Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8578, del 26-06-2019 (2019/5881)

RESOLUCIÓ de 27 de maig de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 29/18-EAE Catí.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8578

Data del DOGV
:   26-06-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/5881

CVE


Data del document
:   27-05-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [Catí](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 27 de maig de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 29/18-EAE Catí. [2019/5881]  
De conformitat amb l'article 51.7 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 29/18-EAE Catí.  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: Avaluació ambiental de la modificació puntual núm. 9 de les normes subsidiàries  
Promotor: Ajuntament de Catí  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló  
Localització: municipi de Catí (Castelló)  
Expedient: 029-2018-EAE  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió realitzada el 17 d'abril de 2019, va adoptar el següent acord:  
Vista la proposta d'informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual núm. 9 de les normes subsidiàries de Catí, en els següents termes:  
En data 8 de juny de 2018 es rep de l'Ajuntament de Catí, a través del Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló, sol·licitud d'inici de l'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual núm. 9 de les normes subsidiàries (NS).  
  
Documentació aportada  
En data 8 de juny de 2018 es rep de l'Ajuntament de Catí, a través del Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló, la següent documentació en format digital: document inicial estratègic i modificació puntual. Aquest últim document és idèntic respecte al seu contingut al primer amb la diferència que en el primer s'adjunten els plans de classificació del vigent planejament, a més dels plans de classificació amb la modificació incorporada, i en el segon document referit, només els plans amb la modificació incorporada.  
  
El Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló, en el seu escrit de remissió de la documentació abans indicada, informava que no tenia cap objecció a realitzar, i que en afectar una determinació de l'ordenació estructural l'aprovació definitiva era autonòmica, per aqueix motiu l'òrgan ambiental és la Comissió d'Avaluació Ambiental.  
El 8 d'octubre de 2018 es va rebre de l'Ajuntament de Catí documentació en resposta al requeriment efectuat pel Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica que contenia el document inicial estratègic corregit i esborrany de la modificació.  
  
Planejament vigent  
El municipi de Catí disposa, com a document de planejament urbanístic, de normes subsidiàries aprovades per la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló el 28 de febrer de 1996. Aquestes compten amb declaració d'impacte ambiental acceptable amb condicions de data 3 de maig de 1995. En aquesta es delimitava el terreny del municipi que havia de ser sòl no urbanitzable de protecció forestal per la seua vocació forestal i l'alt risc d'erosió.  
D'acord amb l'última modificació presentada el vigent planejament estableix el següent:  
Títol II. Normes per a la regulació del sòl no urbanitzable (SNU).  
Capítol segon. Ordenances particulars del sòl no urbanitzable sense protecció.  
Article 13. Ordenança SNU  
«En aquest tipus de sòl, definit en l'art. 12, del text refós de la Llei del sòl, caldrà ajustar-se al que determine el títol I, capítol segon, secció 1r, de la referida Llei i als preceptes de la Llei 4/1992, de 5 de juny, de la Generalitat Valenciana, sobre el sòl no urbanitzable, amb la qual cosa estarà subjecte a les següents limitacions:  
- Hauran de respectar-se les incompatibilitats d'usos assenyalades en les normes subsidiàries.  
- No podran realitzar-se altres construccions que les destinades a explotacions agrícoles que guarden relació amb la naturalesa i destinació de la finca i s'ajusten, si escau, als plans o normes del Ministeri d'Agricultura, així com les construccions i instal·lacions vinculades a l'execució, entreteniment i servei d'obres públiques. No obstant això, podran autoritzar-se, seguint el procediment previst en l'article 43 punt 3, edificacions o instal·lacions d'utilitat pública o interés social que hagen d'emplaçar-se al medi rural, així com edificis aïllats destinats a habitatge familiar en llocs en els quals no hi haja possibilitat de formació de nucli de població.  
- Els tipus de construccions hauran de ser adequats a la seua condició aïllada, conforme a les normes, queden prohibides les edificacions característiques de les zones urbanes.  
- En les transferències de propietat, divisions i segregacions de terrenys rústics no podran efectuar-se fraccionaments en contra del que es disposa en la legislació agrària.  
- De forma general, aquesta normativa prohibeix tot tipus d'actuacions que afecten la morfologia del terreny o modifiquen el drenatge natural de les aigües.  
- Habitatge familiar. Art. 8 - apartat I.a), Llei 4/1992.  
Els habitatges en sòl no urbanitzable compliran:  
- Finca mínima: 10.000,00 m².  
- Ocupació màxima: 2 %.  
- Alçària màxima (P.B. + P.P.): 7,00 ml.  
- Separació a les bogues: 3,00 ml.  
- Separació a camins públics: 13,00 ml.  
- No formaran nuclis de població.»  
La normativa estableix una sèrie de condicions en relació a la integració: plantació d'arbratge de repoblació, prohibint-se l'ús d'espècies no autòctones, materials, acabats amb característiques de les zona, etc.  
  
«- Edificació per a ús agropecuari. Art. 8, apartat 1.c9, Llei 4/1992.  
  
Per a tots els usos següents:  
- Finca mínima: la registrada amb anterioritat a l'aprovació d'aquestes normes subsidiàries.  
- Ocupació màxima: 20 %  
- Alçària màxima: 7,00 ml.  
- Separació mínima als límits: 5,00 ml.  
- Separació a camins públics: 13,00 ml.  
En tot cas hauran de complir-se les condicions higienicosanitàries reglamentades i les determinacions establides per l'Administració en agricultura.  
Les explotacions ramaderes hauran de construir-se a una distància mínima de set-cents cinquanta metres del nucli urbà.  
- Determinacions sobre ús i destinació del sòl i l'edificació.  
- Magatzems: permés, per a ús agrícola.  
- Assistencial: permés, per a ús públic.  
- Comercial: permés, per a ús agrícola.  
- Esportiu: permés, per a ús públic.  
- Docent: permés, en totes les seues categories.  
- Espectacles i recreatius permés per a ús públic.  
- Estacions de servei: permés, en categoria C2.  
- Hoteler: permés, en la seua modalitat de bars i restaurants.  
- Industrial: permés, en totes les seues categories.  
- Oficines: permés, vinculat a l'ús industrial.  
- Religiós: permés.  
- Sales de reunió: permés, per a ús públic.  
- Sanitari: permés, per a ús públic.  
- Serveis d'administració: permés, per a ús públic.  
- Habitatges: permés, en categoria C1.  
- Explotacions agropecuàries: permés.»  
En l'article 24 relatiu a les condicions d'ús s'estableixen els diferents tipus d'ús, categories i situacions dins del sòl urbà, de les quals es destaquen les següents:  
- Estacions de servei, categoria C2: no compatibles amb habitatges.  
  
- Habitatge categoria C1: habitatge unifamiliar.  
- Hoteler categoria C1: fins a 10 dormitoris i no superior a 300 m² de superfície edificada.  
  
En el capítol tercer s'estableixen les ordenances particulars del sòl no urbanitzable amb protecció. D'acord amb la documentació presentada l'article 16 estableix l'ordenança per al sòl no urbanitzable de protecció forestal (SNU-P/F), i es destaca el relatiu a les proteccions que s'estableixen:  
«Només s'ordenaran les àrees forestals que per conveni entre l'Ajuntament i la Conselleria de Medi Ambient es delimiten, això s'haurà de dur a terme per mitjà de plans especials, de manera que només en aquestes queda establida l'ocupació màxima d'un 10 %.  
En els plans especials es determinaran les condicions i localització d'aquest percentatge d'ocupació, destinat a viaris complementaris, ubicació de serveis i equipaments públics recreatius.  
Aquests documents estan subjectes al procediment d'avaluació de l'impacte ambiental d'acord amb l'annex II, punt 4.c. del Decret 160/1990, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament que regula la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
Totes les condicions de manteniment i millora de la massa forestal, estaran dictades i assessorades per la Conselleria d'Agricultura.  
Mentre no s'aproven els plans especials, queda desautoritzada tota construcció en aquestes zones.  
Els usos tolerats seran del tipus de complements hotelers (C.1, zones de descans, quioscos, berenadors, etc.), i albergs de societats de muntanyisme.  
Es donarà prioritat als promoguts per grups dependents d'organismes públics o associacions recreatives populars, i es prevaldran les iniciatives a la rehabilitació de les edificacions rurals existents.  
Els usos recreatius públics es regularan en els plans especials.  
En totes les vies pecuàries es respectaran les amplàries classificades d'aquestes, segons l'expedient tramitat i aprovat, exceptuant-ne les N 6, 15, 16, 29 i 31, en les quals i dins del sòl urbà, les amplàries s'ajustaran a les que tinguen els carrers actualment.»  
  
  
Imatge I - Qualificació del sòl d'acord amb la informació del visor de l'Institut Cartogràfic Valencià. Verd fosc sòl no urbanitzable amb protecció forestal (SNU - P/F), verd brillant lineal sòl no urbanitzable protecció de llits (SNU-PC), verd clar sòl no urbanitzable sense protecció (SNU).  
  
Objecte de la modificació  
La modificació té per objecte, d'una banda, modificar la delimitació del sòl no urbanitzable de protecció forestal de manera que una part passaria a ser sòl no urbanitzable sense protecció (passaria a regular-se per l'article 13 de les NS), i per una altra, modificar la regulació d'usos del sòl no urbanitzable de protecció forestal (article 16 de les NS) de manera que s'afigen com a usos tolerats els agrícoles-ramaders vinculats a explotacions tradicionals i masies existents.  
D'aquesta manera, la redelimitació del sòl no urbanitzable de protecció forestal suposarà una requalificació de part del sòl no urbanitzable de protecció forestal a sòl no urbanitzable sense protecció, tal com es mostra en les següents imatges;, d'acord amb la documentació presentada són terrenys que el PATFOR no considera forestals, i en els quals es permetrien usos com l'habitatge unifamiliar aïllat, l'industrial, l'esportiu, les explotacions ramaderes, etc.  
  
  
Imatge II - Qualificació del sòl d'amb la modificació del planejament proposada. Zona nord. En blanc SNU P/ F, en gris SNU sense protecció i en negre sòl no urbanitzable sense protecció (SNU comú).  
  
  
  
Imatge III - Qualificació del sòl d'amb la modificació del planejament proposada. Zona sud. En blanc SNU- P/F, en gris SNU sense protecció i en negre sòl no urbanitzable comú (SNU comú).  
D'altra banda, el canvi de la regulació d'usos en el sòl no urbanitzable de protecció forestal modificaria, en l'article 16 de les vigents normes subsidiàries, únicament el següent paràgraf que quedaria redactat de la següent manera:  
«Els usos tolerats seran del tipus de complements hotelers (C.1, zones de descans, quioscos, berenadors, etc.), albergues de societats de muntanyisme i usos agrícola-ramaders vinculats a explotacions tradicionals i masies existents.»  
Cal puntualitzar que d'acord amb el contingut, l'article que es modifica segons les normes subsidiàries incloses en el sistema d'informació urbanística de la pàgina de la Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori no és l'article 16, sinó l'article 17.  
  
  
Justificació de la modificació  
Es pretén la redelimitació del sòl no urbanitzable de protecció forestal, excloent-ne determinats terrenys que d'acord amb el que s'estableix en el PATFOR (article 19) no tindrien la consideració de forestal amb la intenció de poder satisfer la demanda social d'usos. Es tracta de parcel·les destinades a sembres o plantacions de cultius agrícoles i fins i tot preexisteixen en les mateixes explotacions ramaderes. En conseqüència resulta impossible informar favorablement sobre les sol·licituds de legalització de construccions destinades a explotacions agrícoles que guarden relació amb la naturalesa i destinació de la finca.  
D'altra banda, es pretén modificar la regulació d'usos del sòl no urbanitzable de protecció forestal de manera que es permeten els usos agrícola i ramader vinculats a explotacions tradicionals i masies existents de manera que no es coarte el desenvolupament de l'economia local basada en el sector primari (agricultura i ramaderia), així com evitar, en la mesura que siga possible, el despoblament, principal problema del medi rural.  
  
Consultes realitzades  
Per part d'aquesta direcció general s'ha sotmés a consultes la documentació inicial remesa, conforme al que es disposa en l'article 51 de la LOTUP, amb la finalitat de determinar els efectes significatius en el medi ambient, d'acord amb els criteris exposats en l'annex VIII d'aquesta llei.  
Per això, tenint en consideració les característiques de la modificació presentada i els aspectes ambientals en els quals pot incidir, es consulta les següents administracions:  
  
Consulta Informe Administració consultada  
08/11/18 15/04/19 Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, Subdirecció General de Territori i Paisatge; Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
  
08/11/18 Servei d'Ordenació del Territori, Subdirecció General de Territori i Paisatge; Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori. (PATRICOVA)  
  
08/11/18 14/12/18 Sub. General de Medi Natural: Servei de Vida Silvestre. (Xarxa Natura 2000).  
08/11/18 Sub. General de Medi Natural: Servei d'Ordenació i Gestió Forestal.  
08/11/18 14/12/18 Agència Valenciana de Seguretat i Resposta a les Emergències.  
08/11/18 04/01/19 Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
08/11/18 Direcció General de Patrimoni Cultural  
08/11/18 29/11/18 Servei Territorial d'Agricultura de Castelló  
 05/06/18 Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló.  
  
  
Els informes rebuts juntament amb l'informe ambiental i territorial estratègic es publicaran en la següent pàgina web: www.agroambient.gva.es/eae  
  
- Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló (05.06.2018): indica que no té cap objecció a efectuar.  
  
- Direcció Territorial de Castelló, Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural (29.11.2018): informa favorablement i indica que les modificacions preteses són encertades en el seu contingut i objectius. Són concordes amb la realitat socioeconòmica del municipi i poden contribuir al manteniment i fins i tot al desenvolupament de l'activitat agrària.  
- Agencia Valenciana de Seguretat i Resposta a les Emergències (14.12.2018): es destaca de l'informe el següent:  
· Risc d'inundacions: s'haurà d'assumir en les zones afectades per aquest risc, els condicionants i limitacions que estableixen a aquest efecte el PATRICOVA i la resta de legislació.  
· Risc d'incendis forestals: caldrà incorporar el següent:  
  
- En la possible construcció d'edificacions en l'entorn forestal s'hauran d'assumir les mesures establides en el document bàsic de seguretat en cas d'incendi, secció SI 5, del Codi Tècnic d'Edificació i respecte al risc d'incendis en la interfase urbana-forestal s'haurà d'assumir el que indica l'article 32 del Decret 58/2013, de 3 de maig, del Consell, pel qual s'aprova el Pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana.  
- Totes les actuacions que es realitzen en les zones forestals, així com en els seus voltants, hauran de complir el que indica el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que s'han d'observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
- Servei de Vida Silvestre (14.12.2018): s'indica que no ha de sotmetre's a avaluació detallada dels seus efectes sobre la Xarxa Natura 2000, i que no tindrà efectes apreciables sobre aquesta. No es produeixen afeccions a espècies i hàbitats d'interés comunitari.  
L'àmbit de la modificació està inclòs en el lloc d'importància comunitària (LIC) denominat l'Alt Maestrat i en menor mesura en la Zona d'Especial Protecció d'Aus (ZEPA) l'Alt Maestrat, la Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana.  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer (04.01.2019): informa favorablement.  
- Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge (15.04.2019).  
  
Identificació i valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
Conforme al que s'estipula en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, prèvia consulta a les administracions públiques afectades a què es refereixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
  
Descripció i valoració de l'àmbit  
La proposta efectuada part de la següent premissa: als terrenys que no són considerats forestals en el PATFOR se'ls assigna directament la qualificació de sòl no urbanitzable comú o sense protecció i la normativa d'usos que el planejament vigent estableix per a aquest.  
  
Des del punt de vista ambiental, aquesta premissa és incorrecta per insuficient, ja que el valor de cada porció del territori no pot realitzar-se considerant només l'ús actual sinó que han de tindre's en compte, almenys, les següents dimensions: valor ecològic, valor funcional, valor paisatgístic, valor productiu i valor científic i cultural. D'altra banda, en l'assignació d'usos no solament ha de tindre's en compte el valor natural sinó també els recursos territorials de tota mena, les oportunitats de localització, els riscos naturals o induïts existents, en definitiva tots els aspectes que determinen la capacitat d'acolliment del territori, és a dir, les possibilitats d'utilització del territori d'acord amb els criteris de sostenibilitat.  
Es procedeix per tant a analitzar la proposta de redelimitació de la qualificació del sòl no urbanitzable i per tant la resignació d'usos en els àmbits afectats per la modificació en aquests termes. Per a això, en primer lloc s'estima necessari diferenciar les grans unitats ambientals del terme municipal:  
1. Vall de direcció nord-est - sud-oest constituït per materials al·luvial-col·luvials Quaternaris situat entre els relleus muntanyencs que el delimiten a est i oest, i que al seu torn constitueixen les altres dues unitats ambientals.  
Són terrenys de relleu ondulat dedicats fonamentalment a l'agricultura de secà (ametlers, pasturatges), amb algunes zones forestals intercalades, fonamentalment carrasques (Quercus rotundifolia), en els quals se situa el nucli urbà principal, i travessats de nord-est a sud-oest per la carretera CV-128.  
Part d'aquesta zona està inclosa en el lloc d'importància comunitària (LIC) denominat l'Alt Maestrat i en menor mesura en la zona d'especial protecció d'aus (ZEPA) l'Alt Maestrat, la Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana.  
Són sòls amb una capacitat d'ús agrícola moderada, on es concentra la major activitat humana: agricultura, explotacions ramaderes intensives, nucli principal de població, etc.  
És la zona que presenta una major capacitat d'acolliment per als usos que poden tindre una major repercussió ambiental, tant pel seu valor ambiental com per la seua aptitud d'ús, i d'acord amb això són els sòls qualificats majoritàriament com a sòl no urbanitzable sense protecció en el vigent planejament urbanístic i en els quals es permeten els usos amb major repercussió ambiental.  
2. Relleus muntanyencs situats a l'oest i nord del municipi. Són relleus abruptes constituïts per materials calcaris Juràssics i calcari margosos Cretàcics. Són terrenys considerats forestals d'acord amb la cartografia PATFOR quasi íntegrament, les formacions arbrades ocupen una part important de la superfície, dominant els carrascars meso-supramediterranis (Quercus rotundifolia), i en algunes zones rouredes (Quercus faginea) i pinedes de pi negral (Pinus nigra). També hi ha superfícies importants de coscollars (Quercus coccifera), matolls i pasturatges.  
  
Es tracta d'una zona amb algunes masies i pasturatges, però sense quasi terreny agrícola d'acord amb el PATFOR i amb una capacitat agrícola molt baixa (classe E).  
En aquesta zona es troba el santuari de l'Avellà qualificat de zona urbanitzada nucli històric.  
Es tracta d'una zona en gran part dins de l'àmbit de dos llocs d'importància comunitària (LIC), denominats respectivament, la Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana, i l'Alt Maestrat, i en menor mesura afectada per la zona d'especial protecció d'aus (ZEPA) l'Alt Maestrat, la Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana.  
Els usos actuals són forestals, ramaderia extensiva i cinegètic, està qualificat de sòl no urbanitzable de protecció forestal.  
La capacitat d'acolliment d'aquesta zona per a usos no forestals intensius com ara indústria, habitatges unifamiliars cada 10.000 m², etc., és en general molt baixa, tant pel seu valor ambiental com per l'aptitud del terreny (pendents acusats, difícil accessibilitat). L'orientació d'ús és la conservació compatible amb l'aprofitament forestal sostenible i amb usos tradicionals agrícoles i ramaders existents en la zona.  
  
No obstant això, en aquesta zona, en l'extrem nord, hi ha alguns sòls amb una major capacitat d'acolliment per a determinats usos, puntualment situats en zona de vall i amb accessibilitat, entorn del barranc de Salvassòria i de la rambla Cervera. En aquestes zones puntuals podrien ser compatibles amb l'entorn forestal la ramaderia intensiva, depenent entre altres factors de la magnitud, el pendent, l'accessibilitat, i igualment es considera compatible amb l'ús principal l'ús residencial en les masies existents així com allotjament turístic rural en aquestes, sempre depenent de l'anàlisi i valoració en la fase de projecte.  
  
3. Relleus muntanyencs abruptes situats a l'est del municipi constituïts per materials calcari margosos Cretàcics.  
Són terrenys considerats en la seua major part forestals d'acord amb la cartografia PATFOR, les formacions arbustives ocupen una part important de la superfície, dominant els coscollars. També hi ha zones importants amb formacions arbrades, fonamentalment carrascars, i en menor mesurada rouredes. Es tracta d'una zona de menor altura que l'anterior, i una major termicitat, i amb una major superfície de terreny dedicada a l'agricultura de secà.  
Els usos actuals són forestals, ramaderia extensiva i cinegètic, i puntualment agrícola, està qualificat de sòl no urbanitzable de protecció forestal.  
La capacitat d'acolliment d'aquesta zona per a usos no forestals intensius com ara indústria, habitatges unifamiliars cada 10.000 m², etc., és baixa, tant pel seu valor ambiental com per l'aptitud del terreny. L'orientació d'ús és la conservació compatible amb l'aprofitament forestal sostenible i amb usos agrícoles i ramaders vinculats a explotacions tradicionals i masies existents en la zona.  
Les característiques de la zona, l'existència en aquesta de masies en ús amb zones agrícoles i amb camins d'accés, proporciona una major capacitat d'acolliment per a determinats usos en determinades zones que podrien ser compatibles en aqueixos casos amb l'entorn forestal com la ramaderia intensiva, depenent entre altres, de la magnitud, el pendent, l'accessibilitat, i igualment permetria l'ús de les masies existents com a allotjament turístic rural, sempre depenent de l'anàlisi i valoració en la fase de projecte..  
En el municipi existeix risc d'inundació 6 i geomorfològic d'acord amb el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), que afecta els sòls de la modificació, fonamentalment el risc geomorfològic.  
En el planejament municipal, com a sòl no urbanitzable de protecció arqueològica o etnològica, figuren en els plans d'ordenació 24 jaciments arqueològics (SNUP-AQ) i 6 elements etnològics (SNUP-ET), igualment figuren sòls no urbanitzables de protecció del patrimoni arquitectònic rural (SNUP-PA). D'acord amb la pàgina web de la Direcció General de Patrimoni Cultural, en altres inventaris sectorials no inclosos en l'inventari general del patrimoni cultural valencià, hi ha 10 jaciments arqueològics i 61 elements etnològics en el municipi, dels quals gran part no figuren en els plans d'ordenació del vigent planejament urbanístic.  
  
Anàlisi  
La modificació proposada en el sòl no urbanitzable de protecció forestal afecta una gran superfície en el municipi, però mantindria la qualificació urbanística i l'ús forestal, permetent uns usos, agrícoles i ramaders, vinculats a explotacions tradicionals i masies existents, que són compatibles amb la conservació dels valors que pretenen protegir-se.  
Es mantindria el model territorial, i, a escala de pla, els efectes en l'àrea afectada es consideren no significatius, en tots dos casos s'entén que aquests usos existeixen actualment. El present IATE considera per a aquests sòls que els usos agrícoles i les edificacions associades a aquests podran desenvolupar-se en terrenys no forestals d'acord amb el PATFOR, sense perjudici de l'obtenció de les autoritzacions i informes sectorials que pertoquen.  
L'ús ramader en aquest sòl té actualment caràcter extensiu. El present IATE considera que les instal·lacions tradicionals per a ramaderia extensiva se situaran preferentment en terrenys no forestals PATFOR, no obstant això, podrà afectar excepcionalment terrenys forestals en cas de no ser possible l'anterior opció justificadament, obtenint prèviament les autoritzacions dels òrgans forestals competents, així com la resta d'autoritzacions o informes sectorials que es requerisquen, si escau (per exemple Xarxa Natura 2000). Així mateix es considera compatible l'ús residencial en masies existents.  
Es considera necessari efectuar les precisions abans indicades en la modificació de l'SNU-PF. Amb aquestes condicions s'estima que no s'ocasionaran, a escala de pla, efectes negatius significatius sobre fauna, flora i ecosistemes, igualment en tractar-se d'activitats d'ús tradicional en la zona, ja existents, a escala de pla s'estima que no s'ocasionaran efectes negatius significatius en el paisatge.  
En relació amb la desqualificació de sòl no urbanitzable de protecció forestal a sòl no urbanitzable sense protecció, i d'acord amb la descripció i valoració abans efectuada, es distingeixen tres situacions, depenent de les característiques i ubicació dels terrenys proposats:  
  
1. Terrenys confrontants amb l'actual sòl no urbanitzable sense protecció que formen part de la unitat de vall amb una capacitat d'acolliment d'usos major a la de l'SNU-PF i en la qual es considera que els usos del sòl no urbanitzable sense protecció, regulats en la normativa del planejament vigent, no ocasionaran efectes adversos significatius en el paisatge, fauna i vegetació. Es tracta d'una redelimitació de l'SNU sense protecció que per les seues característiques (pendent, caràcter no forestal, morfologia) i per ser d'àmbit reduït és acceptable des d'un punt de vista ambiental.  
2. Terrenys que majoritàriament no confronten amb l'actual sòl no urbanitzable sense protecció. Considerant la seua localització, accessibilitat, topografies i usos presenten una capacitat d'acolliment major que la de terrenys qualificats d'SNU-PF encara que significativament menor que la dels terrenys qualificats d'SNU sense protecció. Per això s'estimen compatibles alguns usos addicionals als de l'SNU-PF però no tots els que s'inclouen en l'SNU sense protecció. La introducció d'aquests usos es considera una modificació menor.  
En aquest tipus de terrenys a més dels usos proposats per a l'SNU-PF en la present modificació, això és, usos agrícoles i ramaders, vinculats a explotacions tradicionals i masies existents amb les matisacions abans indicades, es considera compatible l'allotjament turístic rural en masies existents, així com l'ús residencial en les masies existents, i les explotacions de ramaderia intensiva, sense perjudici de l'obtenció de les autoritzacions o informes sectorials que, si escau, es requerisquen, sempre depenent de l'anàlisi i valoració en la fase de projecte.  
  
La desqualificació proposada, admetent tots els usos que poden donar-se en el sòl no urbanitzable sense protecció, no és acceptable ambientalment, ja que s'ocasionarien efectes adversos significatius a escala de paisatge i també podrien ocasionar-se en els ecosistemes (fauna i vegetació): alteració del caràcter del paisatge, molèsties a la fauna, alteració de la vegetació, etc. No obstant això, es podrien admetre alguns usos addicionals als proposats en SNU-PF com abans s'ha indicat, a l'ésser d'una menor intensitat: edificacions existents, i aquells usos rurals compatibles en determinades circumstàncies (dimensions, accessibilitat) amb els usos forestals dominants com la ramaderia intensiva.  
3. Terrenys a vegades directament confrontants a l'actual sòl no urbanitzable sense protecció i a vegades no, que per les seues característiques: superfície, major pendent, menor accessibilitat, visibilitat, es considera que la seua capacitat d'acolliment és menor i els usos han de ser els proposats per al SNU-PF en la present modificació, però no els corresponents al sòl no urbanitzable sense protecció que es proposen. La desqualificació proposada en aquest cas ocasionaria efectes negatius significatius en paisatge, fauna, flora i vegetació, i la possibilitat abans indicada (apartat 2) tampoc seria acceptable per les seues característiques de major pendent, menor accessibilitat i visibilitat.  
  
  
Imatge IV. Pla d'ordenació zona sud. S'hi adjunten les figures dels plans d'ordenació presentats amb la modificació de l'SNU-PF en fosc que passaria a SNU sense protecció, i sobre els quals s'han representat gràficament aquells terrenys que es considera que poden ser SNU sense protecció (cercle roig), aquells terrenys que poden ser SNU-PF1 (cercle verd), i aquells sense marcar (en fosc) que hauran de continuar sent SNU-PF. D'aquells que estan parcialment afectats per cercle roig o verd i marcats amb numeració zones 1 a 9 s'hi adjunten imatges de detall per a delimitar amb precisió la seua pertinença a l'un o l'altre sòl.  
  
Imatge V. Pla d'ordenació zona nord.  
  
S'adjunten imatges de detall (ortofotografies) de les diferents zones en les quals s'ha proposat la desqualificació d'SNU-PF a SNU sense protecció i es considera que part d'elles han de romandre com a SNU-PF o SNU-PF1 (polígon roig i verd respectivament). Es poden observar aquestes en els plans d'ordenació generals amb les numeracions d'1 a 9 (zones).  
  
  
Imatge VI. Detall zona 1. A l'oest de la línia roja SNU i a l'est SNU-PF en la zona 1 proposada en el pla d'ordenació zona sud.  
Imatge VII. Detall zona 2. A l'oest de la línia roja SNU, a cota inferior, i a l'est SNU-PF en la zona 2 del pla d'ordenació zona sud. En la part superior de la imatge al nord-est de la línia roja SNU i al sud a cota superior SNU-PF.  
  
Imatge VIII. Detall zona 3. A l'oest de la línia roja SNU i a l'est SNU-PF en la zona 3 en el pla d'ordenació zona sud.  
  
Imatge IX. Detall zona 4. A l'oest de la línia roja SNU i a l'est SNU-PF en la zona 4 en el pla d'ordenació zona nord.  
  
  
Imatge X. Detall zona 5. A l'oest de la línia roja SNU i a l'est SNU-PF en la zona 5 en el pla d'ordenació zona nord.  
Imatge XI. Detall Zona 6. Al sud de la línia verda SNU-PF1 i al nord SNU-PF en la zona 6 en el pla d'ordenació zona nord.  
  
Imatge XII. Detall Zones 7 i 8. A l'oest de la línia roja SNU i a l'est SNU-PF en les zones 7 i 8 en el pla d'ordenació zona nord.  
Imatge XIII. Detall Zona 9. Al nord de la línia roja, a cota inferior, SNU i al sud, a cota superior, SNU-PF en la zona 9 en el pla d'ordenació zona nord.  
  
Des del punt de vista paisatgístic i d'acord amb l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge els usos acceptables i les zones en les quals poden dur-se a terme coincideixen amb les analitzades i valorades en el present IATE, sempre que en l'SNU-PF responguen a tipus i tractaments constructius propis del medi rural on s'enclaven.  
  
D'acord amb el visor de l'Institut Cartogràfic Valencià algunes zones es veuen afectades per perillositat d'inundació 6 i per perillositat d'inundació geomorfològica, i en el Decret 201/2015, de 29 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), s'estableixen una sèrie de limitacions i prohibicions en sòl no urbanitzable:  
  
  
«Article 18. Limitacions en sòl no urbanitzable afectat per perillositat d'inundació  
[...]  
2. En sòl no urbanitzable afectat per perillositat d'inundació de nivell 2, 3, 4 o 5, o per perillositat geomorfològica, es prohibeixen els següents usos i activitats: habitatges; estables, granges i granges d'animals; estacions de subministrament de carburants; activitats industrials; establiments hotelers i campaments de turisme; centres hípics i parcs zoològics; serveis funeraris i cementeris; depòsits d'emmagatzematge de residus i abocadors, a excepció dels destinats a residus de la construcció i demolició (RCD); plantes de valorització; equipaments estratègics, com ara centres d'emergència, parcs de bombers, casernes, centres escolars i sanitaris, i pavellons esportius coberts. Les infraestructures puntuals estratègiques, com ara plantes potabilitzadores i centres de producció, transformació i emmagatzematge d'energia, queden prohibides, llevat que, per requeriments de funcionament, queden avalades per l'administració competent per a la seua autorització, i es garantisca l'adopció de mesures que disminuïsquen o eliminen el risc per inundació. La relació d'activitats indicada no és tancada, de manera que es consideren incloses en aquest apartat les activitats similars a les expressament indicades i, amb caràcter general, les que suposen una elevada concentració de persones.  
  
3. En sòl no urbanitzable afectat per perillositat d'inundació de nivell 6 es prohibeixen els mateixos usos i activitats assenyalats en l'apartat anterior, excepte els habitatges i els establiments hotelers, que sí que són autoritzables, amb l'adopció prèvia de les mesures d'adequació de l'edificació que s'imposen, i complint, com a mínim, els condicionants generals d'adequació de les edificacions inclosos en l'annex I d'aquesta normativa.  
4. En sòl no urbanitzable afectat per perillositat geomorfològica es pot eximir justificadament de la prohibició d'algun dels usos regulats en l'apartat 2, sempre que, mitjançant un estudi específic i detallat de la zona, es justifique l'escassa incidència del risc d'inundació en relació amb l'activitat a implantar.»  
  
Tenint en compte les característiques de les modificacions plantejades, en les quals, per exemple, en el sòl no urbanitzable sense protecció són possibles les explotacions agropecuàries, així com els habitatges familiars i les indústries, i atés que d'acord amb el PATRICOVA algunes d'aquestes activitats o actuacions estan, en les zones amb perillositat abans indicades, subjectes a limitacions o prohibides, s'estima necessari adoptar una mesura preventiva a escala de pla, per a aplicar a escala de projecte: prèviament a la concessió d'autorització o llicències per a activitats o edificacions i construccions que es desenvolupen en zones afectades per risc d'inundació hauran de sotmetre's a informe d'afecció de risc d'inundació, i per tant, a la valoració de compatibilitat, del servei competent en aquesta matèria (actualment el Servei d'Ordenació del Territori de la Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori).  
En relació amb el risc d'incendis forestals s'incorporarà a la modificació els condicionants indicats per l'Agència Valenciana de Seguretat i Resposta a les Emergències en el seu informe de data relatius al risc d'incendis forestals.  
En relació amb l'afecció al patrimoni cultural, tenint en compte que determinats elements del patrimoni cultural que figuren en la pàgina web de la Direcció General de Patrimoni Cultural no apareixen indicats en el planejament urbanístic vigent, s'estima necessari per a evitar efectes negatius significatius obtindre prèviament a l'aprovació definitiva de la modificació informe favorable de la Conselleria de Cultura, i s'hauran d'incorporar a aquesta les mesures que en l'informe s'indiquen.  
  
Les modificacions introduïdes, tenint en compte les seues característiques i ubicació, i amb les mesures indicades adoptar, s'estima que podran ocasionar un efecte positiu en la població, que permetrà mantindre-la, la qual cosa contribuirà a la conservació del paisatge i dels ecosistemes.  
Tenint en compte les característiques dels efectes i de l'àrea probablement afectada, així com de les característiques de la modificació, no es considera que es produiran efectes negatius significatius sobre el medi ambient a escala de pla sempre que s'adopten les mesures correctores indicades en la part dispositiva d'aquest acord.  
  
Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que es preveu en la legislació d'avaluació ambiental.  
  
  
  
Proposta d'acord  
D'acord amb el que s'ha exposat, es resol emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable segons estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, en relació a la modificació puntual núm. 9 de les normes subsidiàries del municipi de Catí (Castelló), d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, ja que no té incidència en el model territorial, no produeix un increment significatiu en el consum de recursos, ni afecta negativament el patrimoni ambiental, i tenint en compte les consultes realitzades i l'anàlisi efectuada, es pot concloure que el procediment d'avaluació simplificada és suficient per a determinar que la referida modificació no presenta efectes significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la seua tramitació conforme al capítol III del títol III de la LOTUP, sempre que s'ajuste als següents condicionants:  
  
1. Prèviament a l'aprovació definitiva de la modificació:  
1.1. S'efectuaran les següents modificacions:  
a. Respecte a la modificació en sòl no urbanitzable de protecció forestal (SNU-PF), s'afegirà a més del que s'ha proposat, el següent: aquests usos agrícoles i les edificacions associades a ells només es podran desenvolupar en terrenys no forestals d'acord amb el PATFOR, sense perjudici de l'obtenció de les autoritzacions i informes sectorials que es requerisquen, si escau, sempre depenent de l'anàlisi i valoració en la fase de projecte.  
L'ús ramader serà extensiu i les edificacions lligades a aquests (mallades) se situaran en terreny no forestal segons el PATFOR, no obstant això, podrà afectar excepcionalment i justificadament terrenys forestals en cas de no ser possible l'anterior opció, i obtenint prèviament les autoritzacions dels òrgans forestals competents, així com la resta d'autoritzacions o informes sectorials que es requerisquen, si escau (per exemple Xarxa Natura 2000), sempre depenent de l'anàlisi i valoració en la fase de projecte.  
S'admetrà l'ús residencial en masies existents.  
Tot això, sempre que responguen a tipus i tractaments constructius propis del medi rural on s'enclaven.  
b. Respecte a les requalificacions de sòl no urbanitzable de protecció forestal a sòl no urbanitzable sense protecció (SNU):  
- Es considera acceptable ambientalment la requalificació a SNU sense protecció dels àmbits de modificació proposats inclosos en els cercles rojos en els plans d'ordenació nord i sud annexos al present acord, juntament amb les imatges de detall aclaridores.  
- Els àmbits de modificació que s'inclouen en els cercles verds en els plans d'ordenació nord i sud annexos al present acord, juntament amb les imatges de detall aclaridores, mantindran la qualificació d'SNUPF, encara que conformaran àmbits concrets, diferenciats gràficament i normativament en els següents termes: s'admetrà també l'ús d'allotjament turístic rural en masies existents i les explotacions de ramaderia intensiva, sense perjudici de l'obtenció de les autoritzacions o informes sectorials que, si escau, es requerisquen, encara que això quedarà supeditat a l'anàlisi i valoració en la fase de projecte.  
  
Tot això, sempre que responguen a tipus i tractaments constructius propis del medi rural on s'enclaven.  
- Aquells terrenys que s'han proposat passar d'SNU-PF a SNU sense protecció i que no estan envoltats per cercle roig o verd en les figures adjuntes a aquest IATE, es quedaran com a SNU-PF a diferència dels anteriors.  
1.2. S'introduirà en la normativa urbanística: prèviament a la concessió d'autorització o llicències per a activitats o edificacions i construccions que es desenvolupen en zones afectades per risc d'inundació hauran de sotmetre's a informe d'afecció de risc d'inundació, i per tant, a la valoració de compatibilitat del servei competent en aquesta matèria (actualment el Servei d'Ordenació del Territori de la Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori).  
  
1.3. En relació amb el risc d'incendis forestals s'incorporarà a la modificació els condicionants indicats per l'Agència Valenciana de Seguretat i Resposta a les Emergències en el seu informe de data relatius al risc d'incendis forestals.  
2. S'obtindrà informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural, i hauran d'incorporar-se a la modificació les mesures que en aquest s'indiquen.  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no s'ha procedit a l'aprovació de la modificació en el termini màxim de quatre anys des de la publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació.  
  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que es disposa en l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
  
A la vista del que s'ha exposat, la Comissió d'Avaluació Ambiental, acorda: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual núm. 9 de les normes subsidiàries de Catí, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
  
El que es notifica perquè se'n prenga coneixement i als efectes oportuns.  
  
El que se certifica abans de l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, conforme ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 24 d'abril de 2019. El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 27 de maig de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8578, del 26-06-2019 (2019/5881)

RESOLUCIÓN de 27 de mayo de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación del informe ambiental y territorial estratégico correspondiente al expediente 29/18-EAE Catí.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8578

Fecha DOGV
:   26-06-2019

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2019/5881

CVE


Fecha del documento
:   27-05-2019

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [Catí](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 27 de mayo de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación del informe ambiental y territorial estratégico correspondiente al expediente 29/18-EAE Catí. [2019/5881]  
De conformidad con el artículo 51.7 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del informe ambiental y territorial estratégico, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana el informe ambiental y territorial estratégico correspondiente al expediente 29/18-EAE Catí.  
  
«Informe ambiental y territorial estratégico  
Trámite: Evaluación ambiental de la modificación puntual núm. 9 de las normas subsidiarias  
Promotor: Ayuntamiento de Catí  
Autoridad sustantiva: Comisión Territorial de Urbanismo de Castellón  
Localización: municipio de Catí (Castellón)  
Expediente: 029-2018-EAE  
  
La Comisión de Evaluación Ambiental, en sesión celebrada el 17 de abril de 2019, adoptó el siguiente acuerdo:  
Vista la propuesta de informe ambiental y territorial estratégico de la modificación puntual núm. 9 de las normas subsidiarias de Catí, en los siguientes términos:  
En fecha 8 de junio de 2018 se recibe del Ayuntamiento de Catí, a través del servicio territorial de urbanismo de Castellón, solicitud de inicio de la evaluación ambiental y territorial estratégica de la modificación puntual núm. 9 de las normas subsidiarias (NNSS).  
  
Documentación aportada  
En fecha 8 de junio de 2018 se recibe del Ayuntamiento de Catí, a través del servicio territorial de urbanismo de Castellón, la siguiente documentación en formato digital: documento inicial estratégico y modificación puntual. Este último documento es idéntico respecto a su contenido al primero con la diferencia que en el primero se adjuntan los planos de clasificación del vigente planeamiento, además de los planos de clasificación con la modificación incorporada, y en el segundo documento referido, solo los planos con la modificación incorporada.  
El servicio territorial de urbanismo de Castellón, en su escrito de remisión de la documentación antes indicada, informaba que no tenía objeción alguna que realizar, y que al afectar a una determinación de la ordenación estructural la aprobación definitiva era autonómica, siendo el órgano ambiental por ese motivo la Comisión de Evaluación Ambiental.  
El 8 de octubre de 2018 se recibió del Ayuntamiento de Catí documentación en respuesta a requerimiento efectuado por el servicio de evaluación ambiental estratégica que contenía documento inicial estratégico corregido y borrador de la modificación.  
  
Planeamiento vigente  
El municipio de Catí dispone, como documento de planeamiento urbanístico, de normas subsidiarias aprobadas por la Comisión Territorial de Urbanismo de Castellón el 28 de febrero de 1996. Las mismas cuentan con declaración de impacto ambiental aceptable con condiciones de fecha 3 de mayo de 1995. En la misma se delimitaba el terreno del municipio que debía ser suelo no urbanizable de protección forestal por su vocación forestal y el alto riesgo de erosión.  
De acuerdo con la última modificación presentada el vigente planeamiento establece lo siguiente:  
Título II. Normas para la regulación del suelo no urbanizable (SNU)  
Capítulo segundo. Ordenanzas particulares del suelo no urbanizable sin protección  
Artículo 13. Ordenanza SNU  
«En este tipo de suelo, definido en el art. 12, del texto refundido de la Ley del suelo, estará a lo que determine el título I, capítulo segundo, sección 1º, de la referida ley y a los preceptos de la Ley 4/1992, de 5 de junio, de la Generalitat Valenciana, sobre el suelo no urbanizable, con lo que estará sujeto a las siguientes limitaciones:  
- Deberán respetarse las incompatibilidades de usos señaladas en las Normas Subsidiarias.  
- No podrán realizarse otras construcciones que las destinadas a explotaciones agrícolas que guarden relación con la naturaleza y destino de la finca y se ajusten en su caso a los planes o normas del Ministerio de Agricultura, así como las construcciones e instalaciones vinculadas a la ejecución, entretenimiento y servicio de obras públicas. Sin embargo, podrán autorizarse, siguiendo el procedimiento previsto en el artículo 43 punto 3, edificaciones o instalaciones de utilidad pública o interés social que hayan de emplazarse en medio rural, así como edificios aislados destinados a vivienda familiar en lugares en los que no exista posibilidad de formación de núcleo de población.  
- Los tipos de construcciones habrán de ser adecuados a su condición aislada, conforme a las Normas, quedando prohibidas las edificaciones características de las zonas urbanas.  
- En las transferencias de propiedad, divisiones y segregaciones de terrenos rústicos no podrán efectuarse fraccionamientos en contra de lo dispuesto en la legislación agraria.  
- De forma general, esta normativa prohíbe todo tipo de actuaciones que afecten a la morfología del terreno o modifiquen el drenaje natural de las aguas.  
- Vivienda familiar. Art. 8 - apartado I.a, Ley 4/1992.  
Las viviendas en suelo no urbanizable cumplirán:  
- Finca mínima: 10.000,00 m².  
- Ocupación máxima: 2 %.  
- Altura máxima (P.B. + P.P.): 7,00 ml.  
- Separación a los lindes: 3,00 ml.  
- Separación a caminos públicos: 13,00 ml.  
- No formarán núcleos de población.»  
La normativa establece una serie de condiciones en relación a la integración: plantación de arbolado de repoblación, prohibiéndose el uso de especies no autóctonas, materiales, acabados con características de las zona, etc.  
«- Edificación para uso agropecuario. Art. 8- Apartado 1.c9, Ley 4/1992.  
Para todos los usos siguientes:  
- Finca mínima: la registrada con anterioridad a la aprobación de estas Normas Subsidiarias.  
- Ocupación máxima: 20 %  
- Altura máxima: 7,00 ml.  
- Separación mínima a los lindes: 5,00 ml.  
- Separación a caminos públicos: 13,00 ml.  
En todo caso deberán cumplirse las condiciones higiénico-sanitarias reglamentadas y las determinaciones establecidas por la Administración en Agricultura.  
Las explotaciones ganaderas deberán construirse a una distancia mínima de setecientos cincuenta metros del casco urbano.  
- Determinaciones sobre uso y destino del suelo y la edificación.  
- Almacenes: permitido, para uso agrícola.  
- Asistencial: permitido, para uso público.  
- Comercial: permitido, para uso agrícola.  
- Deportivo: permitido, para uso público.  
- Docente: permitido, en todas sus categorías.  
- Espectáculos y recreativos permitido para uso público.  
- Estaciones de servicio: permitido, en categoría C2.  
- Hotelero: permitido, en su modalidad de bares y restaurantes.  
- Industrial: permitido, en todas sus categorías.  
- Oficinas: permitido, vinculado al uso industrial.  
- Religioso: permitido.  
- Salas de reunión: permitido, para uso público.  
- Sanitario: permitido, para uso público.  
- Servicios de administración: permitido, para uso público.  
- Viviendas: permitido, en categoría C1.  
- Explotaciones agropecuarias: permitido.»  
En el artículo 24 relativo a las condiciones de uso se establecen los diferentes tipos de uso, categorías y situaciones dentro del suelo urbano, de las que se destacan las siguientes:  
- Estaciones de servicio, categoría C2: no compatibles con viviendas.  
- Vivienda categoría C1: vivienda unifamiliar.  
- Hotelero categoría C1: hasta 10 dormitorios y no superior a 300 m² de superficie edificada.  
  
En el capítulo tercero se establecen las ordenanzas particulares del suelo no urbanizable con protección. De acuerdo con la documentación presentada el artículo 16 establece la ordenanza para el suelo no urbanizable de protección forestal (SNU-P/F), y se destaca lo relativo a las protecciones que se establecen:  
«Sólo se ordenarán las áreas forestales que por convenio entre el ayuntamiento y la Conselleria de Medio Ambiente se delimiten, ello se deberá llevar a cabo por medio de Planes Especiales, de forma que solo en estas queda establecida la ocupación máxima de un 10 %.  
En los Planes Especiales se determinarán las condiciones y localización de este porcentaje de ocupación, destinado a viarios complementarios, ubicación de servicios y equipamientos públicos recreativos.  
Estos documentos están sujetos al procedimiento de evaluación del impacto ambiental de acuerdo con el anexo II, punto 4.c. del decreto 160/1990, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento que regula la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Todas las condiciones de mantenimiento y mejora de la masa forestal, estarán dictadas y asesoradas por la conselleria de Agricultura.  
En tanto, no sean aprobados los Planes especiales, queda desautorizada toda construcción en estas zonas.  
Los usos tolerados serán del tipo de complementos hoteleros (C.1, zonas de descanso, kioscos, merenderos, etc.), y albergues de sociedades de montañismo.  
Se dará prioridad a los promovidos por grupos dependientes de organismos públicos o asociaciones recreativas populares, y se primarán las iniciativas a la rehabilitación de las edificaciones rurales existentes.  
Los usos recreativos públicos se regularán en los planes especiales.  
En todas las vías pecuarias se respetarán las anchuras clasificadas de las mismas, según el expediente tramitado y aprobado, exceptuando las N 6, 15, 16, 29 y 31, en las cuales y dentro del suelo urbano, sus anchuras se ajustarán a las que tengan las calles actualmente.»  
  
  
Imagen I - Calificación del suelo de acuerdo con la información del visor del Instituto cartográfico valenciano. Verde oscuro suelo no urbanizable con protección forestal (SNU - P/F), verde brillante lineal suelo no urbanizable protección cauces (SNU-PC), verde claro suelo no urbanizable sin protección (SNU).  
  
Objeto de la modificación  
La modificación tiene por objeto, por una parte, modificar la delimitación del suelo no urbanizable de protección forestal de forma que una parte pasaría a ser suelo no urbanizable sin protección (pasaría a regularse por el artículo 13 de las NNSS), y por otra, modificar la regulación de usos del suelo no urbanizable de protección forestal (art. 16 de las NNSS) de manera que se añadan como usos tolerados los agrícolas-ganaderos vinculados a explotaciones tradicionales y masías existentes.  
De esta manera, la redelimitación del suelo no urbanizable de protección forestal supondrá una recalificación de parte del suelo no urbanizable de protección forestal a suelo no urbanizable sin protección, tal y como se muestra en las siguientes imágenes, siendo, de acuerdo con la documentación presentada, terrenos que el PATFOR no considera forestales, y en los que se permitirían usos como la vivienda unifamiliar aislada, el industrial, el deportivo, las explotaciones ganaderas, etc.  
  
  
Imagen II - Calificación del suelo de con la modificación del planeamiento propuesta. Zona Norte. En blanco SNU P/ F, en gris SNU sin protección y en negro suelo no urbanizable sin protección (SNU común).  
  
  
Imagen III - Calificación del suelo de con la modificación del planeamiento propuesta. Zona sur. En blanco SNU- P/F, en gris SNU sin protección y en negro suelo no urbanizable común (SNU común).  
Por otra parte, el cambio de la regulación de usos en el suelo no urbanizable de protección forestal modificaría, en el artículo 16 de las vigentes Normas Subsidiarias, únicamente el siguiente párrafo que quedaría redactado de la siguiente manera:  
«Los usos tolerados serán del tipo de complementos hoteleros (C.1, zonas de descanso, kioscos, merenderos, etc.), albergues de sociedades de montañismo y usos agrícola-ganaderos vinculados a explotaciones tradicionales y masías existentes.»  
Hay que puntualizar que de acuerdo con el contenido, el artículo que se modifica según las Normas Subsidiarias incluidas en el sistema de información urbanística de la página de la Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio no es el artículo 16, sino el artículo 17.  
  
Justificación de la modificación  
Se pretende la redelimitación del suelo no urbanizable de protección forestal, excluyendo determinados terrenos que de acuerdo con lo establecido en el PATFOR (art. 19) no tendrían la consideración de forestal con la intención de poder satisfacer la demanda social de usos. Se trata de parcelas destinadas a siembras o plantaciones de cultivos agrícolas e incluso preexisten en las mismas explotaciones ganaderas. En consecuencia resulta imposible informar favorablemente las solicitudes de legalización de construccionesestinadas a explotaciones agrícolas que guarden relación con la naturaleza y destino de la finca.  
Por otra parte, se pretende modificar la regulación de usos del suelo no urbanizable de protección forestal de manera que se permitan los usos agrícola-ganaderos vinculados a explotaciones tradicionales y masías existentes de forma que no se coarte el desarrollo de la economía local basada en el sector primario (agricultura y ganadería), así como evitar, en la medida de lo posible, el despoblamiento, principal problema del medio rural.  
  
Consultas realizadas  
Por parte de esta Dirección General se ha sometido a consultas la documentación inicial remitida, conforme a lo dispuesto en el artículo 51 de la LOTUP, con el fin de determinar los efectos significativos en el medio ambiente, de acuerdo con los criterios expuestos en el anexo VIII de dicha ley.  
Por ello, teniendo en consideración las características de la modificación presentada y los aspectos ambientales en los que puede incidir, se consulta a las siguientes administraciones:  
  
Consulta Informe Administración consultada  
08/11/18 15/04/19 Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje, Subdirección General de Territorio y Paisaje; Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio  
08/11/18 Servicio de Ordenación del Territorio, Subdirección General de Territorio y Paisaje; Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio. (PATRICOVA)  
08/11/18 14/12/18 Subg General de Medio Natural: Servicio de Vida Silvestre. (Red Natura 2000)  
08/11/18 Subg General de Medio Natural: Servicio de Ordenación y Gestión Forestal  
08/11/18 14/12/18 Agencia Valenciana de Seguridad y Respuesta a las Emergencias  
08/11/18 04/01/19 Confederación Hidrográfica del Júcar  
08/11/18 Dirección General de Patrimonio Cultural  
08/11/18 29/11/18 Servicio Territorial de Agricultura de Castellón  
 05/06/18 Servicio Territorial de Urbanismo de Castellón  
  
  
Los informes recibidos junto con el informe ambiental y territorial estratégico se publicarán en la siguiente página web: www.agroambient.gva.es/eae  
  
- Servicio Territorial de Urbanismo de Castellón (05.06.2018): indica que no tiene objeción alguna a efectuar.  
  
- Dirección Territorial de Castellón, Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural (29.11.2018): informa favorablemente indicando que las modificaciones pretendidas son acertadas en su contenido y objetivos. Son acordes con la realidad socio-económica del municipio y pueden contribuir al mantenimiento e incluso al desarrollo de la actividad agraria.  
- Agencia Valenciana de Seguridad y Respuesta a las Emergencias (14.12.2018): se destaca del informe lo siguiente:  
· Riesgo de inundaciones: se deberá asumir en las zonas afectadas por este riesgo, los condicionantes y limitaciones que establecen al efecto el PATRICOVA y el resto de legislación.  
· Riesgo de incendios forestales: será necesario incorporar lo siguiente:  
- En la posible construcción de edificaciones en el entorno forestal se deberá asumir las medidas establecidas en el documento básico de seguridad en caso de incendio, sección SI 5, del Código Técnico de Edificación y respecto al riesgo de incendios en la interfase urbanoforestal se deberá asumir lo que indica el artículo 32 del Decreto 58/2013, de 3 de mayo, del Consell, por el cual se aprueba el Plan de Acción Territorial Forestal de la Comunitat Valenciana.  
- Todas las actuaciones que se realicen en las zonas forestales, así como en sus alrededores, deberán cumplir lo que indica el decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el cual se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales que se han de observar en la ejecución de obras y trabajos que se realizan en terreno forestal o en sus alrededores.  
- Servicio de vida silvestre (14.12.2018): se indica que no debe someterse a evaluación detallada de sus efectos sobre la Red Natura 2000, y que no tendrá efectos apreciables sobre la misma. No se producen afecciones a especies y hábitats de interés comunitario.  
El ámbito de la modificación está incluido en el lugar de importancia comunitaria (LIC) denominado L'Alt Maestrat y en menor medida en la Zona de Especial Protección de Aves (ZEPA) L'Alt Maestrat, Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana.  
- Confederación Hidrográfica del Júcar (04.01.2019): informa favorablemente.  
- Servicio de Infraestructura verde y paisaje (15.04.2019).  
  
Identificación y valoración de los posibles efectos sobre el medio ambiente  
Conforme a lo estipulado en el artículo 46.3 de la LOTUP, el órgano ambiental y territorial determinará, teniendo en consideración los criterios del anexo VIII, el sometimiento al procedimiento de evaluación ambiental y territorial ordinario o simplificado, en función de la existencia de efectos significativos sobre el medio ambiente, previa consulta a las Administraciones Públicas afectadas a las que se refieren los artículos 48.d y 51.1 de la LOTUP.  
  
Descripción y valoración del ámbito  
La propuesta efectuada parte de la siguiente premisa: a los terrenos que no son considerados forestales en el PATFOR se les asigna directamente la calificación de suelo no urbanizable común o sin protección y la normativa de usos que el planeamiento vigente establece para el mismo.  
Desde el punto de vista ambiental, esta premisa es incorrecta por insuficiente ya que el valor de cada porción del territorio no puede realizarse considerando solo el uso actual sino que deben tenerse en cuenta, al menos, las siguientes dimensiones: valor ecológico, valor funcional, valor paisajístico, valor productivo y valor científico-cultural. Por otra parte, en la asignación de usos no solo debe tenerse en cuenta el valor natural sino también los recursos territoriales de todo tipo, las oportunidades de localización, los riesgos naturales o inducidos existentes, en definitiva todos los aspectos que determinan la capacidad de acogida del territorio, es decir, las posibilidades de utilización del territorio de acuerdo con los criterios de sostenibilidad.  
Se procede por tanto a analizar la propuesta de redelimitación de la calificación del suelo no urbanizable y por tanto la resignación de usos en los ámbitos afectados por la modificación en estos términos. Para ello, en primer lugar se estima necesario diferenciar las grandes unidades ambientales del término municipal:  
1. Valle de dirección noreste-suroeste constituido por materiales aluvial-coluviales Cuaternarios situado entre los relieves montañosos que lo delimitan a este y oeste, y que a su vez constituyen las otras dos unidades ambientales.  
Son terrenos de relieve ondulado dedicados fundamentalmente a la agricultura de secano (almendros, pastizales), con algunas zonas forestales intercaladas, fundamentalmente carrascas (Quercus rotundifolia), en los que se ubica el núcleo urbano principal, y atravesados de Noreste a Suroeste por la carretera CV-128.  
Parte de esta zona está incluida en el lugar de importancia comunitaria (LIC) denominado L'Alt Maestrat y en menor medida en la Zona de Especial Protección de Aves (ZEPA) L'Alt Maestrat, Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana.  
Son suelos con una capacidad de uso agrícola moderada, donde se concentra la mayor actividad humana: agricultura, explotaciones ganaderas intensivas, núcleo principal de población, etc.  
Es la zona que presenta una mayor capacidad de acogida para los usos que pueden tener una mayor repercusión ambiental, tanto por su valor ambiental como por su aptitud de uso, y acorde con ello son los suelos calificados mayoritariamente como suelo no urbanizable sin protección en el vigente planeamiento urbanístico y en los que se permiten los usos con mayor repercusión ambiental.  
2. Relieves montañosos situados al oeste y norte del municipio. Son relieves abruptos constituidos por materiales calizos Jurásicos y calizo margosos Cretácicos. Son terrenos considerados forestales de acuerdo con la cartografía PATFOR casi en su totalidad, las formaciones arboladas ocupan una parte importante de la superficie, dominando los carrascales meso-supramediterráneos (Quercus rotundifolia), y en algunas zonas robledales (Quercus faginea) y pinares de pino negral (Pinus nigra). También hay superficies importantes de coscojares (Quercus coccifera), matorrales y pastizales.  
Se trata de una zona con algunas masías y pastizales, pero sin casi terreno agrícola de acuerdo con el PATFOR y con una capacidad agrícola muy baja (Clase E).  
En la misma se encuentra el Santuario de l'Avellà calificada como zona urbanizada núcleo histórico.  
Se trata de una zona en gran parte dentro del ámbito de dos lugares de importancia comunitaria (LIC), denominados respectivamente, Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana, y L'Alt Maestrat, y en menor medida afectada por la zona de especial protección de Aves (ZEPA) L'Alt Maestrat, Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana.  
Los usos actuales son forestales, ganadería extensiva y cinegético estando calificado como suelo no urbanizable de protección forestal.  
La capacidad de acogida de esta zona para usos no forestales intensivos como industria, viviendas unifamiliares cada 10.000 m², etc., es en general muy baja, tanto por su valor ambiental como por la aptitud del terreno (pendientes acusadas, difícil accesibilidad). La orientación de uso es la conservación compatible con el aprovechamiento forestal sostenible y con usos tradicionales agrícolas y ganaderos existentes en la zona.  
No obstante en esta zona, en su extremo norte existen algunos suelos con una mayor capacidad de acogida para determinados usos, puntualmente situados en zona de valle y con accesibilidad, en torno del barranco de Salvassòria y de la Rambla Cervera. En estas zonas puntuales podrían ser compatibles con el entorno forestal la ganadería intensiva, dependiendo entre otros factores de la magnitud, la pendiente, la accesibilidad, e igualmente se considera compatible con el uso principal el uso residencial en las masías existentes así como alojamiento turístico rural en las mismas, siempre dependiendo del análisis y valoración en la fase de proyecto.  
3. Relieves montañosos abruptos situados al este del municipio constituidos por materiales calizo margosos Cretácicos.  
Son terrenos considerados en su mayor parte forestales de acuerdo con la cartografía PATFOR, las formaciones arbustivas ocupan una parte importante de la superficie, dominando los coscojares. También existen zonas importantes con formaciones arboladas, fundamentalmente carrascales, y en menor medida robledales. Se trata de una zona de menor altura que la anterior, y una mayor termicidad, y con una mayor superficie de terreno dedicada a la agricultura de secano.  
Los usos actuales son forestales, ganadería extensiva y cinegético, y puntualmente agrícola, estando calificado como suelo no urbanizable de protección forestal.  
La capacidad de acogida de esta zona para usos no forestales intensivos como industria, viviendas unifamiliares cada 10.000 m², etc., es baja, tanto por su valor ambiental como por la aptitud del terreno. La orientación de uso es la conservación compatible con el aprovechamiento forestal sostenible y con usos agrícolas y ganaderos vinculados a explotaciones tradicionales y masías existentes en la zona.  
Las características de la zona, la existencia en la misma de masías en uso con zonas agrícolas y con caminos de acceso, proporciona una mayor capacidad de acogida para determinados usos en determinadas zonas que podrían ser compatibles en esos casos con el entorno forestal como la ganadería intensiva, dependiendo entre otros, de la magnitud, la pendiente, la accesibilidad, e igualmente permitiría el uso de las masías existentes como alojamiento turístico rural, siempre dependiendo del análisis y valoración en la fase de proyecto.  
En el municipio existe riesgo de inundación 6 y geomorfológico de acuerdo con el plan de acción territorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), que afecta a los suelos de la modifcación, fundamentalmente el riesgo geomorfológico.  
En el planeamiento municipal, como suelo no urbanizable de protección arqueológica o etnológica, figuran en sus planos de ordenación 24 yacimientos arqueológicos (SNUP-AQ) y 6 elementos etnológicos (SNUP-ET), igualmente figuran suelos no urbanizables de protección del patrimonio arquitectónico rural (SNUP-PA). De acuerdo con la página web de la Dirección General de Patrimonio Cultural, en otros inventarios sectoriales no incluidos en el inventario general del patrimonio cultural valenciano, existen 10 yacimientos arqueológicos y 61 elementos etnológicos en el municipio, de ellos gran parte no figuran en los planos de ordenación del vigente planeamiento urbanístico.  
  
Análisis  
La modificación propuesta en el suelo no urbanizable de protección forestal afecta a una gran superficie en el municipio, pero mantendría la calificación urbanística y el uso forestal, permitiendo unos usos, agrícolas y ganaderos, vinculados a explotaciones tradicionales y masías existentes, que son compatibles con la conservación de los valores que pretenden protegerse.  
Se mantendría el modelo territorial, y, a nivel de plan, los efectos en el área afectada se consideran no significativos, entendiéndose en ambos casos, que estos usos existen actualmente. El presente IATE considera para estos suelos que los usos agrícolas y las edificaciones asociadas a los mismos podrán desarrollarse en terrenos no forestales de acuerdo con el PATFOR, sin perjuicio de la obtención de las autorizaciones e informes sectoriales que procedan.  
El uso ganadero en este suelo tiene actualmente carácter estensivo. El presente IATE considera que las instalaciones tradicionales para ganadería extensiva se ubicarán preferentemente en terrenos no forestales PATFOR, pudiendo no obstante afectar excepcionalmente a terrenos forestales en caso de no ser posible la anterior opción justificadamente, obteniendo previamente las autorizaciones de los órganos forestales competentes, así como el resto de autorizaciones o informes sectoriales que se requieran en su caso (por ejemplo Red Natura 2000). Así mismo se considera compatible el uso residencial en masías existentes.  
Se considera necesario efectuar las precisiones antes indicadas en la modificación del SNU-PF. Con estas condiciones se estima que no se ocasionarán, a nivel de plan, efectos negativos significativos sobre fauna, flora y ecosistemas, igualmente al tratarse de actividades de uso tradicional en la zona, ya existentes, a nivel de plan se estima que no se ocasionarán efectos negativos significativos en el paisaje.  
En relación a la descalificación de suelo no urbanizable de protección forestal a suelo no urbanizable sin protección, y de acuerdo con la descripción y valoración antes efectuada, se distinguen tres situaciones, dependiendo de las características y ubicación de los terrenos propuestos:  
1. Terrenos colindantes con el actual suelo no urbanizable sin protección que forman parte de la unidad de valle con una capacidad de acogida de usos mayor a la del SNU-PF y en la que se considera que los usos del suelo no urbanizable sin protección regulados en la normativa del planeamiento vigente no ocasionarán efectos adversos significativos en el paisaje, fauna y vegetación. Se trata de una redelimitación del SNU sin protección que por sus características (pendiente, carácter no forestal, morfología) y por ser de ámbito reducido es aceptable desde un punto de vista ambiental.  
2. Terrenos que mayoritariamente no colindan con el actual suelo no urbanizable sin protección. Considerando su localización, accesibilidad, topografías y usos presentan una capacidad de acogida mayor que la de terrenos calificados como SNU-PF aunque significativamente menor que la de los terrenos calificados como SNU sin protección. Por ello se estiman compatibles algunos usos adicionales a los del SNU-PF pero no todos los que se incluyen en el SNU sin protección. La introducción de dichos usos se considera una modificación menor.  
En este tipo de terrenos además de los usos propuestos para el SNU PF en la presente modificación, esto es, usos, agrícolas y ganaderos, vinculados a explotaciones tradicionales y masías existentes con las matizaciones antes indicadas, se considera compatible el alojamiento turístico rural en masías existentes, así como el uso residencial en las masías existentes, y las explotaciones de ganadería intensiva, sin perjuicio de la obtención de las autorizaciones o informes sectoriales que en su caso se requieran, siempre dependiendo del análisis y valoración en la fase de proyecto.  
La descalificación propuesta, admitiendo todos los usos que pueden darse en el suelo no urbanizable sin protección, no es aceptable ambientalmente, ya que se ocasionarían efectos adversos significativos a nivel de paisaje y también podrían ocasionarse en los ecosistemas (fauna y vegetación): alteración del carácter del paisaje, molestias fauna, alteración de la vegetación, etc. No obstante, se podrían admitir algunos usos adicionales a los propuestos en SNU PF como antes se ha indicado, al ser de una menor intensidad: edificaciones existentes, y aquellos usos rurales compatibles en determinadas circunstancias (dimensiones, accesibilidad) con los usos forestales dominantes como la ganadería intensiva.  
3. Terrenos en ocasiones directamente colindantes al actual suelo no urbanizable sin protección y en ocasiones no, que por sus características: superficie, mayor pendiente, menor accesibilidad, visibilidad, se considera que su capacidad de acogida es menor y los usos deben ser los propuestos para el SNU PF en la presente modificación, pero no los correspondientes al suelo no urbanizable sin protección que se proponen. La descalificación propuesta en este caso ocasionaría efectos negativos significativos en paisaje, fauna, flora y vegetación, y la posibilidad antes indicada (apartado 2) tampoco sería aceptable por sus características de mayor pendiente, menor accesibilidad y visibilidad.  
  
  
Imagen IV. Plano de ordenación Zona Sur. Se adjuntan las figuras de los planos de ordenación presentados con la modificación del SNU-PF en oscuro que pasaría a SNU sin protección, y sobre los cuales se han grafiado aquellos terrenos que se considera que pueden ser SNU sin protección (círculo rojo), aquellos terrenos que pueden ser SNU-PF1 (círculo verde), y aquellos sin marcar (en oscuro) que deberán continuar siendo SNU-PF. De aquellos que están parcialmente afectados por círculo rojo o verde y marcados con numeración zonas 1 a 9 se adjuntan imágenes de detalle para delimitar con precisión su pertenencia a uno u otro suelo.  
  
Imagen V. Plano de ordenación Zona Norte.  
  
Se adjuntan imágenes de detalle (ortofotografías) de las diferentes zonas en las que se ha propuesto la descalificación de SNU-PF a SNU sin protección y que se considera deben, parte de ellas permanecer como SNU-PF o SNU-PF1 (polígono rojo y verde respectivamente). Se pueden observar las mismas en los planos de ordenación generales con las numeraciones de 1 a 9 (Zonas).  
  
  
Imagen VI. Detalle Zona 1. Al oeste de la línea roja SNU y al este SNU-PF en la zona 1 propuesta en el plano de ordenación zona sur.  
Imagen VII. Detalle Zona 2. Al oeste de la línea roja SNU, a cota inferior, y al este SNU-PF en la zona 2 del plano de ordenación zona sur. En la parte superior de la imagen al noreste de la línea roja SNU y al sur a cota superior SNU-PF.  
  
Imagen VIII. Detalle Zona 3. Al oeste de la línea roja SNU y al este SNU-PF en la zona 3 en el plano de ordenación zona sur.  
  
Imagen IX. Detalle Zona 4. Al oeste de la línea roja SNU y al este SNU-PF en la zona 4 en el plano de ordenación zona norte.  
  
  
Imagen X. Detalle Zona 5. Al oeste de la línea roja SNU y al este SNU-PF en la zona 5 en el plano de ordenación zona norte.  
Imagen XI. Detalle Zona 6. Al sur de la línea verde SNU-PF1 y al norte SNU-PF en la zona 6 en el plano de ordenación zona norte.  
  
Imagen XII. Detalle Zonas 7 y 8. Al oeste de la línea roja SNU y al este SNU-PF en las zonas 7 y 8 en el plano de ordenación zona norte  
Imagen XIII. Detalle Zona 9. Al norte de la línea roja, a cota inferior, SNU y al sur, a cota superior, SNU-PF en la zona 9 en el plano de ordenación zona norte  
  
Desde el punto de vista paisajístico y de acuerdo con el informe del servicio de infraestructura verde y paisaje los usos aceptables y las zonas en las que pueden llevarse a cabo coinciden con las analizadas y valoradas en el presente IATE, siempre y cuando en el SNU-PF respondan a tipos y tratamientos constructivos propios del medio rural donde se enclavan.  
De acuerdo con el visor del Instituto Cartográfico Valenciano algunas zonas se ven afectadas por peligrosidad de inundación 6 y por peligrosidad de inundación geomorfológica, estableciéndose en el Decreto 201/2015, de 29 de octubre, del Consell, por el que se aprueba el Plan de acción territorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), una serie de limitaciones y prohibiciones en suelo no urbanizable:  
  
«Artículo 18. Limitaciones en suelo no urbanizable afectado por peligrosidad de inundación  
[?.]  
2. En suelo no urbanizable afectado por peligrosidad de inundación de nivel 2, 3, 4 o 5, o por peligrosidad geomorfológica, se prohíben los siguientes usos y actividades: viviendas; establos, granjas y criaderos de animales; estaciones de suministro de carburantes; actividades industriales; establecimientos hoteleros y campamentos de turismo; centros hípicos y parques zoológicos; servicios funerarios y cementerios; depósitos de almacenamiento de residuos y vertederos, a excepción de los destinados a residuos de la construcción y demolición (RCD); plantas de valorización; equipamientos estratégicos, como centros de emergencia, parques de bomberos, cuarteles, centros escolares y sanitarios, y pabellones deportivos cubiertos. Las infraestructuras puntuales estratégicas, como plantas potabilizadoras y centros de producción, transformación y almacenamiento de energía, quedan prohibidas, salvo que, por requerimientos de funcionamiento, queden avaladas por la administración competente para su autorización, garantizándose la adopción de medidas que disminuyan o eliminen el riesgo por inundación. La relación de actividades indicada no es cerrada, de modo que se consideran incluidas en este apartado las actividades similares a las expresamente indicadas y, con carácter general, las que supongan una elevada concentración de personas.  
3. En suelo no urbanizable afectado por peligrosidad de inundación de nivel 6 se prohíben los mismos usos y actividades señalados en el apartado anterior, excepto las viviendas y los establecimientos hoteleros, que sí son autorizables, previa adopción de las medidas de adecuación de la edificación que se impongan, dándose cumplimiento, como mínimo, a los condicionantes generales de adecuación de las edificaciones incluidos en el anexo I de esta normativa.  
4. En suelo no urbanizable afectado por peligrosidad geomorfológica se puede eximir justificadamente de la prohibición de alguno de los usos regulados en el apartado 2, siempre que, mediante un estudio específico y detallado de la zona, se justifique la escasa incidencia del riesgo de inundación en relación con la actividad a implantar.»  
  
Teniendo en cuenta las características de las modificaciones planteadas, en las que, por ejemplo, en el suelo no urbanizable sin protección son posibles las explotaciones agropecuarias, así como las viviendas familiares y las industrias, y dado que de acuerdo con el PATRICOVA algunas de estas actividades o actuaciones están, en las zonas con peligrosidad antes indicadas, sujetas a limitaciones o prohibidas, se estima necesario adoptar una medida preventiva a nivel de plan, para aplicar a nivel de proyecto: previamente a la concesión de autorización o licencias para actividades o edificaciones y construcciones que se desarrollen en zonas afectadas por riesgo de inundación deberán someterse a informe de afección de riesgo de inundación, y por tanto, a la valoración de compatibilidad, del servicio competente en dicha materia (actualmente el servicio de ordenación del territorio de la Conselleria de vivienda, obras públicas y vertebración del territorio).  
En relación con el riesgo de incendios forestales se incorporará a la modificación los condicionantes indicados por la Agencia valenciana de seguridad y respuesta a las emergencias en su informe de fecha relativos al riesgo de incendios forestales.  
En relación con la afección al patrimonio cultural, teniendo en cuenta que determinados elementos del patrimonio cultural que figuran en la página web de la Dirección General de Patrimonio Cultural no aparecen indicados en el planeamiento urbanístico vigente, se estima necesario para evitar efectos negativos significativos obtener previamente a la aprobación definitiva de la modificación informe favorable de la Conselleria de Cultura, debiendo incorporar a la misma las medidas que en el mismo se indiquen.  
Las modificaciones introducidas, teniendo en cuenta sus características y ubicación, y con las medidas indicadas adoptar, se estima que podrán ocasionar un efecto positivo en la población, permitiendo mantener la misma, lo que contribuirá a la conservación del paisaje y de los ecosistemas.  
Teniendo en cuenta las características de los efectos y del área probablemente afectada así como de las características de la modificación, no se considera que se vayan a producir efectos negativos significativos sobre el medio ambiente a nivel de plan siempre que se adopten las medidas correctoras indicadas en la parte dispositiva de este acuerdo.  
  
Consideraciones jurídicas  
La Evaluación Ambiental Estratégica es el instrumento de prevención, establecido en la Directiva 2001/42/CE del Parlamento Europeo y del Consejo de 27 de junio, para la integración de los aspectos ambientales en la toma de decisiones de planes y programas públicos. Dicha directiva se incorpora al derecho interno español mediante la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y al derecho autonómico mediante la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Real decreto legislativo 7/2015, de 30 de octubre, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de suelo y rehabilitación urbana, establece en el artículo 22 que los instrumentos de ordenación territorial y urbanística están sometidos a evaluación ambiental de conformidad con lo previsto en la legislación de evaluación ambiental.  
  
  
  
Propuesta de acuerdo  
De acuerdo con lo expuesto, se resuelve emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable según establece el artículo 51.2.b de la LOTUP, en relación a la modificación puntual núm. 9 de las normas subsidiarias del municipio de Catí (Castellón), de acuerdo con los criterios del anexo VIII de esta ley, puesto que no tiene incidencia en el modelo territorial, no produce un incremento significativo en el consumo de recursos, ni afecta negativamente al patrimonio ambiental, y teniendo en cuenta las consultas realizadas y el análisis efectuado, se puede concluir que el procedimiento de evaluación simplificada es suficiente para determinar que la referida modificación no presenta efectos significativos sobre el medio ambiente, correspondiendo continuar la tramitación de la misma conforme al capítulo III del título III de la LOTUP, siempre que se ajuste a los siguientes condicionantes:  
1. Previamente a la aprobación definitiva de la modificación:  
1.1. Se efectuarán las siguientes modificaciones:  
a. Respecto a la modificación en suelo no urbanizable de protección forestal (SNU-PF), se añadirá además de lo propuesto, lo siguiente: Estos usos agrícolas y las edificaciones asociadas a ellos solo se podrán desarrollar en terrenos no forestales de acuerdo con el PATFOR, sin perjuicio de la obtención de las autorizaciones e informes sectoriales que se requieran en su caso, siempre dependiendo del análisis y valoración en la fase de proyecto.  
El uso ganadero será extensivo y las edificaciones ligadas al mismo (apriscos) se ubicarán en terreno no forestal según PATFOR, pudiendo no obstante afectar excepcionalmente y justificadamente a terrenos forestales en caso de no ser posible la anterior opción, y obteniendo previamente las autorizaciones de los órganos forestales competentes, así como el resto de autorizaciones o informes sectoriales que se requieran en su caso (por ejemplo Red Natura 2000), siempre dependiendo del análisis y valoración en la fase de proyecto.  
Se admitirá el uso residencial en masías existentes.  
Todo ello, siempre y cuando respondan a tipos y tratamientos constructivos propios del medio rural donde se enclavan.  
b. Respecto a las recalificaciones de suelo no urbanizable de protección forestal a suelo no urbanizable sin protección (SNU):  
- Se considera aceptable ambientalmente la recalificación a SNU sin protección de los ámbitos de modificación propuestos incluidos en los círculos rojos en los planos de ordenación norte y sur anexos al presente acuerdo, junto con las imágenes de detalle clarificadoras.  
- Los ámbitos de modificación que se incluyen en los círculos verdes en los planos de ordenación norte y sur anexos al presente acuerdo, junto con las imágenes de detalle clarificadoras, mantendrán la calificación de SNUPF, aunque conformarán ámbitos concretos, diferenciados gráfica y normativamente en los siguientes términos: se admitirá también el uso de alojamiento turístico rural en masías existentes y las explotaciones de ganadería intensiva, sin perjuicio de la obtención de las autorizaciones o informes sectoriales que en su caso se requieran, aunque esto quedará supeditado al análisis y valoración en la fase de proyecto.  
Todo ello, siempre y cuando respondan a tipos y tratamientos constructivos propios del medio rural donde se enclavan.  
- Aquellos terrenos que se han propuesto pasar de SNU-PF a SNU sin protección y que no están rodeadas por círculo rojo o verde en las figuras adjuntas a este IATE, se quedarán como SNU-PF a diferencia de los anteriores.  
1.2. Se introducirá en la normativa urbanística: previamente a la concesión de autorización o licencias para actividades o edificaciones y construcciones que se desarrollen en zonas afectadas por riesgo de inundación deberán someterse a informe de afección de riesgo de inundación, y por tanto, a la valoración de compatibilidad, del servicio competente en dicha materia (actualmente el servicio de ordenación del territorio de la Conselleria de vivienda, obras públicas y vertebración del territorio).  
1.3. En relación con el riesgo de incendios forestales se incorporará a la modificación los condicionantes indicados por la Agencia valenciana de seguridad y respuesta a las emergencias en su informe de fecha relativos al riesgo de incendios forestales.  
2. Se obtendrá informe favorable de la Dirección General de Patrimonio Cultural, debiendo incorporarse a la modificación las medidas que en el mismo se indiquen.  
Según establece el artículo 51.7 de la LOTUP, el informe ambiental y territorial estratégico perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no se hubiera procedido a la aprobación de la modificación en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación. En tal caso, el promotor deberá iniciar nuevamente el procedimiento de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada de la modificación.  
  
Órgano competente  
La Comisión de Evaluación Ambiental es el órgano competente para emitir el informe ambiental y territorial estratégico a que se refiere el artículo 51.2.b de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 3.2 del Decreto 230/2015, de 4 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento del órgano ambiental de la Generalitat a los efectos de evaluación ambiental estratégica (planes y programas).  
  
A la vista de cuanto antecede, la Comisión de Evaluación Ambiental, acuerda: emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica de la modificación puntual núm. 9 de las Normas Subsidiarias de Catí, por considerar que no tiene efectos significativos en el medio ambiente, con el cumplimiento de las determinaciones que se incluyen en el citado informe.  
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.  
  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
  
  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 18.2 de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público.  
  
València, 24 de abril de 2019.- El secretario de la Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 27 de mayo de 2019.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML