Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6779, del 22-05-2012 (2012/4845)

RESOLUCIÓ de 12 d'abril de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Náquera (12/06 AIA), Alpuente (304/06 AIA), l'Alcora (251/07 AIA), Turís (252/07 AIA) i Sant Joan de Moró (39/08 AIA).
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6779

Data del DOGV
:   22-05-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/4845

CVE


Data del document
:   12-04-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Nàquera](javascript:void(0))
    * [Turís](javascript:void(0))
    * [Sant Joan de Moró](javascript:void(0))
    * [Alpuente](javascript:void(0))
    * [Alcora, l'](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 12 d'abril de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Náquera (12/06 AIA), Alpuente (304/06 AIA), l'Alcora (251/07 AIA), Turís (252/07 AIA) i Sant Joan de Moró (39/08 AIA). [2012/4845]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc,  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 12/06 AIA Náquera; 304/06 AIA Alpuente; 251/07 AIA l'Alcora; 252/07 AIA Turís i 39/08 AIA Sant Joan de Moró.  
  
València, 12 d'abril de 2012. El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient  
Expedient: 12/06-AIA  
Títol: Homologació i Pla Parcial del Polígon 7 baixos, Ermita de Náquera (València).  
Promotor: Ajuntament de Náquera.  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Vivenda.  
Localització: terme municipal de Náquera, València.  
Descripció del projecte.  
Objecte del projecte  
L'objecte d'este projecte és reclassificar 7.903 m² de sòl no urbanitzable protegit per a delimitar el sector d'una superfície total de 190.582,80 m² per mitjà d'una xarxa viària més coincident amb el trànsit generat i enllaçar-lo amb la rotonda situada al sud del sector que enllaça els diferents camins.  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
- Localització  
Náquera, a la província de València, està situat en la comarca del Camp del Túria, a una altura sobre el nivell del mar de 242 metres. És una població de muntanya enclavada en la Serra Calderona.  
Geogràficament limita amb els municipis següents: Bétera, Serra, Segart, Albalat dels Tarongers, Sagunt, Puig, Rafelbunyol, Museros i Moncada; i dista 24 km de la ciutat de València.  
- Delimitació del sector  
El sector se situa al sud-est del nucli urbà de Náquera, sent la seua superfície de 190.582,80 m².  
Els límits de l'actuació són:  
- Límit nord: dos sectors de sòl urbà, un ja consolidat, La Cortina, i un altre en procés de gestió, i també amb la carretera de Font de l'Or, de titularitat pública, que al seu torn limita amb sòl forestal.  
  
- Límit sud: sòl no urbanitzable polígon 28 i Camí de la Pota.  
  
- Límit est: sòl no urbanitzable polígon 8 i Camí de la Cava.  
  
- Límit oest: sòl urbà consolidat i Carretera VV-6044 Burjassot-Torres Torres.  
- Planejament vigent i proposat  
El municipi de Náquera es regix urbanísticament per les normes subsidiàries de planejament aprovades per la conselleria el 25 de juny de 1985.  
En l'actualitat, està en tramitació el Pla General que va a adaptar-se a la LRAU i la informació pública de la qual va aparéixer en el DOGV núm. 4.729, de 8 d'abril de 2004.  
- Zonificació del sector i usos  
La zonificació o ús global previst en l'àrea d'actuació correspon a residencial amb ús compatible terciari.  
La superfície de tot el sector és 190.582,80 m², que es distribuïx de la manera següent:  
- Zona verda 18.455,00 m² s  
- Xarxa viària 33.320,47 m² s  
- Aparcaments 6.131,25 m² s  
- Equipaments 4.646,60 m² s  
- Dotacional públic 62.553,32 m² s  
Alternatives.  
No presenta una anàlisi d'alternatives tècniques, sinó únicament una justificació de la solució proposada.  
Justifica l'actuació, en què desenrotlla les directrius del concert previ del PGOU quant a la xarxa estructural, que es relaciona amb l'estructura territorial i general establida en estes amb la inclusió de part de la rotonda dins del sector.  
Tramitació administrativa  
Amb data entrada de 12 de gener de 2006, la direcció territorial remet a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la documentació relativa a l'homologació i Pla Parcial del Polígon 7 Baix Ermita de Náquera, als efectes que se n'emeta la corresponent declaració d'impacte ambiental.  
En data 29 d'abril de 2005, el Ple de l'Ajuntament de Náquera acorda aprovar provisionalment l'homologació i Pla Parcial del Polígon 7 Baix Ermita de Náquera.  
Antecedents administratius  
La primera aprovació provisional pel ple de l'ajuntament és en data 27 de desembre de 2002.  
La Comissió Territorial d'Urbanisme de València, en l'acord de 16 d'abril de 2003, va suspendre l'aprovació definitiva del Pla Parcial i Homologació Sector Baix Ermita, per determinats defectes de tramitació.   
Un d'estos defectes va ser que no es va aportar el necessari estudi d'impacte ambiental, que ha de ser objecte d'exposició al públic per a l'emissió de la preceptiva declaració d'impacte ambiental, ja que concorre en el projecte una reclassificació de sòl no urbanitzable.  
Informació pública  
L'Ajuntamentde Náquera certifica que es va sotmetre a informació pública la proposta d'homologació modificativa i pla parcial que inclou estudi d'impacte ambiental, mitjançant un edicte de 10 de novembre de 2004, i que es va publicar en el diari Las Provincias del dia 20 de desembre de 2004, així com en el DOGV de 3 de gener de 2005.  
També se certifica que durant el termini d'un mes concedit per a presentar al·legacions, s'hi han presentat quatre al·legacions.  
Resum d'al·legacions  
Es presenten quatre al·legacions, sent una de caràcter ambiental i la resta de caràcter urbanístic.  
En esta al·legació de caràcter ambiental s'indica que la propietat de l'al·legant està declarada zona paisatgística o Serra Calderona, per la qual cosa no hauria de ser modificada la línia de carrer.  
Consultes  
El Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental realitza una consulta, en data 11 d'abril de 2006, al Servici d'Ordenació Sostenible del Medi sobre l'afecció de l'actuació proposada sobre el Parc Natural de la Serra Calderona, pel fet que el projecte es troba en l'àmbit geogràfic del PORN de la Serra Calderona.   
Es rep informe desfavorable de l'actuació en data 13 de juny de 2006.  
El Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental requerix informe, en data 12 d'abril de 2006, al Servici Territorial de Medi Ambient de València, sobre la viabilitat de l'actuació en relació a la reclassificació de sòl forestal.  
En contestació a esta sol·licitud, es reben dos informes, un de la 2a demarcació forestal i un altre complementari de la Secció Forestal a l'informe de la 2a Demarcació Forestal.  
En data 10 de novembre de 2006 el promotor remet una addenda a l'estudi d'impacte ambiental.  
Se sol·licita consulta a l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals d'esta addenda.  
En data 26 de juliol es rep informe favorable al projecte de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals.   
Informes sectorials  
Certificat de la mercantil Manuel García Ferrer SL, concessionària del servici de recollida de RSU.  
De data 28 de setembre de 2005, certifica que la mercantil Manuel García Ferrer SL presta el servici de recollida de RSU del municipi de Náquera i en transportae els residus a Fervasa, les instal·lacions de tractament de residus sòlids urbans que l'Emtre té a Quart de Poblet (València).  
Informe d'Hidra Gestió Integral de l'Aigua SA, empresa concessionària del servici d'abastiment d'aigua potable.  
De data 15 de novembre de 2005, Hidra, Gestió Integral de l'Aigua SA, empresa concessionària del servici d'abastiment domiciliari d'aigua potable a diverses urbanitzacions del terme municipal de Náquera (València), basant-se en els següents condicionants:  
1. Funcionament complet i adequat de la xarxa general de distribució a les urbanitzacions del terme municipal de Náquera, incloent-hi la segona fase d'esta, on es preveu el tancament de l'anell principal a esta.  
2. Manteniment dels subministraments actuals produïts per les urbanitzacions connectades a esta xarxa general de distribució.  
3. Addició dels subministraments produïts per la connexió del polígon industrial núm. 16 de Náquera, i dels programes d'actuació integrada Pla Parcial Zona La Sabata, Sector Residencial Polígon 15 Partida Els Plans i Residencial Masia de Sant Francesc.  
4. Manteniment dels cabals d'abastiment d'aigua en alta en la capçalera de la xarxa general de distribució.  
Certifica que serà possible donar un subministrament adequat d'aigua potable en unes condicions mínimes de pressió i cabal a la zona de vivendes projectada com a Pla Parcial Polígon d'Actuació núm. 7 Baix Ermita, sempre que es complisquen totes i cada una de les condicions numerades anteriorment.  
Informe sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Náquera-Serra per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel desenrotllament urbanístic del Pla Parcial Polígon d'Actuació núm. 7 Baix Ermita de Náquera (València).  
De data 28 d'octubre de 2004, esta entitat comunica el següent:  
  
1. L'EDAR de Náquera-Serra dóna servici als municipis de Náquera i Serra i està dissenyada per a tractar 2.600 m³/dia. Actualment tracta un cabal mitjà de 2.001 m³/dia.  
2. Segons les dades aportades pel sol·licitant, el cabal generat previst és de 164,4 m³/dia.  
3. D'acord amb el que assenyala el Reial Decret 3.288/1978, els urbanitzadors hauran de pagar l'import d'aquelles infraestructures de sanejament i depuració que necessite l'actuació.  
4. El cost estimat d'este suplement d'infraestructures és de 90 € per habitant equivalent, sent un habitant aquell que ocasiona un abocament de 60 gr. de DBO5 per dia, o bé que genera un volum d'aigua residual de 200 litres per dia. Traduït al cas que ens ocupa i de les dades aportades, per a un cabal mitjà estimat de 164,4 m³/dia, suposarà una quantitat a abonar de 73.980,00 € corresponents a 822 habitants.  
  
Conclusió.  
Pel que assenyala anteriorment, i per al cas que els urbanitzadors decidisquen no resoldre el sanejament i depuració de les aigües residuals per mitjà de la realització de les obres públiques necessàries per a complementar les infraestructures existents, esta entitat de sanejament informa sobre la viabilitat del tractament en l'EDAR de Náquera-Serra de les aigües residuals generades pel desenrotllament del Pla Parcial Polígon 7 Baix Ermita de Náquera (València) sempre que es complisca amb els següents condicionants:  
1. Al seu dia, l'urbanitzador responsable del desenrotllament urbanístic haurà de realitzar la corresponent sol·licitud de la connexió efectiva. Les obres necessàries per a la connexió de les aigües residuals a les infraestructures públiques seran efectuades pel peticionari pel seu compte i risc.  
2. En tot cas, l'abocament generat pel desenrotllament urbanístic de referència haurà de complir amb els límits establits en l'ordenança municipal d'abocaments de l'entitat de sanejament a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. A tals efectes els urbanitzadors hauran de preveure que abans del punt de connexió, han de disposar una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram editat per esta entitat de sanejament, dotada a més de guies per a la instal·lació d'un atall que permeta la desconnexió de l'abocament.  
3. Amb anterioritat a l'execució de la connexió, s'haurà d'ingressar a l'entitat de sanejament la quantitat resultant de 73.980,00 €, als estos efectes haurà d'establir-se l'oportú conveni entre l'entitat de sanejament i l'Ajuntament de Náquera.  
Informe favorable de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals de data 24 de juliol de 2007  
Emet informe favorable el projecte de referència, exclusivament quant a la seua afecció al vigent PORN de la Serra Calderona.  
- Dins de l'àmbit territorial del PORN, el projecte d'homologació i pla parcial afecta la següent categoria d'ordenació del PORN: zona d'influència (ZI), subzones àrees de predomini agrícola (AG), àrees de regeneració (ARA) i àrees urbanitzades (AU).  
La superfície total del projecte de pla parcial és de 190.582,80 m² (dades del projecte).  
El projecte té com a objecte el desenrotllament detallat de les normes subsidiàries, dins de l'alternativa tècnica del programa d'actuació integrada que presenta l'agrupació d'interés urbanístic citada per a erigir-se com a urbanitzador, a l'empara dels articles 48 i 49 de la LRAU.  
  
- La nova documentació aportada per l'entitat promotora, aclarix, amb elevat grau de detall, que el sòl previst com a residencial està actualment classificat (en les vigents normes subsidiàries de Náquera) com a sòl urbanitzable no programat, amb un xicotet sector de sòl urbà.  
  
Únicament es proposa reclassificar una xicoteta superfície d'actual sòl no urbanitzable (7.903 m²), situada en la perifèria del sector (en els límits amb els camins de la Pota i de Font de l'Or), a fi de regularitzar els camins que conformen els límits del sector, creant una xarxa viària més coincident amb el trànsit generat, la qual enllaçaria amb la rotonda situada al sud del sector en què confluïxen els diferents camins.  
  
Ara bé, d'estos terrenys que es proposa reclassificar (7.903 m²), afecten l'àmbit territorial del PORN únicament uns 2.000 m², ja que la resta de la seua superfície és exterior al PORN (el límit del qual coincidix ací amb el camí de la Pota).  
- La normativa del PORN establix en l'article 50.8 el següent:  
  
«8. En el sòl classificat d'urbà o urbanitzable pel planejament municipal a la entrada en vigor d'estes normes, es podran mantindre els usos i aprofitaments que assenyale el planejament vigent (...)  
  
Al seu torn el Decret 7/2006, de 13 de gener, del Consell, pel qual es modifica l'annex I del Decret 77/2001, de 2 d'abril, pel qual es va aprovar el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Serra Calderona, establix en l'article 3:  
L'actual redacció de l'article 50 es modifica en la forma següent :  
  
a) L'actual redacció de l'apartat 5 se substituïx per la següent:  
(...)  
1. El sòl classificat com a no urbanitzable d'especial protecció no podrà ser classificat en el futur com a sòl urbà, sòl urbanitzable o sòl no urbanitzable comú. S'exclouen d'esta limitació:  
a) El supòsit indicat en l'anterior apartat 4 d'este article sobre expansió justificada de nuclis urbans amb finalitat residencial.  
  
(...)  
- La normativa del PORN establix en l'article 108, apartat b), indica els supòsits en què uns sòls actualment urbanitzables hauran de desclassificar-se per a complir als objectius del pla:  
b) El sòl classificat com a urbanitzable, les obres d'urbanització del qual no hagen sigut executades i que es trobe situat en una zona d'alt interés ecològic, paisatgístic i cultural, i allunyat del nucli urbà, haurà de revisar-se per a la seua possible desclassificació.»  
La zona objecte d'este informe no complix els dits supòsits, especialment per la seua proximitat amb el nucli urbà de Náquera, amb el qual és limítrof.  
Així mateix, la zona no té especials valors de tipus paisatgístic o cultural.  
- Per tant, atenent a les consideracions indicades i sense perjuí de l'aplicació de les normatives sectorials que corresponguen, s'emet un informe favorable el projecte de referència, exclusivament quant a la seua afecció al vigent PORN de la Serra Calderona.  
Informe de la 2a demarcació forestal de 17 de maig de 2006.  
S'informa el següent:  
- Vist el contingut de l'expedient administratiu abans referenciat.  
  
- Vista la Llei 3/1993, Forestal de la Comunitat Valenciana, i reglament d'aplicació.  
- Vist el del Pla General d'Ordenació Forestal de la Comunitat Valenciana.  
- Visitada la zona en qüestió el 31 de maig de 2006.  
En els aspectes merament forestals es comprova que en el sòl objecte del pla parcial hi ha tres zones forestals, que s'han numerat amb els números 1, 2 i 3 en el pla adjunt al present informe.  
La zona 3, inclosa en el pla parcial no té importància forestal.  
Les zones 1 i 2, són terrenys forestals poblats per Pinus halepensis (pi blanc) i sotabosc de matoll mediterrani, prolongació espacial de tota la zona forestal que se situa al nord dels terrenys del pla parcial.  
  
La resta del sòl, inclòs en el mencionat pla parcial, està cobert per vegetació agrícola i terrenys incultes.  
Per això i atés que en tot el sector només apareixen les zones 1 i 2 poblades per vegetació forestal i representant la seua superfície una escassa proporció respecte a la resta, es jutja oportú, i així es proposa, mantindre el dit sòl forestal i fins i tot millorar-lo per mitjà de tractaments silvícoles i control de plagues, per a ser incorporat com a zona verda, a manera de parc natural en el pla parcial.  
Informe complementari de la secció forestal a l'informe de la 2n demarcació forestal   
Este informe s'emet en data 5 de maig de 2.006, i diu el següent:  
  
D'acord amb l'article 62 de la Llei 3/93, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana, s'afig a l'informe adjunt el següent:  
  
Les zones urbanitzades junt amb terrenys forestals han de disposar d'una franja perimetral de defensa contra incendis forestals. Les mesures de prevenció en urbanitzacions o zones urbanitzades han de ser de doble sentit: per un costat cal prendre les mesures per a defendre les vivendes dels incendis forestals i d'altra banda, s'ha d'evitar que d'eixes vivendes s'inicie un incendi forestal.   
L'article 151 del reglament de la Llei 3/93, establix mantindre nets de vegetació els vials d'accés, cunetes i faixes de protecció en els seus marges, així com totes les parcel·les perimetrals, i en qualsevol cas compliran les normes establides que respecte d'això indiquen els plans generals d'ordenació urbana o normes urbanístiques de rang inferior, i les ordenances municipals.  
Per tant, seria convenient la inclusió d'un pla de prevenció de la urbanització contra incendis forestals i la seua tramitació al mateix temps que els plans generals o parcials d'urbanisme, a fi d'informar sobre la conveniència de la mesures adoptades.  
Afeccions legals  
1. Xarxa Natura 2000 i Espais Naturals Protegits en el reial decret valencià  
En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la Xarxa Natura 2000, s'ha constatat l'existència en l'àmbit d'actuació de llocs d'interés comunitari denominats LIC, proposats per a formar part de la Xarxa Natura 2000 i ZEPA designades per a formar part de la Xarxa Natura 2000.  
L'actuació es troba en la zona d'influència del parc natural, LIC i ZEPA de la Serra Calderona. La Serra Calderona és un enclavament d'interés excepcional en l'àmbit del reial decret valencià, pels seus valors ecològics, paisatgístics i etnogràfics.  
El Servici d'Ordenació Sostenible del Medi emet informe favorable de l'actuació, exclusivament quant a la seua afecció al vigent PORN de la Serra Calderona.  
2. Domini públic hidràulic  
Al nord del sector, hi ha un tàlveg, que té un pas inferior al camí de la Font d'Or. Aigües avall d'este camí, ja dins del sector, el tàlveg no té llit.  
Pel tàlveg es reunixen i circulen les aigües d'escolament, per la qual cosa s'evitarà modificar les zones d'escolament per a no influir en els ecosistemes naturals aigües avall de l'actuació.  
Es realitza consulta verbal al guarda fluvial del terme municipal, per a esbrinar si el tàlveg té cabal, i afirma que el tàlveg no és domini públic hidràulic, que només té servitud de pas.  
El projecte no indica com resol l'evacuació de les aigües que circulen per este tàlveg que arreplega l'escolament de les vessants exteriors a la urbanització.  
3. Vies pecuàries  
En la zona d'actuació no hi ha cap via pecuària.  
4. Patrimoni cultural  
No s'ha presentat l'informe que establix l'art. 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció.  
  
5. Carreteres  
Cal destacar que l'àmbit d'actuació limita a l'oest amb la carretera CV-310. Per tant el pla parcial haurà de tindre en compte el que establix la Llei 6/1991, de 27 de març, de la Generalitat Valenciana, de Carreteres del reial decret valencià, en especial pel que fa a les zones d'afecció de la carretera.  
La Llei 14/2005, de la Generalitat, de Mesures Fiscals, de Gestió Financera i Administrativa, es modifica en els art. 84 i 85, i esta modificació afecta els apartats 3 i 4 de l'article 33 de la Llei 6/1991, de 27 de març, de Carreteres de la Comunitat Valenciana, que establixen la zona de protecció de les carreteres.  
Amb esta modificació, la zona de protecció de la CV-310 ha de ser 25 m, i en l'EIA i pla parcial l'establix en 18 m. No s'aporta informe favorable dels servicis tècnics de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transport, quant a la compatibilitat del planejament proposat amb la planificació de carreteres.  
6. Incendis forestals  
En l'àmbit d'actuació s'han produït un xicotet incendi forestal en 1997, però no afecta la zona que es reclassifica ni tampoc sòl forestal. Este incendi no apareix reflectit en l'EIA.  
El canvi d'ús a urbà o urbanitzable d'una superfície que haja patit els efectes d'un incendi forestal es troba regulat per la Llei 4/1992, de la Generalitat Valenciana, sobre Sòl No Urbanitzable, i per la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana i per la Llei 43/2003, de 21 de novembre, de la Forest.  
7. Sòl forestal.  
Segons la cartografia de l'inventari forestal vigent en el reial decret valencià (E 1:10.000) hi ha sòl forestal en l'àmbit d'estudi, concretament 2 franges al nord de l'actuació, i una molt xicoteta al sud-oest. A més limita amb sòl forestal a l'est i sud-oest del sector.   
Este sòl forestal és arbratge natural, és a dir, agrupació d'arbres en espessor amb una fracció de cabuda coberta superior al 5% i d'ús netament forestal. La seua qualificació és rústic amb protecció.  
L'inventari forestal del reial decret valencià forma part del Pla General d'Ordenació Forestal de la Comunitat Valenciana, que va ser aprovat pel Decret 106/2004, de 25 de juny de 2004, del Consell, de la Generalitat.  
Segons l'ordenació establida en el pla parcial, este sòl forestal el destina a residencial, la qual cosa suposaria la desaparició de la coberta vegetal i l'arbratge del terreny forestal. L'ordenació que proposa el projecte no és ambientalment adequada.  
En l'informe de la demarcació forestal proposa mantindre el sòl forestal i fins i to millorar-lo per mitjà de tractaments silvícoles i control de plagues, per a ser incorporat com a zona verda, a manera de parc natural en el pla parcial.  
En l'informe complementari de la Secció Forestal a l'informe de la 2a demarcació forestal conclou la conveniència d'incloure un pla de prevenció de la urbanització contra incendis forestals.  
En les zones edificades, així com en els establiments industrials, limítrofs o interiors a àrees forestals, hauran de complir-se les condicions següents:  
- Ha d'haver-hi una franja de 25 metres d'amplària separant la zona edificada de la forestal, permanentment lliure de vegetació baixa i arbustiva, i si és el cas, amb l'estrat arbori fortament aclarit i podat fins a 2/3 de l'altura total de cada peu, així com un camí perimetral de 5 metres d'amplària.  
- En els establiments industrials de risc mitjà i alt situats en llocs de vent fort s'ha d'augmentar la franja de 25 metres en un 100%, almenys en les direccions dels vents més desfavorables.  
  
- La referida franja de protecció, així com el camí perimetral, que han de separar la zona edificada o industrial de la forestal s'integraran en el planejament urbanístic i no afectaran sòl classificat com a forestal.  
- La zona edificada o urbanitzada ha de disposar preferentment de dos vies d'accés alternatives, cada una de les quals ha de complir:  
- Amplària mínima lliure: 5 m.  
- Altura mínima lliure o gàlib: 4 m.  
- Capacitat portant del vial: 00 kp/m².  
- En els trams corbs, el carril de rodament ha de quedar delimitat per la traçada d'una corona circular els radis de la qual mínims han de ser 5,30 m i 12,50 m, amb una amplària lliure per a la circulació de 7,20 m.  
- Quan no es puga disposar de les dos vies alternatives indicades en el paràgraf anterior, l'accés únic ha de finalitzar en un fons de sac de forma circular de 12,50 m de radi.  
- Els vials d'accés i les seues cunetes hauran de mantindre's lliures de vegetació, i disposaran d'una franja de protecció de 10 metres, a cada costat del camí, permanentment lliure de vegetació baixa i arbustiva, i si és el cas, amb l'estrat arbori fortament aclarit i podat fins a 2/3 de l'altura total de cada peu.  
En el traçat de xarxes d'abastiment d'aigua incloses en les actuacions de planejament urbanístic ha de preveure's una instal·lació d'hidrants. Els hidrants han d'estar situats en llocs fàcilment accessibles, fora de llocs destinats a circulació i estacionament de vehicles, degudament senyalitzats d'acord amb la norma UNE 23033 i distribuïts de tal manera que la distància entre estos separada per espais públic no siga major de 200 m.  
La xarxa hidràulica que abastix als hidrants ha de permetre-li el funcionament simultani de dos hidrants consecutius durant dos hores, cada un amb un cabal de 1.000 l/min i una pressió mínima de 10 mca.  
  
Si per motius justificats, la instal·lació d'hidrants no poguera connectar-se a una xarxa general d'abastiment d'aigua, ha d'haver-hi una reserva d'aigua adequada per a proporcionar el cabal abans indicat.  
- Les zones edificades, així com en els establiments industrials, limítrofs o interiors a àrees forestals disposaran dels plans d'autoprotecció d'empresa, nucli de població aïllada o urbanització que preveu el Pla Especial Contra el Risc d'Incendis Forestals del Reial Decret Valencià (Decret 163/1998, del Govern Valencià)  
  
El projecte no inclou cap pla de prevenció de la urbanització contra incendis forestals, ni l'ordenació del sector complix les condicions anteriors.   
Consideracions ambientals  
1. A continuació se citen les afeccions ambientals més importants detectades per mitjà de la cartografia temàtica i les visites de camp:  
- Vulnerabilitat d'aqüífers a la contaminació  
L'àmbit posseïx una vulnerabilitat alta a la contaminació d'aqüífers, excepte una franja on és molt baixa.  
L'adequació urbanística d'esta categoria de terrenys amb vulnerabilitat alta no és compatible amb els usos residencials intensius i industrials.  
L'ús del sector és no intensiu, que pot ser tolerat sempre que el sanejament i la depuració efectiva de les aigües queden garantits.  
  
- Accessibilitat potencial als recursos hídrics  
Les franges coincidixen amb les de l'apartat anterior. Es caracteritza per posseir una classificació de grau alta, i una franja que va d'oest a est, on és baixa.  
- Risc de lliscament-despreniment  
L'àrea d'estudi no té risc de lliscament o despreniment.  
  
- Risc d'erosió actual i potencial  
En tota la superfície el risc d'erosió actual és baix, excepte la franja de sòl forestal, on és molt alt. S'han de proposar mesures correctores per a pal·liar este risc.  
El risc d'erosió potencial és moderat, i en la franja de sòl forestal este risc es manté molt alt.  
- Capacitat agrològica del sòl.  
Atenent a la classificació del sòl per la seua aptitud per a l'explotació agrícola i forestal, la zona d'estudi es troba dins d'una capacitat agronòmica elevada.  
2. El principal ús del sòl en l'àmbit de l'actuació, és l'agrícola, destinat majoritàriament al cultiu de cítrics i secà, estant la majoria connectats a les xarxes de reg per degoteig.  
Hi ha en la seua part nord-oest un pou de bombament d'aigües i al seu interior unes quantes casetes agrícoles, una nau industrial i diverses vivendes unifamiliars en el límit oest.  
3. Vegetació.  
La vegetació que trobem en el sector són cultius de regadiu, no obstant això, l'actuació es troba en la zona d'influència de la Serra Calderona.  
Les espècies més destacables són matolls termomediterranis i pastius anuals, junt amb els matolls arborescents Junisperus, els hàbitats millor representats.  
Els terrenys forestals del sector estan poblats per Pinus halepensis (pi blanc) i sotabosc de matoll mediterrani, prolongació espacial de tota la zona forestal que se situa al nord dels terrenys del pla parcial.  
  
4. Fauna.  
La proximitat al parc natural de la Serra Calderona fa que siga este un aspecte rellevant, ja que qualsevol alteració podria provocar la contaminació o el deteriorament del parc natural.  
La Serra Calderona mostra una gran diversitat d'ambients (forestals, rupícoles, màquies, riberes i cultius), que contribuïx a l'existència d'una fauna molt diversa, trobant-s'hi espècies de gran interés, sobretot rapaces.   
5. Explotació dels recursos naturals.  
Abastiment d'aigua potable  
Es preveu que el cabal total necessari per a l'abastiment siga de 205.500 l/dia. Per a atendre esta demanda s'utilitzaran els recursos disponibles per l'Ajuntament de Náquera.  
Presenten certificat de l'empresa concessionària del servici d'abastiment domiciliari d'aigua potable a diverses urbanitzacions del terme municipal de Náquera, en el qual assumix que és possible donar un subministrament adequat d'aigua potable en unes condicions mínimes de pressió i cabal, sempre que es complisquen les condicions enumerades en el seu informe, anteriorment mencionat.  
Aigües residuals  
Les aigües residuals produïdes seran tractades en l'EDAR de Náquera-Serra. Es preveu que el cabal d'aigües residuals generades siga de 164,4 m³/dia.  
S'adjunta informe de l'entitat de sanejament sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Náquera-Serra per a admetre els cabals d'aigües residuals generades pel sector, sempre que es complisquen els condicionants enumerats en l'informe.  
Entre les mesures correctores de l'EIA, establix que la urbanització estarà dotada de xarxa separativa d'aigües pluvials i residuals. La xarxa d'aigües residuals es connectarà a la depuradora. Si l'Ajuntament de Náquera no disposa d'ordenança de clavegueram, es redactarà una ordenança d'abocament de clavegueram que tinga en compte les característiques de la depuradora i els objectius de l'aigua d'eixida fixats per a esta.  
Residus sòlids urbans  
Es presenta certificat de l'empresa que presta el servici de recollida de residus sòlids urbans del municipi de Náquera, en el qual assumix la gestió d'estos, i el seu transport a les instal·lacions de tractament que té a Quart de Poblet (València).  
6. Contaminació acústica.  
La Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica, en l'article 25 cita: «En els instruments de planejament urbanístic caldrà preveure la informació i les propostes continguts en els plans acústics municipals. Si no n'hi ha, els instruments de planejament urbanístic o territorial incorporaran un estudi acústic en el seu àmbit d'ordenació per mitjà de la utilització de models matemàtics predictius que permeten avaluar el seu impacte acústic i adoptar les mesures adequades per a la seua reducció.»  
  
No s'incorpora un estudi acústic entre la documentació presentada.  
  
7. Paisatge.  
La Serra Calderona és el constant teló de fons del paisatge de tot el terme municipal, un paisatge en què abunden les pinedes i algunes suredes.  
L'actuació se centra en una zona abancalada de cultius, amb zones de terreny forestal molt poblats. L'actuació proposada suposaria una afecció paisatgística molt rellevant.  
La Llei 4/2004, de 30 de juny de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, article 11, establix l'obligatorietat de presentar un estudi de paisatge junt amb plans d'ordenació del territori, els plans generals i els instruments de planificació urbanística.  
  
La documentació que acompanya al projecte no conté estudi de paisatge.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Vivenda, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.  
  
Per tant i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental:  
  
Primer  
S'estima acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, l'homologació i Pla Parcial del Polígon 7 Baix Ermita de Náquera (València), el promotor del qual és l'Ajuntament de Náquera, sempre que este es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada, i amb els condicionants establits a continuació.  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels següents condicionants:  
1. Caldrà obtindre l'informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià. En el supòsit que el dit informe resultara desfavorable, així haurà d'entendre's la present declaració d'impacte ambiental.  
2. El sector conté dos àrees de sòl forestal situat en la part nord del sector, que caldrà mantindre i millorar per mitjà de tractaments silvícoles i control de plagues, per a ser incorporat com a zona verda, a manera de parc natural en el pla parcial.  
3. S'ha d'elaborar un pla de prevenció de la urbanització contra incendis forestals.  
A les zones que limiten amb sòl forestal, ha d'haver-hi una franja de 25 metres d'amplària separant la zona edificada de la forestal, permanentment lliure de vegetació baixa i arbustiva, i si és el cas, amb l'estrat arbori fortament aclarit i podat fins a 2/3 de l'altura total de cada peu, així com un camí perimetral de 5 metres d'amplària.  
La referida franja de protecció, així com el camí perimetral, que han de separar la zona edificada de la forestal s'integraran en el planejament urbanístic i no afectaran sòl classificat com a forestal.  
1. La zona de protecció de la CV-310 s'ha d'establir en 25 metres, d'acord amb la modificació dels apartats 3 i 4 de l'article 33 de la Llei 6/1991, de 27 de març, de Carreteres de la Comunitat Valenciana.  
  
2. El projecte no resol ni manté la servitud de pas del tàlveg que creua, amb un pas inferior, el Camí de la Font, i que arreplega l'escolament de les vessants exteriors a la urbanització. Cal resoldre adequadament este aspecte.  
3. S'han de complir els condicionants establits en l'informe d'Hidra, de data 15 de novembre de 2004, i els de l'informe de l'EPSAR, de data 28 de novembre de 2004.  
4. Tal com establixen les mesures correctores de l'EIA, la xarxa de sanejament serà separativa. A més, abans del punt d'abocament de les aigües pluvials, caldrà disposar una instal·lació de pretractament a fi d'eliminar els sòlids en suspensió, olis o greixos arrossegats per les aigües de pluja. I si és el cas, sol·licitar el corresponent permís d'abocament a l'organisme de conca corresponent.  
En qualsevol dels casos, els abocaments de aigües residuals i pluvials, hauran d'ajustar-se al que disposa la normativa específica vigent i en particular al Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text Refós de la Llei d'Aigües.  
5. S'ha de presentar estudi de paisatge i informe favorable sobre este, emés per l'Àrea d'Urbanisme de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial.  
Aquelles consideracions que es desprenguen de l'informe sobre l'estudi de paisatge seran considerades com a pròpies de la present declaració.  
6. S'ha de presentar estudi acústic i informe favorable sobre este realitzat per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
Aquelles consideracions que es desprenguen d'este informe seran considerades com a pròpies de la present declaració.  
7. Serà necessària la reposició per part de l'urbanitzador de tots els servicis i infraestructures de regs afectats i funcionalment necessaris. S'haurà de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tenen una funcionalitat més enllà dels seus límits. Qualsevol desviació o alteració de les dites instal·lacions haurà de comptar amb l'autorització de la comunitat de regants o de l'òrgan competent, el qual determinarà la forma en què es duran a terme les actuacions proposades.   
8. Caldrà preveure, en les àrees residencials, llocs per a la col·locació de contenidors per a la recollida selectiva dels distints tipus de residus que són tractats habitualment en la Comunitat Valenciana en quantitat suficient per a adequar el projecte presentat al pla integral de residus.  
9. El material necessari per a realitzar l'esplanada del sector haurà de provindre de pedrera o zona de préstec autoritzada, havent de disposar de certificat en què s'especifique l'origen dels materials, es justifique el volum necessari i la capacitat de la zona de préstec per a atendre la demanda generada. Caldrà disposar de les autoritzacions sectorials preceptives.  
10. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, es mantindrà en condicions agrícoles adequades i es destinarà al farciment de les zones verdes previstes en l'actuació o, si no n'hi ha, a altres àrees del municipi on siga susceptible la seua utilització.  
11. Els aspectes concernents a les mesures preventives i correctores derivades del compliment de les ordenances municipals, del planejament proposat, de la legislació sectorial d'aplicació vigent, les mesures establides en este condicionat, les establides en l'estudi d'impacte ambiental de l'Homologació i Pla Parcial del Polígon 7 Baix Ermita, i en els informes sectorials i les labors de vigilància a incloure en el programa de vigilància ambiental, s'incorporaran al preceptiu projecte d'urbanització i es valoraran i proveiran pressupostàriament els gastos derivats del seu compliment.  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Quart  
La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 3 de març de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 304/06-AIA.  
Títol: explotació porcina d'enceball.  
Promotor: Daniel Alvir Pérez.  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Alpuente (València).  
Objecte del projecte: obtenció de la llicència ambiental de l'explotació porcina d'enceball.  
Localització: Partida Loma el Curro, polígon 19, parcel·la 952, 957 i 958, del terme municipal d'Alpuente (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
Es pretén obtindre la llicència ambiental per a l'inici d'una activitat porcina d'enceball, les característiques, de la qual segons la documentació aportada, són:  
L'explotació, amb capacitat per a 1.000 porcs, es dedicarà a l'enceball de porcs des dels 20 kg fins a 100 kg p.v., moment en què es destinaran a escorxador. Es faran 2,3 cicles/any.  
La superfície de l'explotació és de 15.495 m², sobre les quals es construirà una única nau de 571,68 m², de planta rectangular.  
Es calcula el purí generat basant-se en el Reial Decret 324/2000, d'ordenació de les explotacions porcines, considerant un volum anual de 2.150 m³.  
El purí queda retingut en fosses de purins amb una capacitat de 428,5 m³, i en bassa exterior de 112 m³, amb una autonomia d'emmagatzematge superior a tres mesos. Al purí s'aplicarà un tractament amb complex bacterià enzimàtic, de manera que millore les seues propietats fertilitzants i disminuïsca la seua càrrega contaminant.  
El purí s'utilitzarà com a adob orgànic en camps de cultiu, considerant-se el nitrogen com el factor limitant, havent de reduir-se progressivament el volum aplicat, com a conseqüència de l'efecte residual del nitrogen orgànic en el sòl.  
Es disposa de 58,06 ha de superfície agrícola on aplicar el purí com a abonament, per a no sobrepassar els 170 kg de N/ha i any, disposant-se de superfície suficient, segons el que establix el Reial Decret 261/1996, s'aporta contracte d'acceptació subscrit pels propietaris de les dites parcel·les, cultivades principalment per ametler, vinya i cereal.  
  
Els cadàvers són retirats diàriament a contenidor homologat, del qual seran retirats cada dos dies per empresa especialitzada.  
Entre les mesures higienicosanitàries s'inclou disposar de tanca perimetral de l'explotació i gual sanitari per a la desinfecció de les rodes dels vehicles que hi accedixen.  
El subministrament d'aigua potable procedix de la xarxa d'abastiment municipal.  
L'explotació es localitza a més de 1.000 m. del nucli de població més pròxim (Baldovar).  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'expedient es va iniciar el 28 de juliol de 2006, amb la remissió per part de la Comissió Provincial de Qualificació d'Activitats, del projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i expedient municipal.  
  
La informació pública s'ha realitzat per mitjà de la publicació en el BOP núm. 114, de 15 d'abril de 2006, així com als veïns limítrofs a l'activitat, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.  
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària.  
En data 2 d'octubre de 2006 se sol·licita al promotor, a través de l'ajuntament, l'ampliació de la documentació, relativa als apartats següents:  
a) Informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, establit en l'art. 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià.  
b) Informe favorable de l'organisme de conca competent, sobre la disponibilitat i compatibilitat de l'increment del consum d'aigua derivat de la implantació de l'ús previst en el projecte, amb les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afecció o menyscabament a altres usos existents legalment implantats, establit en l'article 19 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge. En cas d'abastir-se d'aigua potable de la xarxa municipal, haurà d'aportar informe municipal en què se certifique l'autorització de la connexió a la xarxa d'abastiment d'aigua potable de titularitat municipal, així com la no-repercussió en el subministrament normal de la resta d'usuaris de la xarxa municipal.  
  
En data 24 d'octubre de 2006 el promotor remet una còpia de la sol·licitud d'informe de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural valencià a la Conselleria de Cultura de data 9 de juny de 2006, així com còpia de sol·licitud d'informe la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, en la qual s'indica que l'explotació es pretén posar en funcionament per a una capacitat de 1.990 porcs d'enceball, de data 4 d'abril de 2006.  
En data 20 d'abril de 2007, el promotor sol·licita la variació de la capacitat inicial per a la qual se sol·licita la llicència d'activitat, que era de 1.900 porcs, passant a 1.000 porcs (grup I), per a poder respectar la distància de 520 m. a una altra explotació de la mateixa espècie.  
En data 9 de juliol de 2007 se sol·licita al promotor, a través de l'ajuntament, un nou estudi d'impacte ambiental referit a la nova capacitat de l'explotació, tenint en compte que haurà de presentar la cartografia i documentació complementària, d'acord amb el que establix l'annex A.2 apartat 8 de l'Orde 3 de gener de 2005, de la Conselleria de Territori i Vivenda, per la qual s'establix el contingut mínim dels estudis d'impacte ambiental que s'hagen de tramitar davant d'esta conselleria. En data 23 de juliol de 2007, el promotor remet un nou estudi d'impacte ambiental, sense aportar pla topogràfic detallat en què es localitze la nau.  
En data 2 d'octubre de 2007 el promotor remet documentació complementària, referent a cartografia específica relacionada amb l'explotació, encara que d'escàs grau de detall, ja que el pla de detall de l'explotació (finalment constituïda per una única nau) està a escala 1:5000.  
  
En data 31 d'octubre de 2007 se sol·licita a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer informe relatiu a l'autorització d'ocupació per l'explotació en la zona de policia del barranc El Curro, sense que s'haja rebut fins al moment.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal inclou els informes següents :  
- Informe favorable de veterinari col·legiat.  
- Informe favorable de l'arquitecta tècnica municipal.  
- Informe favorable de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació per a la construcció de la instal·lació.  
Afeccions legals  
El sòl on s'exercix l'activitat es qualifica com a sòl no urbanitzable comú, segons normes subsidiàries municipals.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni a cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/1994, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat i identificació d'impactes.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha inclòs un apartat relatiu a l'inventari ambiental i a la descripció de les interaccions ecològiques o ambientals claus. La descripció del medi natural s'ha realitzat aplicant una escala regional, la qual cosa impossibilita conéixer les característiques pròpies de l'àrea afectada pel projecte, encara que la localització puntual d'una activitat ramadera d'este tipus fa que es puga avaluar el projecte des del punt de vista mediambiental.  
S'han identificat els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els quals s'inclou: sòl, aigua, aire, vegetació, fauna, paisatge i medi socioeconòmic.  
La zona on s'exercix l'activitat, agrícola de secà, no presenta valors ambientals rellevants, sent els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte: el sòl i l'aigua, per la contaminació associada a la incorrecta gestió en la mateixa explotació de purins o durant la seua utilització com a adob orgànic; i l'aire, per emissió d'olors associada als purins generats i a la presència d'animals principalment.  
Els impactes identificats en l'estudi d'impacte ambiental estan referits a la fase de funcionament, referint-se a l'impacte que sobre el sòl, aigües superficials o subterrànies, aire, vegetació i fauna, pot causar l'actuació, considerant-se poc probable sempre que es gestione correctament l'explotació. Com a impacte més rellevant es fa al·lusió a l'associat a l'emissió d'olors, per l'acumulació de purins i per les labors periòdiques de neteja i desinfecció. Este impacte també pot produir-se en les parcel·les on s'aplique el purí com a adob orgànic.  
  
No s'ha realitzat una valorització d'impactes rigorosa, basant-se en mètodes de valorització establits, proposant una sèrie de mesures correctores sense vinculació directa amb els impactes per als quals es considera necessari l'establiment de mesures correctores, dirigides a mitigar l'impacte ocasionat sobre el medi.  
En general, les mesures correctores propostes en l'estudi d'impacte ambiental, fan referència a pràctiques correctes de gestió de l'explotació. Algunes d'estes mesures correctores no tenen rigor tècnic, ja que no permeten la seua aplicació si no es disposa d'informació fruit d'estudis del terreny, com és la mesura que proposa no utilitzar purins en zones en què el nivell freàtic estiga a menys de 15 metres de profunditat, o que afloren materials permeables per fisuración i karstificació, mesura que un agricultor de la zona o el mateix ramader no sabrà posar en pràctica si no disposa d'un estudi hidrogeològic que li permeta decidir respecte d'això.   
A pesar de les deficiències detectades en l'estudi d'impacte ambiental i considerant les característiques de l'activitat a desenrotllar i de la zona on es pretén ubicar, es conclou que l'activitat és viable, des del punt de vista mediambiental, sempre que es desenrotlle d'acord amb l'estudi d'impacte ambiental i que s'adopten els condicionants establits en esta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques   
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I apartat 1.h.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Vivenda, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.   
Per tot això, i fent ús de les facultats legalment establides, formule la següent declaració d'impacte ambiental:  
  
Primer  
Estimar acceptable, solament als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, l'explotació de porcí d'enceball, situada en la partida El Pla, polígon 19, parcel·la 952, 957 i 958, del terme municipal d'Alpuente (València) promoguda per Daniel Alvir Pérez, sempre que este es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
- Haurà de disposar-se d'autorització d'ocupació de la zona de policia del barranc El Curro per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
- El promotor haurà de justificar la construcció de la bassa exterior de purins descrita en l'estudi d'impacte ambiental.  
- Es disposarà de gual sanitari o sistema de desinfecció equivalent a l'entrada de l'explotació, correctament dissenyat i localitzat, de manera que puga oferir garanties de desinfecció dels vehicles que accedisquen a l'explotació.  
- A l'hora d'utilitzar el purí com a fertilitzant, es limitarà la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals, evitant les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., així com fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No se superarà la quantitat de 170 kg de N/ha i any. Caldrà, preferentment, soterrar immediatament per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.  
- Basant-se en el Reial Decret 324/2000, d'Ordenació de les Explotacions Porcines, haurà de respectar-se com a distància mínima, en la distribució de fem sobre el terreny, la de 100m respecte a altres explotacions del grup primer, i 200 m, respecte a les explotacions incloses en la resta dels grups definits en l'article 3.B) del Reial Decret 324/00 i als nuclis urbans. En relació amb els cursos d'aigua, es respectarà el que establix el Reglament de Domini Públic Hidràulic, que desenrotlla els títols preliminar, I, IV, i VI i VII de la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'Aigües, aprovat pel Reial Decret 849/1986, d'11 d'abril, i el que disposen els diferents plans hidrològics de conca.  
  
- Els residus zoosanitaris infecciosos i químics que es produïsquen en l'explotació han de ser manipulats i emmagatzemats degudament i acumular-se en contenidors homologats a este efecte i retirats per gestor autoritzat.  
- L'eliminació de cadàvers haurà de gestionar-se segons el Reial Decret 1429/2003, de 21 de novembre, pel qual es regulen les condicions d'aplicació de la normativa comunitària en matèria de subproductes d'origen animal no destinats al consum humà.  
- Es comunicarà a esta direcció general qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
  
Segon  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Tercer  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 3 de març de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 251/07-AIA  
Promotor: Tecnicerámica SA.  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Vivenda.  
Objecte del projecte: autorització ambiental integrada per a la fabricació de taulellets.  
Localització: Carretera a Ribesalbes, s/n L'alcora (Castelló).  
Ref. Òrgan substantiu: 195/06 IPPC SClCo/PBM.  
Descripció del projecte  
Descripció de les característiques del projecte   
Les instal·lacions de Tecnicerámica, SA, es dediquen a la fabricació de taulellets per monococció i se situen en la carretera a Ribesalbes, s/n, en el municipi de l'Alcora (Castelló), en un lloc del polígon industrial al qual pertany el punt les coordenades del qual UTM són X = 737258,51 I = 4439646,18 del fus 30.   
D'acord amb el Pla General d'Ordenació Urbana, les instal·lacions se situen en sòl industrial 4B, indústria mixta, i ocupen un espai totalment antropitzat, sense cap medi biòtic original.  
El promotor desitja posar en producció un nou forn monoestrat, junt amb un robot de paletització, una encaixadora, una paletitzadora, 3 premses, 3 assecadors i 2 sitges per a emmagatzemar l'argila atomitzada.  
La fabricació de taulellets és una activitat sotmesa a avaluació d'impacte ambiental, perquè està catalogada en l'annex I, grup 4, lletra «l», de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'Avaluació d'Impacte Ambiental. L'activitat està regulada al seu torn en l'annex 1, apartat 3.5, de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de Prevenció i Control Integrats de la Contaminació, per tant està sotmesa al procediment d'autorització ambiental integrada.  
Tecnicerámica SA, després d'ampliar i reestructurar les instal·lacions, les considera suficients per a un futur immediat, no preveu augmentar la capacitat productiva, ni ocupar terreny addicional o construir més infraestructures. Li queda obtindre l'autorització ambiental integrada, per la qual cosa l'avaluació d'impacte ambiental se circumscriu dins del dit procediment administratiu.   
Les naus són llogades i ocupen 7.075 m², sobre un terreny de 9.500 m².  
Les matèries primeres estan constituïdes per argiles atomitzades, esmalts, engalbes, serigrafies i colors.  
En la fabricació de taulellets s'utilitza gas natural com a combustible, a raó d'uns 11,6 kwh/m² de producte acabat, cremant-se en condicions de combustió completa. L'any 2005, la ràtio de consum d'electricitat per cada metre quadrat de taulellets produïts va ser de 1,8 kwh. Les dos ràtios energètiques es poden considerar constants al llarg del temps, perquè no es preveuen canvis significatius en les instal·lacions.  
  
El subministrament d'aigua procedix de la xarxa general d'abastiment públic, durant l'any 2005 va ascendir a 8.349 m³.  
El procés de fabricació s'inicia amb la recepció i emmagatzematge de l'argila atomitzada, continua tot seguit amb el premsat i assecat de peces, l'esmaltat, la cocció, la classificació, l'envasament, el magatzematge i l'expedició. Els esmalts es preparen en la mateixa fàbrica.  
  
La producció de taulellets de l'any 2005 va ascendir a 1.789.403 m² i es preveu que en el futur s'arribe als 2.059.200 m².  
Les aigües pluvials s'aboquen a la xarxa pública de drenatge i les aigües residuals sanitàries s'aboquen a la xarxa pública de sanejament. Les aigües residuals industrials s'acumulen en un depòsit subterrani impermeabilitzat, des d'ací es transferixen per canonada al gestor autoritzat Azuliber SA, per a la seua valorització.  
Tecnicerámica SA està inscrita com a productor de residus tòxics i perillosos, les dites substàncies les emmagatzema, per espai inferior a 6 mesos, en l'interior de les naus, en envasos individualitzats i etiquetatges, agrupats en zones impermeabilitzades i proveïdes de canaletes per a la recollida de vessaments accidentals.   
Alternatives mediambientals  
Per tractar-se d'una fàbrica consolidada, situada dins d'un polígon industrial, no és procedent analitzar les alternatives mediambientals de l'emplaçament.  
En la fabricació s'empren les millors tècniques disponibles i es bomben les aigües residuals industrials a una atomitzadora pròxima, on es valoren les argiles en suspensió i es reutilitza l'aigua.  
Tramitació administrativa   
Tramitació  
L'Àrea de Qualitat Ambiental remet la documentació el 12 d'abril de 2007 a l'Àrea d'Avaluació Ambiental, per a demanar l'informe de suficiència de la documentació.  
L'Àrea d'Avaluació Ambiental envia l'informe d'idoneïtat a l'Àrea de Qualitat Ambiental el 25 de maig de 2007.  
L'Àrea de Qualitat Ambiental comunica a l'Àrea d'Avaluació Ambiental, el 9 de juliol de 2007, que la documentació de l'auditoria acústica es troba inclosa en l'entrega del 12 d'abril, en l'epígraf 6.1.7 del tom Memòria.  
L'Àrea de Qualitat Ambiental remet el resultat del tràmit d'informació pública el 16 de novembre de 2007.  
Informació pública  
La Direcció General per al Canvi Climàtic d'esta Conselleria va sotmetre l'expedient a informació pública i va publicar, a este efecte, un anunci en el DOCV núm. 5586, del 28 d'agost de 2007; una vegada transcorregut el termini de 30 dies hàbils, no s'hi van presentar al·legacions.  
Peticions d'informació o documentació complementària   
No s'han realitzat peticions d'informació.  
Afeccions legals mediambientals  
D'acord amb la informació continguda en els sistemes d'informació geogràfica de la Conselleria de Territori i Vivenda, el projecte no presenta afeccions legals sobre espais protegits per la legislació mediambiental vigent.  
Consideracions ambientals  
Elements que poden veure's afectats de forma important pel projecte de l'activitat  
La fabricació de taulellets és una activitat que genera emissions de partícules sòlides i gasos a l'atmosfera, a més consumix grans quantitats d'energia.  
En el cas d'una pèrdua d'estanquitat i impermeabilització del depòsit de les aigües residuals industrials, o la ruptura de la conducció cap al gestor autoritzat, es podrien contaminar amb metalls pesants les aigües superficials i les subterrànies.  
L'activitat produïx residus, vibracions i contaminació acústica.  
  
La torre de refrigeració Marley Torraval, el filtre de via humida AW/50-38 i la xarxa sanitària són elements de risc de reproducció del bacteri Legionella pneumophila.  
Identificació i valoració dels impactes   
Els impactes que causa l'activitat sobre el medi ambient han sigut identificats i valorats en l'estudi d'impacte ambiental.  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.   
Tecnicerámica SA empra filtres de mànegues i un filtre per via humida, els quals posseïxen preses d'aspiració situades en els focus d'emissions difuses, per a reduir les emissions de partícules sòlides a l'atmosfera per davall dels nivells d'emissió.  
Les canaletes existents en la solera de la fàbrica són de formigó i estan proveïdes de reixeta metàl·lica resistent al trànsit, deriven els vessaments cap al depòsit subterrani d'aigües residuals industrials.   
Les característiques constructives de la conducció de les aigües residuals industrials asseguren una alta estabilitat estructural enfront de la ruptura. El depòsit d'aigües residuals industrials està impermeabilitzat i el 98,8% de la superfície de la fàbrica està pavimentada, a més les canonades no passen pel terreny sense pavimentar. Per tot l'anterior i encara que sempre existisca el risc d'afectar les aigües superficials i subterrànies, la probabilitat que açò ocórrega és molt baixa.  
El promotor realitza les revisions, la neteja i la desinfecció periòdica de la torre de refrigeració Marley Torraval, del filtre de via humida AW/50-38 i de la xarxa sanitària per a previndre la propagació del bacteri Legionella pneumophila.  
L'organisme de control autoritzat, Auditores de Energía y Medio Ambiente SA, certifica que el titular complix amb els límits establits en el Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'establixen normes de prevenció i correcció de la contaminació acústica en relació amb activitats, instal·lacions, edificacions, obres i servicis. El titular es compromet a realitzar auditories acústiques amb una periodicitat màxima de 5 anys, per a comprovar el compliment dels nivells d'emissió que fixa l'article 37 de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Comunitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica.  
Tecnicerámica SA es compromet a realitzar un pla de prevenció i reducció de residus perillosos cada quatre anys, que presentarà davant de la Direcció General per al Canvi Climàtic.  
Es manté la proporció de 0,005 m³ d'aigua per cada metre quadrat de producte acabat, i ja que la capacitat de producció no varia, la incorporació de la nova maquinària no es traduïx en un increment del consum d'aigua.   
Consideracions jurídiques   
1. El projecte examinat constituïx, segons el que preveu annex I, grup 4, lletra l, de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'Avaluació d'Impacte Ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, abans de la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell; segons es desprén de l'article 1, punt 1, de la Llei 6/2001, de 8 de maig.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
4. L'article 16, apartat 2, lletra m, del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Vivenda, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí d'altres autoritzacions administratives que li siguen preceptives, el projecte bàsic de la societat Tecnicerámica SA per a la sol·licitud d'autorització ambiental integrada, sempre que el projecte es desenrotlle segons les mesures correctores i altres prescripcions establides en l'apartat segon de la present declaració.  
  
Segon  
El promotor complirà amb el que disposen els articles 21, 28 i 29 de l'Orde de 18 d'octubre de 1976 (Ministeri d'Indústria), sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, quant a la inspecció de les instal·lacions per un organisme de control autoritzat, almenys una vegada cada 3 anys. Realitzarà a més mesuraments d'autocontrol, bé amb monitors automàtics i continus o bé per mitjà de mesuraments periòdics, els quals anotarà en el llibre de registre de les emissions.  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no esgota el procediment ni produïx indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjuí d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 22 de febrer de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: María Ángeles Centeno Centeno  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 252/07-AIA.  
Títol: Equipament de sondeig i conducció a la xarxa d'abastiment. Turís (València).  
Promotor: Direcció General de l'Aigua de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
Òrgan substantiu: Ajuntament de Turís.  
Descripció del projecte  
El projecte té com a objecte l'execució de les actuacions necessàries per a equipar convenientment el sondeig Ràfol i realitzar l'abastiment a la població de Turís amb l'aigua extreta del dit sondeig.  
Les actuacions previstes en el projecte són:  
- Equipament del sondeig Ràfol amb bomba submergible i les seues corresponents canonades d'acer, elements de vàlvules, quadre elèctric.  
  
- Canonada d'impulsió de PVC de 315 mm de longitud 8.392 metres que discorrerà soterrada en rasa en part per camí existent i que connectarà el pou amb el depòsit.   
- Depòsit semienterrat de 22 x 26 metres amb altura exempta de 3,36 metres.   
- Realització de camí d'accés al depòsit de 35 metres amb paviment de balast artificial.  
- Canonada d'adducció de PVC de diàmetre 250 mm amb una longitud de 2.080 metres de longitud.  
- El subministrament elèctric als equips del sondeig es farà per mitjà de derivació de línia aèria de mitja tensió pròxima i construcció de nou centre de transformació.  
- Derivacions de línies de mitja tensió i construcció de centres de transformació per a dotar d'energia elèctrica tant la bomba situada en el sondeig com els equipaments situats en el depòsit. Ambdós derivacions discorreran soterrades.  
Tramitació administrativa  
Informació pública. Remissió de l'expedient  
La informació pública es va fer per mitjà d'inserció d'edicte en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana del dia 23 d'agost de 2007 i publicat en periòdic d'àmplia difusió i per mitjà d'exposició en el tauler d'edictes de l'Ajuntament de Turís.   
Durant el període d'informació pública no es van produir al·legacions.   
L'expedient va tindre entrada en el Registre de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua i Urbanisme el dia 16 de novembre de 2007.  
  
Afeccions legals  
- Segons el planejament urbanístic del municipi de Turís el projecte proposat es realitzarà en sòl no urbanitzable comú (depòsit i part de canonada d'adducció) i sòl no urbanitzable de protecció agrícola (sondeig, canonada d'impulsió). La resta del traçat discorre per sòl urbanitzable no sent objecte d'avaluació ambiental.  
- D'acord amb la Llei 3/1993 Forestal de la Comunitat Valenciana i l'Inventari Forestal de la Comunitat Valenciana, se situaran en sòl forestal el depòsit, part de la canonada d'adducció, camí projectat, part de la canonada d'impulsió (encreuament amb riu Buñol i d'altres).  
- Muntanya d'utilitat pública: part del traçat de la xarxa de canonades discorrerà per camí dins del MUP V3043V182 (Muntanya Charchanet) i en part afectat per incendi forestal l'any 1998.  
- Vies pecuàries: part de la canonada d'adducció ocuparà la via pecuària Vereda de Caidejo.  
- Encreuament de via hídrica: barranc de L'Estanquer, riu Buñol, riu Magre.  
Hàbitats:  
Lloma del Caidejo (ubicació del depòsit): Thymo piperellae-Helianthemetum marifolii Rivas Goday 1958 corr. Díez-Garretas,et altri i Querco cocciferae-Lentiscetum Br.bl., Font Quer et altri.   
Encreuament amb el riu Buñol: Typho-Schoenoplectetum glauci Br.bl. - O. Bolòs 1958.  
L'actuació no afecta cap figura prevista en la Llei 11/1994, de 27 de desembre d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, ni cap espai actualment inclòs en plans d'ordenació d'ús i gestió.   
  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat. Identificació i valoració d'impactes.  
  
Els impactes més significatius derivats del projecte proposat es deriven de l'afecció a vegetació natural. El depòsit, l'obertura de camí d'accés a este i l'estesa de part de la canonada d'adducció ocasionarà un impacte directe i irreversible sobre la vegetació afectant vegetació de tipus mediterrani i hàbitats catalogats.   
  
En un principi l'afecció als hàbitats es considera d'escassa magnitud per la seua àmplia presència en la Comunitat Valenciana. No obstant això, associats a estos hàbitats de vegades solen trobar-se espècies de rellevància sobre les quals cal minimitzar els impactes per mitjà de la realització d'una prospecció de la flora present en la zona d'afecció del projecte.  
S'espera, així mateix, un impacte directe sobre el paisatge per raó de la permanència de les estructures sobre el terreny, així com per la disposició elevada sobre tossal del depòsit previst.   
A l'encreuament de llits s'afectarà poblacions vegetals naturals i caldrà tindre en compte que estos han de considerar-se com a corredors ecològics perquè mai no ha de descartar-se l'aparició de poblacions animals d'interés (amfibis i d'altres).  
D'altra banda, part de les riberes del riu Buñol pertanyen a muntanyes catalogades d'utilitat pública i afectades, en part, per incendi forestal, no sent a priori tal circumstància incompatible amb la instal·lació de canonades soterrades. No obstant això, el promotor haurà de comunicar tal circumstància als Servicis Territorials de Medi Ambient de València a fi que s'expedisquen els permisos oportuns i que s'obtinga el pronunciament positiu respecte d'això.  
Quant a la possible afecció al Patrimoni Cultural, l'estudi d'impacte ambiental considera improbable qualsevol afecció directa a este ja que les obres a realitzar no afecten cap àrea qualificada en el planejament vigent com a sòl no urbanitzable d'especial protecció arqueològica.   
  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental.  
En l'estudi d'impacte ambiental es proposen les següents mesures correctores: restauració de les zones de préstecs (en el cas que s'utilitzen), regs amb camió cisterna per a disminuir la producció de pols, senyalització de zones de pas de maquinària pesada, revegetació de zona d'abocament de materials sobrants o la seua utilització en camps agrícoles, reposició de servituds i servicis, paralització de les obres en el cas d'aparició de restes arqueològiques.  
La integració paisatgística del depòsit i cambra de claus es farà per mitjà de recobriment superficial a base de pintura de color verd pi. Es considera que abans de procedir a pintar del depòsit s'han d'observar els colors predominants en la zona a fi de triar el color que millor s'adapte a l'entorn.  
El programa de vigilància ambiental es basa en controls sobre les mesures correctores proposades.  
Es considera que les mesures correctores proposades han d'ampliar-se a fi de minimitzar l'impacte sobre l'àrea forestal, realitzar la seua adequada restauració, previndre efectes inesperats i assegurar el respecte a la legislació vigent en matèria de residus, vies pecuàries, aigües.  
D'altra banda, la riquesa del municipi de Turís en jaciments arqueològics exigix l'adopció de mesures de prevenció sense perjuí del compliment de la legislació de la Comunitat Valenciana en matèria de patrimoni cultural.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I.7  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
  
3. L'article 16 del Decret 131/2007, modificat pel Decret 217/2007 del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Vivenda, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.   
  
Per tot l'anterior formule la següent declaració d'impacte ambiental:  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, sempre que este es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
1. S'obtindran els següents informes/permisos:  
a) L'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià el sentit i els condicionants del qual vincularan la present declaració d'impacte ambiental. En el transcurs de les obres es respectaran els preceptes establits en la dita llei.  
b) L'oportuna concessió administrativa regulada en l'article 59 del RDL 1/2001, pel qual s'aprova el Text Refós de la Llei d'Aigües en relació amb la utilització dels recursos del sondeig Ràfol.   
c) El permís d'ocupació de la via pecuària Vereda de Caidejo.  
d) Els permisos corresponents en relació amb les afeccions a muntanyes catalogades.  
e) En el cas que pertoque, els permisos pertinents sobre utilització d'inerts en obres de restauració, condicionament, farciment o amb fins de construcció regulat en el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obra de restauració, condicionament farciment o amb fins de construcció.   
  
f) Els corresponents permisos en relació amb l'encreuament de vies hídriques. Els condicionants exigits per la Confederació Hidrogràfica s'entendran inclosos en la present declaració d'impacte ambiental.  
  
2. Les reparacions i el manteniment de la maquinària utilitzada en les obres es realitzaran en tallers degudament autoritzats. En el cas que ocórreguen abocaments accidentals, es procurarà la neteja immediata de l'àrea afectada i es gestionaran estos residus d'acord amb la Llei 10/2000, de Residus de la Comunitat Valenciana.  
3. En l'encreuament amb vies hídriques es procurarà la mínima afecció a vegetació d'interés per mitjà de senyalització de la zona d'obres. A més es vigilarà la possible aparició d'exemplars de fauna (amfibis, quelonis, etc.) evitant sobre estos qualsevol tipus d'afecció directa.  
4. En la zona d'ubicació del depòsit s'efectuarà prèviament un inventari de flora a fi d'assegurar l'absència d'afecció a espècies botàniques d'interés. En este últim cas haurà de comunicar-se a la Direcció General de Gestió del Medi Natural tal circumstància a fi que es prenguen les mesures oportunes. En tot cas caldrà respectar l'Orde de 20 de desembre de 1985, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca, sobre protecció d'espècies endèmiques o amenaçades.  
5. Es respectarà el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que caldrà observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.   
  
6. Es restaurarà convenientment l'entorn de les obres i s'integraran les estructures visibles en este per mitjà de l'adaptació dels colors a emprar en els acabats al cromatisme present en l'entorn.   
  
Es proposa la plantació de tanca perimetral al voltant de les tanques.  
  
Segon  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.   
  
Tercer  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 27 de febrer de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 039/2008 AIA.  
Títol: Fàbrica de productes ceràmics per mitjà d'enfornada.  
Promotor: Cerámicas Aparici, SA.  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Localització: Carretera CV-160 km 12. Sant Joan de Moró (Castelló).  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
Cerámicas Aparici, SA, és una indústria dedicada a la fabricació de productes ceràmics. Es tracta d'una planta existent i en funcionament ubicada a Sant Joan de Moró, a Castelló, que presenta el projecte amb la finalitat d'obtindre l'autorització ambiental integrada.   
Es van a produir modificacions en les instal·lacions, si bé això no derivarà en un augment de la capacitat de producció de la planta. L'empresa disposa de quatre forns autoritzats, instal·lats i en funcionament. En l'actualitat hi ha elements instal·lats no autoritzats o es té prevista la seua instal·lació immediata, la qual cosa constituïx una modificació de la planta per a equilibrar el seu funcionament (instal·lació immediata).  
  
L'empresa sol·licita l'autorització ambiental integrada, per a la fase autoritzada i la d'instal·lació immediata.   
La indústria s'ubica al municipi de Sant Joan de Moró a Castelló en la carretera CV-160 en el km 12, en sòl qualificat com a industrial pel pla general d'ordenació urbana, i complix amb les determinacions que el pla general preveu respecte d'això, segons l'informe favorable de compatibilitat urbanística emés per l'Ajuntament de Sant Joan de Moró.  
L'accés a les instal·lacions es fa directament des de la carretera CV 16-km 12. La parcel·la limita al nord i a l'est amb dos empreses ceràmiques, al sud amb el barranc de l'Aragonés i a l'oest amb la CV-160.   
Disposa de subministrament d'energia elèctrica i gas natural. L'abastiment d'aigua es realitza des de pou propi per a l'ús industrial i des de la xarxa general per a l'ús humà. No hi ha xarxa municipal de drenatge ni de sanejament als voltants de l'empresa.  
Característiques més rellevants de l'activitat  
El procés productiu dut a terme és la fabricació de revestiments ceràmics per bicocció. Partint d'argiles atomitzades adquirides a l'exterior es realitzen els processos de premsat, assecat, esmaltat, cocció en dos fases, classificació i envasament del producte acabat.  
  
Fins a l'actualitat s'ha utilitzat el procés de bicocció, en un futur hi ha la possibilitat que es canvie al procés de monococció. A l'hora d'avaluar seran tingudes en compte les dos situacions. Com a situació actual s'indiquen les dades obtingudes de l'any 2005.  
La capacitat actual de producció de la planta és de 3.140.000 m²/any (6.500 m²/dia, considerant 350 dies de treball anual). La capacitat total de la planta considerant la instal·lació immediata és de 5.075.000 m²/any en el cas de produir per mitjà de bicocció i de 6.650.000 m²/any si el procediment utilitzat és la bicocció/monococció.  
  
Les matèries primeres del procés i el seu consum estimat per a la instal·lació futura que es pretén legalitzar són:  
  
  
  
  
  
  
  
\* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \*  
  
  
Consideracions ambientals  
Cerámicas Aparici és una empresa que es troba en funcionament en l'actualitat, encara que no té autoritzades totes les instal·lacions que té en funcionament, com ja s'ha explicat anteriorment.   
  
Derivats dels processos i les instal·lacions propis de la fabricació de productes ceràmics es generen una sèrie d'afeccions ambientals com ara emissions a l'atmosfera, sorolls i vibracions, abocaments, producció de residus, contaminació del sòl, consum de matèries i energia.  
  
La qualitat de l'aire és un dels factors ambientals que pot veure's més afectat, sobretot tenint en compte la concentració d'empreses del mateix tipus en la zona. La indústria s'inclou en el grup B del annex II del Decret 833/1975, com a potencialment contaminant de l'ambient atmosfèric. Les emissions a l'atmosfera es generaran en un total de 16 focus, la major part dels quals són aspiracions, forns de fusió i assecadors. Estes emissions són expulsades a l'atmosfera a través de ximeneres si bé prèviament s'hi apliquen diferents mesures per a disminuir la seua incidència ambiental.  
Com a mesura preventiva utilitzada per a minimitzar emissions la indústria cita la neteja interior i exterior i el manteniment adequat de la maquinària. A més s'assenyala la utilització de gas natural amb excés d'aire com a combustible, garantint d'esta manera la combustió completa i evitant la contaminació  
Com a mesures correctores s'apliquen sistemes d'aspiració de partícules de pols i esmalt, cabines per a l'aplicació de l'esmalt, filtres de mànegues en les instal·lacions de captació de pols i filtre per via humida per a la secció d'esmaltat.  
En els càlculs de l'altura de les ximeneres, es prenen com a dades de concentracions els valors límits proposats en el projecte, estos són:  
  
  
  
  
El resultat dels càlculs indica que no es complix l'existència de l'impuls vertical convectiu mínim necessari per a tots els contaminants, de manera que tots els focus de la indústria disposaran de ximenera amb tir forçat.  
Així mateix s'indica que la situació de la indústria, allunyada d'edificis de gran altura i amb un gran radi lliure en el seu entorn, l'altura real de les ximeneres i el tir forçat existent en totes estes garantix la correcta dispersió dels contaminants.   
En la documentació presentada dels 16 focus declarats, 14 es troben en funcionament. En els resultats de l'estudi d'emissions realitzats per una OCA, s'observa que el focus núm. 8 corresponent a un filtre de mànegues supera la quantitat límit de concentració mitjana de partícules en les tres mesures realitzades.  
L'empresa disposa d'una torre de refrigeració que està donada d'alta com a instal·lació, generadores d'aerosols amb emissions a l'exterior. S'afigen dos certificats de neteja i desinfeccions químiques dutes a terme l'any 2004.  
El soroll i les vibracions constituïxen una altra de les accions derivades del procés de fabricació que augmenten la contaminació atmosfèrica. Contribuïx la producció d'estos el fet que l'activitat es trobe qualificada com a molesta en grau 2-3 en el nomenclàtor d'activitats molestes, insalubres, nocives i perilloses. Els focus principals es localitzen en la maquinària. Per a evitar esta afecció, l'empresa declara haver instal·lat les mesures correctores necessàries (silenciadors en les ximeneres, cabines d'insonorització per als ventiladors dels filtres, etc.) perquè els nivells de recepció externs es troben per davall dels establits en la Llei 7/2002 de Protecció contra la Contaminació Acústica.  
  
D'acord amb allò que s'ha estipulat en esta Llei, s'ha realitzat una auditoria acústica per part d'una entitat col·laboradora, el seu resultat, segons s'indica en certificat emés per organisme de control autoritzat, ha sigut favorable.  
L'aigua consumida en la indústria prové de dos fonts, la destinada a l'ús humà procedix de la xarxa general d'abastiment, la destinada a l'ús industrial prové d'un pou amb autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (CHX) per a l'extracció de fins a 86.400 m³/any.  
  
La concessió presentada es troba autoritzada a nom de la mercantil NIUMO SA, de la qual, segons s'indica en la memòria del projecte, té poders plens el representant titular de la mercantil objecte de la present declaració. El volum màxim estimat necessari per a la instal·lació futura en el cas més desfavorable (monococció) és de 52.433 m³/any.  
  
En referència a l'abocament d'aigües, no es disposa de connexió amb xarxa de cap sanejament, de manera que les aigües pluvials són abocades a vies públiques (Barranc de la Ratxina i Barranc de l'Aragonés) i les residuals tenen distinta destinació segons la seua procedència. No es presenta autorització d'abocament.  
Les aigües residuals sanitàries, de característiques assimilables a les domèstiques, són abocades en tres fosses sèptiques existents. Els llots provinents de les fosses són traslladats per gestor autoritzat a una EDAR. Els sobreïximent de les fosses sèptiques, es canalitzen a una bassa de superfície d'emmagatzematge, on es mesclen amb les aigües residuals en agitació, fins a la seua recollida i trasllat per mitjà de gestor autoritzat a una planta d'atomitzat, junt amb les aigües de neteja dels elements de procés.   
Si bé l'empresa disposa d'una instal·lació de tractament físic - químic i basses de decantació, esta no es troba en l'actualitat en funcionament. Les aigües recollides en les esmaltadores, zones d'esmalts i neteges s'emmagatzemen i s'envien posteriorment a una indústria d'atomitzat externa, sense produir-se abocament exterior.   
Les possibilitats de contaminació del sòl són, o bé per abocaments directes, o bé per ruptures de la xarxa de sanejament de l'empresa o bé per fugues en els emmagatzematges d'aigües residuals.  
Les basses i depòsits que contenen aigües residuals s'han construït de manera que garantixen l'estanquitat i impedixen filtracions d'aigua. En les zones on poden generar-se aigües residuals, com ara aigües de neteja d'instal·lacions, la superfície està completament pavimentada. No hi ha recollides de matèries primeres pulverulentes a l'exterior, per això els abocaments de pluvials no arrossegaran este tipus de substàncies.  
  
La superfície ocupada per l'activitat és de 59.685 m². D'esta, aproximadament un 81% està pavimentada. En les zones sense pavimentar no s'ubiquen activitats potencialment contaminants del sòl. Les aigües residuals s'arrepleguen per mitjà d'una xarxa estanca de col·lectors i canaletes de formigó dotades en la superfície de reixa metàl·lica resistent al trànsit que han de suportar.   
Cal destacar que, si bé en la major part de la parcel·la la vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers és baixa, en la zona coincident amb els barrancs compta amb un risc elevat.  
L'empresa es troba inscrita en el Registre de Productors Menuts de Residus Tòxics i Perillosos de la Comunitat Valenciana. Es classifiquen els residus generats en perillosos i no perillosos, perillosos es declaren 13 tipus i no perillosos 10. Els residus generats en les distintes seccions de la indústria es classifiquen, separen i s'emmagatzemen a l'espera de la seua gestió corresponent.   
El temps que els residus romanen en l'empresa no supera els 2 anys en el cas de residus no perillosos i els 6 mesos en el cas de residus perillosos. No estan previstos pretractaments ni tractaments in situ, tots els residus són retirats per una empresa gestora autoritzada.  
  
Els aspectes ambientals més destacables de la ubicació de la indústria són la seua proximitat als barrancs la Ratxina i de l'Aragonés, la inexistència de xarxa de sanejament i la sensibilitat del medi receptor quant a emissions atmosfèriques es referix.   
Com a millors tècniques disponibles aplicades per a la prevenció i el control de la contaminació en esta empresa s'apliquen:  
- Aspiracions prou potents per a captar la quantitat de partícules necessària.  
- Hi ha filtres de mànegues i via humida, els quals posseïxen una elevada eficàcia en la recollida de la pols i les partícules.  
- L'ocupació de gas natural com a combustible.  
- Es du a terme una recollida selectiva de residus i s'emmagatzemen en recintes adequats segons les seues característiques.  
- Els residus perillosos i no perillosos són gestionats per empreses gestores autoritzades.  
Programa de vigilància ambiental:  
S'indica que el programa està constituït per un conjunt de controls, mesuraments i anàlisi dels paràmetres que permeten conéixer l'impacte que està suportant el medi i, per tant, la bondat de les previsions efectuades.  
La majoria dels controls relacionats es limiten al compliment de la legislació aplicable. No s'establixen els mètodes de control, ni els llindars o indicadors de referència, ni les accions derivades de l'obtenció de resultats desfavorables.  
Tramitació administrativa  
Amb data 13 de febrer de 2008, es va rebre escrit de l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Direcció General de Qualitat Ambiental, sol·licitant l'avaluació ambiental del projecte, a instàncies de l'empresa Ceràmicas Aparici, SA, el 13 de febrer de 2008 es va obrir expedient d'avaluació d'impacte ambiental, a què es va incorporar la documentació que constava en l'expedient 213/2007-CON i la documentació addicional aportada per l'òrgan. Esta es compon de:  
- Projecte bàsic d'autorització ambiental integrada i annexos.  
- Estudi d'impacte ambiental.  
- Certificat del tràmit d'informació pública de l'expedient, sense que s'hi hagen rebut al·legacions.   
- Documentació complementària.  
- Certificat d'impermeabilitat i estanquitat d'instal·lacions, canals de recollida, trapes i basses d'emmagatzematge d'aigües residuals.  
  
Afeccions legals  
El projecte està sotmés a la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de Prevenció i Control Integrats de la Contaminació, segons el subapartat 3.5 (instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics per mitjà d'enfornada, amb una capacitat de producció de 75 Tm/dia...) de l'annex I. La indústria sol·licita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Vivenda. Les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'este recurs, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus s'atribuïxen a la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Altres afeccions considerades són:  
- La fabricació de taulellets i taulells de ceràmica està inclosa com a activitat potencialment contaminant del sòl en l'annex I del Reial Decret 9/2005, de 14 de gener.   
- La fabricació de productes d'argila per a la construcció està catalogada com a activitat potencialment contaminant de l'atmosfera, grup B, del Decret 833/1975.  
- L'activitat està sotmesa a la legislació en matèria de residus, en particular, pel que fa a producció de residus i residus d'envasos.  
  
- Queda sotmesa, així mateix, a la legislació en matèria de contaminació acústica i en particular, al Decret 266/2004, de 3 de desembre.  
  
Tot això, sense perjuí de les autoritzacions que calga obtindre d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que siga aplicable.  
Per tot l'anterior formule la següent declaració d'impacte ambiental:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals, el projecte d'una indústria ceràmica, promoguda per Cerámicas Aparici SA, ubicada en la carretera de Vila-real a Onda km 12 del terme municipal de Sant Joan de Moró (Castelló), sempre que s'ajuste a la documentació presentada i als condicionants del segon punt.  
  
Segon  
Se supedita l'autorització de l'esmentat projecte al compliment dels següents condicionants:  
1. S'ha de disposar de les autoritzacions exigides per la legislació sectorial, en particular:  
- Autorització d'abocament a domini públic hidràulic per a l'abocament de les aigües pluvials.  
2. S'haurà de realitzar una caracterització de les aigües residuals sanitàries després del procés biològic patit en les fosses sèptiques i de manera prèvia a la mescla amb les aigües residuals industrials, de manera que es justifique que el tractament rebut ha sigut adequat. En el cas que el dit tractament siga insuficient, i l'aigua generada continga contaminació orgànica, caldrà aplicar-hi un tractament adequat o bé gestionar-se les dites aigües junt amb els llots generats en les fosses sèptiques.   
3. Caldrà emmagatzemar els esmalts i qualsevol altre tipus de matèries primeres que pogueren generar vessaments en zones preparades, que permeten la seua recollida i que eviten que puguen ser arrossegades per les aigües de neteja en cas d'abocament.  
4. Les accions derivades del compliment del programa hauran de documentar-se, als efectes d'acreditar l'adopció i execució de les mesures proposades i la comprovació de la seua eficàcia, tal com s'indica en este.  
5. En el moment en què s'instal·le nova maquinària i es trobe equilibrat el seu funcionament, ja siga en la instal·lació immediata prevista o en la futura, caldrà fer un control de les emissions atmosfèriques i acústiques, amb la finalitat de verificar que es continuen complint els límits establits en la legislació vigent o d'adoptar les corresponents mesures respecte d'això. A l'any de funcionament es farà un mesurament d'autocontrol.  
6. S'aplicaran tots els condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que siguen aplicables.  
7. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a l'òrgan ambiental competent que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Tercer  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per ser acte de tràmit que no esgota el procediment ni produïx indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjuí d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 27 de febrer de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6779, del 22-05-2012 (2012/4845)

RESOLUCIÓN de 12 de abril de 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los terminos municipales de Náquera (12/06 AIA), Alpuente (304/06 AIA), L'Alcora (251/07 AIA), Turís (252/07 AIA) y San Juan de Moró (39/08 AIA).
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6779

Fecha DOGV
:   22-05-2012

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2012/4845

CVE


Fecha del documento
:   12-04-2012

Organismo emisor
:   Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Náquera](javascript:void(0))
    * [Turís](javascript:void(0))
    * [Sant Joan de Moró](javascript:void(0))
    * [Alpuente](javascript:void(0))
    * [Alcora, l'](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 12 de abril de 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los terminos municipales de Náquera (12/06 AIA), Alpuente (304/06 AIA), L'Alcora (251/07 AIA), Turís (252/07 AIA) y San Juan de Moró (39/08 AIA). [2012/4845]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el termino señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, y sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo,  
  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes 12/06 AIA Náquera; 304/06 AIA Alpuente; 251/07 AIA L'Alcora; 252/07 AIA Turís y 39/08 AIA San Juan de Moró.  
  
Valencia, 12 de abril de 2012.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Datos del expediente  
Expediente: 12/06-AIA  
Título: Homologación y Plan Parcial del Polígono 7 Bajo, Ermita de Náquera (Valencia).  
Promotor: Ayuntamiento de Náquera.  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Territorio y Vivienda.  
Localización: Término municipal de Náquera, Valencia.  
Descripción del proyecto.  
Objeto del proyecto  
El objeto de este proyecto es reclasificar 7.903 m² de suelo no urbanizable protegido para delimitar el sector, de una superficie total de 190.582,80 m², mediante una red viaria más acorde con el tráfico generado y enlazarlo con la rotonda situada al sur del sector que enlaza los diferentes caminos.  
Descripción de las características más relevantes del proyecto  
- Localización  
Náquera, en la provincia de Valencia, está situado en la comarca del Camp del Túria, a una altura sobre el nivel del mar de 242 metros. Es una población de montaña enclavada en la Sierra Calderona.  
Geográficamente linda con los municipios siguientes: Bétera, Serra, Segart, Albalat dels Tarongers, Sagunto, Puig, Rafelbuñol, Museros y Moncada; y dista 24 km de la ciudad de Valencia.  
- Delimitación del sector  
El sector se sitúa al sureste del núcleo urbano de Náquera, siendo su superficie de 190.582,80 m².  
Los límites de la actuación son:  
- Linde norte: dos sectores de suelo urbano, uno ya consolidado La Cortina y otro en proceso de gestión, y también con la carretera de Fuente del Oro de titularidad pública, que a su vez limita con suelo forestal.  
- Linde sur: suelo no urbanizable polígono 28 y Camino de la Patá.  
- Linde este: suelo no urbanizable polígono 8 y Camino de la Cava.  
- Linde oeste: suelo urbano consolidado y Carretera VV-6044 Burjassot-Torres Torres.  
- Planeamiento vigente y propuesto  
El municipio de Náquera se rige urbanísticamente por las normas subsidiarias de planeamiento aprobadas por la Conselleria el 25 de junio de 1985.  
En la actualidad, está en tramitación el Plan General que viene a adaptarse a la LRAU y cuya información pública apareció en el DOGV n.º 4729, de 8 de abril de 2004.  
- Zonificación del sector y usos  
La zonificación o uso global previsto en el área de actuación corresponde a Residencial con uso compatible Terciario.  
La superficie de todo el sector es 190.582,80 m², que se distribuye del siguiente modo:  
- Zona verde 18.455,00 m² s  
- Red Viaria 33.320,47 m² s  
- Aparcamientos 6.131,25 m² s  
- Equipamientos 4.646,60 m² s  
- Dotacional público 62.553,32 m² s  
Alternativas.  
No presenta un análisis de alternativas técnicas, sino únicamente una justificación de la solución propuesta.  
Justifica la actuación, en que desarrolla las directrices del Concierto Previo del PGOU en cuanto a la red estructural, la que se relaciona con la estructura territorial y general establecida en las mismas con la inclusión de parte de la rotonda dentro del sector.  
Tramitación administrativa  
Con fecha de entrada de 12 de enero de 2006, la Dirección Territorial remite a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la documentación relativa a la homologación y Plan Parcial del Polígono 7 Bajo Ermita de Náquera, a efectos de que se emita la correspondiente declaración de impacto ambiental.  
En fecha 29 de abril de 2005, el Pleno del Ayuntamiento de Náquera acuerda aprobar provisionalmente la homologación y Plan Parcial del Polígono 7 Bajo Ermita de Náquera.  
Antecedentes administrativos  
La primera aprobación provisional por el pleno del Ayuntamiento es en fecha 27 de diciembre de 2002.  
La Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia, en acuerdo de 16 de abril de 2003, suspendió la aprobación definitiva del Plan Parcial y Homologación Sector Bajo Ermita, por determinados defectos de tramitación.   
Uno de estos defectos fue, que no se aportó el necesario estudio de impacto ambiental, que debe ser objeto de exposición al público para la emisión de la preceptiva declaración de impacto ambiental, puesto que concurre en el proyecto una reclasificación de suelo no urbanizable.  
Información pública  
El Ayuntamiento de Náquera certifica que se sometió a información pública la propuesta de homologación modificativa y plan parcial que incluye estudio de impacto ambiental, mediante edicto de 10 de noviembre de 2004, y se publicó en el Diario Las Provincias del día 20 de diciembre de 2004, así como en el DOGV de 3 de enero de 2005.  
También se certifica que, durante el plazo de un mes concedido para presentar alegaciones, se han presentado cuatro alegaciones.  
Resumen de alegaciones  
Se presentan cuatro alegaciones, siendo una de carácter ambiental y el resto de carácter urbanístico.  
En esta alegación de carácter ambiental indica que, la propiedad del alegante está declarada zona paisajística o Sierra Calderona, por lo que no debiera ser modificada la línea de calle.  
Consultas  
El Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental realiza una consulta, en fecha 11 de abril de 2006, al Servicio de Ordenación Sostenible del Medio sobre la afección de la actuación propuesta sobre el Parque Natural de la Sierra Calderona, debido a que el proyecto se encuentra en el ámbito geográfico del PORN de la Sierra Calderona.   
Se recibe informe desfavorable de la actuación en fecha 13 de junio de 2006.  
El Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental requiere informe, en fecha 12 de abril de 2006, al Servicio Territorial de Medio Ambiente de Valencia, sobre la viabilidad de la actuación en relación a la reclasificación de suelo forestal.  
En contestación a esta solicitud, se reciben dos informes, uno de la 2ª demarcación forestal y otro complementario de la Sección Forestal al Informe de la 2ª Demarcación Forestal.  
En fecha 10 de noviembre de 2006 el promotor remite una adenda al estudio de impacto ambiental.  
Se solicita consulta al Área de Conservación de Espacios Naturales de esta adenda.  
En fecha 26 de julio se recibe informe favorable al proyecto del Área de Conservación de Espacios Naturales.   
Informes sectoriales  
Certificado de la mercantil Manuel García Ferrer SL, concesionaria del servicio de recogida de RSU.  
De fecha 28 de septiembre de 2005, certifica que la mercantil Manuel García Ferrer SL presta el servicio de recogida de RSU del municipio de Náquera, transportando los residuos del mismo a Fervasa, las instalaciones de tratamiento de Residuos Sólidos Urbanos que el Emtre tiene en Quart de Poblet (Valencia).  
Informe de Hidra Gestión Integral del Agua SA, empresa concesionaria del servicio de abastecimiento de agua potable.  
De fecha 15 de noviembre de 2005, Hidra, Gestión Integral del Agua SA, empresa concesionaria del servicio de abastecimiento domiciliario de agua potable a diversas urbanizaciones del término municipal de Náquera (Valencia), en base a los siguientes condicionantes:  
1. Funcionamiento completo y adecuado de la red general de distribución a las urbanizaciones del término municipal de Náquera, incluyendo la segunda fase de la misma, donde se contempla el cierre del anillo principal a la misma.  
2. Mantenimiento de los suministros actuales producidos por las urbanizaciones conectadas a esta red general de distribución.  
3. Adición de los suministros producidos por la conexión del polígono industrial nº16 de Náquera, y de los Programas de Actuación Integrada Plan Parcial Zona La Sabata, Sector Residencial Polígono 15 Partida Els Plans y Residencial Masía de San Francisco.  
4. Mantenimiento de los caudales de abastecimiento de agua en alta en la cabecera de la red general de distribución.  
Certifica que será posible realizar un suministro adecuado de agua potable en unas condiciones mínimas de presión y caudal a la zona de viviendas proyectada como Plan Parcial Polígono de Actuación n.º 7 Bajo Ermita, siempre que se cumplan todas y cada una de las condiciones numeradas anteriormente.  
Informe sobre la capacidad del sistema de saneamiento y depuración de Náquera-Serra para admitir los caudales de aguas residuales generados por el desarrollo urbanístico del Plan Parcial Polígono de Actuación n.º 7 Bajo Ermita de Náquera (Valencia).  
De fecha 28 de octubre de 2004, esta entidad comunica lo siguiente:  
1. La EDAR de Náquera-Serra da servicio a los municipios de Náquera y Serra y está diseñada para tratar 2.600 m³/día. Actualmente trata un caudal medio de 2.001 m³/día.  
2. Según los datos aportados por el solicitante, el caudal generado previsto es de 164,4 m³/día.  
3. De acuerdo con lo señalado en Real Decreto 3288/1978, los urbanizadores deberán costear el importe de aquellas infraestructuras de saneamiento y depuración que precise la actuación.  
4. El coste estimado de este suplemento de infraestructuras es de 90 € por habitante equivalente, siendo un habitante aquel que ocasiona un vertido de 60 gr. de DBO5 por día, o bien, genera un volumen de agua residual de 200 litros por día. Traducido al caso que nos ocupa y de los datos aportados, para un caudal medio estimado de 164,4 m³/día, supondrá una cantidad a abonar de 73.980,00 € correspondientes a 822 habitantes.  
Conclusión.  
Por lo señalado anteriormente, y para el caso en que los urbanizadores decidan no resolver el saneamiento y depuración de las aguas residuales mediante la realización de las obras públicas necesarias para suplementar las infraestructuras existentes, esta Entidad de Saneamiento informa la viabilidad del tratamiento en la EDAR de Náquera-Serra de las aguas residuales generadas por el desarrollo del Plan Parcial Polígono 7 Bajo Ermita de Náquera (Valencia) siempre y cuando se cumpla con los siguientes condicionantes:  
1. En su día, el urbanizador responsable del desarrollo urbanístico deberá realizar la correspondiente solicitud de la conexión efectiva. Las obras necesarias para la conexión de las aguas residuales a las infraestructuras públicas se efectuarán por el peticionario a su cuenta y riesgo.  
2. En cualquier caso, el vertido generado por el desarrollo urbanístico de referencia deberá cumplir con los límites establecidos en la Ordenanza Municipal de Vertidos de la Entidad de Saneamiento al objeto de preservar la integridad del sistema de saneamiento y la calidad del efluente. A tales efectos los urbanizadores deberán prever que antes del punto de conexión, deben disponer una arqueta de registro de la misma tipología que la que figura en el Modelo de Ordenanza de Vertidos a la Red Municipal de Alcantarillado editado por esta entidad de saneamiento, dotada además de guías para la instalación de una tajadera que permita la desconexión del vertido.  
3. Con anterioridad a la ejecución de la conexión, se deberá ingresar a la entidad de saneamiento la cantidad resultante de 73.980,00 €, a cuyos efectos deberá establecerse el oportuno convenio entre la entidad de saneamiento y el Ayuntamiento de Náquera.  
Informe favorable del Área de Conservación de Espacios Naturales de fecha 24 de julio de 2007  
Informa favorablemente el proyecto de referencia, exclusivamente en lo relativo a su afección al vigente PORN de la Sierra Calderona.  
- Dentro del ámbito territorial del PORN, el proyecto de Homologación y Plan Parcial afecta a la siguiente categoría de ordenación del PORN: zona de influencia (ZI), subzonas áreas de predominio agrícola (AG), áreas de regeneración (AR) y áreas urbanizadas (AU).  
La superficie total del proyecto de plan parcial es de 190.582,80 m² (datos del proyecto).  
El proyecto tiene por objeto el desarrollo pormenorizado de las normas subsidiarias, dentro de la alternativa técnica del Programa de Actuación Integrada que presenta la agrupación de interés urbanístico citada para erigirse como urbanizador, al amparo de los artículos 48 y 49 de la LRAU.  
- La nueva documentación aportada por la entidad promotora, aclara, con elevado grado de detalle, que el suelo previsto como residencial está actualmente clasificado (en las vigentes normas subsidiarias de Náquera) como suelo urbanizable no programado, con un pequeño sector de suelo urbano.  
Únicamente se propone reclasificar una pequeña superficie de actual suelo no urbanizable (7.903 m²), situada en la periferia del sector (en los lindes con los caminos de la Patá y de Fuente del Oro), con objeto de regularizar los caminos que conforman los límites del sector, creando una red viaria más acorde con el tráfico generado, la cual enlazaría con la rotonda situada al sur del sector en la que confluyen los diferentes caminos.  
Ahora bien, de estos terrenos que se propone reclasificar (7.903 m²), afectan al ámbito territorial del PORN únicamente unos 2.000 m², ya que el resto de su superficie es exterior al PORN (cuyo límite coincide aquí con el camino de la Patá).  
- La normativa del PORN establece en su Artículo 50.8 lo siguiente:  
«8. En el suelo clasificado de urbano o urbanizable por el planeamiento municipal a la entrada en vigor de esta Normas, se podrán mantener los usos y aprovechamientos que señale el planeamiento vigente (.....)  
A su vez el Decreto 7/2006, de 13 de enero, del Consell, por el que se modifica el anexo I del Decreto 77/2001, de 2 de abril, por el que se aprobó el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Sierra Calderona, establece en su artículo 3:  
La actual redacción del artículo 50 se modifica en la forma siguiente:  
a) La actual redacción del apartado 5 se sustituye por la siguiente:  
(...)  
1. El suelo clasificado como no urbanizable de especial protección no podrá ser clasificado en el futuro como suelo urbano, suelo urbanizable ó suelo no urbanizable común. Se excluyen de esta limitación:  
a) El supuesto indicado en el anterior apartado 4 de este artículo sobre expansión justificada de núcleos urbanos con finalidad residencial.  
(...)  
- La normativa del PORN establece en su artículo 108, apartado b), indica los supuestos en que unos suelos actualmente urbanizables deberán desclasificarse para dar cumplimiento a los objetivos del plan:  
b) El suelo clasificado como urbanizable, cuyas obras de urbanización no hayan sido ejecutadas y se halle situado en una zona de alto interés ecológico, paisajístico y cultural, y alejado del núcleo urbano, deberá revisarse para su posible desclasificación.»  
La zona objeto de este informe no cumple dichos supuestos, especialmente por su proximidad con el núcleo urbano de Náquera, con el que es colindante.  
Asimismo, la zona carece de especiales valores de tipo paisajístico o cultural.  
- Por tanto, atendiendo a las consideraciones indicadas y sin perjuicio de la aplicación de las normativas sectoriales que correspondan, se informa favorablemente el proyecto de referencia, exclusivamente en lo relativo a su afección al vigente PORN de la Sierra Calderona.  
Informe de la 2.ª demarcación forestal de 17 de mayo de 2006.  
Se informa lo siguiente:  
- Visto el contenido del expediente administrativo antes referenciado.  
- Vista la Ley 3/1993 Forestal de la Comunitat Valenciana y Reglamento de aplicación.  
- Visto el del Plan General de Ordenación Forestal de la Comunitat Valenciana.  
- Visitada la zona en cuestión el 31 de mayo de 2006.  
En los aspectos meramente forestales, se comprueba que en el suelo objeto del plan parcial existen tres zonas forestales, que se han numerado con los números 1, 2 y 3 en el plano adjunto al presente informe.  
La zona 3, incluida en el plan parcial no tiene importancia forestal.  
Las zonas 1 y 2, son terrenos forestales poblados por Pinus halepensis (pino carrasco) y sotobosque de matorral mediterráneo, prolongación espacial de toda la zona forestal que se sitúa al norte de los terrenos del plan parcial.  
El resto del suelo, incluido en el mencionado plan parcial, está cubierto por vegetación agrícola y terrenos incultos.  
Por ello y dado que en todo el sector sólo aparecen las zonas 1 y 2 pobladas por vegetación forestal y representando su superficie una escasa proporción respecto al resto, se juzga oportuno, y así se propone, mantener dicho suelo forestal e incluso mejorarlo mediante tratamientos silvícolas y control de plagas, para ser incorporado como zona verde, a modo de parque natural en el plan parcial.  
Informe complementario de la sección forestal al informe de la 2º demarcación forestal   
Este informe se emite en fecha 5 de mayo de 2.006, y dice lo siguiente:  
Conforme al artículo 62 de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, Forestal de la Comunitat Valenciana, se añade al informe adjunto lo siguiente:  
Las zonas urbanizadas junto a terrenos forestales, han de disponer de una franja perimetral de defensa frente a incendios forestales. Las medidas de prevención en urbanizaciones o zonas urbanizadas han de ser de doble sentido: por un lado se deben tomar las medidas para defender las viviendas de los incendios forestales y por otro lado, se debe evitar que de esas viviendas se inicie un incendio forestal.  
El artículo 151 del Reglamento de la Ley 3/1993, establece el mantener limpio de vegetación los viales de acceso, cunetas y fajas de protección en sus márgenes, así como todas las parcelas perimetrales, y en cualquier caso cumplirán las normas establecidas que al respecto indican los planes generales de ordenación urbana o normas urbanísticas de rango inferior, y las ordenanzas municipales.  
Por tanto, sería conveniente la inclusión de un plan de prevención de la urbanización frente a incendios forestales y su tramitación a la vez que los planes generales o parciales de urbanismo, con el fin de informar sobre la conveniencia de la medidas adoptadas.  
Afecciones Legales  
1. Red Natura 2000 y Espacios Naturales Protegidos en el Real Decreto Valenciano  
En relación con la transposición de la Directiva 92/43/CEE y la Red Natura 2000, se ha constatado la existencia en el ámbito de actuación de lugares de interés comunitario denominados LIC, propuestos para formar parte de la Red Natura 2000 y ZEPAS designadas para formar parte de la Red Natura 2000.  
La actuación se encuentra en la zona de influencia del parque natural, LIC y ZEPA de la Sierra Calderona. La Sierra Calderona es un enclave de interés excepcional en el ámbito del Real Decreto Valenciano, por sus valores ecológicos, paisajísticos y etnográficos.  
El Servicio de Ordenación Sostenible del Medio informa favorablemente de la actuación, exclusivamente en lo relativo a su afección al vigente PORN de la Sierra Calderona.  
2. Dominio público hidráulico  
Al norte del sector, hay una vaguada, que tiene un paso inferior al camino de la Fuente de Oro. Aguas abajo de este camino, ya dentro del sector, la vaguada no tiene cauce.  
Por la vaguada se reúnen y circulan las aguas de escorrentía, por lo que se evitará modificar las zonas de escorrentía para no influir en los ecosistemas naturales aguas abajo de la actuación.  
Se realiza consulta verbal al guarda fluvial del término municipal, para averiguar si la vaguada tiene cauce, y afirma que la vaguada no es dominio público hidráulico, que sólo tiene servidumbre de paso.  
El proyecto no indica como resuelve la evacuación de las aguas que circulan por esta vaguada que recoge la escorrentía de las laderas exteriores a la urbanización.  
3. Vías Pecuarias  
En la zona de actuación no hay ninguna vía pecuaria.  
4. Patrimonio Cultural  
No se ha presentado el informe que establece el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano, sobre la conformidad del proyecto con la normativa de protección.  
5. Carreteras  
Hay que destacar que el ámbito de actuación linda al oeste con la carretera CV-310. Por tanto el plan parcial deberá tener en cuenta lo establecido en la Ley 6/1991, de 27 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Carreteras del Real Decreto Valenciano, en especial en lo referente a las zonas de afección de la carretera.  
La Ley 14/2005, de la Generalitat, de Medidas Fiscales, de Gestión Financiera y Administrativa, se modifica en los artículos 84 y 85, y esta modificación afecta a los apartados 3 y 4 del artículo 33 de la Ley 6/1991, de 27 de marzo, de Carreteras de la Comunidad Valenciana, que establecen la zona de protección de las carreteras.  
Con esta modificación, la zona de protección de la CV-310 debe ser 25 m, y en el EIA y plan parcial la establece en 18 m. No se aporta informe favorable de los servicios técnicos de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transporte, en cuanto a la compatibilidad del planeamiento propuesto con la planificación de carreteras.  
6. Incendios forestales  
En el ámbito de actuación se han producido un pequeño incendio forestal en 1997, pero no afecta a la zona que se reclasifica ni tampoco a suelo forestal. Este incendio no aparece reflejado en el EIA.  
El cambio de uso a urbano o urbanizable de una superficie que haya sufrido los efectos de un incendio forestal se encuentra regulado por la Ley 4/1992 de la Generalitat Valenciana sobre suelo no urbanizable y por la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, Forestal de la Comunidad Valenciana, y por la Ley 43/2003, de 21 de noviembre, de Montes.  
7. Suelo Forestal.  
Según la cartografía del inventario forestal vigente en el Real Decreto Valenciano (E 1:10.000) existe suelo forestal en el ámbito de estudio, concretamente 2 franjas al norte de la actuación, y una muy pequeña al suroeste. Además linda con suelo forestal al este y suroeste del sector.   
Este suelo forestal es arbolado natural, es decir, agrupación de árboles en espesura con una fracción de cabida cubierta superior al 5% y uso netamente forestal. Su calificación es rústico con protección.  
El inventario forestal del Real Decreto Valenciano forma parte del Plan General de Ordenación Forestal de la Comunitat Valenciana, que fue aprobado por Decreto 106/2004, de 25 de junio de 2004, del Consell de la Generalitat.  
Según la ordenación establecida en el plan parcial, este suelo forestal lo destina a residencial, lo que supondría la desaparición de la cubierta vegetal y el arbolado del terreno forestal. La ordenación que propone el proyecto no es ambientalmente adecuada.  
En el informe de la demarcación forestal propone mantener el suelo forestal e incluso mejorarlo mediante tratamientos silvícolas y control de plagas, para ser incorporado como zona verde, a modo de parque natural en el plan parcial.  
En el informe complementario de la Sección Forestal al informe de la 2.ª demarcación forestal concluye la conveniencia de incluir un plan de prevención de la urbanización frente a incendios forestales.  
En las zonas edificadas, así como en los establecimientos industriales, limítrofes o interiores a áreas forestales, deberán cumplirse las siguientes condiciones:  
- Debe haber una franja de 25 metros de anchura separando la zona edificada de la forestal, permanentemente libre de vegetación baja y arbustiva, y en su caso, con el estrato arbóreo fuertemente aclarado y podado hasta 2/3 de la altura total de cada pie, así como un camino perimetral de 5 metros de anchura.  
- En los establecimientos industriales de riesgo medio y alto situados en lugares de viento fuerte se ha de aumentar la franja de 25 metros en un 100%, al menos en las direcciones de los vientos más desfavorables.  
- La referida franja de protección, así como el camino perimetral, que han de separar la zona edificada o industrial de la forestal se integrarán en el planeamiento urbanístico y no afectarán a suelo clasificado como forestal.  
- La zona edificada o urbanizada debe disponer preferentemente de dos vías de acceso alternativas, cada una de las cuales debe cumplir:  
- Anchura mínima libre: 5 m.  
- Altura mínima libre o gálibo: 4 m.  
- Capacidad portante del vial: 00 kp/m².  
- En los tramos curvos, el carril de rodadura debe quedar delimitado por la traza de una corona circular cuyos radios mínimos deben ser 5,30 m y 12,50 m, con una anchura libre para la circulación de 7,20 m.  
  
- Cuando no se pueda disponer de las dos vías alternativas indicadas en el párrafo anterior, el acceso único debe finalizar en un fondo de saco de forma circular de 12,50 m de radio.  
- Los viales de acceso y sus cunetas deberán mantenerse libres de vegetación, y dispondrán de una franja de protección de 10 metros, a cada lado del camino, permanentemente libre de vegetación baja y arbustiva, y en su caso, con el estrato arbóreo fuertemente aclarado y podado hasta 2/3 de la altura total de cada pie.  
En el trazado de redes de abastecimiento de agua incluidas en las actuaciones de planeamiento urbanístico debe contemplarse una instalación de hidrantes. Los hidrantes deben estar situados en lugares fácilmente accesibles, fuera de lugares destinados a circulación y estacionamiento de vehículos, debidamente señalizados conforme a la norma UNE 23033 y distribuidos de tal manera que la distancia entre ellos mediad por espacios público no sea mayor de 200 m.  
La red hidráulica que abastece a los hidrantes debe permitirle funcionamiento simultáneo de dos hidrantes consecutivos durante dos horas, cada uno de ellos con un caudal de 1.000 l/min y una presión mínima de 10 mca.  
Si por motivos justificados, la instalación de hidrantes no pudiera conectarse a una red general de abastecimiento de agua, debe haber una reserva de agua adecuada para proporcionar el caudal antes indicado.  
- Las zonas edificadas, así como en los establecimientos industriales, limítrofes o interiores a áreas forestales dispondrán de los planes de autoprotección de empresa, núcleo de población aislada o urbanización que recoge el Plan Especial Frente al Riesgo de Incendios Forestales del Real Decreto Valenciano (Decreto 163/1998, del Gobierno Valenciano)  
El proyecto no incluye ningún plan de prevención de la urbanización frente a incendios forestales, ni la ordenación del sector cumple las condiciones anteriores.   
Consideraciones ambientales  
1. A continuación se citan las afecciones ambientales más importantes detectadas mediante la cartografía temática y las visitas de campo:  
- Vulnerabilidad de acuíferos a la contaminación  
El ámbito posee una vulnerabilidad alta a la contaminación de acuíferos, salvo una franja donde es muy baja.  
La adecuación urbanística de esta categoría de terrenos con vulnerabilidad alta, no es compatible con los usos residenciales intensivos e industriales.  
El uso del sector es no intensivo, que puede ser tolerado siempre que el saneamiento y la depuración efectiva de las aguas queden garantizados.  
- Accesibilidad potencial a los recursos hídricos  
Las franjas coinciden con las del apartado anterior. Se caracteriza por poseer una clasificación de grado alta, y una franja que va de oeste a este, donde es baja.  
- Riesgo de deslizamiento-desprendimiento  
El área de estudio no tiene riesgo de deslizamiento o desprendimiento.  
- Riesgo de erosión actual y potencial  
En toda la superficie el riesgo de erosión actual es bajo, salvo la franja de suelo forestal, donde es muy alto. Se deben proponer medidas correctoras para paliar este riesgo.  
El riesgo de erosión potencial es moderado, y en la franja de suelo forestal este riesgo se mantiene muy alto.  
- Capacidad agrológica del suelo.  
Atendiendo a la clasificación del suelo por su aptitud para la explotación agrícola y forestal, la zona de estudio se encuentra dentro de una capacidad agronómica elevada.  
2. El principal uso del suelo en el ámbito de la actuación, es el agrícola, destinado en su mayor parte al cultivo de cítricos y secano, estando la mayoría conectados a las redes de riego por goteo.  
Existe en su parte noroeste un pozo de bombeo de aguas y en su interior varias casetas agrícolas, una nave industrial y varias viviendas unifamiliares en el límite oeste.  
3. Vegetación.  
La vegetación que encontramos en el sector son cultivos de regadío, no obstante, la actuación se encuentra en la zona de influencia de la Sierra Calderona.  
Las especies más destacables son matorrales termo mediterráneos y pastizales anuales, junto con los matorrales arborescentes Junisperus, los hábitats mejor representados.  
Los terrenos forestales del sector están poblados por Pinus halepensis (pino carrasco) y sotobosque de matorral mediterráneo, prolongación espacial de toda la zona forestal que se sitúa al norte de los terrenos del plan parcial.  
4. Fauna.  
La proximidad al parque natural de la Sierra Calderona hace que sea éste un aspecto relevante, ya que cualquier alteración podría provocar la contaminación o deterioro del parque natural.  
La Sierra Calderona muestra una gran diversidad de ambientes (forestales, rupícolas, maquias, riberas y cultivos), lo que contribuye a la existencia de una fauna muy diversa, encontrándose especies de gran interés, sobre todo rapaces.   
5. Explotación de los recursos naturales.  
Abastecimiento de agua potable  
Se prevé que el caudal total necesario para el abastecimiento sea de 205.500 l/día. Para cubrir esta demanda se utilizarán los recursos disponibles por el Ayuntamiento de Náquera.  
Presentan certificado de la empresa concesionaria del servicio de abastecimiento domiciliario de agua potable a diversas urbanizaciones del término municipal de Náquera, en el que asume que es posible realizar un suministro adecuado de agua potable en unas condiciones mínimas de presión y caudal, siempre que se cumplan las condiciones enumeradas en su informe, anteriormente mencionado.  
Aguas Residuales  
Las aguas residuales producidas serán tratadas en la EDAR de Náquera-Serra. Se prevé que el caudal de aguas residuales generadas sea de 164,4 m³/día.  
Se adjunta informe de la Entidad de Saneamiento sobre la capacidad del sistema de saneamiento y depuración de Náquera-Serra para admitir los caudales de aguas residuales generadas por el sector, siempre y cuando se cumplan los condicionantes enumerados en el informe.  
Entre las medidas correctoras del EIA, establece que la urbanización se dotará de red separativa de aguas pluviales y residuales. La red de aguas residuales se conectará a la depuradora. Si el Ayuntamiento de Náquera no dispone de ordenanza de alcantarillado se redactará una ordenanza de vertido de alcantarillado que tenga en cuenta las características de la depuradora y los objetivos del agua de salida fijados para la misma.  
Residuos sólidos urbanos  
Se presenta certificado de la empresa que presta el servicio de recogida de residuos sólidos urbanos del municipio de Náquera, en el que asume la gestión de éstos, y transportándolos a las instalaciones de tratamiento que tiene en Quart de Poblet (Valencia).  
6. Contaminación acústica.  
La ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana de Protección contra la Contaminación Acústica, en el artículo 25 cita: «En los instrumentos de planeamiento urbanístico deberá contemplarse la información y las propuestas contenidos en los planes acústicos municipales. En defecto de éstos, los instrumentos de planeamiento urbanístico o territorial incorporarán un estudio acústico en su ámbito de ordenación mediante la utilización de modelos matemáticos predictivos que permitan evaluar su impacto acústico y adoptar las medidas adecuadas para su reducción».  
No se incorpora un estudio acústico entre la documentación presentada.  
7. Paisaje.  
La Sierra de Calderona es el constante telón de fondo del paisaje de todo el término municipal, un paisaje en el que abundan los pinares y algunos alcornocales.  
La actuación se centra en una zona abancalada de cultivos, con zonas de terreno forestal muy poblados. La actuación propuesta supondría una afección paisajística muy relevante.  
La ley 4/2004, de 30 de junio de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, artículo 11, establece la obligatoriedad de presentar un Estudio de Paisaje junto a planes de ordenación del territorio, los planes generales y los instrumentos de planificación urbanística.  
La documentación que acompaña al proyecto no contiene estudio de paisaje.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El articulo 16.2 m) del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por los particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.  
Por tanto y a la vista de todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, homologación y Plan Parcial del Polígono 7 Bajo Ermita de Náquera (Valencia), cuyo promotor es el Ayuntamiento de Náquera, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada, y con los condicionantes establecidos a continuación.  
  
Segundo  
Se supedita la ejecución del proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Deberá obtenerse el informe favorable de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, de acuerdo al artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano. En el supuesto que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse la presente declaración de impacto ambiental.  
2. El sector contiene dos áreas de suelo forestal situado en la parte norte del sector, que se deberán mantener y mejorar mediante tratamientos silvícolas y control de plagas, para ser incorporado como zona verde, a modo de parque natural en el plan parcial.  
3. Se debe elaborar un plan de prevención de la urbanización frente a incendios forestales.  
En las zonas que limitan con suelo forestal, debe haber una franja de 25 metros de anchura separando la zona edificada de la forestal, permanentemente libre de vegetación baja y arbustiva, y en su caso, con el estrato arbóreo fuertemente aclarado y podado hasta 2/3 de la altura total de cada pie, así como un camino perimetral de 5 metros de anchura.  
La referida franja de protección, así como el camino perimetral, que han de separar la zona edificada de la forestal se integrarán en el planeamiento urbanístico y no afectarán a suelo clasificado como forestal.  
1. La zona de protección de la CV-310 se debe establecer en 25 metros, de acuerdo a la modificación de los apartados 3 y 4 del artículo 33 de la Ley 6/1991, de 27 de marzo, de Carreteras de la Comunitat Valenciana.  
2. El proyecto no resuelve ni mantiene la servidumbre de paso de la vaguada que cruza, con un paso inferior, el Camino de la Font, y que recoge la escorrentía de las laderas exteriores a la urbanización. Se debe resolver adecuadamente este aspecto.  
3. Se deben cumplir los condicionantes establecidos en el informe de Hidra, de fecha 15 de noviembre de 2004, y los del informe de la EPSAR, de fecha 28 de noviembre de 2004.  
4. Tal y como establecen las medidas correctoras del EIA, la red de saneamiento será separativa. Además, previo al punto de vertido de las aguas pluviales, se deberá disponer una instalación de pretratamiento con el fin de eliminar los sólidos en suspensión, aceites o grasas arrastrados por las aguas de lluvia. Y en su caso, solicitándose el correspondiente permiso de vertido al Organismo de Cuenca correspondiente.  
En cualquiera de los casos, los vertidos de aguas residuales y pluviales, deberán ajustarse a lo dispuesto en la normativa específica vigente y en particular al Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas.  
5. Se debe presentar estudio de paisaje e informe favorable sobre él, emitido por el Área de Urbanismo de la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial.  
Aquellas consideraciones que se desprendan del informe sobre el estudio de paisaje serán consideradas como propias de la presente declaración.  
6. Se debe presentar estudio acústico e informe favorable sobre él realizado por la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda.  
Aquellas consideraciones que se desprendan de este informe serán consideradas como propias de la presente declaración.  
7. Será necesaria la reposición por parte del urbanizador de todos los servicios e infraestructuras de riegos afectados y funcionalmente necesarios. Se deberá garantizar la continuidad de todas las canalizaciones y tuberías que atraviesan el sector y tienen una funcionalidad más allá de los límites del mismo. Cualquier desvío o alteración de dichas instalaciones deberá contar con la autorización de la comunidad de regantes o del órgano competente, quien determinará la forma en la que se llevarán a cabo las actuaciones propuestas.   
8. Deberán preverse, en las áreas residenciales, lugares para la colocación de contenedores para la recogida selectiva de los distintos tipos de residuos que vienen tratándose habitualmente en la Comunitat Valenciana en cantidad suficiente para adecuar el proyecto presentado al plan integral de residuos.  
9. El material necesario para realizar la explanada del sector deberá provenir de cantera o zona de préstamo autorizada, debiéndose disponer de certificado en el que se especifique el origen de los materiales, se justifique el volumen necesario y la capacidad de la zona de préstamo para atender la demanda generada. Debiendo disponer de las autorizaciones sectoriales preceptivas.  
10. La tierra vegetal extraída durante la fase de movimiento de tierras, y que sea susceptible de aprovechamiento, se mantendrá en condiciones agrícolas adecuadas y se destinará al relleno de las zonas verdes previstas en la actuación, o en su defecto a otras áreas del municipio donde sea susceptible su utilización.  
11. Los aspectos concernientes a las medidas preventivas y correctoras derivadas del cumplimiento de las ordenanzas municipales, del planeamiento propuesto, de la legislación sectorial de aplicación vigente, las medidas establecidas en este condicionado, las establecidas en el estudio de impacto ambiental de la Homologación y Plan Parcial del Polígono 7 Bajo Ermita, y en los informes sectoriales y las labores de vigilancia a incluir en el programa de vigilancia ambiental, se incorporarán al preceptivo proyecto de urbanización y se valorarán y proveerán presupuestariamente los gastos derivados de su cumplimiento.  
  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 3 de marzo de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 304/06-AIA.  
Título: Explotación porcina de cebo.  
Promotor: Daniel Alvir Pérez.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Alpuente (Valencia).  
Objeto del proyecto: Obtención de la licencia ambiental de la explotación porcina de cebo.  
Localización: Partida Loma el Curro, polígono 19, parcela 952, 957 y 958, del término municipal de Alpuente (Valencia)  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se pretende obtener la licencia ambiental para el inicio de una actividad porcina de cebo, cuyas características, según la documentación aportada, son:  
La explotación, con capacidad para 1.000 cerdos, se dedicará al cebo de cerdos desde los 20 kg hasta 100 kg p.v., momento en que se destinarán a matadero. Se realizan 2,3 ciclos/año.  
La superficie de la explotación es de 15.495 m², sobre las que se construirá una única nave de 571,68 m², de planta rectangular.  
Se calcula el purín generado en base al Real Decreto 324/2000 de ordenación de las explotaciones porcinas, considerando un volumen anual de 2.150 m³.  
El purín queda retenido en fosas de purines con una capacidad de 428,5 m³, y en balsa exterior de 112 m³, con una autonomía de almacenamiento superior a tres meses. Al purín se aplicará un tratamiento con complejo bacteriano enzimático, de manera que mejore sus propiedades fertilizantes y disminuya su carga contaminante.  
El purín se utilizará como abono orgánico en campos de cultivo, considerándose al nitrógeno como el factor limitante, debiendo reducirse progresivamente el volumen aplicado, como consecuencia del efecto residual del nitrógeno orgánico en el suelo.  
Se dispone de 58,06 ha de superficie agrícola donde aplicar el purín como abono, para no sobrepasar los 170 kg de N/ha y año, disponiéndose de superficie suficiente, según lo establecido en el Real Decreto 261/1996, se aporta contrato de aceptación suscrito por los propietarios de dichas parcelas, cultivadas principalmente por almendro, viña y cereal.  
Los cadáveres son retirados diariamente a contenedor homologado, del que serán retirados cada dos días por empresa especializada.  
Entre las medidas higiénico-sanitarias, se incluye disponer de vallado perimetral de la explotación y vado sanitario para la desinfección de las ruedas de los vehículos que acceden a la misma.  
El suministro de agua potable procede de la red de abastecimiento municipal.  
La explotación se localiza a más de 1.000 m. del núcleo de población más próximo (Baldovar).  
Tramitación administrativa  
1. Información pública. Remisión del Expediente  
El expediente se inició el 28 de julio de 2006, con la remisión por parte de la Comisión Provincial de Calificación de Actividades, del proyecto de actividad, estudio de impacto ambiental y expediente municipal.  
La información pública se ha realizado mediante la publicación en el BOP n.º 114, de 15 de abril de 2006, así como a los vecinos colindantes a la actividad, sin que se haya presentado alegaciones.  
2. Solicitud de informes sectoriales y documentación complementaria.  
En fecha 2 de octubre de 2006 se solicita al promotor, a través del Ayuntamiento, la ampliación de la documentación, relativa a los siguientes apartados:  
a) Informe vinculante de conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, establecido en el art. 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano.  
b) Informe favorable del organismo de cuenca competente, sobre la disponibilidad y compatibilidad del incremento del consumo de agua derivado de la implantación del uso previsto en el proyecto, con las previsiones de los planes hidrológicos, además de la no afección o menoscabo a otros usos existentes legalmente implantados, establecido en el artículo 19 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje. En caso de abastecerse de agua potable de la red municipal, deberá aportar informe municipal en el que se certifique la autorización de la conexión a la red de abastecimiento de agua potable de titularidad municipal, así como la no repercusión en el normal suministro del resto de usuarios de la red municipal.  
En fecha 24 de octubre de 2006 el promotor remite copia de la solicitud de informe de conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural valenciano a la Conselleria de Cultura de fecha 9 de junio de 2006, así como copia de solicitud de informe a la Confederación Hidrográfica del Júcar, en la que se indica que la explotación se pretende poner en funcionamiento para una capacidad de 1.990 cerdos de cebo, de fecha 4 de abril de 2006.  
En fecha 20 de abril de 2007 el promotor solicita la variación de la capacidad inicial para la cual se solicita la licencia de actividad, que era de 1900 cerdos, pasando a 1000 cerdos (Grupo I), para poder respetar la distancia de 520 m. a otra explotación de la misma especie.  
En fecha 9 de julio de 2007 se solicita al promotor, a través del Ayuntamiento, un nuevo estudio de impacto ambiental referido a la nueva capacidad de la explotación, teniendo en cuenta que deberá presentar la cartografía y documentación complementaria conforme a lo establecido en el Anexo A.2 apartado 8 de la Orden 3 de enero de 2005, de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se establece el contenido mínimo de los estudios de impacto ambiental que se hayan de tramitar ante esta Conselleria. En fecha 23 de julio de 2007 el promotor remite un nuevo estudio de impacto ambiental, sin aportar plano topográfico detallado en el que se localice la nave.  
En fecha 2 de octubre de 2007 el promotor remite documentación complementaria, referente a cartografía específica relacionada con la explotación, aunque de escaso grado de detalle, ya que el plano de detalle de la explotación (finalmente constituida por una única nave) está a escala 1:5000.  
En fecha 31 de octubre de 2007 se solicita a la Confederación Hidrográfica del Júcar informe relativo a la autorización de ocupación por la explotación en la zona de policía del barranco «El Curro», sin que se haya recibido hasta el momento.  
Informes sectoriales  
El expediente municipal recoge los siguientes informes:  
- Informe favorable de veterinario colegiado.  
- Informe favorable de la arquitecta técnica municipal.  
- Informe favorable de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación para la construcción de la instalación.  
Afecciones legales  
El suelo donde se desarrolla la actividad califica como suelo no urbanizable común, según normas subsidiarias municipales.  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de planes de ordenación de los recursos naturales o planes rectores de uso y gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad e identificación de impactos.  
En el estudio de impacto ambiental se ha incluido un apartado relativo al inventario ambiental y a la descripción de las interacciones ecológicas o ambientales claves. La descripción del medio natural se ha realizado aplicando una escala regional, lo cual imposibilita conocer las características propias del área afectada por el proyecto, aunque la localización puntual de una actividad ganadera de este tipo, hace que se pueda evaluar el proyecto desde el punto de vista medioambiental.  
Se ha identificado los elementos ambientales susceptibles de ser afectados por el proyecto, entre los que se incluye: suelo, agua, aire, vegetación, fauna, paisaje y medio socioeconómico.  
La zona donde se desarrolla la actividad, agrícola de secano, no presenta valores ambientales relevantes, siendo los elementos ambientales más destacables susceptibles de ser afectados por el proyecto: el suelo y el agua, por la contaminación asociada a la incorrecta gestión en la propia explotación de purines o durante su utilización como abono orgánico; y el Aire, por emisión de olores asociada a los purines generados y a la presencia de animales principalmente.  
Los impactos identificados en el estudio de impacto ambiental están referidos a la fase de funcionamiento, refiriéndose al impacto que sobre el suelo, aguas superficiales o subterráneas, aire, vegetación y fauna, puede causar la actuación, considerándose poco probables siempre que se gestione correctamente la explotación. Como impacto más relevante se hace alusión al asociado a la emisión de olores, por la acumulación de purines y por las labores periódicas de limpieza y desinfección. Este impacto también puede producirse en las parcelas donde se aplique el purín como abono orgánico.  
No se ha realizado una valoración de impactos rigurosa, en base a métodos de valoración establecidos, proponiendo una serie de medidas correctoras sin vinculación directa con los impactos para los que se considera necesario el establecimiento de medidas correctoras, encaminadas a mitigar el impacto ocasionado sobre el medio.  
En general, las medidas correctoras propuestas en el estudio de impacto ambiental, hacen referencia a correctas prácticas de gestión de la explotación. Algunas de estas medidas correctoras carecen de rigor técnico, ya que no permiten su aplicación si no se dispone de información fruto de estudios del terreno, como es la medida que propone no utilizar purines en zonas en las que el nivel freático esté a menos de 15 metros de profundidad, o afloren materiales permeables por fisuración y karstificación, medida que un agricultor de la zona o el propio ganadero no sabrá poner en práctica si no dispone de un estudio hidrogeológico que le permita decidir al respecto.   
A pesar de las deficiencias detectadas en el estudio de impacto ambiental y considerando las características de la actividad a desarrollar y de la zona donde se pretende ubicar, se concluye que la actividad es viable, desde el punto de vista medioambiental, siempre que se desarrolle conforme al estudio de impacto ambiental y se adopten los condicionantes establecidos en esta declaración de impacto ambiental.  
Consideraciones jurídicas   
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1.h.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El articulo 16.2 m) del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por los particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.   
Por todo ello, y en uso de las facultades legalmente establecidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a solo los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la explotación de porcino de cebo, situada en la partida El Plano, polígono 19, parcela 952, 957 y 958, del término municipal de Alpuente (Valencia) promovida por Daniel Alvir Pérez, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
- Deberá disponerse de autorización de ocupación de la zona de policía del barranco El Curro por parte de la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
- El promotor deberá justificar la construcción de la balsa exterior de purines descrita en el estudio de impacto ambiental.  
- Se dispondrá de vado sanitario o sistema de desinfección equivalente a la entrada de la explotación, correctamente diseñado y localizado, de manera que pueda ofrecer garantías de desinfección de los vehículos que accedan a la explotación.  
- A la hora de utilizar el purín como fertilizante, se limitará la zona de aplicación a campos de cultivo y pastizales no naturales, evitando las proximidades de corrientes de agua, ríos, arroyos, barrancos, etc., así como fuentes, conducciones subterráneas de agua y otros posibles focos de contaminación. No se superará la cantidad de 170 kg de N/ha y año. Se deberá, preferentemente, enterrar inmediatamente para evitar las posibles pérdidas de nitrógeno amoniacal.  
- En base al Real Decreto 324/2000 de Ordenación de las explotaciones porcinas, deberá respetarse como distancia mínima, en la distribución de estiércol sobre el terreno, la de 100 m, respecto a otras explotaciones del grupo primero, y 200 m, respecto a las explotaciones incluidas en el resto de los grupos definidos en el artículo 3.B) del Real Decreto 324/00 y a los núcleos urbanos. En relación con los cursos de agua, se respetará lo establecido en el Reglamento de dominio Público Hidráulico, que desarrolla os títulos preliminar, I, IV, y VI y VII de la Ley 29/1985, de 2 de agosto, de Aguas, aprobado por el Real Decreto 849/1986, de 11 de abril, y lo dispuesto en los diferentes planes hidrológicos de cuenca.  
- Los residuos zoosanitarios infecciosos y químicos que se produzcan en la explotación, deben ser manipulados y almacenados debidamente, acumulándose en contenedores homologados a tal efecto y retirados por gestor autorizado.  
- La eliminación de cadáveres deberá gestionarse conforme al Real Decreto 1429/2003, de 21 de noviembre, por el que se regulan las condiciones de aplicación de la normativa comunitaria en materia de subproductos de origen animal no destinados al consumo humano.  
- Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.  
  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 3 de marzo de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 251/07-AIA  
Promotor: Tecnicerámica SA.  
Autoridad sustantiva: Dirección General para el Cambio Climático de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda.  
Objeto del proyecto: autorización ambiental integrada para la fabricación de azulejos.  
Localización: Carretera a Ribesalbes, s/n, Alcora (Castellón).  
Ref. Órgano sustantivo: 195/06 IPPC SClCo/PBM.  
Descripción del proyecto  
Descripción de las características del proyecto   
Las instalaciones de Tecnicerámica SA. se dedican a la fabricación de azulejos por monococción y se sitúan en la carretera a Ribesalbes s/n, en el Municipio de Alcora (Castellón), en un lugar del polígono industrial al cual pertenece el punto cuyas coordenadas UTM son X = 737258,51 Y = 4439646,18 del huso 30.   
De acuerdo con el Plan General de Ordenación Urbana, las instalaciones se sitúan en suelo industrial 4B, industria mixta, y ocupan un espacio totalmente antropizado, sin medio biótico original alguno.  
El promotor desea poner en producción un nuevo horno monoestrato, junto con un robot de paletización, una encajadora, una paletizadora, 3 prensas, 3 secaderos y 2 silos para almacenar la arcilla atomizada.  
  
La fabricación de azulejos es una actividad sometida a evaluación de impacto ambiental, pues está catalogada en el Anexo I, grupo 4, letra «l», de la Ley 6/2001, de 8 de mayo, de Modificación del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental. La actividad está recogida a su vez en el Anejo 1, apartado 3.5, de la Ley 16/2002, de 1 de julio, de Prevención y Control Integrados de la Contaminación, por lo tanto está sometida al procedimiento de autorización ambiental integrada.  
Tecnicerámica SA. después de ampliar y reestructurar las instalaciones, las considera suficientes para un futuro inmediato, no prevé aumentar la capacidad productiva, ni ocupar terreno adicional o construir más infraestructuras. Le resta obtener la autorización ambiental integrada, por lo que la evaluación de impacto ambiental se circunscribe dentro de dicho procedimiento administrativo.   
Las naves son alquiladas y ocupan 7.075 m², sobre un terreno de 9.500 m².  
Las materias primas están constituidas por arcillas atomizadas, esmaltes, engobes, serigrafías y colores.  
En la fabricación de azulejos se utiliza gas natural como combustible, a razón de unos 11,6 kwh/m² de producto acabado, quemándose en condiciones de combustión completa. En el año 2005, el ratio de consumo de electricidad por cada metro cuadrado de azulejos producidos fue de 1,8 kwh. Los dos ratios energéticos se pueden considerar constantes a lo largo del tiempo, pues no se prevén cambios significativos en las instalaciones.  
El suministro de agua procede de la red general de abastecimiento público, durante el año 2005 ascendió a 8.349 m³.  
El proceso de fabricación se inicia con la recepción y almacenamiento de la arcilla atomizada, continúa seguidamente con el prensado y secado de piezas, el esmaltado, la cocción, la clasificación, el envasado, el almacenaje y la expedición. Los esmaltes se preparan en la misma fábrica.  
La producción de azulejos del año 2005 ascendió a 1.789.403 m² y se prevé que en el futuro se alcancen los 2.059.200 m².  
Las aguas pluviales se vierten a la red pública de drenaje y las aguas residuales sanitarias se vierten a la red pública de saneamiento. Las aguas residuales industriales se acumulan en un depósito subterráneo impermeabilizado, desde ahí se transfieren por tubería al gestor autorizado Azuliber SA., para su valorización.  
Tecnicerámica SA. está inscrita como productor de residuos tóxicos y peligrosos, dichas sustancias las almacena, por espacio inferior a 6 meses, en el interior de las naves, en envases individualizados y etiquetados, agrupados en zonas impermeabilizadas y provistas de canaletas para la recogida de derrames accidentales.   
Alternativas medioambientales  
Por tratarse de una fábrica consolidada, situada dentro de un polígono industrial, no procede analizar las alternativas medioambientales del emplazamiento.  
En la fabricación se emplean las mejores técnicas disponibles y se bombean las aguas residuales industriales a una atomizadora próxima, en donde se valorizan las arcillas en suspensión y se reutiliza el agua.  
Tramitación administrativa   
Tramitación  
El Área de Calidad Ambiental remite la documentación el 12 de abril de 2007 al Área de Evaluación Ambiental, para recabar el informe de suficiencia de la documentación.  
El Área de Evaluación Ambiental envía el informe de idoneidad al Área de Calidad Ambiental el 25 de mayo de 2007.  
El Área de Calidad Ambiental comunica al Área de Evaluación Ambiental, el 9 de julio de 2007, que la documentación de la auditoría acústica se encuentra incluida en la entrega del 12 de abril, en el epígrafe 6.1.7 del tomo Memoria.  
El Área de Calidad Ambiental remite el resultado del trámite de información pública el 16 de noviembre de 2007.  
Información pública  
La Dirección General para el Cambio Climático de esta Conselleria sometió el expediente a información pública y publicó, a tal efecto, un anuncio en el DOCV nº 5586, del 28 de agosto de 2007; una vez transcurrido el plazo de 30 días hábiles, no se presentaron alegaciones.  
  
Peticiones de información o documentación complementaria   
No se han realizado peticiones de información.  
Afecciones legales medioambientales  
De acuerdo con la información contenida en los sistemas de información geográfica de la Conselleria de Territorio y Vivienda, el proyecto no presenta afecciones legales sobre espacios protegidos por la legislación medioambiental vigente.  
Consideraciones ambientales  
Elementos que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de la actividad  
La fabricación de azulejos es una actividad que genera emisiones de partículas sólidas y gases a la atmósfera, además consume grandes cantidades de energía.  
En el caso de una pérdida de estanqueidad e impermeabilización del depósito de las aguas residuales industriales, o la rotura de la conducción hacia el gestor autorizado, se podrían contaminar de metales pesados las aguas superficiales y las subterráneas.   
La actividad produce residuos, vibraciones y contaminación acústica.  
La torre de refrigeración Marley Torraval, el filtro de vía húmeda AW/50-38 y la red sanitaria son elementos de riesgo de reproducción de la bacteria Legionella pneumophila.  
Identificación y valoración de los impactos   
Los impactos que causa la actividad sobre el medio ambiente han sido identificados y valorados en el estudio de impacto ambiental.  
Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.   
Tecnicerámica SA. emplea filtros de mangas y un filtro por vía húmeda, los cuales poseen tomas de aspiración situadas en los focos de emisiones difusas, para reducir las emisiones de partículas sólidas a la atmósfera por debajo de los niveles de emisión.  
Las canaletas existentes en la solera de la fábrica son de hormigón y están provistas de rejilla metálica resistente al tráfico, derivan los derrames hacia el depósito subterráneo de aguas residuales industriales.   
Las características constructivas de la conducción de las aguas residuales industriales aseguran una alta estabilidad estructural frente a la rotura. El depósito de aguas residuales industriales está impermeabilizado y el 98,8% de la superficie de la fábrica está pavimentada, además las tuberías no pasan por el terreno sin pavimentar. Por todo lo anterior y aunque siempre exista el riesgo de afectar las aguas superficiales y subterráneas, la probabilidad de que esto ocurra es muy baja.  
El promotor realiza las revisiones, la limpieza y la desinfección periódica de la torre de refrigeración Marley Torraval, del filtro de vía húmeda AW/50-38 y de la red sanitaria para prevenir la propagación de la bacteria Legionella pneumophila.  
El organismo de control autorizado Auditores de Energía y Medio Ambiente SA certifica que el titular cumple con los límites establecidos en el Decreto 266/2004, de 3 de diciembre, del Consell de la Generalitat, por el que se establecen normas de prevención y corrección de la contaminación acústica en relación con actividades, instalaciones, edificaciones, obras y servicios. El titular se compromete a realizar auditorías acústicas con una periodicidad máxima de 5 años, para comprobar el cumplimiento de los niveles de emisión que fija el artículo 37 de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Comunitat Valenciana, de protección contra la contaminación acústica.  
Tecnicerámica SA se compromete a realizar un plan de prevención y reducción de residuos peligrosos cada cuatro años, que presentará ante la Dirección General para el Cambio Climático.  
Se mantiene la proporción de 0,005 m³ de agua por cada metro cuadrado de producto acabado, y puesto que la capacidad de producción no varía, la incorporación de la nueva maquinara no se traduce en un incremento del consumo de agua.   
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye, según lo previsto en Anexo I, grupo 4, letra «l», de la Ley 6/2001, de 8 de mayo, de modificación del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél; según se desprende del Artículo 1, punto 1, de la Ley 6/2001, de 8 de mayo.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.  
3. El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.  
4. El artículo 16, apartado 2, letra m, del Decreto 217/2007, de 26 de octubre, por el que se modifica el Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por tanto, en vista de todo lo anterior y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de otras autorizaciones administrativas que le sean preceptivas, el proyecto básico de la sociedad Tecnicerámica, SA, para la solicitud de autorización ambiental integrada, siempre que el proyecto se desarrolle según las medidas correctoras y otras prescripciones establecidas en el apartado segundo de la presente declaración.  
  
Segundo  
El promotor cumplirá con lo dispuesto en los artículos 21, 28 y 29 de la Orden de 18 de octubre de 1976 (Ministerio de Industria), sobre prevención y corrección de la contaminación industrial de la atmósfera, en lo relativo a la inspección de las instalaciones por un organismo de control autorizado, por lo menos una vez cada 3 años. Realizará además mediciones de autocontrol, bien con monitores automáticos y continuos o bien mediante mediciones periódicas, las cuales anotará en el libro de registro de las emisiones.  
  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 22 de febrero de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: María Ángeles Centeno Centeno  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 252/07-AIA.  
Título: Equipamiento de sondeo y conducción a la red de abastecimiento. Turís (valencia).  
Promotor: Dirección General del Agua de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda.  
Órgano sustantivo: Ayuntamiento de Turís.  
Descripción del proyecto  
El proyecto tiene por objeto la ejecución de las actuaciones precisas para equipar convenientemente el sondeo Ráfol y realizar el abastecimiento a la población de Turís con el agua extraída de dicho sondeo.  
Las actuaciones previstas en el proyecto son:  
- Equipamiento del sondeo Ráfol con bomba sumergible y sus correspondientes tuberías de acero, elementos de valvulería, cuadro eléctrico.  
- Tubería de impulsión de PVC de 315 mm de longitud 8.392 metros que discurrirá enterrada en zanja en parte por camino existente y que conectará el pozo con el depósito.   
- Depósito semienterrado de 22 x 26 metros con altura exenta de 3,36 metros.   
- Realización de camino de acceso al depósito de 35 metros con pavimento de zahorra artificial.  
- Tubería de aducción de PVC de diámetro 250 mm con una longitud de 2.080 metros de longitud.  
- El suministro eléctrico a los equipos del sondeo se realizará mediante derivación de línea aérea de media tensión próxima y construcción de nuevo centro de transformación.  
- Derivaciones de líneas de media tensión y construcción de centros de transformación para dotar de energía eléctrica tanto a la bomba situada en el sondeo como a los equipamientos situados en el depósito. Ambas derivaciones discurrirán enterradas.  
Tramitación administrativa  
Información pública. Remisión del expediente  
La información pública se realizó mediante inserción de edicto en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana del día 23 de agosto de 2007 y publicado en periódico de amplia difusión y mediante exposición en el tablón de edictos del Ayuntamiento de Turís.   
Durante el periodo de información pública no se produjeron alegaciones.   
El expediente tuvo entrada en el registro de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Medio ambiente el día 16 de noviembre de 2007.  
Afecciones legales  
- Según el planeamiento urbanístico del municipio de Turís el proyecto propuesto se realizará en suelo no urbanizable común (depósito y parte de tubería de aducción) y suelo no urbanizable de protección agrícola (sondeo, tubería de impulsión). El resto del trazado discurre por suelo urbanizable no siendo objeto de evaluación ambiental.  
- De acuerdo con la Ley 3/1993 Forestal de la Comunitat Valenciana y el Inventario Forestal de la Comunitat Valenciana se situarán en suelo forestal el depósito, parte de la tubería de aducción, camino proyectado, parte de la tubería de impulsión (cruce con río Buñol y otros).  
- Monte de utilidad pública: parte del trazado de la red de tuberías discurrirá por camino dentro del MUP V3043V182 (Monte Charchanet) y en parte afectado por incendio forestal en el año 1998.  
- Vías pecuarias: parte de la tubería de aducción ocupará la vía pecuaria Vereda de Caidejo.  
- Cruce de cauce hídrico: barranc de L'Estanquer, río Buñol, río Magro.  
Hábitats:  
Loma del Caidejo (ubicación del depósito): Thymo piperellae-Helianthemetum marifolii Rivas Goday 1958 corr. Díez-Garretas, et al y Querco cocciferae-Lentiscetum Br.Bl., Font Quer et al.   
Cruce con el río Buñol: Typho-Schoenoplectetum glauci Br.Bl. - O. Bolòs 1958.  
La actuación no afecta a ninguna figura contemplada en la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana ni a ningún espacio actualmente incluido en planes de ordenación de uso y gestión.   
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad. Identificación y valoración de impactos.  
Los impactos más significativos derivados del proyecto propuesto se derivan de la afección a vegetación natural. El depósito, la apertura de camino de acceso al mismo y el tendido de parte de la tubería de aducción va a ocasionar un impacto directo e irreversible sobre la vegetación afectando a vegetación de tipo mediterráneo y a hábitats catalogados.   
En un principio la afección a los hábitats se considera de escasa magnitud debido a su amplia presencia en la Comunitat Valenciana. No obstante, asociados a estos hábitats en ocasiones suelen encontrarse especies de relevancia sobre las que se deben minimizar los impactos mediante la realización de una prospección de la flora presente en la zona de afección del proyecto.  
Se espera asimismo un impacto directo sobre el paisaje debido a la permanencia de las estructuras sobre el terreno así como por la disposición elevada sobre colina del depósito previsto.   
En el cruce de cauces se afectará a poblaciones vegetales naturales debiendo tenerse en cuenta que éstos deben considerarse como corredores ecológicos por lo que nunca debe descartarse la aparición de poblaciones animales de interés (anfibios y otros).  
Por otro lado, parte de las riberas del río Buñol pertenecen a montes catalogados de utilidad pública y afectados, en parte, por incendio forestal no siendo a priori tal circunstancia incompatible con la instalación de tuberías enterradas. No obstante, el promotor deberá comunicar tal circunstancia a los servicios territoriales de Medio Ambiente de Valencia a fin de que se expidan los permisos oportunos y se obtenga el pronunciamiento positivo al respecto.  
En cuanto a la posible afección al Patrimonio Cultural, el estudio de impacto ambiental considera improbable cualquier afección directa al mismo ya que las obras a realizar no afectan a ningún área calificada en el planeamiento vigente como suelo no urbanizable de especial protección arqueológica.   
2. Consideraciones sobre la propuesta de medidas protectoras, correctoras y programa de vigilancia ambiental.  
En el estudio de impacto ambiental se proponen las siguientes medidas correctoras: restauración de las zonas de préstamos (en el caso de que se utilicen), riegos con camión cuba para disminuir la producción de polvo, señalización de zonas de paso de maquinaria pesada, revegetación de zona de vertido de materiales sobrantes o su utilización en campos agrícolas, reposición de servidumbres y servicios, paralización de las obras en el caso de aparición de restos arqueológicos.  
La integración paisajística del depósito y cámara de llaves se realizará por medio de recubrimiento superficial a base de pintura de color verde pino. Se considera que antes de proceder a realizar el pintado del depósito se deben observar los colores predominantes en la zona a fin de elegir el color que mejor se adapte al entorno.  
El programa de vigilancia ambiental se basa en controles sobre las medidas correctoras propuestas.  
Se considera que las medidas correctoras propuestas deben ampliarse con el fin de minimizar el impacto sobre el área forestal, realizar su adecuada restauración, prevenir efectos inesperados y asegurar el respeto a la legislación vigente en materia de residuos, vías pecuarias, aguas.  
Por otro lado, la riqueza del municipio de Turís en yacimientos arqueológicos exige la adopción de medidas de prevención sin perjuicio del cumplimiento de la legislación de la Comunitat Valenciana en materia de patrimonio cultural.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, anexo I.7  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificado por el Decreto 32/2006, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 16 del Decreto 131/2007, modificado por el Decreto 217/2007 del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por los particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.   
Por todo lo anterior formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
1. Se obtendrán los siguientes informes/permisos:  
a) El informe regulado en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano cuyo sentido y condicionantes vincularán a la presente declaración de impacto ambiental. En el transcurso de las obras se respetarán los preceptos establecidos en dicha Ley.  
b) La oportuna concesión administrativa regulada en el artículo 59 del RDL 1/2001, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas en relación con la utilización de los recursos del sondeo Ráfol.   
c) El permiso de ocupación de la vía pecuaria Vereda de Caidejo.  
d) Los permisos correspondientes en relación con las afecciones a montes catalogados.  
e) En el caso que proceda, los permisos pertinentes sobre utilización de inertes en obras de restauración, acondicionamiento, relleno o con fines de construcción regulado en el Decreto 200/2004, de 1 de octubre, por el que se regula la utilización de residuos inertes adecuados en obra de restauración, acondicionamiento relleno o con fines de construcción.   
f) Los correspondientes permisos en relación con el cruce de cauces hídricos. Los condicionantes exigidos por la Confederación Hidrográfica se entenderán incluidos en la presente declaración de impacto ambiental.  
2. Las reparaciones y mantenimiento de la maquinaria empleada en las obras se realizarán en talleres debidamente autorizados. En el caso de que ocurran vertidos accidentales, se procurará la limpieza inmediata del área afectada y se gestionarán estos residuos de acuerdo con la Ley 10/2000 de Residuos de la Comunitat Valenciana.  
3. En el cruce con cauces hídricos se procurará la mínima afección a vegetación de interés mediante señalización de la zona de obras. Además se vigilará la posible aparición de ejemplares de fauna (anfibios, quelonios, etc.) evitando sobre estos cualquier tipo de afección directa.  
4. En la zona de ubicación del depósito se efectuará previamente inventario de flora con el fin de asegurar la ausencia de afección a especies botánicas de interés. En este último caso deberá comunicarse a la Dirección General de Gestión del Medio Natural tal circunstancia a fin de que se tomen las medidas oportunas. En todo caso deberá respetarse la Orden de 20 de diciembre de 1985, de la Conselleria de Agricultura y Pesca, sobre protección de especies endémicas o amenazadas.  
5. Se respetará el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.   
6. Se restaurará convenientemente el entorno de las obras y se integrarán las estructuras visibles en el mismo mediante la adaptación de los colores a emplear en los acabados al cromatismo presente en el entorno.   
Se propone la plantación de seto perimetral alrededor de los vallados.  
  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.   
  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 27 de febrero de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Datos del expediente en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 039/2008 AIA.  
Título: Fábrica de productos cerámicos mediante horneado.  
Promotor: Cerámicas Aparici, SA.  
Autoridad sustantiva: Dirección General de Calidad Ambiental.  
Localización: Carretera CV-160 km 12. San Juan de Moro (Castellón).  
Descripción del proyecto  
1. Objeto del Proyecto  
Cerámicas Aparici SA es una industria dedicada a la fabricación de productos cerámicos. Se trata de una planta existente y en funcionamiento ubicada en San Juan de Moró en Castellón, que presenta el proyecto con la finalidad de obtener la autorización ambiental integrada.   
Se van a producir modificaciones en las instalaciones, si bien ello no va a derivar en un aumento de la capacidad de producción de la planta. La empresa cuenta con cuatro hornos autorizados, instalados y en funcionamiento. En la actualidad existen elementos instalados no autorizados o se tiene prevista su instalación inmediata, lo que constituye una modificación de la planta para equilibrar su funcionamiento (instalación inmediata).  
La empresa solicita la autorización ambiental integrada, para la fase autorizada y la de instalación inmediata.   
La industria se ubica en el municipio de San Juan de Moro en Castellón en la carretera CV-160 en el km 12, en suelo calificado como industrial por el plan general de ordenación urbana, y cumple con las determinaciones que el plan general contempla al respecto, según el informe favorable de compatibilidad urbanística emitido por el Ayuntamiento de San Juan de Moró.   
El acceso a las instalaciones se realiza directamente desde la carretera CV-16 km 12. La parcela linda al norte y al este con dos empresas cerámicas, al sur con el barranco del Maño y al oeste con la CV-160.   
Cuenta con suministro de energía eléctrica y gas natural. El abastecimiento de agua se realiza desde pozo propio para el uso industrial y desde la red general para el uso humano. No existe red municipal de drenaje ni de saneamiento en las inmediaciones de la empresa.  
Características más relevantes de la actividad  
El proceso productivo llevado a cabo es la fabricación de revestimientos cerámicos por bicocción. Partiendo de arcillas atomizadas adquiridas en el exterior se realizan los procesos de prensado, secado, esmaltado, cocción en dos fases, clasificación y envasado del producto acabado.  
Hasta la actualidad se ha venido utilizando el proceso de bicocción, en un futuro existe la posibilidad de que se cambie al proceso de monococción. A la hora de evaluar serán tenidas en cuenta las dos situaciones. Como situación actual se indican los datos obtenidos del año 2.005.  
La capacidad actual de producción de la planta es de 3.140.000 m²/año (6.500 m²/día, considerando 350 días de trabajo anual). La capacidad total de la planta considerando la instalación inmediata es de 5.075.000 m²/año en el caso de producir mediante bicocción y de 6.650.000 m²/año si el procedimiento empleado es la bicocción / monococción.  
Las materias primas del proceso y su consumo estimado para la instalación futura que se pretende legalizar son:  
  
  
  
  
\* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \*  
  
  
Consideraciones ambientales  
Cerámicas Aparici es una empresa que se encuentra en funcionamiento en la actualidad, aunque no tiene autorizadas todas las instalaciones que tiene en funcionamiento, como ya se ha explicado anteriormente.   
Derivados de los procesos y las instalaciones propios de la fabricación de productos cerámicos se generan una serie de afecciones ambientales tales como emisiones a la atmósfera, ruidos y vibraciones, vertidos, producción de residuos, contaminación del suelo, consumo de materias y energía.  
La calidad del aire es uno de los factores ambientales que puede verse más afectado, sobre todo teniendo en cuenta la concentración de empresas del mismo tipo en la zona. La industria se incluye en el Grupo B del Anexo II del Decreto 833/1975 como potencialmente contaminadora del ambiente atmosférico. Las emisiones a la atmósfera se generarán en un total de 16 focos la mayor parte de ellos son aspiraciones, hornos de fusión y secaderos. Estas emisiones son expulsadas a la atmósfera a través de chimeneas si bien previamente se aplican diferentes medidas para disminuir su incidencia ambiental.  
Como medida preventiva empleada para minimizar emisiones la industria cita la limpieza interior y exterior y el mantenimiento adecuado de la maquinaria. Además se señala la utilización de gas natural con exceso de aire como combustible, garantizando de este modo la combustión completa y evitando la contaminación  
Como medidas correctoras se aplican sistemas de aspiración de partículas de polvo y esmalte, cabinas para la aplicación del esmalte, filtros de mangas en las instalaciones de captación de polvos y filtro por vía húmeda para la sección de esmaltado.  
En los cálculos de la altura de las chimeneas, se toman como datos de concentraciones los valores límites propuestos en el proyecto, estos son:  
  
  
  
El resultado de los cálculos indica que no se cumple la existencia del impulso vertical convectivo mínimo necesario para todos los contaminantes, de manera que todos los focos de la industria dispondrán de chimenea con tiro forzado.  
Asimismo se indica que la situación de la industria, alejada de edificios de gran altura y con un gran radio libre en su entorno, la altura real de las chimeneas y el tiro forzado existente en todas ellas garantiza la correcta dispersión de los contaminantes.   
En la documentación presentada de los 16 focos declarados 14 se encuentran en funcionamiento. En los resultados del estudio de emisiones realizados por una OCA, se observa que el foco nº 8 correspondiente a un filtro de mangas supera la cantidad límite de concentración media de partículas en las tres medidas realizadas.  
La empresa cuenta con una torre de refrigeración que está dada de alta como instalación generadoras de aerosoles con emisiones al exterior. Se añaden dos certificados de limpieza y desinfecciones químicas llevadas a cabo en el año 2.004.  
El ruido y las vibraciones constituyen otra de las acciones derivadas del proceso de fabricación que aumentan la contaminación atmosférica. Contribuye la producción de estos a que la actividad se encuentre calificada como molesta en grado 2-3 en el nomenclátor de actividades molestas, insalubres, nocivas y peligrosas. Los focos principales se localizan en la maquinaria. Para evitar esta afección la empresa declara haber instalado las medidas correctoras necesarias (silenciadores en las chimeneas, cabinas de insonorización para los ventiladores de los filtros, etc.) para que los niveles de recepción externos se encuentren por debajo de los establecidos en la Ley 7/2002 de Protección contra la Contaminación Acústica.  
De acuerdo a lo estipulado en esta Ley, se ha realizado una auditoría acústica por parte de una entidad colaboradora, el resultado de la misma, según se indica en certificado emitido por organismo de control autorizado, ha sido favorable.  
El agua consumida en la industria proviene de dos fuentes, la destinada al uso humano procede de la red general de abastecimiento, la destinada al uso industrial proviene de un pozo con autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar (CHJ) para la extracción de hasta 86.400 m³/año.   
La concesión presentada se encuentra autorizada a nombre de la mercantil «NIUMO SA» de la que, según se indica en la memoria del proyecto, ostenta plenos poderes el representante titular de la mercantil objeto de la presente declaración. El volumen máximo estimado necesario para la instalación futura en el caso más desfavorable (monococción) es de 52.433 m³/año.  
En referencia al vertido de aguas, no se dispone de conexión con red de saneamiento alguna, de modo que las aguas pluviales son vertidas a cauce público (Barranco de la Rachina y Barranco del Maño) y las residuales tienen distinto destino según su procedencia. No se presenta autorización de vertido.  
Las aguas residuales sanitarias, de características asimilables a las domésticas, son vertidas en tres fosas sépticas existentes. Los lodos provenientes de las fosas son trasladados por gestor autorizado a una EDAR. Los reboses de las fosas sépticas, se canalizan a una balsa de superficie de almacenamiento, donde se mezclan con las aguas residuales en agitación, hasta su recogida y traslado mediante gestor autorizado a una planta de atomizado, junto con las aguas de limpieza de los elementos de proceso.   
Si bien la empresa cuenta con una instalación de tratamiento físico - químico y balsas de decantación, ésta no se encuentra en la actualidad en funcionamiento. Las aguas recogidas en las esmaltadoras, zonas de esmaltes y limpiezas se almacenan y se envían posteriormente a una industria de atomizado externa, no produciéndose vertido exterior.   
Las posibilidades de contaminación del suelo son, o bien por vertidos directos, o bien por roturas de la red de saneamiento de la empresa o bien por fugas en los almacenamientos de aguas residuales.  
Las balsas y depósitos que contienen aguas residuales se han construido de forma que garantizan la estanqueidad e impiden filtraciones de agua. En las zonas donde pueden generarse aguas residuales, tales como aguas de limpieza de instalaciones, la superficie está completamente pavimentada. No existen acopios de materias primas pulverulentas en el exterior por lo que los vertidos de pluviales no arrastrarán este tipo de sustancias.  
La superficie ocupada por la actividad es de 59.685 m². De ella, aproximadamente un 81% está pavimentada. En las zonas sin pavimentar no se ubican actividades potencialmente contaminadoras del suelo. Las aguas residuales se recogen mediante una red estanca de colectores y canaletas de hormigón dotadas en la superficie de reja metálica resistente al tráfico que han de soportar.   
Cabe destacar que, si bien en la mayor parte de la parcela la vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos es baja, en la zona coincidente con los barrancos cuenta con un riesgo elevado.  
La empresa se encuentra inscrita en el registro de pequeños productores de residuos tóxicos y peligrosos de la Comunitat Valenciana. Se clasifican los residuos generados en peligrosos y no peligrosos, peligrosos se declaran 13 tipos y no peligrosos 10. Los residuos generados en las distintas secciones de la industria se clasifican, separan y se almacenan a la espera de su correspondiente gestión.   
El tiempo que los residuos permanecen en la empresa no supera los 2 años en el caso de residuos no peligrosos y los 6 meses en el caso de residuos peligrosos. No están previstos pretratamientos ni tratamientos in situ, todos los residuos son retirados por una empresa gestora autorizada.  
Los aspectos ambientales más destacables de la ubicación de la industria son su proximidad a los barrancos La Rachina y del Maño, la inexistencia de red de saneamiento y la sensibilidad del medio receptor en cuanto a emisiones atmosféricas se refiere.   
Como mejores técnicas disponibles aplicadas para la prevención y control de la contaminación en esta empresa se aplican:  
- Aspiraciones suficientemente potentes para captar la cantidad de partículas necesaria.  
- Existen filtros de mangas y vía húmeda, los cuales poseen una elevada eficacia en la recogida del polvo y las partículas.  
- El empleo de gas natural como combustible.  
- Se lleva a cabo una recogida selectiva de residuos y se almacenan en recintos adecuados según sus características.  
- Los residuos peligrosos y no peligrosos son gestionados por empresas gestoras autorizadas.  
Programa de vigilancia ambiental:  
Se indica que el programa está constituido por un conjunto de controles, mediciones y análisis de los parámetros que permiten conocer el impacto que está soportando el medio y, por lo tanto, la bondad de las previsiones efectuadas.  
La mayoría de los controles relacionados se limitan al cumplimiento de la legislación aplicable. No estableciéndose los métodos de control, ni los umbrales o indicadores de referencia, ni las acciones derivadas de la obtención de resultados desfavorables.  
Tramitación administrativa  
Con fecha 13 de febrero de 2008, se recibió escrito del área de Calidad Ambiental de la Dirección General de Calidad Ambiental, solicitando la evaluación ambiental del proyecto, a instancias de la empresa Ceramicas Aparici SA., el 13 de febrero de 2.008 se abrió expediente de evaluación de impacto ambiental, al que se incorporó la documentación que constaba en el expediente 213/2007-CON y documentación adicional aportada por el órgano. La misma se compone de:  
- Proyecto básico de autorización ambiental integrada y anexos.  
- Estudio de impacto ambiental.  
- Certificado del trámite de información pública del expediente, sin que se hayan recibido alegaciones al mismo.   
- Documentación complementaria.  
- Certificado de impermeabilidad y estanqueidad de instalaciones, canales de recogida, fosos y balsas de almacenamiento de aguas residuales.  
Afecciones legales  
El proyecto está sometido a la Ley 16/2002 de 1 de julio de prevención y control integrados de la contaminación, según el subapartado 3.5 (Instalaciones para la fabricación de productos cerámicos mediante horneado, con una capacidad de producción de 75 Tm/día...) del anejo I. La industria solicita la autorización ambiental integrada que otorga la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda. Las competencias en materia de control integrado de la contaminación, calidad de aguas, seguimiento y control de este recurso, protección atmosférica y acústica, y el seguimiento, control y gestión de residuos se atribuyen a la Dirección General de Calidad Ambiental.  
Otras afecciones consideradas son:  
- La fabricación de azulejos y baldosas de cerámica está incluida como actividad potencialmente contaminante del suelo en el anexo I del Real Decreto 9/2005, de 14 de enero.   
- La fabricación de productos de arcilla para la construcción está catalogada como actividad potencialmente contaminadora de la atmósfera, grupo B, del Decreto 833/1975.  
- La actividad está sometida a la legislación en materia de residuos, en particular, en lo referente a producción de residuos y residuos de envases.  
- Queda sometida asimismo a la legislación en materia de contaminación acústica y en particular, al Decreto 266/2004, de 3 de diciembre.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Por todo lo anterior formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el Proyecto de una industria cerámica, promovida por Cerámicas Aparici SA, ubicada en la carretera de Vila-real a Onda km 12 del término municipal de San Joan de Moro (Castellón), siempre que se ajuste a la documentación presentada y a los condicionantes del segundo punto.  
  
Segundo  
Se supedita la autorización del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Se debe disponer de las autorizaciones exigidas por la legislación sectorial, en particular:  
- Autorización de vertido a dominio público hidráulico para el vertido de las aguas pluviales.  
2. Se deberá realizar una caracterización de las aguas residuales sanitarias tras el proceso biológico sufrido en las fosas sépticas y de manera previa al mezclado con las aguas residuales industriales, de manera que se justifique que el tratamiento recibido ha sido adecuado. En caso de que dicho tratamiento sea insuficiente, y el agua generada contenga contaminación orgánica, se deberá aplicar un tratamiento adecuado o bien gestionarse dichas aguas junto con los lodos generados en las fosas sépticas.   
3. Se deberá almacenar los esmaltes y cualquier otro tipo de materias primas que pudieran generar derrames en zonas acondicionadas, que permitan su recogida y eviten que puedan ser arrastradas por las aguas de limpieza en caso de vertido.  
4. Las acciones derivadas del cumplimiento del programa deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas propuestas y la comprobación de su eficacia, tal y como se indica en el mismo.  
5. En el momento en que se instale nueva maquinaria y se encuentre equilibrado su funcionamiento, ya sea en la instalación inmediata prevista o en la futura, se deberá realizar un control de las emisiones atmosféricas y acústicas, con la finalidad de verificar que se siguen cumpliendo los límites establecidos en la legislación vigente o de adoptar las correspondientes medidas al respecto. Al año de funcionamiento se realizará una medición de autocontrol.  
6. Se aplicarán todos los condicionantes ambientales que se establezcan a través de las autorizaciones sectoriales que resulten de aplicación.  
7. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el Estudio de Impacto Ambiental, deberán ser comunicados al órgano ambiental competente que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
  
Tercero  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 27 de febrero de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML