Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 4113, del 24-10-2001 (2001/9689)

RESOLUCIÓ de 17 de setembre de 2001, de la directora general de Planificació i Gestió del Medi de la Conselleria de Medi Ambient, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. (Expedients números 330/1995-AIA, 618/1998-AIA, 374/1998-AIA, 560/1998-AIA i 581/1998-AIA).
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4113

Data del DOGV
:   24-10-2001

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2001/9689

CVE


Data del document
:   17-09-2001

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Benicarló](javascript:void(0))
    * [Vilallonga](javascript:void(0))
    * [Godelleta](javascript:void(0))
    * [Castelló de la Plana](javascript:void(0))
    * [Rossell](javascript:void(0))
    * [vigilància del medi ambient](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 17 de setembre de 2001, de la directora general de Planificació i Gestió del Medi de la Conselleria de Medi Ambient, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. (Expedients números 330/1995-AIA, 618/1998-AIA, 374/1998-AIA, 560/1998-AIA i 581/1998-AIA). [2001/A9689]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, estableixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental.
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, estableixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar aquestes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, resolc:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent als expedients 330/1995-AIA, 618/1998-AIA, 374/1998-AIA, 560/1998-AIA i 581/1998-AIA, que segons el reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 17 de setembre de 2001.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Paloma Gómez Ossorio.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 330/1995-AIA, referent al projecte d'explotació de la pedrera d'argila anomenada la Plantada, al terme municipal de Villalonga (la Safor), promoguda per Cerámicas Hijos de F. Moratal, SA.
  
Vist que en data 21 de gener de 1998 es va formular una declaració d'impacte ambiental d'aquest mateix expedient, per la qual s'estimava no acceptable l'esmentat projecte pel fet de no resultar compatible el seu emplaçament amb la protecció legal de què gaudia el sòl no urbanitzable de protecció agrícola afectat, mitjançant el planejament urbanístic aleshores vigent al terme municipal de Villalonga.
  
Vist que en data 30 de setembre de 1999, el director territorial de Medi Ambient trasllada un escrit presentat pel promotor, exposant que el planejament urbanístic de Villalonga va ser modificat en el sentit de permetre la compatibilitat de la implantació de la pedrera en qüestió, per la qual cosa sol·licita una nova declaració d'impacte ambiental. A l'efecte, adjunta còpia d'un certificat del secretari de l'Ajuntament fent constar que les parcel·les 41 i 45 del polígon 8 i la parcel·la 26 de polígon 9, de la partida la Plantada es troben classificades en les normes subsidiàries de planejament urbanístic aprovades per la Comissió Territorial d'Urbanisme en data 11 de març de 1999 com a sòl no urbanitzable comú.
  
Vist que, temps desprès d'haver-se formulat l'anterior declaració d'impacte ambiental de la pedrera la Plantada, l'Ajuntament de Villalonga va iniciar la tramitació d'un projecte d'homologació modificativa de les normes subsidiàries del municipi, dins el qual es proposava, entre altres objectius, la desprotecció d'una part del sòl de protecció agrícola, passant-lo a sòl no urbanitzable comú, per tal de poder permetre la legalització d'activitats extractives que, en part, ja existien. En data 14 de gener de 1999 es va dictar una declaració d'impacte ambiental favorable a l'esmentada homologació de les normes subsidiàries de Villalonga (expedient 616/1998-AIA). El projecte va ser així aprovat, provisionalment, pel Ple de l'Ajuntament en data 25 de febrer de 1999, i definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme, en data d'11 de març de 1999.
  
Vist que dins la tramitació de l'expedient consten informes favorables referents a la no-afecció de la pedrera al patrimoni històric i artístic, com tampoc a vies ramaderes classificades. Així mateix consta que l'estudi d'impacte ambiental havia estat sotmés al tràmit d'informació pública amb el resultat de no haver-se presentat cap al·legació.
  
Atés que l'estudi d'impacte ambiental tramitat aporta encara elements de judici suficients per poder formular una nova resolució, sense necessitat d'introduir canvis ni modificacions d'especial rellevància.
  
Atés que en l'expedient han estat observats els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en la resta de disposicions que hi són d'aplicació.
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat pel Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, i en particular de la preceptiva llicència d'activitat municipal, l'explotació de la pedrera d'argila la Plantada, al terme municipal de Villalonga, sempre que l'activitat es desenvolupe de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en l'estudi d'impacte ambiental i les modificacions introduïdes per les condicions següents:
  
En el seu estat final i restaurat, la plaça de pedrera (cota més baixa de l'explotació) no podrà quedar més baixa que la mínima cota dels terrenys circumdants i, en tot cas, s'haurà de preveure que l'escolament pluvial puga desguassar per gravetat cap als sobreeixidors naturals actuals. Si el volum de material estèril i la capa de terra vegetal no foren suficients per garantir aquesta condició, s'haurà de limitar, conseqüentment, el límit inferior de l'extracció minera.
  
Els perfils finals de restauració hauran d'estar formats per bancs que no superen en cap cas els 2 metres d'alçària ni els 30 graus de pendent, i hauran de ser revegetats amb una sembra d'espècies herbàcies i la plantació d'altres arbustives concordants amb la vegetació natural de la zona, amb una densitat alta i suficient per desenvolupar una coberta vegetal continua. No obstant això, tenint en compte l'entorn agrícola, es podrà optar per l'alternativa de crear ribàs de maçoneria o semblants, però amb la mateixa limitació de 2 metres.
  
El pressupost de restauració haurà de ser revisat per tal d'incloure-hi i actualitzar els costos de totes les accions necessàries per a obtindre l'estat de la restauració final prevista en la present resolució, amb independència que part de la seua execució puga ser o no compaginada i assumida pel promotor formant part de les labors extractives.
  
Se li recorda al promotor la prohibició de realitzar en la zona qualsevol tipus d'abocament no autoritzat i, particularment, dels produïts pels canvis d'oli, combustible i manteniment de la maquinària, que hauran de ser gestionats per taller o gestor de residus degudament autoritzat, d'acord amb allò que preveu la Llei 10/1998, de Residus, i el Reial Decret 833/1988, relatiu a la gestió de residus tòxics i perillosos.
  
Si durant el procés d'explotació de la pedrera, es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnològiques, el titular haurà de comunicar-ho a la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, de manera immediata, adoptant les mesures pertinents en ordre a la seua protecció i conservació, i de conformitat amb allò que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.
  
El promotor queda obligat a executar i completar totes les tasques de restauració de la pedrera en el termini màxim d'un any després d'haver finalitzat l'extracció (aquesta amb una durada prevista en sols 10 mesos), amb l'advertència que l'incompliment d'aquesta condició podrà donar lloc a les mesures sancionadores i de caràcter coercitiu que preveu la llei.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè es puguen utilitzar tots els mitjans que s'estimen oportuns per defensar el seu dret i els seus interessos.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, en compliment de l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 29 d'octubre de 1999.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 618/1998-AIA referent al projecte de l'explotació de la pedrera d'arenes anomenades Cañada Farandola, en el terme municipal de Godelleta (La Hoya de Buñol), el promotor de la qual és l'empresa Arenas Marton, SL.
  
Resultant que en data 25 de novembre de 1993 es va dictar una declaració d'impacte ambiental (expedient 158/1993-AIA; publicada en el DOGV núm. 2.503, de data 09.05.1995) de la pedrera d'arenes Farandola, amb caràcter favorable encara que condicionada al fet que no fóra afectat per les labors mineres el sòl no urbanitzable de protecció forestal existent en la part alta del perímetre projectat per a l'explotació. A tal fi es va prevore que aleshores promotor (Sr. Miguel Martínez Jordán) aportaria a l'Ajuntament de Godelleta la documentació i detall de les parcel·les afectades pel projecte, a fi que aquest poguera delimitar la dita afecció. A més, es requeria al promotor la realització de les oportunes modificacions al projecte per a complir la citada condició i la limitació dels talusos superiors a un màxim de 40 graus d'inclinació, havent de presentar aquestes modificacions davant del Servei Territorial d'Indústria i Energia.
  
Resultant que en data 21 de gener de 1997 es va rebre un escrit de l'Ajuntament de Godelleta en el qual comunicava que la paralització d'aquest expedient es devia a la falta d'informe municipal relatiu a la nova ubicació de l'activitat i que, una vegada rectificat el projecte per l'interessat, havia sigut emés un informe urbanístic favorable, adjuntant-ne una còpia. El dit informe dóna compte d'haver aportat el promotor la nova documentació que precisa i modifica la situació anterior, justificant que la situació actual de la pedrera d'arena se circumscriu totalment en sòl no urbanitzable pròpiament dit, és a dir, sense cap tipus de protecció.
  
Resultant que en data 12 de maig de 1999 es rep, des de la Comissió Provincial de Qualificació d'activitats i impacte ambiental, una còpia de l'expedient municipal de sol·licitud de la llicència d'activitat realitzada per Arenas Marton, SL, en el qual es dóna compte de l'edicte d'informació pública, publicat en el Butlletí Oficial de la Província de València número 268, de data 11 de novembre de 1998, així com els informes favorables dels tècnics municipals i el certificat de l'exposició pública, en la qual no es van produir reclamacions.
  
Resultant que en data 18 de juny de 1998, el Servei Territorial d'Indústria i Energia remet un nou estudi d'impacte ambiental i pla de restauració de la pedrera (recurs de la secció A de la Llei de Mines) el del qual titular és ara Arenas Marton, SL, i que, si bé, el contingut de l'estudi és bàsicament igual al que es va tramitar anteriorment, concreta i adapta la seua ubicació en un lloc diferent. Igualment comunica que la informació pública de la sol·licitud es portarà a terme pel dit Servei Territorial.
  
Resultant que el nou estudi d'impacte ambiental ha sigut també sotmés al tràmit d'informació pública pel Servei Territorial indústria i Energia, per mitjà d'un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província de València número 125, de data 28 de maig de 1999, sense que s'hi presentaren al·legacions, segons consta en el corresponent certificat del director Territorial, rebut en data 14 de juliol de 1999.
  
Considerant que el projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.
  
Considerant que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que li són d'aplicació.
  
Considerant que l'article quint de la Llei 2/1989 atribuïx la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què se aplique aquesta llei.
  
Considerant que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per mitjà del Decret 36/1997, de 26 de febrer, del Consell de la Generalitat Valenciana, atribuïx a la Direcció General de Desenrotllament Sostenible la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.
  
Per tot això, en ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental.
  
Primer
  
Estimar acceptable, als sols efectes mediambientals i sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, i en particular de la llicència d'activitat, l'explotació d'arenes anomenades Cañada Farandola, en el terme municipal de Godelleta, sempre que es desenrotlle de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en l'estudi d'impacte ambiental i les modificacions introduïdes per les condicions següents:
  
1. Hi ha una gran falta de concordança entre l'estat final de l'explotació reflectit en els diferents plans que inclou l'estudi d'impacte ambiental. Així, el Pla Planta General de la Restauració reflectix successives bermes d'entre 7 i 18 metres d'amplària situades cada 10 metres d'altura (cotes 370, 360, 350 i 340 m), amb talusos intermedis molt acusats (entre 59° i 78° respecte a l'horitzontal). En canvi, els diferents perfils de restauració (tots ells exemplificats en el perfil CC) reflectixen tres bancs de 20, 12 i 11 metres d'altura (respectivament, des de cota més alta a més baixa) amb pendents de 90° (el més alt) i 52° (els altres dos). Per a major confusió, els plans anomenats Perfil Tipus Resultant de la Restauració i Detall dels Talusos d'Excavació i Restauració reproduïxen un model idealitzat format per successius talusos mixtos, d'excavació més farcit, de tan sols 30 graus d'inclinació màxima cada un d'ells. En conseqüència, tots els plans i perfils hauran de ser totalment rectificats per a adaptar-los a les següents limitacions (estat final):
  
Altura màxima de talús: 5 metres.
  
Pendent de talús: 35 graus com a màxim, respecte a l'horitzontal.
  
Amplària final de bermes: 5 metres.
  
Estes limitacions seran aplicables des del límit superior de l'explotació, per la qual cosa queda expressament prohibit crear talusos de major pendent o altura que la indicada en aquest sector perimetral, sense perjuí que haja de ser, a més, respectada una franja de seguretat respecte a les altres parcel·les i pertinences alienes al projecte.
  
2. Els treballs de restauració hauran de ser escomesos per mitjà de fases simultànies a les de l'avanç de l'explotació, de manera que es procedisca a restaurar progressivament l'espai afectat tan prompte com l'esgotament dels bancs ho permeta. En aquest sentit, els successius plans de labors a presentar anualment davant del Servei Territorial d'Indústria i Energia hauran de plantejar-se donant prioritat a l'explotació i esgotament d'aquells fronts o bancs que afavorisquen el compliment d'aquesta condició, és a dir, els situats a majors cotes.
  
3. Cap als límits laterals de l'explotació, els talusos de bancs i les bermes del perfil de restauració hauran d'adaptar-se progressivament i suaument a la topografia del terreny natural circumdant, sense ocasionar contrastos ni formes excessivament geomètriques i sense superar els angles de pendent màxima establits per als dits bancs.
  
4. Tant els talusos com les bermes del perfil final hauran de ser revegetats per mitjà de la sembra d'herbàcies prevista i, a més, la plantació d'exemplars de les espècies arbustives seleccionades, amb una densitat del menys 2.500 plançons per hectàrea. Hauran de prevore's totes les cures, reposicions i regs necessaris fins a aconseguir-se l'adequat desenrotllament vegetatiu de les espècies implantades.
  
5. El pressupost de restauració haurà de ser revisat i ampliat per a incloure totes aquelles accions que són necessàries per a obtindre l'estat de la restauració final previst en la present resolució, amb independència que part de la seua execució puga ser o no compaginada i assumida pel promotor com a part o durant l'execució de labors extractives (per exemple, la construcció de les cunetes de vessament, o la possible aportació de «pedra i suport vegetal» al peu dels bancs d'explotació per a aconseguir els pendents finals exigides).
  
6. Es recorda al promotor la prohibició de realitzar en la zona qualsevol tipus d'abocament no autoritzat i, en particular, dels produïts pels canvis d'oli, combustible i manteniment de la maquinària, que hauran de ser gestionats per taller o gestor de residus degudament autoritzat, d'acord amb el que preveu la Llei 10/1998, de Residus, i el Reial Decret 833/1988, relatiu a la gestió de residus tòxics i perillosos.
  
7. Si durant el procés d'explotació de la pedrera, es trobaren restes paleontològiques, arqueològics o etnogràfics, el titular haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura, de manera immediata, adoptant les mesures pertinents en orde a la seua protecció i conservació, i de conformitat amb el que preveu els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.
  
8. La possible aparició de coves o avencs durant l'avanç de l'explotació també haurà de ser comunicada immediatament a aquesta Direcció General, a fi que puguen ser inspeccionades, donada la seua condició d'espais naturals protegits per mitjà de l'article 16 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana.
  
9. El promotor queda obligat a presentar davant del Servei Territorial d'Indústria i Energia, abans del 31 de gener de cada any, un informe anual, en dos exemplars, on s'arrepleguen el balanç i l'estat actual de l'activitat, respecte als volums extrets i aprofitats, als farciments efectuats i a l'aplicació de les mesures protectores i correctores previstes en el pla de restauració-estudi d'impacte ambiental i en la present declaració d'impacte ambiental, així com qualsevol possible incidència sorgida en el desenrotllament d'estes. El dit Servei remetrà una de les còpies a aquesta Direcció General.
  
Segon
  
Notificar als interessats que contra la present resolució, que no posa fi a la via administrativa, es podrà presentar un recurs d'alçada davant del conseller de Medi Ambient en el termini d'un mes des de l'endemà al de la recepció de la present notificació, d'acord amb el que disposa els articles 114 i 115 de la Llei 4/1999, de 13 de gener, de modificació de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 2 de novembre de 1999.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 374/1998-AIA referent al projecte de Pla General de Cinctorres, promogut pel propi Ajuntament.
  
Resultant que el 27 de juliol de 1998 l'Ajuntament va remetre la documentació relativa al Pla General sol·licitant un informe d'acord amb l'article 38.1 de la Llei Reguladora de l'Activitat Urbanística i una fotocòpia del certificat d'informació pública expedit pel secretari de l'Ajuntament, segons el qual la informació pública va ser portada a terme per mitjà de publicació de l'anunci en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 3.228 de 23 d'abril de 1998, en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló número 39 de 31 de març de 1998 i en el diari Mediterráneo de 24 de març de 1998, no presentant-se al·legacions en el període establit.
  
No obstant l'anterior, s'adjunta una fotocòpia d'un escrit presentat pel senyor Ferran Guardiola Noguera el 5 de setembre de 1997 en el període d'exposició al públic del Pla General Municipal d'Ordenació Urbana (delimitació del sòl urbà) i aporta una sèrie d'edificis, ruïnes així com elements arqueològics i etnològics existents en el terme municipal. S'apunta a més:
  
- L'impacte paisatgístic derivat de la ubicació de les àrees per al tractament de residus i la incompatibilitat amb l'àrea de recreació de la Verge.
  
- Solucions alternatives per al condicionament dels vials del nucli urbà respectuoses amb la història, l'urbanisme i l'estètica.
  
Resultant que el 14 de desembre es va remetre el següent informe com a contestació a la consulta sense perjuí d'altres aspectes o suggerències que pogueren derivar-se de la consulta a altres organismes:
  
1. La qualificació dels terrenys s'estima d'acord amb les característiques ambientals del terme municipal, exceptuant la qualificació de sòl no urbanitzable de protecció paisatgística i forestal, de la qual s'han exclòs alguns terrenys valorats com d'alt interés per a la conservació en el Mapa Geocientífic de la Província de Castelló, editat per la Conselleria de Medi Ambient i a què s'al·ludix en l'estudi d'impacte ambiental.
  
La delimitació del sòl no urbanitzable de protecció es deriva de la incorrecta divisió del terme en unitats ambientals homogènies. S'adjunta un pla que indica les àrees que hauran de ser objecte d'exclusió del règim d'especial protecció, atenent al que establix l'article 1.2 de la Llei 4/1992, del Sòl No Urbanitzable de justificació detallada.
  
2. La regulació del sòl no urbanitzable de protecció paisatgística i forestal (article 83) es considera insuficient, ja que únicament s'establixen prohibicions per a edificacions.
  
3. L'adequació dels terrenys compresos en sòl no urbanitzable de protecció a fonts per a l'ús recreatiu (art. 87 de les normes urbanístiques), quan aquests siguen forestals serà compatible amb la protecció dels mateixos, restringint aquelles accions que impliquen eliminació de vegetació.
  
Resultant que simultàniament es va cursar una consulta a la Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló, i que es va rebre l'informe que a continuació es transcriu:
  
1r Respecte als sistemes de tractament dels residus sòlids
  
En el planejament es contempla la reserva de sòl per a un abocador de RSU i inerts, classificant-lo com a sistema general d'infraestructures. No obstant això, l'anterior es considera necessari que en la memòria es faça referència a la superfície classificada i que es definisca com a sistema de tractament de RSU.
  
Esta reserva de sòl s'ubica sobre un substrat d'argiles, margues i arenoses del Bedouliense inferior (Capes Rojas de Morella) amb una permeabilitat estimativament baixa, per la qual cosa resulta un substrat apte pota lloa implantació d'aquests sistemes de tractament.
  
Encara que actualment els residus domiciliaris de Cinctorres són gestionats en l'abocador mancomunat de Vilafranca, es considera necessari mantindre la reserva de sòl per a la construcció d'un abocador municipal de residus inerts, d'acord amb el que preveu el Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana.
  
2n Respecte als sistemes de depuració d'aigües residuals
  
Es garantiran per mitjà dels sistemes que el planejament considere més adequats el tractament de totes les aigües residuals generades en el municipi de Cinctorres i s'evitarà l'abocament sense tractament als barrancs i pous secs,
  
És necessari fer constar que segons les dades que obren en aquest Servei Territorial Cinctorres compta amb una EDAR de llits de torba, des de 1994, que dóna servei a la totalitat del nucli urbà, el funcionament de la depuradora no és massa bo quant als rendiments de depuració de les aigües residuals, l'abocament es realitza al barranc de la Vila, tributari del riu Calders.
  
En el planejament s'ha fet una reserva de sòl dotacional per a l'EDAR, però es recomana reflectir en la memòria la superfície afectada.
  
3r Respecte a l'abastiment d'aigua potable al nucli urbà i les fonts públiques.
  
L'abastiment d'aigua potable a la població de Cinctorres s'efectua a partir de dos pous denominats Plans 1 i 2.
  
Es tracta de pous intubats de 1.218 metres i 150 metres de profunditat respectivament. El nivell estàtic se situa entorn dels 90 metres i els cabals d'extracció estan prop dels 120 l/min. Encara que només s'ha utilitzat de forma alternativa, hauria de tindre's en compte el pou Maset, que té una profunditat de 60 metres. Quant a les font públiques connectades a la xàrcia d'abastiment, cal destacar el brollador del Bassis, situat a uns 5 quilòmetres del nucli urbà. Tots els elements de la xàrcia d'abastiment estan reflectits en el Pla General, exceptuant el brollador de Bassis.
  
A fi d'evitar o disminuir el risc de contaminació de les aigües subterrànies, tal com regula l'article 53.4. de la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'Aigües, i l'article 73 del Reglament de Domini Públic Hidràulic (RD 849/1986, d'11 d'abril), s'hauran d'establir perímetres de protecció de les citades captacions de la xàrcia d'abastiment. En compliment d'aquestes normatives l'Ajuntament haurà de sol·licitar a l'organisme de conca l'establiment d'aquests perímetres, recomanant-se, mentrestant, en el Pla General, l'establiment d'un radi de 100 metres de radi en què no podrà instal·lar-se cap activitat de les incloses en l'article 173.6 del Reial Decret 849/1986.
  
Els punts citats anteriorment, pous de Plans 1 i 2 i Maset, estan grafiats en els plans de classificació de sòl com a àrea de protecció de brollador, sent més adequat classificar-los com a xàrcia primària o estructural de dotacions públiques o com a sòl no urbanitzable del protecció del domini públic hidràulic; en aquest cas haurien d'incloure's les fonts de la resta del terme municipal.
  
Els perímetres de protecció grafiats tenen un radi de 50 metres, mentres que la memòria del planejament parla d'un radi de 100 metres, i per això serà necessari corregir els plans ampliant fins a 100 metres el radi A més la normativa urbanística (article 87) establix unes normes particulars per al sòl no urbanitzable de protecció a fonts, fent referència a altres fonts del terme municipal no connectades a la xàrcia d'abastiment, però que no estan reflectides en els plans, la qual cosa crea una indefinició sobre l'aplicació territorial d'aquesta normativa.
  
D'altra banda, la creació de zones d'aparcament i altres construccions en aquests llocs que establix la normativa urbanística en l'article 87 no es considera adequada per a salvaguardar les seues característiques naturals. Així, doncs, serà necessari eliminar o modificar aquest article de la normativa de planejament.
  
4t Respecte al sòl no urbanitzable de protecció del domini públic hidràulic
  
En aquesta classificació denominada sòl no urbanitzable de protecció de llits i barrancs s'ha inclòs la major part dels llits dels rius i barrancs del terme municipal. No obstant això, s'observen algunes incorreccions que serà necessari modificar. Falta reflectir un tributari del barranc d'Agulló. Hi ha grafiat un barranc inexistent com a tributari del riu Calders, a l'oest del nucli urbà i en el límit del terme. S'adjunten plans a escala 1:10.000 de les citades modificacions.
  
En les normes urbanístiques (article 84) s'especifica correctament la normativa aplicable en aquest tipus de sòl, és a dir la Llei d'Aigües (llei 29/1985) i el Reglament del Domini Públic Hidràulic (RD 849/1986). Els usos i activitats permesos en aquest sòl seran regulats en la citada legislació. El que es considera adequat ambientalment.
  
5é Respecte al sòl no urbanitzable de protecció forestal
  
El planejament inclou en el sòl no urbanitzable de protecció forestal una part dels relleus de materials cretacis carbonatats del terme municipal. Aquests terrenys estan ocupats per:
  
- Masses forestals arborades (carrascars, pinars, sabinares i rouredes)
  
- Vegetació amb representació florística d'alt valor ecològic.
  
- Àrees de vegetació constituïda per matoll/coscollar.
  
- Zones de cultiu abandonat invadit per vegetació natural que conforma una unitat ambiental amb les àrees anteriors.
  
- Zones d'elevat pendent amb alt risc d'erosió.
  
- Forests d'utilitat pública i consorciats (UP 24/25 i Mas de Camero CS-3055)
  
Del que es desprén de l'anàlisi de la documentació del planejament, la definició del sòl no urbanitzable de protecció paisatgística i forestal està basada en la cartografia de les unitats ambientals homogènies reflectides en l'estudi d'impacte ambiental. Revisada aquesta cartografia, es constata que les unitats estan definides d'una forma molt general. Sense criteris clarament contrastables i no ajustada a la realitat física del medi.
  
Així, s'observa com algunes àrees del terme municipal que presenten característiques ambientals com les assenyalades anteriorment estan classificades com a sòl no urbanitzable comú, cosa que suposa una falta d'adequació entre el valor ambiental del territori i la classificació del sòl proposada pel planejament. Concretament es tracta de parts del sòl no urbanitzable dels sectors del Collet, barranc de la Torrasca, l'Ermita de Sant Marc, la Torre Navalles i el barranc del Mas de Macià.
  
Amb l'objecte d'esmenar aquesta inadequació, es proposa que el promotor modifique la classificació del sòl no urbanitzable reflectida en el documents presentats sense perjuí de les zones contemplades en els documents actuals, i s'incloga com a sòl no urbanitzable de protecció paisatgística i forestal dels terrenys grafiats en els plans adjunts a escala 1:10.000.
  
Respecte dels usos permesos en aquest tipus de sòls, la normativa urbanística, article 83 del planejament, assenyala la Llei 3/1993, Llei Forestal de la Comunitat Valenciana, com a la normativa aplicable, la qual cosa es considera correcte. No obstant això es recomana assenyalar que en aquest tipus de sòl es permetran els usos agrícoles i ramaders tradicionals que no impliquen un canvi en l'ús o una variació de les característiques essencials del medi.
  
6é Respecte de les ordenances municipals
  
Es recomana l'elaboració d'ordenances municipals tendents a evitar l'abocament incontrolat de materials inerts industrials i urbans en llocs incontrolats i sense el tractament adequat.
  
A més es recomana que el planejament incloga ordenances sobre l'abocament d'aigües residuals a la xàrcia municipal de clavegueram, així com sobre la prevenció de la contaminació acústica (protecció contra sorolls i vibracions) seguint els models d'ordenances editats per la Federació Valenciana de Municipis i Províncies. Encara que aquestes ordenances estan resumides en l'article 52 de la normativa urbanístiques (ús industrial), es recomana establir-les de manera genèrica per a qualsevol activitat.
  
També es considera necessari establir unes ordenances especials per a les activitats ramaderes principalment les explotacions en cicle tancat i d'engreixament de porcs. La normativa establix una distància mínima de 1.000 del sòl urbà, per a la instal·lació de noves explotacions de manera que no afecte negativament als resident del nucli per la producció de males olors, la qual cosa es considera adequada.
  
D'altra banda, les aplicacions dels purins sobre els terrenys de cultiu com a regenerador orgànic o adob, hauran de realitzar-se de manera que no es produïsquen molèsties als veïns per la producció de males olors, recomanant-se el pas de cultivador pocs dies després de l'aplicació per a mesclar el purí amb la terra.
  
Seria necessari també tractar d'integrar el pla de purins elaborat per la Diputació en referència a la reserva de sòl per a possibles instal·lacions de gestió de purins en el terme de Cinctorres
  
Resultant que el 18 de febrer es va rebre l'informe de la Unitat de Vies Pecuàries de la Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló:
  
Vista la classificació de les vies pecuàries existents en aquest municipi, aprovada per Ordre de la Conselleria de Medi Ambient de data 16 de febrer de 1993, publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de data 6 de maig de 1993
  
Vista la vigent Llei de 3/1995, de 3 de març, de Vies Pecuàries (BOE 23.03.1995).
  
Vistos els documents del Pla General d'Ordenació Urbana, pel que fa a les vies pecuàries classificades, s'informa sobre els que s'han presentat per a informe en els següents apartats:
  
Normes urbanístiques
  
Normes per al sòl no urbanitzable. Articles 77 al 87: s'omet la protecció especifica a vies pecuàries.
  
Memòria justificativa
  
IV.2.2 Delimitació i classificació del sòl no urbanitzable: s'omet la protecció al domini públic que constituïxen les vies pecuàries classificades en el municipi.
  
IX.2. Justificació de les zones protegides, protecció al sistema general de comunicacions: el segon paràgraf d'aquest apartat és contrari a la llei vigent de vies pecuàries, havent de rectificar-se arreplegant els següents aspectes:
  
1. Indicar que les vies pecuàries es regixen en l'actualitat per la Llei 3/1995 citada anteriorment.
  
2. Haurà de protegir-se l'amplària legal de cada via pecuària, els abeuradors, i descansadors d'acord amb la classificació aprovada l'any 1993.
  
Estudi d'impacte ambiental
  
Base legal: se substituirà el text legal derogat, per la vigent Llei 3/1995 de vies pecuàries.
  
Factors socioculturals - vies pecuàries i abeuradors: només es diu que el municipi està travessat per 22 VP, estant catalogats 18 abeuradors i 7 descansaders. Únicament es descriuen breument els números 10. 12, 13 i 217, que ixen del nucli urbà. És important que es ressalte la protecció dels murs de pedra existents al llarg de les vies pecuàries, com a element cultural típic de la comarca.
  
Plans
  
Pla número 3. S'inclou com a pla de vies pecuàries una còpia del pla a E-1:25.000 de les vies pecuàries classificades en el municipi 1993. Hauria de definir-se com a pla d'ordenació.
  
Resultant que el 16 de juliol de 1999 el Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló va remetre, com a esmena de les deficiències apuntades en els informes, dos nous plans número 1A i 1B de classificació del sòl E: 1/10.000 del Pla General.
  
Considerant que la superfície de sòl no urbanitzable de protecció paisatgística i forestal ha sigut ampliada només en part (respecte del que consigna l'informe remés a l'Ajuntament), no aportant cap modificació respecte de la regulació d'aquest tipus de sòl i tingut en compte els aspectes posats de manifest en els informes remesos per la Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló.
  
En aquest sentit, cal assenyalar que les àrees d'ampliació suggerides en l'informe de la Direcció Territorial de Castelló abracen una superfície major que en la remesa a l'Ajuntament de Cinctorres.
  
Considerant que la regulació continguda en les normes urbanístiques per a la correcta gestió de les aigües residuals generades en el terme municipal, així com per a la prevenció de la contaminació acústiques és només parcial, tant pel seu contingut com pel seu àmbit d'aplicació (només per a l'ús industrial).
  
Considerant que en el terme municipal han sigudes trobades recentment restes paleontològiques de gran importància científica, encara que ja hi ha citacions que daten els anys 20, fet que no ha sigut arreplegat en els nous plans presentats documentació del Pla General.
  
Considerant que el projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en els que resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.
  
Considerant que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que li són d'aplicació.
  
Considerant que l'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental per a les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
Considerant que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per Decret 90/1999, de 30 de juliol de 1999, del Govern Valencià, atribuïx a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, en ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, des del punt de vista ambiental, el projecte de Pla General d'Ordenació Urbana de Cinctorres, sempre que s'ajuste a la documentació presentada i als següents condicionants:
  
1. En relació amb la regulació del sòl no urbanitzable:
  
1.1 Sòl no urbanitzable de protecció paisatgística i forestal s'ampliarà en la superfície grafiada en els plans annexos 1 i 2 de la present declaració, i optativament es podrà excloure del règim d'especial protecció i, conseqüentment, es qualificarà com a sòl no urbanitzable comú la superfície grafiada en el pla annex 1.
  
1.2 En l'article 83 (normes particulars per al sòl no urbanitzable de protecció paisatgística i forestal) s'especificarà que l'ús a protegir és el forestal, estant permesos els usos agrícoles i ramaders tradicionals, així com les activitats lligades a aquests dos que no impliquen un canvi d'ús o una variació de les característiques essencials del medi.
  
1.3 L'adequació dels terrenys compresos en el sòl no urbanitzable de protecció a fonts per a l'ús recreatiu (article 87 de les normes urbanístiques), quan afecten terrenys forestals, haurà de compatibilitzar-se amb la protecció d'aquests, restringint aquelles accions que impliquen eliminació de la vegetació.
  
1.4 S'inclouran les àrees d'interés paleontològic en la qualificació d'especial protecció, afegint al capítol II de les normes urbanístiques les normes adequades per a garantir la seua protecció.
  
2. L'Ajuntament sol·licitarà a l'organisme de conca competent la delimitació dels perímetres de protecció dels pous i fonts d'abastiment d'aigua potable, establint mentrestant un perímetre provisional de 100 metres de radi al voltant d'aquests, en què no podran instal·lar-se cap de les activitats de les incloses en l'article 173.6 del Reial Decret 849/1986 (Reglament del Domini Públic Hidràulic).
  
Es modificaran, per tant, en els plans d'ordenació les àrees de protecció de brollador que inclouen en les mateixes un radi de 50 metres.
  
3. En relació amb les vies pecuàries:
  
Les normes urbanístiques protegiran l'amplària legal de cada una de les vies pecuàries classificades en el terme municipal, d'acord amb l'Ordre de la Conselleria de Medi Ambient de l'any 1993 i es modificaran les referències que siguen contràries a això (memòria justificativa. Apartat IX. 2).
  
La legislació sectorial aplicable per a aquests béns de domini públic és la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries.
  
4. Sense perjuí del que establixen les normes urbanístiques (article 52), seran d'aplicació subsidiària per a qualsevol ús i en tot el terme municipal:
  
El model d'ordenança d'abocaments a la xàrcia municipal de clavegueram elaborat conjuntament per l'Entitat de Sanejament de la Generalitat Valenciana i per la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.
  
El model d'ordenances per a la prevenció de la contaminació acústica (sorolls i vibracions) elaborat conjuntament per la Conselleria de Medi Ambient i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Execució de la Llei 2/1989, de 3 març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 8 de novembre de 1999.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 560/1998-AIA sobre el projecte d'ampliació de granja de pollastres d'engreixament sítia en la partida Campos Royo, polígon 19, parcel·la 18 i 191 en el terme municipal de Rossell i el promotor del qual és el senyor José Ramón Prades Girona.
  
Resultant que la documentació formada per l'expedient municipal i projecte d'activitat ha sigut remesa a través de la Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló (Activitats Qualificades).
  
En l'expedient municipal s'han portat a terme les següents actuacions:
  
- Informe de l'arquitecte tècnic municipal favorable, no obstant això s'ha de garantir una reculada mínima al camí de les Riberes, de 5,00 m.l.
  
- Informe de l'inspector de la Conselleria de Sanitat i Consum favorable.
  
- Informe favorable del cap local de Sanitat.
  
- Certificat d'informació pública del secretari de l'Ajuntament, que indique que no s'han presentat al·legacions. No està inclòs l'estudi d'impacte ambiental.
  
- Autorització prèvia de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports concedida per mitjà de Resolució de data 15 de setembre de 1997.
  
Resultant que es va sol·licitar al promotor, a través de l'Ajuntament, que presentara el corresponent estudi d'impacte ambiental, indicant-li el contingut segons llei i els punts en què s'havia de fer insistència.
  
Resultant que l'Ajuntament va remetre l'estudi d'impacte ambiental corresponent, del qual es pot destacar el següent contingut: l'activitat consistix en l'engreixament de gallines. Existixen en l'actualitat dos naus contigües de 70 metres x 11,5 metres i es pretén construir una nau de 12 metres x 165 metres; la nau nova té una capacitat de 19.200 pollastres per cicle, produint-se a l'any 432 Tm de fem. El fem o gallinassa es retirarà després de cada cicle i s'aplicarà com a adob en camps de cultiu. Els animals morts seran retirats per una empresa especialitzada.
  
Resultant que es va sol·licitar al promotor, a través de l'Ajuntament, ampliació de l'estudi d'impacte ambiental en una sèrie de punts: plans a escala adequada que permeta la seua ubicació, femer, empresa encarregada de la retirada de la gallinassa.
  
Resultant que es va remetre, a través de l'Ajuntament, l'ampliació sol·licitada de l'estudi:
  
Les dos naus existents tenen una capacitat per a 16.100 pollastres per cicle i produiran 402,5 Tm a l'any de fem o gallinassa. Respecte a l'emmagatzemament de la gallinassa, s'indica que no es considera estrictament necessari disposar de femer, ja que pot emmagatzemar-se en la pròpia nau fins a aplicar-ho com a adob, donada també la disponibilitat de terres. L'eliminació de cadàvers es farà a través de la caseta municipal.
  
Resultant que l'Ajuntament va remetre l'estudi d'impacte ambiental, i atés que l'estudi no havia passat pel preceptiu període d'informació pública, aquesta Conselleria de Medi Ambient el va sotmetre al dit tràmit, publicant-se l'anunci en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 3.475 de data 16 d'abril de 1999. Aquest ha estat exposat al públic durant el termini reglamentari en la Conselleria de Medi Ambient, segons consta en el certificat de la cap del Negociat d'Informació i Registre d'aquesta Conselleria, i en l'Ajuntament de Rossell, segons consta en certificat del secretari del dit Ajuntament, no havent presentat cap al·legació com consta en aquests dos certificats.
  
Considerant necessari que es construïsca el femer, ja que aconseguir una coordinació perfecta entre final de cicle i les necessitats d'adobament és difícil i sol succeir que la gallinassa queda emmagatzemada de forma incontrolada fora de les naus durant llarg temps. El femer serà impermeable amb una lleugera inclinació cap a poceta d'arreplegada de lixiviats també impermeable, portant-se a terme la fermentació aeròbia de la gallinassa. La seua capacitat serà la necessària per a emmagatzemar la gallinassa produïda en més d'un cicle d'engreixament.
  
Considerant que la instal·lació ha de comptar amb totes les mesures higiènic sanitàries exigides en la legislació vigent.
  
Considerant necessària la integració paisatgística de la instal·lació en el medi.
  
Considerant necessari efectuar una correcta eliminació dels cadàvers que pogueren produir-se per a evitar riscos de contaminació del medi, i atés que el municipi de Rossell ha establit un contracte amb una empresa especialitzada en retirada d'animals morts i que hi ha una caseta en el dit municipi per a la seua arreplegada, s'hauran d'utilitzar aquests serveis.
  
Considerant que el projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.
  
Considerant que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que li són d'aplicació.
  
Considerant que l'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental, per a les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
Considerant que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribuïx a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això i en ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals i sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, el projecte d'ampliació de granja de pollastres d'engreixament, sítia en la partida Campos Royo, polígon 19, parcel·la 18 i 19, en el terme municipal de Rossell, el promotor del qual és el senyor José Ramón Prades Girona, sempre que es complisquen els següents condicionants, a més del que disposa l'estudi d'impacte ambiental i ampliació, sempre que no entren en contradicció amb ells:
  
1. Es construirà un femer de superfície impermeable amb lleuger pendent cap a poceta, també impermeable, d'arreplegada de lixiviats. En ell es portarà a terme una fermentació aeròbia controlada de la gallinassa. El femer tindrà capacitat d'emmagatzemament de la gallinassa produïda en més d'un cicle d'engreixament.
  
2. L'explotació comptarà amb tanca perimetral, gual sanitari, malles que impedisquen l'accés a l'interior de les naus d'animals que puguen actuar com a vectors de malalties, i la resta de mesures higièniques i sanitàries exigides en la legislació vigent en la matèria.
  
3. Atés que el municipi de Rossell té una caseta per a l'arreplegada de cadàvers i ha establit un contracte amb una empresa especialitzada per a tal fi, hauran d'utilitzar-se aquests serveis.
  
4. Integració de l'activitat en el medi per mitjà de l'aprofitament d'exemplars arboris presents en la parcel·la i plantació d'espècies perimetralment a l'explotació d'entre les següents: Pinus halepensis, (pi carrasco), Olea europaea (olivera) i Quercus rotundifolia (carrasca), Juniperus oxycedrus (cade o ginebre de miera), Juniperus phoenicea (savina negral), Rhamnus alaternus (aladierno) i Rhamnus lycioides (arç negre), i acabat de paraments exteriors amb materials i colors propis de l'entorn.
  
6. Qualsevol variació que es produïsca, tant en el tractament com en el posterior destí dels residus, es comunicarà a aquesta Direcció General.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produïx indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjuí d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 8 de novembre de 1999.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 581/1998-AIA sobre el projecte de granja porcina d'engreixament, sítia en la partida Carrasca, polígon 4, parcel·la 88 en el terme municipal de Benicarló (Castelló) i el promotor del qual és el senyor Joaquín Arín Forés.
  
Resultant que la documentació formada per l'expedient municipal i projecte d'activitat ha sigut remesa a través de la Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló (Activitats Qualificades).
  
En l'expedient municipal s'han portat a terme les següents actuacions:
  
- Certificat d'informació pública del secretari de l'Ajuntament que indica que no s'han presentat al·legacions. No està inclòs l'estudi d'impacte ambiental.
  
- Informe favorable de l'Alcaldia.
  
Resultant que es va sol·licitar al promotor, a través de l'Ajuntament, que presentara el corresponent estudi d'impacte ambiental, indicant-li el contingut segons llei i els punts en què s'havia de fer insistència. A més es va sol·licitar a l'Ajuntament que remetera l'expedient municipal complet.
  
Resultant que l'Ajuntament va remetre l'estudi d'impacte ambiental corresponent i els informes següents:
  
- Informe del cap local de Sanitat, favorable.
  
- Informe de l'enginyer municipal, favorable.
  
- Informe de l'inspector de la Conselleria de Sanitat i Consum favorable.
  
Resultant que de l'estudi d'impacte ambiental es pot destacar el següent contingut: l'activitat consistirà en engreixament de porcs de 15 a 93 quilograms, tenint la granja una capacitat de 1.360 animals. L'explotació comptarà amb una nau amb fosses de dejecció amb capacitat per a 720 metres cúbics. Els cadàvers els retirarà empresa. Sense bassa exterior de purí. Tractament de purins: es tractaran en rasa d'oxidació per mitjà de rotor gàbia. I el líquid s'arreplegarà en depòsit regulador de 40 metres cúbics de capacitat. La producció de purins serà de 2.300 metres cúbics anuals.
  
Resultant que es va sol·licitar al promotor, a través de l'Ajuntament, ampliació de l'estudi d'impacte ambiental en una sèrie de punts: plans a escala adequada que permeta la seua ubicació, autorització prèvia de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, justificació de demanda d'adob i aclariment del sistema de tractament de purins proposat.
  
Resultant que es va remetre, a través de l'Ajuntament, l'ampliació sol·licitada de l'estudi:
  
- Adjunten un escrit de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, en el qual s'indica que, atés que es tracta d'implantar una granja d'engreixament de porcs en nau avícola amb la llicència d'activitats de data 13 de novembre de 1986, no cal obtindre autorització prèvia.
  
- Disposa de 13,38 hectàrees pròpies de cultius per a l'adob amb el purí.
  
- Respecte al tractament torna a realitzar una descripció superficial d'ell, indicant que s'afegiran bacteris i enzims a fi de millorar la fermentació.
  
Resultant que l'Ajuntament va remetre l'estudi d'impacte ambiental, i atés que l'estudi no havia passat pel preceptiu període d'informació pública, aquesta Conselleria de Medi Ambient el va sotmetre al dit tràmit, publicant-se l'anunci en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 3.532 de data 6 de juliol de 1999. Aquest ha estat exposat al públic durant el termini reglamentari en la Conselleria de Medi Ambient, segons consta en certificat de la cap del Negociat d'Informació i Registre d'aquesta Conselleria, i en l'Ajuntament de Benicarló, segons consta en certificat del secretari del dit Ajuntament, no havent presentat cap al·legació com consta en aquests dos certificats.
  
Considerant necessari el tractament del purí previ al seu ús com a adob en camps de cultiu per a rebaixar la seua càrrega contaminant i d'aquesta forma reduir el risc de contaminació d'aigües, sòls, etc. Atés que no s'aporten dades sobre l'eficàcia del tractament i tenint en compte la capacitat de la granja, caldrà millorar-lo.
  
Considerant necessari que, tant les fosses de dejecció davall les naus, com la rasa d'oxidació i depòsit regulador es realitzen amb materials i de forma que es garantisca la seua impermeabilitat. La documentació no deixa clara aquesta circumstància respecte a les parets de fosses de dejecció, ja que en descriure-les indica que aquestes seran a base de blocs de formigó i exteriorment amb esquerdejat amb ciment Portland. Respecte a la rasa d'oxidació i depòsit regulador, seran semblants a fosses de dejecció, però no es detalla la impermeabilitat. La impermeabilitat de totes aquestes instal·lacions es considera necessària per a evitar riscos de contaminació d'aqüífers i sòls.
  
Considerant necessari que en l'aprofitament agrícola dels purins es tinga en compte el que disposa el Reial Decret 261/1996, sobre protecció de les aigües, contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries, en el qual es limita l'aportació de nitrogen, no superant els 210 quilograms per hectàrea i any de forma temporal, per a rebaixar a 170 quilograms.
  
Considerant que la superfície d'adob que justifica disposar és insuficient, atés que hi ha infravalorada la quantitat de nitrogen aportada pel purí. El contingut de nitrogen en 1 metre cúbic de purí és, generalment, 4 quilograms, i en conseqüència, per a aportar menys de 210 quilograms per hectàrea i any, la dosi d'adob hauria de ser inferior a 50 metres cúbics per hectàrea i any. En produir 2.300 metres cúbics a l'any hauria de disposar almenys de 46 hectàrees.
  
Considerant necessari efectuar una correcta eliminació dels cadàvers que pogueren produir-se per a evitar riscos de contaminació del medi, i atés que el municipi de Benicarló ha establit un contracte amb una empresa especialitzada en retirada d'animals morts i que hi ha una caseta en el dit municipi per a l'arreplegada dels mateixos, s'hauran d'utilitzar aquests serveis.
  
Considerant que la instal·lació ha de comptar amb totes les mesures higièniques i sanitàries exigides en la legislació vigent.
  
Considerant necessària la integració paisatgística de la instal·lació en el medi.
  
Considerant que el projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.
  
Considerant que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que li són d'aplicació.
  
Considerant que l'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental, per a les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
Considerant que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribuïx a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això i en ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals i sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, el projecte de granja porcina d'engreixament, sítia en la partida Carrasca, polígon 4, parcel·la 88, en el terme municipal de Benicarló (Castelló) i el promotor del qual és el senyor Joaquín Arín Forés, sempre que es complisquen els següents condicionants, a més del que disposa l'estudi d'impacte ambiental i ampliació, sempre que no entren en contradicció amb ells:
  
1. Com a tractament dels purins abans de la seua aplicació com a adob en camps de cultiu s'aplicarà el tractament proposat en l'estudi i ampliació: rasa d'oxidació amb rotor gàbia, depòsit regulador, i afegir complexos microbiano-ezimátics. No obstant això, prèviament es realitzarà una separació sòlid-líquid (tamisatge, decantació en basses, etc.). La fase líquida s'arreplegarà en la rasa d'oxidació.
  
2. Una vegada posat en marxa el tractament dels purins, es portaran a terme anàlisis que permeten conéixer l'eficàcia d'aquest, almenys durant el primer any, i realitzant una anàlisi abans de començar el tractament, que servisca com a blanc. Estes anàlisis, que s'efectuaran per empresa col·laboradora de l'administració, es presentaran davant d'aquesta Direcció General i en funció dels resultats es podran aplicar, cas de ser necessari, les correccions oportunes al tractament. Entre els paràmetres a analitzar es trobaran com a mínim: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, Ntotal, Namoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals.
  
3. La dosi d'adob no superarà els 210 quilograms de nitrogen per hectàrea i any de forma temporal, per a rebaixar a 170 quilograms, d'acord amb el Reial Decret 261/1996, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrat procedents de fonts agràries. L'adob amb el purí tractat només es realitzarà sobre parcel·les dedicades a cultius, rebutjant-se la resta de parcel·les.
  
4. Prèviament a la concessió de la llicència, es justificarà disposar de suficient superfície d'adob amb el purí tractat. Només es justifiquen 13,38 hectàrees de cultiu, quan serien necessàries almenys 46 hectàrees.
  
5. Les parets de les fosses de dejecció es construiran amb materials i de forma que quede garantida la seua impermeabilitat, i igualment per a la rasa d'oxidació i depòsit regulador.
  
6. L'explotació comptarà amb una tanca perimetral, gual sanitari, malla en buits que impedisca l'accés a l'interior de les instal·lacions d'animals que puguen ser vectors de malalties, i la resta de mesures higièniques sanitàries exigides en la legislació vigent en la matèria.
  
7. Integració de l'activitat en el medi per mitjà d'acabat de paraments exteriors amb materials i colors propis de l'entorn.
  
8. Atés que el municipi de Benicarló té una caseta per a l'arreplegada de cadàvers i ha establit un contracte amb una empresa especialitzada per a tal fi, hauran d'utilitzar-se aquests serveis.
  
9. Qualsevol variació que es produïsca, tant en el tractament, com en el posterior destí dels residus es comunicarà a aquesta Direcció General.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produïx indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjuí d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 4113, del 24-10-2001 (2001/9689)

RESOLUCIÓN de 17 de septiembre de 2001, de la directora general de Planificación y Gestión del Medio de la Conselleria de Medio Ambiente, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental. (Expedientes números 330/1995-AIA, 618/1998-AIA, 374/1998-AIA, 560/1998-AIA y 581/1998-AIA).
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   4113

Fecha DOGV
:   24-10-2001

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2001/9689

CVE


Fecha del documento
:   17-09-2001

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Benicarló](javascript:void(0))
    * [Villalonga](javascript:void(0))
    * [Godelleta](javascript:void(0))
    * [Castellón de la Plana](javascript:void(0))
    * [Rossell](javascript:void(0))
    * [vigilancia del medio ambiente](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 17 de septiembre de 2001, de la directora general de Planificación y Gestión del Medio de la Conselleria de Medio Ambiente, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental. (Expedientes números 330/1995-AIA, 618/1998-AIA, 374/1998-AIA, 560/1998-AIA y 581/1998-AIA). [2001/A9689]
  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1.302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental, y del Real Decreto 1.131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental
  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En su virtud, resuelvo:
  
Artículo único
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 330/95-AIA, 618/98-AIA, 374/98-AIA, 560/98-AIA y 581/98-AIA, que según el reglamento aprobado por el Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación
  
Valencia, 17 de septiembre de 2001.- La directora general de Planificación y Gestión del Medio: Paloma Gómez Ossorio.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Visto el expediente 330/1995-AIA, referente al proyecto de explotación de la pedrera de arcilla llamada La Plantada, en el término municipal de Villalonga (La Safor), promovida por Cerámicas Hijos de F. Moratal, SA.
  
Visto que en fecha 21 de enero de 1998 se formuló una declaración de impacto ambiental de este mismo expediente, por la que se estimaba no aceptable el citado proyecto por el hecho de no resultar compatible su emplazamiento con la protección legal que disfruta el suelo no urbanizable de protección agrícola afectado, mediante el planteamiento urbanístico vigente entonces en el término municipal de Villalonga.
  
Visto que en fecha 30 de septiembre de 1999, el director territorial de Medio Ambiente traslada un escrito presentado por el promotor, exponiendo que el planteamiento urbanístico de Villalonga fue modificado en el sentido de permitir la compatibilidad de la implantación de la pedrera en cuestión, por lo que solicita una nueva declaración de impacto ambiental. Al efecto adjunta copia de un certificado del secretario del Ayuntamiento haciendo constar que las parcelas 41 y 45 del polígono 8 y la parcela 26 del polígono 9, de la partida La Plantada se encuentran clasificadas en las normas subsidiarias de planteamiento urbanístico aprobadas por la Comisión Territorial de Urbanismo en fecha 11 de marzo de 1999 como suelo no urbanizable común.
  
Visto que, tiempo después de haberse formulado la anterior declaración de impacto ambiental de la pedrera La Plantada, el Ayuntamiento de Villalonga inició la tramitación de un proyecto de homologación modificativa de las normas subsidiarias del municipio, dentro del que se proponía, entre otros objetivos, la desprotección de una parte del suelo de protección agrícola, pasándolo a suelo no urbanizable común para así poder permitir la legalización de actividades extractivas que, en parte, ya existían. En fecha 14 de enero de 1999 se dictó una declaración de impacto ambiental favorable a la citada homologación de las normas subsidiarias de Villalonga (expediente 616/1998-AIA). El proyecto fue así aprobado por el Pleno del Ayuntamiento en fecha 25 de febrero de 1999, y definitivamente por la Comisión Territorial de Urbanismo, en fecha de 11 de marzo de 1999.
  
Visto que dentro de la tramitación del expediente constan informes favorables referentes a la no afección de la pedrera al patrimonio histórico y artístico como tampoco a vías pecuarias clasificadas. Así mismo, consta que el estudio de impacto ambiental había sido sometido al trámite de información pública con el resultado de no haberse presentado ninguna alegación.
  
Atendiendo que el estudio de impacto ambiental tramitado aporta aún elementos de juicio suficientes para poder formular una nueva resolución, sin necesidad de introducir cambios ni modificaciones de especial relevancia.
  
Atendiendo que en el expediente han sido observados los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en el resto de disposiciones que le son de aplicación.
  
Dado que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, aprobado por el Decreto 90/1999, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, atribuye a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Por todo ello i haciendo uso de las facultades que tengo atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, al efecto ambiental y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, y en particular de la preceptiva licencia de actividad municipal, la explotación de la pedrera de arcilla La Plantada, en el término municipal de Villalonga, siempre que la actividad se desarrolle de conformidad con el cumplimiento de las medidas propuestas en el estudio de impacto ambiental y las modificaciones introducidas por las condiciones siguientes:
  
En su estado final, la plaza de pedrera (cota más baja de la explotación) no podrá quedar más baja que la mínima cota de los terrenos circundantes y, en todo caso, se deberá prever que la corriente pluvial pueda desaguar por gravedad hacia los sobresalientes naturales actuales. Si el volumen de material estéril y la capa de tierra vegetal no fuesen suficientes para garantizar esta condición, se deberá de limitar, consecuentemente, el límite inferior de la extracción minera.
  
Los perfiles finales de restauración deberán de estar formados por bancos que no superen en ningún caso los 2 metros de altura ni los 30 grados de pendiente, y habrán de ser revegetados con una siembra de especies herbáceas y la plantación de otras arbustivas concordantes con la vegetación natural de la zona, con la densidad alta y suficiente para desarrollar una cubierta vegetal continua. No obstante, teniendo en cuenta el entorno agrícola, se podrá optar por la alternativa de crear ribazo de mampostería o semejantes, pero con la misma limitación de dos metros.
  
El presupuesto de restauración habrá de ser revisado a fin de incluirle y actualizar los costos de todas las acciones necesarias para obtener el estado de la restauración final prevista en la presente resolución, con independencia de que parte de la ejecución pueda ser o no compaginada y asumida por el promotor formando parte de las labores extractiva.
  
Se le recuerda al promotor la prohibición de realizar en la zona cualquier tipo de vertido no autorizado y, particularmente, de los producidos por los cambios de aceite, combustible y mantenimiento de la maquinaria, que deberán ser gestionados por taller o gestor de residuos debidamente autorizado, de acuerdo con lo previsto en la Ley 10/1998, de Residuos y en el Real Decreto 833/1988, relativo a la gestión de residuos tóxicos y peligrosos.
  
Si durante el proceso de explotación de la pedrera, se encuentran restos paleontológicos, arqueológicos o etnológicos, el titular habrá de comunicarlo a la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, y de conformidad con lo que prevén los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
El promotor queda obligado a ejecutar y completar todas las tareas de restauración de la pedrera en el plazo máximo de un año después de haber finalizado la extracción (ésta con una duración prevista en sólo 10 meses), con la advertencia que el incumplimiento de esta condición podrá dar lugar a las medidas sancionadoras y de carácter coercitivo que prevé la ley.
  
Segundo
  
Notificar a las personas interesadas que contra esta resolución, por no ser un acto de trámite definitivo en vía administrativa, no se podrá interponer ningún recurso, lo que no es inconveniente para que se puedan utilizar todos los medios que se estimen oportunos para defender su derecho y sus intereses.
  
Tercero
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, en cumplimiento del artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la Ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 29 de octubre de 1999.- La directora general de Planificación y Gestión del Medio: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Visto el expediente 618/1998-AIA referente al proyecto de la explotación de la cantera de arenas nombrada Cañada Farandola, en el término municipal de Godelleta (la Hoya de Buñol), cuyo promotor es la empresa Arenas Marton, SL.
  
Resultando que en fecha 25 de noviembre de 1993 se dictó una declaración de impacto ambiental (expediente 158/1993-AIA; publicada en el DOGV núm. 2.503, de fecha 09.05.1995) de la cantera de arenas Farandola, con carácter favorable aunque condicionada a que no fuera afectado por las labores mineras el suelo no urbanizable de protección forestal existente en la parte alta del perímetro proyectado para la explotación. A tal fin se previó que el entonces promotor (D. Miguel Martínez Jordán) aportaría al Ayuntamiento de Godelleta la documentación y detalle de las parcelas afectadas por el proyecto, a fin de que éste pudiera delimitar dicha afección. Además, se requería al promotor la realización de las oportunas modificaciones al proyecto para cumplir la citada condición y la limitación de los taludes superiores a un máximo de 40 grados de inclinación, debiendo presentar estas modificaciones ante el Servicio Territorial de Industria y Energía.
  
Resultando que en fecha 21 de enero de 1997 se recibió escrito del Ayuntamiento de Godelleta en el cual comunicaba que la paralización de éste expediente se debía a la falta de informe municipal relativo a la nueva ubicación de la actividad y que, una vez rectificado el proyecto por el interesado, había sido emitido informe urbanístico favorable, adjuntando copia del mismo. Dicho informe da cuenta de haber aportado el promotor nueva documentación que precisa y modifica la situación anterior, justificando que la situación actual de la cantera de arena se circunscribe totalmente en suelo no urbanizable propiamente dicho, es decir, sin ningún tipo de protección.
  
Resultando que en fecha 12 de mayo de 1999 se recibe, desde la Comisión Provincial de Calificación de Actividades e Impacto Ambiental, copia del expediente municipal de solicitud de la licencia de actividad realizada por Arenas Marton, SL, en el cual se da cuenta del edicto de información pública, publicado en el Boletín Oficial de la Provincia de Valencia número 268, de fecha 11 de noviembre de 1998, así como los informes favorables de los técnicos municipales y el certificado de la exposición pública, en la que no se produjeron reclamaciones.
  
Resultando que en fecha 18 de junio de 1998, el Servicio Territorial de Industria y Energía remite un nuevo estudio de impacto ambiental y plan de restauración de la cantera (recurso de la Sección A de la Ley de Minas), cuyo titular es ahora Arenas Marton, SL, y que, si bien el contenido del estudio es básicamente igual al que se tramitó anteriormente, concreta y adapta su ubicación en un lugar diferente. Igualmente comunica que la información pública de la solicitud se llevará a cabo por dicho Servicio Territorial.
  
Resultando que el nuevo estudio de impacto ambiental ha sido también sometido al trámite de información pública por el Servicio Territorial de Industria y Energía, mediante anuncio publicado en el Boletín Oficial de la Provincia de Valencia número 125, de fecha 28 de mayo de 1999, sin que se presentaran alegaciones al mismo, según consta en la correspondiente certificación del director territorial, recibida en fecha 14 de julio de 1999.
  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento.
  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
Considerando que el artículo 5 de la Ley 2/1989 atribuye la competencia al órgano ambiental, para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley.
  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, aprobado mediante Decreto 36/1997, de 26 de febrero, del Consell de la Generalitat Valenciana, atribuye a la Dirección General de Desarrollo Sostenible la competencia para la tramitación y formulación de la declaración de impacto ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos medioambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, y en particular de la licencia de actividad, la explotación de arenas nombrada Cañada Farandola, en el término municipal de Godelleta, siempre que se desarrolle de conformidad con el cumplimiento de las medidas propuestas en el estudio de impacto ambiental y las modificaciones introducidas por las condiciones siguientes:
  
1. Existe una gran falta de concordancia entre el estado final de la explotación reflejado en los diferentes planos que incluye el estudio de impacto ambiental. Así, el plano Planta General de la Restauración refleja sucesivas bermas de entre 7 y 18 metros de anchura situadas cada 10 metros de altura (cotas 370, 360, 350 y 340 m), con taludes intermedios muy acusados (entre 59° y 78° respecto a la horizontal). En cambio, los diferentes perfiles de restauración (todos ellos ejemplarizados en el perfil C-C) reflejan tres bancos de 20, 12 y 11 metros de altura (respectivamente, desde cota más alta a más baja) con pendientes de 90 grados (el más alto) y 52 grados (los otros dos). Para mayor confusión, los planos nombrados Perfil Tipo Resultante de la Restauración y Detalle de los Taludes de Excavación y Restauración reproducen un modelo idealizado formado por sucesivos taludes mixtos, de excavación más relleno, de tan sólo 30 grados de inclinación máxima cada uno de ellos. En consecuencia, todos los planos y perfiles deberán ser totalmente rectificados para adaptarlos a las siguientes limitaciones (estado final):
  
Altura máxima de talud: 5 metros.
  
Pendiente de talud: 35 grados como máximo, respecto a la horizontal.
  
Anchura final de bermas: 5 metros.
  
Estas limitaciones serán aplicables desde el límite superior de la explotación, por lo que queda expresamente prohibido crear taludes de mayor pendiente o altura que la indicada en este sector perimetral, sin perjuicio de que deba ser además respetada una franja de seguridad respecto a las demás parcelas y pertenencias ajenas al proyecto.
  
2. Los trabajos de restauración deberán ser acometidos mediante fases simultáneas a las del avance de la explotación, de manera que se proceda a restaurar progresivamente el espacio afectado tan pronto como el agotamiento de los bancos lo permita. En este sentido, los sucesivos planes de labores a presentar anualmente ante el Servicio Territorial de Industria y Energía deberán plantearse dando prioridad a la explotación y agotamiento de aquellos frentes o bancos que favorezcan el cumplimiento de esta condición, es decir, los situados a mayores cotas.
  
3. Hacia los límites laterales de la explotación, los taludes de bancos y las bermas del perfil de restauración deberán adaptarse progresiva y suavemente a la topografía del terreno natural circundante, sin ocasionar contrastes ni formas excesivamente geométricas y sin superar los ángulos de pendiente máxima establecidos para dichos bancos.
  
4. Tanto los taludes como las bermas del perfil final deberán ser revegetados mediante la siembra de herbáceas prevista y, además, la plantación de ejemplares de las especies arbustivas seleccionadas, con una densidad de al menos 2.500 plantones por hectárea. Deberán preverse todos los cuidados, reposiciones y riegos necesarios hasta lograrse el adecuado desarrollo vegetativo de las especies implantadas.
  
5. El presupuesto de restauración deberá ser revisado y ampliado para incluir todas aquellas acciones que son necesarias para obtener el estado de la restauración final previsto en la presente resolución, con independencia de que parte de su ejecución pueda ser o no compaginada y asumida por el promotor como parte o durante la ejecución de labores extractivas (por ejemplo, la construcción de las cunetas de escorrentía, o la posible aportación de «piedra y soporte vegetal» al pie de los bancos de explotación para lograr las pendientes finales exigidas).
  
6. Se recuerda al promotor la prohibición de realizar en la zona cualquier tipo de vertido no autorizado y, en particular, de los producidos por los cambios de aceite, combustible y mantenimiento de la maquinaria, que deberán ser gestionados por taller o gestor de residuos debidamente autorizado, de acuerdo con lo previsto en la Ley 10/1998, de Residuos, y en el Real Decreto 833/1988, relativo a la gestión de residuos tóxicos y peligrosos.
  
7. Si durante el proceso de explotación de la cantera, se encontrasen restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el titular deberá poner el hecho en conocimiento de la Conselleria de Cultura, de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, y de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
8. La posible aparición de cuevas o simas durante el avance de la explotación también deberá ser comunicada de inmediato a esta Dirección General, a fin de que puedan ser inspeccionadas, dada su condición de espacios naturales protegidos mediante el artículo 16 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana.
  
9. El promotor queda obligado a presentar ante el Servicio Territorial de Industria y Energía, antes del 31 de enero de cada año, un informe anual, por duplicado, donde se recojan el balance y el estado actual de la actividad, respecto a los volúmenes extraídos y aprovechados, a los rellenos efectuados y a la aplicación de las medidas protectoras y correctoras previstas en el plan de restauración-estudio de impacto ambiental y en la presente declaración de impacto ambiental, así como cualquier posible incidencia surgida en el desarrollo de las mismas. Dicho Servicio remitirá una de las copias a esta Dirección General.
  
Segundo
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, que no pone fin a la vía administrativa, se podrá presentar recurso de alzada ante el conseller de Medio Ambiente en el plazo de un mes desde el día siguiente al de la recepción de la presente notificación, de acuerdo con lo dispuesto en los artículos 114 y 115 de la Ley 4/1999, de 13 de enero, de modificación de la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común.
  
Tercero
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la Ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 2 de noviembre de 1999.- La directora general de Planificación y Gestión del Medio: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Visto el expediente 374/1998-AIA referente al proyecto de Plan General de Cinctorres, promovido por el propio Ayuntamiento.
  
Resultando que el 27 de julio de 1998 el Ayuntamiento remitió documentación relativa al Plan General solicitando informe en base al artículo 38.1 de la Ley Reguladora de la Actividad Urbanística y una fotocopia del certificado de información pública expedido por el secretario del Ayuntamiento, según el cual la información pública fue llevada a cabo mediante publicación del anuncio en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 3.228 de 23 de abril de 1998, en el Boletín Oficial de la provincia de Castellón número 39, de 31 de marzo de 1998 y en el diario Mediterráneo de 24 de marzo de 1998, no presentándose alegaciones en el periodo establecido.
  
No obstante lo anterior se adjunta una fotocopia de un escrito presentado por don Ferran Guardiola Noguera el 5 de septiembre de 1997 en el periodo de exposición al público del Plan General Municipal de Ordenación Urbana (delimitación del suelo urbano) y aporta una serie de edificios, ruinas así como elementos arqueológicos y etnológicos existentes en el término municipal. Se apunta además:
  
- El impacto paisajístico derivado de la ubicación de las áreas para el tratamiento de residuos y la incompatibilidad con el área de recreo de la Virgen.
  
- Soluciones alternativas para el acondicionamiento de los viales del núcleo urbano respetuosas con la historia, el urbanismo y la estética.
  
Resultando que el 14 de diciembre se remitió el siguiente informe como contestación a la consulta sin perjuicio de otros aspectos o sugerencias que pudieran derivarse de la consulta a otros organismos:
  
1. La calificación de los terrenos se estima acorde con las características ambientales del término municipal, exceptuando la calificación de suelo no urbanizable de protección paisajística y forestal de la que se han excluido algunos terrenos valorados como de alto interés para la conservación en el Mapa Geocientífico de la Provincia de Castellón, editado por la Conselleria de Medio Ambiente y al que se alude en el estudio de impacto ambiental.
  
La delimitación del suelo no urbanizable de protección se deriva de la incorrecta división del término en unidades ambientales homogéneas. Se adjunta plano indicando las áreas cuya exclusión del régimen de especial protección deberá ser objeto, atendiendo a lo establecido en el artículo 1.2. de la Ley 4/1992, del Suelo No Urbanizable, de justificación pormenorizada.
  
2. La regulación del suelo no urbanizable de protección paisajística y forestal (artículo 83) se considera insuficiente, puesto que únicamente se establecen prohibiciones para edificaciones.
  
3. La adecuación de los terrenos comprendidos en suelo no urbanizable de protección a fuentes para el uso recreativo (art. 87 de las normas urbanísticas), cuando éstos sean forestales será compatible con la protección de los mismos, restringiendo aquellas acciones que impliquen eliminación de vegetación.
  
Resultando que simultáneamente se cursó consulta a la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Castellón, recibiéndose el informe que a continuación se transcribe:
  
1º. Respecto a los sistemas de tratamiento de los residuos sólidos
  
En el planeamiento se contempla la reserva de suelo para un vertedero de RSU e inertes, clasificándolo como sistema general de infraestructuras. No obstante lo anterior, se considera necesario que en la memoria se haga referencia a la superficie clasificada y que se defina como sistema de tratamiento de RSU.
  
Esta reserva de suelo se ubica sobre un sustrato de arcillas, margas y areniscas del Bedouliense inferior (capas rojas de Morella) con una permeabilidad estimativamente baja, por lo que resulta un sustrato apto pata loa implantación de estos sistemas de tratamiento.
  
Aunque actualmente los residuos domiciliarios de Cinctorres son gestionados en el vertedero mancomunado de Vilafranca, se considera necesario mantener la reserva de suelo para la construcción de un vertedero municipal de residuos inertes , en consonancia con lo que prevé el Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana.
  
2º. Respecto a los sistemas de depuración de aguas residuales
  
Se garantizarán mediante los sistemas que el planeamiento considere más adecuados el tratamiento de todas las aguas residuales generadas en el municipio de Cinctorres y se evitará el vertido sin tratamiento a los barrancos y pozos secos,
  
Es necesario hacer constar que, según los datos que obran en este Servicio Territorial, Cinctorres cuenta con una EDAR de lechos de turba, desde 1994 que da servicio a la totalidad del núcleo urbano, el funcionamiento de la depuradora no es demasiado bueno en lo relacionado a los rendimientos de depuración de las aguas residuales, el vertido se realiza al barranco de la Villa tributario del río Calders.
  
En el planeamiento se ha hecho una reserva de suelo dotacional para la EDAR, pero se recomienda reflejar en la memoria la superficie afectada.
  
3º. Respecto al abastecimiento de agua potable al núcleo urbano y las fuentes públicas.
  
El abastecimiento de agua potable a la población de Cinctorres se efectúa a partir de dos pozos denominados Plans 1 y 2.
  
Se trata de pozos intubados de 1.218 metros y 150 metros de profundidad respectivamente. El nivel estático se sitúa en torno a los 90 metros y los caudales de extracción están cerca de los 120 l/min. Aunque sólo se ha utilizado de forma alternativa debería tenerse en cuenta el pozo Maset que tiene una profundidad de 60 metros En cuanto a las fuentes públicas conectadas a la red de abastecimiento hay que destacar el manantial de El Bassis situada a unos 5 kilómetros del casco urbano todos los elementos de la red de abastecimiento están reflejados en el Plan General, exceptuando el manantial de Bassis.
  
Con objeto de evitar o disminuir el riesgo de contaminación de la aguas subterráneas, tal y como regula el artículo 53.4. de la Ley 29/1985, de 2 de agosto, de Aguas, y el artículo 73 del Reglamento de Dominio Público Hidráulico (RD 849/1986, de 11 de abril), se deberán establecer perímetros de protección de las citadas captaciones de la red de abastecimiento. En cumplimiento de esta normativas el Ayuntamiento deberá solicitar al organismo de cuenca el establecimiento de estos perímetros, recomendándose en tanto en el Plan General el establecimiento de un radio de 100 metros de radio en el que no podrá instalarse ninguna actividad de las incluidas en el artículo 173.6 del Real Decreto 849/1986.
  
Los puntos citados anteriormente, pozos de Plans 1 y 2 y Maset, están grafiados en los planos de clasificación de suelo como área de protección de manantial, siendo más adecuado el clasificarlos como red primaria o estructural de dotaciones públicas o como suelo no urbanizable de protección del dominio público hidráulico, en cuyo caso deberían incluirse las fuentes del resto del término municipal.
  
Los perímetros de protección grafiados tienen un radio de 50 metros, mientras que la memoria del planeamiento habla de un radio de 100 metros, por lo que será necesario corregir los planos ampliando hasta 100 metros el radio. Además, la normativa urbanística (artículo 87) establece unas normas particulares para el suelo no urbanizable de protección a fuentes, haciendo referencia a otras fuentes del término municipal no conectada a la red de abastecimiento, pero que no están reflejadas en los planos, lo que crea una indefinición sobre la aplicación territorial de esta normativa.
  
Por otra parte, la creación de zonas de aparcamiento y otras construcciones en estos lugares que establece la normativa urbanística en el artículo 87 no se considera adecuada para salvaguardar sus características naturales. Así pues será necesario eliminar o modificar este artículo de la normativa de planeamiento.
  
4º. Respecto al suelo no urbanizable de protección del dominio público hidráulico
  
En esta clasificación denominada suelo no urbanizable protección de cauces y barrancos se ha incluido la mayor parte de los lechos de los ríos y barrancos del término municipal. Sin embargo se observan algunas incorrecciones que será necesario modificar. Falta reflejar un tributario del barranco de Agulló. Se ha grafiado un barranco inexistente como tributario del río Calders, al oeste del núcleo urbano y en el límite del término. Se adjuntan planos a escala 1:10.000 de las citadas modificaciones.
  
En las normas urbanísticas (artículo 84) se especifica correctamente la normativa aplicable en este tipo de suelo, es decir la Ley de Aguas (ley 29/1985) y el Reglamento del Dominio Público Hidráulico (RD 849/1986). Los usos y actividades permitidos en este suelo serán regulados en la citada legislación. Lo que se considera adecuado ambientalmente.
  
5º. Respecto al suelo no urbanizable de protección forestal
  
El planeamiento incluye en el suelo no urbanizable de protección forestal una parte de los relieves de materiales cretácicos carbonatados del término municipal. Estos terrenos están ocupados por:
  
- Masas forestales arboladas (carrascales, pinares, sabinares y robledales)
  
- Vegetación con representación florística de alto valor ecológico.
  
- Áreas de vegetación constituida por matorral/coscojar.
  
- Zonas de cultivo abandonados invadidos por vegetación natural que conforma una unidad ambiental con las áreas anteriores.
  
- Zonas de elevadas pendiente con alto riesgo de erosión.
  
- Montes de utilidad pública y consorciados (U.P. 24/25 y Mas de Camero CS-3055).
  
De lo que se desprende del análisis de la documentación del planeamiento, la definición del suelo no urbanizable de protección paisajística y forestal está basada en la cartografía de las unidades ambientales homogéneas reflejadas en el estudio de impacto ambiental. Revisada esta cartografía, se constata que las unidades están definidas de una forma muy general. Sin criterios claramente contrastables y no ajustada a la realidad física del medio.
  
Así se observa como algunas áreas del término municipal que presentan características ambientales como las señaladas anteriormente están clasificadas como suelo no urbanizable común, lo que supone una falta de adecuación entre el valor ambiental del territorio y la clasificación del suelo propuesta por el planeamiento. concretamente se trata de partes del suelo no urbanizable de los sectores de El Collet, barranco de la Torrasca, la Ermita de Sant Marc, la Torre Navalles y el barranco del Mas de Macià.
  
Con el objeto de subsanar esta inadecuación, se propone que el promotor modifique la clasificación del suelo no urbanizable reflejada en lo documentos presentados sin perjuicio de las zonas contempladas en los documentos actuales, y se incluya como suelo no urbanizable de protección paisajística y forestal de los terrenos grafiados en los planos adjuntos a escala 1:10.000.
  
Respecto de los usos permitidos en este tipo de suelos , la normativa urbanística, artículo 83 del planeamiento, señala la Ley 3/1993, Forestal de la Comunidad Valenciana, como la normativa aplicable , lo que se considera correcto. No obstante se recomienda señalar que es este tipo de suelo se permitirán los usos agrícolas y ganaderos tradicionales que no impliquen un cambio en el uso o una variación de las características esenciales del medio.
  
6º. Respecto de las ordenanzas municipales
  
Se recomienda la elaboración de ordenanzas municipales tendentes a evitar el vertido incontrolado de materiales inertes industriales y urbanos en lugares incontrolados y sin el tratamiento adecuado.
  
Además se recomienda que el planeamiento incluya ordenanzas sobre el vertido de aguas residuales a la red municipal de alcantarillado, así como sobre la prevención de la contaminación acústica (protección contra ruidos y vibraciones) siguiendo los modelos de ordenanzas editados por la Federación Valenciana de Municipios y Provincias. Aunque estas ordenanzas están resumidas en el artículo 52 de la normativa urbanísticas (uso industrial) se recomienda establecerlas de manera genérica para cualquier actividad.
  
También se considera necesario establecer unas ordenanzas especiales para las actividades ganaderas principalmente las explotaciones en ciclo cerrado y de engorde de cerdos. La normativa establece una distancia mínima de 1.000 del suelo urbano, para la instalación de nuevas explotaciones, de manera que no afecte negativamente a los residente del núcleo por la producción de malos olores, lo que se considera adecuado.
  
Por otra parte las aplicaciones de los purines sobre los terrenos de cultivo como regenerador orgánico o abono, deberán realizarse de manera que no se produzcan molestias a los vecinos por la producción de malos olores recomendándose el paso de cultivador pocos días después de la aplicación para mezclar el purín con la tierra,
  
Serían necesario también tratar de integrar el Plan de Purines elaborado por la Diputación en referencia a la reserva de Suelo para posibles instalaciones de gestión de purines en el término de Cinctorres
  
Resultando que el 18 de febrero se recibió el informe de la Unidad de Vías Pecuarias de la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Castellón:
  
Vista la clasificación de las vías pecuarias existentes en este municipio, aprobada por orden de la Conselleria de Medio Ambiente de fecha 16 de febrero de 1993, publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de fecha 6 de mayo de 1993.
  
Vista la vigente ley de 3/1995, de 3 de marzo, de Vías Pecuarias (BOE 23.03.1995).
  
Vistos los documentos del Plan General de Ordenación Urbana, en lo que a las vías pecuarias clasificadas se refiere, se informa sobre los que se ha presentado para informe en los siguientes apartados:
  
Normas urbanísticas
  
Normas para el suelo no urbanizable. Artículos 77 al 87: se omite la protección especifica a vías pecuarias.
  
Memoria justificativa
  
IV.2.2 Delimitación y clasificación del suelo no urbanizable: se omite la protección al dominio público que constituyen las vías pecuarias clasificadas en el municipio.
  
IX.2. Justificación de las zonas protegidas, protección al sistema general de comunicaciones: el segundo párrafo de este apartado es contrario a la ley vigente de vías pecuarias debiendo rectificarse recogiendo los siguientes aspectos:
  
1. Indicar que las vías pecuarias se rigen en la actualidad por la Ley 3/1995 citada anteriormente.
  
2. Deberá protegerse la anchura legal de cada vía pecuaria, los abrevaderos, y descansaderos de acuerdo con la clasificación aprobada en el año 1993.
  
Estudio de impacto ambiental
  
Base legal: se sustituirá el texto legal derogado, por la ley vigente Ley 3/1995, de Vías Pecuarias.
  
Factores socioculturales-vías pecuarias y abrevaderos: sólo se dice que el municipio está atravesado por 22 VP, estando catalogados 18 abrevaderos y 7 descansaderos. Unicamente se describen brevemente las números 10. 12, 13 y 217, que salen del casco urbano. Es importante que se resalte la protección de los muros de piedra existente a lo largo de las vías pecuarias, como elemento cultural típico de la comarca.
  
Planos
  
Plano número 3. Se incluye como plano de vías pecuarias una copia del plano a E-1:25.000 de las vías pecuarias clasificadas en el municipio 1993. Debería definirse como plano de ordenación.
  
Resultando que el 16 de julio de 1999 el Servicio Territorial de Urbanismo de Castellón remitió, como subsanación de las deficiencias apuntadas en los informes, dos nuevos planos números 1A y 1B de Clasificación del suelo E: 1/10.000 del Plan General.
  
Considerando que la superficie de suelo no urbanizable de protección paisajística y forestal ha sido ampliada sólo en parte (respecto de lo consignado en el informe remitido al Ayuntamiento), no aportando ninguna modificación respecto de la regulación de este tipo de suelo y tenido en cuenta los aspectos puestos de manifiesto en los informes remitidos por la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Castellón.
  
En este sentido hay que señalar que las áreas de ampliación sugeridas en el informe de la Dirección Territorial de Castellón abarcan una superficie mayor que en la remitida al Ayuntamiento de Cinctorres.
  
Considerando que la regulación contenida en las normas urbanísticas para la correcta gestión de las aguas residuales generadas en el término municipal, así como para la prevención de la contaminación acústicas es sólo parcial, tanto por su contenido como por su ámbito de aplicación (sólo para el uso industrial).
  
Considerando que en el término municipal han sido hallados recientemente restos paleontológicos de gran importancia científica, aunque ya existen citas que datan los años 20, hecho que no ha sido recogido en los nuevos planos presentados documentación del Plan General.
  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento.
  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
Considerando que el artículo quinto del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la Ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental para las declaraciones y estimaciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley.
  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, aprobado por Decreto 90/1999, de 30 de julio de 1999, del Gobierno Valenciano atribuye a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, desde el punto de vista ambiental, el proyecto de Plan General de Ordenación Urbana de Cinctorres, siempre que se ajuste a la documentación presentada y a los siguientes condicionantes:
  
1. En relación con la regulación del suelo no urbanizable:
  
1.1 Suelo no urbanizable de protección paisajística y forestal se ampliará en la superficie grafiada en los planos anejos 1 y 2 de la presente declaración y optativamente se podrá excluir del régimen de especial protección, y consecuentemente se calificará como suelo no urbanizable común la superficie grafiada en el plano anejo 1.
  
1.2. En el artículo 83 (normas particulares para el suelo no urbanizable de protección paisajística y forestal) se especificará que el uso a proteger es el forestal, estando permitidos los usos agrícolas y ganaderos tradicionales así como las actividades ligadas a ambos que no impliquen un cambio de uso o una variación de las características esenciales del medio.
  
1.3 La adecuación de los terrenos comprendidos en el suelo no urbanizable de protección a fuentes para el uso recreativo (articulo 87 de las normas urbanísticas) cuando afecten a terrenos forestales, deberá compatibilizarse con la protección de los mismos restringiendo aquellas acciones que impliquen eliminación de la vegetación.
  
1.4 Se incluirán las áreas de interés paleontológicos en la calificación de especial protección, añadiendo al capítulo II de las normas urbanísticas las normas adecuadas para garantizar su protección
  
2. El Ayuntamiento solicitará al organismo de Cuenca competente la delimitación de los perímetros de protección de los pozos y fuentes de abastecimiento de agua potable, estableciendo en tanto un perímetro provisional de 100 metros de radio alrededor de los mismos, en el que no podrán instalarse ninguna de as actividades de las incluida en el artículo 173.6 del Real Decreto 849/1986 (Reglamento del Dominio Público Hidráulico).
  
Se modificará, por tanto en los planos de ordenación las áreas de protección de manantial que incluyen en las mismas un radio de 50 metros.
  
3. En relación con las vías pecuarias:
  
Las normas urbanísticas protegerán la anchura legal de cada una de las vías pecuarias clasificadas en el término municipal, de acuerdo con la Orden de la Conselleria d Medio Ambiente del año 1993 y se modificarán las referencias que sean contrarias a ello (memoria justificativa. Apartado IX. 2).
  
La legislación sectorial aplicable sobe éstos bienes de dominio público es la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias.
  
4. Sin perjuicio de lo establecido en las normas urbanísticas (artículo 52), serán de aplicación subsidiaria para cualquier uso y en todo el término municipal:
  
El modelo de ordenanza de vertidos a la red municipal de alcantarillado elaborado conjuntamente por la Entidad de Saneamiento de la Generalitat Valenciana y por la Federación Valenciana de Municipios y Provincias.
  
El modelo de ordenanzas para la prevención de la contaminación acústica (ruidos y vibraciones) elaborado conjuntamente por la Conselleria de Medio Ambiente y la Federación Valenciana de Municipios Provincias.
  
Segundo
  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Ejecución de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 8 de noviembre de 1999.- La directora general de Planificación y Gestión del Medio: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Visto el expediente 560/1998-AIA sobre el proyecto de ampliación de granja de pollos de engorde sita en la partida Campos Royo, polígono 19, parcela 18 y 191 en el término municipal de Rossel y cuyo promotor es don José Ramón Prades Girona.
  
Resultando que la documentación formada por el expediente municipal y proyecto de actividad ha sido remitida a través de la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Castellón (Actividades Calificadas).
  
En el expediente municipal se han llevado a cabo las siguientes actuaciones:
  
- Informe del arquitecto técnico municipal favorable, no obstante se debe garantizar un retranqueo mínimo al camino de Les Riberes, de 5,00 m.l.
  
- Informe del Inspector de la Conselleria de Sanidad y Consumo favorable.
  
- Informe favorable del jefe local de Sanidad.
  
- Certificado de información pública del secretario del Ayuntamiento indicando que no se han presentado alegaciones. No está incluido el estudio de impacto ambiental.
  
- Autorización previa de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes concedida mediante Resolución de fecha 15 de septiembre de 1997.
  
Resultando que se solicitó al promotor, a través del Ayuntamiento, que presentase el correspondiente estudio de impacto ambiental, indicándole el contenido según ley y los puntos en los que se debía hacer hincapié.
  
Resultando que el Ayuntamiento remitió el estudio de impacto ambiental correspondiente del que se puede destacar el siguiente contenido: la actividad consiste en el engorde de gallinas. Existen en la actualidad dos naves contiguas de 70 metros x 11,5 metros y se pretende construir nave de 12 metros x 165 metros la nave nueva tiene una capacidad de 19.200 pollos por ciclo, produciéndose al año 432 Tm de estiércol. El estiércol o gallinaza se retirará después de cada ciclo y se aplicará como abono en campos de cultivo. Los animales muertos serán retirados por empresa especializada.
  
Resultando que se solicitó al promotor, a través del Ayuntamiento, ampliación del estudio de impacto ambiental en una serie de puntos: planos a escala adecuada que permita su ubicación, estercolero, empresa encargada de la retirada de la gallinaza.
  
Resultando que se remitió, a través del Ayuntamiento, la ampliación solicitada del estudio:
  
Las dos naves existentes tienen una capacidad para 16.100 pollos por ciclo y producirán 402,5 Tm al año de estiércol o gallinaza. Respecto al almacenamiento de la gallinaza se indica que no se considera estrictamente necesario disponer de estercolero ya que puede almacenarse en la propia nave hasta aplicarlo como abono dada también la disponibilidad de tierras. La eliminación de cadáveres se hará a través de la caseta municipal.
  
Resultando que el Ayuntamiento remitió el estudio de impacto ambiental, y dado que el estudio no había pasado por el preceptivo período de información pública, esta Conselleria de Medio Ambiente lo sometió a dicho trámite, publicándose el anuncio en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 3.475 de fecha 16 de abril de 1999. El mismo ha estado expuesto al público durante el plazo reglamentario en la Conselleria de Medio Ambiente, según consta en certificado de la jefa de Negociado de Información y Registro de esta Conselleria, y en el Ayuntamiento de Rosell, según consta en certificado del secretario de dicho Ayuntamiento, no habiéndose presentado ninguna alegación como consta en ambos certificados.
  
Considerando necesario que se construya estercolero, ya que conseguir una coordinación perfecta entre final de ciclo y las necesidades de abonado es difícil y suele suceder que la gallinaza queda almacenada de forma incontrolada fuera de las naves durante largo tiempo. El estercolero será impermeable con ligera inclinación hacia poceta de recogida de lixiviados también impermeable, llevándose a cabo fermentación aerobia de la gallinaza. Su capacidad será la necesaria para almacenar la gallinaza producida en más de un ciclo de engorde.
  
Considerando que la instalación debe contar con todas las medidas higiénico-sanitarias exigidas en la legislación vigente.
  
Considerando necesaria la integración paisajística de la instalación en el medio.
  
Considerando necesario efectuar una correcta eliminación de los cadáveres que pudieran producirse para evitar riesgos de contaminación del medio, y dado que el municipio de Rossel ha establecido contrato con empresa especializada en retirada de animales muertos y que existe caseta en dicho municipio para la recogida de los mismos, se deberán utilizar estos servicios.
  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento.
  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
Considerando que el artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la Ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para las declaraciones y estimaciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley.
  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, aprobado por Decreto 90/1999, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, atribuye a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de ampliación de granja de pollos de engorde sita en la partida Campos Royo, polígono 19, parcela 18 y 191 en el término municipal de Rossel y cuyo promotor es don José Ramón Prades Girona, siempre y cuando se cumplan los siguientes condicionantes, además de lo dispuesto en el estudio de impacto ambiental y ampliación, siempre que no entren en contradicción con los mismos:
  
1. Se construirá estercolero de superficie impermeable con ligera pendiente hacia poceta, también impermeable, de recogida de lixiviados. En él se llevará a cabo fermentación aerobia controlada de la gallinaza. El estercolero tendrá capacidad de almacenamiento de la gallinaza producida en más de un ciclo de engorde.
  
2. La explotación contará con vallado perimetral, vado sanitario, mallas que impidan el acceso al interior de las naves de animales que puedan actuar como vectores de enfermedades, y demás medidas higiénico sanitarias exigidas en la legislación vigente en la materia.
  
3. Dado que el municipio de Rossel tiene caseta para recogida de cadáveres y ha establecido contrato con empresa especializada para tal fin, deberán utilizarse estos servicios.
  
4. Integración de la actividad en el medio mediante aprovechamiento de ejemplares arbóreos presentes en la parcela y plantación de especies perimetralmente a la explotación de entre las siguientes: Pinus halepensis, (pino carrasco), Olea europaea (olivo) y Quercus rotundifolia (carrasca), Juniperus oxycedrus (cade o enebro de miera), Juniperus phoenicea (sabina negral), Rhamnus alaternus (aladierno) y Rhamnus lycioides (espino negro), y acabado de paramentos exteriores con materiales y colores propios del entorno.
  
6. Cualquier variación que se produzca tanto en el tratamiento como en el posterior destino de los residuos se comunicará a esta Dirección General.
  
Segundo
  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 8 de noviembre de 1999.- La directora general de Planificación y Gestión del Medio: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Visto el expediente 581/98-AIA sobre el proyecto de granja porcina de engorde sita en la partida Carrasca, polígono 4, parcela 88 en el término municipal de Benicarló (Castellón) y cuyo promotor es don Joaquín Arín Forés.
  
Resultando que la documentación formada por el expediente municipal y proyecto de actividad ha sido remitida a través de la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Castellón (Actividades Calificadas).
  
En el expediente municipal se han llevado a cabo las siguientes actuaciones:
  
- Certificado de información pública del secretario del Ayuntamiento indicando que no se han presentado alegaciones. No está incluido el estudio de impacto ambiental.
  
- Informe favorable de la Alcaldía.
  
Resultando que se solicitó al promotor, a través del Ayuntamiento, que presentase el correspondiente estudio de impacto ambiental, indicándole el contenido según ley y los puntos en los que se debía hacer hincapié. Además se solicitó al Ayuntamiento remitiese el expediente municipal completo.
  
Resultando que el Ayuntamiento remitió el estudio de impacto ambiental correspondiente y los informes siguientes:
  
- Informe del jefe local de Sanidad, favorable.
  
- Informe del ingeniero municipal, favorable.
  
- Informe del inspector de la Conselleria de Sanidad y Consumo favorable.
  
Resultando que del estudio de impacto ambiental se puede destacar el siguiente contenido: la actividad consistirá en engorde de cerdos de 15 a 93 kilogramos, teniendo la granja una capacidad de 1.360 animales. La explotación contará con una nave con fosas de deyección con capacidad para 720 metros cúbicos. Los cadáveres los retirará empresa. Sin balsa exterior de purín. Tratamiento de purines: se tratarán en zanja de oxidación por medio de rotor jaula. Y el líquido se recogerá en depósito regulador de 40 metros cúbicos de capacidad. La producción de purines será de 2.300 metros cúbicos anuales.
  
Resultando que se solicitó al promotor, a través del Ayuntamiento, ampliación del estudio de impacto ambiental en una serie de puntos: planos a escala adecuada que permita su ubicación, autorización previa de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes, justificación de demanda de abono y aclaración del sistema de tratamiento de purines propuesto.
  
Resultando que se remitió, a través del Ayuntamiento, la ampliación solicitada del estudio:
  
- Adjuntan escrito de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes en el que se indica que, dado que se trata de implantar granja de engorde de cerdos en nave avícola con licencia de actividades de fecha 13 de noviembre de 1986, no es necesario obtener autorización previa.
  
- Dispone de 13,38 hectáreas propias de cultivos para el abonado con el purín.
  
- Respecto al tratamiento vuelve a realizar una descripción superficial del mismo. Indicando que se añadirán bacterias y enzimas con el fin de mejorar la fermentación.
  
Resultando que el Ayuntamiento remitió el estudio de impacto ambiental, y dado que el estudio no había pasado por el preceptivo período de información pública, esta Conselleria de Medio Ambiente lo sometió a dicho trámite, publicándose el anuncio en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 3.532 de fecha 6 de julio de 1999. El mismo ha estado expuesto al público durante el plazo reglamentario en la Conselleria de Medio Ambiente, según consta en certificado de la jefa de Negociado de Información y Registro de esta Conselleria, y en el Ayuntamiento de Benicarló, según consta en certificado del secretario de dicho Ayuntamiento, no habiéndose presentado ninguna alegación como consta en ambos certificados.
  
Considerando necesario el tratamiento del purín previo a su uso como abono en campos de cultivo para rebajar su carga contaminante y de esta forma reducir el riesgo de contaminación de aguas, suelos, etc. Dado que no se aportan datos sobre la eficacia del tratamiento y teniendo en cuenta la capacidad de la granja, deberá mejorarse el mismo.
  
Considerando necesario que tanto las fosas de deyección bajo las naves, como la zanja de oxidación y depósito regulador se realicen con materiales y de forma que se garantice su impermeabilidad. La documentación no deja claro esta circunstancia respecto a las paredes de fosas de deyección ya que al describirlas indica que las mismas serán a base de bloques de hormigón y exteriormente enfoscado con cemento Portland. Respecto a la zanja de oxidación y depósito regulador serán similares a fosas de deyección, pero no se detalla la impermeabilidad. La impermeabilidad de todas estas instalaciones se considera necesaria para evitar riesgos de contaminación de acuíferos y suelos.
  
Considerando necesario que en el aprovechamiento agrícola de los purines se tenga en cuenta lo dispuesto en el Real Decreto 261/1996, sobre protección de las aguas contra la contaminación producida por nitratos procedente de fuentes agrarias en la que se limita el aporte de nitrógeno no superando los 210 kilogramos por hectárea y año de forma temporal, para rebajar a 170 kilogramos.
  
Considerando que la superficie de abonado que justifica disponer es insuficiente, dado que ha infravalorado la cantidad de nitrógeno aportada por el purín. El contenido de nitrógeno en 1 metro cúbico de purín es, por término medio, 4 kilogramos, y en consecuencia, para aportar menos de 210 kilogramos por hectárea y año la dosis de abonado debería ser inferior a 50 m3 por hectárea y año. Al producir 2.300 metros cúbicos al año debería disponer de al menos 46 hectáreas.
  
Considerando necesario efectuar una correcta eliminación de los cadáveres que pudieran producirse para evitar riesgos de contaminación del medio, y dado que el municipio de Benicarló ha establecido contrato con empresa especializada en retirada de animales muertos y que existe caseta en dicho municipio para la recogida de los mismos, se deberán utilizar estos servicios.
  
Considerando que la instalación debe contar con todas las medidas higiénico sanitarias exigidas en la legislación vigente.
  
Considerando necesaria la integración paisajística de la instalación en el medio.
  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento.
  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
Considerando que el artículo quinto del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la Ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para las declaraciones y estimaciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley.
  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, aprobado por Decreto 90/1999, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, atribuye a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de granja porcina de engorde sita en la partida Carrasca, polígono 4, parcela 88 en el término municipal de Benicarló (Castellón) y cuyo promotor es don Joaquín Arín Forés, siempre y cuando se cumplan los siguientes condicionantes, además de lo dispuesto en el estudio de impacto ambiental y ampliación, siempre que no entren en contradicción con los mismos:
  
1. Como tratamiento a los purines antes de su aplicación como abono en campos de cultivo se aplicará el tratamiento propuesto en el estudio y ampliación: zanja de oxidación con rotor jaula, depósito regulador, y añadir complejos microbiano-ezimáticos. No obstante, previamente se realizará una separación sólido-líquido (tamizado, decantación en balsas, etc.). La fase líquida se recogerá en la zanja de oxidación.
  
2. Una vez puesto en marcha el tratamiento de los purines se llevarán a cabo análisis que permitan conocer la eficacia del mismo, al menos durante el primer año, y realizando un análisis antes de comenzar el tratamiento, que sirva como blanco. Estos análisis, que se efectuarán por empresa colaboradora de la administración, se presentarán ante esta Dirección General y en función de los resultados se podrán aplicar, caso de ser necesario, las correcciones oportunas al tratamiento. Entre los parámetros a analizar se encontrarán como mínimo: pH, conductividad, sólidos en suspensión, DBO5, DQO, Ntotal, Namoniacal, P, K, coliformes totales, coliformes fecales y estreptococos fecales.
  
3. La dosis de abonado no superará los 210 kilogramos de nitrógeno por hectárea y año de forma temporal, para rebajar a 170 kilogramos, de acuerdo con el Real Decreto 261/1996 sobre protección de las aguas contra la contaminación producida por nitrato procedentes de fuentes agrarias. El abonado con el purín tratado sólo se realizará sobre parcelas dedicadas a cultivos, desechándose el resto de parcelas.
  
4. Previamente a la concesión de la licencia se justificará disponer de suficiente superficie de abonado con el purín tratado. Sólo se justifican 13,38 hectáreas de cultivo, cuando serían necesarias al menos 46 hectáreas.
  
5. Las paredes de las fosas de deyección se construirán con materiales y de forma que quede garantizada su impermeabilidad, e igualmente para la zanja de oxidación y depósito regulador.
  
6. La explotación contará con vallado perimetral, vado sanitario, malla en huecos que impida el acceso al interior de las instalaciones de animales que puedan ser vectores de enfermedades, y demás medidas higiénico sanitarias exigidas en la legislación vigente en la materia.
  
7. Integración de la actividad en el medio mediante acabado de paramentos exteriores con materiales y colores propios del entorno.
  
8. Dado que el municipio de Benicarló tiene caseta para recogida de cadáveres y ha establecido contrato con empresa especializada para tal fin, deberán utilizarse estos servicios.
  
9. Cualquier variación que se produzca tanto en el tratamiento como en el posterior destino de los residuos se comunicará a esta Dirección General.
  
Segundo
  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la Ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML