Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 3512, del 08-06-1999 (1999/5095)

RESOLUCIÓ de 14 de maig de 1999, del director general d'Investigació, Desenvolupament Tecnològic i Sanitat Vegetal, per la qual s'estableixen les normes per a la producció integrada en vinya, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/res/1999/05/14/(1)/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   3512

Data del DOGV
:   08-06-1999

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   1999/5095

CVE


Data del document
:   14-05-1999

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació

Tipus de document
:   Resolució

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * [vinya](javascript:void(0))
    * [viticultura](javascript:void(0))
    * [agricultura biològica](javascript:void(0))
    * [tècnica de cultiu](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 14 de maig de 1999, del director general d'Investigació, Desenvolupament Tecnològic i Sanitat Vegetal, per la qual s'estableixen les normes per a la producció integrada en vinya, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana. [1999/M5095]
  
Segons l'article 2 de l'Ordre de 23 de maig de 1997, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, sobre reglamentació de les produccions obtingudes per tècniques d'agricultura integrada i de les condicions d'autorització de les entitats de control i certificació, per la qual es desplega el Decret 121/1995, de 19 de juny, resolc:
  
Establir les normes i prohibicions que s'han de complir, així com les recomanacions per al conreu de vinya i l'elaboració de raïm, tant per a vinificació com per a raïm de taula, obtinguts sota la denominació de producció integrada, que a continuació s'especifiquen,
  
Pràctica: preparació del terreny
  
Norma estricta o prohibició
  
Eliminar les restes procedents de cultius anteriors.
  
Queda prohibida la desinfecció química del terreny.
  
En plantacions a terrenys que anteriorment hagen tingut vinya caldrà deixar un període d'un any sense cultivar vinya, període que serà com a mínim de quatre anys si s'han observat atacs de fongs del sòl, nematodes o altres paràsits del sòl, abans d'establir-ne una nova plantació.
  
Recomanació
  
En plantacions sobre terreny que anteriorment haja tingut vinya convindria, en general, deixar un període de sis anys sense cultivar vinya, abans d'establir-ne una nova plantació.
  
En el període establit prèviament a la plantació serà aconsellable el cultiu d'algun cereal o lleguminosa.
  
Cal efectuar una aportació de matèria orgànica i adobament de fons segons les dades obtingudes de l'anàlisi del sòl.
  
Pràctica: plantació
  
Norma estricta o prohibició
  
En noves plantacions, el material vegetal utilitzat haurà de procedir de productors oficialment autoritzats, certificat i amb passaport fitosanitari.
  
Totes les parcel·les que s'acolliran al programa de producció integrada hauran de complir els requisits legals a l'efecte d'autorització de plantació de vinya.
  
La disposició de les files dels ceps serà la que minimitze l'erosió del terreny.
  
Està prohibit cultivar de peu directe. El patró emprat s'haurà d'adaptar a les condicions edàfiques i climàtiques de la parcel·la i també de la varietat utilitzada (consulteu l'annex I). Serà preceptiu realitzar una anàlisi del sòl i triar el patró més adequat tenint en compte el contingut en calcària activa, textura, resistència a la sequera, humitat, salinitat, etcètera (consulteu l'annex I), i l'afinitat amb la varietat a establir
  
Les varietats triades en vinyes de vinificació emparades per denominacions d'origen s'hauran d'ajustar a allò reglamentat per a la denominació corresponent, de la mateixa manera que el raïm de taula embutxacat del Vinalopó.
  
En parcel·les ja establides en el moment de la seua incorporació a la producció integrada es realitzarà una avaluació de la incidència de virosi. La manifestació de símptomes d'aquestes malalties en més del 25% dels ceps exclourà la plantació de la producció integrada.
  
No es poden tenir altres cultius associats al de la vinya en parcel·les dins del programa de producció integrada.
  
Queda prohibit posar més de 2.900 ceps/ha en raïm de vinificació, i 3.000 en raïm de taula.
  
La distància entre files no serà menor de 2,5 m, i entre ceps d'1,25 m.
  
Recomanació
  
Nombre de ceps per ha (d'acord amb la pluviometria o disponibilitat hídrica de cada zona).
  
Raïm de vinificació:
  
En general 1.500-1600
  
D.O. València 1.600-2.500
  
D.O. Utiel Requena 1.600-2.500
  
D.O. Alacant 1.200-2.000
  
Raïm de taula 2.000-3.000
  
En raïm de taula, d'acord amb el suport utilitzat, la densitat de plantes per ha variarà des de 1.200 a 3.000.
  
Disposició:
  
Formes recolzades en marcs rectangulars:
  
Distància entre files: 2,5 - 3 m
  
Distància entre ceps: 1,25 - 2 m
  
L'orientació de les formacions emparrades hauria de ser N-S o NW-SE sempre que siga possible.
  
La zona d'unió patró-empelt ha de quedar sobre la superfície del sòl.
  
Pràctica: reg
  
Norma estricta o prohibició
  
En cas que es regue s'hauran d'utilitzar tècniques de reg que garantisquen una major eficiència en l'ús de l'aigua i l'optimització dels recursos hidràulics.
  
En vinyes de vinificació no s'hauran d'efectuar regs a partir del verol. En qualsevol cas, caldrà tenir en compte el que es preveu en els reglaments de les denominacions d'origen, si escau.
  
Recomanació
  
Es recomana no utilitzar aigües per a reg la conductivitat de les quals supere els 1,5 mS/cm, i en clorurs els 500 mg/l. S'aconsella la realització d'anàlisis d'aigua, almenys cada 2 anys en estiu.
  
El volum màxim anual utilitzat en reg no haurà de superar els 5.000 m3/ha i any en degoteig i 6.000 m3/ha i any en reg a manta en raïm de taula i en raïm de vi 1.500 i 1.700 m3/ha i any, respectivament.
  
Pràctica: fertilització
  
Norma estricta o prohibició
  
Es realitzaran anàlisis de sòl com a mínim cada cinc anys i sempre el primer any d'incorporació al programa de producció integrada, per conéixer les característiques i la composició en nutrients del sòl.
  
Es realitzaran anàlisis foliars almenys un cada tres anys. En el cas particular del raïm de taula, caldrà realitzar una anàlisi foliar a l'any quan s'aplica reg localitzat i una cada dos anys quan s'aplica reg a manta.
  
El programa d'adobament es confeccionarà d'acord amb els resultats de les anàlisis abans esmentades, tenint també en compte altres factors com ara composició de l'aigua de reg, varietat, rendiments, edat de la plantació, qualitat del fruit, comportament vegetatiu de la plantació, sistema de maneig i tipus de sòl.
  
Les quantitats de macronutrients (N-P-K) per ha i any no podran superar les assenyalades com a límit en l'annex II.
  
La quantitat total d'adobament N es fragmentarà al màxim possible des de la fi de l'estat fenològic (02) fins a l'inici del verol (81).
  
Cal descomptar el N aportat procedent de la matèria orgànica o de l'aigua de reg.
  
Els micronutrients, en cas que s'aporten, es duran a terme fonamentalment per via radicular. Es minimitzaran en la mesura del possible les aplicacions foliars, les quals tindran sempre una base justificada.
  
Els adobs orgànics i minerals han de presentar un baix contingut en metalls pesats i altres productes tòxics, els quals han de correspondre a les exigències de les recomanacions oficials.
  
Recomanació
  
L'adobament nitrogenat s'ha de fragmentar en tres aportacions anuals.
  
Els nivells d'elements nutritius en fulles, en el període de quallat a verol, no han de trobar-se en nivells de fretura o d'excés (vegeu annex III).
  
Cal aportar almenys un 20% de les necessitats nitrogenades en forma de nitrogen orgànic, procedent de compost organomineral o de fems ben fets i amb garantia d'estar exempts d'agents patògens, en cas que s'aplique reg a manta.
  
Pràctica: fitoreguladors
  
Norma estricta o prohibició
  
Queda prohibit l'ús de fitoreguladors i similars. S'exclouen d'aquesta prohibició aquelles varietats en què en resulte imprescindible l'ús, com ara el tractament amb àcid gibberèl·lic en varietats apirenes i el clorur de clorocolina o similars en varietats amb problemes de quallat, o casos semblants, i sempre sota control tècnic.
  
Recomanació
  
L'adopció de faenes culturals que afavorisquen la qualitat de la producció, com ara la poda en verd, l'aclarida de penjolls, etc.
  
L'anellatge pot utilitzar-se per augmentar el tamany de baies.
  
Pràctica: poda
  
Norma estricta o prohibició
  
Les podes s'efectuaran anualment (en verd i en sec), ja que és fonamental per al cultiu de la vinya, perquè serveix per millorar la qualitat, evitar la producció anyívola, millorar l'eficàcia i reduir el consum de productes fitosanitaris i facilitar la recol·lecció dels fruits.
  
Recomanació
  
La poda es durà a terme amb un plantejament tècnic, tenint en compte els principis fonamentals que regeix aquesta pràctica, per maximitzar-ne l'eficàcia i la rendibilitat, i s'adaptarà a les exigències de cada varietat, a l'índex de fertilitat i a altres factors agronòmics.
  
S'aconsella triturar les restes de poda i incorporar-los al terreny. En caso que manifesten símptomes d'atac de plagues o malalties es retiraran del camp i es cremaran immediatament.
  
La poda es realitzarà en temps sec.
  
Pràctica: maneig del sòl i control de males herbes
  
Norma estricta o prohibició
  
Les faenes mecàniques seran principalment els mitjans de control de males herbes al sòl. La utilització d'herbicides es restringirà als usos següents:
  
- Vinyes emparrades o en reg per degoteig, en aplicacions localitzades en bandes de 60-70 cm.
  
- Vinyes amb rodals de males herbes de tipus perenne.
  
- Aplicacions a ribassos o límits de parcel·la.
  
L'elecció del producte que s'hi utilitzarà dependrà del tipus de males herbes que cal controlar i del seu estat de desenvolupament. Només es permeten els herbicides assenyalats en l'annex IV i en les condicions d'ús que s'hi especifiquen.
  
Recomanació
  
A les plantacions que disposen de coberta vegetal espontània durant els mesos de tardor i d'hivern, es recomana mantenir-la durant aquest període i suprimir-la al final de l'hivern.
  
Pràctica: plagues i malalties
  
Norma estricta o prohibició
  
Serà obligatori realitzar el seguiment del cicle biològic de les plagues i malalties i l'avaluació del risc com s'indica en l'annex V.
  
En el control de plagues i malalties, s'anteposaran els mètodes biològics, biotècnics, culturals, físics i genètics als mètodes químics.
  
El tractament químic haurà de respondre a una situació d'estimació poblacional de la plaga o malaltia justificada, i com a única alternativa per al control del problema fitosanitari present. Amb aquesta finalitat, es consideraran els llindars recomanats en l'annex V.
  
Les matèries actives que cal utilitzar, detallades en l'annex V, han estat seleccionades d'acord amb criteris de toxicitat, efecte sobre la fauna auxiliar, impacte ambiental, eficàcia i residus. S'indiquen amb R els productes recomanats, i amb T els tolerats.
  
Queda prohibida la utilització de matèries actives no especificades en l'annex V.
  
Es prohibeixen els tractaments periòdics i sistemàtics sense justificació tècnica.
  
El nivell de població de plaga previ a la realització de cada tractament s'haurà d'anotar en el llibre d'explotació.
  
S'efectuaran anàlisis per mostreig per comprovar que el contingut en residus en el producte final siga inferior al límit màxim legalment establit per a cada matèria activa.
  
Recomanació
  
Amb caràcter general, es recomana la disminució en la mesura del possible de l'àrea tractada, i també l'alternança de matèries actives amb diferent tipus d'activitat sobre el problema que cal controlar.
  
S'intentarà utilitzar els plaguicides en unes condicions que, en el producte final, el contingut en residus no supere el 50% del LMR legalment establit.
  
Pràctica: maquinària
  
Norma estricta o prohibició
  
La maquinària utilitzada en l'aplicació de productes fitosanitaris, herbicides, adobaments foliars, etcètera, haurà d'estar en l'estat de funcionament adequat, cosa que permetrà augmentar-ne l'eficàcia d'ús i, per tant, disminuirà l'efecte contaminador que provoquen les pèrdues incontrolades, amb un sensible estalvi econòmic.
  
Caldrà sotmetre la maquinària de polvorització en ús a una revisió cada tres anys per entitats autoritzades per la CAPA. Només en cas que l'equipament siga declarat apte podrà continuar emprant-se per als tractaments de lluita integrada, a l'efecte de la qual serà degudament identificat.
  
Quan s'utilitzaran polvoritzadors hidràulics amb disparadors d'acció manual, aquests hauran de ser regulables en cabal i angle de con d'eixida.
  
El responsable dels tractaments haurà de posseir el carnet de manipulador de plaguicides d'ús fitosanitari.
  
No s'efectuaran tractaments en polvorització quan la velocitat del vent superarà els 25 km/h, ni en empolvoració quan superarà els 15 km/h.
  
Pràctica: recol·lecció
  
Norma estricta o prohibició
  
Caldrà recol·lectar els fruits en un estat de maduresa que permeta assolir les exigències de qualitat comercial en raïm de taula. Tant en raïm de taula com de vinificació acollits a denominació d'origen es respectaran les dates i condicions de recol·lecció estipulades en els reglaments corresponents.
  
Les condicions de collita de la fruita seran les adequades per disminuir els danys sobre aquesta.
  
No s'hi realitzarà recol·lecció de fruit mullat.
  
No s'hi admetran índexs de podridura superiors a un 10%, encara que en circumstàncies excepcionals, per a raïm de vinificació, se'n podria tolerar fins al 20%.
  
Està prohibit el transport de raïm en contenidors metàl·lics, no protegits amb pintures o llones de qualitat alimentària, tret que siguen d'acer inoxidable.
  
Es duran a terme mostreigs durant el període de recol·lecció per analitzar la possible presència de residus, com també els paràmetres de qualitat intrínseca i extrínseca exigits per les normes establides per a la producció integrada.
  
En cas de verema mecànica, en raïm de vinificació, el temps màxim transcorregut entre l'execució de la verema i la descàrrega en celler serà de 4 hores en varietats negres i de 3 hores en varietats blanques. Al final de cada jornada de treball, caldrà llavar la màquina veremadora escrupolosament.
  
Si la recol·lecció és manual (raïm de vinificació), el temps màxim transcorregut serè de 8 hores per a varietats negres i de 6 hores per a varietats blanques.
  
Recomanació
  
Es recomana iniciar la verema en raïm de vinificació quan s'aconseguisca aquesta maduresa fisiològica:
  
D.O. Alt Túria 10-12º alcohòlics
  
D.O. Valentí 11-13º "
  
D.O. Clarià 11-13º "
  
D.O. Utiel Requena 10,5-12,5º "
  
D.O. Alacant 11-13º "
  
En casos especials per a vins joves, fins a 1,5º alcohòlics menors que la maduresa fisiològica, en tot cas superior a 10,5º (excepte Alt Túria, 10º).
  
En dies calorosos, si s'utilitza verema mecànica, s'aconsella realitzar-la només a la nit, per aprofitar les temperatures més baixes.
  
En qualsevol cas (recol·lecció mecànica o manual), s'aconsella que el raïm per a vinificació arribe sencer al celler.
  
Pràctica: tractament postrecol·lecció i conservació (raïm de taula)
  
Norma estricta o prohibició
  
Per a la conservació de les varietats que en siguen susceptibles, s'utilitzarà preferentment el fred, en les condicions adequades per a cada varietat.
  
Es prohibeix la realització de tractaments fitosanitaris postrecol·lecció en fruits llevat de l'ús de generadors de sulfurós, respectant sempre els límits màxims autoritzats per la llei.
  
Queda prohibit l'ús de productes cosmètics.
  
Pràctica: elaboració de vi i altres productes procedents de raïm
  
Norma estricta o prohibició
  
La utilització d'anhídrid sulfurós no ha de sobrepassar, al final de la fermentació, els 225 mg/l (blancs i rosats) o els 175 mg/l (negres i clarets), ni en estat lliure els 50 i 30 mg/l en aquests tipus de vins respectivament, i caldrà respectar en tot cas la legislació vigent.
  
Recomanació
  
Es considera preferent la utilització del fred com a regulador de la fermentació.
  
Pràctica: protecció de l'entorn
  
Norma estricta o prohibició
  
Es prendran les mesures oportunes per protegir la flora i fauna de les àrees pròximes a la plantació. Les precaucions que s'adoptaran en aquest sentit, d'acord amb cada situació concreta, figuraran en el llibre de l'explotació.
  
Es prohibeix l'abocament de productes agroquímics sobrers i dels líquids procedents de la neteja de la maquinària emprada en els tractaments a les aigües de canals, séquies, rius, pous, etc.
  
Els embolcalls, envasaments i recipients de productes d'ús agrícola no s'abandonaran a la parcel·la ni als voltants, sinó que es recolliran i s'eliminaran a través dels procediments establits per a l'abocament de residus.
  
Pràctica: llibre d'explotació
  
Norma estricta o prohibició
  
Els agricultors que s'incorporen a la producció integrada es proveiran del llibre d'explotació, segons el model aprovat per la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.
  
En aquest llibre s'anotaran amb detall suficient totes les faenes i incidències del cultiu, en les dates en què s'han realitzat o s'han produït.
  
L'actualització s'efectuarà com a mínim setmanalment.
  
L'agricultor o el tècnic responsable de l'explotació en règim de producció integrada es responsabilitzarà, amb la seua firma, de la veracitat de les operacions registrades en el llibre.
  
Aquest llibre estarà sempre disponible per a la inspecció per l'entitat de certificació i control (ECC) de la producció integrada corresponent, o pels serveis oficials. Amb aquest efecte es podrà reclamar en qualsevol moment i sense avís previ.
  
Al llibre d'explotació caldrà adjuntar la documentació que acredite les pràctiques de cultiu (factures, etc.) i també els resultats de les anàlisis exigides. La ECC i l'administració tindran accés lliure a les parcel·les de producció integrada per efectuar les comprovacions oportunes.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 3512, del 08-06-1999 (1999/5095)

RESOLUCIÓN de 14 de mayo de 1999, del director general de Investigación, Desarrollo Tecnológico y Sanidad Vegetal, por la que se establecen las normas para la producción integrada en vid, en el ámbito de la Comunidad Valenciana.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**VIGENTE**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/res/1999/05/14/(1)/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   3512

Fecha DOGV
:   08-06-1999

Sección del DOGV
:   I. DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   1999/5095

CVE


Fecha del documento
:   14-05-1999

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación

Tipo de documento
:   Resolución

Análisis jurídico

 Descriptores 

:   * [viñedo](javascript:void(0))
    * [viticultura](javascript:void(0))
    * [agricultura biológica](javascript:void(0))
    * [técnica de cultivo](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 14 de mayo de 1999, del director general de Investigación, Desarrollo Tecnológico y Sanidad Vegetal, por la que se establecen las normas para la producción integrada en vid, en el ámbito de la Comunidad Valenciana. [1999/M5095]
  
Según el artículo 2 de la Orden de 23 de mayo de 1997 de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, sobre reglamentación de las producciones obtenidas por técnicas de agricultura integrada y de las condiciones de autorización de las entidades de control y certificación, que desarrolla el Decreto 121/1995 de 19 de junio, resuelvo:
  
Establecer las normas y prohibiciones que deben cumplirse así como las Recomendaciónes para el cultivo de vid y elaboración de uva, tanto para vinificación como para uva de mesa, obtenidos bajo la denominación de producción integrada, que a continuación se especifican.
  
Práctica: preparación del terreno
  
Norma estricta o prohibición
  
Eliminar los restos procedentes de anteriores cultivos.
  
Queda prohibida la desinfección química del terreno.
  
En plantaciones en terrenos que anteriormente hayan tenido vid deberá dejarse un periodo de un año sin cultivar vid, periodo que será al menos de 4 años si se han observado ataques de hongos del suelo, nemátodos u otros parásitos del suelo, antes de establecer una nueva plantación de viñedo.
  
Recomendación
  
En plantaciones sobre terreno que anteriormente haya tenido vid convendría en general, dejar un periodo de seis años sin cultivar vid, antes de establecer una nueva plantación de este cultivo.
  
En el periodo establecido previo a la plantación será aconsejable el cultivo de algún cereal o leguminosa.
  
Efectuar una aportación de materia orgánica y abonado de fondo según datos obtenidos del análisis del suelo.
  
Práctica: plantación
  
Norma estricta o prohibición
  
En nuevas plantaciones el material vegetal utilizado deberá proceder de productores oficialmente autorizados, certificado y con pasaporte fitosanitario.
  
Todas las parcelas que se acojan al programa de producción integrada, deberán cumplir los requisitos legales a efectos de autorización de plantación de vid.
  
La disposición de las filas de las cepas será aquella que minimice la erosión del terreno.
  
Está prohibido cultivar de pie directo. El patrón empleado deberá adaptarse a las condiciones edáficas y climáticas de la parcela así como de la variedad empleada (consultar anexo I). Será preceptivo realizar un análisis del suelo y elegir el patrón más adecuado teniendo en cuenta el contenido en caliza activa, textura, resistencia a la sequía, humedad, salinidad, etc. (consultar anexo I) y afinidad con la variedad a establecer
  
Las variedades elegidas en viñedos de vinificación amparados por denominaciones de origen deberán atenerse a lo reglamentado para la denominación correspondiente, al igual que la Uva de Mesa embolsada del Vinalopó.
  
En parcelas ya establecidas en el momento de su incorporación a la producción integrada se realizará una evaluación de la incidencia de virosis. La manifestación de síntomas de estas enfermedades en más del 25% de las cepas, excluirá la plantación de la producción integrada.
  
No se pueden tener otros cultivos asociados al de la vid en parcelas dentro del Programa de Producción Integrada.
  
Queda prohibido poner más de 2.900 cepas/ha en uva de vinificación y 3.000 en uva de mesa.
  
La distancia entre filas no será menor de 2.5 m. y entre cepas de 1.25 m.
  
Recomendación
  
Número de cepas por ha (en función de la pluviometría o disponibilidad hídrica de cada zona).
  
Uva de vinificación:
  
En general 1.500-1600
  
D.O. Valencia 1.600-2.500
  
D.O. Utiel-Requena 1.600-2.500
  
D.O. Alicante 1.200-2.000
  
Uva de mesa 2.000-3.000
  
En uva de mesa, en función del apoyo utilizado, la densidad de plantas por ha variará desde 1.200 a 3000.
  
Disposición:
  
Formas apoyadas en marcos rectangulares:
  
Distancia entre filas: 2.5 - 3 m
  
Distancia entre cepas: 1.25 - 2 m
  
La orientación de las formaciones en espaldera debería ser N-S o NW-SE siempre que sea posible.
  
La zona de unión patrón-injerto debe quedar sobre la superficie del suelo.
  
Práctica: riego
  
Norma estricta o prohibición
  
En caso de que se riegue deberán utilizarse técnicas de riego que garanticen una mayor eficiencia en el uso del agua y la optimización de los recursos hidráulicos.
  
En viñedo de vinificación no se deberán efectuar riegos a partir del envero. En cualquier caso, se deberá tener en cuenta lo previsto en los reglamentos de las denominaciones de origen, si procede.
  
Recomendación
  
Se recomienda no utilizar aguas para riego cuya conductividad supere los 1,5 mS/cm y en cloruros los 500 mg/l. Se aconseja la realización de análisis de agua, al menos cada 2 años en verano.
  
El volumen máximo anual utilizado en riego no deberá superar 5000 m3/ha y año en goteo y 6000 m3/ha y año en riego a manta en uva de mesa y en uva de vino 1.500 y 1.700 m3/ha y año, respectivamente.
  
Práctica: fertilización
  
Norma estricta o prohibición
  
Se realizarán análisis de suelo como mínimo cada cinco años y siempre el primer año de incorporación al programa de producción integrada, para conocer las características y composición en nutrientes del suelo.
  
Se realizarán análisis foliares al menos uno cada tres años. En el caso particular de la uva de mesa, los análisis foliares deberán realizarse uno al año cuando se aplica riego localizado y uno cada dos años cuando se aplica riego a manta.
  
El programa de abonado se confeccionará en base a los resultados de los análisis antes citados, teniendo también en cuenta otros factores como: composición del agua de riego, variedad, rendimientos, edad de la plantación, calidad del fruto, comportamiento vegetativo de la plantación, sistema de manexo y tipo de suelo.
  
Las cantidades de macronutrientes (N-P-K) por ha y año no podrán superar las señaladas como límite en el anexo II.
  
La cantidad total de abonado N se fragmentará al máximo posible desde el final del estado fenológico (02) hasta el inicio del envero (81).
  
Descontar el N aportado procedente de la materia orgánica o del agua de riego.
  
Los micronutrientes, en caso de su aportación, se llevarán a cabo fundamentalmente por vía radicular. Se minimizarán en lo posible las aplicaciones foliares, que tendrán siempre una base justificada.
  
Los abonos orgánicos y minerales deben presentar un bajo contenido en metales pesados y otros productos tóxicos, que deben corresponder a las exigencias de las Recomendaciónes oficiales.
  
Recomendación
  
El abonado nitrogenado debe fragmentarse en tres aportaciones anuales.
  
Los niveles de elementos nutritivos en hojas, en el periodo de Cuajado a Envero, no deben estar en niveles de carencia o de exceso (ver anexo III).
  
Aportar por lo menos un 20% de las necesidades nitrogenadas en forma de nitrógeno orgánico, procedente de compost órgano-minerales o de estiércoles bien hechos y con garantías de estar exentos de agentes patógenos, en el caso en que se aplique riego a manta.
  
Práctica: fitorreguladores
  
Norma estricta o prohibición
  
Queda prohibido el uso de fitorreguladores y similares. Se excluyen de esta prohibición aquellas variedades en que resulte imprescindible su uso como el tratamiento con ácido giberélico en variedades apirenas y el cloruro de clorocolina o similares en variedades con problemas de cuajado, o casos parecidos, y siempre bajo control técnico.
  
Recomendación
  
La adopción de labores culturales que favorezcan la calidad de la producción, como poda en verde, aclarado de racimos, etc.
  
El anillado puede utilizarse para incrementar el tamaño de bayas.
  
Práctica: poda
  
Norma estricta o prohibición
  
Las podas se efectuarán anualmente (en verde y en seco), ya que es fundamental para el cultivo de la vid, pues sirve para mejorar la calidad, evitar la vecería, mejorar la eficacia y reducir el consumo de productos fitosanitarios y facilitar la recolección de los frutos.
  
Recomendación
  
La poda se llevará a cabo con un planteamiento técnico, teniendo en cuenta los principios fundamentales que rige dicha práctica, para maximizar su eficacia y rentabilidad, adaptándose a las exigencias de cada variedad, a su índice de fertilidad y otros factores agronómicos.
  
Los restos de poda se aconseja triturarlos e incorporarlos al terreno. En caso de que manifiesten síntomas de ataque de plagas o enfermedades se retirarán del campo y se quemarán inmediatamente.
  
La poda se realizará en tiempo seco.
  
Práctica: manexo del suelo y control de malas hierbas
  
Norma estricta o prohibición
  
Las labores mecánicas serán principalmente los medios de control de malas hierbas en suelo. La utilización de herbicidas se restringirá a los usos siguientes:
  
- Viñas en espaldera o en riego por goteo, en aplicaciones localizadas en bandas de 60-70 cm.
  
- Viñas con rodales de malas hierbas de tipo perenne.
  
- Aplicaciones a ribazos o límites de parcela.
  
La elección del producto a utilizar dependerá del tipo de mala hierba a controlar, y de su estado de desarrollo. Solo se permiten los herbicidas señalados en el anexo IV y en las condiciones de uso allí especificadas.
  
Recomendación
  
En aquellas plantaciones que dispongan de cubierta vegetal espontánea durante los meses de otoño e invierno, se recomienda mantenerla durante tal periodo, suprimiéndola al final del invierno.
  
Práctica: plagas y enfermedades
  
Norma estricta o prohibición
  
Será obligatorio realizar el seguimiento del ciclo biológico de las plagas y enfermedades y la evaluación del riesgo tal como se indica en el anexo V.
  
En el control de plagas y enfermedades, se antepondrán los métodos biológicos, biotécnicos, culturales, físicos y genéticos a los métodos químicos.
  
El tratamiento químico deberá responder a una situación de estimación poblacional de la plaga o enfermedad justificada, y como única alternativa para el control del problema fitosanitario presente. A tal fin, se considerarán los umbrales recomendados en el anexo V.
  
Las materias activas a utilizar, reflejadas en el anexo V, han sido seleccionadas en base a criterios de toxicidad, efecto sobre la fauna auxiliar, impacto ambiental, eficacia y residuos. Se indican con R los productos recomendados y con T los tolerados.
  
Queda prohibida la utilización de materias activas no especificadas en el anexo V.
  
Se prohiben los tratamientos periódicos y sistemáticos sin justificación técnica.
  
El nivel de población de plaga previo a la realización de cada tratamiento deberá anotarse en el libro de explotación.
  
Se efectuarán análisis, por muestreo para comprobar que el contenido en residuos, en el producto final sea inferior al límite máximo legalmente establecido para cada materia activa.
  
Recomendación
  
Con carácter general, se recomienda la disminución en lo posible, del área tratada, así como la alternancia de materias activas con diferente tipo de actividad sobre el problema a controlar.
  
Se procurará utilizar los plaguicidas en condiciones tales que, en el producto final, el contenido en residuos no supere el 50% del LMR legalmente establecido.
  
Práctica: maquinaria
  
Norma estricta o prohibición
  
La maquinaria utilizada en la aplicación de productos fitosanitarios, herbicidas, abonados foliares, etcétera, deberá encontrarse en el adecuado estado de funcionamiento, lo que permitirá elevar la eficacia de su utilización, y por tanto disminuirá los efectos contaminantes que provocan las pérdidas incontroladas, con un sensible ahorro económico.
  
La maquinaria de pulverización en uso deberá someterse a una revisión cada tres años por entidades autorizadas por la CAPA. Sólo en el caso de que el equipo sea declarado apto, podrá seguir empleándose para los tratamientos de lucha integrada, para cuyos efectos será debidamente identificado.
  
Cuando se utilicen pulverizadores hidráulicos con disparadores de acción manual, éstos deberán ser regulables en caudal y ángulo de cono de salida.
  
El responsable de los tratamientos deberá estar en posesión del carnet de manipulador de plaguicidas de uso fitosanitario.
  
No deberán efectuarse tratamientos en pulverización cuando la velocidad del viento supere los 25 km/h. ni en espolvoreo cuando supere los 15 Km/h.
  
Práctica: recolección
  
Norma estricta o prohibición
  
Los frutos deberán recolectarse en un estado de madurez que permita alcanzar las exigencias de calidad comercial en uva de mesa. Tanto en uva de mesa como de vinificación acogidas a denominación de origen, se respetarán las fechas y condiciones de recolección estipuladas en los correspondientes reglamentos.
  
Las condiciones de cosecha de la fruta serán las adecuadas para disminuir los daños sobre la misma.
  
No se realizará recolección de fruto mojado.
  
No se admitirán índices de podredumbre superiores a un 10%, aunque en circunstancias excepcionales para uva de vinificación se podría tolerar hasta el 20%.
  
Está prohibido el transporte de uvas en contenedores metálicos, no protegidos con pinturas o lonas de calidad alimentaria, salvo que sean de acero inoxidable.
  
Se llevarán a cabo muestreos durante el periodo de recolección para analizar la posible presencia de residuos, así como los parámetros de calidad intrínseca y extrínseca exigidos por las normas establecidas para la producción integrada.
  
En caso de vendimia mecánica, en uva de vinificación, el tiempo máximo transcurrido entre la ejecución de la vendimia y la descarga en bodega será de 4 horas en variedades tintas y de 3 horas en variedades blancas. Al final de cada jornada de trabajo, la maquina vendimiadora deberá lavarse escrupulosamente.
  
Si la recolección es manual (uva de vinificación) el tiempo máximo transcurrido será de 8 horas para variedades tintas y de 6 horas para variedades blancas.
  
Recomendación
  
Se recomienda iniciar la vendimia en uva de vinificación cuando se alcance esta madurez fisiológica:
  
D.O. Alto Turia 10-12º alcohólicos
  
D.O. Valentino 11-13º -
  
D.O. Clariano 11-13º -
  
D.O. Utiel Requena 10,5-12,5º -
  
D.O. Alicante 11-13º -
  
En casos especiales para vinos jóvenes, hasta 1,5º alcohólicos menores que la madurez fisiológica, siendo en todo caso superior a 10,5º (excepto Alto Turia, 10º)
  
En días calurosos, si se utiliza vendimia mecánica, se aconseja realizarla solo por la noche, para aprovechar las temperaturas más bajas.
  
En cualquier caso (recolección mecánica o manual) se aconseja que las uvas para vinificación lleguen enteras a la bodega.
  
Práctica: tratamiento postrecolección y conservación (uva de mesa)
  
Norma estricta o prohibición
  
Para la conservación de las variedades susceptibles de ello, se utilizará preferentemente el frío, en las condiciones adecuadas para cada variedad.
  
Se prohibe la realización de tratamientos fitosanitarios postrecolección en frutos salvo la utilización de generadores de sulfuroso, respetando siempre los límites máximos autorizados por la ley.
  
Queda prohibido el uso de productos cosméticos.
  
Práctica: elaboración de vino y otros productos procedentes de uva
  
Norma estricta o prohibición
  
La utilización de anhídrido sulfuroso no debe sobrepasar, al final de la fermentación los 225 mg/l (blancos y rosados) o los 175 mg/l (tintos y claretes), ni en estado libre los 50 y 30 mg/l en estos tipos de vinos respectivamente, debiendo respetarse en todo caso la legislación vigente.
  
Recomendación
  
Se contempla como preferente la utilización del frío como regulador de la fermentación.
  
Práctica: protección del entorno
  
Norma estricta o prohibición
  
Se tomarán las medidas oportunas para proteger la flora y fauna de las áreas próximas a la plantación. Las precauciones que se adopten en este sentido, en función de cada situación concreta deberán figurar en el libro de la explotación.
  
Se prohibe el vertido de productos agroquímicos sobrantes y de los líquidos procedentes de la limpieza de la maquinaria empleada en los tratamientos, a las aguas de canales, acequias, ríos, pozos, etcétera.
  
Los envoltorios, envases y recipientes de productos de uso agrícola no deberán abandonarse en la parcela ni en sus inmediaciones, sino que se recogerán y eliminarán a través de los cauces establecidos para el vertido de residuos.
  
Práctica: libro de explotación
  
Norma estricta o prohibición
  
Los agricultores que se incorporen a la Producción Integrada, deberán proveerse del libro de explotación, según el modelo aprobado por la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación.
  
En este libro se anotarán con suficiente detalle todas las labores e incidencias del cultivo, en las fechas en que se han realizado o producido.
  
Su puesta al día deberá efectuarse al menos semanalmente.
  
El agricultor o el técnico responsable de la explotación en régimen de producción integrada se responsabilizará, con su firma, de la veracidad de las operaciones registradas en el libro.
  
Este libro estará siempre disponible para su inspección por la entidad de Certificación y Control (ECC) de la Producción Integrada correspondiente, o por los servicios oficiales. A tal efecto podrá reclamarse en cualquier momento y sin aviso previo.
  
Al libro de explotación deberá adjuntarse la documentación que acredite las prácticas de cultivo (facturas etc.) así como los resultados de los análisis exigidos. La ECC y la administración tendrán libre acceso a las parcelas de Producción Integrada para efectuar las comprobaciones oportunas.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI