Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 4146, del 12-12-2001 (2001/11829)

ORDRE de 29 de novembre de 2001, de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual s'estableix un règim d'ajudes destinades a la protecció, conservació i millora dels espais forestals de la Comunitat Valenciana.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4146

Data del DOGV
:   12-12-2001

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - E) CONCESSIÓ DE SUBVENCIONS ADMINISTRATIVES

Número del document
:   2001/11829

CVE


Data del document
:   29-11-2001

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient

Tipus de document
:   Ordre

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * [suport econòmic](javascript:void(0))
    * [lluita contra incendis](javascript:void(0))
    * [reforestació](javascript:void(0))
    * [silvicultura](javascript:void(0))
    * [protecció del sòl](javascript:void(0))
    * [protecció del bosc](javascript:void(0))

ORDRE de 29 de novembre de 2001, de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual s'estableix un règim d'ajudes destinades a la protecció, conservació i millora dels espais forestals de la Comunitat Valenciana. [2001/11829]
  
El Reglament (CE) número 1257/1999 del Consell, sobre ajuda al desenvolupament rural, incideix en els principis que van inspirar la reforma de la política agrícola comú de 1992 en el sentit d'accentuar la vessant mediambiental de les actuacions en les zones rurals, però sense oblidar al seu torn que la política de desenvolupament rural ha de tenir com a objectiu restablir i reforçar la competitivitat i contribuir així al manteniment i creació d'ocupació en les dites zones.
  
L'article 29, de l'esmentat reglament es dirigeix a la potenciació de la silvicultura per la seua contribució al manteniment i al desenvolupament de les funcions econòmiques, ecològiques i socials dels boscos a les zones rurals, mitjançant la gestió forestal sostenible i el desenvolupament sostenible de la silvicultura, el manteniment i la millora dels recursos forestals, i l'augment de les superfícies forestals orientades cap al compliment dels compromisos internacionals de la Comunitat Europea i els seus Estats membres basada en compromisos adquirits en les Conferències Ministerials sobre la protecció dels boscos a Europa.
  
Igualment el Reglament refereix la necessitat d'establir mesures relatives a la protecció enfront d'incendis de les zones classificades amb un risc alt o mitjà d'incendi forestal de conformitat amb el Reglament (CEE) número 2158/92 del Consell, de 23 de juliol de 1992, relatiu a la protecció dels boscos comunitaris contra els incendis.
  
Per la seua banda, la Llei 3/93, Forestal de la Comunitat Valenciana, determina en l'article 64 i següents, l'establiment d'ajudes econòmiques als propietaris públics i privats dels terrenys forestals o a les persones naturals i jurídiques als qui aquests hagueren cedit l'ús o gaudi dels seus terrenys o establert acords, que impliquen la millora i conservació de les forests mitjançant treballs forestals, per a això es tindran en compte les previsions contingudes en els plans d'ordenació i en els programes tècnics.
  
Amb aquest fi, la Conselleria de Medi Ambient ha anat introduint gradualment diverses ajudes a través de distintes Ordres reguladores, que han permés el finançament de diverses accions de millora i protecció dels boscos valencians.
  
Sota la perspectiva del referit Reglament Comunitari és necessari adaptar aquesta regulació conformant un nou marc d'ajudes a favor d'un desenvolupament rural sostenible, donant cabuda a un conjunt d'accions relatives al medi forestal, assumint que l'ordenació, conservació, protecció, millora i el desenvolupament sostenible de les forests són fonamentals per al manteniment de la biodiversitat, la regulació de les aigües i del cicle hidrològic, la protecció front a les avingudes, la protecció del sòl fèrtil enfront de l'erosió i desertificació, disminució de gasos relacionada amb l'efecte hivernacle i el canvi climàtic, aspectes tots ells d'especial importància en la conservació de la naturalesa i del medi ambient. És sabut, a més, que les actuacions forestals tenen una forta incidència en la política d'ocupació, no sols per l'elevada quantitat de mà d'obra que absorbeixen, sinó també per la complementarietat estacional d'aquest tipus d'ocupació, ja que solen coincidir amb períodes de baixa intensitat en el sector agrícola.
  
La present regulació simplifica el sistema de gestió d'ajudes unificant en una mateixa Ordre d'ajudes, els procediments de tramitació i gestió, les distintes regulacions com també els criteris de tramitació, terminis i valoració dels distints treballs reflectits en el present marc regulador i incrementa substancialment tant el valor econòmic de les distintes unitats d'obra com els percentatges de finançament dels treballs objecte de les ajudes, elevant la cobertura amb caràcter general al 100% del cost dels treballs, amb excepció dels cultius d'espècies aromàtiques i tofoneres que es fixen en el 80% de la inversió realitzada.
  
En virtut d'això, a proposta de la Direcció General de Recursos Forestals i de conformitat amb el que disposa l'article 35 de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, de Govern Valencià, i l'article 47.3 del text refós de la Llei de la Hisenda Pública de la Generalitat Valenciana, aprovada per Decret Legislatiu de 26 de juny de 1991, del Consell de la Generalitat Valenciana.
  
ORDENE
  
Primer
  
Establir un règim d'ajudes destinades a la protecció, conservació i millora dels espais forestals de la Comunitat Valenciana, a càrrec de la línia pressupostària T4832000, ?Protecció, conservació i millora de les forests de la Comunitat Valenciana?, del capítol VII, de la secció 14, Conselleria de Medi Ambient; servei 04, Direcció General de Recursos Forestals; programa 442.40 €Restauració i Protecció dels Recursos Forestals?, la dotació del qual es determinarà per la corresponent Llei de Pressupostos.
  
Segon
  
Aprovar les bases per què es regirà aquest règim i que figuren com annex d'aquesta ordre.
  
Tercer
  
La convocatòria d'ajudes, establerta en aquesta ordre amb caràcter general, d'acord amb l'ordre de 26 de setembre de 1994, de la Conselleria d'Economia i Hisenda, estarà condicionada a l'existència, en el pressupost de l'exercici següent, de crèdit suficient i adequat.
  
En tot el que regula aquesta ordre, s'estarà al que disposa el Decret Legislatiu de 26 de juny de 1991, de la Generalitat Valenciana, per la qual s'aprova el text refós de la Llei d'Hisenda Pública de la Generalitat Valenciana, i el Reial Decret 152/1996, de 6 de febrer.
  
Quart
  
El termini per a sol·licitar les distintes ajudes que s'inclouen en la present Ordre, una vegada entre en vigor, es fixa amb caràcter general en el període comprés entre el dia 1 de març i el dia 30 de setembre de cada any, considerant que les sol·licituds d'ajuda que es tramiten en cada període anual, ho seran per a treballs a realitzar l'any següent a què es realitza la sol·licitud.
  
DISPOSICIONS TRANSITÒRIES
  
Primera
  
Les ajudes que hagen de ser finançades a càrrec de la subvenció corresponent al pressupost de l'any 2002, podran ser sol·licitades en el termini de trenta dies hàbils des de la publicació de la present Ordre al Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
Segona
  
Les sol·licituds d'ajudes presentades a partir de l'1 de novembre de 2001, formulades d'acord a les bases de les Ordres d'Ajudes que resultaren derogades, seran adaptades i tramitades de conformitat amb les noves bases reguladores establertes en aquesta.
  
DISPOSICIONS FINALS
  
Primera
  
Es faculta el director general de Recursos Forestals de la Conselleria de Medi Ambient per a dictar les resolucions necessàries per a l'aplicació, desenvolupament i execució de la present Ordre.
  
Segona
  
La present ordre entrarà en vigor l'endemà al de la seua publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
Tercera
  
Contra la present ordre, que posa fi a la via administrativa, es podrà interposar recurs contenciós administratiu en el termini de dos mesos, a comptar des de l'endemà al de la seua publicació, davant de la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que disposa els articles 10 i concordants de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, Reguladora de la Jurisdicció Contenciosa Administrativa.
  
Tot això sense perjudici de la interposició del recurs potestatiu de reposició davant del conseller de Medi Ambient en el termini d'un mes des de l'endemà al de la seua publicació, d'acord amb el que disposa els articles 116 i 117 de la Llei 4/1999, de 13 de gener, de modificació de la Llei 30/92, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú i la resta de disposicions concordants.
  
DISPOSICIÓ DEROGATÒRIA
  
Queden expressament derogades les següents Ordres d'ajudes:
  
ORDRE de 22 de novembre de 1996, de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, per la qual es convoca un règim de subvencions destinades al foment i potenciació de diferents aprofitaments agroforestals: cultiu de plantes aromàtiques, medicinals i condimentàries, tofoneres, apícoles i execució de projectes d'aprofitament energètic de biomassa en l'àmbit forestal (DOGV núm. 2.885 de 09.12.96).
  
ORDRE de 22 de novembre de 1996, de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, per la qual s'estableix un règim d'ajudes en l'àmbit de les accions prioritàries contra els incendis forestals a la Comunitat Valenciana (DOGV núm. 2.891 de 17.12.96).
  
ORDRE de 28 de novembre de 1996, de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, per la qual s'estableix un règim d'ajudes per a fomentar accions de desenvolupament i aprofitament dels boscos en les zones rurals de la Comunitat Valenciana (DOGV núm. 2.890 de 16.12.96).
  
ORDRE de 4 de juny de 1997, de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual s'estableix un règim d'ajudes per a la conservació de sòls a fi d'evitar l'erosió (DOGV núm. 3.027 de 03.07.97).
  
ORDRE de 12 de juny de 1997, de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual s'estableix un règim de subvencions destinades a l'ordenació i foment de les xarxes d'interés públic de senders de petit recorregut (PR), instal·lacions d'àrees recreatives i zones d'acampada, en l'àmbit forestal de la Comunitat Valenciana (DOGV núm. 3.025 de 01.07.97).
  
València 29 de novembre de 2001
  
El conseller de Medi Ambient
  
FERNANDO MODREGO CABALLERO
  
ANNEX I
  
Bases per la qual es regula la convocatòria de subvencions per a la protecció, conservació i millora dels espais forestals de la Comunitat Valenciana
  
Primera. Beneficiaris
  
1. De manera general podran ser beneficiaris d'aquestes ajudes les persones físiques o jurídiques titulars de drets de propietat, d'ús i gaudi legalment reconeguts de terrenys de titularitat pública o privada inclosos en l'àmbit de les actuacions subvencionables incloses en la base segona.
  
Igualment podran ser beneficiaris agrupacions legalment constituïdes de persones físiques o jurídiques que complisquen els requisits inclosos en el paràgraf anterior.
  
Les persones físiques o jurídiques titulars de terrenys de titularitat privada podran autoritzar a entitats locals la utilització dels seus terrenys per als fins previstos en la present Ordre. Aquesta autorització permetrà a les entitats locals ser beneficiàries de les línies d'ajudes establertes en la present Ordre.
  
2. En el cas de les ajudes destinades a l'execució de projectes d'homologació i senyalització de senders de petit recorregut, únicament podran ser beneficiaris ajuntaments i entitats locals, bé per ser titulars de drets de propietat, d'ús i gaudi, o per autorització de persones físiques o jurídiques.
  
3. Per a ser beneficiari de les ajudes per a la redacció de projectes de noves tecnologies d'eliminació de residus forestals a peu de bosc, no serà necessària l'acreditació de drets de propietat.
  
Segona. Finalitats, actuacions, àmbit, preus unitaris i imports màxims.
  
Tercera . Límit i percentatges d'inversió subvencionable.
  
Independentment dels imports màxims subvencionables fixats per a cada tipus d'actuació en la base segona, s'estableix una subvenció màxima per sol·licitant i any de 30.000,00 EUROS.
  
En cas de sol·licituds d'Entitats Locals o Agrupacions de propietaris legalment constituïdes que tramiten davall un mateix expedient peticions de distints propietaris l'import màxim serà l'obtingut de multiplicar la quantitat anterior pel nombre de propietaris agrupats en la sol·licitud, no podent en cap cas superar els 120.000,00 EUROS per expedient i any.
  
Els treballs descrits podran ser subvencionats fins en un 100% de la inversió realitzada, amb excepció de les finalitats 2.a, 2.b i 2.c, que seran finançades fins a el 80% del cost dels treballs objecte de les ajudes.
  
Quarta. Assignació pressupostària entre les distintes finalitats.
  
Per a assignació i distribució del pressupost disponible per a les ajudes entre les distintes finalitats s'atendrà al que en aquest sentit fixe la corresponent Ordre anual de quanties.
  
Cinquena. Sol·licituds i documentació
  
1. Les sol·licituds es formalitzaran en instància degudament emplenada, segons model normalitzat d'acord amb l'annex.
  
Totes les actuacions objecte d'ajudes proposades pel sol·licitant en una o diverses propietats s'agruparan en una única sol·licitud, no podent superar la subvenció sol·licitada per al conjunt d'elles el màxim econòmic referit en la base tercera. Així mateix, no s'admetran a tràmit més d'una sol·licitud sobre una mateixa propietat.
  
Aquestes subvencions són incompatibles amb qualsevol altra de la Conselleria de Medi Ambient, i d'altres organismes públics amb la mateixa finalitat.
  
2. Els interessats presentaran les sol·licituds en el Registre General de la Conselleria de Medi Ambient, en els Serveis territorials d'aquesta, o qualsevol altra forma de les previstes en l'article 38.4 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.
  
3. El termini de presentació d'instàncies serà entre l'1 de març i el 30 de setembre, ambdós inclosos, de l'any anterior per al qual se sol·licite l'ajuda. Per a l'exercici 2002 el termini serà l'expressat en la disposició transitòria per al dit any.
  
4. L'admissió a tràmit d'una sol·licitud no generarà cap compromís de concessió d'aquella.
  
5. La documentació que han de presentar els interessats junt amb la instància per a sol·licitar les ajudes serà la següent:
  
a) Documentació acreditativa de la identificació del sol·licitant:
  
a.1. Persones físiques:
  
- fotocòpia compulsada del NIF per als nacionals.
  
- fotocòpia compulsada de la targeta de resident per als estrangers.
  
a.2. Persones jurídiques o agrupació de persones físiques:
  
- Còpia compulsada del CIF.
  
- Còpia compulsada dels estatuts de l'entitat o escriptura de constitució o qualsevol altre document admissible en dret que ho acredite i còpia de poders que acrediten la representació.
  
- Certificat de l'acta on conste l'acord de sol·licitar les ajudes i nomenament del representant de l'entitat per a efectuar la seua gestió.
  
- En el cas de entitats locals acord adoptat pel ple o, si és procedent, per la Comissió de Govern quan acredite tenir aquesta facultat delegada, o per l'alcalde de la corporació amb la posterior ratificació del ple o de la Comissió en el cas que tinga aquesta facultat delegada, amb anterioritat a la resolució de les ajudes.
  
b) Acreditació de complir els requisits per a ser beneficiari
  
- Si és procedent documents acreditatius de la titularitat de drets de propietat, d'ús i gaudi, consistents en escriptura pública registrada, certificat registral o mitjançant qualsevol altra forma vàlida en dret.
  
- En cas d'autorització de propietari de titularitat privada a entitat local, s'haurà de presentar aquesta. A més, l'esmentat propietari hi haurà de presentar declaració jurada de no haver sol·licitat la mateixa ajuda
  
c) Memòria valorada dels treballs a realitzar, que contindrà els següents apartats:
  
- Descripció de la finca amb la seua localització a escala 1:10.000, assenyalant la localització precisa dels treballs.
  
- Pla cadastral amb les parcel·les afectades.
  
- Descripció detallada dels treballs a realitzar, indicant a través d'un programa d'actuació la relació d'obres i treballs a desenvolupar que garantisca l'execució de les mateixes en l'exercici per al que es concedeix la subvenció.
  
- Pressupost desglossat, on s'expresse i justifique el cost de distints treballs per als que se sol·licita ajuda a través de l'expressió dels preus unitaris de les unitats d'obra a realitzar.
  
d) En el cas de sol·licitar treballs d'obertura de pistes forestals, s'haurà d'adjuntar a la sol·licitud Declaració d'Impacte positiva dels treballs previstos.
  
e) Imprés d'alta de tercers per a pagaments de la Generalitat Valenciana degudament emplenat i segellat per l'entitat bancària corresponent, (model 27999).
  
f) Acreditació del titular que es troba al corrent o exempt de les seues obligacions tributàries i amb la seguretat social, en els termes que disposa l'Ordre de 30 de maig de 1996, de la Conselleria d'Economia i Hisenda, sobre forma d'acreditar pels beneficiaris de subvencions l'exigència de l'art. 47.7, del text refós de la Llei de la Hisenda Pública de la Generalitat Valenciana, (DOGV núm. 2775, de 21 de juny de 1996), certificats de l'Agència Estatal de l'administració Tributària i de la Conselleria d'Economia, Hisenda i Ocupació de la Generalitat Valenciana pel que fa a les obligacions tributàries i certificat de la Tresoreria de la Seguretat Social quant a les obligacions amb la Seguretat Social.
  
g) Declaració en el seu cas, que acredite l'existència de sol·licitud o obtenció d'altres subvencions percebudes o reconegudes d'altres Administracions Públiques, o de qualsevol entitat Pública o Privada, pel mateix concepte
  
Sisena. Esmena d'errors
  
Quan la sol·licitud no reunisca els requisits o no s'acompanye la documentació que resulte exigible d'acord a la base cinquena, de conformitat amb l'article 71 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, modificada per la Llei 4/1999, de 13 de gener, es requerirà al sol·licitant perquè en el termini de 10 dies esmene la falta o acompanye els documents preceptius, amb indicació que, si així no ho fera, se'l tindrà per desistit de la seua petició.
  
Setena .Valoració, tràmit i resolució dels expedients de sol·licitud d'ajuda
  
Amb caràcter previ a la valoració dels expedients s'emetrà per tècnic forestal de la Conselleria de Medi Ambient informe de viabilitat dels treballs per a l'execució de la qual se sol·licita l'ajuda.
  
La valoració i selecció dels expedients es realitzarà per una comissió avaluadora, composta pel director general de Recursos Forestals en qualitat de president, el Cap d'Àrea de Recursos Forestals, els Caps de Servei de Gestió Forestal i Prevenció d'Incendis Forestals, un representant de cada una de les direccions territorials de la Conselleria de Medi Ambient, així com un representant de la Secretària General Administrativa amb funcions de secretari.
  
La valoració dels expedients es realitzarà per a cada una de les finalitats incloses en la sol·licitud tenint en compte els següents criteris i ordre de prioritat:
  
1. Terreny inclòs en l'àmbit d'un Espai Natural Protegit o en la seua àrea de protecció d'impactes.
  
2. Potencialitat de la vegetació forestal de l'àrea on se sol·licita l'ajuda en relació amb la recàrrega d'aqüífers, amb la protecció enfront del risc d'inundació, amb la protecció del sòl i defensa enfront de fenòmens erosius.
  
3. Prioritat d'actuació per a la prevenció d'incendis forestals.
  
4. Treballs inclosos en plans programes de gestió i millora forestal o projectes desenvolupats per la Conselleria de Medi Ambient mateixa o programes de gestió i millora forestal i projectes desenvolupats pels propietaris particulars, en base als art. 25 i 26 de la Llei 3/93 Forestal de la Comunitat Valenciana.
  
5. Distància a terreny forestal.(Finalitats 2a, 2b, 2c, 3e, 3f, 3g, 3h i 3k).
  
6. Interés i qualitat de les actuacions proposades.
  
D'acord als esmentats criteris, la comissió avaluadora, proposarà les sol·licituds estimades i l'import a concedir a cada beneficiari, distribuït per les distintes finalitats que incloguera la sol·licitud.
  
Una vegada formalitzats els actes d'instrucció corresponents, la comissió elevarà el conseller de Medi Ambient, la proposta de concessió de les ajudes, la qual contindrà les sol·licituds desestimades i el motiu de la desestimació, les sol·licituds estimades, la quantia subvencionable i l'import de l'ajuda a concedir a cada beneficiari, per a cada finalitat sol·licitada.
  
La resolució definitiva dictada pel conseller de Medi Ambient serà publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana. La resolució serà també notificada als interessats.
  
El termini màxim per a resoldre les sol·licituds d'ajudes serà de tres mesos comptats a partir de la publicació de l'Ordre anual de quanties. Transcorregut aquest termini sense que haguera recaigut resolució s'entendrà desestimada la sol·licitud en els termes previstos en l'article 44 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, modificada per la Llei 4/1999, de 13 de gener.
  
Els beneficiaris de les subvencions podran renunciar expressament a les mateixes en el termini d'un mes a partir del dia següent al de notificació de la resolució de concessió.
  
Huitena. Execució dels treballs i període d'execució
  
1. Els treballs objecte d'ajuda es realitzaran d'acord a les normes tècniques que s'adjunten com annexos a aquesta ordre.
  
2. Amb caràcter general els treballs objecte de les ajudes previstes en aquesta ordre, es realitzaran en el període comprés entre la publicació en el DOGV de la resolució aprovatòria i el dia 15 de novembre de l'any per al que es va sol·licitar l'ajuda.
  
No obstant això, el sol·licitant pot iniciar els treballs inclosos en l'expedient d'ajudes, a partir de l'1 de gener de l'any en què es resolga el dit expedient i amb anterioritat a la resolució de les mateixes. En aquest cas serà preceptiu informe del personal tècnic de la Conselleria de Medi Ambient, en el que s'acredite la data d'inici dels treballs, per la qual cosa l'interessat haurà de comunicar la data d'inici d'aquests treballs amb una antelació mínima de 15 dies, mitjançant escrit dirigit al director Territorial de la Conselleria de Medi Ambient, a l'efecte que s'emeta el corresponent informe.
  
En qualsevol cas la iniciació dels treballs amb anterioritat a la resolució de les ajudes, no generarà en cap cas compromís o prioritat algun per a la seua concessió.
  
Amb caràcter excepcional i per causa degudament justificada es podrà concedir pròrroga en el termini d'execució, essent necessari per a això que la mateixa siga sol·licitada mitjançant escrit dirigit al director Territorial de la Conselleria de Medi Ambient, amb una antelació mínima de 15 dies sobre la data de finalització del període d'execució.
  
Novena: Obligacions dels beneficiaris
  
Els beneficiaris de les subvencions hauran de:
  
1. Estar al corrent de les seues obligacions tributàries i de Seguretat Social.
  
2. Complir amb els requisits i condicions que comporta la concessió o gaudi de l'ajuda.
  
3. El sotmetiment a les actuacions de control financer que corresponen a la Intervenció General en relació amb les subvencions i ajudes concedides.
  
4. Comunicar, en qualsevol moment de la vigència de l'expedient, altres ajudes públiques sol·licitades, o concedides per al mateix projecte.
  
5. Fer constar en tota informació o documentació pròpia de l'activitat que la mateixa està subvencionada per la Conselleria de Medi Ambient.
  
6. En el cas que per motius imputables a l'interessat es produïsca l'abandó, o destrucció dels treballs, se suspendran totes les ajudes pendents fins que es produïsca el retorn a la situació anterior a l'abandó o destrucció, sense perjudici dels compromisos adquirits i de les responsabilitats que se'n deriven.
  
7. En els espais naturals protegits s'hauran de tenir en compte les directrius contemplades en la normativa específica de cada espai natural protegit.
  
Desena :Cobrament de la subvenció
  
1. Per al cobrament de la subvenció, el beneficiari haurà de presentar en el termini que establisca la corresponent resolució de concessió, una vegada finalitzades les obres objecte d'ajuda, sol·licitud de pagament adreçada a la Direcció Territorial de la Conselleria de Medi Ambient que corresponga, segons model d'instància que s'adjunta a la present Ordre adjuntant la documentació que es detalla en els punts següents.
  
2. Per a les ajudes regulades en la present Ordre, la justificació de les inversions es realitzarà amb els següents criteris:
  
a) Amb caràcter general, mitjançant la presentació de factures originals o còpia compulsada, amb el seu justificant de pagament o document acreditatiu del mateix referent a totes les despeses efectuades d'acord amb el programa subvencionat. En qualsevol cas, les factures hauran de presentar-se en original per a procedir al seu segellat en la Direcció Territorial de Medi Ambient que corresponga. En cap cas pot ser objecte de subvenció l'Impost sobre el Valor Afegit recuperable pel beneficiari.
  
b) La despesa de la mà d'obra fixa o assalariada s'acreditarà documentalment mitjançant nòmina o factura firmada pels treballadors en què conste els seu NIF.
  
c) La despesa de mà d'obra pròpia, entenent com a tal la de la persona titular i la dels membres majors d'edat de la unitat familiar inclosos en la cartilla de la Seguretat Social o en la d'autònoms.
  
Per a justificar la despesa de mà d'obra pròpia el beneficiari haurà d'acompanyar declaració jurada on s'especifiquen les despeses d'obra justificades per aquest concepte, segons model que s'adjunta. El preu unitari màxim justificable de la mà d'obra pròpia serà de 62,60 EUROS per jornada de treball.
  
d) La utilització de maquinària pròpia es justificarà així mateix mitjançant declaració jurada del beneficiari on s'especifique les unitats d'obra justificades per aquest concepte, segons model que s'adjunta acompanyant fotocòpia compulsada del recepció de pagament de l'impost de circulació referit a l'últim període impositiu o, en cas de no estar subjecte a aquestimpost, còpia acarada de document acreditatiu de la propietat. El preu màxim a justificar pel concepte de maquinària pròpia serà la següent:
  
Uds. Descripció Maquinària (sense mà d'obra) Euros/hora
  
H Tractor de rodes 51/70 CV 22,09
  
H Tractor de rodes 71/100 CV 23,03
  
H Tractor de rodes 101/130 CV 25,99
  
H Tractor de cadenes 51/70 CV 24,17
  
H Tractor de cadenes 71/100 CV 30,86
  
H Tractor de cadenes 101/130 CV 35,08
  
H Remolc lleuger càrrega màxima 750 kg. 0,60
  
H Remolc basculador de capacitat 6 Tm 1,86
  
H Estalladora o empaquetadora 3,41
  
H Motoserra 1,87
  
H Motodesbrossadora 1,87
  
H Aclotadora 3,56
  
H Podadora 5,13
  
H Plantadora 5,31
  
Els preus assenyalats en els apartats c i d es podran actualitzar per ordre de la Conselleria de Medi Ambient.
  
3. La justificació de les despeses es realitzarà mitjançant certificat del Secretari de l'aprovació de les despeses per la Comissió de Govern o ple d'Ajuntament i de la Intervenció del pagament realitzat.
  
4. El beneficiari caldrà que adjunte declaració jurada, en el seu cas, de les subvencions percebudes o reconegudes d'altres Administracions Públiques, o de qualsevol entitat Pública o Privada, per la mateixa finalitat.
  
5. De les obres i drets d'ajuda se certificarà per tècnic forestal de la Conselleria de Medi Ambient, la correcta execució dels treballs i condicions establertes en la Resolució aprovatòria de les ajudes.
  
6. Així mateix, en cas d'execució per mitjans propis, seran objecte de certificació per tècnic forestal de la Conselleria de Medi Ambient, les despeses imputades a mà d'obra i maquinària, d'acord amb els preus unitaris detallats en l'apartat 2 d'aquesta base.
  
Onzena. Reintegrament de quantitats
  
1. Segons estableix l'article 47.9 del text refós de la Llei d'Hisenda Pública de la Generalitat Valenciana, procedirà el reintegrament de les quantitats percebudes i l'exigència de l'interés de demora des del moment del pagament de l'ajuda en els següents casos:
  
a) Incompliment de l'obligació de justificació.
  
b) Obtenir les subvencions sense reunir les condicions requerides per això.
  
c) Incompliment de la finalitat per ala la qual la subvenció va ser concedida.
  
d) Incompliment de les condicions imposades als beneficiaris amb motiu de la concessió de la subvenció.
  
2. Igualment, en el supòsit que l'import de la subvenció, aïlladament o en concurrència amb subvencions o ajudes d'altres administracions públiques o d'altres ens públics o privats, supere el cost de l'activitat a desenvolupar, procedirà el reintegrament de l'excés obtingut sobre el cost de l'activitat desenvolupada.
  
Annex 2. Normes tècniques
  
Annex 3. Model d'instància de sol·licitud d'ajuda
  
Annex 4 .model de sol·licitud de cobrament.
  
Annex 5.model de declaració de realització d'actuacions pel sistema de mitjans propis.
  
Annex 6. Model de declaracions de subvencions sol·licitades o concedides per altres organismes públics o privats.
  
Annex 7. Fitxa de manteniment de tercers.
  
Annex 2
  
Normes tècniques
  
Finalitat 1: foment i desenvolupament de les forests en les zones rurals
  
1.a. Treballs de repoblació forestal
  
Espècies recomanades per comarques
  
CASTELLÓ
  
01. Els Ports
  
Pinus halepensis, Pinus nigra, Pinus sylvestris, Acer campestre, Acer monspessulanum, Acer opalus, Fraxinus angustifolia, Juglans sp., Juniperus communis, Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Populus tremula, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Arbutus unedo, Ilex aquifolium, Juniperus phoenicea, Juniperus thurifera, Taxus baccata.
  
02. L'Alt Maestrat
  
Pinus halepensis, Pinus nigra, Pinus sylvestris, Acer campestre, Acer monspessulanum, Acer opalus, Fraxinus angustifolia, Juglans sp., Juniperus communis, Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Populus tremula, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Arbutus unedo, Ilex aquifolium, Juniperus phoenicea, Juniperus thurifera, Taxus baccata.
  
03. El Baix Maestrat
  
Pinus halepensis, Pinus nigra, Pinus pinea, Pinus sylvestris, Acer monspessulanum, Acer opalus, Fraxinus angustifolia, Juglans sp., Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Arbutus unedo, Juniperus phoenicea, Juniperus thurifera.
  
04. L'Alcalatén
  
Pinus halepensis, Pinus nigra, Pinus pinea, Pinus sylvestris, Acer campestre, Acer monspessulanum, Acer opalus, Chamaerops humilis, Fraxinus angustifolia, Juglans sp., Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Populus tremula, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Arbutus unedo, Ilex aquifolium, Juniperus phoenicea, Juniperus thurifera.
  
05. La Plana Alta
  
Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea, Chamaerops humilis, Juglans sp., Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus ilex, Quercus suber, Arbutus unedo.
  
06. La Plana Baixa
  
Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea, Chamaerops humilis, Juglans sp., Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus ilex, Quercus suber, Arbutus unedo.
  
07. El Alto Palancia
  
Pinus halepensis, Pinus nigra, Pinus pinaster, Pinus sylvestris, Acer monspessulanum, Acer opalus, Fraxinus angustifolia, Juglans sp., Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Populus tremula, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Quercus suber, Arbutus unedo, Ilex aquifolium, Juniperus phoenicea, Juniperus thurifera.
  
08. El Alto Mijares
  
Pinus halepensis, Pinus nigra, Pinus pinaster, Pinus sylvestris, Acer monspessulanum, Acer opalus, Fraxinus angustifolia, Juglans sp., Juniperus communis, Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Populus tremula, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Arbutus unedo, Ilex aquifolium, Juniperus phoenicea, Juniperus thurifera, Taxus baccata.
  
VALÈNCIA
  
09. El Rincón de Ademuz
  
Pinus halepensis, Pinus nigra, Pinus sylvestris, Acer opalus ssp granatense, Acer monspessulanum, Fraxinus angustifolia, Juglans sp., Juniperus communis, Juniperus oxycedrus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Populus tremula, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Arbutus unedo, Juniperus phoenicea, Juniperus thurifera.
  
10. Los Serranos
  
Pinus halepensis, Pinus nigra, Pinus sylvestris. Acer opalus ssp granatense, Acer monspessulanum, Fraxinus angustifolia, Juglans sp., Juniperus communis, Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Populus tremula, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Arbutus unedo, Juniperus phoenicea, Juniperus thurifera.
  
11. El Camp de Túria
  
Pinus halepensis, Pinus pinea, Pinus pinaster, Chamaerops humilis, Juglans sp., Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus ilex, Arbutus unedo, Juniperus phoenicea.
  
12. El Camp de Morvedre
  
Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea, Chamaerops humilis, Fraxinus angustifolia, Juglans sp., Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus ilex, Arbutus unedo, Juniperus phoenicea.
  
13, 14, 15 i 16. l'Horta Nord, l'Horta Oest, València i l'Horta Sud
  
Pinus halepensis, Pinus pinea, Pinus pinaster, Chamaerops humilis, Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus ilex, Arbutus unedo, Juniperus phoenicea.
  
17. La Plana de Utiel-Requena
  
Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea, Pinus nigra, Acer opalus, Acer monspessulanum, Fraxinus angustifolia, Fraxinus ornus, Juglans sp., Juniperus communis, Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Populus tremula, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Arbutus unedo, Juniperus phoenicea, Juniperus thurifera.
  
18. La Hoya de Buñol
  
Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea, Pinus nigra, Acer opalus, Acer monspessulanum, Acer opalus, Chamaerops humilis, Fraxinus angustifolia, Fraxinus ornus, Juglans sp., Juniperus communis, Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Populus tremula, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex., Arbutus unedo, Juniperus phoenicea, Juniperus thurifera.
  
19. El Valle de Cofrentes-Ayora
  
Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea, Pinus nigra, Acer monspessulanum, Acer opalus, Fraxinus angustifolia, Fraxinus ornus, Juglans sp., Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Populus tremula, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Juniperus oxycedrus, Arbutus unedo, Juniperus phoenicea, Juniperus thurifera.
  
20. La Ribera Alta
  
Pinus halepensis, Pinus pinea, Pinus pinaster, Acer opalus ssp granatense, Fraxinus angustifolia, Fraxinus ornus, Juglans sp., Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus ilex, Arbutus unedo, Juniperus phoenicea.
  
21. La Ribera Baixa
  
Pinus halepensis, Pinus pinea, Fraxinus angustifolia, Fraxinus ornus, Juglans sp., Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus ilex, Arbutus unedo, Juniperus phoenicea.
  
22. La Canal de Navarrés
  
Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea, Fraxinus angustifolia, Fraxinus ornus, Juglans sp., Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Arbutus unedo, Juniperus phoenicea.
  
23. La Costera
  
Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea, Fraxinus angustifolia, Fraxinus ornus, Juglans sp., Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Arbutus unedo, Juniperus phoenicea.
  
24. La Vall d'Albaida
  
Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea, Fraxinus angustifolia, Fraxinus ornus, Juglans sp., Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Arbutus unedo, Juniperus phoenicea.
  
25. La Safor:
  
Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea, Fraxinus ornus, Juglans sp., Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus ilex, Arbutus unedo, Juniperus phoenicea.
  
ALACANT
  
26. El Comtat
  
Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea, Acer opalus ssp granatense, Fraxinus ornus, Juglans sp., Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Arbutus unedo, Taxus baccata.
  
27. L'Alcoià
  
Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea, Acer opalus ssp granatense, Fraxinus ornus, Juglans sp., Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Arbutus unedo, Juniperus phoenicea, Taxus baccata.
  
28. L'Alt Vinalopó
  
Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea, Fraxinus ornus, Juglans sp. Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Arbutus unedo, Juniperus phoenicea, Tetraclinis articulata.
  
29. El Vinalopó Mitjà
  
Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea, Juglans sp., Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Arbutus unedo, Juniperus phoenicea, Tetraclinis articulata.
  
30. La Marina Alta
  
Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea, Acer opalus ssp granatense, Chamaerops humilis, Fraxinus ornus, Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccidera, Quercus ilex, Arbutus unedo, Juniperus phoenicea.
  
31. La Marina Baixa
  
Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea, Chamaerops humilis, Fraxinus ornus, Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus ilex, Arbutus unedo, Juniperus phoenicea.
  
32. L'Alcalantí
  
Pinus halepensis, Pinus pinea, Chamaerops humilis, Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus ilex, Arbutus unedo, Juniperus phoenicea, Tetraclinis articulata.
  
33. El Baix Vinalopó
  
Pinus halepensis, Pinus pinea, Chamaerops humilis, Juniperus oxycedrus, Quercus coccifera, Juniperus phoenicea, Tetraclinis articulata.
  
34. El Baix Segura
  
Pinus halepensis, Pinus pinea. Chamaerops humilis, Pistacia lentiscus, Quercus coccifera, Tetraclinis articulata.
  
b) Condicions tècniques de cada espècie
  
Qualitat de la planta
  
Condicions tècniques per al cultiu de plantes destinades a la repoblació forestal a les forests de la Comunitat Valenciana:
  
Viver de procedència
  
Les plantes hauran de presentar en els vivers de procedència unes característiques vegetatives semblants a les que tindran en el lloc on es va a realitzar la plantació.
  
Característiques morfològiques de les plantes.
  
Desenvolupament i conformació de la part aèria.
  
Caldrà que tant el desenvolupament de la part aèria, com també la seua conformació, presenten característiques semblants a les naturals, és a dir, nomñes una tija, recta, vigorosa, amb el cimal terminal sa, fulles o acícules completes i degudament lignificades, equilibri hídric, cima i tija sense alteracions ni necrosi i amb el color típic de l'espècie.
  
Les alçàries mínimes i màximes en centímetres i el diàmetre mínim de la cima de l'arrel, de les espècies de major interés forestal seran les següents:
  
Espècie Mòdul d'alcàries (cm)
  
 Plantes 1 saba Plantes Diàmetre
  
 2 sabes Cima
  
 Arrel
  
 (mm)
  
 mínim màxim màxim mínim
  
Pinus halepensis 10 15 20 2,5
  
Pinus nigra 8 12 15 2,0
  
Pinus pinaster 10 15 20 2,5
  
Pinus pinea 10 16 20 3,0
  
Pinus sylvestris 8 12 16 2,0
  
Quercus ilex 10 16 22 3,5
  
Quercus coccifera 10 15 20 3,0
  
Quercus faginea 15 20 25 3,5
  
Quercus pyrenaica 10 16 20 3,0
  
Quercus suber 15 20 25 3,5
  
Juniperus sp. 6 12 15 1,5
  
Taxus baccata 6 12 15 1,5
  
Tetraclinis articul. 6 12 15 2,0
  
Per a la repoblació en forests, la planta serà d'una saba excepte per a les espècies de Pinus nigra, Pinus sylvestris, Juniperus sp., Taxus baccata i Tetraclinis articulata, les quals poden ser de dues sabes.
  
Les plantes de les espècies dels gèneres Ulmus, Celtis, Olea, Juglans, Acer, i Fraxinus, seran d'una o dues sabes, podats de l'arrel principal, amb un mínim de 4 mm de diàmetre a la cima de l'arrel.
  
Pel que fa al genère Populus se seguiran les disposicions de l'Ordre 3.080, del Ministeri d'Agricultura, de 21 de gener de 1989 (BOE núm. 33, de 08.02.89).
  
Desenvolupament i conformació del sistema radicular
  
El desenvolupament i la conformació del sistema radicular vindran en la seua major part donat pel tipus d'envasament utilitzat.
  
En climes mediterranis, el factor arrel, pel que fa a la qualitat i quantitat es refereix, és determinant per l'arrelament i supervivència de la planta en el terreny, i per això serà objecte d'un especial seguiment i atenció per part de l'administració.
  
En els mostreigs que s'efectuen, s'eliminaran les partides de plantes que tinguen revirament o espiralització de les arrels laterals del pivot ortogeotròpic.
  
Hi haurà presència d'una nombrosa i ben distribuïda cabellera d'arrels secundàries que permeta l'absorció d'aigua en els 5 cm primers a partir de la cima de l'arrel.
  
No existirà estrangulació de les arrels laterals quan l'envasament siga format per una paret o reixeta penetrables, la resistència mecànica de la qual siga elevada perquè l'arrel en el seu normal augment de grossor.
  
Relació entre part aèria i sistema radical
  
D'acord amb l'alçària del contenidor emprat, la seua proporció serà equilibrada, i la grandària de la tija no possarà del doble de l'arrel.
  
Defectes, mancances i malalties
  
No s'hi consideraran plantes aptes totes aquelles que no complisquen les condicions d'aquest annex i/o presenten defectes en la tija i les arrels, colors groguencs i marrons, etc., que indiquen mancances de nutrició o malalties.
  
Tècniques de cultiu
  
Envasos
  
Els envasos estaran construïts amb materials i models adequats perquè la formació i el desenvolupament, tant del sistema aeri com, principalment, del sistema radicular de la espècie que es cultive, siga òptim, amb absència total de reviraments i tropismes negatius.
  
L'alçària mínima útil serà de 130 mm.
  
La capacitat o volum estarà compresa entre 150-550 cc segons s'especifica en el quadre següent:
  
Espècie Volum envasament (cc)
  
 Plantes 1 saba Plantes 2 sabes
  
 mínim màxim mínim màxim
  
Resinoses 150 300 225 350
  
Frondoses 200 400 350 550
  
La superfície mínima de la boca de l'envasament a l'altura del coll de l'arrel serà de 13,5 cm².
  
La figura geomètrica de l'envasament haurà de permetre l'extracció de forma fàcil i ràpida la planta, sense que es produïsquen danys en el pa de terra o les arrels.
  
Els envasos, tant si estan aïllats com si són múltiples, hauran de tenir versatilitat (dissenys) per a l'apilament i i paletitzat en el transport com també la seua distribució còmoda per la forests.
  
El material de l'envasament haurà de ser reciclable i tenir unes característiques de rapidesa i consistència suficients perquè la planta no es danye tant durant el transport com en la seua posterior distribució en la forests.
  
Els envasos que complisquen les anteriors condicions i que estiguen confeccionats amb material biodegradable comprovat seran considerats com a òptims per a les repoblacions.
  
Substrats tipus
  
Estaran constituïts per una mescla equilibrada i estable de materials, principalment naturals, que permeten el naixement i desenvolupament de la planta amb una textura i cohesió òptima per al desenvolupament del sistema radical i perquè el pa de terra no s'ensorre durant el transport i la plantació.
  
El pH haurà de ser lleugerament àcid, i la proporció de matèria orgàica no podrà ser menor del 1,5% i haurà de contenir un mçnim de macroporositat del 20%. El contingut de matèria orgànica recomanable no serà inferior al 10%.
  
Fertilitzacions tipus
  
Serà preferible la mínima addició d'abonaments, amb l'objectiu que els hàbits que adquireixen a fi que els hàbits que adquireixen les plàntules en viver no sobrepugen molt més dels que proporcione l'agresivitat del medi en la plantació.
  
Són recomanables els adobs naturals, els solubles i els d'alliberament lent, davent la riquesa de nutrients en fòsfor, nitrogen i potassi ser major en les fases de germinació, creixement i enduriment respectivament.
  
d) Preparació del terreny
  
Els subsolatges s'efectuaran sempre per corves a nivell i en aquells terrenys en què, per no ser en excés pedregosos, s'estime que no es van a produir aflorament de pedres d'excessiu tamany. Si s'estima que es poguera produir aquesta situació, s'emprarà maquinària que automàticament eleve el ripper davant la pressió de les pedres sobre el mateix, amb la qual cosa s'evitarà l'aflorament d'aquelles, o bé es passarà a aclotament manual o mecànic.
  
General
  
Tota la maquinària lleugera, semipesada o pesada utilitzada en els treballs haurà anar dotada amb amb extintor de pols i motxilla extintora d'aigua.
  
1.b. Millora silvícola en masses forestald amb eliminació de residus
  
S'entendrà per treballs de millora silvícola aquelles actuacions que es realitzen sobre masses forestals dirigides a millorar l'estat vegetatiu de l'arbratge i l'estat arbustiu, mitjançant la conformació d'una espessura de massa òptima, reducció de la competència per la llum, l'aigua i els nutrients, eliminació d'individus defectuosos (secs, malalts, dominats, torçats, danyats, etc).
  
Els treballs que s'inclouen en aquesta finalitat són els següents:
  
. Esbrossaments selectius del matollar.
  
. Aclarides i aclarida de peus.
  
. Esporgues d'arbratge.
  
A fi d'evitar que la realització dels treballs silvícoles genere la proliferació de plagues forestals i un augment en els danys produïts per insectes perforadors, especialment per coleòpters de les famílies dels escolítids i dels curculiònids, en aquestos treballs silvícoles es donarà prioritat en l'organització i execució de les restes o bé descorçament i estellament i s'assegure la seua eliminació.
  
Així mateix no s'efectuaran esporgues durant el període vegetatiu, ja que l'arbratge es debilita amb la seua realització i es fa més subsceptible a l'atac dels insectes.
  
General
  
Tota la maquinària lleugera, semipesada o pesada utilitzada en els treballs haurà d'anar dotada amb extintor de pols i motxilla d'aigua.
  
1.c. Conversió de forest de rebrot d'alzinar i roureda a bosc mitjà o de llavor
  
Aquest treball en la realització de tractaments de selecció i aclarida de plançonedade rebrots procedents de ceps en forests de rebrot d'alzinar i roureda, destinats a evitar la competència entre ells reservant en cada peu aquells peus de l'estrat alt de futur, genèticament i ecològica millor conformats, augmentant la capacitat de resistència dels individus a situacions adverses, fonamentalment estrés hídric i plagues i afavorint la repoblació natural per llavor.
  
Com a norma general, el tractament haurà de realitzar-se reservant en cada individu, com a màxim la meitat dels rebrots, si bé la forma justificad en la memòria tècnica es pot realitzar una reserva de brots inferior, consistent en els dos peus majors de cada soca o el major peu de cada soca.
  
El treball pot a la vegada acompanyar-se de desbrossaments selectius de matoll invasor competent amb el desenvolupament de l'alzinar.
  
S'hauran d'adoptar les precaucions exposades en el punt anterior, relatives a l'extracció de les restes o bé descorçament i estellament assegurant la seua eliminació, per raons de protecció front a plagues com també els relatius a la realització dels tractaments fora del període vegetatiu a fi d'evitar el debilitament de l'arbratge.
  
General
  
Tota la maquinària lleugera, semipesada o pesada utilitzada en els treballs haurà d'anar dotada amb extintor de pols i motxilla extintora d'aigua.
  
1.d. Tractaments de millora de les suredes
  
Consistents en els tractaments de podes de formació i de producció de suro i fruits en forests de llavor de suredes, els tractaments de protecció posterior a l'extracció del suro, com també tractaments de selecció i aclarida de plançons procedents de soca en forests de rebrot de sureres, en les mateixes condicions descrites en el punt anterior.
  
El treball pot a la vegada acompanyar-se de desbrossaments selectius de matollar invasor competents amb el desenvolupament de l'alzinar surer.
  
S'hauran d'adoptar les precaucions exposades en el punt anterior, relatives a l'extracció de les restes o bé descorçament i estellament assegurant la seua eliminació, per raons de protecció front a plagues com també els relatius a la realització dels tractaments fora del període vegetatiu a fi d'evitar el debilitament de l'arbratge.
  
General
  
Tota la maquinària lleugera, semipesada o pesada utilitzada en els treballs haurà d'anar dotada amb extintor de pols i motxilla extintora d'aigua.
  
Finalitat 2: foment i potenciació d'aprofitaments forestals
  
2.a. Cultiu de plantes aromàtiques, medicinals i condimentàries
  
Espècies recomanades
  
Família de les buxàcies: Buxus sempervirens L. (boix).
  
Família de les compostes: Achillea millefolium L. (milfulles), Artemisia absinthium L. (donzell), Artemisia dracunculus L. (estragó), Artemisia vulgaris L. (artemísia), Calendula officinalis L. (candula), Centaurea cyanus L. (centàurea), Jasonia glutinosa L. (te de roca), Matricaria chamomilla L. (camamil·la).
  
Família de les cistàcies: Helianthemum manfolium L. (setge).
  
Família de les crassulàcies: Sedum acre L. (crespinell groc).
  
Família de les equisetàcies: Equisetum arvense L. (aspreta).
  
Família de les gutíferes: Hypericum ericoides L. (cor de roca), Hypericum perforatum L. (hipèric).
  
Família de les lamiaceae: Hyssopus officinalis L. (hisop).
  
Família de les labiades: Lavandula angustifolia Mill. (espígol), Lavandula angustifolia x latifolia Mill. (lavandín), Lavandula dentada Mill. (espígol dentat), Lavandula latifolia Mill. (espígol), Lavandula stoechas Mill. (tomaní), Melissa officinalis L. (melissa), Mentha aquatica L. (menta d'aigua), Mentha x piperita L. (menta pebrera), Mentha pulegium L. (poliol), Micromeria fruticosa L. (poliol blanc), Ocimum basilicum L. (alfàbega), Origanum mejorana L. (marduix), Origanum vulgare L. (orenga), Rosmarinus officinalis L. (romaní), Salvia lavandulifolia L. (sàlvia), Salvia officinalis L. (sàlvia fina), Salvia sclarea L. (sàlvia romana), Santolina chamaecyparissus L. (espernellac), Santureja hortensis L. (sajolida de jardí), Santureja montana L. (sajolida de bosc), Sideritis angustifolia Lag. (cua de gat), Thymus mastichina L. (moraduix bord), Thymus piperella L. (pebrella), Thymus vulgaris L. (timó).
  
Família de les malvàries: Alcea rosae L. (malva reial).
  
Família de les plantaginàcies: Plantago lanceolata (plantatge menor).
  
Família de les primulàcies: Coris monspeliensis L. (timó reial)).
  
Família de les rutàcies: Ruta graveolens L. (ruda).
  
Família de les escrofulariàries: Verbascum densiflorum Bertol. (trepó).
  
Família de les umbel·líferes: Anethum graveolens (anet), Coriandrum sativum L. (coriandre), Cuminun cyminum L. (comí), Foeniculum vulgare Mill. (fenoll), Petroselium crispum Miu. (julivert), Pimpinella anisum L. (matafaluga).
  
Família de les valerianàcies: Valeriana officinalis L. (valeriana).
  
Família de les verbenàcies: Lippia citriodora Ort. (marialluïsa).
  
Condicions tècniques
  
La densitat de plantació haurà de ser de 7.000-9.000 plantes per hectàrea, tret del Thymus vulgaris (timó) que serà 25.000-40.000 plantes per hectàrea.
  
Les plantes podran ser a arrel nua o de pa de terra.
  
c) Qualitat de la planta
  
Les plantes utilitzades hauran de complir els aspectes que li siguen d'aplicació de les condicions tècniques per al conreu de plante destinades a la repoblació forestal en les forests de la Comunitat Valenciana: incloses en l'aparatat c) ?Qualitat de la planta- de les normes tècniques establertes per a l'apartat 1.a. ?Treballs de repoblació forestal- de la Finalitat 1 ?Foment i desenvolupament de les forests en les zones rurals'd'aquest annex.
  
d) Preparació del terreny
  
Els subsòls s'efectuaran sempre per corbes a nivell i en aquells terrenys en què, per no ser en excés pedregosos, s'estime que no es van a produir aflorament de pedres d'excessiun tamany. Si s'estima que poguera produir-se aquesta situació, s'emprarà maquinària que automàticament eleve el ripper davant la pressió de les pedres sobre el mateix.
  
2.b. Manteniment i millora de la potencialitat tofonera en forests productores
  
El manteniment i millora de la potencialitat tofonera en masses de productores, naturals o procedents de plantació, atendrà al sòl, al vol i/o a la protecció de les masses tofoneres dels animals danyins per a la tòfona.
  
Els treballs sobre el sòl consistiran en una gradació superficial i/o besllaurades manuals al voltant de les plantes, els treballs sobre el vol consistiran en esporgues i aclarides de plançons amb posterior eliminació de residus.
  
La protecció de les masses tofoneres dels animals danyins per a la tòfona es durà a terme mitjançant la construcció de tanques amb reticula mínima de 145/15/30.
  
2.c. Implantació de noves explotacions tofoneres
  
Amb caràcter general s'utilitzarà Quercus ilex (alzina) inoculada en el seu sistema radicular amb Tuber melanosporum (tòfona negra), tenint en compte les següents característiques.
  
Condicions Tècniques
  
Condicions climatològiques:
  
Precipitació: 500-900 mm. anuals, precipitacióen els mesos de juliol i agost de 100 mm.
  
Temperatura: Media anual 11-14 ºC,
  
Màxima mes més càlid: 23-32 ºC, Mínima mes més fred (-2)-(-6) ºC.
  
Gelades: Poc intenses o inexistents
  
Fisiografia:
  
Altitud : > 700 m.
  
Pendent: Zones amb lleuger pendent <12% o en zones planes sense problemes d'embassaments
  
Orientació: Migdia
  
Sòl:
  
Naturalesa : Calcari
  
PH : 7,8 (alcalí) mesurat amb saturació d'aigua.
  
Textura : Franca, franca-arenosa. Pedregosa.
  
M.O. : 1-8% en els primers horitzons.
  
Nitrògen mineral: 0,6 - 4 mg. de N/100 g de sòl.
  
Fòsfor assimilable: 0,3 - 1'1 mg. de P2 O2/100 g de sòl.
  
Calci : 20 € 30 M.e.q. de Ca/100 gr.
  
Magnesi : 0,8 - 1,5 M.e.q. de MG/100 gr.
  
Potasi : 0,2 - 0,7 M.e.q. de K/100 gr.
  
Densitat de plantació:
  
Pot oscilar entre 330 i 150 plantes per hectàrea.
  
Preparació de terreny:
  
Subsolat i gradejat superficial.
  
c) Qualitat de la planta
  
Les plantes utilitzades hauran de complir els aspectes que li siguen d'aplicació de les condicions tècniques per al conreu de plantes destinades a la repoblació forestal en les forests de la Comunitat Valenciana: incloses en l'apartat c) ?Qualitat de la planta- de les normes tècniques establertes per a l'apartat 1.a. ?Treballs de repoblació forestal- de la Finalitat 1 ?Foment i desenvolupament de les forests en les zones rurals'd'aquest annex.
  
Cas de proposar la utilització d'altres espècies haurà de ser justificat en la memòria tècnica que presente el sol·licitant.
  
d) Termes municipals
  
Sols es concedirà subvenció a les explotacions de tòfones als següents termes municipals, per raó de les seues característiques climàtiques i edafològiques :
  
Castelló : Atzeneta del Maestrat, Albocàsser, Ares del Maestre, La Pobla de Benifassà, Barracas, Bejis, Benafer, Benafigos, Cortes de Arenoso, Culla, Benassal, Castell de Cabres, Castellfort, Catí, Caudiel, Cinctorres, Eslida, Jérica, Palanques, Torás, Pina de Montalgrao, Portell de Morella, Xert, Xodos, Forcall, Fuente la Reina, Herbés, Lucena del Cid, La Mata, Montán, Morella, Olocau del Rei, Puebla de Arenoso, Sacañet, Todolella, El Toro, La Torre d'en Besora, Vallibona, Villafranca del Cid, Villahermosa del Río, Villanueva de Viver, Villores, Vistabella del Maestrat, Viver, Zorita del Maestrat, Zucaina.
  
València : Alcublas, Ademús, Alpuente, Andilla, Aras de los Olmos, Benageber, Calles, Casas Altas, Casas Bajas, Castielfabib, Chelva, Chera, Domeño, La Yesa, Loriguilla, Puebla de San Miguel, Requena, Sinarcas, Sot de Chera, Titaguas, Torrebaja, Tuéjar, Utiel, Vallanca.
  
General
  
Tota la maquinària lleugera, semipesada o pesada utilitzada en els treballs haurà d'anar dotada amb extintor de pols i motxilla extintora d'aigua.
  
Finalitat 3. Prevenció d'incendis forestals
  
3.a, 3.b, 3.i i 3.j. Àrees tallafocs
  
S'entendran les àrees tallafocs com a actuacions líneals sobre la vegetació que tendisquen a interrompre la seua continuïtat tant horitzontal com vertical.
  
Cas que la zona dispose de projecte d'àrees tallafocs redactat a l'empara del Pla de Silvicultura Preventiva de la Comunitat Valenciana, el disseny i dimensionament de les àrees tallfocs es realitzarà conforme al que s'estableix en aquest.
  
Cas que les ajudes se sol·liciten en base a un programa de gestió i millora forestal, i projectes d'ejecució, aquest haurà de ser redactat conforme als criteris establerts en el Pla de Silvicultura Preventiva de la Comunitat Valenciana.
  
Cas que la zona en la qual es pretén realitzar un àrea tallafocs no dispose de programa redactat conforme al que recull en els punts anteriors, el seu disseny i dimensionament es realitzarà d'acord amb els següents criteris generals:
  
Les àrees tallafocs amb caràcter general una amplària total igual a 10 vegades l'alçària mitjana de la vegetació circumdant. En qualsevol cas, l'alçària no podrà sobrepassar els 60 metres. La dita amplària es dividirà en 5 bandes: una central d'una amplària igual o inferior a 1,5 metres en la qual es realitzarà un escarificat fins al sòl mineral, dues bandes laterals a l'anterior en les quals es practicarà un esbrossament parcial i si és procedent, l'adevesament i l'esporga de l'arbratge. En el cas d'àrees tallafocs recolzades en camins, el camí realitzarà les funcions de la banda central. En els barranquets i encreuaments de camins s'incrementara l'amplària establerta en un 25%.
  
No obstante l'anterior, en les bandes laterals o de desbrossament total es mantindran els arbres pare o monumentals, als qual se'ls sotmetrà a una esporga de fins 4 metres o 2/3 de la seua alçària.
  
En les bandes exteriors o de desbrossament parcial, l'adevesament de l'arbratge i el desbrossament del matollar es realitzarà de tal manera que, sumant la superfície del sòl coberta per la projecció de les cimes dels arbres que continuen en peu i la superfície coberta pel matoll no eliminat, resulte una superfície coberta de l'ordre del 20% de la superfície total de les esmentades bandes. L'arbratge no eliminat se sotmetrà al mateix tractament d'esporga descrit en l'apartat anterior.
  
En el cas d'àrees tallafocs perimetrals a zones d'ús públic i habitades es modificarà la disposició de les bandes en honor d'una major defensa d'aquestes. En aquest cas, la banda d'escarificat fins al sòl mineral se situarà en l'extrem de l'àrea més pròxim a la zona a defendre, creant a continuació una banda lateral i una banda exterior, les amplàries respectives de les quals seran les sumes de les dues bandes laterals i de les dues bandes exteriors descrites en l'apartat anterior.
  
Les restes produïdes pels treballs, hauran de ser immediatament extrets o eliminats mitjançant sistemes que no impliquen la utilització del foc.
  
Les àrees tallafocs s'executaran de conformitat amb les mesures fitosanitàries per a la prevenció de plagues forestals que es recullen en les Normes Tècniques corresponents a la Finalitat 1 (Foment i desenvolupament de les forests en zones rurals) de la present Ordre.
  
3.c i 3.d. Pistes forestals.
  
En cap cas seran subvencionables les construccions o millores de camins que contemplen asfaltats.
  
En el cas d'utilització de llast per a la millora de firmes, aquest procedirà necessàriament de cantera autoritzada.
  
3.e i 3.f. Dipòsits d'aigua
  
Tant els dipòsits de nova construcció com els que es pretenguen millorar, hauran de ser accessibles per a la pressa ràpida d'aigua per vehicles autobomba i helicòpters per la qual cosa, una vegada construïts i millorats, hauran de disposar de: via d'accés, superfície mínima practicable per a la càrrega d'aigua per helicòpters de 2,2 metres, i pressa d'aigua amb ràcor tipus Barcelona de 45 mm de diàmetre.
  
Els dipòsits de nova construcció, es projectaran i executaran descoberts o semidescoberts, amb formigó armat i amb una capacitat mínima útil de 200 metres cúbics.
  
Tots els dipòsits disposaran de mesures de seguretat suficients. Especialment serà preceptiu la seua tanca perimetral que impedisca l'accés per a fins distints al de la seua creació. A la vegada, aquesta tanca estarà identificada i dotada d'una senyalització adequada i apta per a la seua identificació i reconeixement per helicòpters en treballs d'extinció.
  
Així mateix, s'instal·larà en zona visible un cartell fabricat en xapa galvanitzada, tamany DIN A2 (594\*420 mm), amb la següent llegenda ?Dipósit d'aigua per a l'extinció d'incendis forestals?.
  
En tots els dipòsits se construiran estructures que permeten l'eixida de persones, d'aus i d'altres animals que accidentalment hi poden caure. A fi d'evitar el problema d'ofegament d'animals al dipòsit principal s'addicionarà una xicoteta bassa d'escassa profunditat reomplible a través d'un sobreeixidor i practicable per a la fauna silvestre.
  
3.g. Hidrants
  
S'instal·laran sempre en llocs accessibles per a vehicles autobomba, i disposaran de ràcor tipus Barcelona de 45 mm de diàmetre.
  
3.k. Cremadors
  
Seran construïts d'obra i hauran de tenir una alçària de 1,80 metres, obertura oposada al terreny forestal més pròxim i apagaespurnes no deformable al calor i amb una amplària de malla màxima de 0.5\*0.5 centímetres.
  
General
  
Tota la maquinària lleugera, semipesada o pesada utilitzada en els treballs haurà d'anar dotada amb l'extintor de pols i motxilla extintora d'aigua.
  
Finalitat 5: foment de les xarxes d'interès públic de senders de petit recorregut
  
5.a. Execució de projectes d'homologació i senyalització de senders de petit recorregut
  
L'ordre d'ajudes es refereix tant als Senders de Gran Recorregut (G.R.) como als de Petit Recorregut (P.R.) i Senders Locals (SL).
  
Marques horitzontals.
  
Són marques de pintura consistents en dues bandes de pintura horitzontals de 5 cm d'amplària i 15 cm de longitud, separades per 1cm entre si. La banda superior serà blanca i la banda inferior serà roja per als Senders de Gran Recorregut (G.R.), groga per als Senders de Petit Recorregut (P.R.) i verda per als Senders Locals (SL.). Les dites bandes, si és pot, es col·locaran a l'alçària de la vista (entre 1.5 m i 2 m d'alçària).
  
Les marques de pintura es disposen sobre suports naturals, pedres, arbres, murs,..., i només excepcionalment, quan no existisca cap element natural, s'empraran pals de seguiment.
  
La freqüència de les marques ha de ser de manera que des de cada senyal es veja una altra per davant i una altra per darrere, amb una distància màxima de 250 m, i que correspondrà amb 4 o 5 minuts de marxa caminant.
  
Marques verticals.
  
Quan no existisquen suports naturals per a pintar les marques caldrà utilitzar pals de seguiment.
  
Els pals de seguiment seran de fusta tractada per a exterior, arrodonida, de 10 cm de diàmetre. La longitud total serà de 200 cm, dels quals 150 cm seran visibles i els 50 cm restants aniran clavats en terra. Per a la seua major subjecció i resistència al vandalisme les estaques s'instal·laran cimentades.
  
Els pals van pintats en la part superior, a uns 135 cm d'alçada i deixen 5 cm lliures en l'extrem. Les bandes de pintura ocuparan tot el diàmetre de l'estaca, permetent d'aquesta manera ser visibles en ambdós sentits del recorregut.
  
Quan calga informació més detallada sobre el tipus de sender, número, situació, direcció o qualsevol altra informació complementària al sender i al seu recorregut, s'empraran senyals verticals que poden ser:
  
Pals indicadors.
  
Segons el tipus d'informació, es classifiquen en: pals indicadors d'ubicació, pals de direcció o pals indicadors mixtos. Es composa d'un pal de fusta en el qual se situen senyals de fusta tractada o metàl·liques que, segons siguen d'ubicació o de direcció seran rectangulars o tindran forma de fletxa.
  
Pals indicadors d'ubicació: La seua funció és la identificació del sender i del lloc on ens trobem dins del recorregut. Consta d'una xapa rectangular en la qual apareix el nom del sender i el nom del topònim del lloc.
  
Pals indicadors de direcció: Indiquen la direcció i sentit a seguir del recorregut. Consta d'una xapa rectangular acabada en fletxa en la qual s'indica el nom del sender, així com també el lloc i distància dels punts o llocs als quals ens dirigeix la fletxa. Aquelles senyals que indiquen la direcció a prendre per a realitzat rutes alternatives no pertanyents al sender, no seran identificades amb el mateix nom.
  
Pals indicadors mixtos. Es denominen així aquells pals indicadors que tenen els dos tipus de xapes informatives, les rectangulars d'informació i les de fletxes de direcció.
  
Panells informatius.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 4146, del 12-12-2001 (2001/11829)

ORDEN de 29 de noviembre de 2001, de la Conselleria de Medio Ambiente, por la que se establece un régimen de ayudas destinadas a la protección, conservación y mejora de los espacios forestales de la Comunidad Valenciana.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   4146

Fecha DOGV
:   12-12-2001

Sección del DOGV
:   III. CONVENIOS Y ACTOS - E) CONCESIÓN DE SUBVENCIONES ADMINISTRATIVAS

Número del documento
:   2001/11829

CVE


Fecha del documento
:   29-11-2001

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Orden

Análisis jurídico

 Descriptores 

:   * [apoyo económico](javascript:void(0))
    * [lucha contra incendios](javascript:void(0))
    * [reforestación](javascript:void(0))
    * [silvicultura](javascript:void(0))
    * [protección del suelo](javascript:void(0))
    * [protección del bosque](javascript:void(0))

ORDEN de 29 de noviembre de 2001, de la Conselleria de Medio Ambiente, por la que se establece un régimen de ayudas destinadas a la protección, conservación y mejora de los espacios forestales de la Comunidad Valenciana. [2001/11829]
  
El Reglamento (CE) número 1257/1999 del Consejo, sobre ayuda al desarrollo rural, incide en los principios que inspiraron la reforma de la política agrícola común de 1992 en el sentido de acentuar la vertiente medioambiental de las actuaciones en las zonas rurales, pero sin olvidar a su vez que la política de desarrollo rural debe tener como objetivo restablecer y reforzar la competitividad y contribuir así al mantenimiento y creación de empleo en dichas zonas.
  
El artículo 29, de dicho reglamento se dirige a la potenciación de la selvicultura por su contribución al mantenimiento y al desarrollo de las funciones económicas, ecológicas y sociales de los bosques en las zonas rurales, mediante la gestión forestal sostenible y el desarrollo sostenible de la selvicultura, el mantenimiento y la mejora de los recursos forestales, y el aumento de las superficies forestales orientadas hacia el cumplimiento de los compromisos internacionales de la Comunidad Europea y sus Estados miembros basada en compromisos adquiridos en las Conferencias Ministeriales sobre la protección de los bosques en Europa.
  
Igualmente el Reglamento refiere la necesidad de establecer medidas relativas a la protección frente a incendios de las zonas clasificadas con un riesgo alto o medio de incendio forestal de conformidad con el Reglamento (CEE) número 2158/92 del Consejo, de 23 de julio de 1992, relativo a la protección de los bosques comunitarios contra los incendios.
  
Por su parte, la Ley 3/93, Forestal de la Comunidad Valenciana, determina en el artículo 64 y siguientes, el establecimiento de ayudas económicas a los propietarios públicos y privados de los terrenos forestales o a las personas naturales y jurídicas a quienes éstos hubieren cedido el uso o disfrute de sus terrenos o establecido acuerdos, que impliquen la mejora y conservación de los montes mediante trabajos forestales, para lo cual se tendrán en cuenta las previsiones contenidas en los planes de ordenación y en los programas técnicos.
  
Con este fin, la Conselleria de Medio Ambiente ha ido introduciendo paulatinamente diversas ayudas a través de distintas Órdenes reguladoras, que han permitido la financiación de diversas acciones de mejora y protección de los bosques valencianos.
  
Bajo la perspectiva del referido Reglamento Comunitario es necesario adaptar esta regulación conformando un nuevo marco de ayudas a favor de un desarrollo rural sostenible, dando cabida a un conjunto de acciones relativas al medio forestal, asumiendo que la ordenación, conservación, protección, mejora y el desarrollo sostenible de los montes son fundamentales para el mantenimiento de la biodiversidad, la regulación de las aguas y del ciclo hidrológico, la protección frente a avenidas, la protección del suelo fértil frente a la erosión y desertificación, disminución de gases relacionada con el efecto invernadero y el cambio climático, aspectos todos ellos de especial importancia en la conservación de la naturaleza y del medio ambiente. Es sabido, además, que las actuaciones forestales tienen una fuerte incidencia en la política de empleo, no solamente por la elevada cantidad de mano de obra que absorben, sino también por la complementariedad estacional de este tipo de empleo, ya que suelen coincidir con períodos de baja intensidad en el sector agrícola.
  
La presente regulación simplifica el sistema de gestión de ayudas unificando en una misma Orden de ayudas, los procedimientos de tramitación y gestión, las distintas regulaciones así como los criterios de tramitación, plazos y valoración de los distintos trabajos reflejados en el presente marco regulador e incrementa sustancialmente tanto el valor económico de las distintas unidades de obra como los porcentajes de financiación de los trabajos objeto de las ayudas, elevando la cobertura con carácter general al 100% del coste de los trabajos, con excepción de los cultivos de especies aromáticas y truferas que se fijan en el 80% de la inversión realizada.
  
En su virtud, a propuesta de la Dirección General de Recursos Forestales y de conformidad con lo dispuesto en el artículo 35 de la Ley 5/1983, de 30 de diciembre, de Gobierno Valenciano, y el artículo 47.3 del texto refundido de la Ley de la Hacienda Pública de la Generalitat Valenciana, aprobada por Decreto Legislativo de 26 de junio de 1991, del Consell de la Generalitat Valenciana.
  
ORDENO
  
Primero
  
Establecer un régimen de ayudas destinadas a la protección, conservación y mejora de los espacios forestales de la Comunidad Valenciana, con cargo a la línea presupuestaria T4832000, ?Protección, conservación y mejora de los montes de la Comunidad Valenciana?, del capítulo VII, de la sección 14, Conselleria de Medio Ambiente; servicio 04, Dirección General de Recursos Forestales; programa 442.40 €Restauración y Protección de los Recursos Forestales?, cuya dotación se determinará por la correspondiente Ley de presupuestos.
  
Segundo
  
Aprobar las bases por las que se regirá este régimen y que figuran como anexo de esta orden.
  
Tercero
  
La convocatoria de ayudas, establecida en esta orden con carácter general, de acuerdo con la orden de 26 de septiembre de 1994, de la Conselleria de Economía y Hacienda, estará condicionada a la existencia, en el presupuesto del ejercicio siguiente, de crédito suficiente y adecuado.
  
En todo lo regulado en esta orden, se estará a lo dispuesto en el Decreto Legislativo de 26 de junio de 1991, de la Generalitat Valenciana, por la que se aprueba el texto refundido de la Ley de Hacienda Pública de la Generalitat Valenciana, y el Real Decreto 152/1996, de 6 de febrero.
  
Cuarto
  
El plazo para solicitar las distintas ayudas que se incluyen en la presente orden, una vez entre en vigor, se fija con carácter general en el periodo comprendido entre el día 1 de marzo y el día 30 de septiembre de cada año, considerando que las solicitudes de ayuda que se tramiten en cada periodo anual, lo serán para trabajos a realizar en el año siguiente al que se realiza la solicitud.
  
DISPOSICIONES TRANSITORIAS
  
Primera
  
Las ayudas que deban ser financiadas con cargo a la subvención correspondiente al presupuesto del año 2002, podrán ser solicitadas en el plazo de treinta días hábiles, desde la publicación de la presente orden, en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
Segunda
  
Las solicitudes de ayudas presentadas a partir del 1 de noviembre de 2001, formuladas de acuerdo a las bases de las Órdenes de Ayudas que resultaren derogadas, serán adaptadas y tramitadas de conformidad con las nuevas bases reguladoras establecidas en ésta.
  
DISPOSICIONES FINALES
  
Primera
  
Se faculta al director general de Recursos Forestales de la Conselleria de Medio Ambiente para dictar las resoluciones necesarias para la aplicación, desarrollo y ejecución de la presente orden.
  
Segunda
  
La presente orden entrará en vigor al día siguiente al de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
Tercera
  
Contra la presente orden, que pone fin a la vía administrativa, se podrá interponer recurso contencioso administrativo en el plazo de dos meses, a contar desde el día siguiente al de su publicación, ante la Sala de lo Contencioso Administrativo del Tribunal Superior de Justicia de la Comunidad Valenciana, de conformidad con lo dispuesto en los artículos 10 y concordantes de la Ley 29/1998, de 13 de julio, Reguladora de la Jurisdicción Contencioso Administrativa.
  
Todo ello sin perjuicio de la interposición del recurso potestativo de reposición ante el conseller de Medio Ambiente en el plazo de un mes desde el día siguiente al de su publicación, de acuerdo con lo dispuesto en los artículos 116 y 117 de la Ley 4/1999, de 13 de enero, de modificación de la ley 30/92, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común y demás disposiciones concordantes.
  
DISPOSICIÓN DEROGATORIA
  
Quedan expresamente derogadas las siguientes Órdenes de ayudas:
  
ORDEN de 22 de noviembre de 1996, de la Conselleria de Agricultura y Medio Ambiente, por la que se convoca un régimen de subvenciones destinadas al fomento y potenciación de diferentes aprovechamientos agroforestales: cultivo de plantas aromáticas, medicinales y condimentarias, trufícolas, apícolas y ejecución de proyectos de aprovechamiento energético de biomasa en el ámbito forestal (DOGV nº 2.885 de 09.12.96).
  
ORDEN de 22 de noviembre de 1996, de la Conselleria de Agricultura y Medio Ambiente, por la que se establece un régimen de ayudas en el ámbito de las acciones prioritarias contra los incendios forestales en la Comunidad Valenciana (DOGV nº 2.891 de 17.12.96).
  
ORDEN de 28 de noviembre de 1996, de la Conselleria de Agricultura y Medio Ambiente, por la que se establece un régimen de ayudas para fomentar acciones de desarrollo y aprovechamiento de los bosques en las zonas rurales de la Comunidad Valenciana (DOGV nº 2.890 de 16.12.96).
  
ORDEN de 4 de junio de 1997, de la Conselleria de Medio Ambiente, por la que se establece un régimen de ayudas para la conservación de suelos con el fin de evitar la erosión (DOGV nº 3.027 de 03.07.97).
  
ORDEN de 12 de junio de 1997, de la Conselleria de Medio Ambiente, por la que se establece un régimen de subvenciones destinadas a la ordenación y fomento de las redes de interés público de senderos de pequeño recorrido (PR), instalaciones de áreas recreativas y zonas de acampada, en el ámbito forestal de la Comunidad Valenciana (DOGV nº 3.025 de 01.07.97).
  
Valencia a 29 de noviembre de 2001
  
El conseller de Medio Ambiente,
  
FERNANDO MODREGO CABALLERO
  
ANEXO I
  
Bases por la que se regula la convocatoria de subvenciones para la protección, conservación y mejora de los espacios forestales de la Comunidad Valenciana.
  
Primera. Beneficiarios
  
1. De manera general podrán ser beneficiarios de estas ayudas las personas físicas o jurídicas titulares de derechos de propiedad, de uso y disfrute legalmente reconocidos de terrenos de titularidad pública o privada incluidos en el ámbito de las actuaciones subvencionables incluidas en la base segunda.
  
Igualmente podrán ser beneficiarios agrupaciones legalmente constituidas de personas físicas o jurídicas que cumplan los requisitos incluidos en el párrafo anterior.
  
Las personas físicas o jurídicas titulares de terrenos de titularidad privada podrán autorizar a entidades locales la utilización de sus terrenos para los fines previstos en la presente orden. Esta autorización permitirá a las entidades locales ser beneficiarias de las líneas de ayudas establecidas en la presente orden.
  
2. En el caso de las ayudas destinadas a la ejecución de proyectos de homologación y señalización de senderos de pequeño recorrido, únicamente podrán ser beneficiarios Ayuntamientos y Entidades Locales, bien por ser titulares de derechos de propiedad, de uso y disfrute, o por autorización de personas físicas o jurídicas.
  
3. Para ser beneficiario de las ayudas para la redacción de proyectos de nuevas tecnologías de eliminación de residuos forestales a pie de monte, no será necesaria la acreditación de derechos de propiedad.
  
Segunda. Finalidades, actuaciones, ámbito, precios unitarios e importes máximos.
  
Tercera:. Límite y porcentajes de inversión subvencionable.
  
Independientemente de los importes máximos subvencionables fijados para cada tipo de actuación en la base segunda, se establece una subvención máxima por solicitante y año de 30.000,00 EUROS.
  
En caso de solicitudes de Entidades Locales o Agrupaciones de propietarios legalmente constituidas que tramiten bajo un mismo expediente peticiones de distintos propietarios el importe máximo será el obtenido de multiplicar la cantidad anterior por el número de propietarios agrupados en la solicitud, no pudiendo en ningún caso superar los 120.000,00 EUROS por expediente y año.
  
Los trabajos descritos podrán ser subvencionados hasta en un 100% de la inversión realizada, con excepción de las finalidades 2.a, 2.b y 2.c, que serán financiadas hasta el 80% del coste de los trabajos objeto de las ayudas.
  
Cuarta. Asignación presupuestaria entre las distintas finalidades.
  
Para asignación y distribución del presupuesto disponible para las ayudas entre las distintas finalidades se atenderá a lo que en tal sentido fije la correspondiente Orden anual de cuantías.
  
Quinta. Solicitudes y documentación
  
1. Las solicitudes se formalizarán en instancia debidamente cumplimentada, según modelo normalizado de acuerdo con el anexo.
  
Todas las actuaciones objeto de ayudas propuestas por el solicitante, en una o varias propiedades, se agruparán en una única solicitud, no pudiendo superar la subvención solicitada, para el conjunto de ellas, el tope económico referido en la base tercera. Asimismo no se admitirá a trámite más de una solicitud sobre una misma propiedad.
  
Estas subvenciones son incompatibles con cualquier otra de la Conselleria de Medio Ambiente, y de otros organismos públicos con la misma finalidad.
  
2. Los interesados presentarán las solicitudes en el Registro General de la Conselleria de Medio Ambiente, en los servicios territoriales de la misma, o cualquier otra forma de las previstas en el artículo 38.4 de la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común.
  
3. El plazo de presentación de instancias será entre el 1 de marzo y el 30 de septiembre, ambos inclusive, del año anterior para el que se solicite la ayuda. Para el ejercicio 2002 el plazo será el expresado en la disposición transitoria para dicho año.
  
4. La admisión a trámite de una solicitud no generará compromiso alguno de concesión de aquella.
  
5. La documentación que han de presentar los interesados junto con la instancia para solicitar las ayudas será la siguiente:
  
a) Documentación acreditativa de la identificación del solicitante:
  
a.1. Personas físicas:
  
- fotocopia compulsada del NIF para los nacionales.
  
- fotocopia compulsada de la tarjeta de residente para los extranjeros.
  
a.2. Personas jurídicas o agrupación de personas físicas:
  
- Copia compulsada del CIF.
  
- Copia compulsada de los estatutos de la entidad o escritura de constitución o cualquier otro documento admisible en derecho que lo acredite y copia de poderes que acrediten la representación.
  
- Certificación del acta donde conste el acuerdo de solicitar las ayudas y nombramiento del representante de la entidad para efectuar su gestión.
  
. En el caso de entidades locales acuerdo adoptado por el pleno o, en su caso, por la Comisión de Gobierno cuando acredite tener esta facultad delegada, o por el Alcalde de la Corporación con la posterior ratificación del pleno o de la Comisión en el caso de que tenga esta facultad delegada, con anterioridad a la resolución de las ayudas.
  
b) Acreditación de cumplir los requisitos para ser beneficiario
  
- En su caso documentos acreditativos de la titularidad de derechos de propiedad, de uso y disfrute, consistentes en escritura pública registrada, certificación registral o mediante cualquier otra forma válida en derecho.
  
- En caso de autorización de propietario de titularidad privada a entidad local, deberá presentarse la misma. Además, dicho propietario deberá presentar declaración jurada de no haber solicitado la misma ayuda
  
c) Memoria valorada de los trabajos a realizar, que contendrá los siguientes apartados:
  
- Descripción de la finca con su localización a escala 1:10.000, señalando la localización precisa de los trabajos.
  
- Plano catastral con las parcelas afectadas.
  
- Descripción detallada de los trabajos a realizar, indicando a través de un programa de actuación la relación de obras y trabajos a desarrollar que garantice la ejecución de las mismas en el ejercicio para el que se concede la subvención.
  
- Presupuesto desglosado, donde se exprese y justifique el coste de distintos trabajos para los que se solicita ayuda a través de la expresión de los precios unitarios de las unidades de obra a realizar.
  
d) En el caso de solicitar trabajos de apertura de pistas forestales, se deberá adjuntar a la solicitud Declaración de Impacto positiva de los trabajos previstos.
  
e) Impreso de alta de terceros para pagos de la Generalitat Valenciana debidamente rellenado y sellado por la entidad bancaria correspondiente, (modelo 27999).
  
f) Acreditación del titular de que se encuentra al corriente o exento de sus obligaciones tributarias y con la seguridad social, en los términos que dispone la Orden de 30 de mayo de 1996, de la Conselleria de Economía y Hacienda, sobre forma de acreditar por los beneficiarios de subvenciones la exigencia del art. 47.7, del texto refundido de la Ley de la Hacienda Pública de la Generalitat Valenciana, (DOGV nº 2775, de 21 de junio de 1996), certificados de la Agencia Estatal de la administración Tributaria y de la Conselleria de Economía, Hacienda y Empleo de la Generalitat Valenciana en cuanto a las obligaciones tributarias y certificado de la Tesorería de la Seguridad Social en cuanto a las obligaciones con la Seguridad Social.
  
g) Declaración en su caso, que acredite la existencia de solicitud u obtención de otras subvenciones percibidas o reconocidas de otras Administraciones Públicas, o de cualquier entidad Pública o Privada, por el mismo concepto.
  
Sexta. Subsanación de errores
  
Cuando la solicitud no reúna los requisitos o no se acompañe la documentación que resulte exigible de acuerdo a la base quinta, de conformidad con el artículo 71 de la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común, modificada por la Ley 4/1999, de 13 de enero, se requerirá al solicitante para que en el plazo de 10 días subsane la falta o acompañe los documentos preceptivos, con indicación de que, si así no lo hiciere, se le tendrá por desistido de su petición.
  
Séptima. Valoración, trámite y resolución de los expedientes de solicitud de ayuda
  
Con carácter previo a la valoración de los expedientes se emitirá por técnico forestal de la Conselleria de Medio Ambiente informe de viabilidad de los trabajos para cuya ejecución se solicita la ayuda.
  
La valoración y selección de los expedientes se realizará por una comisión evaluadora, compuesta por el director general de Recursos Forestales en calidad de presidente, el Jefe de Área de Recursos Forestales, los Jefes de Servicio de Gestión Forestal y Prevención de Incendios Forestales, un representante de cada una de las direcciones territoriales de la Conselleria de Medio Ambiente, así como un representante de la Secretaria General Administrativa con funciones de secretario.
  
La valoración de los expedientes se realizará para cada una de las finalidades incluidas en la solicitud teniendo en cuenta los siguientes criterios y orden de prioridad:
  
1. Terreno incluido en el ámbito de un Espacio Natural Protegido o en área de protección de impactos del mismo.
  
2. Potencialidad de la vegetación forestal del área donde se solicita la ayuda en relación con la recarga de acuíferos, con la protección frente al riesgo de inundación, con la protección del suelo y defensa frente a fenómenos erosivos.
  
3. Prioridad de actuación para la prevención de incendios forestales.
  
4. Trabajos incluidos en planes programas de gestión y mejora forestal o proyectos desarrollados por la Conselleria de Medio Ambiente misma o programas de gestión y mejora forestal y proyectos desarrollados por los propietarios particulares, en base a los art. 25 y 26 de la Ley 3/93 Forestal de la Comunidad Valenciana.
  
5. Distancia a terreno forestal.(Finalidades 2a, 2b, 2c, 3e, 3f, 3g, 3h y 3k).
  
6. Interés y calidad de las actuaciones propuestas.
  
De acuerdo a los mencionados criterios, la comisión evaloradora, propondrá las solicitudes estimadas y el importe a conceder a cada beneficiario, distribuido por las distintas finalidades que incluyera la solicitud.
  
Una vez formalizados los actos de instrucción correspondientes, la comisión elevará al conseller de Medio Ambiente, la propuesta de concesión de las ayudas, la cual contendrá las solicitudes desestimadas y el motivo de la desestimación, las solicitudes estimadas, la cuantía subvencionable y el importe de la ayuda a conceder a cada beneficiario, para cada finalidad solicitada.
  
La resolución definitiva dictada por el conseller de Medio Ambiente será publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana. La resolución será también notificada a los interesados.
  
El plazo máximo para resolver las solicitudes de ayudas será de tres meses contados a partir de la publicación de la Orden anual de cuantías. Transcurrido dicho plazo sin que hubiere recaído resolución se entenderá desestimada la solicitud en los términos previstos en el artículo 44 de la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común, modificada por la Ley 4/1999, de 13 de enero.
  
Los beneficiarios de las subvenciones podrán renunciar expresamente a las mismas en el plazo de un mes a partir del día siguiente al de notificación de la resolución de concesión.
  
Octava. Ejecución de los trabajos y periodo de ejecución
  
1. Los trabajos objeto de ayuda se realizarán de acuerdo a las normas técnicas que se adjuntan como anexos a esta orden.
  
2. Con carácter general los trabajos objeto de las ayudas previstas en esta orden, se realizarán en el periodo comprendido entre la publicación en el DOGV de la resolución aprobatoria y el día 15 de noviembre del año para el que se solicitó la ayuda.
  
No obstante, el solicitante puede iniciar los trabajos incluidos en el expediente de ayudas, a partir del 1 de enero del año en que se resuelva dicho expediente y con anterioridad a la resolución de las mismas. En este caso será preceptivo informe del personal técnico de la Conselleria de Medio Ambiente, en el que se acredite la fecha de inicio de los trabajos, por lo cual el interesado deberá comunicar la fecha de inicio de dichos trabajos con una antelación mínima de 15 días, mediante escrito dirigido al director Territorial de la Conselleria de Medio Ambiente, al efecto de que se emita el correspondiente informe.
  
En cualquier caso la iniciación de los trabajos con anterioridad a la resolución de las ayudas, no generará en ningún caso compromiso o prioridad alguno para la concesión de las mismas.
  
Con carácter excepcional y por causa debidamente justificada se podrá conceder prórroga en el plazo de ejecución, siendo necesario para ello que la misma sea solicitada mediante escrito dirigido al director Territorial de la Conselleria de Medio Ambiente, con una antelación mínima de 15 días sobre la fecha de finalización del periodo de ejecución.
  
Novena : Obligaciones de los beneficiarios
  
Los beneficiarios de las subvenciones deberán:
  
1. Estar al corriente de sus obligaciones tributarias y de Seguridad Social.
  
2. Cumplir con los requisitos y condiciones que conlleva la concesión o disfrute de la ayuda.
  
3. El sometimiento a las actuaciones de control financiero que corresponden a la Intervención General en relación con las subvenciones y ayudas concedidas.
  
4. Comunicar, en cualquier momento de la vigencia del expediente, otras ayudas públicas solicitadas, o concedidas para el mismo proyecto.
  
5. Hacer constar en toda información o documentación propia de la actividad que la misma está subvencionada por la Conselleria de Medio Ambiente.
  
6. En el caso de que por motivos imputables al interesado se produzca el abandono, o destrucción de los trabajos, se suspenderán todas las ayudas pendientes hasta que se produzca el retorno a la situación anterior al abandono o destrucción, sin perjuicio de los compromisos adquiridos y de las responsabilidades que se deriven.
  
7. En los espacios naturales protegidos se deberán tener en cuenta las directrices contempladas en la normativa específica de cada espacio natural protegido.
  
Diez :Cobro de la subvención
  
1. Para el cobro de la subvención, el beneficiario deberá presentar en el plazo que establezca la correspondiente resolución de concesión, una vez finalizadas las obras objeto de ayuda, solicitud de pago dirigida a la Dirección Territorial de la Conselleria de Medio Ambiente que corresponda, según modelo de instancia que se adjunta a la presente orden adjuntando la documentación que se detalla en los puntos siguientes.
  
2. Para las ayudas reguladas en la presente orden, la justificación de las inversiones se realizará con los siguientes criterios:
  
a) Con carácter general, mediante la presentación de facturas originales o copia compulsada, con su justificante de pago o documento acreditativo del mismo referente a todos los gastos efectuados de acuerdo con el programa subvencionado. En cualquier caso, las facturas deberán presentarse en original para proceder a su sellado en la Dirección Territorial de Medio Ambiente que corresponda. En ningún caso puede ser objeto de subvención el Impuesto sobre el Valor Añadido recuperable por el beneficiario.
  
b) El gasto de la mano de obra fija o asalariada se acreditará documentalmente mediante nómina o factura firmada por los trabajadores, en que conste el NIF de los mismos.
  
c) El gasto de mano de obra propia, entendiendo como a tal la de la persona titular y la de los miembros mayores de edad de la unidad familiar incluidos en la cartilla de la Seguridad Social o en la de autónomos.
  
Para justificar el gasto de mano de obra propia el beneficiario deberá acompañar declaración jurada donde se especifiquen los gastos justificados por este concepto, según modelo que se adjunta. El precio unitario máximo justificable de la mano de obra propia será de 62,60 EUROS por jornada de trabajo.
  
d) La utilización de maquinaria propia se justificará asimismo mediante declaración jurada del beneficiario donde se especifiquen los gastos justificados por este concepto, según modelo que se adjunta acompañando fotocopia compulsada del recibo de pago del impuesto de circulación referido al último periodo impositivo o, en caso de no estar sujeto a dicho impuesto, copia cotejada de documento acreditativo de la propiedad. El precio máximo que justificar por el empleo de la maquinaria propia será la siguiente:
  
Uds. Descripción Maquinaria (sin mano de obra) Euros/hora
  
H Tractor de ruedas 51/70 CV 22,09
  
H Tractor de ruedas 71/100 CV 23,03
  
H Tractor de ruedas 101/130 CV 25,99
  
H Tractor oruga 51/70 CV 24,17
  
H Tractor oruga 71/100 CV 30,86
  
H Tractor oruga 101/130 CV 35,08
  
H Remolque ligero carga máxima 750 kg. 0,60
  
H Remolque basculante de capacidad 6 Tm 1,86
  
H Astilladora o empacadora 3,41
  
H Motosierra 1,87
  
H Motodesbrozadora 1,87
  
H Ahoyadora 3,56
  
H Podadora 5,13
  
H Plantadora 5,31
  
Los precios señalados en los apartados c y d podrán actualizarse por orden de la Conselleria de Medio Ambiente.
  
3. La justificación de gastos por las entidades locales se realizará mediante certificado del Secretario de la aprobación del gasto por la Comisión de Gobierno o pleno de Ayuntamiento y de la Intervención del pago realizado.
  
4. El beneficiario deberá adjuntar asimismo, declaración jurada, en su caso, de las subvenciones percibidas o reconocidas de otras Administraciones Públicas, o de cualquier entidad pública o privada, para la misma finalidad.
  
5. De las obras y derechos de ayuda se certificará por técnico forestal de la Conselleria de Medio Ambiente, la correcta ejecución de los trabajos y condiciones establecidas en la Resolución aprobatoria de las ayudas.
  
6. Asimismo en caso de ejecución por medios propios, serán objeto de certificación por técnico forestal de la Conselleria de Medio Ambiente, los gastos imputados en mano de obra y maquinaria, de acuerdo a los precios unitarios detallados en el apartado 2 de esta base.
  
Once. Reintegro de cantidades
  
1.Según establece el artículo 47.9 del texto refundido de la Ley de Hacienda Pública de la Generalitat Valenciana, procederá el reintegro de las cantidades percibidas y la exigencia del interés de demora desde el momento del pago de la ayuda en los siguientes casos:
  
a) Incumplimiento de la obligación de justificación.
  
b) Obtener las subvenciones sin reunir las condiciones requeridas para ello.
  
c) Incumplimiento de la finalidad para la que la subvención fue concedida.
  
d) Incumplimiento de las condiciones impuestas a los beneficiarios con motivo de la concesión de la subvención.
  
2. Igualmente, en el supuesto de que el importe de la subvención, aisladamente o en concurrencia con subvenciones o ayudas de otras administraciones públicas o de otros entes públicos o privados, supere el coste de la actividad a desarrollar, procederá el reintegro del exceso obtenido sobre el coste de la actividad desarrollada.
  
Anexo 2. Normas técnicas
  
Anexo 3. Modelo de instancia de solicitud de ayuda.
  
Anexo 4. Modelo de solicitud de cobro
  
Anexo 5. Modelo de declaración de realización de actuaciones por el sistema de medios propios
  
Anexo 6. Modelo de declaración de subvenciones solicitadas o concedidas por otros organismos públicos o privados
  
Anexo 7. Ficha de mantenimiento de terceros.
  
Anexo 2
  
Normas técnicas
  
Finalidad 1: Fomento y desarrollo de los bosques en las zonas rurales
  
1.a. Trabajos de repoblación forestal
  
Especies recomendadas por Comarca
  
CASTELLÓN
  
01. Els Ports
  
Pinus halepensis, Pinus nigra, Pinus sylvestris, Acer campestre, Acer monspessulanum, Acer opalus, Fraxinus angustifolia, Juglans sp., Juniperus communis, Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Populus tremula, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Arbutus unedo, Ilex aquifolium, Juniperus phoenicea, Juniperus thurifera, Taxus baccata.
  
02. L'Alt Maestrat
  
Pinus halepensis, Pinus nigra, Pinus sylvestris, Acer campestre, Acer monspessulanum, Acer opalus, Fraxinus angustifolia, Juglans sp., Juniperus communis, Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Populus tremula, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Arbutus unedo, Ilex aquifolium, Juniperus phoenicea, Juniperus thurifera, Taxus baccata.
  
03. El Baix Maestrat
  
Pinus halepensis, Pinus nigra, Pinus pinea, Pinus sylvestris, Acer monspessulanum, Acer opalus, Fraxinus angustifolia, Juglans sp., Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Arbutus unedo, Juniperus phoenicea, Juniperus thurifera.
  
04. L'Alcalatén
  
Pinus halepensis, Pinus nigra, Pinus pinea, Pinus sylvestris, Acer campestre, Acer monspessulanum, Acer opalus, Chamaerops humilis, Fraxinus angustifolia, Juglans sp., Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Populus tremula, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Arbutus unedo, Ilex aquifolium, Juniperus phoenicea, Juniperus thurifera.
  
05. La Plana Alta
  
Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea, Chamaerops humilis, Juglans sp., Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus ilex, Quercus suber, Arbutus unedo.
  
06. La Plana Baixa
  
Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea, Chamaerops humilis, Juglans sp., Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus ilex, Quercus suber, Arbutus unedo.
  
07. El Alto Palancia
  
Pinus halepensis, Pinus nigra, Pinus pinaster, Pinus sylvestris, Acer monspessulanum, Acer opalus, Fraxinus angustifolia, Juglans sp., Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Populus tremula, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Quercus suber, Arbutus unedo, Ilex aquifolium, Juniperus phoenicea, Juniperus thurifera.
  
08. El Alto Mijares
  
Pinus halepensis, Pinus nigra, Pinus pinaster, Pinus sylvestris, Acer monspessulanum, Acer opalus, Fraxinus angustifolia, Juglans sp., Juniperus communis, Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Populus tremula, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Arbutus unedo, Ilex aquifolium, Juniperus phoenicea, Juniperus thurifera, Taxus baccata.
  
VALENCIA
  
09. El Rincón de Ademuz
  
Pinus halepensis, Pinus nigra, Pinus sylvestris, Acer opalus ssp granatense, Acer monspessulanum, Fraxinus angustifolia, Juglans sp., Juniperus communis, Juniperus oxycedrus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Populus tremula, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Arbutus unedo, Juniperus phoenicea, Juniperus thurifera.
  
10. Los Serranos
  
Pinus halepensis, Pinus nigra, Pinus sylvestris. Acer opalus ssp granatense, Acer monspessulanum, Fraxinus angustifolia, Juglans sp., Juniperus communis, Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Populus tremula, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Arbutus unedo, Juniperus phoenicea, Juniperus thurifera.
  
11. El Camp de Túria
  
Pinus halepensis, Pinus pinea, Pinus pinaster, Chamaerops humilis, Juglans sp., Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus ilex, Arbutus unedo, Juniperus phoenicea.
  
12. El Camp de Morvedre
  
Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea, Chamaerops humilis, Fraxinus angustifolia, Juglans sp., Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus ilex, Arbutus unedo, Juniperus phoenicea.
  
13, 14, 15 y 16. l'Horta Nord, l'Horta Oest, València i l'Horta Sud
  
Pinus halepensis, Pinus pinea, Pinus pinaster, Chamaerops humilis, Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus ilex, Arbutus unedo, Juniperus phoenicea.
  
17. La Plana de Utiel-Requena
  
Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea, Pinus nigra, Acer opalus, Acer monspessulanum, Fraxinus angustifolia, Fraxinus ornus, Juglans sp., Juniperus communis, Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Populus tremula, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Arbutus unedo, Juniperus phoenicea, Juniperus thurifera.
  
18. La Hoya de Buñol
  
Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea, Pinus nigra, Acer opalus, Acer monspessulanum, Acer opalus, Chamaerops humilis, Fraxinus angustifolia, Fraxinus ornus, Juglans sp., Juniperus communis, Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Populus tremula, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex., Arbutus unedo, Juniperus phoenicea, Juniperus thurifera.
  
19. El Valle de Cofrentes-Ayora
  
Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea, Pinus nigra, Acer monspessulanum, Acer opalus, Fraxinus angustifolia, Fraxinus ornus, Juglans sp., Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Populus tremula, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Juniperus oxycedrus, Arbutus unedo, Juniperus phoenicea, Juniperus thurifera.
  
20. La Ribera Alta
  
Pinus halepensis, Pinus pinea, Pinus pinaster, Acer opalus ssp granatense, Fraxinus angustifolia, Fraxinus ornus, Juglans sp., Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus ilex, Arbutus unedo, Juniperus phoenicea.
  
21. La Ribera Baixa
  
Pinus halepensis, Pinus pinea, Fraxinus angustifolia, Fraxinus ornus, Juglans sp., Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus ilex, Arbutus unedo, Juniperus phoenicea.
  
22. La Canal de Navarrés
  
Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea, Fraxinus angustifolia, Fraxinus ornus, Juglans sp., Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Arbutus unedo, Juniperus phoenicea.
  
23. La Costera
  
Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea, Fraxinus angustifolia, Fraxinus ornus, Juglans sp., Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Arbutus unedo, Juniperus phoenicea.
  
24. La Vall d'Albaida
  
Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea, Fraxinus angustifolia, Fraxinus ornus, Juglans sp., Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Arbutus unedo, Juniperus phoenicea.
  
25. La Safor:
  
Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea, Fraxinus ornus, Juglans sp., Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus ilex, Arbutus unedo, Juniperus phoenicea.
  
ALICANTE
  
26. El Comtat
  
Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea, Acer opalus ssp granatense, Fraxinus ornus, Juglans sp., Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Arbutus unedo, Taxus baccata.
  
27. L'Alcoià
  
Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea, Acer opalus ssp granatense, Fraxinus ornus, Juglans sp., Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Arbutus unedo, Juniperus phoenicea, Taxus baccata.
  
28. L'Alt Vinalopó
  
Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea, Fraxinus ornus, Juglans sp. Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Arbutus unedo, Juniperus phoenicea, Tetraclinis articulata.
  
29. El Vinalopó Mitjà
  
Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea, Juglans sp., Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Arbutus unedo, Juniperus phoenicea, Tetraclinis articulata.
  
30. La Marina Alta
  
Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea, Acer opalus ssp granatense, Chamaerops humilis, Fraxinus ornus, Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccidera, Quercus ilex, Arbutus unedo, Juniperus phoenicea.
  
31. La Marina Baixa
  
Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea, Chamaerops humilis, Fraxinus ornus, Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus ilex, Arbutus unedo, Juniperus phoenicea.
  
32. L'Alcalantí
  
Pinus halepensis, Pinus pinea, Chamaerops humilis, Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus ilex, Arbutus unedo, Juniperus phoenicea, Tetraclinis articulata.
  
33. El Baix Vinalopó
  
Pinus halepensis, Pinus pinea, Chamaerops humilis, Juniperus oxycedrus, Quercus coccifera, Juniperus phoenicea, Tetraclinis articulata.
  
34. El Baix Segura
  
Pinus halepensis, Pinus pinea. Chamaerops humilis, Pistacia lentiscus, Quercus coccifera, Tetraclinis articulata.
  
b) Condiciones técnicas de cada especie:
  
Calidad de la planta
  
Condiciones técnicas para el cultivo de plantas destinadas a la repoblación forestal en los montes de la Comunidad Valenciana:
  
Vivero de procedencia
  
Las plantas deberán presentar en los viveros de procedencia unas características vegetativas similares a las que tendrán en el lugar donde se va a realizar la plantación.
  
Características morfológicas de las plantas.
  
Desarrollo y conformación de la parte aérea.
  
El desarrollo de la parte aérea, así como su conformación, deberá presentar características similares a las naturales, es decir, un solo tallo, recto, vigoroso, con la guía terminal sana, hojas o acículas completas y debidamente lignificadas, equilibrio hídrico, cuello y tallo sin alteraciones ni necrosias y con el color típico de la especie.
  
Las alturas mínimas y máximas en centímetros y el diámetro mínimo del cuello de la raíz, de las especies de mayor interés forestal serán las siguientes:
  
Espècie Mòdul d'alcàries (cm)
  
 Plantes 1 saba Plantes Diàmetre
  
 2 sabes Cima
  
 Arrel
  
 (mm)
  
 mínim màxim màxim mínim
  
Pinus halepensis 10 15 20 2,5
  
Pinus nigra 8 12 15 2,0
  
Pinus pinaster 10 15 20 2,5
  
Pinus pinea 10 16 20 3,0
  
Pinus sylvestris 8 12 16 2,0
  
Quercus ilex 10 16 22 3,5
  
Quercus coccifera 10 15 20 3,0
  
Quercus faginea 15 20 25 3,5
  
Quercus pyrenaica 10 16 20 3,0
  
Quercus suber 15 20 25 3,5
  
Juniperus sp. 6 12 15 1,5
  
Taxus baccata 6 12 15 1,5
  
Tetraclinis articul. 6 12 15 2,0
  
Para la repoblación en monte, la planta será de 1 savia excepto para las especies de Pinus nigra, Pinus sylvestris, Juniperus sp., Taxus baccata y Tetraclinis articulata, que puede ser de dos savias.
  
Las plantas de las especies de los géneros Ulmus, Celtis, Olea, Juglans, Acer, Fraxinus, serán de 1 o 2 savias, repicados, con un mínimo de 4 mm de diámetro en el cuello de la raíz.
  
Respecto al género Populus se seguirán las disposiciones de la Orden 3080, del Ministerio de Agricultura, de 21 de enero de 1989 (BOE núm. 33, de 08.02.89).
  
Desarrollo y conformación del sistema radicular.
  
El desarrollo y la conformación del sistema radicular vendrán en su mayor parte dado por el tipo de envase usado.
  
En climas mediterráneos, el factor raíz, en cuando a calidad y cantidad se refiere, es determinante para el arraigo y supervivencia de la planta en el terreno, por ello será objeto de un especial seguimiento y atención por parte de la administración.
  
En los muestreos que se efectúen, se eliminarán las partidas de plantas que tengan reviramiento o espiralización de las raíces laterales del pivot ortogeotrópico.
  
Habrá presencia de una numerosa y bien distribuida cabellera de raíces secundarias, que permita la absorción de agua en los 5 cm. primeros a partir del cuello de la raíz.
  
No existirá estrangulamiento de las raíces laterales cuando el envase esté formado por una pared o rejilla penetrables, cuya resistencia mecánica sea elevada para no ceder la raíz en su normal aumento de grosor.
  
Relación entre parte aérea y sistema radical
  
De acuerdo con la altura del contenedor empleado, su proporción será equilibrada, no pasando el tamaño del tallo del doble de la raíz.
  
Defectos, carencias y enfermedades
  
No se considerarán plantas aptas todas aquellas que no cumplan las condiciones de este anexo y/o presenten defectos en tallo y raíces, colores amarillentos y marrones, etc. que indiquen carencias de nutrición o enfermedades.
  
Técnicas de cultivo
  
Envases
  
Los envases estarán construidos con materiales y modelos adecuados para que la formación y el desarrollo, tanto del sistema aéreo como, principalmente, del sistema radicular de la especie que se cultiva, sea el óptimo, con ausencia total de reviramiento y tropismos negativo.
  
La altura mínima útil será de 130 mm.
  
La capacidad o volumen estará comprendida entre 150-550 cc según se especifica en el cuadro siguiente:
  
Especie Volumen envase (cc)
  
 Plantas 1 savia Plantas 2 savias
  
 mínimo máximo mínimo máximo
  
Resinosas 150 300 225 350
  
Frondosas 200 400 350 550
  
La superficie mínima de la boca del envase a la altura del cuello de la raíz será de 13,5 cm².
  
La figura geométrica del envase deberá permitir extraer de forma fácil y rápida la planta, sin que se produzcan daños en el cepellón o las raíces.
  
Los envases, tanto si están aislados como si son múltiples, deberán tener versatilidad (diseños) para su apilado y paletizado en el transporte así como su distribución cómoda por el monte.
  
El material del envase deberá ser reciclable y tener unas características de rapidez y consistencia suficientes para que la planta no se dañe tanto durante el transporte como en su posterior distribución en el monte.
  
Los envases que cumplan las anteriores condiciones y que estén confeccionados con material biodegradable comprobado, serán considerados como óptimos para las repoblaciones.
  
Sustratos tipo.
  
Estarán constituidas por una mezcla equilibrada y estable de materiales, principalmente naturales, que permitan la nascencia y desarrollo de la planta con una textura y cohesión óptima para el desarrollo del sistema radical y para que el cepellón no se desmorone durante el transporte y la plantación.
  
El pH deberá ser ligeramente ácido, y la proporción de materia orgánica no podrá ser menor del 1,5% y deberá contener un mínimo de macroporosidad del 20%. El contenido de materia orgánica recomendable no será inferior al 10%.
  
Fertilizaciones tipo
  
Será preferible la mínima adición de abonos, con objeto de que los hábitos que adquieren las plántulas en vivero no excedan demasiado de los que proporcione la agresividad del medio en la plantación.
  
Son recomendables los abonos naturales, los solubles y los de liberación lenta, debiendo la riqueza de nutrientes en fósforo, nitrógeno y potasio ser mayor en las fases de germinación, crecimiento y endurecimiento respectivamente.
  
d) Preparación del terreno
  
Los subsolados se efectuarán siempre por curvas a nivel y en aquellos terrenos en que, por no ser en exceso pedregosos, se estime que no se van a producir afloramiento de piedras de excesivo tamaño. Si se estima que pudiera producirse esta situación, se empleará maquinaria que automáticamente eleve el ripper ante la presión de las piedras sobre el mismo, con lo que se evitará el afloramiento de aquéllas, o bien se pasará a ahoyado manual o mecánico.
  
General
  
Toda la maquinaria ligera, semipesada o pesada utilizada en los trabajos deberá ir dotada con extintor de polvo y mochila extintora de agua.
  
1.b. Mejora selvícola en masas forestales con eliminación de residuos
  
Se entenderá por trabajos de mejora selvícola a aquellas actuaciones que se realicen sobre masas forestales dirigidas a mejorar el estado vegetativo del arbolado y el estrato arbustivo, mediante la conformación de una espesura de masa óptima, reducción de la competencia por la luz, el agua y los nutrientes, eliminación de individuos defectuosos, (secos, enfermos, dominados, torcidos, dañados etc).
  
Los trabajos que se incluyen en esta finalidad son los siguientes:
  
. Desbroces selectivos del matorral.
  
. Clareos y claras.
  
. Podas de arbolado.
  
Con el fin de evitar que la realización de los trabajos selvícolas genere la proliferación de plagas forestales y un aumento en los daños producidos por insectos perforadores, especialmente por coleópteros de las familias de los escolítidos y de los curculiónidos, en estos trabajos selvícolas se dará prioridad en la organización y ejecución a la extracción de los restos o bien descortezado o astillado asegurando la eliminación de los mismos.
  
Asímismo no se efectuarán podas durante el periodo vegetativo, ya que el arbolado se debilita con su realización y se hace más susceptible al ataque de los insectos.
  
General
  
Toda la maquinaria ligera, semipesada o pesada utilizada en los trabajos deberá ir dotada con extintor de polvo y mochila extintora de agua.
  
1.c. Conversión de monte bajo de encinar y robledal a monte medio y alto
  
Este trabajo consiste en la realización de tratamientos de selección y clareo de rebrotes procedentes de cepa en monetes bajos de encinar y robledal, destinados a evitar la competencia entre ellos reservando en cada pie aquellos resalvos de futuro, genéticamente y ecológicamente mejor conformados, aumentando la capacidad de resistencia de los individuos a situaciones adversas, fundamentamente estrés hídrico y favoreciendo la repoblación natural por semilla.
  
Como norma general, el tratamiento debe realizarse reservando en cada individuo, como máximo la mitad de los rebrotes, si bien de forma justificada en la memoria técnica puede realizarse una reserva de brotes inferior, consistente en los dos pies mayores de cada cepa o el mayor pie de cada cepa.
  
El trabajo puede a su vez acompañarse de desbroces selectivos de matorral invasor competente con el desarrollo del encinar.
  
Se deberán adoptar las precauciones expuestas en el punto anterior relativas a la extracción de los restos o bien descortezado o astillado asegurando la eliminación de los mismos, por razones de protección frente a plagas así como los relativos a la realización de los tratamientos fuera del periodo vegetativo con el fin de evitar el debilitamiento del arbolado.
  
General
  
Toda la maquinaria ligera, semipesada o pesada utilizada en los trabajos deberá ir dotada con extintor de polvo y mochila extintora de agua.
  
1.d. Tratamientos de mejora del alcornocal
  
Consistentes en los tratamientos de podas de formación y de producción de corcho y frutos en monte alto de alcornocal, los tratamientos de protección posteriores al descorche así como tratamientos de selección y clareo de rebrotes procedentes de cepa en montes bajos de alcornocal, en las mismas condiciones descritas en el punto anterior.
  
El trabajo puede a su vez acompañarse de desbroces selectivos de matorral invasor competente con el desarrollo del alcornocal.
  
Se deberán adoptar las precauciones expuestas en el punto anterior relativas a la extracción de los restos o bien descortezado o astillado asegurando la eliminación de los mismos, por razones de protección frente a plagas así como los relativos a la realización de los tratamientos fuera del periodo vegetativo con el fin de evitar el debilitamiento del arbolado.
  
General
  
Toda la maquinaria ligera, semipesada o pesada utilizada en los trabajos deberá ir dotada con extintor de polvo y mochila extintora de agua.
  
Finalidad 2: fomento y potenciación de aprovechamientos forestales
  
2.a. Cultivo de plantas aromáticas, medicinales y condimentarias
  
Especies recomendadas
  
Familia de las buxáceas: Buxus sempervirens L. (boj).
  
Familia de las compuestas: Achillea millefolium L. (milenrama), Artemisia absinthium L. (ajenjo), Artemisia dracunculus L. (estragón), Artemisia vulgaris L. (artemisia), Calendula officinalis L. (caléndula), Centaurea cyanus L. (centaurea), Jasonia glutinosa L. (té de roca), Matricaria chamomilla L. (manzanilla común).
  
Familia de las cistáceas: Helianthemum marifolium L. (setge).
  
Familia de las crasuláceas: Sedum acre L. (pampajarito).
  
Familia de las equisetáseas: Equisetum arvense L. (cola de caballo).
  
Familia de las gutíferas: Hypericum ericoides L. (pinillo de oro), Hypericum perforatum L. (hipérico).
  
Familia de las lamiaceae: Hyssopus officinalis L. (hisopo).
  
Familia de las labiadas: Lavandula angustifolia Mill. (lavanda), Lavandula angustifolia x latifolia Mill. (lavandín), Lavandula dentada Mill. (lavandula dentada), Lavandula latifolia Mill. (espliego), Lavandula stoechas Mill. (cantueso), Melissa officinalis L. (melisa), Mentha aquatica L. (hierbabuena), Mentha x piperita L. (menta piperita), Mentha pulegium L. (menta poleo), Micromeria fruticosa L. (poleo blanco), Ocimum basilicum L. (albahaca), Origanum mejorana L. (mejorama), Origanum vulgare L. (orégano), Rosmarinus officinales L. (romero), Salvia lavandulifolia L. (salvia española), Salvia officinalis L. (salvia), Salvia sclarea L. (salvia romana), Santolina chamaecyparissus L. (ontina), Santureja hortensis L. (ajedria), Santureja montana L. (ajedrea vivaz), Sidentis angustifolia Lag. (rabo de gato), Thymus mastichina L. (tomillo blanco), Thymus piperella L. (pebrella), Thymus vulgaris L. (tomillo).
  
Familia de las malváceas: Alcea rosae L. (malva real).
  
Familia de las plantagiáceas: Plantago lanceolata (llantén menor).
  
Familia de las primuláceas: Coris monspeliensis L. (tino real).
  
Familia de las rutáceas: Ruta graveolens L. (ruda).
  
Familia de las escrofulariáceas: Verbascum densiflorum Bertol. (gordolobo).
  
Familia de las umbelíferas: Anethum graveolens (eneldo), Coriandrum sativum L. (cilantro), Cuminun cyminum L. (comino), Foeniculum vulgare Mill. (hinojo), Petroselium crispum Mill. (perejil), Pimpinella anisum L. (anís).
  
Familia de las valerianáceas: Valeriana officinalis L. (valeriana).
  
Familia de las verbenáceas: Lippia citriodora Ort. (maria luisa).
  
Condiciones técnicas
  
La densidad óptima de plantación deberá ser de 7.000-9.000 plantas por hectárea, salvo para el Thymus vulgaris (Tomillo) que será 25.000-40.000 plantas por hectárea.
  
Las plantas podrán ser a raíz desnuda o cepellón.
  
c) Calidad de la planta
  
Las plantas utilizadas deberán cumplir los aspectos que le sean de aplicación de las condiciones técnicas para el cultivo de plantas destinadas a la repoblación forestal en los montes de la Comunidad Valenciana: incluidas en el apartado c) ?Calidad de la planta- de las normas técnicas establecidas para el apartado 1.a. ?Trabajos de repoblación forestal- de la Finalidad 1 ?Fomento y desarrollo de los bosques en las zonas rurales- de este anexo.
  
d) Preparación del terreno
  
Los subsolados se efectuarán siempre por curvas a nivel y en aquellos terrenos en que, por no ser en exceso pedregosos, se estime que no se van a producir afloramiento de piedras de excesivo tamaño. Si se estima que pudiera producirse esta situación, se empleará maquinaria que automáticamente eleve el ripper ante la presión de las piedras sobre el mismo.
  
2.b. Mantenimiento y mejora de la potencialidad trufera en montes productores
  
El mantenimiento y mejora de la potencialidad trufera en masas de productores, naturales o procedentes de plantación, atenderá al suelo, al vuelo y/o a la protección de las masas truferas de los animales dañinos para la trufa.
  
Los trabajos sobre el suelo consistirán en un gradeo superficial y/o binas manuales alrededor de las plantas, los trabajos sobre el vuelo consistirán en podas y aclareos con posterior eliminación de residuos.
  
La protección de las masas truferas de los animales dañinos para la trufa se llevará a cabo mediante la construcción de cerramientos con retícula no inferior a 145/15/30.
  
2.c. Implantación de nuevas explotaciones truferas
  
Especie: Con carácter general se utilizará la especie Quercus ilex (encina) inoculada en su sistema radicular con Tuber melanosporum (trufa negra), teniendo en cuenta las siguientes características.
  
b) Condiciones Técnicas
  
Condiciones climatológicas:
  
Precipitación: 500-900 mm. anuales, precipitación en los meses de julio y agosto de 100 mm.
  
Temperatura: Media anual 11-14 ºC,
  
Máxima mes más cálido 23-32 ºC, Mínima mes más frío (-2)-(-6) ºC
  
Heladas : Poco intensas o inexistentes
  
Fisiografía:
  
Altitud : > 700 m.
  
Pendiente: Zonas con ligera pendiente <12% o en zonas llanas sin problemas de encharcamiento
  
Orientación: Mediodía
  
Suelo:
  
Naturaleza : Calizo
  
PH : 7,8 (alcalino) medido en saturación de agua.
  
Textura : Franca, franca-arenosa. Pedregoso.
  
M.O. : 1-8% en los primeros horizontes.
  
Nitrógeno mineral : 0,6 - 4 mg. de N/100 g de suelo.
  
Fósforo asimilable: 0'3 - 1'1 mg. de P2 O2/100 g de suelo.
  
Calcio : 20 € 30 M.e.q. de Ca/100 gr.
  
Magnesio : 0,8 - 1,5 M.e.q. de MG/100 gr.
  
Potasio : 0,2 - 0'7 M.e.q. de K/100 gr.
  
Densidad de plantación:
  
Puede oscilar entre 330 y 150 plantas por hectárea.
  
Preparación de terreno:
  
Subsolado y gradeo superficial.
  
c) Calidad de la planta
  
Las plantas utilizadas deberán cumplir los aspectos que le sean de aplicación de las condiciones técnicas para el cultivo de plantas destinadas a la repoblación forestal en los montes de la Comunidad Valenciana: incluidas en el apartado c) ?Calidad de la planta- de las normas técnicas establecidas para el apartado 1.a. ?Trabajos de repoblación forestal- de la Finalidad 1 ?Fomento y desarrollo de los bosques en las zonas rurales- de este anexo.
  
En caso de proponer la utilización de otras especies deberá ser justificado en la memoria técnica que presente el solicitante.
  
d) Términos municipales.
  
Solo se concederá subvención a las explotaciones truferas en los siguientes términos municipales, debido a sus características climáticas y edáfológicas :
  
Castellón : Atzeneta del Maestrat, Albocàcer, Ares del Maestre, La Pobla de Benifassà, Barracas, Bejis, Benafer, Benafigos, Cortes de Arenoso, Culla, Benasal, Castell de Cabres, Castellfort, Catí, Caudiel, Cinctorres, Eslida, Jérica, Palanques, Torás, Pina de Montalgrao, Portell de Morella, Xert, Xodos, Forcall, Fuente la Reina, Herbés, Lucena del Cid, La Mata, Montán, Morella, Olocau del Rey, Puebla de Arenoso, Sacañet, Todolella, El Toro, La Torre d'en Besora, Vallibona, Villafranca del Cid, Villahermosa del Río, Villanueva de Viver, Villores, Vistabella del Maestrazgo, Zorita del Maestrazgo, Viver, Zucaina.
  
Valencia : Alcublas, Ademuz, Alpuente, Andilla, Aras de los Olmos, Benageber, Calles, Casas Altas, Casas Bajas, Castielfabib, Chelva, Chera, Domeño, La Yesa, Loriguilla, Puebla de San Miguel, Requena, Sinarcas, Sot de Chera, Titaguas, Tuéjar, Utiel, Torrebaja, Vallanca.
  
General
  
Toda la maquinaria ligera, semipesada o pesada utilizada en los trabajos deberá ir dotada con extintor de polvo y mochila extintora de agua.
  
Finalidad 3. Prevención de incendios forestales
  
3.a, 3.b, 3.i y 3.j. Áreas cortafuegos
  
Se entenderán las áreas cortafuegos como actuaciones lineales sobre la vegetación tendentes a interrumpir su continuidad tanto horizontal como vertical.
  
En el caso de que la zona disponga de proyecto de áreas cortafuegos redactado al amparo del Plan de Selvicultura Preventiva de la Comunidad Valenciana, el diseño y dimensionamiento de las áreas cortafuegos se realizará conforme a lo establecido en el mismo.
  
En el caso que las ayudas se soliciten en base a un programa de gestión y mejora forestal y proyectos de ejecución, éste deberá ser redactado conforme con los criterios establecidos en el Plan de Selvicultura Preventiva de la Comunidad Valenciana.
  
En el caso de que la zona en la que se pretende realizar un área cortafuegos no disponga de programa redactado conforme a lo recogido en los puntos anteriores, su diseño y dimensionamiento se realizará conforme a los siguientes criterios generales:
  
Las áreas cortafuegos tendrán con carácter general una anchura total igual a 10 veces la altura media de la vegetación circundante. En cualquier caso, su anchura no podrá sobrepasar los 60 metros. Dicha anchura se dividirá en 5 bandas: una central de una anchura igual o inferior a 1,5 metros en la que se realizará un decapado hasta suelo mineral, dos bandas laterales a la anterior en las que se practicará un desbroce total y en su caso la eliminación del arbolado, y por último, dos bandas exteriores a las anteriores en las que se practicará un desbroce parcial y en su caso el adehesamiento y poda del arbolado. En el caso de áreas cortafuegos apoyadas en caminos, el camino realizará las funciones de la banda central. En vaguadas y cruces de caminos se incrementarán la anchura establecida en un 25%.
  
No obstante lo anterior, en las bandas laterales o de desbroce total se mantendrán los árboles padre o monumentales, a los que se someterá a una poda hasta 4 metros o 2/3 de su altura.
  
En las bandas exteriores o de desbroce parcial, el adehesamiento del arbolado y el desbroce del matorral se realizará de tal manera que, sumando la superficie del suelo cubierta por la proyección de las copas de los árboles que permanecen en pie y la superficie cubierta por el matorral no eliminado, resulte una superficie cubierta del orden del 20% de la superficie total de dichas bandas. El arbolado no eliminado se someterá al mismo tratamiento de poda descrito en el apartado anterior.
  
En el caso de áreas cortafuegos perimetrales a zonas de uso público y habitadas se modificará la disposición de las bandas en aras de una mayor defensa de las mismas. En este caso la banda de decapado hasta suelo mineral se situará en el extremo del área más próximo a la zona a defender, creando a continuación una banda lateral y una banda exterior, cuyas anchuras respectivas serán las sumas de las dos bandas laterales y de las dos bandas exteriores descritas en el apartado anterior.
  
Los restos producidos por los trabajos, deberán ser inmediatamente extraídos o eliminados mediante sistemas que no impliquen la utilización de fuego.
  
Las áreas cortafuegos se ejecutarán de conformidad con las medidas fitosanitarias para la prevención de plagas forestales que se recogen en las Normas Técnicas correspondientes a la Finalidad 1 (Fomento y desarrollo de los bosques en zonas rurales)de la presente orden.
  
3.c y 3.d. Pistas forestales.
  
En ningún caso serán subvencionables las construcciones o mejoras de caminos que contemplen asfaltados.
  
En el caso de utilización de zahorras para la mejora de firmes, estas procederán necesariamente de cantera autorizada.
  
3.e y 3.f. Depósitos de agua
  
Tanto los depósitos de nueva construcción como los que se pretendan mejorar, deberán ser accesibles para la toma rápida de agua por vehículos autobomba y helicópteros por lo que, una vez construidos o mejorados, habrán de disponer de: vía de acceso, superficie mínima practicable para la carga de agua por helicópteros de 2,2 metros, y toma de agua con rácor tipo Barcelona de 45 mm de diámetro.
  
Los depósitos de nueva construcción, se proyectarán y ejecutarán descubiertos o semidescubiertos, con hormigón armado y con una capacidad mínima útil de 200 metros cúbicos.
  
Todos los depósitos dispondrán de medidas de seguridad suficientes. Especialmente será preceptivo su vallado perimetral que impida el acceso para fines distintos al de su creación. A su vez este vallado estará identificado y dotado de una señalización adecuada y apta para su identificación y reconocimento por helicópteros en trabajos de extinción.
  
Asímismo se instalará en zona visible un cartel fabricado en chapa galvanizada, tamaño DIN A2 (594\*420 mm), con la siguiente leyenda «Depósito de agua para la extinción de incendios forestales».
  
En todos los depósitos se construirán estructuras que permitan la salida de personas, aves y otros animales que accidentalmente puedan caer en ellos. Con el fin de evitar el problema de ahogamiento de animales al depósito principal se adicionará una pequeña balsa de escasa profundidad llenable a través de un rebosadero y practicable para la fauna silvestre.
  
3.g. Hidrantes
  
Se instalarán siempre en lugares accesibles para vehículos autobomba, y dispondrán de rácor tipo Barcelona de 45 mm de diámetro.
  
3.k. Quemadores
  
Serán construidos de obra y deberán tener una altura mínima de 1,80 metros, abertura opuesta al terreno forestal más próximo y matachispas no deformable al calor y con un ancho de malla máximo de 0.5\*0.5 centímetros.
  
General
  
Toda la maquinaria ligera, semipesada o pesada utilizada en los trabajos deberá ir dotada con extintor de polvo y mochila extintora de agua.
  
Finalidad 5: Fomento de las redes de interés público de senderos de pequeño recurrido.
  
5.a. Ejecución de proyectos de homologación y señalización de senderos de pequeño recorrido.
  
La orden de ayudas se refiere tanto a los Senderos de Gran Recorrido (G.R.) como a los de Pequeño Recorrido (P.R.) y Senderos Locales (SL).
  
Marcas horizontales.
  
Son marcas de pintura consistentes en dos trazos de pintura horizontales de 5 cm de ancho y 15 cm de longitud, separados por 1 cm entre sí. La banda superior será blanca y la banda inferior será roja para los Sederos de Gran Recorrido (G.R.), amarilla para los Senderos de Pequeño Recorrido (P.R.) y verde para los Senderos Locales (SL.). Dichas bandas, si se puede, se colocarán a la altura de la vista (entre 1.5 m y 2 m de altura).
  
Las marcas de pintura se disponen sobre soportes naturales, piedras, árboles, muros..., y sólo excepcionalmente, cuando no existan elementos naturales, se utilizarán postes de seguimiento.
  
La frecuencia de las marcas debe ser de modo que desde cada señal se vea una por delante y otra por detrás, con una distancia máxima de 250 m, correspondiéndose con 4 o 5 minutos de marcha caminando.
  
Marcas verticales.
  
Cuando no existan soportes naturales para pintar las marcas, será necesaria la utilización de postes de seguimiento.
  
Los postes de seguimiento serán de madera tratada para exterior, redondeada, de 10 cm de diámetro. La longitud total será de 200 cm, de los cuales 150 cm serán visibles y los 50 cm restantes irán clavados en la tierra. Para su mayor sujeción y resistencia al vandalismo las estacas se instalarán cementadas.
  
Los postes van pintados en la parte superior, a unos 135 cm de altura y dejando 5 cm libres en el extremo. Las bandas de pintura ocuparán todo el diámetro de la estaca, permitiendo de este modo ser visibles en ambos sentidos del recorrido.
  
Cuando se precise información más detallada sobre el tipo de sendero, número, situación, dirección o cualquier otra información complementaria al sendero y a su recorrido, se utilizarán señales verticales que pueden ser:
  
Postes indicadores.
  
Según el tipo de información, se clasifican en: postes indicadores de ubicación, postes indicadores de dirección o postes indicadores mixtos. Se compone de un poste de madera en el que se sitúan señales de madera tratada o metálicas que, según sean de ubicación o de dirección serán rectangulares o tendrán forma de flecha.
  
Postes indicadores de ubicación: Su función es la identificación del sendero y del lugar en el que nos encontramos dentro del recorrido. Consta de una chapa rectangular en la que aparece el nombre del sendero y el nombre del topónimo del lugar.
  
Postes indicadores de dirección: Indican la dirección y sentido del a seguir del recorrido. Consta de una chapa rectangular terminada en flecha en la que se indica el nombre del sendero, así como el lugar y distancia de los puntos o lugares a los que nos dirige la dirección de la flecha. Aquellas señales que indiquen la dirección a tomar para realizar rutas alternativas no pertenecientes al sendero, no serán identificadas con el mismo nombre.
  
Postes indicadores mixtos: Se denominan así aquellos postes indicadores que tienen los dos tipos de chapas informativas, las rectangulares de información y las de flechas de dirección.
  
Paneles informativos.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML