguace y/o almacenamiento de chatarra, se encuentra sometido al trámite de Declaración de Impacto Ambiental.  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
Considerando el Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto para la instalación de un Centro Autorizado de Tratamiento de Vehículos al Final de su Vida Útil, promovido por la empresa AUTODESGUACE GÓMEZ, SL., a situar en el Polígono Industrial .Cachapet., número 73, del término municipal de Crevillente (Alicante), en los términos que establece el .Proyecto de Legalización de Actividad para Nave destinada a Centro Autorizado de Tratamiento de Descontaminación de Vehículos Fuera de Uso., Anexo al mismo y el estudio de impacto ambiental, siempre y cuando se cumplan las siguientes condiciones:  
1) Las actividades de gestión de vehículos al final de su vida útil deberán llevarse a cabo de acuerdo a lo establecido en el Real Decreto 1383/2002, de 20 de diciembre. Los residuos gestionados, así como los generados por la industria durante su normal funcionamiento, serán adecuadamente almacenados, etiquetados y entregados a Gestor Autorizado, según la Ley 10/2000 de 12 de diciembre de Residuos y el Decreto 2/2003, de 7 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el reglamento de la Producción posesión y Gestión de los Neumáticos Fuera de Uso. No se llevarán a cabo actividades de gestión de residuos peligrosos (carga/descarga, almacenamiento temporal o tratamiento) en el exterior de la nave industrial.  
2) Para el almacenamiento de residuos líquidos o que por su alto contenido líquido puedan generar vertidos se contará con cubetos o sistemas de recogida que garanticen el confinamiento de los posibles derrames. Cada cubeto o recipiente de recogida de derrames accidentales debe tener como mínimo el volumen del envase de mayor tamaño o el 10% del total (la mayor de ambas cantidades). Los cubetos y sistemas de recogida de derrames deberán ser individuales para cada tipo de residuos cuya mezcla en caso de derrame suponga aumento de su peligrosidad o dificulten su gestión.  
3) El almacenamiento y trasiego de combustibles se llevará a cabo a través de unidades y equipos normalizados para este cometido.  
4) En su caso, el equipo para la limpieza de piezas dispondrá de un circuito cerrado para el agente de lavado, que permita su regeneración y posterior reutilización. Una vez que este agente de lavado esté saturado, deberá gestionarse como residuo peligroso.  
5) Las arquetas y sistemas de recogida de derrames del interior de la nave deberán ser ciegos y encontrarse impermeabilizados. El residuo retenido en las arquetas, será recogido y almacenado hasta su recogida periódica por gestor autorizado. El lavado de la solera de la nave se llevará a cabo mediante barrido húmedo, nunca por baldeo.  
6) La solera del patio anterior deberá ser impermeable y estar ejecutada formando cuencas vertientes hacia una arqueta separadora de grasas, aceites y sólidos en suspensión. El residuo retenido en esta arqueta, será recogido y almacenado hasta su recogida periódica por gestor autorizado. No se llevará a cabo actividad de gestión de residuos en el patio lateral.  
7) Se contará con la adecuada cantidad de absorbente no inflamable para solventar los posibles derrames accidentales producidos durante el trasiego de residuos líquidos, etc. El absorbente contaminado se gestionará según la naturaleza del derrame.  
8) La actividad se llevará a cabo con las puertas y ventanas cerradas. Para evitar problemas de higiene y seguridad, se deberá adoptar un sistema para la renovación forzada del aire interior de la nave. Se deberá vigilar que este sistema no afecte a vecinos y colindantes, bien sea por el ruido, bien sea por la situación del vertido de la corriente de aire extraída. Si fuera necesario, para evitar olores se dispondrán filtros de carbón activo y deflectores en las salidas de este sistema. Respecto al nivel de ruidos transmitidos al exterior controlados a través del Programa de Vigilancia Ambiental, deberá cumplirse lo establecido en el Título lV, capítulo ll «Condiciones acústicas de las actividades comerciales, industriales y de servicios» y en el Título ll, capítulo ll «Niveles de perturbación», de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana de Protección contra la Contaminación Acústica.  
9) En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental:  
. Se asegurarán las condiciones de operación de acuerdo con lo establecido en el Proyecto de Actividad, Anexo al mismo y el estudio de impacto ambiental, comprobando que las medidas preventivas y correctoras propuestas se han realizado y se encuentran en buen estado de funcionamiento. Estas medidas se completarán con las propuestas en esta resolución de impacto ambiental.  
. Se llevará a cabo el programa de mantenimiento de la arqueta de la zona de almacenamiento de VFVU's descontaminados de acuerdo a las prescripciones del fabricante.  
. Una OCA constatará, mediante análisis semestrales, que las aguas residuales vertidas a la red de alcantarillado no superan los niveles recogidos por las Ordenanzas municipales o en el modelo de Ordenanzas desarrollado conjuntamente por la Entidad de Saneamiento de la Generalitat Valenciana y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias. Para ello, deberá instalarse una arqueta para la toma de muestras antes de la conexión del colector de salida de la industria con el alcantarillado municipal. Una copia del resultado de las analíticas comparadas con los límites de vertido se remitirá al organismo que autoriza el vertido, esto es, el Ayuntamiento de Crevillente.  
. Mediciones del ruido ambiental en la parcela de la actividad realizadas por un centro cualificado o por la propia empresa a la puesta en marcha y una vez cada año, al objeto de comprobar el mantenimiento de las condiciones acústicas del entorno.  
. Los resultados del Programa de Vigilancia Ambiental enviarán anualmente al Ayuntamiento de Crevillente y a la Dirección General de Gestión del Medio Natural.  
10) Otros condicionantes ambientales que se establezcan a través de las autorizaciones sectoriales que resulten de aplicación.  
11) Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberán ser inmediatamente comunicados a la Conselleria de Territorio y Vivienda, Dirección General de Gestión del Medio Natural, que establecerá si procede la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 9 de diciembre de 2004. . El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 360/02-AIA.  
Título: Plan Parcial de mejora Modificativo de la Unidad de Ejecución nº8 del suelo urbanizable pormenorizado del vigente PGOU.  
Promotor: Ayuntamiento de Aspe.  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Territorio y Vivienda.  
Localización: Término Municipal de Aspe (Alicante).  
Descripción del Plan  
1. Objeto  
Se amplía el ámbito de la U.E. nº8 del P.G.O.U. y se reclasifica suelo no urbanizable colindante a los actuales límites de la citada unidad de ejecución. Ello se ha justificado en la necesidad de crecimiento industrial de la zona en cuestión, dada la saturación que sufre la misma en la actualidad.  
2. Descripción de las características más relevantes del Plan  
La zona a reclasificar se localiza al sur de la actual UE nº8, la cual se emplaza, asimismo, en la zona más meridional del casco urbano de Aspe. Con la ampliación, la superficie actual de la UE nº8 pasa de 25.531 m² a 53.376,44 m². Linda al norte con la antigua delimitación de la Unidad, al oeste con la Avenida de Elche, siendo el resto, mayoritariamente, campos de cultivo.  
El principal uso al que se destina actualmente la superficie que se anexa a la UE 8, clasificada como no urbanizable, es el uso agrícola, fe frutales de secano, si bien predominan los campos abandonados.  
Tramitación Administrativa  
1. Información Pública  
En fecha 26 de septiembre de 2002 se recibió en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, procedente del Ayuntamiento de Aspe, el Plan Parcial de mejora modificativo de la Unidad de Ejecución nº8 del suelo urbanizable pormenorizado del vigente PGOU, estudio de impacto ambiental y certificado de exposición pública.  
El Plan Parcial y el estudio de impacto ambiental se sometieron al correspondiente trámite de información al público mediante anuncios publicados en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de fecha 10 de junio de 2002 y en un diario de gran difusión en la provincia de Alicante, en fecha 25 de mayo de 2002, habiéndose presentado dos alegaciones al respecto (una de ellas fuera de plazo), según consta en el certificado emitido por la Secretario del Ayuntamiento de Aspe, ninguna de las cuales presentó carácter ambiental.  
Afecciones legales  
El proyecto tramitado deberá cumplir las legislaciones sectoriales por las que se regulan las afecciones que el mismo producirá y que se indican a continuación:  
. Los vertidos de aguas pluviales y residuales, deberán ajustarse a lo dispuesto en la normativa específica vigente y en particular al Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas.  
. Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana.  
. El nivel de ruido admisible estará conforme con el modelo de Ordenanza Municipal sobre la Prevención de la Contaminación Acústica (Protección contra Ruidos y Vibraciones) elaborado al efecto conjuntamente por la Conselleria de Medio Ambiente y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.  
La vegetación potencial en el área corresponde a Chamaeropo Humilis . Rhamneto Licoidis. Actualmente, la mayor parte de la superficie está poblada por especies nitrófilas de carácter oportunista, las cuales se extienden mayormente sobre campos abandonados.  
Desde el punto de vista de la fauna, la zona que se ampliará se presenta como un área de alimentación de las especies que habitan el entorno más próximo, en concreto el cantal de Eraes. Sin embargo, la desaparición de tal superficie se ha entendido como irrelevante en el conjunto del hábitat afectado.  
Respecto al suelo que se afectará, éste se ha descrito, desde el punto de vista edafológico, como apto para el uso agrario. En cualquier caso, se ha matizado su importancia en tanto existe mucho suelo de estas características en el término municipal.  
Es de destacar la presencia próxima de un tanatorio a la superficie que se pretende reclasificar.  
En el área de ampliación no se tiene presencia de elementos culturales significativos. En cualquier caso, ello deberá constatarse por parte de la Conselleria de Cultura, Educación y Deportes.  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes  
La totalidad de los impactos identificados y estimados como negativos han sido valorados como moderados. Es por ello por lo que se han dispuesto medidas correctoras para los mismos. No obstante, dada la escasa entidad de la reclasificación, los impactos no presentan gran importancia, pudiéndose destacar, únicamente, el que se deriva de la pérdida de suelo agrícola de alta aptitud.  
No obstante, cabe reseñarse que algunos de los impactos identificados y valorados por el Estudio no se entienden acordes a la naturaleza de la evaluación ambiental llevada a cabo, en tanto se han estimado impactos que corresponden a las etapas de construcción o explotación de actividades que podrán implantarse sobre la superficie objeto de reclasificación. Se entiende, sin embargo, que el objeto del Estudio debiera haber sido, únicamente, cuanto es relativo al cambio en el uso del suelo, determinándose la aptitud y la fragilidad de la porción de territorio en cuestión a los nuevos usos pretendidos, a fin de determinar la capacidad de acogida del mismo así como los impactos a que quedaría sujeto.  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental  
Las medidas correctoras de mayor relevancia, de entre las establecidas por parte del Estudio, se ha entendido que son las que se apuntan seguidamente:  
. Se retirarán las capas de suelo fértil (horizontes más superficiales).  
. Se ha establecido la disposición de red separativa, de forma que las aguas pluviales se verterán a la Rambla del Tarafa, y las residuales se conducirán hasta la depuradora municipal.  
. Transplante de los mejores elementos vegetales afectados.  
. Instalación de pantallas visuales (cipreses).  
Respecto a las condiciones de depuración actualmente presentes en el municipio, se ha consultado la página web de la Entitat de Sanejament1 a fin de comprobar la idoneidad de esta para recibir los efluentes de origen industrial, tal y como ha dispuesto el Estudio. En principio, se ha constatado que la depuradora existente consta de los procesos necesarios para tratar tales efluentes, siempre con carácter general. No obstante, el estudio ha previsto que las actividades que puedan implantarse deberán establecer los pretratamientos que sean necesarios para ajustarse a las condiciones especificadas en la ordenanza de vertido.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 3-b) del anejo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente   
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos medioambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Plan Parcial de mejora modificativo de la Unidad de Ejecución nº8 del suelo urbanizable pormenorizado del vigente PGOU de Aspe, promovido por el propio Ayuntamiento de Aspe, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental llevándose a cabo las medidas correctoras contenidas en éste y en su Programa de Vigilancia Ambiental, todo ello siempre y cuando no entren en contradicción con los condicionantes de obligado cumplimiento establecidos en el apartado segundo de la presente resolución.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
. Se deberá obtener de la Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, informe favorable al Plan Parcial, el cual resultará vinculante, con anterioridad a la aprobación definitiva del documento urbanístico, de conformidad con lo previsto en la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
. Las aguas pluviales deberán disponer de un pequeño tanque de tormenta localizado de forma previa al punto de vertido a la rambla de Tarafa.  
. El desarrollo del suelo urbanizable industrial deberá cumplir los condicionantes impuestos en la declaración de impacto ambiental que se tramitase, en fecha 16 de mayo de 1995, para el Plan General de Ordenación Urbana de Aspe.  
. Deberán disponerse arquetas de registro en las conexiones entre las parcelas industriales y los colectores del alcantarillado, de forma que se localicen en el exterior de las citadas parcelas a fin de que sean accesibles a los servicios municipales o entidades de control de vertidos.   
. Dada la existencia próxima al área a reclasificar de un Tanatorio, a efectos de ruido ambiental, este tendrá, a efectos de la ley de 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de protección contra la contaminación acústica, la consideración de centro sanitario o docente. Así pues, el conjunto de las actividades que puedan implantarse en la superficie ahora reclasificada no podrán incrementar los niveles de ruido más allá de lo establecido en la citada Ley.   
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de ejecución de la ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 9 de diciembre de 2004. . director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 17/ 2004 AIA  
Proyecto: Homologación y Plan Parcial del Sector .Palafangues. del T.M de Moncofa  
Promotor: Ayuntamiento de Moncofa  
Autoridad Sustantiva: Ayuntamiento de Moncofa, Comisión Territorial de Urbanismo  
Localización: Término municipal de Moncofa (Castellón).  
Descripción del Proyecto  
1. Objeto del Proyecto  
El Plan Parcial del Sector Palafangues modifica las determinaciones del Planeamiento Vigente, las Normas Subsidiarias de Moncofa, en cuanto a la clasificación del suelo, ya que el ámbito del sector está clasificado como Suelo No Urbanizable Común, y ahora se reclasifica como Suelo Urbanizable.  
El sector se encuentra delimitado por:  
NE: la unidad de actuación A16 Camí la Mar  
SE: las unidades de actuación de la playa Sector Norte A21, A23 y A25  
SO: Suelo No Urbanizable Común  
NO: La unidad de actuación del pueblo A1  
Los objetivos de la propuesta, son por un lado, establecer una conexión con las zonas colindantes a través de la continuidad de varios de sus viarios, o de éstos con calles peatonales. Dicha continuidad con zonas colindantes se establecerá no sólo a nivel de estructura viaria, sino también con el tipo de edificación, de manera que las tipologías empleadas sean similares a las de los suelos con los que limitan.  
Por otra parte, se afirma que, en base al crecimiento experimentado por la población del municipio de Moncofa (4.098 habitantes en el año 2000 y 4.582 en el año 2004), parece razonable que se produzca un incremento en la dotación de suelo urbanizable para el municipio, tal y como pretende el Plan Parcial.  
También en el Plan Parcial se expone la mejora que la ordenación supone respecto de su entorno inmediato, ya que el sector delimitado es paralelo a la Unidad de Actuación A16, Camí La Mar, recientemente urbanizada. Dicha unidad posee el único viario que existe actualmente de conexión entre Moncofa pueblo y el Grao de Moncofa, de forma que obliga a toda la circulación rodada (en gran parte pesada) al paso por toda la población lo que provoca saturación y contaminación acústica. Por tanto es necesario crear un viario que, no sólo dote de una vía alternativa al .Camí La Mar., si no que además lo haga de la forma más tangencial posible al pueblo para evitar lo antedichos trastornos.  
Como se ha indicado anteriormente, el Plan Parcial modifica las determinaciones del Planeamiento Vigente, las Normas Subsidiarias de Moncofa aprobadas definitivamente por Resolución del conseller de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes el 29 de diciembre de 1989 en cuanto a la clasificación del suelo, ya que el ámbito del sector está clasificado como Suelo No Urbanizable Común, y ahora se reclasifica como Suelo Urbanizable.  
El uso destinado a viviendas se distribuye de la siguiente forma:  
Vivienda aislada o adosada (código AIS/ADO). Número máximo de plantas PB+1, distribuidas en 9 manzanas a lo largo de todo el sector.  
Vivienda residencial múltiple en bloque adosado (código RmBA), de plantas PB+4 distribuidas en 3 manzanas en situadas en alineación perpendicular al eje longitudinal del sector en la zona oeste del mismo junto al suelo consolidado.  
Terciario bloque exento (código TBE). Número máximo de plantas PB+6 situado en una manzana central junto a los equipamientos estando rodeado de viviendas adosadas.  
La alternativa técnica propuesta para el desarrollo de la Homologación y Plan Parcial del Sector .Palafangues. de Moncofa, propone reclasificar un total de 201.499,99 m² de Suelo No Urbanizable de Régimen Común en Suelo Urbanizable siendo el uso dominante el Residencial, siendo compatibles con este el comercial siendo incompatibles el industrial y el terciario no comercial, seguido por el terciario en bloque exento.  
El suelo de uso residencial se divide en viviendas de tipología aislada o adosada en bloque exento de 89.794,97 m² de superficie y otra de viviendas de edificación múltiple en bloque adosado de 10891,23 m² de suelo ocupado.  
El uso terciario en bloque exento ocupa una superficie de 7.249,64 m².  
Las dotaciones suponen el 46,43% de la superficie del sector siendo las destinadas a viario el 26,9% y las destinadas a albergar zonas verdes y equipamientos el 19,53%.  
Se dotará al sector con una Red viaria de 54.210,51 m².  
Los equipamientos, de tipo deportivo-recreativo, ocuparán una superficie de 19.202,26 m².  
Las zonas verdes se dividen en 4 jardines ocupando una superficie de 20.151,4 m².  
La acequia de la Illa, preexistente, se limpiará y realizará un mejor encauzamiento para el adecuado mantenimiento de sus condiciones. Integrándose en el sector como equipamiento de infraestructura-servicio urbano.  
Respecto a las aguas residuales generadas por el sector, siendo que los actuales servicios municipales no son suficientes, se prevé la ejecución de una nueva EDAR a cargo de los sectores urbanizables, con capacidad de tratamiento para 108.330 habitantes-equivalentes, con un volumen de tratamiento en temporada alta de 20.000 m³/día y tratamiento terciario para 5.800 m³/día con destino a agua de riego.  
Las aguas potables necesarias para dotar al sector provendrán del excedente de la localidad y de las procedentes del consorcio concesionario de aguas, según reza certificado del servicio de aguas del Ayuntamiento.  
En cuanto a la gestión de los residuos sólidos, estos serán puestos a disposición del Ayuntamiento, por lo que deberán cumplirse las ordenanzas de recogida y subsidiariamente lo establecido en el Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana y Plan Zonal de la zona que lo desarrolla. El Ayuntamiento emite certificado en el que indica que ha firmado un convenio de colaboración con diversos Ayuntamientos para financiar los gastos de almacenamiento en el vertedero de Garrut, vigilancia, transporte y tratamiento hasta la planta autorizada de residuos generados en el municipio, que estará en vigor hasta la puesta en funcionamiento de las instalaciones previstas en el Plan Zonal.  
2. Alternativas  
No constan alternativas.  
Tramitación Administrativa  
1. Información pública  
Con fecha de 16 de octubre de 2003 se recibe en la Conselleria de Territorio y Vivienda dirigido al D.G. del Medio Natural, remitido por el director Territorial, el estudio de impacto ambiental, el Documento de Homologación y el Plan parcial, sobre Homologación y Plan Parcial del Sector Palafangues de Moncofa para su tramitación.  
El proceso de información Pública de la alternativa técnica del programa de actuación integrada del sector Palafangues en Moncofa, fue anunciado el 9 de enero de 2003 en de DOGV nº 4414.  
Durante el periodo de Información Pública, y según certificado del secretario del Ayuntamiento de Moncofa, no se produjeron alegaciones de carácter medioambiental si bien se presentaron 6 alegaciones teniendo todas ellas carácter urbanístico, haciendo referencia éstas, a disconformidades con el aprovechamiento particular de determinadas parcelas y a la delimitación de parcela.  
Estas alegaciones, al no poseer carácter medioambiental, no proceden para su consideración en lo que a Evaluación de Impacto Ambiental se refiere.  
2. Solicitud de información y documentación complementaria  
Con fecha 11 de noviembre de 2004 se solicita, al Servicio de Conservación y Gestión de la Biodiversidad, informe sobre la posible presencia de especies de fauna catalogada como el galápago europeo o común.  
Con fecha 12 de noviembre de 2004 se solicita, a la empresa FACSA, informe relativo al suministro actual de agua potable del municipio de Moncófar, así como previsiones de actuaciones a corto y medio plazo con indicación de la disponibilidad cuantitativa de caudales para los nuevos sectores urbanizables que se proyectan (Rajadell y Palafangues).  
Con fecha de 16 de noviembre de 2004 se envió nota de régimen interno al área de residuos de la Dirección General de Calidad Ambiental como consulta sobre la adecuación de los proyectos urbanísticos al Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana y al Plan Zonal en el que está incluido el municipio de Moncofa.  
Con fecha 17 de noviembre de 2004 se solicitó a la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación informe sobre las posibles repercusiones sobre el cambio de uso agrícola en la recalificación de los terrenos proyectados en el caso de que hayan sido objeto de alguna subvención.   
Con fecha 23 de noviembre de 2004, la Dirección General de Gestión del Medio Natural solicitó al Ayuntamiento de Moncofa informe favorable de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano en cumplimento de artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano.  
De los informes solicitados, fue contestado: el del Servicio de Conservación y Gestión de la Biodiversidad en fecha 16 y 26 de noviembre de 2004 y el de la Direcció General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valencià en fecha 1 de diciembre de 2004.  
No han sido contestadas las consultas remitidas al área de residuos de la Dirección General de Calidad Ambiental, y a la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación.  
Informes sectoriales  
Informe del Servicio de Conservación y Gestión de la Biodiversidad  
En fecha 16 de noviembre el servicio de Conservación y Gestión de la Biodiversidad emitió nota de régimen interior en respuesta a la consulta que le fue realizada el día 11 de noviembre en la que se dice:  
[.] En relación con la presencia de especies amenazadas o de particular interés, y consultados los informes disponibles en este Servicio, le informo de lo siguiente:  
Como especie de fauna catalogada (Decreto 32/2004) sólo cabe mencionar la presencia posible de galápago europeo en la zona del Estanyol, amparada por su inclusión en el catálogo de Zonas Húmedas.  
Como especie de flora de especial relevancia para la conservación, debe citarse Silene cambessedesii, especie que aparece únicamente en las islas Pitiusas y en este tramo de la costa de Castellón. Para su protección ya se declaró una microrreserva en el litoral del término de Moncófar, ya contemplada en el planeamiento. La presencia de esta especia en otras zonas del litoral debe ser investigada, para lo que ya se han dado las oportunas instrucciones a los técnicos de conservación de flora en Castellón.  
En el ámbito de la actuación, debido a sus características físicas, solamente se podría dar la presencia de galápago europeo, ya que la zona se encuentra alejada de la costa y situada sobre terrenos arcillosos cultivables y cruzados por acequias de saneamiento y riego.  
El informe remitido en fecha 26 de noviembre de 2004, hace referencia a las áreas litorales próximas a la desembocadura del río Belcaire, no afectando al área de la actuación, por lo que no procede su consideración.  
Informe del director general de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano  
Con fecha 25 de noviembre de 2003 la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano da salida al informe patrimonial solicitado al Ayuntamiento por la Dirección General de Gestión del Medio Natural.  
Se dice en el informe:  
Visto lo que establecen los artículos 38.2.b, 12.f y 17.3 de la Ley Reguladora de la Actividad Urbanística, los artículos 14, 57, 92 y siguientes y 172 del Reglamento de Planeamiento de la Comunidad Valenciana, aprobado por Decreto 201/1998, de 15 de diciembre, sobre todo el art. 47.1, 58.4 y Disposición transitoria Tercera de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, y en virtud de las competencias que a esta Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano asigna específicamente el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte aprobado por Decreto 115/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat Valenciana, habiéndose recabado el informe de los servicios técnicos y de conformidad con el mismo, por la presente se sustancia el informe solicitado en los siguientes términos:  
No se conocen en la zona objeto de la homologación bienes inmuebles de interés cultural ni yacimientos arqueológicos, por lo que de conformidad con el informe de los Servicios Técnicos SE INFORMA FAVORABLEMENTE a los efectos patrimoniales el citado documento..  
Informe del área de Residuos de la Dirección General de Calidad Ambiental.  
El día 3 de diciembre de 2004, se recibe informe del Área de Residuos en el que se indica lo siguiente:  
1. .El citado Plan Zonal, aprobado por Orden del conseller de Medi Ambient de 18-01-2002 establece que, para el área de Gestión 2, a la que pertenece el municipio de Moncofa, una población equivalente de cerca de 210.000 hab, para lo que se dimensiona la capacidad de las instalaciones de valorización y eliminación de residuos urbanos en 120.000 Tn/año.  
2. Las bases técnicas del concurso de proyectos de gestión aprobados por el Consorcio del Área de Gestión 2 en fecha 16/07/2004 contemplan una capacidad de tratamiento de residuos urbanos de 120.000 Tn/año, incrementada en un 25% más (esto es, hasta 150.000 Tn/año) en régimen continuo, consecuencia de incrementos poblacionales de las tasas de generación de residuos.  
3. Por tanto, dado que el previsible incremento de población de Moncofa es de 45.000 hab, algo inferior al 25% del total del área de gestión 2 (52.500 hab), no habría inconveniente en admitir los residuos urbanos derivados de este crecimiento urbanístico de Moncofa, aunque debe dejarse constancia de que las instalaciones se situarían practicamente al 100% de su capacidad máxima..  
3. Análisis de la información complementaria remitida  
El día 3 de noviembre de 2004 el Ayuntamiento de Moncofa remite informe de la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial de 27 de septiembre de 2004 sobre el documento denominado .Modificación del concierto previo y fijación de la política municipal sobre viviendas de protección oficial.. En este se considera que es posible mantener el carácter favorable del anterior informe (emitido el 11 de abril de 2003), con las observaciones que entonces se efectuaron y las que a continuación se detallan:  
Como condición de desarrollo, los sectores de suelo urbanizable de Belcaire Norte y Sur deben asumir la obligación de llevar a cabo todas las actuaciones que se indican tanto en el estudio de inundabilidad como en el informe de la Dirección General.  
El nuevo Plan General deberá ajustarse en su totalidad a lo establecido en la Ley 4/2004, de junio, de Ordenación del Territorio y de Protección del Paisaje.  
Se considera que es posible continuar con la tramitación de las actuaciones: Belcaire Norte y Sur, Palafangues y Rajadell, sin esperar a la aprobación definitiva del Plan General, siempre que se acredite su compatibilidad con el nuevo modelo territorial a establecer por este último. Sin embargo, se hace también necesario que se complete la documentación mediante un documento conjunto en el que se establezca la ordenación estructural de cada actuación en relación con la ordenación estructural de los otros sectores, así como la suficiencia de los accesos a los nuevos sectores desde las principales vías de comunicación y que se garantice, conjuntamente para todos ellos, la suficiencia de suministro de agua potable y de tratamiento de las residuales.  
La necesidad de dar cumplimiento a lo establecido en la Ley 8/2002, de 5 de diciembre, de Ordenación y Modernización de las estructuras Agrarias de la Comunidad Valenciana.   
En virtud a todo lo que acontece, la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial, con fecha 27 de septiembre de 2004, emite informe favorable al concierto previo en relación con la nueva documentación remitida por el Ayuntamiento de Moncofa, con las observaciones señaladas en el Informe precitado.  
El día 5 de noviembre de 2004, el Ayuntamiento de Moncofa remite certificado sobre aprobación provisional del .Plan Parcial, Homologación, estudio de impacto ambiental del Sector Palafangues, Aprobación de la Alternativa Técnica y Adjudicación de Urbanizador., así como documento del plan especial de ordenación del área destinada a centro de tratamiento de residuos de la construcción y demolición y residuos voluminosos.  
En el referido certificado, de fecha 31 de Julio de 2003, se hace referencia a que se adjudica el programa de actuación integrada para el desarrollo de la unidad única del sector Palafangues a favor de CALVIGA SA y GESTORA URBANISTICA L'ESTANY con las condiciones siguientes:  
La ejecución de la depuradora de aguas residuales con carácter inmediato después de la aprobación definitiva del programa por la Conselleria de Territori i Habitatge, con carácter previo y prioritario al resto de actuaciones a ejecutar, para cumplir las exigencias de la administración autonómica.  
Se entiende que no se desarrollará ninguna actuación hasta que la nueva depuradora se encuentre operativa. Por lo que no se podrá desarrollar el sector de Palafangues hasta que no se ejecute la nueva depuradora lo que cambia la propuesta primitiva del Ayuntamiento que proponía desarrollar los sectores Rajadell y Palafangues, para lo cual se ampliaría la depuradora existente estando ésta en servicio hasta la puesta en funcionamiento de depuradora que dará servicio a la totalidad del municipio. El proyecto de esta nueva depuradora se recibió en la Dirección General de Gestión del Medio Natural en fecha 9 de noviembre de 2004.  
El Proyecto de la depuradora viene a justificar la necesidad de una planta de depuración de aguas residuales, realizándose una previsión de capacidad y ocupación de suelo, a partir de unas hipótesis de consumo y vertido para un año horizonte, considerándose, además, la plena ocupación del techo, residencial y terciario, construido en todo el municipio.  
El día 9 de noviembre de 2004 el Ayuntamiento remite proyecto de la planta potabilizadora, planta depuradora de aguas residuales y planos del trazado de línea eléctrica.  
El proyecto no recoge el abastecimiento de Palafangues y Rachadell porque ya se ha certificado la disponibilidad de recursos hídricos  
En fecha 11 de noviembre de 2004, el Servicio Municipal de Aguas Potables del Ayuntamiento de Moncofa, informa al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental que sí existe disponibilidad de recursos hídricos para las actuaciones de los Sectores Palafangues y Rajadell, según las previsiones de zonas verdes, dotacionales y edificabilidad máxima definida en el Proyecto (792 viviendas en el Sector Palafanguesl), que supondrían una dotación punta prevista de 1.019 m³/día para este Sector. Estos recursos se prevé que procedan del actual excedente de 400 m³/día de la planta de osmosis inversa existente y del volumen asignado al municipio de 1.525 m³/día de agua potable, procedente del CONSORCIO CONCESIONARIO DE AGUAS (RED DE ABASTECIMIENTO DE LA PLANA). También se indica en este informe que dicha disponibilidad no supone merma alguna para el resto del municipio.  
Afecciones Legales  
En relación con la transposición de la Directiva 92/43/CEE y la Red Natura 2000, no se ha constatado la existencia en el ámbito de actuación de lugares de interés comunitario denominados «LIC., aunque puede ser afectado por la actuación, el LIC denominado, .Els Alguers de Borriana-Nules-Moncofar. situados en la playa, a 400m del ámbito de estudio.  
En la zona de actuación no aparecen espacios naturales protegidos de la Comunidad Valenciana (Parque Natural, Paraje Natural, Paraje Natural Municipal, Reserva Natural, Monumento Natural, Sitio de Interés, Paisaje Protegido), Zonas Húmedas registradas en el Catálogo de Zonas Húmedas de la Comunidad Valeriana, ZEPAs designadas para formar parte de la Red Natura 2000, LICs propuestos para formar parte de la Red Natura 2000, Microrreservas vegetales, Montes de Utilidad Pública o gestionados por la administración, ni vías Pecuarias.  
En referencia a la presencia de Vías Pecuarias no discurre ninguna por el ámbito de estudio, existiendo en el municipio dos vías pecuarias: la Colada del Camino de Cabra y la Vereda del Serradal.  
El proyecto tramitado deberá cumplir las legislaciones sectoriales por las que se regulan las afecciones que el mismo producirá y que se indican a continuación:  
Los vertidos de aguas residuales y pluviales, deberán ajustarse a lo dispuesto en la normativa específica vigente y en particular al Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas.  
Consideraciones Ambientales  
El sector que se pretende urbanizar se encuentra al sureste del núcleo urbano de Moncofa, entre el pueblo y la playa, en la Plana Baixa de la provincia de Castellón.  
El área de actuación, se caracteriza por estar actualmente ocupada por cultivos agrícolas, generalmente hortofrutícolas. Por su condición de terrenos de cultivo, en el área existe una red de acequias para el riego de los mismos, destacando por su importancia las denominadas como Palafangues 1, Palafangues 2 y la acequia de la Illa.  
Según la información contenida en la Cartografía Temática de la C.O.P.U.T., hay que tener en cuenta que la zona más al este del área de actuación, presenta una vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos muy alta, probablemente por la cercanía al Marjal de Nules, por lo que será necesario adoptar medidas correctoras específicas para evitar dicho riesgo. Tampoco existe riesgo de inundación aunque hay que destacar que la cercanía al Marjal de Nules hace que el área de actuación se encuentre a 100 m de una zona con riesgo medio de inundación.  
Destacar la existencia en el límite sureste de la actuación de una acequia con aguas bastante contaminadas que se corresponde aproximadamente con el área de vulnerabilidad muy alta a los acuíferos.   
En lo que respecta a la vegetación destaca, como ya se ha indicado, que la mayor parte de la superficie se corresponde con campos de cultivo de cítricos algunos de ellos abandonados y otros en uso. Por otro lado, existen algunos árboles de grandes dimensiones, en especial algunas higueras (Ficus carica) junto a pequeñas casas de labor y otros árboles ornamentales junto al área ocupada por una discoteca abandonada.  
Tras el estudio del ámbito afectado por la actuación, en principio, no se afecta a espacios protegidos, ni a hábitats o especies de flora o fauna de especial interés, u otros valores ambientales relevantes. Siendo necesaria la realización de un reconocimiento de la zona de actuación por personal cualificado bajo la supervisión del Servicio de Conservación y Gestión de la Biodiversidad.  
La gestión de las aguas residuales generadas y las pluviales deberán separarse en redes de saneamiento distintas y se requiere la construcción de una estación depuradora suficientemente capacitada para el tratamiento de las aguas residuales generadas.   
Actualmente las instalaciones de depuración existentes en el municipio de Moncofa no son capaces de asumir el tratamiento del agua que ocasiona el incremento de población previsto por el sector. Por ello se prevé la ejecución de una nueva EDAR a cargo de los sectores urbanizables, con capacidad de tratamiento para 108.330 habitantes-equivalentes, con un volumen de tratamiento en temporada alta de 20.000 m³/día y tratamiento terciario para 5.800 m³/día con destino a agua de riego (se indica con destino a campo de golf y zonas verdes).  
El vertido del agua residual depurada se tiene previsto realizarlo al río Belcaire a la cota de 13 m.s.n.m, a 300 m de la desembocadura.  
Las aguas residuales que se generen por la ejecución del sector pueden tener efectos ambientales adversos en caso de no gestionarse adecuadamente, estimándose que deben adoptarse medidas preventivas y correctoras adicionales a las ya previstas con este fin.  
Siendo que el Ayuntamiento de Moncofa no dispone actualmente de Ordenanzas de vertido al alcantarillado ajustadas al Modelo de Ordenanza de Vertido al Alcantarillado Municipal elaborado por la Entidad de Saneamiento y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias, se deberá incorporar a la normativa del sector las exigencias derivadas de la misma.  
La generación de residuos puede ocasionar, si la gestión no es adecuada, impactos paisajísticos, sobre el suelo, acuíferos, etc. y aun siéndolo requieren de infraestructuras que generan un impacto territorial allí donde se implanten. Se producirá como consecuencia del desarrollo el sector un incremento considerable en la producción de residuos sólidos urbanos, inertes, etc. Habiéndose indicado por parte del Ayuntamiento que se hace cargo de su gestión hasta que se implanten las instalaciones previstas en el Plan Zonal de Residuos.  
El crecimiento del municipio requiere el estudio sobre la viabilidad del mismo basándose en la disponibilidad de lugar para depositar los residuos que se generen en el municipio, en respuesta a esto, el Ayuntamiento ha aportado un plan especial para fijar la ubicación de un centro de tratamiento de residuos de la construcción y demolición y residuos voluminosos y así adecuar el planeamiento del municipio al Plan Zonal de residuos de la Comunidad Valenciana de las Zonas III y VIII, área de gestión 2.  
El agua como recurso, se verá afectado por el sustancial incremento en el consumo de recursos hídricos para el consumo de la población.  
Los movimientos de tierras vinculados con el desarrollo del sector tienen unas repercusiones ambientales de carácter territorial ya que suponen el consumo de tierras externas al sector, ya sea del propio municipio o fuera de él, además de la generación de ruidos, polvo, alteraciones de paisaje, etc.  
En cualquier caso, debido a que además del Plan parcial propuesto para el Sector Palafangues, concurren otros Planes Parciales (Rachadel, Belcaire Norte, Belcaire Sur y Bobalar) en el mismo municipio, se podrían generar importantes impactos ambientales si este aumento no es acompañado de la necesaria previsión de infraestructuras e integración conjunta de éstas en el marco de un planeamiento general. En este sentido, el Ayuntamiento de Moncofa ha realizado una Modificación del documento de concierto previo del PGOU para integrar las actuaciones propuestas en el marco de dicho PGOU. Este nuevo documento de concierto previo ha sido informado favorablemente por la Dirección General de Urbanismo y Ordenación Territorial, incluyendo observaciones que aseguren la compatibilidad con el nuevo modelo territorial a establecer. Estas observaciones consisten en la necesidad de elaborar un documento conjunto en el que se establezca la ordenación estructural de cada actuación en relación a la de los otros sectores y la justificación de la suficiencia de los accesos a los cuatro sectores que se están tramitando actualmente desde las principales vías de comunicación, así como que, conjuntamente para todos ellos, se garantiza la suficiencia de suministro de agua potable y de tratamiento de las residuales.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del articulo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento (Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990).  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el decreto 162/1990, del 15 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Órgano Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
Según el articulo 5º del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al órgano Ambiental para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
Según el artículo 13, apartado 2, del decreto 119/2003, de 11 de Julio, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribuye a la Dirección General de Gestión del medio Natural la competencia sobre Evaluación del Impacto Ambiental.  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de .Homologación y Plan Parcial del Sector .Palafangues. del término municipal de Moncofa, cuyo promotor es el Ayuntamiento de Moncofa, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y en las condiciones establecidas en el apartado segundo de la presente propuesta.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Respecto a la preservación de los valores naturales de fauna de interés para la conservación, deberán realizarse estudios de detalle por personal cualificado con el fin de determinar la presencia de galápago europeo o común (Emys orbicularis) y establecer, en su caso, las modificaciones y correcciones en el sector, así como las medidas preventivas adecuadas para la preservación de los valores existentes. El referido estudio debe ser supervisado y aprobado por el Servicio de Conservación de la Biodiversidad, así como la aplicación de las modificaciones y medidas que se establezcan en el mismo.  
2. Se deberán cumplir las observaciones citadas en el Informe de Concierto Previo emitido por la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial con fecha 27 de septiembre de 2004.  
3. Respecto a la gestión de los residuos sólidos, el Ayuntamiento deberá hacerse cargo de su gestión cumpliendo el Plan Zonal de Residuos, la Ley 10/1998 de 21 de abril de Residuos de la Comunidad Valenciana, el Real Decreto 1481/2001 de 27 de diciembre por el que se regula la eliminación de residuos mediante vertedero y la Ley 10/2000 de Residuos de la Comunidad Valenciana.  
4. Se deberá evitar efectuar cualquier proceso de contaminación que afecte especialmente al ámbito de la cuenca de Afección de la Marjal de Nules.  
5. Se adoptarán medidas correctoras específicas para prevenir el riesgo de contaminación de acuíferos que presenta la zona este del área de actuación.  
6. Paralelamente a la ejecución del sector, se efectuarán las infraestructuras previstas en materia de depuración de aguas residuales correspondientes de forma que se garantice el pleno funcionamiento de las instalaciones en el momento del inicio de ocupación. Las infraestructuras se desarrollarán con cargo al sector según lo establecido en la Modificación del concierto previo. La gestión de las instalaciones de depuración de aguas residuales previstas para los nuevos sectores urbanizables se realizará por una entidad gestora que garantice el correcto funcionamiento y mantenimiento de las instalaciones.  
Para el correcto funcionamiento del sistema de saneamiento se construirá, para dar servicio a los usos previstos, una red separativa de pluviales y residuales.  
Se deberá obtener autorización de vertido de las aguas residuales y pluviales por parte de la Confederación Hidrográfica del Júcar  
7. Se ajustarán las condiciones de vertido al alcantarillado de acuerdo con el Modelo de Ordenanza de vertido a la red de alcantarillado municipal elaborado por la Entidad de Saneamiento y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias.  
8. El material necesario para realizar la explanada del sector deberá provenir de cantera o zona de préstamo autorizada, debiéndose disponer de certificado en el que se especifique el origen de los materiales, se justifique el volumen necesario y la capacidad de la zona de préstamo para atender la demanda generada. Debiendo disponer de las autorizaciones sectoriales preceptivas.  
9. La tierra vegetal extraída durante la fase de movimiento de tierras, y que sea susceptible de aprovechamiento, se mantendrá en condiciones agrícolas adecuadas y se destinará al relleno de las zonas verdes previstas en la actuación, o en su defecto a otras áreas del municipio donde sea susceptible su utilización.  
10. Si durante la ejecución del proyecto se encontrasen restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el titular deberá poner el hecho en conocimiento de la Conselleria de Cultura, Educación y Deportes de manera inmediata, adoptando las medidas preventivas pertinentes en orden a su protección y conservación, y de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
11. Con carácter anual, y como complemento al Programa de Vigilancia Ambiental, el Ayuntamiento realizará un informe, que se remitirá el último mes del año a esta Dirección General y que contemple los siguientes aspectos:  
a. Volumen y destino final de los residuos sólidos generados en el municipio a lo largo del año.  
b. Volumen y procedencia de los recursos hídricos consumidos por el municipio a lo largo del año.  
c. Capacidad de depuración de la E.D.A.R en relación con el aumento de la población, volumen de aguas residuales tratadas en el año, y calidad y destino final del efluente.  
12. Todos aquellos proyectos vinculados al desarrollo del sector que se encuentren incluidos en los supuestos contemplados en la legislación de impacto ambiental deberán someterse al procedimiento de evaluación de impacto ambiental.  
Tercero  
Se notifica a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen oportunos.  
Cuarto  
La presente Declaración de Impacto Ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el articulo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 10 de diciembre de 2004.. El director general de Gestión del Medio Natural: Francisco Javier Gómez Martín



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML