Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9722, del 10-11-2023 (2023/10815)

RESOLUCIÓ de 28 de setembre de 2023, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic del Pla de mobilitat urbana sostenible de Massalfassar. Expedient 40/2019-EAE.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9722

Data del DOGV
:   10-11-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/10815

CVE


Data del document
:   28-09-2023

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 28 de setembre de 2023, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic del Pla de mobilitat urbana sostenible de Massalfassar. Expedient 40/2019-EAE. [2023/10815]  
De conformitat amb l'article 53.7 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, que estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 40/2019-EAE Massalfassar (València).  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Objecte Pla de mobilitat urbana sostenible de Massalfassar  
Tràmit Avaluació ambiental estratègica del pla  
Promotor Ajuntament de Massalfassar  
Autoritat substantiva Ajuntament  
Localització Massalfassar (València)  
Núm. expedient 040/2019-EAE  
  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió celebrada el 5 de març de 2021, va adoptar el següent:  
Acord:  
Vista la proposta d'informe ambiental i territorial estratègic del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) de Massalfassar, en els següents termes:  
A. Fonaments pels quals se sotmet el pla a avaluació ambiental estratègica  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
La Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, estableix en l'article 6 quins plans i programes, així com les modificacions d'aquests, estan sotmesos a avaluació ambiental estratègica de conformitat amb els procediments establits en la legislació d'avaluació ambiental.  
D'acord amb el que estipula l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental determinarà si un pla o programa ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada o ordinària, en els supòsits que s'hi preveuen i tenint en compte els criteris establits en l'annex VIII de la Llei, tot això amb la consulta prèvia a les administracions públiques afectades i d'acord amb les fases de la tramitació exposades en l'article 49. En aquest context, l'avaluació ambiental estratègica és aplicable als plans de mobilitat.  
B. Document inicial estratègic  
B.1 Documentació aportada  
En data 5 de març de 2019 va tindre entrada, en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental, la sol·licitud de l'Ajuntament de Massalfassar per a iniciar el procés d'avaluació ambiental i territorial estratègica de l'esborrany del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) de Massalfassar juntament amb el document inicial estratègic (DIE).  
Posteriorment, l'Ajuntament de Massalfassar remet notificació, de data d'entrada 16 d'abril de 2019, en què s'adjunta un nou document de PMUS, signat digitalment.  
La documentació aportada és conforme al que estableix l'article 50 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
La documentació queda constituïda pels documents següents:  
1. Document inicial estratègic (DIE)  
2. Esborrany del Pla de mobilitat urbana sostenible.  
La Subdirecció General d'Avaluació Ambiental comunica l'obertura de l'expedient (exp. 40/2019-EAE) en escrit de data 6 de maig de 2019.  
  
Té entrada en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica, el 15 de novembre de 2019, l'escrit de l'Ajuntament de Massalfassar en el qual es fa arribar la Resolució d'alcaldia, de 28 d'octubre de 2019, per la qual, després de les reunions mantingudes amb el Servei de Mobilitat, es va considerar necessari adaptar el PMUS dins de l'àmbit d'aquestes competències, per la qual cosa comunica que s'està treballant en la revisió d'un nou document.  
El 4 de febrer de 2020, el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica efectua un requeriment a l'Ajuntament de Massalfassar de la documentació pendent.  
El 31 de juliol de 2020, té entrada en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica la documentació corresponent a la nova versió del PMUS, juntament amb un informe del Servei de Mobilitat, de 30 de juny de 2020, sol·licitat directament per l'Ajuntament de Massalfassar.  
  
B.2. Informació territorial  
El municipi de Massalfassar, situat a la comarca de l'Horta Nord a la província de València, té una població de 2.462 habitants (segons l'IVE a 01.01.2017). La superfície del terme municipal és de 2,53 km². Se situa a una altitud de 12 msnm i a una distància d'11,9 km de València.  
Limita amb la mar Mediterrània a l'est; Massamagrell i València (Rafalell i Vistabella) al nord; Museros a l'oest, i Albuixec al sud. La superfície és completament plana, amb sediments quaternaris del període holocé. La marjal es va transformar artificialment, ja que se'n va omplir i elevar el nivell.  
El terme de Massalfassar està travessat de nord a sud per la V-21, que uneix l'AP-7 a l'altura de Puçol amb la ciutat de València, i d'est a oest per la CV-32, que uneix la V-21 amb la CV-300 al terme de Museros. Es troba al seu terme, a més, l'estació de Massalfassar, que té servei de la línia C-6 de Rodalia València. El municipi és, així mateix, fàcilment accessible amb bicicleta, tant a través de la Via Xurra que discorre en aquest tram paral·lela a la CV-300 com a través de la ruta de la Via Augusta, que circula per Massalfassar entre Rafelbunyol i Mauella.  
  
No obstant això, encara no té solucionada la circulació a l'interior del municipi, i és necessària la realització del carril bici que travessarà el municipi d'est a oest.  
L'àmbit d'actuació del PMUS és el terme municipal de Massalfassar. En aquest àmbit, ha de planificar actuacions de caràcter municipal, si bé han de considerar-se influïdes i en funció d'actuacions supramunicipals en matèria de mobilitat que requereix Massalfassar que han de considerar-se dins del Pla de mobilitat metropolitana de València (PMoMe València), i estan sent sotmeses a avaluació ambiental i territorial estratègica ordinària amb la tramitació del PMoMe de València.  
  
El PMUS de Massalfassar recull, doncs, les actuacions de competència municipal, situades totes en sòl urbà consolidat (excepte la connexió a l'estació del tren i els camins rurals, que s'estenen a través de sòl no urbanitzable).  
B.3. Planejament vigent  
El planejament vigent al municipi és el Pla general amb aprovació definitiva parcial (d'acord amb la base de dades d'Urbanisme) per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València, el 7 de novembre de 2007 (BOP de 15.04.2009).  
El Pla general de Massalfassar va ser sotmés a avaluació ambiental (exp. 131/2005-AIA), i es va emetre en data 25 de juny de 2007 una declaració d'impacte ambiental amb condicionants.  
Segons l'esborrany presentat, el sòl urbà de Massalfassar està configurat per un nucli residencial compacte, dos nuclis industrials i un altre de comercial. La comunicació entre aquests espais és, hui dia, mitjançant vies de trànsit rodat. Els espais no urbanitzats tenen un alt valor mediambiental, per la seua naturalesa agrària o natural, relacionada amb les zones humides, amb elements etnològics d'interés, com les ceberes tradicionals, el safareig, les séquies, els camins històrics i la seua platja natural.  
Relacionat amb el PMUS, s'han avaluat diferents figures de planejament tant a escala supramunicipal com de desplegament del pla general, que tenen relació amb la mobilitat i que han de ser considerades en aquest tràmit ambiental:  
• Plad'acció territorial d'ordenació i dinamització de l'Horta de València (PATODHV).  
- Aprovat per Decret 219/2018 del Consell.  
- El PATODHV desclassifica part del sòl urbanitzable sense programar del PGOU, i deixa una franja perimetral a l'entorn de sòl consolidat per a la zona d'amortiment d'impacte sobre l'horta, que s'emprarà per a la creació de recorreguts ciclistes i per als vianants, i es crearà, a més, un sector de recuperació de l'horta en el cantó nord del sòl urbà.  
  
- Entre les seues directrius quant a qüestions de mobilitat, estableix:  
- Article 59. Objectius generals d'implantació de noves infraestructures:  
«Afavorir la relació de les infraestructures de mobilitat amb l'ús públic de la infraestructura verda».  
- Article 63. Vies de distribució que discorren per espais agraris sensibles. «d) Potenciar la mobilitat sostenible fomentant el trànsit per als vianants i ciclistes»  
- Article 71. Itineraris verds  
Aquesta xarxa posa en valor trets característics del paisatge i estarà formada, entre altres, segons l'apartat 2.a, per «una xarxa principal de connectivitat metropolitana integrada per camins per a vehicles no motoritzats dissenyats segons criteris de mobilitat sostenible que connecten els nuclis de l'Horta i discorren per vies de comunicació i vores urbanes en la major part del seu recorregut, així com vies pecuàries».  
  
- En la cartografia del PAT s'incorpora la següent ordenació:  
- El total del municipi es troba en àrea de protecció de l'horta, grau 3 (H3).  
- Una xicoteta part pegada al sud del nucli urbà es considera zona rural comuna  
- Al nord del nucli urbà, es considera una zona de sectors de recuperació de l'horta.  
 Pla d'acció territorial de la infraestructura verda del litoral de la Comunitat Valenciana (PATIVEL).  
- Aprovat per Decret 58/2018 del Consell.  
- Entre les directrius, quant a l'àmbit de la mobilitat, estableix:  
- Art. 1 Naturalesa, objectius i vinculació.  
g) Facilitar l'accessibilitat i la mobilitat per als vianants i els ciclistes en el litoral i en les seues connexions amb l'interior del territori.  
- Article 17. Ordenació i gestió de la Via Litoral de la Comunitat Valenciana  
«1. La Via del Litoral és un eix estructural que articula els nuclis costaners i forma part de la infraestructura verda del litoral. És un itinerari apte per als sistemes de mobilitat no motoritzada, possibilita el recorregut íntegre del litoral i connecta físicament i funcionalment els elements i espais de major valor ambiental, cultural i paisatgístic d'aquest àmbit.  
2. La planificació territorial i urbanística integrarà en la seua ordenació i gestió la Via del Litoral, podrà proposar alternatives al traçat i establir connexions amb eixos verds de característiques paregudes. En la mesura que siga possible, el traçat discorrerà per la zona de servitud de trànsit».  
- D'acord amb la cartografia del PATIVEL:  
- Els sòls corresponents a la zona rural del municipi se situen quasi íntegrament dins de l'àmbit de connexió, bé com a àmbit ampliat (fins a 1.000 m des de la línia de costa) bé com a àmbit de connexió (fins a 2.000 m des de la línia de costa).  
 Pla d'acció territorial de l'àrea metropolitana de València  
- No aprovat definitivament, però compta, des del punt de vista ambiental, amb document d'abast de l'estudi ambiental i territorial estratègic de data 27 de juliol de 2017 (exp. 60/2016-EAE).  
- D'acord amb l'esborrany del document, una de les tres visions des de la qual desplega aquest pla és la de les infraestructures de mobilitat, de manera coordinada amb el PMoMe com a pla metropolità sectorial en matèria de mobilitat.  
 Pla de mobilitat metropolitana de València  
- Tampoc ha sigut aprovat definitivament, però compta, des del punt de vista ambiental, amb document d'abast de l'estudi ambiental i territorial estratègic aprovat per la Comissió d'Avaluació Ambiental el 26 de setembre de 2019 (exp. 27/2018-EAE).  
- La localitat de Massalfassar, d'acord amb l'esborrany del pla, es troba dins de l'àmbit estricte del PMoME.  
- Entre els objectius del PMoMe proposats, en relació amb el PMUS de Massalfassar, podem assenyalar, entre altres:  
- Objectiu 2: potenciar el transport públic.  
- Objectiu 3: recuperar espai de la via pública per als mitjans no mecanitzats de transport (vianants i ciclistes).  
- Objectiu 4: millorar la seguretat dels desplaçaments, reduir l'accidentalitat i focalitzar les actuacions atenent l'usuari més vulnerable.  
  
- Objectiu 5: suprimir barreres als desplaçaments de les persones amb mobilitat reduïda (accessibilitat universal).  
- Objectiu 6: gestionar eficaçment el trànsit i el sistema d'estacionament, potenciant el transport públic i els mitjans no mecanitzats de desplaçament.  
- Objectiu 8: reduir les emissions contaminants i el soroll i garantir un consum energètic més eficient en l'àmbit de la mobilitat.  
- Objectiu 9: introduir progressivament noves tecnologies aplicades a la mobilitat per a facilitar la coordinació tarifària, l'intercanvi modal, la millora de l'accessibilitat, la reducció de l'accidentalitat, la informació en temps real i la comoditat de l'usuari.  
- Objectiu 11: facilitar criteris de mobilitat sostenible per a una política urbanística i territorial que aposte per la ciutat compacta mediterrània.  
- Objectiu 12: promoure la participació ciutadana més àmplia.  
- Objectiu 13: informar i educar la població.  
- D'altra banda, entre les propostes del PMoMe es troben aquelles en les quals la Conselleria ha de ser un catalitzador municipal i que, per ser objecte de la competència municipal, han de recollir-se en el PMUS.  
- Subvenció de la redacció i implantació de PMUS municipals.  
- Xarxes ciclistes.  
- Projectes de conversió en zona de vianants.  
- Millorar l'eficiència de la flota de vehicles (elèctrics, híbrids).  
- Implantar xarxa de punts de recàrrega.  
- Actuacions de disseny urbà que afavorisquen el transport públic.  
- Definició i gestió de zones de baixes emissions.  
 Pla especial de reserva de sòl dotacional. Carril per a ciclistes i vianants «Camins a la Mar»  
- Encara en tramitació, va passar la fase d'avaluació ambiental pel procediment simplificat mitjançant informe ambiental i territorial estratègic aprovat per la Comissió d'Avaluació Ambiental de 24 de gener de 2019 (exp. 50/2018-EAE).  
- Aquest pla especial té per objecte determinar el traçat bàsic de la xarxa viària per a ciclistes i vianants més adequat per a connectar els nuclis urbans de Museros i Massalfassar amb la mar i establir la corresponent reserva de sòl dotacional, que permetrà la futura execució del carril per a ciclistes i vianants de Massalfassar «Camins a la Mar».  
- Aquest pla es complementa amb dues actuacions més: la passarel·la per a ciclistes i vianants que es projecta executar sobre la V-21 en el seu tram final i el carril bici que s'executarà al costat del desdoblament de la carretera CV-32 (carretera de la Gombalda) al seu pas pels termes municipals de Museros i Massamagrell. Aquestes actuacions previstes en el seu moment per la Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori permetran connectar la zona de platges amb l'itinerari per a ciclistes i vianants de la Gombalda que comunica el Parc Natural de la Serra Calderona amb l'Horta Nord.  
- S'hauran de tindre en compte les determinacions de la IATE per a la redacció del PMUS de Massalfassar.  
B.4. Objecte de la proposta del PMUS.  
Àmbit de l'actuació  
Encara que el PMUS preveu tot el terme i la relació de tots els espais d'aquest, les actuacions que es duran a terme se centren al nucli urbà de la població i el sòl urbanitzable annex a aquest que conserva el Pla d'acció territorial d'ordenació i dinamització de l'Horta de València (a partir d'ara, PATODHV).  
Les actuacions previstes en el sòl urbà i urbanitzable aprofitaran la infraestructura de la ronda prevista pel PGOU, preveient, a més de les determinacions del PATODHV, el Pla especial de reserva de sòl dotacional per al carril per a ciclistes i vianants de Massalfassar «Camis a la Mar», actualment en tramitació, així com el projecte de passarel·la sobre la V-21 que li dona continuïtat.  
Així mateix, es tindrien en compte les actuacions existents que s'han previst, en la redacció del PMUS, a més del que es descriu en els apartats anteriors, els itineraris existents al terme i que es consideren d'interés, com ara:  
 Connexió amb l'estació de tren:  
- Es tracta de l'antic camí de l'estació, que connecta amb el parc del Llavaner i que, recorrent una ruta enjardinada, arriba fins a l'estació de ferrocarril. Aquesta infraestructura existent només precisa actuacions en millora d'accessibilitat, paviments i il·luminació.  
 Camins rurals:  
- La utilització dels camins rurals com a itineraris per als vianants a l'horta només precisa la millora dels paviments en alguns d'aquests, la senyalització i, en tot cas, l'equipament de les àrees de descans o zones de visió en les fites que, després del procés de participació pública, es determinen.  
- La xarxa de camins rurals configura una trama bastant completa per als objectius que es pretenen, per la qual cosa no és necessària l'execució de nous traçats.  
- El PMUS assenyala la millora que suposaria la realització de més connexions que travessaren totes les barreres descrites (CV-32, via de ferrocarrils, autovia A-7, etc.), si bé no articula cap actuació concreta.  
En sòl no urbanitzable, les actuacions es completarien llavors amb la reorganització del trànsit i el condicionament de ferms (tipus bla) dels camins rurals existents, el parc públic definit en el PGOU i les vies de servei de titularitat municipal que figuren en el PGOU, sense requerir, per tant, la tramitació de cap modificació de planejament que afecte el sòl no urbanitzable, per la qual cosa la tramitació podria realitzar-se en seu municipal i pel procediment simplificat d'elaboració i aprovació dels plans que recull la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (a partir d'ara, LOTUP).  
Anàlisi i diagnòstic  
Segons el pla, en l'actualitat es perceben problemes de mobilitat sostenible a l'interior del municipi. Una vegada resoltes les infraestructures que el connecten amb l'entorn, cal un estudi en profunditat per a millorar la mobilitat sostenible al nucli urbà i el seu entorn pròxim, així com la connexió amb els punts industrials i d'oci aïllats i amb els nuclis residencials més pròxims.  
Tenint en compte la topografia del municipi (plana), la seua grandària i el seu bon clima, es proposa prioritzar per tot el nucli urbà el trànsit per als vianants, fer un circuit rodat d'una sola direcció i millorar la seguretat ciclista i per als vianants per a les connexions externes al nucli urbà, prioritzant l'estació, que en aquest moment es troba molt mal comunicada.  
Si bé la connexió amb el municipi de Museros es troba resolta, cap a l'est i per la zona marítima es troben dificultats de mobilitat sostenible.  
  
En aquest àmbit del DIE s'analitza la quantitat de desplaçaments requerits pels diferents mitjans de transport, sent aquests el trànsit rodat, que inclou tot vehicle privat, el de vianants, el trànsit de bicicletes i el de vehicles públics.  
Hi ha dues zones diferenciades, el nucli urbà i els polígons. El nucli urbà presenta alguns carrers estrets, encara que, en general, el trànsit és esporàdic i les hores punta són les que presenten problemes, sobretot per la coincidència amb l'horari escolar. És poc freqüentat per habitants d'altres localitats. Els habitants de Massalfassar utilitzen majoritàriament el vehicle privat (turismes).  
Pel que fa als polígons industrials i el comercial (més freqüentats per habitants d'altres municipis), no afecten el trànsit habitual al nucli urbà, amb el problema del trànsit i d'aparcament resolt mitjançant el seu planejament.  
Quant al parc mòbil, segons les dades de la DGT, en els últims anys no hi ha incidents de sinistralitat, ni sancions greus, amb un cens de conductors de 1.574, dels quals 877 són homes i 697 dones. Pel que fa a vehicles, d'un total de 1.849, el 66 % són turismes; el 16 %, motocicletes i ciclomotors, i el 10 %, camions. S'estima que la superfície d'aparcament necessària al nucli urbà serà de 9.041,61 m²  
  
En definitiva, la problemàtica analitzada en l'esborrany del pla pel que fa a la mobilitat actual de municipi se centra en el següent:  
- Dins del nucli urbà hi ha problemes d'accessibilitat amb voreres estretes i vials en dos sentits amb una calçada exclusiva per a vehicles. Dins d'aquest, seria necessari plantejar una nova distribució viària amb carrers en un sentit que permeta la integració de l'ús ciclista, la implantació d'un itinerari escolar i la redistribució de les places d'aparcament.  
  
- Massalfassar no compta amb servei de transport públic (autobusos o taxi) que proporcione la connexió amb altres municipis o amb els diferents nuclis urbans del terme.  
La baixa freqüència del transport ferroviari i l'emplaçament de l'estació, fora del nucli urbà i amb accés per un camí asfaltat sense plataforma per als vianants, és un dels aspectes que s'han de tractar en la millora de la mobilitat.  
Objectius del PMUS  
L'objecte d'aquest pla és, dins de les condicions del territori sobre el qual s'actua, la millora de les condicions de mobilitat de la població, mitjançant la promoció de mitjans de transport no motoritzats; la millora de les condicions de mobilitat del nucli urbà; la millora i posada en valor del medi ambient natural i etnològic mitjançant la generació de  
fites en els recorreguts, i la connexió de les unitats residencials amb la resta dels usos del municipi.  
Segons l'esborrany presentat, el PMUS ha d'establir, a més de les actuacions que s'hi preveuen, el programa d'execució i la gestió posterior de cadascuna d'aquestes.  
En qualsevol cas, serà la intensitat per als vianants existent o prevista la que aconsellarà la limitació completa al trànsit de vehicles al nucli urbà. Per norma general, es recomana la implantació de vies per als vianants o amb prioritat en aquells carrers amb menys de set metres entre paraments. Així mateix, han de considerar-se aquelles sense funcionalitat dins de l'esquema de trànsit, independentment de la intensitat del flux per als vianants. En la implantació resulta aconsellable un desenvolupament per fases a partir d'eixos concrets per a estendre progressivament l'actuació a un conjunt de carrers. Tenint en compte els objectius del PMUS que es descriuen, la seua implantació temporal preveu:  
- A curt termini (1 a 3 anys)  
- La generació d'una xarxa ciclista per als vianants de connexió entre els nuclis urbans de Massalfassar, i d'aquests amb les poblacions pròximes i la xarxa de comunicació supramunicipal. Aquesta xarxa transitaria pel terme en sentit oest-est i arribaria fins a la platja.  
- La reorganització del trànsit al nucli urbà, per tal de millorar la seguretat viària per a vianants, persones amb mobilitat reduïda i ciclistes.  
- La realització del carrer en projecte després del col·legi.  
- La penetració en el nucli urbà de la xarxa per a ciclistes i vianants i els itineraris segurs per a vianants.  
- A mitjà termini (1 a 5 anys)  
- La posada en valor dels elements naturals i d'interés etnològic de l'horta de Massalfassar, amb la millora del Charquet, la creació de fites en els recorreguts projectats i l'extensió d'aquestes fins als espais naturals, imposant les mesures de protecció necessàries per a això.  
  
- Renovacions de tots els carrers del nucli urbà.  
- A llarg termini (1 a 10 anys)  
- La creació d'una xarxa de transport públic que puga substituir en la mesura del possible l'ús del vehicle de motor particular.  
- Les connexions de carril bici amb tots els nuclis urbans de Massalfassar i el seu entorn pròxim: Massamagrell, Museros i Albuixec.  
- Circumval·lació.  
- Ampliació del pàrquing del Manar al polígon industrial contigu.  
  
B.5. Estudi d'alternatives  
D'acord amb l'esborrany del PMUS i el DIE, es fan les següents consideracions sobre les alternatives que s'han d'estudiar, sense que hi haja una diferenciació entre diferents possibilitats.  
L'abast, àmbit i possible contingut de les alternatives recull la planificació d'actuacions que afecten el nucli urbà residencial quant a disseny o traçat i àmbit, per estar en tramitació els instruments de desenvolupament corresponents al «Pla director per a la definició i adequació d'itineraris ciclistes a l'Horta Nord de la província de València», els projectes de desplegament del qual (carril bici i passarel·la sobre la V21) estan subjectes a tramitació independent.  
El plantejament d'alternatives per als traçats es resoldrà en el procediment després del tràmit de participació pública, i es confirmarà o modificarà, entre altres aspectes, el traçat de l'itinerari escolar i el del carril bici, tots sobre el sòl urbà o urbanitzable del PGOU.  
  
La documentació presentada, una vegada fet el diagnòstic, planteja les següents alternatives:  
- Alternativa 0. No fer res  
- Els problemes derivats de la planificació actual continuaran creixent a mesura que s'incrementen els usuaris amb vehicles privats, ja que és el que fomenta la planificació actual.  
- Alternativa 1. Continuar planificant com fins ara, prioritzant vehicles privats  
- La qualitat de vida que es tenia quan els vehicles privats eren escassos passarà a ser història, la contaminació actual s'incrementarà.  
  
- Alternativa 2. Reorganització del trànsit, els aparcaments, la introducció del trànsit de bici i per a vianants  
- Alleujaria part de la contaminació actual, milloraria la qualitat de vida en el municipi.  
- Alternativa 3. Reorganització del trànsit, els aparcaments, la introducció del trànsit de bici i per a vianants. Potenciació de l'ús del transport públic i els vehicles elèctrics  
- Aquesta opció, a més de millorar la vida al municipi, milloraria el trànsit a les ciutats pròximes, així com la contaminació en municipis de l'interior.  
D'acord amb la documentació presentada, es tria l'alternativa 3 per ser la que més beneficia el municipi i el seu entorn. S'opta, en principi, per una solució en la qual, en general, es milloren els vials del municipi, es reorganitza l'aparcament, es fomenta l'ús d'un sistema sostenible de transport, es millora la seguretat del vianant i s'augmenta la qualitat de vida.  
Per als traçats del recorregut escolar, traçat del carril bici i dels itineraris per l'horta, s'haurà de tindre en compte el que estableix aquest document i el projecte del carril bici paral·lel a la CV-32, la connexió amb els nuclis urbans de Massalfassar del qual s'estableixen en diverses fases, atés l'elevat cost de la mesura, difícil de sufragar per un municipi menut.  
S'ha triat aquesta alternativa, tenint en compte el nombre de possibles usuaris i el cost, i en tot moment avançant cap a l'acceptació pels usuaris de criteris sostenibles de mobilitat, augmentant la seguretat viària i creant recorreguts paral·lels segurs per a ciclistes i vianants.  
  
S'opta, en principi, per una solució en la qual, en general, es milloren els vials del municipi, es reorganitza l'aparcament, es fomenta l'ús d'un sistema sostenible de transport, es millora la seguretat del vianant i s'augmenta la qualitat de vida.  
B.6. Propostes del PMUS  
D'acord amb el punt 7 del PMUS, les propostes, que recullen igualment les consideracions recollides en la participació pública, es concreten en les següents:  
1. Organització del trànsit. Carrers per a vianants:  
1.1. Mitjançant la provisió-reorganització de places d'aparcament per a facilitar l'organització del trànsit, tant rodat com per a vianants;  
- Zona de pàrquing en la part posterior de l'ajuntament, en zona del poliesportiu que descongestione el centre històric amb recorreguts per als vianants molt curts.  
1.2. Plantejament dels sentits de circulació del trànsit rodat i altres mesures per a assegurar la seguretat viària.  
• Plataforma única per a vianants i bicicletes. Zona 20.  
- Generalització del sentit únic de circulació als carrers del nucli per a la millora del trànsit rodat.  
- Realització d'una ronda perimetral, que repartisca aparcaments dissuasius en bateria i aporte un carril bici, per a fomentar els desplaçaments radials per als vianants.  
2. Millora de seguretat per a vianants i bicicletes  
- S'establiran zones 20 i 30 per a compatibilitzar l'ús de l'espai dels vehicles amb les bicis i els vianants, així com senyalització en la calçada en carrers de nou metres per a compartir calçada vehicles i bicicletes.  
  
- Es considera prioritària la realització del carrer darrere del col·legi a vint metres d'amplària, actualment en molt males condicions, perquè a futur, una vegada realitzada la circumval·lació, servisca de passeig d'integració amb l'horta, així com de nexe d'unió amb el carril bici a Museros i amb el que circula paral·lel a la CV-32.  
3. Vehicles no contaminants  
- Es proposa l'alternativa d'utilització de vehicles elèctrics no sols a escala ciutadana, sinó també en el servei de transfer a l'estació, així com als nuclis industrials i comercials.  
- Reducció de la contaminació, ambiental i acústica, mitjançant el subministrament de vehicles no contaminants per als serveis municipals.  
  
4. Millora dels itineraris d'accés a l'estació  
- Consistiria en una primera fase d'integració amb el nucli urbà i una altra de posterior amb la possibilitat d'un pas alternatiu segur.  
- Hauria d'estudiar-se la possibilitat de fer un pas per a ciclistes i vianants accessible subterrani a l'estació, ja que la millora en mobilitat seria considerable, integraria el polígon industrial al nucli urbà, consolidant-lo, i eliminaria la barrera que suposa la xarxa viària.  
  
5. Incorporació de servei de transfer, en les hores de major intensitat, per a accés a l'estació de metro de Museros i parades de servei públic.  
6. Planificació del carril bici  
- Es proposa un carril bici que circumde el municipi, que accedisca al carril projectat paral·lel a la CV-32, a fi d'accedir des de cada punt del centre a un punt pròxim amb vial exclusiu de bicicleta.  
- Per a les connexions amb les zones industrials, s'arreglarà convenientment el camí del Charquet, per a donar lloc a un passeig per l'horta i, al seu torn, una connexió per als vianants i de carril bici.  
- Es proposa, a més, la necessitat d'un pas sobre la CV-32 que unisca el centre comercial amb la via per a ciclistes i vianants. Aquest accés és imprescindible per a garantir la seguretat en destinació del carril bici projectat i en vies d'execució paral·leles a la CV-32  
7. Aparcaments  
- Es creen noves zones d'aparcament en tot el vial perimetral acompanyat del carril bici i el pas per als vianants, com a mesura per al futur creixement i la integració a l'accés radial al centre i punts d'atracció.  
- Quant a superfície d'aparcaments de bicicletes, es disposarà de noves places en aparcaments específics en els centres de destinació dels principals desplaçaments (ajuntament, escola, poliesportiu, polígons industrials, etc.).  
- Es proposa l'execució d'una passarel·la que enllace el carril bici en projecte paral·lel a la CV-32 amb la zona comercial del Manar, complementària a la possible ampliació de la zona d'aparcament en aquest.  
  
C. Possibles efectes sobre el medi ambient  
La proposta del PMUS, pel que fa a efectes sobre el medi ambient, determina que el planejament general del municipi, sobre el qual es redactarà el PMUS, compta amb la corresponent avaluació ambiental, com vam veure anteriorment, per la qual cosa queda subjecte de manera general a les seues determinacions. Per aquest motiu, les actuacions previstes en el sòl urbà i urbanitzable aprofitaran la infraestructura de la ronda i altres determinacions previstes en el mateix PGOU.  
En sòl no urbanitzable, les actuacions se centraran en la reorganització del trànsit i el condicionament de ferms (tipus bla) dels camins rurals existents i les vies de servei de titularitat municipal que figuren en el PGOU.  
Dins del diagnòstic de la situació del medi ambient i del territori abans de l'aplicació del PMUS en l'àmbit afectat, s'assenyala en el DIE que en aquest moment el municipi té prioritzat l'ús de vehicles motoritzats, amb una amplària de carrer baixa amb voreres xicotetes, amb una accessibilitat baixa. Una estació de tren fora del nucli urbà amb mal accés i poca freqüència; per a accedir a altres transports públics és necessari, també, anar als municipis contigus.  
  
Per tant, conclou el PMUS que, quant als efectes previsibles sobre el medi ambient i sobre els elements estratègics del territori, com que es promou l'ús de transport no mecanitzat o sense consum de combustibles fòssils, s'abaixa la producció de CO i l'emissió de sorolls, per la qual cosa s'ha de considerar que l'efecte és favorable al medi ambient.  
  
L'execució del Pla de mobilitat millorarà la convivència i la seguretat, i pretén fomentar l'ús d'alternatives més saludables i, per consegüent, un augment en la qualitat de vida.  
D. Consultes realitzades  
Per part de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, d'acord amb l'article 51.1 de la LOTUP, la documentació aportada s'ha sotmés a consulta a les següents administracions públiques afectades.  
  
Consulta Informe Administració consultada  
08.05.19 11.10.19 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració.  
Direcció Territorial de València. Servei d'Urbanisme.  
08.05.19 01.10.19 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració.  
Sub. Gral. Ord. Territori, Urbanisme i Paisatge. S. Infr. Verda i Paisatge.  
08.05.19 28.06.19 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració.  
Sub. Gral. Ord. Territori, Urbanisme i Paisatge. Ordenació Territori  
08.05.19 03.04.20 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració.  
Sub. Gral. Ord. Territori, Urbanisme i Paisatge. PATRICOVA  
08.05.19 29.05.19 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració.  
Sub. Gral. Ord. Mobilitat. Serv. Mobilitat Urbana  
03.04.21 16.02.21 Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat.  
Sub. Gral. Ord. Mobilitat. Serv. Mobilitat  
08.05.19 Conselleria Agricultura, Medi Ambient, Canvi Clim. i Desenv. Rural  
Sub. Gral. Medi Natural. Servei Ordenació i Gestió Forestal.  
08.05.19 21.05.19 Conselleria Agricultura, Medi Ambient, Canvi Clim. i Desenv. Rural  
Sub. Gral. Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental.  
  
  
Els informes rebuts es publicaran en el web:  
https://mediambient.gva.es/va/web/evaluacion-ambiental/avaluacio-ambiental-estrategica-de-plans-i-programes juntament amb el corresponent pronunciament ambiental.  
E. Identificació i valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
Segons el que estipula l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en compte els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de la certesa en la determinació d'efectes significatius sobre el medi ambient, i amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades a què es refereixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
Conceptualment, els plans de mobilitat urbana sostenible constitueixen l'instrument adequat per a aconseguir donar resposta a les necessitats de mobilitat de les persones i les mercaderies en l'àmbit urbà i reduir les repercussions negatives del sistema de transport sobre l'economia, la societat i el medi ambient. Aquesta mobilitat sostenible ha de perseguir, igualment, l'accessibilitat universal, és a dir, facilitar l'accés de la població als béns, als serveis i als llocs de treball.  
La consecució d'aquests objectius generals es du a terme si s'actua, fonamentalment, sobre dos àmbits:  
- Un nou equilibri dels modes de transport que aposta, fonamentalment, per aquells amb més eficàcia ambiental i social: transport públic davant del privat i formes de transport no motoritzat. Assolir aquest objectiu requereix tant mesures d'estímul cap a les noves formes de transport com mesures dissuasives. Per a fer-ho, s'ha d'actuar sobre aspectes estructurals (infraestructures necessàries) i de regulació urbanística (tipologia edificatòria, relació espais públics/privats, estàndards dels aparcaments per als diferents mitjans de transport).  
  
- La planificació urbana i model de ciutat, amb la disminució de la necessitat de mobilitat urbana tant en necessitat com en longitud de desplaçaments.  
Des del punt de vista ambiental, els PMUS han de contribuir a un ús racional del sòl per a atendre les demandes de mobilitat, el canvi modal amb la priorització dels mitjans més sostenibles, la reducció de la necessitat de desplaçaments tant en nombre com en distància que propicie l'adquisició d'hàbits saludables (caminar i desplaçar-se amb bicicleta) i que contribuïsca, al seu torn, a la disminució de les emissions originades pel sector del transport com són les emissions de gasos d'efecte d'hivernacle (CO2), les emissions de contaminants que perjudiquen la qualitat de vida dels ciutadans (entre altres el diòxid de nitrogen NO2, els compostos orgànics volàtils COV, el monòxid de carboni CO, el diòxid de sofre SO2 o el material particulat PM) i les emissions acústiques originades pel trànsit.  
En aquest sentit s'expressa l'article 10.2 de la Llei 6/2011, d'1 d'abril, de la Generalitat, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, quan indica que «2. La definició de paràmetres i objectius assenyalats en el punt anterior s'ha d'acompanyar dels indicadors que es consideren pertinents en relació amb el volum total de desplaçaments i el repartiment modal que tenen, així com dels nivells associats de consums energètics, ocupació de l'espai públic, soroll i emissions atmosfèriques, amb la particularització de les d'efecte d'hivernacle. L'evolució d'aquests últims paràmetres tendirà a la reducció progressiva d'acord amb els ritmes i límits que reglamentàriament s'establisquen en relació amb el desenvolupament de les polítiques energètiques i ambientals».  
Tenint en compte els anteriors criteris, es fa l'avaluació ambiental estratègica del PMUS de Massalfassar en funció de les propostes realitzades, partint de la consideració, tal com recull la documentació aportada, que la pràctica totalitat de les propostes es plantegen en sòl urbà i urbanitzable del municipi (amb l'única afecció a sòl no urbanitzable en l'adequació de viaris per a ciclistes i vianants existents), i sense perjudici de la ulterior incardinació del PMUS de Massalfassar amb altres instruments de mobilitat de caràcter supramunicipal com puga ser el Pla de mobilitat metropolità de València, les previsions i les actuacions del qual no són objecte del PMUS (encara que es descriuen) i, per tant, tampoc d'aquesta avaluació ambiental.  
El PMUS de Massalfassar atén el que, quant a competències administratives, estableix l'article 3.2 de la Llei 6/2011, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, per la qual cosa l'avaluació ambiental estratègica d'aquest es farà sobre les propostes que siguen de competència municipal.  
Dit això, en els informes rebuts s'observen les consideracions següents, tant de tipus legal com ambiental, que descrivim a continuació:  
Urbanisme  
El Servei d'Urbanisme de la Direcció Territorial de la Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració emet informe, de data 2 d'octubre de 2019, en el qual valora positivament la proposta respecte a la incidència d'aquesta en l'ordenació urbanística de Massalfassar, pel que fa a la implantació d'un nou model urbà que afavorisca el transport públic i els recorreguts per a vianants i ciclistes, si bé indica les següents consideracions:  
- Com que les principals actuacions del pla es concentren en el nucli urbà, per a aconseguir els objectius del PMUS respecte a la sostenibilitat de la mobilitat serà determinant la coordinació amb els municipis contigus i les altres administracions i la integració del PMUS amb els diferents instruments en tramitació.  
- Per això, a més de les ja esmentades, s'haurà de tindre en compte les consideracions plantejades en el Pla de mobilitat urbana metropolità de València, en tramitació actualment.  
- A més, hauria de valorar-se la possibilitat de recuperar la línia d'autobús interurbà en situacions puntuals.  
- Els vials per a vianants proposats al centre de la població es consideren adequats tant per la morfologia dels carrers com perquè satisfan les necessitats reflectides en el procés de participació pública.  
  
- La combinació d'aquesta conversió en zona de vianants amb el recorregut escolar proposat com a zona 20, de preferència per als vianants sobre el trànsit rodat, genera una sèrie de recorreguts segurs que comuniquen els principals centres tractius d'activitat del municipi.  
- No obstant això, seria necessari plantejar la continuïtat d'aquests itineraris cap a l'exterior del nucli urbà, especialment per a connectar amb l'estació de tren, el polígon industrial i el municipi de Museros, que compta amb una estació de metro situada aproximadament a 2 km del centre de Massalfassar, distància assequible per a recórrer amb bici o a peu.  
- Serà necessari que el pla definitiu adopte en la seua redacció els criteris per a la planificació amb perspectiva de gènere que estableix l'annex XII de la LOTUP (art. 179 de la Llei 1/2019); en particular, l'apartat 2, relatiu a la xarxa d'espais comuns, i l'apartat 9, relatiu a la mobilitat.  
- Haurà de posar-se l'accent en aquest sentit en els recorreguts ciclistes i per a vianants que es plantegen fora del nucli urbà.  
- No s'ha pogut analitzar amb detall la informació relativa a les fitxes de les actuacions a les quals el pla fa referència, ja que no està disponible en la direcció facilitada per a la descàrrega. Per tant, el nivell de definició i concreció de les propostes en la documentació que s'ha pogut consultar és reduït, i, a més, algunes propostes se supediten als resultats de la participació pública per a desenvolupar amb posterioritat a l'esborrany del pla.  
Ordenació del territori  
L'Informe, de 14 de juny de 2019, del Servei d'Ordenació del Territori de la Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració, s'emet com a competent en l'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana i en els plans d'acció territorial, tant el d'ordenació i dinamització de l'Horta (PATHV) de València com el d'infraestructura verda del litoral (PATIVEL). El municipi de Massalfassar pertany a l'àrea funcional de València (comarca de l'Horta Nord) i està inclòs dins del paisatge de rellevància regional PRR-37, «Horta de València»  
  
- Des del punt de vista del PATHV, l'horta del municipi de Massalfassar s'ha qualificat de sòl de protecció agrícola de grau 3 (H3).  
  
- Qualsevol actuació directa o indirecta en l'àmbit de l'Horta haurà de tindre en compte els principis generals d'integració paisatgística previstos en els articles 58 i següents de la normativa del PATHV.  
- Segons estableix l'art. 7 del PATIVEL, els sòls litorals regulats en altres PAT es regeixen pel que estableix el PAT que els regule, excepte en els SNU de protecció litoral, que queden regulats pel que disposa el PATIVEL. D'acord amb això, l'SNU del municipi de Massalfassar queda regulat pel que estableix el PATHV.  
  
Infraestructura verda i paisatge.  
L'Informe, de 14 d'agost de 2019, del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, conclou que és necessària la incorporació al PMUS d'un capítol destinat a la infraestructura verda (IV) que incloga:  
- Anàlisi de la IV que permeta analitzar i valorar els efectes de les propostes i que estudie les implicacions sobre aquesta.  
- Indicació explícita de quins espais i recorreguts d'actuació es consideren adequats, tant pel valor actual com pel valor potencial que tenen, per a la seua incorporació a la IV.  
- Establiment de mesures efectives per a corregir els possibles efectes negatius generats per les propostes plantejades.  
- Compliment de l'ETCV per part de les propostes d'alternativa de traçat i disseny de creació, ampliació o modificació d'infraestructures.  
  
- Compliment del títol VI del PAT de l'Horta, en les directrius que té d'integració paisatgística de les infraestructures, segons el que s'estableix en l'article 64 quant a camins rurals, sendes i vies pecuàries.  
  
- Indicació de determinacions a adoptar per al control dels elements amb incidència en la qualitat del paisatge urbà, que garantisquen amb el disseny dels espais públics i el viari la funcionalitat de la infraestructura verda i el manteniment de les principals vistes i perspectives que el caracteritzen.  
Mobilitat   
- L'Informe, de 27 de maig de 2019, del Servei de Mobilitat de la Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat, estableix que el document no és pròpiament un pla de mobilitat, sinó que és una memòria prèvia a la redacció d'aquest.  
- L'escàs desenvolupament de l'anàlisi, el diagnòstic i la prognosi de la mobilitat municipal actual, realitzats en aquest document, no permet justificar les propostes que es defineixen en el document ni descartar-ne qualsevol altra d'addicional.  
- És a dir, que la redacció del document complet, amb el necessari procés d'informació i participació pública per a constituir el Pla de mobilitat urbana sostenible que es tramitaria per a l'aprovació, d'acord amb la Llei 6/2011, podria incloure un conjunt de propostes diferents de les previstes.  
- El desplegament adequat del Pla de mobilitat està definit en l'article 10 de la llei. En qualsevol cas, la descripció de la mobilitat municipal ha d'incloure una zonificació adequada del municipi, descripció de nuclis d'atracció/generació de viatges, descripció de la mobilitat per motius i repartiment modal. A més, es farà una anàlisi de la mobilitat en cada mitjà de transport.  
- El PMUS ha de fer el càlcul de les emissions relacionades amb el transport al municipi de Massalfassar, caracteritzant la situació de partida i la que es produirà una vegada implementades les propostes que estableix el PMUS.  
- El Servei de Mobilitat de la Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori està redactant el Pla de mobilitat de l'àrea metropolitana de València, en l'àmbit de la qual està inclòs el municipi de Massalfassar.  
- Durant el procés de redacció del document del Pla de mobilitat municipal hauran de contrastar-se les seues determinacions amb les que estiguen establides en aquell moment en el Pla de mobilitat metropolità.  
  
- A tall d'exemple, l'informe del servei competent estableix una estructura de pla de mobilitat adequada a la grandària de Massalfassar.  
- Amb posterioritat, i després d'ajustos fets per l'Ajuntament, s'emet informe definitiu, de 16 de febrer de 2021, del Servei de Mobilitat de la Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat, en el qual es conclou que, amb les modificacions que s'hi sol·liciten, els continguts del PMUS són adequats en relació a les determinacions de la Llei 6/2011, de Mobilitat de la Comunitat Valenciana, per la qual cosa s'emet informe favorable condicionat a l'esmena dels punts especificats en aquest informe, relatius a la modificació de les fitxes del PMUS proposat.  
Canvi climàtic i qualitat de l'aire.  
El Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera emet un informe, de 13 de maig de 2019, en el qual detalla aspectes normatius que cal tindre en compte quant a:  
- Canvi climàtic.  
- Les mesures han d'ajustar-se a les propostes establides en l'Estratègia valenciana contra el canvi climàtic 2013-2020 (aprovada en 2013) i l'Estratègia valenciana d'energia i canvi climàtic 2030 (pendent d'aprovació): Fomentar usos mixtos de transport, promoure la densitat mínima en els plans generals, fomentar la instal·lació de taquilles per a la recollida de compres en línia o proposar la restricció dels vehicles més contaminants en els centres urbans.  
- Unes altres que, segons l'informe, estan recollides en el PMUS de Massalfassar i són coherents amb l'estratègia són:  
- Caracterització d'infraestructura verda tenint en compte els àmbits d'actuació de l'Horta de València i les vies pecuàries.  
- Minimitzar els riscos d'inundació i fomentar l'ús racional del territori deixant lliures les zones necessàries per a permetre els escolaments naturals.  
- Contaminació acústica.  
- Com que es tracta d'un municipi menor de 20.000 habitants, Massalfassar no té obligació de realitzar un pla acústic municipal, per la qual cosa els estudis acústics que corresponguen s'associaran al corresponent instrument de planejament que ho precise, amb el contingut mínim detallat en el Decret 104/2006, de planificació i gestió en matèria de contaminació acústica.  
- Qualitat de l'aire.  
- El municipi de Massalfassar s'inclou en la zona ES1007: Túria.  
- D'acord amb l'avaluació de la qualitat de l'aire feta per la Direcció General, segons dades dels últims anys, es registren superacions dels valors normatius establits en el Reial decret 102/2001, del valor de l'ozó per al període 2013-2017.  
- Per tant, quant als òxids de nitrogen, la disminució del trànsit terrestre de la zona contribuirà a la disminució d'aquest contaminant atmosfèric.  
Risc d'inundació (PATRICOVA)  
- L'Informe del Servei d'Ordenació del Territori, de 24 de març de 2020, respecte al compliment del Pla d'acció territorial sobre prevenció de risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), conclou que l'àmbit d'actuació del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) de Massalfassar es troba afectat per perillositat d'inundació i és compatible tenint en compte les consideracions exposades en l'informe que es resumeixen finalment en les següents:  
  
1. El PMUS de Massalfassar es troba afectat per perillositat d'inundació, si bé les mesures hauran de ser concretades en els projectes que des d'aquest es desenvolupen, sobretot en alteració de rasants i les seues afeccions, així com les mesures previstes per a reduir els efectes de la inundabilitat. Es considera el pla compatible amb el PMUS sempre que s'incorporen en les actuacions que es projecten les condicions d'adequació de les infraestructures previstes en l'art. 21 de la normativa de PATRICOVA.  
2. Les actuacions previstes en el PMUS, si s'executen de manera que siguen compatibles amb la infraestructura verda i de reduït impacte, no es preveu que generen un increment significatiu del risc d'inundació.  
  
3. El criteri que, en matèria de risc d'inundació, ha de considerar-se en el PMUS és que els projectes d'execució derivats d'aquest hauran de complir les condicions establides en l'art. 21 de la normativa de PATRICOVA.  
Tenint en compte els anteriors criteris establits al principi d'aquest apartat i a la vista dels informes anteriors, es fa l'avaluació ambiental estratègica del PMUS de Massalfassar en funció de les propostes realitzades, partint de la consideració, tal com recull la documentació aportada, que la pràctica totalitat de les propostes es planteja en sòl urbà i urbanitzable del municipi (amb l'única afecció a sòl no urbanitzable en l'adequació de viaris per a ciclistes i vianants existents), i sense perjudici de la ulterior incardinació del PMUS de Massalfassar amb altres instruments de mobilitat de caràcter supramunicipal com puga ser el Pla d'acció territorial d'ordenació i dinamització de l'Horta de València o el Pla de mobilitat metropolità de València, les previsions i les actuacions dels quals no són objecte del PMUS (encara que s'hi descriuen) i, per tant, l'avaluació ambiental de les actuacions que se'n deriven quedarà sotmesa, d'acord amb la legislació vigent, al corresponent procediment d'avaluació ambiental.  
  
F. Determinació de l'existència d'efectes significatius.  
Segons estableix l'article 46 de la LOTUP, l'òrgan ambiental ha de determinar si un pla o la modificació d'aquest ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial si es determina l'existència d'efectes significatius en el medi ambient, tenint en compte els criteris establits en l'annex VIII, si és el cas, amb la consulta prèvia a les administracions públiques afectades, i amb les consideracions a les quals es refereix l'article 51 de la LOTUP.  
A la vista de la documentació presentada, conforme als criteris de l'annex VIII de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (LOTUP), es considera que el Pla de mobilitat urbana sostenible de Massalfassar no afecta negativament espais protegits ni forestals, ja que les seues propostes se circumscriuen al sòl urbà, urbanitzable, i en cas d'afectar el sòl no urbanitzable, no suposa increment de recursos ni suposa actuacions que determinen modificacions del planejament que precisen avaluació ambiental dins de l'abast d'aquest PMUS.  
Tenint en compte tot això i analitzades les propostes del PMUS de Massalfassar, s'entén que en conjunt aquestes propostes:  
1. Col·laboren per a desenvolupar un ús més racional de l'espai públic i de les necessitats socials i econòmiques del municipi.  
2. Propicien el canvi modal cap als tipus de transport més sostenible: El desplaçament a peu i amb bicicleta, amb la consegüent reducció de consum energètic.  
3. Desincentiva l'ús del vehicle privat en favor del públic i/o col·lectiu.  
4. Afavoreix, a llarg termini, la reducció dels impactes associats als transports motoritzats: Emissions contaminants, gasos d'efecte d'hivernacle i emissions acústiques.  
5. Promou la descarbonització del sistema de transport del municipi.  
  
El PMUS indica en el punt 11 «Model de gestió i seguiment del pla» que no es precisen instruments complementaris generals per al seguiment ambiental del pla que es durà a terme, amb independència dels previstos en la LOTUP i dels de seguiment de cadascuna de les actuacions concretes que figuren en les corresponents fitxes de projecte.  
  
Adjunta un quadre de seguiment del PMUS, en el qual no es reflecteix entre els indicadors CAP indicador de tipus mediambiental, tal com expressa l'art. 10.2 de la Llei de mobilitat, que indica que als plans s'incorporaran no sols els indicadors en relació amb el volum total de desplaçaments, el seu repartiment modal o ocupació de l'espai públic, sinó també els nivells associats a consums energètics, soroll i emissions atmosfèriques (particularitzant en les d'efecte d'hivernacle) amb els ritmes i límits que s'establisquen reglamentàriament en el desenvolupament de polítiques energètiques i ambientals.  
Per tant, atés que consta l'estudi d'alguns d'aquests en el PMUS, es concretaran com a indicadors per al seguiment, amb el seu valor inicial, el valor objectiu que es vol assolir, així com la metodologia de càlcul proposada, com a mínim per als següents indicadors mediambientals:  
  
- Ús de vehicles menys contaminants. (Avaluant les tm de GEI CO2/any)  
- Emissions de GEI del sector dels transports (vinculat a l'anterior).  
- Consum total d'energia per part del sector dels transports. (Avalua les tones equivalents de petroli)  
- Estacionament de pesats als afores (s'avalua el nombre de vehicles pesats/any).  
- Disminució del nivell acústic aconseguit en dB (que avalue el nivell sonor de recepció extern (dB) produït pel trànsit en diverses localitzacions municipals que siguen representatives del model de mobilitat proposat).  
- Qualsevol altre indicador que, per a cada proposta, avalue un valor adequat per al compliment efectiu del fet que no se supera el llindar sobre la base de l'estalvi energètic, la disminució d'emissions de GEI, la disminució de contaminants o la disminució del soroll.  
En general, per a tots els indicadors, tant els ja definits com els de caràcter mediambiental, s'haurà de concretar (de manera quantitativa, no merament qualitativa) el valor inicial i quantificar l'objectiu que es vol aconseguir.  
Així doncs, analitzada la documentació presentada i el seu objecte, els informes sectorials emesos, una vegada revisada la cartografia existent en el Sistema d'Informació Territorial d'aquesta conselleria, es pot determinar, respecte del Pla de mobilitat urbana sostenible de Massalfassar, que el procediment d'avaluació simplificada és suficient per a determinar que la modificació no presenta efectes significatius negatius sobre el medi ambient.  
  
G) Proposta d'acord.  
Tenint en compte el que estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, d'acord amb el que s'ha exposat, es resol:  
Emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible de Massalfassar, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient. Correspondrà, per tant, continuar la tramitació d'aquesta modificació conforme a la seua normativa sectorial, sempre que s'ajuste al descrit en la documentació presentada, així com al que s'estableix en la legislació vigent i els informes emesos respecte als quals s'haurà de tindre en compte, en la redacció definitiva del PMUS de Massalfassar, els següents aspectes:  
  
1. El PMUS s'haurà de completar amb el que indica el Servei de Mobilitat Urbana de la Subdirecció General de Mobilitat en el seu informe de data 16 de febrer de 2021.  
2. El PMUS ha de contindre un capítol relatiu a la infraestructura verda amb els continguts assenyalats en l'informe emés pel Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
3. Pel que fa a les consideracions relatives a canvi climàtic, contaminació acústica i qualitat de l'aire, el PMUS haurà de tindre en compte les consideracions de l'Informe del Servei de Lluita Contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera, especialment en el que fa referència a:  
3.1. Incorporar metodologia i càlcul de la petjada de carboni derivada del model de mobilitat proposat i els indicadors de seguiment de caràcter mediambiental que es consideren adequats, en concret, emissions de CO2 equivalents.  
3.2. Incorporar el procediment per al seguiment de la contaminació acústica derivada del model de mobilitat proposat i l'indicador corresponent del nivell sonor extern.  
3.3. Completar la proposta d'indicadors de seguiment amb els valors inicials i els valors objectius que cal aconseguir.  
4. El PMUS incorporarà finalment les qüestions realitzades per l'Informe del Servei de Territorial d'Urbanisme en l'àmbit de la seua competència, així com les del Servei d'Ordenació del Territori relatives al compliment del PATRICOVA, especialment en la consideració de les actuacions derivades del PMUS.  
Segons el que estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'Informe ambiental i territorial estratègic perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha procedit a l'aprovació del Pla de mobilitat urbana sostenible de Massalfassar en el termini màxim de quatre anys des de la publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació.  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'Informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista de tot el que antecedeix, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible de Massalfassar, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè es puguen utilitzar els mitjans de defensa que en el seu dret es consideren pertinents.  
Us ho notifique perquè en tingueu coneixement i als efectes oportuns.  
El que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a la reserva dels termes precisos que se'n deriven, tal com ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
València, 10 de març de 2021.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 28 de setembre de 2023.- El director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental: Miguel Angel Ivorra Devesa.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9722, del 10-11-2023 (2023/10815)

RESOLUCIÓN 28 de septiembre de 2023, de la Dirección General de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación del informe ambiental y territorial estratégico del Plan de movilidad urbana sostenible de Massalfassar. Expediente 40/2019-EAE.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9722

Fecha DOGV
:   10-11-2023

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2023/10815

CVE


Fecha del documento
:   28-09-2023

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Infraestructuras y Territorio

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Infraestructuras y Territorio](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN 28 de septiembre de 2023, de la Dirección General de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación del informe ambiental y territorial estratégico del Plan de movilidad urbana sostenible de Massalfassar. Expediente 40/2019-EAE. [2023/10815]  
De conformidad con el artículo 53.7 del Decreto legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell de aprobación del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del informe ambiental y territorial estratégico, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana el informe ambiental y territorial estratégico correspondiente al expediente 40/2019-EAE Massalfassar (Valencia).  
  
«Informe ambiental y territorial estratégico  
Objeto Plan de movilidad urbana sostenible de Massalfassar  
Trámite Evaluación ambiental estratégica del Plan  
Promotor Ayuntamiento de Massalfassar  
Autoridad Sustantiva Ayuntamiento  
Localización Massalfassar (Valencia)  
Núm. expediente 040/2019-EAE  
  
  
La Comisión de Evaluación Ambiental, en sesión celebrada el 5 de marzo de 2021, adoptó el siguiente:  
Acuerdo:  
Vista la propuesta de informe ambiental y territorial estratégico del Plan de movilidad urbana sostenible (PMUS) de Massalfassar, en los siguientes términos:  
A. Fundamentos por los que se somete el Plan a evaluación ambiental estratégica.  
La evaluación ambiental estratégica es el instrumento de prevención, establecido en la Directiva 2001/42/CE del Parlamento Europeo y del Consejo de 27 de junio, para la integración de los aspectos ambientales en la toma de decisiones de planes y programas públicos. Dicha directiva se incorpora al derecho interno español mediante la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y al derecho autonómico mediante la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
La Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, establece en el artículo 6 qué planes y programas, así como sus modificaciones, están sometidos a evaluación ambiental estratégica de conformidad con los procedimientos establecidos en la legislación de evaluación ambiental.  
Conforme a lo estipulado en el artículo 46.3 de la LOTUP, el órgano ambiental determinará si un plan o programa debe ser objeto de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada u ordinaria, en los supuestos allí previstos y teniendo en cuenta los criterios establecidos en el anexo VIII de la ley, todo ello previa consulta a las administraciones públicas afectadas y de acuerdo con las fases de la tramitación expuestas en el artículo 49. En este contexto, la evaluación ambiental estratégica es de aplicación a los planes de movilidad.  
B. Documento inicial estratégico  
B.1 Documentación aportada.  
En fecha 5 de marzo de 2019 tuvo entrada, en el Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica de la Subdirección General de Evaluación Ambiental, la solicitud del Ayuntamiento de Massalfassar para iniciar el proceso de evaluación ambiental y territorial estratégica del borrador del Plan de movilidad urbana sostenible (PMUS) de Massalfassar junto con el documento inicial estratégico (DIE).  
Posteriormente, el Ayuntamiento de Massalfassar remite notificación, de fecha de entrada 16 de abril de 2019, en la que se adjunta un nuevo documento de PMUS, firmado digitalmente.  
La documentación aportada, es conforme a lo establecido en el artículo 50 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
La documentación queda constituida por los siguientes documentos:  
1. Documento inicial estratégico (DIE)  
2. Borrador del Plan de movilidad urbana sostenible.  
La Subdirección General de Evaluación Ambiental comunica la apertura del expediente (exp. 40/2019-EAE) en escrito de fecha 6 de mayo de 2019.  
Tiene entrada en el Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica el 15 de noviembre de 2019 el escrito del Ayuntamiento de Massalfasar en el que se hace llegar la Resolución de Alcaldía de 28 de octubre de 2019 por la cual tras las reuniones mantenidas con el Servicio de Movilidad se estableció necesario adaptar el PMUS dentro del ámbito de dichas competencias, por lo que comunica que se está trabajando en la revisión de un nuevo documento.  
El 4 de febrero de 2020, el Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica efectúa un requerimiento al Ayuntamiento de Massalfassar de la documentación pendiente.  
El 31 de julio de 2020 tiene entrada en el Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica la documentación correspondiente a la nueva versión del PMUS, junto con un informe del Servicio de Movilidad de 30 de junio de 2020 solicitado directamente por el Ayuntamiento de Massalfasar.  
B.2 Información territorial  
El municipio de Massalfassar, situado en la comarca de l'Horta Nord en la provincia de Valencia, tiene una población de 2.462 habitantes (según el IVE a 01.01.2017). La superficie del término municipal es de 2,53 km². Se sitúa a una altitud de 12 m. s. n. m. y a una distancia de 11,9 km de València.  
Limita con el mar Mediterráneo al este; Massamagrell y València (Rafalell y Vistabella) al norte; Museros al oeste y Albuixech al sur. La superficie es completamente llana, rellena de sedimentos cuaternarios del período holoceno. El marjal se transformó artificialmente, al haber sido rellenado y elevado su nivel.  
El término de Masalfasar está atravesado de norte a sur por la V-21, que une la AP-7 a la altura de Puzol con la ciudad de Valencia; y de este a oeste por la CV-32, que une la V-21 con la CV-300 en el término de Museros. Se encuentra además en su término la estación de Massalfassar, que tiene servicio de la Línea C-6 de Cercanías Valencia. El municipio es, asimismo, fácilmente accesible en bicicleta, tanto a través de la Vía Xurra que discurre en este tramo paralela a la CV-300 como a través de la ruta de la Vía Augusta, que circula por Masalfasar entre Rafelbuñol y Mahuella.  
Sin embargo, todavía no tiene solucionada la circulación en el interior del municipio, siendo necesaria la realización del carril bici que atravesará el municipio de este a oeste.  
El ámbito de actuación del PMUS es el término municipal de Massalfassar. En dicho ámbito debe planificar actuaciones de carácter municipal, si bien deben considerarse influidas y en función de actuaciones supramunicipales en materia de movilidad que requiere Massalfassar que deben considerarse dentro el Plan de movilidad metropolitana de Valencia (PMoMe Valencia), y están siendo sometidas a evaluación ambiental y territorial estratégica ordinaria con la tramitación del PMoMe de Valencia.  
El PMUS de Massalfassar, recoge pues las actuaciones de competencia municipal, ubicadas todas ellas en suelo urbano consolidado, (excepto la conexión a la estación del tren y los caminos rurales, que se extienden a través de suelo no urbanizable).  
B.3. Planeamiento vigente  
El planeamiento vigente en el municipio es el Plan general con aprobación definitiva parcial (de acuerdo con la base de datos de Urbanismo) por la Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia el 7 de noviembre de 2007 (BOP de 15.04.2009).  
El Plan general de Massalfassar fue sometido a evaluación ambiental (Exp. 131/2005-AIA), emitiéndose en fecha 25 de junio de 2007 declaración de impacto ambiental con condicionantes.  
Según el borrador presentado, el suelo urbano de Massalfassar está configurado por un núcleo residencial compacto, dos núcleos industriales y otro comercial. La comunicación entre estos espacios es, hoy en día, mediante vías de tráfico rodado. Los espacios no urbanizados tienen un alto valor medioambiental, por su naturaleza agraria o natural, relacionada con las zonas húmedas, con elementos etnológicos de interés, como las ceberas tradicionales, el llavaner, las acequias, los caminos históricos y su playa natural.  
Relacionado con el PMUS se han evaluado distintas figuras de planeamiento tanto a nivel supramunicipal como de desarrollo del Plan general, que tienen relación con la movilidad y que deben ser consideradas en el presente trámite ambiental:  
• Plan de acción territorial de ordenación y dinamización de la Huerta de Valencia (PATODHV).  
- Aprobado por Decreto 219/2018 del Consell.  
- El PATODHV desclasifica parte del suelo urbanizable sin programar del PGOU, dejando una franja perimetral en el entorno de suelo consolidado para la zona de amortiguamiento de impacto sobre la huerta, que se empleará para la creación de recorridos ciclistas y peatonales; creando además un sector de recuperación de la huerta en el borde norte del suelo urbano.  
- Entre sus directrices respecto a cuestiones de movilidad establece:  
- Artículo 59. Objetivos generales de implantación de nuevas infraestructuras:  
«Favorecer la relación de las infraestructuras de movilidad con el uso público de la infraestructura verde».  
- Artículo 63. Vías de distribución que discurren por espacios agrarios sensibles. «d) Potenciar la movilidad sostenible fomentando el tráfico peatonal y ciclista»  
- Artículo 71. Itinerarios verdes.  
Dicha red pone en valor rasgos característicos del paisaje y estará formada, entre otras, según el apartado 2.a por «una red principal de conectividad metropolitana integrada por caminos para vehículos no motorizados diseñados según criterios de movilidad sostenible que conectan los núcleos de la Huerta y discurren por vías de comunicación y bordes urbanos en la mayor parte de su recorrido, así como vías pecuarias».  
- En la cartografía del PAT se incorpora la siguiente ordenación:  
- El total del municipio se encuentra en Área Protección de la Huerta, grado 3 (H3).  
- Una pequeña parte pegada al sur del núcleo urbano se consideran como zonas rurales comunes  
- Al norte del núcleo urbano, se considera una zona de sectores de recuperación de la Huerta.  
• Plan de acción territorial de la infraestructura verde del litoral de la Comunitat Valenciana (PATIVEL).  
- Aprobado por Decreto 58/2018 del Consell.  
- Entre las directrices, respecto al ámbito de la movilidad establece:  
- Artículo 1. Naturaleza, objetivos y vinculación.  
g) Facilitar la accesibilidad y la movilidad peatonal y ciclista en el litoral y en sus conexiones con el interior del territorio.  
- Artículo 17. Ordenación y gestión de la Vía Litoral de la Comunitat Valenciana.  
«1. La Vía del Litoral es un eje estructural que articula los núcleos costeros y forma parte de la Infraestructura Verde del Litoral. Es un itinerario apto para los sistemas de movilidad no motorizada, posibilita el recorrido íntegro del litoral y conecta física y funcionalmente los elementos y espacios de mayor valor ambiental, cultural y paisajístico de este ámbito.  
2. La planificación territorial y urbanística integrará en su ordenación y gestión la Vía del Litoral, podrá proponer alternativas a su trazado y establecer conexiones con ejes verdes de semejantes características. En la medida de lo posible el trazado discurrirá por la zona de servidumbre de tránsito».  
De acuerdo con la cartografía del PATIVEL:  
- Los suelos correspondientes a la Zona Rural del municipio se sitúan casi en su totalidad dentro del ámbito de conexión, bien como ámbito ampliado (hasta 1000 m desde la línea de costa) bien como ámbito de conexión (hasta 2000 m desde la línea de costa).  
• Plan de acción territorial del Área Metropolitana de Valencia.  
- No aprobado definitivamente, pero cuenta, desde el punto de vista ambiental, con documento de alcance del estudio ambiental y territorial estratégico de fecha 27 de julio de 2017 (Exp. 60/2016-EAE).  
- De acuerdo con el borrador del documento, una de las tres visiones desde la que desarrolla dicho plan, es la de las Infraestructuras de movilidad, de forma coordinada con el PMoMe como plan metropolitano sectorial en materia de movilidad.  
• Plan de movilidad metropolitana de València.  
- Tampoco ha sido aprobado definitivamente, pero cuenta, desde el punto de vista ambiental, con documento de alcance del estudio ambiental y territorial estratégico aprobado por la Comisión de Evaluación Ambiental el 26 de septiembre de 2019 (Exp. 27/2018-EAE).  
- La localidad de Massalfassar de acuerdo con el borrador del Plan se encuentra dentro del ámbito estricto del PMoME.  
- Entre los objetivos del PMoMe propuestos, en relación con el PMUS de Massalfassar, podemos señalar, entre otros:  
- Objetivo 2: potenciar el transporte público.  
- Objetivo 3: recuperar espacio de la vía pública para los modos no mecanizados de transporte (peatones y ciclistas).  
- Objetivo 4: mejora la seguridad de los desplazamientos, reducir la accidentalidad y focalizar las actuaciones atendiendo al usuario más vulnerable.  
- Objetivo 5: suprimir barreras a los desplazamientos de las personas con movilidad reducida (accesibilidad universal).  
- Objetivo 6: gestionar eficazmente el tráfico y el sistema de estacionamiento, potenciando el transporte público y de los modos no mecanizados de desplazamiento.  
- Objetivo 8: reducir emisiones contaminantes, ruido y garantizar un consumo energético más eficiente en el ámbito de la movilidad.  
- Objetivo 9: introducir progresivamente nuevas tecnologías aplicadas a la movilidad para facilitar la coordinación tarifaria, el intercambio modal, la mejora de la accesibilidad, la reducción de la accidentalidad, la información en tiempo real y la comodidad del usuario.  
- Objetivo 11: facilitar criterios de movilidad sostenible para una política urbanística y territorial que apueste por la ciudad compacta mediterránea.  
- Objetivo 12: promover la más amplia participación ciudadana.  
- Objetivo 13: informar y educar a la población.  
- Por otro lado, entre las propuestas del PMoMe se encuentran aquellas en las que la Conselleria debe ser un catalizador municipal y que, por ser objeto de la competencia municipal, deben recogerse en el PMUS.  
- Subvención de la redacción e implantación de PMUS municipales.  
- Redes ciclistas.  
- Proyectos de peatonalización.  
- Mejorar la eficiencia de la flota de vehículos (eléctricos, híbridos).  
- Implantar red de puntos de recarga.  
- Actuaciones de diseño urbano que favorezcan el transporte público.  
- Definición y gestión de zonas de bajas emisiones.  
• Plan especial de reserva de suelo dotacional. Carril ciclo-peatonal «Camins a la Mar»  
- Todavía en tramitación, pasó la fase de evaluación ambiental por el procedimiento simplificado mediante Informe Ambiental y Territorial Estratégico aprobado por la Comisión de Evaluación Ambiental de 24 de enero de 2019 (Exp. 50/2018-EAE).  
- Dicho Plan especial tiene por objeto determinar el trazado básico de la red viaria ciclopeatonal más adecuado para conectar los núcleos urbanos de Museros y Massalfassar con el mar y establecer la correspondiente reserva de suelo dotacional, que permitirá la futura ejecución del Carril ciclo-peatonal de Massalfasar «Camins a la Mar».  
- Este plan se complementa con otras dos actuaciones: la pasarela ciclo-peatonal que se proyecta ejecutar sobre la V-21 en el tramo final del mismo y el carril bici a ejecutar junto al desdoblamiento de la carretera CV-32 (Carretera de la Gombalda) a su paso por los términos municipales de Museros y Massamagrell. Estas actuaciones previstas en su momento por la Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio permitirán conectar la zona de playas con el itinerario ciclopeatonal de la Gombalda que comunica el Parque Natural de la Serra Calderona con l'Horta Nord.  
- Se deberán tener en cuenta las determinaciones del IATE para la redacción del PMUS de Massalfassar.  
B.4. Objeto de la propuesta del PMUS.  
Ámbito de la actuación  
Aunque el PMUS contempla todo el término y la relación de todos los espacios de este, las actuaciones a realizar se centran en el casco urbano de la población y el suelo urbanizable anejo a este que conserva el Plan de acción territorial de ordenación y dinamización de la Huerta de Valencia (en adelante PATODHV).  
Las actuaciones previstas en el suelo urbano y urbanizable aprovecharán la infraestructura de la ronda prevista por el PGOU, contemplando además de las determinaciones del PATODHV, el Plan especial de reserva de suelo dotacional para el carril ciclo-peatonal de Massalfassar «Camis a la Mar», actualmente en tramitación, así como el proyecto de pasarela sobre la V-21 que da continuidad al anterior.  
Asimismo, se tendrían en cuenta las actuaciones existentes que se han contemplado, en la redacción del PMUS, además de lo descrito en los apartados anteriores, los itinerarios existentes en el término y que se consideran de interés, como son:  
 Conexión con la estación de tren:  
- Se trata del antiguo camino de la estación, que conecta con el parque del Llavaner y que, recorriendo una ruta ajardinada, llega hasta la estación de ferrocarril. Esta infraestructura existente solo precisa de actuaciones en mejora de accesibilidad, pavimentos e iluminación.  
 Caminos rurales:  
- La utilización de los caminos rurales como itinerarios peatonales en la huerta solo precisan de la mejora de los pavimentos en algunos de ellos, su señalización y, en todo caso, el equipamiento de las áreas de descanso o zonas de visión en los hitos que, después del proceso de participación pública, se determinen.  
- La red de caminos rurales configura una trama bastante completa para los objetivos que se pretenden, por lo que no es necesaria la ejecución de nuevos trazados.  
- El PMUS señala la mejoría que supondría la realización de más conexiones que atravesaran todas las barreras descritas (CV-32, vía de FFCC, autovía A-7, etc), si bien no articula ninguna actuación concreta.  
En suelo no urbanizable las actuaciones se completarían entonces con la reorganización del tránsito y acondicionamiento de firmes (tipo blando) de los caminos rurales existentes, el parque público definido en el PGOU y las vías de servicio de titularidad municipal que figuran en el PGOU, no requiriendo, por lo tanto, la tramitación de modificación alguna de planeamiento que afecte al suelo no urbanizable, por lo que su tramitación podría realizarse en sede municipal y por el procedimiento simplificado de elaboración y aprobación de los planes que recoge la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana (en adelante LOTUP).  
Análisis y diagnóstico.  
Según el plan, en la actualidad se perciben problemas de movilidad sostenible en el interior del municipio, quedando las infraestructuras que lo conectan con el entorno resueltas, cabe un estudio en profundidad para mejorar la movilidad sostenible en el casco urbano y su entorno próximo, así como su conexión con los puntos industriales y de ocio aislados, así como con los núcleos residenciales más próximos.  
Dada la topografía del municipio (llana), su tamaño y su buen clima, se propone priorizar por todo el casco urbano el tránsito peatonal, realizar un circuito rodado de una sola dirección y mejorar la seguridad ciclista y peatonal para las conexiones externas al casco urbano, priorizando la estación, que en este momento se halla muy mal comunicada  
Si bien la conexión con el municipio de Museros se halla resuelta, hacia el este y en la zona marítima se encuentran dificultades de movilidad sostenible.  
En este ámbito del DIE se analiza la cantidad de desplazamientos requeridos por los distintos medios de transporte, siendo estos el tráfico rodado, que incluye a todo vehículo privado; el peatonal; el tráfico de bicicletas; y el de vehículos públicos.  
Existen dos zonas diferenciadas, el casco urbano y los polígonos. El casco urbano, presenta algunas calles estrechas, aunque en general el tráfico es esporádico, siendo las horas punta las que presentan problemas, sobre todo por la coincidencia con el horario escolar. Es poco frecuentado por habitantes de otras localidades. Los habitantes de Massalfassar utilizan mayoritariamente el vehículo privado (turismos).  
Por lo que respecta a los polígonos industriales y el comercial (más frecuentados por habitantes de otros municipios), no afectan al tráfico habitual en el casco urbano, teniendo el problema del tráfico y de aparcamiento resuelto mediante su propio planeamiento.  
En cuanto al parque móvil según los datos de la DGT, en los últimos años no hay incidentes de siniestralidad, ni sanciones graves, siendo el censo de conductores de 1574, de los cuales 877 son hombres y 697 mujeres. Por lo que respecta a vehículos, de un total de 1.849 el 66 % son turismos, el 16 % motocicletas y ciclomotores y el 10 % camiones. Se estima que la superficie de aparcamiento necesaria en el casco urbano será de 9.041,61 m²  
En definitiva, la problemática analizada en el borrador del plan respecto a la movilidad actual de municipio se centra en lo siguiente:  
- Dentro del casco urbano hay problemas de accesibilidad con aceras estrechas y viales en dos sentidos con una calzada exclusiva para vehículos. Dentro del mismo sería necesario plantear una nueva distribución viaria con calles en un sentido que permita la integración del uso ciclista, la implantación de un itinerario escolar y la redistribución de las plazas de aparcamiento.  
- Massalfassar no cuenta con servicio de transporte público (autobuses o taxi) que proporcione la conexión con otros municipios o con los distintos núcleos urbanos del término.  
La baja frecuencia del transporte ferroviario y el emplazamiento de la estación, fuera del casco urbano y con acceso por un camino asfaltado sin plataforma peatonal, es uno de los aspectos a tratar en la mejora de la movilidad.  
Objetivos del PMUS  
El objeto de este plan es, dentro de las condiciones del territorio sobre el que se actúa: la mejora de las condiciones de movilidad de la población, mediante la promoción de medios de transporte no motorizados; la mejora de las condiciones de movilidad del casco urbano; la mejora y puesta en valor del medioambiente natural y etnológicos mediante la generación de hitos en los recorridos; y la conexión de las unidades residenciales con el resto de los usos del municipio.  
Según el borrador presentado, el PMUS establecerá, además de las actuaciones previstas en él, el programa de ejecución y la gestión posterior de cada una de las mismas.  
En cualquier caso, será la intensidad peatonal existente o prevista la que aconsejará la limitación completa al tráfico de vehículos en el casco urbano. Por norma general se recomienda la implantación de vías peatonales o con prioridad en aquellas calles con menos de 7 m entre paramentos. Asimismo, deben considerarse aquellas sin funcionalidad dentro del esquema de tráfico, independientemente de la intensidad del flujo peatonal. En su implantación resulta aconsejable un desarrollo por fases a partir de ejes concretos para ir extendiendo progresivamente la actuación a un conjunto de calles. Teniendo en cuenta los objetivos del PMUS que se describen, su implantación temporal prevé:  
  
- A corto plazo. (1 a 3 años)  
- La generación de una red ciclista peatonal de conexión entre los núcleos urbano de Massalfassar; y de estos con las poblaciones cercanas y red de comunicación supramunicipal. Esta red transitaría por el término en sentido oeste-este llegando hasta la playa.  
- La reorganización del tráfico en el casco urbano, al objeto de mejora en la seguridad vial para viandantes, personas con movilidad reducida y ciclistas.  
- La realización de la calle en proyecto tras el colegio.  
- La penetración en el casco urbano de la red ciclista peatonal y los itinerarios seguros para peatones.  
- A medio plazo. (1 a 5 años)  
- La puesta en valor de los elementos naturales y de interés etnológico de la huerta de Massalfassar, con la mejora del Charquet, la creación de hitos en los recorridos proyectados y la extensión de los mismos hasta los espacios naturales, imponiendo las medidas de protección necesarias para ello.  
- Renovaciones de todas las calles del casco urbano.  
- A largo plazo. (1 a 10 años)  
- La creación de una red de transporte público que pueda sustituir en lo posible el uso del vehículo a motor particular.  
- Las conexiones de carril bici con todos los núcleos urbanos de Massalfassar y su entorno próximo: Massamagrell, Museros y Albuixec.  
- Circunvalación.  
- Ampliación del parking de El Manar en el polígono industrial contiguo.  
B.5. Estudio de alternativas.  
De acuerdo con el borrador del PMUS y el DIE, se realizan las siguientes consideraciones sobre las alternativas a estudiar, sin que exista una diferenciación entre distintas posibilidades.  
El alcance, ámbito y posible contenido de las alternativas, recoge la planificación de actuaciones que afectan, al casco urbano residencial en cuanto a diseño o trazado y ámbito, al estar en tramitación los instrumentos de desarrollo correspondientes con el «Plan director para la definición y adecuación de itinerarios ciclistas en l'Horta Nord de la provincia de Valencia», cuyos proyectos de desarrollo (carril bici y pasarela sobre la V21) están sujetos a tramitación independiente.  
El planteamiento de alternativas para los trazados se resolverá en el procedimiento tras el trámite de participación pública, confirmando o modificando, entre otros aspectos, el trazado del itinerario escolar y el del carril bici, todos ellos sobre el suelo urbano o urbanizable del PGOU.  
La documentación presentada, una vez realizado el diagnóstico, plantea las siguientes:  
- Alternativa 0. No hacer nada.  
- Los problemas derivados de la planificación actual seguirán creciendo a medida que se vayan incrementando los usuarios con vehículos privados, ya que es lo que fomenta la planificación actual.  
- Alternativa 1. Seguir planificando como hasta ahora, priorizando vehículos privados.  
- La calidad de vida que se tenía cuando los vehículos privados eran escasos pasará a ser historia, la contaminación actual se irá incrementando.  
- Alternativa 2. Reorganización del tráfico, aparcamientos, introducción del tráfico de bici y peatonal.  
- Aliviaría parte de la contaminación actual, mejoraría la calidad de vida en el municipio.  
- Alternativa 3. Reorganización del tráfico, aparcamientos, introducción del tráfico de bici y peatonal. Potenciación del uso del transporte público y vehículos eléctricos.  
- Esta opción, además de mejorar la vida en el municipio, mejoraría el tráfico en las ciudades cercanas, así como la contaminación en municipios del interior.  
De acuerdo con la documentación presentada, se elige la Alternativa 3 por ser la que más beneficia al municipio y su entorno. Se opta en principio por una solución en la que, en general, se mejoran los viales del municipio, se reorganiza el aparcamiento, se fomenta el uso de un sistema sostenible de transporte y se mejora la seguridad del peatón, aumentando la calidad de vida.  
Para los trazados del recorrido escolar, trazado del carril bici y de los itinerarios por la huerta se estará en lo establecido en este documento y en el proyecto del carril bici paralelo a la CV-32, cuya conexión con los núcleos urbanos de Massalfassar se establecen en varias fases, dado el elevado coste de la medida, difícil de sufragar por un pequeño municipio.  
Se ha elegido esta alternativa, teniendo en cuenta el número de posibles usuarios y el coste de las mismas, y en todo momento avanzando hacia la aceptación por los usuarios de criterios sostenibles de movilidad, aumentando la seguridad vial y creando recorridos paralelos seguros para ciclistas y viandantes.  
Se opta en principio por una solución en la que, en general, se mejoran los viales del municipio, se reorganiza el aparcamiento, se fomenta el uso de un sistema sostenible de transporte y se mejora la seguridad del peatón, aumentando la calidad de vida.  
B.6. Propuestas del PMUS.  
De acuerdo con el punto 7 del PMUS, las propuestas, que recogen igualmente las consideraciones recogidas en la participación pública, se concretan en las siguientes:  
1. Organización del tráfico. Calles peatonales:  
1.1. Mediante la provisión-reorganización de plazas de aparcamiento para facilitar la organización del tráfico, tanto rodado como peatonal;  
- Zona de parking en la parte trasera del ayuntamiento, en zona del polideportivo que descongestione el centro histórico con recorridos peatonales muy cortos.  
1.2. Planteamiento de los sentidos de circulación del tráfico rodado y otras medidas para asegurar la seguridad vial.  
• Plataforma única para viandantes y bicicletas. Zona 20.  
- Generalización del sentido único de circulación en las calles del núcleo para la mejora del tráfico rodado.  
- Realización de una ronda perimetral, que reparta aparcamientos disuasorios en batería y aporte un carril bici, fomentando los desplazamientos radiales peatonales.  
2. Mejora de seguridad para viandantes y bicicletas.  
- Se establecerán zonas 20 y 30 para compatibilizar el uso del espacio de los vehículos con las bicis y los peatones, así como señalización en la calzada en las calles de 9 m para compartir calzada vehículos y bicicletas.  
- Se estima prioritaria la realización de la calle detrás del colegio a 20 m de anchura, actualmente en muy malas condiciones, para que a futuro una vez realizada la circunvalación sirva de paseo de integración con la huerta, así como de nexo de unión con el carril bici a Museros y con el que circula paralelo a la CV-32.  
3. Vehículos no contaminantes.  
- Se propone la alternativa de utilización de vehículos eléctricos no solo a nivel ciudadano, sino también en el servicio de transfer a la estación, así como a los núcleos industriales y comerciales.  
- Reducción de la contaminación, ambiental y acústica, mediante el suministro de vehículos no contaminantes para los servicios municipales.  
4. Mejora de los itinerarios de acceso a la estación.  
- Consistiría en una primera fase de integración con el casco urbano y una posterior con la posibilidad de un paso alternativo seguro.  
- Debería estudiarse la posibilidad de hacer un paso ciclo-peatonal accesible subterráneo en la misma estación, ya que la mejora en movilidad sería considerable, integrando el polígono industrial en el casco urbano, consolidándolo, y eliminando la barrera que supone la red viaria.  
5. Incorporación de servicio de transfer, en las horas de mayor intensidad, para acceso a la estación de metro de Museros y paradas de servicio público.  
6. Planificación del carril bici.  
- Se propone el carril bici circundando el municipio, que acceda al carril proyectado paralelo a la CV-32, a fin de acceder desde cada punto del centro a un punto cercano con vial exclusivo de bicicleta.  
- Para las conexiones con las zonas industriales se arreglará convenientemente el Camí del Charquet, dando lugar a un paseo por la huerta y a su vez una conexión peatonal y de carril bici.  
- Se propone además la necesidad de un paso sobre la CV-32 que una el centro comercial con la vía ciclo-peatonal. Este acceso es imprescindible para garantizar la seguridad en destino del carril bici proyectado y en vías de ejecución paralelas a la CV-32  
7. Aparcamientos.  
- Se crean nuevas zonas de aparcamiento en todo el vial perimetral acompañado del carril bici y el paso peatonal, como medida al futuro crecimiento e integración al acceso radial al centro y puntos de atracción.  
- En cuanto a superficie de aparcamientos de bicicletas, se dispondrá de nuevas plazas en aparcamientos específicos en los centros de destino de los principales desplazamientos (ayuntamiento, escuela, polideportivo, polígonos industriales, etc)  
- Se propone la ejecución de una pasarela que enlace el carril bici en proyecto paralelo a la CV-32 con la zona comercial de El Manar, complementaria a la posible ampliación de la zona de aparcamiento en el mismo.  
C. Posibles efectos sobre el medio ambiente  
La propuesta del PMUS en lo que respecta a efectos sobre el medio ambiente, determina que el planeamiento general del municipio, sobre el que se redactará el PMUS, cuenta con la correspondiente evaluación ambiental, como vimos anteriormente, por lo que queda sujeto a de forma general a sus determinaciones. Por este motivo, las actuaciones previstas en el suelo urbano y urbanizable aprovecharán la infraestructura de la ronda y demás determinaciones previstas en el propio PGOU.  
En suelo no urbanizable las actuaciones se centrarán en la reorganización del tránsito y acondicionamiento de firmes (tipo blando) de los caminos rurales existentes y las vías de servicio de titularidad municipal que figuran en el PGOU.  
Dentro del diagnóstico de la situación del medio ambiente y del territorio antes de la aplicación del PMUS en el ámbito afectado, se señala en el DIE que en este momento el municipio tiene priorizado el uso de vehículos motorizados, con un ancho de calle bajo con aceras pequeñas, con una accesibilidad baja. Una estación de tren fuera del casco urbano con mal acceso, y poca frecuencia; para acceder a otros transportes públicos es necesario, también, ir a los municipios colindantes.  
Por tanto, concluye el PMUS, que en cuanto a los efectos previsibles sobre el medio ambiente y sobre los elementos estratégicos del territorio, en tanto que se promueve el uso de trasporte no mecanizado o sin consumo de combustibles fósiles, se baja la producción de CO2 y la emisión de ruidos, por lo que se deber considerar que el efecto es favorable al medioambiente.  
La ejecución del Plan de movilidad mejorara la convivencia, la seguridad, y pretende fomentar el uso de alternativas más saludables y por consiguiente un aumento en la calidad de vida.  
D. Consultas realizadas.  
Por parte de la Subdirección General de Evaluación Ambiental de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, de acuerdo con el artículo 51.1 de la LOTUP, la documentación aportada se ha sometido a consulta a las siguientes administraciones públicas afectadas.  
  
Consulta Informe Administración consultada  
08.05.19 11.10.19 Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración.  
Dirección Territorial de Valencia. Servicio de Urbanismo.  
08.05.19 01.10.19 Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración.  
SubGral Ord. Territorio, Urbanismo y Paisaje. S. Infr. Verde y Paisaje.  
08.05.19 28.06.19 Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración.  
SubGral Ord. Territorio, Urbanismo y Paisaje. Ordenación Territorio  
08.05.19 03.04.20 Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración.  
SubGral Ord. Territorio, Urbanismo y Paisaje. PATRICOVA  
08.05.19 29.05.19 Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración.  
SubGral Ord. Movilidad. Serv. Movilidad Urbana  
03.04.21 16.02.21 Conselleria de Política Territorial, Obras Públicas y Movilidad.  
SubGral Ord. Movilidad. Serv. Movilidad  
08.05.19 Conselleria Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Clim. y Desarr. Rural  
SubGral Medio Natural. Servicio Ordenación y Gestión Forestal.  
08.05.19 21.05.19 Conselleria Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Clim. y Desarr. Rural  
SubGral Cambio Climático y Calidad Ambiental.  
  
  
Los informes recibidos se publicarán en la web:  
https://mediambient.gva.es/es/web/evaluacion-ambiental/avaluacio-ambiental-estrategica-de-plans-i-programes junto con el correspondiente pronunciamiento ambiental.  
E. Identificación y valoración de los posibles efectos sobre el medio ambiente.  
Conforme a lo estipulado en el artículo 46.3 de la LOTUP, el órgano ambiental y territorial determinará, teniendo en consideración los criterios del anexo VIII, el sometimiento al procedimiento de evaluación ambiental y territorial ordinario o simplificado, en función de la certidumbre en la determinación de la existencia de efectos significativos sobre el medio ambiente, previa consulta a las Administraciones Públicas afectadas a las que se refieren los artículos 48.d y 51.1 de la LOTUP.  
Conceptualmente los planes de movilidad urbana sostenible constituyen el instrumento adecuado para conseguir dar respuesta a las necesidades de movilidad de personas y mercancías en el ámbito urbano y reducir las repercusiones negativas del sistema de transporte sobre la economía, la sociedad y el medio ambiente. Esta movilidad sostenible ha de perseguir, igualmente, la accesibilidad universal, es decir, facilitar el acceso de la población a los bienes, servicios y puestos de trabajo.  
La consecución de estos objetivos generales se lleva a cabo actuando, fundamentalmente, sobre dos ámbitos:  
- Un nuevo equilibrio de los modos de transporte, apostando, fundamentalmente, por aquellos de mayor eficacia ambiental y social: transporte público frente al privado y modos de transporte no motorizado. Alcanzar este objetivo requiere tanto de medidas de estímulo hacia los nuevos modos de transporte como medidas disuasorias. Para ello deberá actuarse sobre aspectos estructurales (infraestructuras necesarias) como de regulación urbanística (tipología edificatoria, relación espacios públicos/privados, estándares de aparcamientos para distintos modos de transporte).  
- La planificación urbana y modelo de ciudad, disminuyendo la necesidad de movilidad urbana tanto en necesidad como en longitud de desplazamientos.  
Desde el punto de vista ambiental, los PMUS han de contribuir a un uso racional del suelo para atender las demandas de movilidad, al cambio modal priorizando los modos más sostenibles, la reducción de la necesidad de desplazamientos tanto en número como en distancia que propicie la adquisición de hábitos saludables (caminar y desplazarse en bicicleta) que contribuya, a su vez, a la disminución de las emisiones originadas por el sector transporte como son las referidas a emisiones de gases de efecto invernadero (CO2), las emisiones de contaminantes que perjudican la calidad de vida de los ciudadanos (entre otras, dióxido de nitrógeno NO2, compuestos orgánicos volátiles COV, monóxido de carbono CO, dióxido de azufre SO2, material particulado PM) y las emisiones acústicas originadas por el tráfico.  
En ese sentido se expresa el art. 10.2 de la Ley 6/2011, de 1 de abril, de la Generalitat, de movilidad de la Comunitat Valenciana, cuando indica que «2. La definición de parámetros y objetivos señalados en el punto anterior se acompañará de los indicadores que se estimen pertinentes en relación con el volumen total de desplazamientos y su reparto modal, y los niveles asociados de consumos energéticos, ocupación del espacio público, ruido y emisiones atmosféricas, particularizando las de efecto invernadero. La evolución de estos últimos parámetros tenderá a su reducción progresiva de acuerdo con los ritmos y límites que reglamentariamente se establezcan en relación con el desarrollo de las políticas energéticas y ambientales».  
Atendiendo a los anteriores criterios se realiza la evaluación ambiental estratégica del PMUS de Massalfassar en función de las propuestas realizadas, partiendo de la consideración, tal como recoge la documentación aportada, la práctica totalidad todas las propuestas se plantean en suelo urbano y urbanizable del municipio (con la única afección a Suelo No Urbanizable en la adecuación de viales ciclo peatonales existentes), y sin perjuicio de la ulterior incardinación del PMUS de Massalfassar con otros instrumentos de movilidad de carácter supramunicipal como pueda ser el Plan de movilidad metropolitano de València, cuyas previsiones y actuaciones, no son objeto del PMUS (aunque se describen) y, por tanto, tampoco de la presente evaluación ambiental.  
El PMUS de Massalfassar atiende a lo que al respecto de competencias administrativas establece el artículo 3.2 de la Ley 6/2011, de movilidad de la Comunitat Valenciana, por lo que la evaluación ambiental estratégica del mismo se llevará a cabo sobre aquellas propuestas que sean de competencia municipal.  
Dicho lo cual, de los informes recibidos se observan las siguientes consideraciones tanto de tipo legal como ambiental que pasamos a describir:  
Urbanismo.  
El Servicio de Urbanismo de la Dirección Territorial de la Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración se emite informe de fecha 2 de octubre de 2019 en el que valora positivamente la propuesta respecto a la incidencia de la misma en la ordenación urbanística de Massalfassar, respecto a la implantación de un nuevo modelo urbano que favorezca el transporte público y los recorridos peatonales y ciclistas, si bien indica las siguientes consideraciones:  
- Dado que las principales actuaciones del plan se concentran en el casco urbano, para alcanzar los objetivos del PMUS respecto a la sostenibilidad de la movilidad será determinante la coordinación con los municipios colindantes y otras administraciones y la integración del PMUS con los distintos instrumentos en tramitación.  
- Por ello, además de los ya mencionados, se deberán tener en cuenta las consideraciones planteadas en el Plan de movilidad urbana metropolitano de València, en tramitación actualmente.  
- Además, debería de valorarse la posibilidad de recuperar la línea de autobús interurbano en situaciones puntuales.  
- Los viales peatonales propuestos en el centro de la población se consideran adecuados tanto por la morfología de las calles como porque satisfacen las necesidades reflejadas en el proceso de participación pública.  
- La combinación de esta peatonalización con el recorrido escolar propuesto como zona 20, de preferencia peatonal sobre el tráfico rodado, genera una serie de recorridos seguros que comunican los principales centros atractores de actividad del municipio.  
- No obstante, sería necesario plantear la continuidad de estos itinerarios hacia el exterior del casco urbano, especialmente para conectar con la estación de tren, polígono industrial y con el municipio de Museros, que cuenta con una estación de metro situada aproximadamente a 2 km del centro de Massalfassar, distancia asequible para recorrer en bici o a pie.  
- Será necesario que el plan definitivo adopte en su redacción los criterios para la planificación con perspectiva de género que establece el anexo XII de la LOTUP (art. 179 de la Ley 1/2019); en particular, el apartado 2, relativo a la red de espacios comunes, y el apartado 9, relativo a la movilidad.  
- Deberá hacerse hincapié en este sentido en los recorridos ciclistas y peatonales que se planteen fuera del casco urbano.  
- No se ha podido analizar con detalle la información relativa a las fichas de las actuaciones a las que el Plan hace referencia, puesto que no está disponible en la dirección facilitada para la descarga. Por tanto, el nivel de definición y concreción de las propuestas en la documentación que se ha podido consultar es reducido, y además algunas propuestas se supeditan a los resultados de la participación pública a desarrollar con posterioridad al borrador del plan.  
Ordenación del territorio.  
El informe de 14 de junio de 2019, del Servicio de Ordenación del Territorio de la Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración se emite como competente en estrategia territorial de la Comunidad Valenciana y en los planes de acción territorial, tanto el de Ordenación y Dinamización de la Huerta (PATHV) de València como el de Infraestructura Verde del Litoral (PATIVEL). El municipio de Massalfassar pertenece al Área Funcional de València (comarca de l'Horta Nord) y está incluido dentro del Paisaje de Relevancia Regional PRR-37, «Horta de Valencia».  
- Desde el punto de vista del PATHV la huerta del municipio de Massalfassar se ha calificado como suelo de protección agrícola Grado 3 (H3).  
- Cualquier actuación directa o indirecta en el ámbito de la Huerta deberá tener en cuenta los principios generales de integración paisajística previstos en los artículos 58 y siguientes de la normativa del PATHV.  
- Conforme establece el artículo 7 del PATIVEL, los suelos litorales regulados en otros PATs se regirán por lo que se establece el PAT que lo regule, excepto en los SNU de protección litoral que quedarán regulados por lo que dispone el PATIVEL. De conformidad con esto, el SNU del municipio de Massalfassar queda regulado por lo que establece el PATHV.  
Infraestructura Verde y Paisaje  
El informe de 14 de agosto de 2019 del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje concluye que es necesaria la incorporación al PMUS de un capítulo destinado a la Infraestructura Verde (IV) que incluya:  
- Análisis de la IV que permita analizar y valorar los efectos de las propuestas y que estudie las implicaciones sobre la misma.  
- Indicación explícita de qué espacios y recorridos de actuación se consideran adecuadas, tanto por su valor actual como por su valor potencial, para su incorporación a la IV.  
- Establecimiento de medidas efectivas para corregir los posibles efectos negativos generados por las propuestas planteadas.  
- Cumplimiento de la ETCV por parte de las propuestas de alternativa de trazado y diseño de creación, ampliación o modificación de infraestructuras.  
- Cumplimiento del título VI del PAT de la Huerta, en sus directrices de integración paisajística de las infraestructuras, según lo establecido en el artículo 64 en lo relativo a caminos rurales, sendas y vías pecuarias.  
- Indicación de determinaciones a adoptar para el control de los elementos con incidencia en la calidad del paisaje urbano, garantizando con el diseño de los espacios públicos y el viario la funcionalidad de la infraestructura verde y el mantenimiento de las principales vistas y perspectivas que lo caracterizan.  
Movilidad  
- El informe de 27 de mayo de 2019, del Servicio de Movilidad de la Dirección General de Obras Públicas, Transporte y Movilidad, establece que el documento no propiamente es un Plan de movilidad, sino que es una memoria previa a su redacción.  
- El escaso desarrollo del análisis, diagnóstico y prognosis de la movilidad municipal actual, realizado en este documento, no permite justificar las propuestas que se definen en el documento ni descartar cualquier otra adicional.  
- Es decir que la redacción del documento completo, con el necesario proceso de información y participación pública para constituir el Plan de movilidad urbana sostenible que se tramitaría para su aprobación de acuerdo con la Ley 6/2011, podría incluir un conjunto de propuestas distintas a las contempladas.  
- El desarrollo adecuado del Plan de movilidad viene definido en el artículo 10 de la Ley. En cualquier caso, la descripción de la movilidad municipal debe incluir una zonificación adecuada del municipio, descripción de núcleos de atracción/generación de viajes, descripción de la movilidad por motivos y reparto modal. Además, se realizará un análisis de la movilidad en cada modo de transporte.  
- El PMUS debe de realizar el cálculo de las emisiones relacionadas con el transporte en el municipio de Massalfasar, caracterizando la situación de partida y la que se producirá una vez implementadas las propuestas que establece el PMUS.  
- El Servicio de Movilidad de la Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio está redactando el Plan de Movilidad del Área Metropolitana de Valencia, en cuyo ámbito está incluido el municipio de Massalfasar.  
- Durante el proceso de redacción del documento del Plan de movilidad municipal deberán contrastarse sus determinaciones con las que estuvieran establecidas en ese momento en el Plan de movilidad metropolitano.  
- A modo de ejemplo, el informe del servicio competente establece una estructura de Plan de movilidad adecuada al tamaño de Massalfasar.  
- Con posterioridad, y tras ajustes realizados por el Ayuntamiento se emite informe definitivo de 16 de febrero de 2021, del Servicio de Movilidad de la Dirección General de Obras Públicas, Transporte y Movilidad, en el que se concluye que con las modificaciones que en el mismo se solicitan, los contenidos del PMUS son adecuados en relación a las determinaciones de la Ley 6/2011, de movilidad de la Comunitat Valenciana, por lo que se emite informe favorable condicionado a la subsanación de los puntos especificados en dicho informe, relativas a la modificación de las fichas del PMUS propuesto.  
Cambio climático y calidad del aire  
El servicio de Lucha contra el Cambio Climático y Protección de la Atmósfera emite informe de 13 de mayo de 2019 en el que detalla aspectos normativos a tener en cuenta en cuanto a:  
- Cambio climático.  
- Las medidas deben ajustarse a las propuestas establecidas en la Estrategia Valenciana de la frente al Cambio Climático 2013-2020 (aprobada en 2013) y la Estrategia Valenciana de Energía y Cambio Climático 2030 (pendiente de aprobación): Fomentar usos mixtos de transporte, promover la densidad mínima en los planes generales, fomentar la instalación de taquillas para la recogida de compras en línea o proponer restricción de los vehículos más contaminantes en los centros urbanos.  
- Otras que, según el informe, vienen recogidas en el PMUS de Massalfassar y que con coherente con la Estrategia son:  
- Caracterización de Infraestructura Verde teniendo en cuenta los ámbitos de actuación de la Huerta de Valencia y las vías pecuarias.  
- Minimizar los riesgos de inundación y fomentar el uso racional del territorio dejando libres las zonas necesarias para permitir las escorrentías naturales.  
- Contaminación acústica  
- Al tratarse de un municipio menor de 20.000 habitantes, Massalfassar no tiene obligación de realizar un Plan acústico municipal, por lo que los estudios acústicos que correspondan se asociarán al correspondiente instrumento de planeamiento que lo precise, con el contenido mínimo detallado en el Decreto 104/2006 de planificación y gestión en materia de contaminación acústica.  
- Calidad del aire  
- El municipio de Massalfassar se incluye en la zona ES1007: Turia.  
- De acuerdo con la evaluación de la calidad del aire realizada por la Dirección General, según datos de los últimos años, se registran superaciones de los valores normativos establecidos en el Real decreto 102/2001, del valor del ozono para el periodo 2013-2017.  
- Por tanto, en cuanto a los óxidos de nitrógeno, la disminución del tráfico terrestre de la zona contribuirá a la disminución de este contaminante atmosférico.  
Riesgo de inundación (PATRICOVA)  
- El informe del Servicio de Ordenación del Territorio de 24 de marzo de 2020 respecto al cumplimiento del Plan de acción territorial sobre prevención de riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA) concluye que el ámbito de actuación del Plan de movilidad urbana sostenible (PMUS) de Massalfassar se encuentra afectado por peligrosidad de inundación y es compatible teniendo en cuenta las consideraciones expuestas en el informe que se resumen finalmente en las siguientes:  
1. El PMUS de Massalfassar se encuentra afectado por peligrosidad de inundación, si bien las medidas deberán ser concretadas en los proyectos que desde el mismo se desarrollen, sobre todo en alteración de rasantes y sus afecciones, así como las medidas previstas para reducir los efectos de la inundabilidad. Se considera el plan compatible con el PMUS siempre que se incorporen en las actuaciones que se proyecten las condiciones de adecuación de las infraestructuras previstas en el art. 21 de la normativa de PATRICOVA.  
2. Las actuaciones previstas en el PMUS si se ejecutan de forma que sean compatibles con la Infraestructura Verde y de reducido impacto, no se prevé que generen un incremento significativo del riesgo de inundación.  
3. El criterio que, en materia de riesgo de inundación, ha de se considerado en el PMUS es que los proyectos de ejecución derivados de este deberán cumplir las condiciones establecidas en el art. 21 de la normativa de PATRICOVA.  
Atendiendo a los anteriores criterios establecidos al principio del presente apartado y a la vista de los informes anteriores, se realiza la evaluación ambiental estratégica del PMUS de Massalfassar en función de las propuestas realizadas, partiendo de la consideración, tal como recoge la documentación aportada, la práctica totalidad todas las propuestas se plantean en suelo urbano y urbanizable del municipio (con la única afección a Suelo No Urbanizable en la adecuación de viales ciclo peatonales existentes), y sin perjuicio de la ulterior incardinación del PMUS de Massalfassar con otros instrumentos de movilidad de carácter supramunicipal como pueda ser el Plan de acción territorial de ordenación y dinamización de la Huerta de Valencia, el Plan de movilidad metropolitano de València, cuyas previsiones y actuaciones, no son objeto del PMUS (aunque se describen) y, por tanto, su evaluación ambiental así la de las actuaciones que de ellas se deriven quedarán sometidas de acuerdo con la legislación vigente al correspondiente procedimiento de evaluación ambiental.  
F. Determinación de la existencia de efectos significativos.  
Según establece el artículo 46 de la LOTUP el órgano ambiental debe determinar si un plan o su modificación debe ser objeto de evaluación ambiental y territorial si se determina la existencia de efectos significativos en el medio ambiente, teniendo en cuenta los criterios establecidos en el anexo VIII, en su caso, previa consulta a las administraciones públicas afectadas, y con las consideraciones a las que se refiere el art. 51 de la LOTUP.  
A la vista de la documentación presentada, conforme a los criterios del anexo VIII de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje (LOTUP) considera. que el Plan de movilidad urbana sostenible de Massalfassar no afecta negativamente a espacios protegidos ni forestales, sus propuestas se circunscriben al suelo urbano, urbanizable y en caso de afectar al suelo no urbanizable, no supone incremento de recursos, no suponen actuaciones que determinen modificaciones del planeamiento que precisen de evaluación ambiental dentro del alcance del presente PMUS.  
Teniendo en cuenta todo lo anterior y analizadas las propuestas del PMUS de Massalfassar, se entiende que en conjunto dichas propuestas:  
1. Colaboran a un mejor uso racional del espacio público y de las necesidades sociales y económicas del municipio.  
2. Propician el cambio modal hacia los modos de transporte más sostenible: el desplazamiento a pie y en bicicleta, con la consiguiente reducción de consumo energético.  
3. Desincentiva el uso del vehículo privado en favor del público y/o colectivo.  
4. Favorece, a largo plazo, la reducción de los impactos asociados a los modos motorizados: Emisiones contaminantes, gases de efecto invernadero y emisiones acústicas.  
5. Promueve la descarbonización del sistema de transporte del municipio.  
El PMUS indica en su punto 11, «Modelo gestión y seguimiento del Plan», que no se precisa de instrumentos complementarios generales para el seguimiento ambiental del plan a realizar, con independencia de los previstos en la LOTUP y de los de seguimiento de cada una de las actuaciones concretas que figuren en las correspondientes fichas de proyecto.  
Adjunta un cuadro de seguimiento del PMUS, en el que no se refleja entre los indicadores ningún indicador de tipo medioambiental, tal y como expresa el art. 10.2 de la Ley de movilidad, que indica que a los planes se incorporaran no solo los indicadores en relación con el volumen total de desplazamientos, su reparto modal u ocupación del espacio público, sino también los niveles asociados a consumos energético, ruido y emisiones atmosféricas (particularizando en las de efecto invernadero) con los ritmos y límites que se establezcan reglamentariamente en el desarrollo de políticas energéticas y ambientales.  
Por tanto, dado que consta el estudio de algunos de ellos en el PMUS, se concretarán como indicadores para el seguimiento, con su valor inicial, el valor objetivo a alcanzar, así como la metodología de cálculo propuesta, como mínimo para los siguientes indicadores medioambientales:  
- Uso de vehículos menos contaminantes. (Evaluando las tm de GEI CO2/año)  
- Emisiones de GEI del sector transporte (vinculado al anterior).  
- Consumo total de energía por parte del sector transportes. (Evalúa las toneladas equivalentes de petróleo)  
- Estacionamiento de pesados en las afueras (se evalúa al número de vehículos pesados/año).  
- Disminución del nivel acústico conseguido en dB (que evalúe el nivel sonoro de recepción externo (dB) producido por el tráfico en diferentes localizaciones municipales que sean representativas del modelo de movilidad propuesto.  
- Cualquier otro indicador que para cada propuesta evalúe un valor adecuado para el cumplimiento efectivo de que no se supera el umbral en base al ahorro energético, la disminución de emisiones de GEI, la disminución de contaminantes o la disminución del ruido.  
En general, para todos los indicadores, tanto los ya definidos como los de carácter medioambiental se deberá concretar (de forma cuantitativa, no meramente cualitativa) el valor inicial y cuantificar el objetivo a alcanzar.  
Así pues, analizada la documentación presentada y su objeto, los informes sectoriales emitidos, revisada la cartografía existente en el Sistema de Información Territorial de esta conselleria, se puede determinar, respecto de el Plan de movilidad urbana sostenible de Massalfassar que el procedimiento de evaluación simplificada es suficiente para determinar que la modificación no presenta efectos significativos negativos sobre el medio ambiente.  
  
G) Propuesta de acuerdo  
Atendiendo a lo establecido en el artículo 51.2.b de la LOTUP, de acuerdo con lo expuesto se resuelve:  
Emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica del Plan de movilidad urbana sostenible de Massalfassar de acuerdo con los criterios del anexo VIII de la LOTUP, por no tener efectos significativos sobre el medio ambiente, correspondiendo continuar la tramitación de dicha modificación conforme a su normativa sectorial, siempre y cuando se ajuste a lo descrito en la documentación presentada así como a lo establecido en la legislación vigente y los informes emitidos respecto a los que se tendrán en cuenta la siguiente consideración en la redacción definitiva del PMUS de Massalfassar los siguientes aspectos:  
1. El PMUS se completará con lo indicado por el Servicio de Movilidad Urbana de la Subdirección General de Movilidad en su informe de fecha 16 de febrero de 2021.  
2. El PMUS debe contener un capítulo relativo a la Infraestructura Verde con los contenidos señalados en el informe emitido por el Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje.  
3. Respecto a las consideraciones relativas a cambio climático, contaminación acústica y calidad del aire, el PMUS tendrá en cuenta las consideraciones del informe del Servicio de Lucha Contra el Cambio Climático y Protección de la Atmósfera, especialmente en lo referido a:  
  
3.1. Incorporar metodología y cálculo de la huella de carbono derivada del modelo de movilidad propuesto y los indicadores de seguimiento de carácter medioambiental que se estimen adecuados, en concreto, emisiones CO2 equivalente.  
3.2. Incorporar procedimiento para el seguimiento de la contaminación acústica derivada del modelo de movilidad propuesto y el indicador correspondiente del nivel sonoro externo.  
3.3. Completar la propuesta de indicadores de seguimiento con los valores iniciales y los valores objetivos a alcanzar.  
4. El PMUS incorporará finalmente las cuestiones realizadas por el informe del Servicio de Territorial de Urbanismo en el ámbito de su competencia, así como las del Servicio de Ordenación del Territorio relativas al cumplimiento del PATRICOVA, especialmente en la consideración de las actuaciones derivadas del PMUS.  
Según establece el artículo 51.7 de la LOTUP, el informe ambiental y territorial estratégico perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no se hubiera procedido a la aprobación del Plan de movilidad urbana sostenible de Massalfassar en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación. En tal caso, el promotor deberá iniciar nuevamente el procedimiento de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada de la modificación.  
Órgano competente  
La Comisión de Evaluación Ambiental es el órgano competente para emitir el informe ambiental y territorial estratégico a que se refiere el artículo 51.2.b de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 3.2 del Decreto 230/2015, de 4 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento del órgano ambiental de la Generalitat a los efectos de evaluación ambiental estratégica (planes y programas).  
A la vista de cuanto antecede, la Comisión de Evaluación Ambiental, acuerda: emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica del Plan de movilidad urbana sostenible de Massalfassar, por considerar que no tiene efectos significativos en el medio ambiente, con el cumplimiento de las determinaciones que se incluyen en el citado informe.  
Notificar a los interesados que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 18.2 de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público.  
València, 10 de marzo de 2021.- El secretario de la Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 28 de septiembre de 2023.- El director general de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental: Miguel Angel Ivorra Devesa.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML