Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6815, del 10-07-2012 (2012/6541)

RESOLUCIÓ de 15 de maig de 2012, del director general d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Villena, Atzeneta del Maestrat, Dos Aguas, Ludiente i Alacant. Expedient 64/07 i altres.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6815

Data del DOGV
:   10-07-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/6541

CVE


Data del document
:   15-05-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Atzeneta del Maestrat](javascript:void(0))
    * [Ludiente](javascript:void(0))
    * [Villena](javascript:void(0))
    * [Dos Aguas](javascript:void(0))
    * [Alacant](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 15 de maig de 2012, del director general d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Villena, Atzeneta del Maestrat, Dos Aguas, Ludiente i Alacant. Expedient 64/07 i altres. [2012/6541]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc,  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients; 64/07 i 233/08 AIA Villena; 79/07 AIA Atzeneta del Maestrat;182/07 AIA Dos Aguas, 250/05 AIA Ludiente i 357/02-AIA Alacant.  
  
València, 15 de maig de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 64/07-AIA  
Títol: explotació d'encebar corders.  
Promotor: Juan David Galvañ, SL.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Villena.  
Localització: polígon 64, parcel·la 134, partida Cascante, terme municipal de Villena (Alacant).  
Descripció del projecte  
L'explotació s'ubicarà dins d'una parcel·la de 38.808 m², amb una superfície edificada de 1.455,41 m².  
La capacitat de l'explotació està prevista per a 1.800 places d'enceball. Entraran animals que tenen entre 30-50 dies i estaran en enceball fins a un màxim de 120 dies.   
La instal·lació ramadera estarà constituïda per una nau de 1.248,91 m² de superfície construïda. Dins d'esta estaran els allotjaments d'animals, un magatzem de pinso i un vestuari i un lavabo per al personal. Adossat a esta nau està un moll per a la càrrega i descàrrega d'animals i l'emmagatzematge de palla. La solera de totes les instal·lacions serà impermeable. L'allotjament d'animals es realitzarà en llit de palla.  
  
Per al proveïment d'aigua es disposarà d'una connexió de la xarxa d'aigua a pressió propietat de la comunitat de regants San Cristóbal. S'ha estimat un consum anual de 1.400 m³ per a beguda i de 200 m³ per a la neteja dels locals. Addicionalment, es disposarà d'una dotació d'aigua potable de la xarxa municipal de Cañada. Es disposarà d'un grup electrogen per al proveïment d'energia elèctrica que s'emprarà per al sistema d'il·luminació i el d'alimentació. Al costat del grup electrogen es disposarà un depòsit de gasoil per al seu proveïment.   
  
Per a l'emmagatzematge del fem es disposarà d'un femer obert i impermeable de 70 m³ amb arqueta impermeable per a l'emmagatzematge de lixiviats i murs laterals de formigó armat. Se situarà al costat de la nau d'enceball en la façana nord. S'ha estimat que es generaran anualment 394 tones de fem, format per les defecacions dels animals i el llit. Este serà retirat de l'explotació per una empresa gestora autoritzada.  
Les aigües fecals provinents del lavabo seran emmagatzemades en un depòsit estanc soterrat que es buidarà periòdicament. Es disposarà també d'un sistema d'arreplega de pluvials que seran conduïts fins a la cuneta del camí. Totes les canonades de la xarxa de pluvials i de fecals seran soterrades i estaran disposades en rasa sobre llit de formigó de 10 cm de grossària i reforç superior.  
La distància al municipi de Cañada, el nucli urbà més pròxim a l'explotació, és d'aproximadament 1.300 m.  
Tramitació administrativa  
L'expedient es va iniciar el 9 de març de 2007, amb la remissió per part de l'Ajuntament de Villena del projecte d'activitat, l'estudi d'impacte ambiental i l'expedient municipal.  
La informació pública del projecte s'ha realitzat per mitjà de la publicació en el DOCV núm. 5.400, d'1 de desembre de 2006, i amb la comunicació als veïns limítrofs. Durant el període d'informació pública es van presentar al·legacions al projecte.   
Consideracions sobre les al·legacions presentades  
A més de les al·legacions presentades per part dels propietaris de les parcel·les limítrofs, segons el certificat remés per la Junta de Govern, en la sessió realitzada el 12 de febrer de 2007 i a proposta del regidor de Medi Ambient i Ordenació del Territori de l'Ajuntament de Villena, va acordar per unanimitat:  
Valorar com a desfavorable la implantació de l'activitat ramadera per considerar-la incompatible amb els usos actuals i futurs de la zona.  
  
Manifestar el suport a les al·legacions presentades.  
Posar èmfasi en el risc de contaminació de les aigües subterrànies pels possibles lixiviats que es puguen generar.  
Manifestar la necessitat del promotor de proposar alternatives viables a la localització triada.  
Les al·legacions presentades fan referència als aspectes següents.  
  
1. Incompliment de la distància de l'explotació ramadera respecte al nucli urbà de Cañada. Així mateix es fa referència a l'existència en les proximitats de la parcel·la d'habitatges aïllats que poden veure's afectats per l'exercici de l'activitat.   
- Indicar que el projecte disposa d'informe de compatibilitat urbanística favorable.   
- Pel que fa a la distància a respectar quant als nuclis de població. Indicar que segons la Llei 6/2003, de Ramaderia de la Comunitat Valenciana, la distància mínima de 500 m de les explotacions respecte a nuclis urbans es mantindrà en el cas de nuclis urbans entre 500 i 1.999 habitants. En este cas, el municipi de Cañada té al voltant de 1.200 habitants i la distància a la qual es pretén ubicar l'explotació respecte al dit nucli de població és aproximadament de 1.300 m.  
  
2. Quant a la documentació presentada. S'indica que l'estudi d'impacte ambiental no s'ha ajustat als continguts mínims que arreplega l'Orde 3 de gener de 2005, que l'inventari ambiental presentat és incomplet i no s'ha presentat un estudi acústic.  
- En la documentació complementària remesa amb data 2 d'agost de 2007, s'indica que es realitzarà un estudi acústic. En la dita documentació es conclou que no se superaran els valors límits establits en la Llei 7/2002. A més s'indica que es realitzaran auditories acústiques si així ho establix l'administració competent.  
3. Per l'afectació a les aigües subterrànies pels lixiviats provinents del fem i per la contaminació de les aigües pluvials. Es justifica esta possible afectació per la proximitat de dos pous i per la vulnerabilitat d'aqüífers classificada com a alta en la zona nord de la parcel·la on s'ubicarà l'explotació.   
- El projecte té l'informe de compatibilitat urbanística favorable.   
  
- Segons la documentació presentada, les soleres de la nau d'enceball, la fossa per a l'emmagatzematge de les aigües fecals i la zona d'emmagatzematge de les defecacions al costat del llit estaran impermeabilitzades. El femer comptarà també amb una basseta per a l'arreplega dels lixiviats. S'ha presentat un certificat d'impermeabilitat de les soleres de l'explotació subscrit pel tècnic redactor del projecte.  
  
- El sistema d'evacuació d'aigües pluvials serà cobert el que impedirà el contacte amb els residus orgànics emmagatzemats.   
Indicar que en la visita realitzada a la zona de l'actuació no es va poder localitzar cap captació en els punts que s'indicaven en les al·legacions, encara que sí que es va comprovar l'existència d'un aljub situat als voltants de la parcel·la, denominat en les al·legacions com a Pozo de la Vereda.  
4. Possible afectació al camí ramader ja que l'actuació fita amb el Cordel de Cabreras per Peñarrubia.  
- Vista la documentació tècnica presentada, no està prevista cap actuació que afecte el dit traçat, i la nau està reculada 40 m respecte al límit de la via.  
- La tanca perimetral de l'explotació haurà de respectar en tot el seu traçat l'amplària legal d'este camí ramader.  
5. S'han infravalorat les possibles afectacions que l'exercici de l'activitat ramadera puga produir quant a l'emissió de sorolls i d'olors.   
  
Hi haurà emissió d'olors per l'exercici de l'activitat la magnitud de les quals està influïda per múltiples factors (edat dels animals, tipus d'alimentació, condicions atmosfèriques, etc.).  
Per a l'estudi de la possible afectació s'ha presentat un estudi de dispersió d'olors. Amb les dades de partida de què es disposa i atés que es tracta d'un model matemàtic els resultats obtinguts només es poden interpretar com una estimació.   
Es considera per tant que en el desenrotllament del procés productiu, com a mesura de gestió ambiental de l'activitat, haurien d'adoptar-se una sèrie de mesures preventives per a la reducció d'este tipus d'emissions:   
Control de l'alimentació.   
Control higiènic de la nau.  
Correcta gestió dels residus. Retirada del fem de la nau en els dies sense vent, o en els dies en què les condicions atmosfèriques afavorisquen la dispersió cap a les zones no poblades.  
Instal·lació d'una pantalla vegetal, la orientació i la composició d'espècies de la qual, servisquen de barrera davant dels vents que puguen fer arribar estes olors a les zones habitades.   
En el cas de l'emmagatzematge de fem es podrien emprar cobertes naturals com ara palla, crostes o terres de granulometria fina. Hi ha a més altres mesures que podrien adoptar-se en el cas de situacions greus com són l'ús d'additius per al fem, cobertes artificials.   
  
6. L'estudi no ha tingut en compte el Catàleg Municipal d'Elements, Edificis i Conjunts d'Interés Històric Artístic. En el qual s'inclouen Casas de Cascante i Casa Balaguer, pròximes al lloc de l'actuació.   
  
- S'haurà d'obtindre l'informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del Patrimoni Cultural, establit en l'article 11 de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de la Generalitat, de modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.  
  
Informes sectorials i documentació complementària.  
En la documentació remesa s'inclou, amb data 20 d'octubre de 2005, l'autorització prèvia per a l'explotació ramadera concedida per la Direcció Territorial d'Alacant, de la Conselleria de Territori i Habitatge.   
En este informe es fa referència a l'existència d'un informe favorable emés per part de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, que permet eximir els paràmetres de parcel·la mínima i ocupació.   
  
Amb data 18 de març de 2007, còpia de l'informe urbanístic en què s'informa de manera favorable no existint inconvenient urbanístic per a la concessió de la llicència municipal d'instal·lació i obertura.   
  
Sol·licitud de documentació   
Amb data 27 d'octubre de 2007 se sol·licita ampliació de la documentació presentada. Se sol·licita:   
contestació per part del promotor a les al·legacions de caràcter mediambiental presentades al projecte.  
Còpia de l'informe de compatibilitat urbanística del projecte amb el PGOMU de Villena.  
Còpia de l'informe previ de la Direcció Territorial de la Conselleria d'Agricultura Pesca i Alimentació d'Alacant, d'acord amb l'Orde 17 d'octubre de 2005 de la CAPA, per la qual es regula l'emissió dels informes de caràcter urbanístic i territorial.  
Informe favorable de la comunitat de regants sobre la disponibilitat de recursos suficients per a proveir les necessitats d'aigua de l'explotació. Haurà d'especificar-se el volum anual d'aigua sol·licitat.  
Informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, establit en l'article 11 de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de Patrimoni Cultural Valencià.  
Localització del femer dins de l'explotació, dimensions, capacitat d'emmagatzematge, característiques constructives i capacitat de la basseta d'arreplega o del sistema triat per a l'emmagatzematge dels lixiviats.   
Certificat d'impermeabilitat de la solera de la nau, del femer i del depòsit d'emmagatzematge de les aigües sanitàries. Haurà d'estar firmat per un tècnic competent.  
Estimació de la producció de fem per cicle d'engreixament. Es detallarà la proporció d'excrements i palla del llit que formen el fem. Composició química estimada.   
Superfície agrícola de la qual es disposa per a la distribució del fem. Situació de les parcel·les, dosi d'adobat, cultius i pla d'adobat que es durà a terme.  
Estimació del volum d'aigua anual que es consumirà en l'explotació. S'especificarà el volum per a la beguda del bestiar i per a la neteja dels locals.   
Inventari ambiental que arreplegue la localització de pous, rambles i camins ramaders.  
Règim de vents de la zona.  
Mesures protectores i correctores encaminades a la reducció o l'eliminació dels efectes negatius sobre l'aire, les aigües subterrànies i el paisatge.   
Pla de vigilància ambiental. S'haurà d'especificar el sistema per a garantir el compliment de les mesures correctores, amb la periodicitat prevista per als dits controls. Inclourà el compromís de presentació d'un informe anual sobre el desenrotllament i l'avanç de l'activitat, els controls realitzats, etc.  
Amb data 11 de juny de 2008, vist que l'Ajuntament dóna suport a les al·legacions presentades, des de l'Àrea d'Avaluació Ambiental se sol·licita a l'Ajuntament l'informe sobre la postura municipal que s'adoptaria en última instància, com a òrgan substantiu, respecte a la concessió o denegació de la llicència ambiental per a la dita activitat.  
Amb data 24 de juliol de 2008, es remet el certificat de l'Ajuntament relatiu a la sessió ordinària realitzada amb data 7 de juliol de 2008 en la qual es va acordar informar favorablement el projecte de construcció.   
Afectacions legals  
El sòl on s'ubica l'explotació es qualifica com a sòl no urbanitzable comú segons el PGMOU de Villena aprovat definitivament el 16 d'octubre de 1992 per la Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant.  
  
La distància al nucli urbà de Cañada segons la documentació remesa és aproximadament de 1.300 m. Segons la Llei 6/2003, de Ramaderia, de la Comunitat Valenciana, la distància mínima de 500 m de les explotacions respecte a nuclis urbans es mantindrà en el cas de nuclis urbans entre 500 i 1.999 habitants. En este cas, el municipi de Cañada té al voltant de 1.200 habitants.  
El municipi de Villena no està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.   
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.   
Segons la cartografia disponible, l'extrem est de la parcel·la és limítrof al camí ramader denominat Cordel de Cascante l'amplària legal de la qual està establida en 18,75 m, d'acord amb la Llei 3/1995, de 23 de març, de Camins Ramaders, de modificació o reposició de pas de camins ramaders.  
Tot això, sense perjuí de les autoritzacions que procedisca obtindre d'altres organismes.  
Consideracions ambientals  
La fisiografia de la parcel·la on es pretén dur a terme l'actuació és ondulada i presenta un pendent general descendent de nord a sud. La vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers està valorada com a baixa en la major part de la parcel·la. En la zona on se situarà la nau d'enceball esta vulnerabilitat està valorada com a alta per la qual cosa s'han d'aplicar mesures adequades d'impermeabilització que eviten la contaminació.  
Es tracta d'una zona agrícola majoritàriament dedicada al cultiu d'oliveres, vinya i ametlers. La parcel·la on es pretén ubicar l'explotació estava dedicada a cultiu de secà i mostra signes de l'abandó de l'activitat. Es localitzen en la zona diversos habitatges tradicionals disseminats. Segons les al·legacions presentades, algunes d'eixes cases són la residència habitual dels propietaris.   
Donada la proximitat de l'explotació a estos habitatges s'hauran de prendre mesures adequades per a minimitzar les molèsties produïdes pels olors que es generen pel desenrotllament del procés productiu i la gestió dels residus. Es considera que un bon disseny de l'explotació així com l'adopció d'una sèrie de mesures en el maneig de l'explotació poden minimitzar les molèsties causades per este tipus d'activitats. La col·locació d'una pantalla vegetal convenientment ubicada pot resultar útil com a barrera de protecció davant dels vents que puguen portar olors desagradables a les zones habitades, per a la integració paisatgística de l'explotació així com aïllament tèrmic per a la nau. A més una gestió adequada del fem, el control higiènic de les naus i de la dieta poden contribuir també de forma positiva.  
Mesures protectores, correctores. Programa de vigilància ambiental.  
Es proposen mesures preventives, protectores i correctores i es diferencia entre la fase de construcció de les instal·lacions i la fase d'explotació.  
Els moviments de terra per a l'adequació dels terrenys s'adaptaran a les condicions de l'entorn i s'evitarà l'excés de talls i desnivells destacats. S'establiran zones de trànsit preferent per al pas de vehicles.  
  
S'aplicaran regs controlats previs a les labors d'esplanació dels terrenys.  
Els residus generats seran traslladats fins a un abocador autoritzat.  
  
Les restes vegetals es portaran a un abocador autoritzat o seran soterrades.  
Es disposarà d'una pantalla vegetal en el perímetre de la parcel·la.  
No es disposaran anuncis, cartells o tanques publicitàries.  
Durant la fase d'explotació  
Es realitzarà un manteniment de les canalitzacions i conduccions de la xarxa de sanejament, de la zona del femer.   
En l'emmagatzematge de fem: el femer serà obert, s'afegiran materials absorbents al fem emmagatzemat per a reduir el volum de lixiviats, s'evitarà la seua acumulació amb alçàries superiors a dos metres i es realitzaran voltejos periòdics.  
Es disposarà de recipients adequats per a l'emmagatzematge dels diferents tipus de residus.  
Se subscriurà una pòlissa d'assegurança ramadera que incloga l'arreplega, el transport i l'eliminació d'animals morts.  
Es disposarà d'un sistema de ventilació estàtica en l'interior de les naus.  
Quant a la pantalla vegetal prevista:  
- Esta barrera haurà d'estar composta per espècies autòctones de la zona. Les espècies es triaran en funció de la seua talla i del port de manera que proporcionen a la pantalla una protecció adequada davant dels vents.  
- La ubicació es triarà en funció de la intensitat, la direcció i la freqüència dels vents de la zona.  
- El criteri per a la ubicació haurà de ser també el de la integració paisatgística de la construcció.   
El programa de vigilància ambiental preveu tant la fase de construcció com d'explotació de les instal·lacions. S'inclou el compromís de presentar informes relatius al desenrotllament de les obres i l'activitat així com de les mesures protectores i correctores aplicades durant la fase de construcció i explotació.  
Consideracions jurídiques  
El projecte està sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, ja que està inclòs en els supòsits previstos en l'annex I, apartat 1 h del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la llei d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, el Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.   
L'article quint del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique esta llei.  
L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars al territori de la Comunitat Valenciana.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, la construcció de l'encebador de corders, situat al polígon 64, parcel·la 134 al terme municipal Villena (Alacant) promoguda per Juan David Galvañ, SL, sempre que este es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental, el pla de vigilància i les condicions i modificacions establides a continuació:   
  
Segon  
1. Es dotarà l'explotació d'una pantalla vegetal. Junt amb la primera memòria ambiental que es presente en compliment del programa de vigilància ambiental s'aportarà memòria tècnica en què es descriga les espècies empleades en esta, i es justifique la ubicació triada.   
  
2. A l'inici de l'activitat s'haurà d'acreditar que l'explotació disposa dels servicis d'arreplega de residus ramaders i de gestió de les aigües residuals i fangs procedents de la fossa instal·lada.  
3. Haurà d'obtindre's l'informe vinculant de conformitat amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, establit en l'article 11 de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de la Generalitat, de modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny del Patrimoni Cultural Valencià.  
4. Tots els residus que es generen en l'explotació hauran de ser emmagatzemats i gestionats de forma adequada d'acord amb la seua naturalesa i perillositat.  
5. Es comunicarà qualsevol variació que es produïsca en el destí i el tractament dels residus.  
6. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana esta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 26 de setembre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 79/07-AIA.  
Promotor: Juan Manuel Vidal Pitarch.  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Atzeneta del Maestrat.  
Objecte del projecte: legalització granja avícola d'engreixament.  
Localització: polígon 15, parcel·la 275 Atzeneta del Maestrat (Castelló).  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
L'explotació té una capacitat per a albergar 32.000 aus. La parcel·la on s'ubica l'explotació té una superfície de 11.819 m². Disposarà de dos naus de cria. Una nau d'una sola planta de 1040 m² i una de 780 m² amb dos plantes. Adossada a cada una de les naus es troba una zona de magatzem i vestuari. Les naus tenen generadors d'aire calent i panells humidificadors per al control de temperatura i humitat interior. El combustible utilitzat per als generadors és corfa d'ametla que s'emmagatzema en una sitja en el local tècnic annex.  
  
El procés productiu consistix en la recepció de pollets d'un dia per a la posterior cria i engreixament. La duració del cicle és entre 40 i 55 dies. Es duen a terme 5 criances a l'any. Després de cada cicle d'engreixament s'efectua un buit sanitari de 20 dies.   
La producció de gallinassa s'ha estimat en 6,5 kg per plaça i any, la qual cosa suposa un total de 208 tones de gallinassa anuals. La gallinassa serà utilitzada per a l'adobat de parcel·les agrícoles. Es retira de les naus després de cada cicle d'engreixament i es transporta per mitjà de remolc fins a les parcel·les. Les naus disposen de solera de formigó armat de 15 cm de grossària.   
Els cadàvers que es generen són retirats de l'explotació i transportats al centre municipal d'arreplega. Com a mesures de bioseguretat es disposa de: tanca perimetral de 2 m d'alçària, finestres amb tela mosquitera, bassetes amb solució desinfectant a l'entrada de les naus i gual sanitari a l'entrada de l'explotació.  
Per al proveïment d'aigua es disposa dins de l'explotació d'un pou autoritzat per a l'extracció d'un volum màxim anual de 3.000 m³/any. El consum segons s'indica en la documentació és de 1.000 m³ per any per a beguda i 15 m³ per any per a la neteja dels locals. L'aigua empleada en els servicis prové de la xarxa municipal encara que no s'especifica el volum consumit. Es transporta per mitjà de camió cisterna i s'emmagatzema en un depòsit en la coberta de les naus.   
La distància al nucli urbà supera els 500 m.  
Tramitació administrativa  
Informació pública. Remissió de l'expedient.  
Amb data 12 d'abril de 2007 l'Ajuntament d'Atzeneta del Maestrat remet l'expedient administratiu, el projecte i l'estudi d'impacte ambiental.  
La informació pública del projecte es va realitzar amb la publicació en el BOP de Castelló núm. 137, de 16 de novembre de 2006, la comunicació als veïns de les parcel·les limítrofs i mitjançant un edicte.   
  
Durant el període d'informació pública no es presentaren al·legacions.  
Informes sectorials i documentació complementària.  
Amb data 25 de maig de 2007 es requerix l'ampliació de documentació remesa i se sol·licita: l'informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, l'ampliació de l'estudi amb l'establiment de les mesures protectora i correctores i el programa de vigilància ambiental, justificació de la disponibilitat d'autorització per al pou i justificació de la disponibilitat de parcel·les agrícoles suficients per a la distribució de la gallinassa.   
  
Amb data 26 d'octubre de 2007 es remet la documentació sol·licitada a falta de presentar l'informe de conformitat amb la normativa de patrimoni.  
L'expedient administratiu consta de la documentació següent:   
  
Amb data d'eixida, 9 de març de 2007, resolució sobre la qualificació i l'informe segons l'acord adoptat per la Comissió Territorial d'Anàlisi Ambiental Integrat de Castelló. En el qual s'estima suficient la garantia i l'eficàcia dels sistemes correctors proposats i el seu grau de seguretat, d'acord amb la classificació molesta índex baix, insalubre índex baix, nociva índex baix i perillosa índex baix. I condiciona l'activitat al compliment de la Llei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, que no sobrepasse els nivells sonors de recepció establits en la Llei 7/2002, de Protecció contra la Contaminació Acústica, i dotar l'explotació d'un sistema de cloració d'aigua.  
L'expedient municipal també conté els documents següents:  
  
Decret de l'Alcaldia en què es resol admetre a tràmit la sol·licitud presentada, demanar els informes dels tècnics municipals, sotmetre el projecte a informació pública.  
Informe favorable del tècnic municipal.  
Informe favorable del veterinari de l'àrea.   
Còpia dels documents d'informació pública del projecte i l'estudi d'impacte ambiental.  
Amb data d'eixida 2 d'agost de 2004, autorització prèvia, per a la legalització de la granja, per part de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló.   
Afectacions legals  
El sòl on s'ubica l'explotació, està classificat com a sòl no urbanitzable comú.   
La distància al nucli urbà supera els 500 m. Segons la Llei 6/2003, de Ramaderia de la Comunitat Valenciana, la distància mínima de 500 m respecte a nuclis urbans es mantindrà en el cas de nuclis urbans entre 500 i 1.999 habitants. En este cas el nombre d'habitants està entorn dels 1.500 habitants.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de Castelló ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit dels plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
El municipi d'Atzeneta del Maestrat no està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, a l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.   
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte. Identificació i valoració d'impactes.  
L'activitat s'emplaça en una zona de relleu pla constituïda per materials quaternaris fonamentalment, encara que en determinats punts també per terciari calcari i margós. La vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers segons la cartografia disponible està valorada com a mitjana.   
L'explotació es troba situada pròxima al nucli de població. La zona correspon a un paisatge rural dedicat a cultius agrícoles de secà, fonamentalment olivera i ametler. Es localitzen també explotacions ramaderes.  
En l'estudi d'impacte només s'han identificat els possibles impactes que es poden produir en l'exercici de l'activitat ramadera com a conseqüència de la generació i gestió dels residus. S'han analitzat les possibles afectacions sobre el sòl i l'aigua. No s'ha utilitzat cap metodologia per a la seua valoració.   
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
Les mesures adoptades són les següents:  
- Impermeabilització de les naus.   
- El fem és retirat després de cada cicle d'engreixament i transportats fins a les parcel·les agrícoles on seran distribuït.  
No s'ha previst un emmagatzematge del fem. A este respecte es considera que pot haver-hi situacions en què la finalització del cicle d'engreixament es produïsca en èpoques en què resulte desaconsellable l'aplicació de fem en camp i este haja de ser emmagatzemat. Fet pel qual s'hauria de disposar d'una zona degudament preparada per a l'emmagatzematge i la ubicació del qual assegurara que no es produiran molèsties a tercers. Quant a les parcel·les de què es disposa per a la distribució de fem es troben terrenys considerats no aptes, com és el cas de les parcel·les improductives i les ocupades per bosc baix o matoll. La distribució de gallinassa sobre estes podria ocasionar un desplaçament de la vegetació natural existent per la proliferació d'espècies nitròfiles.   
  
- Eliminació de cadàvers de l'explotació i transport al centre municipal.  
- Aplicació d'alimentació per fases.  
- Quant a les mesures de bioseguretat l'explotació disposa de tela ocellaire en finestres, tanca perimetral, es realitza un programa de desinfecció i neteja.  
Consideracions jurídiques  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, ja que està inclòs en els supòsits previstos en l'annex I, apartat 1 h del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la llei d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, el Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
L'article quint del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique esta llei.  
L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars al territori de la Comunitat Valenciana.  
  
Per tot això, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, la granja avícola d'engreixament, situada al terme municipal d'Atzeneta del Maestat (Castelló), promogut per Juan Manuel Vidal Pitarch sempre que esta es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i les condicions i modificacions establides a continuació:  
  
  
Segon  
1. S'haurà de disposar de l'informe definitiu vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural. S'haurà de presentar davant de l'òrgan substantiu.  
2. Es mantindran les infraestructures necessàries per a garantir el bon estat sanitari en l'explotació: tanca perimetral, gual sanitari a l'entrada de l'explotació o equips de pressió, teles ocellaires, depòsit de cadàvers.  
3. Quant a la gestió de la gallinassa, l'explotació disposarà d'una zona habilitada per a l'emmagatzematge temporal de gallinassa. Esta superfície haurà de ser impermeable i estanca i disposar d'un sistema per a la canalització i emmagatzematge dels lixiviats.   
Només es distribuirà la gallinassa sobre aquelles parcel·les de les quals es dispose autorització del propietari i estiguen explotades agrícolament, i es descartaran les zones improductives i ocupades per vegetació forestal.   
S'haurà de desenrotllar un programa d'adobat calculant la dosi d'aplicació en funció de la zona i característiques del cultiu. En cap cas se superarà la dosi de 170 kg N per hectàrea i any.   
4. La resta dels residus que es generen en l'explotació hauran de ser emmagatzemats i gestionats de forma adequada.  
5. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana esta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 29 de setembre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 182/2007-AIA.  
Títol: instal·lació d'eliminació de residus sòlids urbans Matrona 2. Instal·lació 2 del Pla Zonal de Residus de la Comunitat Valenciana. Zones III i VIII del PIR.  
Promotor: Entitat Metropolitana de Tractament de Residus (EMTRE).   
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic.  
Localització: parcel·les 87, 88, 89, 91, 92, 93, 94, 95, 96, 97, 98, 99, 100, 101, 102, 103, 104, 105, 106, 114, 177, 178, 179, 107, 108, 109, 111, 110, 112, i 131 del polígon 3 del terme municipal de Dos Aguas.   
  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
El projecte té com a objecte la construcció d'un vas d'abocament on eliminar el rebuig dels residus sòlids urbans tractats en la Planta de Valorització de Residus Sòlids Urbans (FERVASA) ubicada als termes municipals d'Aldaia i de Quart de Poblet (València).   
  
La construcció del vas d'abocament suposarà l'ampliació de l'actual abocador de Dos Aguas denominat la Matrona, i que es troba al límit de la seua capacitat.  
L'abocador proposat en este projecte (Instal·lació 2) pertany al conjunt d'instal·lacions previstes per a l'Àrea de Gestió 1 del Pla Zonal III i VIII, aprovat per l'Orde de 18 de gener de 2002, del conseller de Medi Ambient.   
El dit pla zonal específica que el projecte de gestió de l'Àrea de Gestió 1 haurà de considerar les infraestructures existents en el moment de la redacció, per a aprofitar-les o adequar-les a la nova capacitat i normativa actual. En conseqüència, s'ha projectat l'ampliació i la renovació de l'actual planta de valoració de FERVASA i la construcció d'un nou vas d'abocament, el qual és objecte d'esta DIA (Instal·lació 2) al costat de l'actual abocador de Dos Aguas.   
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
A més de la construcció i posada en funcionament del nou vas d'abocament, el projecte tramitat proposa la remodelació i l'ampliació de les actuals instal·lacions. Per a això, es realitzaran les actuacions següents:  
- Obertura d'un nou accés al vas d'abocament.  
- Reubicació del control d'accés i bàscula de pesada. Tanca perimetral instal·lacions.  
- Construcció d'un taller de reparacions, llavador i vestuaris.  
- Construcció d'un nou edifici d'oficines i aparcament.  
- Construcció d'aula ambiental.   
- Obertura d'una senda de vianants, construcció de passarel·la i mirador. Aparcament per al mirador.  
- Revegetacions i restauració paisatgística.  
- Execució d'una línia de mitjana tensió, centre de transformació i xarxa de baixa tensió.   
La construcció del vas d'abocament comporta les obres següents:  
- Retirada de la coberta vegetal.  
- Excavació del vas d'abocament.  
- Moviment i arreplega d'un gran volum de terres.  
- Tanca perimetral del vas, basses de pluvials i lixiviats.  
- Cunetes de drenatge.   
- Vial perimetral al vas.   
- Impermeabilització del vas d'abocament.  
- Construcció de la xarxa d'arreplega de lixiviats.  
- Excavació i impermeabilització de la bassa de lixiviats.  
- Construcció depuradora.   
- Construcció d'una xarxa d'arreplega i tractament de gasos.  
La construcció, l'explotació i el segellat del vas d'abocament es realitzarà de la manera següent:  
El vas d'abocament s'explota inicialment en dos àrees. La primera situada a l'est, se sobreexcava fins a aconseguir la cota 342 m i es construïx un dic de tancament de tàlveg en la zona nord realitzat amb escullera i nucli impermeable d'argila.  
A mesura que recreix el vas amb l'abocament dels residus en la zona est, es procedix a l'excavació de la zona oest i al posterior abocament de residus en la dita zona. A partir de la cota dels camins perimetrals, les dos zones van recreixent conjuntament fins a arribar a la cota final d'abocament.   
Les terres excavades es retiren i arrepleguen per al seu ús posterior en el recreixement i segellat del vas. Es desconeix el volum exacte i el lloc d'arreplega.  
El fons del vas té un lleuger pendent cap al nord (cota 342 msnm) des d'ací els lixiviats són bombats fins a la bassa d'arreplega de lixiviats situada al nord del vas d'abocament i des d'ací es bomben fins a l'estació depuradora.  
Per al condicionament del vas d'abocament es realitzarà una impermeabilització del fons i de les parets del vas d'acord amb el que establix el Reial Decret 1.481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus per mitjà de depòsit en abocador.  
La impermeabilització de les parets del vas es farà de forma progressiva a mesura que vaja recreixent la massa de residus.   
Junt amb la impermeabilització del vas, es construirà una xarxa de drenatge i arreplega de lixiviats que els conduirà cap a la bassa de lixiviats.   
Les operacions d'abocament es realitzaran en capes progressives de 5 m d'alçària des del fons cap a la superfície del vas. Estes capes estan formades per 4,4 m de residus i 0,6 m de terres d'excavació.  
  
El recreixement del vas es farà per mitjà de la construcció de dics de tancament de 5 m d'alçària amb una amplària de 3 m de coronació i amb talussos de 3H: 2 V separats per bermes intermèdies de 7,5 m.  
La cota màxima que tindrà l'abocador una vegada segellat i clausurat serà de 418 msnm. La potència màxima de la massa de residus serà de 70 m amb una capacitat total estimada de 5.620.000 m³ i una vida útil segons el projecte aproximadament de 23 anys.  
El projecte, l'estudi d'impacte ambiental i l'estudi d'afectació a la Xarxa Natura 2000 indiquen que l'explotació del vas es realitzarà per mitjà de fases d'explotació. No obstant això, revisada la documentació es comprova que en uns documents són 15 les fases i en altres en són 9. De tota manera estes fases es referixen únicament a les etapes d'abocament i no a superfícies d'explotació.   
La desgasificació del vas es projecta una vegada s'haja segellat tot el vas d'abocament, és a dir al final de la vida útil d'este.  
3. Estudi d'alternatives i justificació de la solució adoptada.  
L'estudi d'impacte ambiental no té un estudi d'alternatives. L'emplaçament proposat per a albergar el vas d'abocament es justifica perquè els sòls són considerats com a aptes en el Pla Zonal de Residus, Zones III i VIII. S'indica que l'estudi d'alternatives es va realitzar en el pla zonal.  
Respecte al nou accés i al nou traçat de la línia elèctrica no s'ha plantejat en l'estudi la possibilitat d'estudiar diferents alternatives. Tampoc s'han avaluat els possibles impactes derivats de la construcció de les dites infraestructures.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit i informació pública.  
Amb data 31 de juny de 2007, l'Àrea de Qualitat Ambiental d'esta Conselleria, remet l'expedient de referència, i indica que el projecte bàsic d'autorització ambiental integrada i l'estudi d'impacte ambiental van ser exposats al públic, en el tauler d'anuncis de l'Ajuntament de Dos Aguas i en el DOCV núm. 5405, de 12 de desembre de 2006.  
Durant el període d'informació pública es van rebre les al·legacions següents:  
El Sr. Ximo Zanón Moliner, en nom i representació del Grup Ecologista Tamus.  
El Sr. Carlos García Dolz, representant legal de Casa Río Mijares COOP. V.  
La senyora María Villar Gómez, secretària general de la comarca de la Foia de Bunyol, Plana Utiel-Requena i en representació de CCOO.  
El Sr. Joan Martínez Pérez, secretari de Salut Laboral i Medi Ambient de la Confederació Sindical CCOO del País Valencià.  
Antonio del Valle, secretari general del PSPV-PSOE Foia de Bunyol Xiva i en la seua representació.  
El Sr. José Antonio Garcerán Albuixech en qualitat de president i la senyora Jorgina Gil Pellín en qualitat de secretària de l'Associació núm. Registre CV-01-038727-V.  
- Juan Bautista Cambres Cervera, en nom i representació de l'associació de veïns Hoya Limpia.  
Les al·legacions presentades han sigut tingudes en compte en l'avaluació ambiental del projecte i basant-se en estes, en la documentació tècnica aportada (projecte i estudi d'impacte ambiental) i en la visita de camp realitzada pels tècnics del servici d'avaluació d'impacte ambiental, s'ha sol·licitat l'aplicació d'un nombre més gran de mesures correctores i una sèrie d'informes sectorials que es detallen en el punt següent.  
  
Ampliació de documentació.  
A l'octubre de 2007, el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental sol·licita a l'empresa promotora a través de l'Àrea de Qualitat Ambiental, complementar la documentació inicialment tramitada:  
- Projecte definitiu (abocador, accessos i la resta d'instal·lacions auxiliars).  
- Estudi d'impacte ambiental complet.  
- Informes sectorials emesos pel Servici de Residus Urbans, el Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric i aquells que s'estimen oportuns per a emetre la declaració d'impacte ambiental corresponent.  
  
Se sol·liciten a més, els informes següents:  
- Informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià.  
- Informe emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer que haurà de versar sobre els aspectes següents:  
- Afectació de l'actuació al domini públic hidràulic o a les seues zones de servitud i de policia.  
- Disponibilitat de recursos hídrics suficients per a atendre l'increment de la demanda d'aigua que implique l'actuació informada.  
  
- Incidència de l'actuació en el règim de corrents.  
Al febrer de 2008, el servici d'avaluació d'impacte ambiental sol·licita a l'empresa promotora a través de l'Àrea de Qualitat Ambiental una nova ampliació de documentació (resultat dels informes sectorials rebuts):   
- Còpia del projecte constructiu de l'abocador i de les instal·lacions auxiliars.  
- Aportar un nou estudi d'impacte ambiental que preveja allò que s'ha indicat en els informes sectorials del Servici d'Ordenació Sostenible del Medi i de la Direcció Territorial d'esta Conselleria així com, les possibles afectacions derivades de les obres d'excavació del vas d'abocament i les derivades dels moviments de terra i del recreixement del vas. També es valorarà el possible risc de contaminar les aigües superficials i subterrànies així com l'impacte sobre el paisatge ja que la construcció de l'abocador generarà importants canvis geomorfològics (creació d'un relleu positiu de 60 m) i és necessari adoptar importants mesures d'integració paisatgística. Es requerix aclariment sobre la cota final d'excavació.  
- Es reitera la falta dels informes sectorials sol·licitats en l'escrit anterior (informe Patrimoni Cultural Valencià i informe Confederació Hidrogràfica del Xúquer).  
Al setembre de 2008, l'Àrea d'Avaluació Ambiental sol·licita una nova ampliació de documentació:  
- S'indica que l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental sol·licitat en l'anterior escrit no s'ha remés i que com a mínim per a poder interpretar la documentació presentada és necessari disposar de plans topogràfics que permeten avaluar els diferents impactes que generarà la construcció del vas. Se sol·liciten plans topogràfics que disposen cotes topogràfiques i representen tant el vas d'abocament com el seu entorn més immediat.  
- Es reitera la sol·licitud d'informe a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.   
2. Informes sectorials:  
- Informes sol·licitats a diferents servicis de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge: Direcció Territorial de Medi Ambient, Servici d'Ordenació Sostenible del Medi, Servici de Gestió Forestal, Servici de Residus Urbans, Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric.  
- Informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià. Conselleria de Cultura i Esport.  
- Informe sol·licitat a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
- Informe sobre la possible afectació a les aigües subterrànies. Institut Geològic i Miner d'Espanya.  
Amb data 27.02.08, la Direcció Territorial de Medi Ambient, remet informe del cap de la secció forestal. De l'esmentat informe s'extracta el següent:  
«-vist el contingut de l'expedient administratiu  
- vista la Llei 3/1993, Forestal de la Comunitat Valenciana  
- vist l'Inventari Forestal de la Comunitat Valenciana  
es comprova que les parcel·les 92, 178, 93, 94, 95, 96, 97, 100, 99, 98, 101, 102, 103, 104, 105, 106 i 107 no són terreny forestal, la resta de parcel·les si que tenen la condició de ser terreny forestal...   
La vegetació forestal actual que cobrix les parcel·les amb caràcter forestal procedix de la regeneració natural després de l'incendi que va arrasar la zona l'any 1994....».  
Amb data 07.03.08, l'Àrea de Qualitat Ambiental ens remet una còpia de l'informe emés pel Servici de Residus Urbans en el qual conclou que:  
«el projecte es considera adequat quant a la gestió dels residus, d'acord amb la Llei 10/98, de Residus, la Llei 10/2000, de Residus de la Comunitat Valenciana, i el Reial Decret 1481/2001, pel qual es regula l'eliminació de residus per mitjà de depòsit en abocador».  
  
Amb data 10.03.08, la Direcció Territorial de Medi Ambient, remet l'informe sobre les observacions geològiques sobre el terreny. Entre altres aspectes assenyala:  
«El primer vas (corresponent a l'expedient 182/07-AAIA) se situa pràcticament cap al sud (més bé sud-sud-oest) de l'abocador actual i forma una foia natural d'uns 550 x 300 metres, amb un fons pràcticament pla i ocupat per materials quaternaris, sobre un substrat més o menys argilós que pertany a l'esmentat conjunt del Terciari. Esta depressió recorda l'aspecte d'una depressió càrstica (dolina?) capturada per un barranc en l'extrem nord-est. És precisament en este sector nord-est on comença a veure's la proximitat de roques carbonàtiques, que caldria estudiar amb un cert detall per tal de determinar l'edat, l'estructura interna i els trets geomorfològics.  
Encara que sobre el terreny sembla evident la presència de les lutites terciàries en tota la depressió, caldria comprovar-ho fent els sondejos d'investigació escaients, per tal de determinar no solament la presència i la potència mínima d'estos materials, sinó també el seu coeficient de permeabilitat i, fins i tot, la seua estructura i la naturalesa del seu basament geològic. Tanmateix, caldria esbrinar el perquè de la «forma paracàrstica» de la depressió, i veure si esta circumstància pot respondre bé a la proximitat de carbonats mesozoics (depressió no-càrstica però amb algun ponor lateral en carbonats cretàcics o terciaris de la sèrie superior) o bé a la possible existència d'un substrat carstificat, com ara els guixos triàsics, que afloren a l'oest d'esta àrea.  
La instal·lació de qualsevol abocador de residus requereix unes condicions ambientals i naturals adients que, entre altres requeriments, necessàriament passen per la selecció de terrenys de baixa o molt baixa permeabilitat, que puguen tindre la consideració de barrera geològica, per evitar tant el risc com els potencials efectes contaminants. En este sentit, a més de les argumentacions tècniques i del fonamental Principi Ambiental de la Prevenció, hi concorden tant la Directiva 1999/31/CE, relativa a l'abocament de residus, com la Llei 10/1998, de Residus, la Llei 10/2000, de la Generalitat Valenciana, també de Residus i, fins i tot, el Reial Decret 1481/2001, de 27 de desembre, que regula l'eliminació de residus en abocador.  
En el cas que ens ocupa sembla possible que poguera existir barrera geològica, ja que hi afloren formacions predominantment lutítiques (la sèrie del Terciari, més amunt esmentada, i l'aparent substrat Triàsic de tipus Keuper). No obstant això, no deixa de ser un mer indici o una simple aproximació i consideració inicial que, en tot cas caldrà esbrinar mitjançant estudis geològics de detall que ratifiquen o qüestionen si realment la suposada barrera geològica existeix i si és o no és adient i suficient».  
Amb data 17.07.08, l'Àrea d'Espais Naturals ens remet els informes emesos pel Servici d'Ordenació Sostenible del Medi. En estos s'indiquen entre altres aspectes el següent:   
1. Informe sobre l'anàlisi d'afectacions. Revisat l'estudi presentat s'indica que:  
«- Vista l'anàlisi d'alternatives la identificació i la selecció de la qual s'ha realitzat amb criteris de conservació de la naturalesa i en la qual es justifica documentalment l'absència d'alternatives d'ubicació per a la instal·lació 2 fora dels espais pertanyents a la Xarxa Natura 2000.  
- Vista l'anàlisi d'afectació al lloc d'importància comunitària en què es conclou que es produïx una afectació negativa encara que no significativa, i afecta principalment l'hàbitat d'interés comunitari Matolls termomediterranis i preestèpics (5330) i en menor grau els hàbitats Zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea (\*6220) i Boscos de Quercus ilex i Quercus rotundifolia (9340).  
  
- Vist el Decret 317/1997, de 24 de desembre. Aprova el Pla Integral de Residus i l'Orde de 18 de gener de 2002, del conseller de Medi Ambient, pel qual s'aprova el Pla Zonal de Residus de la Zona III i VIII, i s'entén com a mostra del Consell de l'interés públic de l'actuació.   
  
- Vist el projecte de mesures compensatòries orientat a compensar l'efecte negatiu que les esmentades instal·lacions produïxen sobre els hàbitats d'interés comunitari i/o espècies prioritàries.  
S'emet un informe favorable al projecte d'eliminació de residus sòlids urbans Instal·lació 2 del Pla Zonal de Residus de les Zones III i VIII al terme municipal de Dos Aguas».  
2. Informe sobre mesures compensatòries. Vist el projecte de mesures compensatòries s'ha dut a terme una anàlisi d'estes, en la qual s'indica el següent:  
«... el conjunt de mesures compensatòries projectades disposa d'un pressupost de contracta de 144.525,17 €, destinades a compensar els efectes negatius que exercix el projecte sobre el LIC i ZEPA objecte d'este informe, així com als processos que fan possibles la seua existència.   
En el cas de les caixes nidificadores, creació d'una tolla temporal i la millora d'hàbitats i gestió de la fauna, el projecte presenta una sèrie d'actuacions que incidixen perquè l'hàbitat o les espècies afectades augmenten les seues superfícies de distribució o realitzen el seu cicle vital amb més èxit. En este últim sentit, les espècies d'avifauna que es descriuen en l'entorn de la ZEPA, com és el cas de l'àguila perdiuera (Hieraaetus fasciatus), l'àguila reial (Aquila chrysaetos), el falcó pelegrí (Falco peregrinus) i el brúfol (Bubo bubo), veuran augmentar la disponibilitat d'aliment per mitjà de la creació de clapers, vivers, creació de menjadors i abeuradors per a perdius i conills, etc.  
  
Per un altre costat es pretén la restauració d'aproximadament una superfície de 5 ha, que alberga dos dels hàbitats d'interés comunitari afectat pel projecte (Boscos de Quercus ilex i Quercus rotundifolia (9340) i Matolls termomediterranis i preestèpics (5330)). La dita superfície es troba actualment en un estat de conservació degradat i es realitzen cultius que no sols suposen una reposició del material vegetal que dóna forma a l'hàbitat, sinó que pretenen restaurar els processos i les relacions ecològiques que presenten i que són els que els mantindran en un bon estat de conservació.  
Una altra de les restauracions projectades en una superfície aproximada a les 6 ha, pretén restaurar un ambient fluvial en un entorn degradat pròxim a l'àmbit d'actuació, la qual cosa comportarà una considerable millora biològica de l'entorn, per mitjà de la introducció d'espècies pròpies d'este hàbitat, i constituïx un lloc de refugi i d'increment de la biodiversitat.  
Vist l'anterior i considerant l'anàlisi d'afectacions específiques efectuades sobre l'afectació del projecte al lloc d'importància comunitària serra de Martés i serra de l'Ave i la Zona d'Especial Conservació de les Aus Serra de Martés - Mola de Cortes, este Servici emet un informe favorable al projecte de mesures compensatòries del projecte d'Instal·lació 2 del Pla Zonal de Residus de les Zones III i VIII. Àrea de Gestió I.  
No obstant això s'especifica el següent:  
El projecte de mesures compensatòries haurà de sotmetre's a un període d'informació pública perquè les persones interessades puguen expressar qualsevol al·legació que consideren oportuna, i esta puga tindre's en consideració en el projecte de mesures compensatòries.  
El procediment d'informació pública podrà realitzar-se de manera conjunta a la realitzada per l'autorització ambiental integrada, o bé individualment, en el cas que esta ja s'haja realitzat».  
Amb data 16.07.08, l'Institut Geològic i Miner d'Espanya, remet l'informe sol·licitat. En este s'indica que des del punt de la protecció de les aigües subterrànies es fan les consideracions següents:   
«Els sediments margues-argiloses del Triàsic - Keuper, amb una grossària estimada molt superior als 100 m constituïxen una barrera geològica adequada per a la protecció de les aigües subterrànies en presentar permeabilitats de l'orde de 1x10-9 m/s.  
Els sediments paleògens, encara que presenten molt baixa permeabilitat, no arriben a la dita qualitat, ja que les proves realitzades els assignen a esta un valor d'1 x10-7 m/s. No obstant això, la permeabilitat real d'esta formació ha de ser un poc menor atés que els assajos tipus Lefranc estan calculats per a medi saturat, amb valors superiors de fins a un orde de magnitud segons autors, quan es realitzen al medi no saturat com és este cas. En este sentit l'assaig de laboratori d'estos materials presenta un valor molt menor, i igual o inferior a 1x10-10 m/s. En conseqüència, estos materials no són capaços de constituir un aqüífer pròpiament dit, sinó que es poden catalogar com a aqüífug o com aqüiclude, i no arriben a aconseguir en la pràctica tampoc la condició d'aqüitard. De fet configuren una de les formacions geològiques de comportament impermeable que separen els aqüífers de la serra de l'Ave i Las Muelas.  
D'altra banda, els materials paleògens es disposen de forma discordant sobre el Tries Keuper, per la qual cosa en qualsevol cas i donada la tectònica existent, es pot afirmar que els sondejos núm. 5 i 10 no arriben a la dita formació a causa de l'escassa longitud, i està esta, a major o menor profunditat, davall els sediments paleògens la grossària dels quals és sempre superior als 15 m.  
Des del punt de vista de la protecció de les aigües subterrànies és important ressaltar que es descarta l'existència d'aqüífers potencialment aprofitables subjacents a les formacions geològiques comentades, així com la gran grossària estimada per als sediments triàsics de caràcter netament impermeable, molt superior als 100 m.  
Com a resultat de l'anterior es conclou que l'ampliació de l'àrea d'abocament al sector denominat Instal·lació 2, no causarà cap efecte sobre la qualitat de les aigües subterrànies dels aqüífers existents en la zona. No obstant això, este dictamen queda supeditat a les exigències tècniques d'impermeabilització de zones d'abocament segons el Reial Decret 1481/2001, de 27 de desembre, i de les referides en el Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana per al cas dels residus urbans i assimilables, atés que els assajos realitzats en els sediments paleògens, que ocupen una part del sector sud-oriental de l'àrea avaluada, presenten una molt baixa permeabilitat i no arriben a aconseguir el valor òptim de 1x10-9 m/s.  
D'altra banda, i com a element de seguretat, es considera també necessària la implantació d'un sistema de vigilància i control que corrobore en la pràctica les conclusions exposades i permeta detectar hipotètiques fugues que pogueren arribar als sediments paleògens de baixa permeabilitat. El dit sistema consistiria en l'execució de dos perforacions localitzades en la vora sud-oriental de la zona d'abocament, en l'entorn de les següents coordenades UTM X = 684.305 e I = 4.350.410, i X = 684.400 e I = 4.350.445, respectivament. El control d'estos dispositius tindria cadència trimestral, i si existira algun tipus de fluid s'establiria la profunditat d'este i es prendria mostra per a la seua determinació analítica. La profunditat de les dites perforacions, l'entubament de la qual estaria ranurada al llarg de tota la seua longitud, haurà de ser de 100 m. Independentment que s'arribara el substrat triàsic o no».  
  
Amb data 18.07.08, la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, remet informe vinculant favorable i indica que:  
«qualsevol troballa d'índole arqueològica haurà de ser comunicada immediatament a l'administració competent i que l'incompliment de la dita obligació pot ser objecte de sanció.  
Vist el precepte indicat i de conformitat amb l'informe dels servicis territorials s'emet un informe favorable als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià l'annex III de l'Estudi d'Impacte Ambiental de l'Autorització Ambiental Integrada de la instal·lació d'eliminació del projecte de gestió de la Instal·lació 2».  
Amb data 19.09.08, l'Àrea de Qualitat Ambiental, remet informes del Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric en matèria de contaminació atmosfèrica i acústica. Sengles informes estimen la documentació aportada suficient i en estos s'indica entre altres aspectes el següent:   
Informe contaminació acústica: d'acord amb l'article 18 del Decret 266/2004, els titulars de les activitats subjectes a autorització ambiental integrada, susceptibles de generar sorolls i vibracions, han de dur a terme un control de les emissions acústiques i dels nivells de recepció en l'entorn, per mitjà de la realització d'auditories acústiques a l'inici de l'exercici de l'activitat o posada en marxa i, almenys, cada cinc anys.   
  
L'auditoria acústica ha de ser realitzada per una entitat col·laboradora en matèria de qualitat ambiental per al camp de la contaminació acústica d'acord amb el Decret 229/2004, de 14 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'establixen les funcions de les entitats col·laboradores en matèria de qualitat ambiental i es crea i es regula el seu registre».  
Informe contaminació atmosfera. En l'informe es descriuen les característiques del projecte i es considera que: «les emissions difuses generades en l'abocador provenen de dos fonts principals. La primera correspon als gasos produïts per la biodegradació de la matèria orgànica i la segona correspon a les olors pròpies despreses pels residus. Mentre que els primers poden ser, en un alt percentatge, captats, conduïts i cremats en un focus d'emissió; els segons no, i formen la component major de les emissions difuses.   
  
A la vista de tot això, es proposen una sèrie de condicions de control de les possibles emissions a l'atmosfera tant a l'àmbit general en planta com a controls de caràcter específic: control de concentració d'AOX en el biogàs i control d'emissions de partícules i paràmetres associats en les torxes.  
Hauran de notificar-se a la Direcció General de Qualitat Ambiental, una vegada a l'any, les dades sobre les emissions a l'aire de la instal·lació, per mitjà del Registre d'Emissions i Fonts Contaminants (EPER), d'acord amb l'article 8.3 de la Llei 16/2002, i de la Decisió 2000/479/CE, de 17 de juliol de 2000».  
Consideracions ambientals   
La zona avaluada es localitza en diverses parcel·les del polígon 3, partida Fontanars dels Alforins del terme municipal de Dos Aguas junt amb l'actual abocador de residus sòlids urbans, a uns 5 km del nucli urbà.  
A la zona s'accedix des de la A-3, prenent l'eixida de Buñol en direcció a Macastre fins a arribar al punt en què la carretera es bifurca cap a Cortes de Pallás cap al sud-oest i cap a Dos Aguas a l'est. Des d'ací es pren el camí de la Presa del Naranjero que descendix cap al canó que forma el riu Xúquer. Recorreguts 5 km s'arriba al nou accés a les instal·lacions (500 m abans de l'actual camí d'accés).  
  
Les parcel·les amb caràcter agrícola que es troben en la zona d'estudi són les que seran ocupades pel nou vas d'abocament, mentre que la resta d'instal·lacions ocupen parcel·les amb caràcter forestal (el nou camí d'accés i les instal·lacions annexes: control d'accés, bàscula, oficines, pàrquing, aula mediambiental, depuradora, senda i mirador).  
  
La vegetació forestal actual que cobrix les parcel·les amb caràcter forestal procedix de la regeneració natural després de l'incendi que va arrasar la zona l'any 1994.   
El projecte tramitat es troba en l'interior del lloc d'interés comunitari (LIC) de la serra de Martés i serra de l'Ave i molt pròxim al lloc d'interés comunitari de la Mola de Cortes i el Caroig. Estes serres estan definides per la Conselleria, com una àrea muntanyosa que constituïx probablement la millor àrea de matolls litorals mediterranis en el conjunt valencià. L'abundància de penyals la convertixen a més en una àrea d'especial interés per a les aus rapaces, i en especial per a l'àguila de panxa blanca que presenta tres parelles nidificants en la zona. L'altitud mitjana d'este LIC és de 800 msnm.  
  
La serra de Martés presenta una gran riquesa faunística, si bé és una zona tradicionalment castigada pels incendis forestals.   
Vista l'anàlisia del LIC realitzada en l'estudi d'afectació a la Xarxa Natura 2000, en la zona apareixen principalment l'hàbitat d'interés comunitari Matolls termomediterranis i preestèpics (5330) i en menor grau els hàbitats Zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea (\*6220) i Boscos de Quercus ilex i Quercus rotundifolia (9340).  
El clima és típic del mediterrani, caracteritzat per hiverns suaus, estius calorosos, escasses precipitacions i intensa insolació.   
L'àrea estudiada pertany a la conca drenant del riu Xúquer, el llit de la qual discorre al sud de l'actuació proposada. La zona és drenada per dos barrancs, un afluent de l'altre, que drenen l'escolament al riu Xúquer, caracteritzats per la seua curta longitud i fort pendent.   
Geomorfològicament, hi ha una àrea ondulada de baix pendent on s'ubicarà el futur vas d'abocament ocupada per cultius de secà, una zona amb elevats pendents i ocupada per vegetació forestal i una zona de desaigüe d'orientació nord.  
L'erosió actual és molt alta en les zones de major pendent mentre que en els terrenys d'escàs pendent el risc d'erosió es considera de baix a molt baix.  
Des del punt de vista geològic, en la zona estudiada afloren sediments d'edat triàsica i terciària, en ambdós casos de marcat caràcter argilós. Els primers es presenten amb la típica fàcies del Keuper del Tries i estan compostos per margues i argiles versicolors amb algeps, que arriben a ser massius en alguns llocs, mentre que els segons corresponen a arenes llim-argiloses i argiles arenoses pertanyents al Paleogen. En la contornada de l'àrea apareixen també afloraments aïllats de dolomies i calcàries dolomítiques triàsiques en fàcies Muschelkalk englobades dins dels sediments margue-argiloses del Keuper.  
  
Des del punt de vista hidrogeològic l'emplaçament s'ubica entre els aqüífers de la serra de l'Ave i Las Muelas, pertanyents al Subsistema Aqüífer 52.3 denominat Caroig Nord, i sobre les formacions triàsiques i paleògenes de caràcter impermeable que establixen, junt amb altres formacions de semblant comportament hidràulic, la separació dels dos aqüífers mencionats.  
L'àrea s'ubica en una zona de risc sísmic baix-mitjà, amb risc de lliscament mitjà al nord de l'àmbit, alt en el sector central i sense risc en el sector meridional.  
El paisatge de l'àrea és una espècie de mosaic en què es combinen els cultius de secà amb els usos forestals, i predominen estos últims. Pel límit sud de l'abocador discorre el riu Xúquer que és embassat aigües avall en la presa del Naranjero.   
La zona està travessada per una línia d'alta tensió i hi ha abundant activitat humana a causa del trànsit de camions de residus i al trasbals de la maquinària en l'abocador actual.   
La qualitat paisatgística de la zona es considera mitjana i la seua conca visual és reduïda a causa de les característiques topogràfiques del terreny.  
En la zona on s'ubica el vas d'abocament, segons l'informe emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià no hi ha cap tipus de jaciment que puga veure's afectat pel projecte.  
  
No s'han detectat en la zona camins ramaders que puguen veure's afectats pel projecte.  
Identificació i valoració d'impactes ambientals.  
En l'estudi d'impacte ambiental tramitat únicament s'han citat les principals accions derivades de la construcció, l'explotació i l'abandó de les noves instal·lacions d'eliminació de residus sòlids urbans.  
  
Fase de construcció: condicionament de camins, desbrossaments i neteja, moviments de terra per al condicionament del vas, modificació del relleu, préstecs i abocadors de terres d'excavació, trasbals maquinària i circulació de vehicles, construcció del vas, construcció de xarxes de drenatge, tanca perimetral i pantalla vegetal i creació d'ocupació.  
  
El Servici d'Impacte Ambiental estima a més que hi ha altres accions que no han sigut tingudes en compte en l'estudi d'impacte i que generaran nous impactes sobre el medi (instal·lació línia elèctrica, transport de maquinària pesant, moviment de la maquinària, emissió de gasos, emissió sorolls, arrancada de la vegetació, esplanacions, excavació del vas d'abocament i de les basses de lixiviats i pluvials, impermeabilitzacions, construcció de vials i rases perimetrals, solera de formigó i construcció de naus, construcció de xarxa de sanejament, canvis de l'ús del sòl, generació de residus inerts i residus perillosos).  
  
Fase d'explotació: circulació diària de camions de residus, descàrrega i eliminació dels residus en el vas, impermeabilització del vas, recobriment diari dels residus, trasbals maquinària i creació d'ocupació.  
  
El Servici d'Impacte Ambiental estima a més que hi ha altres accions que no han sigut tingudes en compte en l'estudi d'impacte i que generaran nous impactes sobre el medi (recreixement del vas d'abocament, moviment de terres i maquinària, producció de lixiviats, estabilització de parets i segellat, biodegradació de la matèria orgànica, generació de residus perillosos, tractament de lixiviats, abocament pluvials, emissions de gasos contaminants, sorolls i olors, ús d'energia elèctrica, consum d'aigua, revegetacions i enjardinaments, canvis de l'ús del sòl i creació d'ocupació).  
Fase d'abandó: control i tractament del biogàs, controls analítics de: lixiviats, drenatges superficials, aigües subterrànies, segellat, moviments i assentaments, revegetacions.  
El Servici d'Impacte Ambiental estima a més que hi ha altres accions o obres que no han sigut tingudes en compte en l'estudi d'impacte i que generaran nous impactes sobre el medi (trànsit de maquinària pesant, demolició d'infraestructures, generació de residus, manteniment de les revegetacions, emissió de gasos i lixiviats procedents del vas d'abocament).  
No obstant això, algunes de les mesures correctores no considerades en l'estudi sí que s'han previst en el projecte constructiu. El conjunt d'accions anteriorment descrites poden generar sobre l'àrea d'estudi una sèrie d'impactes que es descriuen a continuació:  
Atmosfera: partícules en suspensió, emissió de gasos, olors, sorolls i vibracions.  
Geologia i geomorfologia del terreny: s'excava una part del terreny i es modifica la topografia de la zona en crear per mitjà de l'abocament de residus un relleu positiu entre 46 m en el talús sud i 58 m en el talús nord.  
Sòl: increment dels fenòmens erosius, alteració de la superfície de sòl agrícola i forestal, possible contaminació per abocaments accidentals.  
Hidrologia superficial i subterrània: alteració dels drenatges, possible contaminació de les aigües superficials i subterrànies.   
Vegetació i fauna associada: l'obertura d'un nou accés, el traçat d'una línia elèctrica de mitjana tensió, la maquinària i el trasbals de camions fins al complex (soroll, vibracions, emissió de partícules i gasos) afecta negativament el desenrotllament de la vegetació i la recuperació de l'hàbitat per a la fauna precedent. És possible a més, l'aparició de fauna oportunista en la zona.  
Paisatge: l'obertura d'un nou accés, el traçat d'una línia elèctrica de mitjana tensió, la presència d'abocaments, la modificació de la topografia, edificis, instal·lacions auxiliars i el trànsit constant de camions suposarà una alteració important durant la vida de les instal·lacions.  
  
Usos del sòl: el sòl del vas 2 passa de ser agrícola a industrial.  
  
Assossec públic: alteració de l'assossec per soroll, vibracions i olors a causa del trànsit de vehicles. Olors procedents de la fermentació dels residus.  
Infraestructures: pot suposar el deteriorament de les infraestructures de transport per l'increment de la circulació de camions, d'altra banda la instal·lació suposa una millora en la gestió dels residus urbans i un increment local en la demanda de servicis.   
Socioeconomia i població: l'increment de l'ocupació local directe i/o indirecte suposarà un efecte positiu en l'economia local i comarcal.  
  
Salut i seguretat pública: hi haurà un risc elevat a causa de l'alt nombre de camions que circulen a l'abocador i d'altra banda està la correcta gestió dels residus urbans.  
Dels impactes descrits, són els impactes sobre la hidrologia superficial l'atmosfera, el paisatge, la vegetació i la fauna, l'assossec públic i el canvi d'usos del sòl els que poden aconseguir valors negatius crítics i irreversibles si no es prenen les mesures preventives adequades.   
  
Els impactes derivats del condicionament de camins, la construcció de naus, les aules ambientals, la senda, el mirador, les excavacions i les arreplegues i la instal·lació de línia elèctrica no han sigut avaluats en l'estudi d'impacte ambiental a pesar d'haver-se-li requerit el dit estudi a l'empresa promotora per mitjà d'un escrit d'ampliació de data 15.10.07.  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
La identificació del medi, la valoració i l'avaluació d'impactes duta a terme en l'estudi d'impacte ambiental no es considera adequada i les mesures correctores proposades en alguns casos no són eficaces. Es descriu a continuació la conclusió de l'estudi d'estes:  
  
1. Aquelles instal·lacions i infraestructures auxiliars o complementàries que formen part del projecte, situades en terreny forestal han d'ubicar-se en terrenys agrícoles, i preservar l'ocupació dels terrenys forestals, de conformitat amb allò que s'ha establit sobre la matèria en la Llei 10/2006,de modificació de la Llei 43/2003, de 21 de novembre, de Forest.  
2. Abocador de rebutjos.   
Una part del vas proposat i les instal·lacions auxiliars (camins perimetrals, tanca, bassa de pluvials, bassa de lixiviats...) es projecten sobre terrenys forestals.  
Quant a l'explotació del vas d'abocament, es considera que la superfície oberta per a la deposició dels residus en cada una de les etapes d'abocament és excessiva i que els impactes derivats per la gran superfície d'exposició dels residus: emissió de gasos, olors, lixiviats, volàtils... es veurien reduïts si es dissenyara l'abocament d'estos en cel·les de menor superfície. D'esta manera, s'aconseguiria menor contacte de la massa de residus amb l'atmosfera i millor gestió dels gasos i lixiviats. Açò també reduiria el volum de terres excavades i per tant disposar d'una superfície apta per a arreplegar-les.  
  
3. Excavacions i arreplegues de terres.  
Es desconeix si hi ha volum suficient de terres per al recreixement, cobriment dels residus i segellat de l'abocador i es desconeix la zona on s'ubiquen les arreplegues de terres excavades.   
És necessari tindre en compte que les terres excavades no podran arreplegar-se sobre terrenys naturals forestals, que les arreplegues han de mantindre's en òptimes condicions d'humitat i que el volum de materials excavats i els necessaris per al recreixement i segellat del vas d'abocament han d'estar compensats. En cas contrari, les terres que s'aporten al vas d'abocament han de procedir d'excavacions i/o pedreres degudament autoritzades.  
4. Segellat de l'abocador  
Es considera imprescindible dur-lo a terme de forma immediata al recreixement de la massa de residus i no esperar al final de la vida útil d'este. Les bermes intermèdies en els talussos de recreixement no poden quedar sense segellar atés que poden percolar en estes les aigües d'escolament i entrar en contacte amb la massa de residus i generar un major volum de lixiviats. També poden alliberar-se els gasos procedents de la biodegradació de la massa de residus i generar fugues de gas i males olors.  
5. Revegetació  
Per a la revegetació de tota la superfície es tindrà en compte l'àmbit i l'entorn de caràcter forestal en què se situa l'abocador; així com per trobar-nos dins de l'àmbit d'un lloc d'interés comunitari (LIC).  
  
6. Drenatge pluvials.  
A mesura que la massa de residus va recreixent han de dissenyar-se cunetes d'arreplega de pluvials, estes han d'ubicar-se en les bermes intermèdies al peu del talús. D'esta manera les aigües d'escolament queden canalitzades i dirigides cap als canals de drenatge perimetrals i s'evita l'erosió dels talussos de recreixement i s'afavorix a més la revegetació d'estos.  
7. Circulació de camions i trasbals de maquinària.  
Haurà de reduir-se la velocitat de circulació dels camions que transporten residus a l'abocador, netejar les rodes dels vehicles en eixir de les instal·lacions, mantindre amb una certa humitat els vials interns que estiguen sense asfaltar i mantindre la maquinària en òptimes condicions d'ús.   
8. Aplicació de mesures compensatòries.  
S'ha ampliat l'estudi d'impacte ambiental, realitzant un estudi d'afectacions a la xarxa Natura 2000. En el dit estudi s'han considerat una sèrie de mesures compensatòries encaminades a restaurar zones degradades i altres actuacions destinades a millorar l'hàbitat i que les espècies afectades augmenten les seues superfícies de distribució o realitzen el seu cicle vital amb més èxit.  
L'informe del Servici d'Ordenació Sostenible considera adequades les mesures compensatòries proposades. No obstant això, s'indica que el projecte de mesures compensatòries haurà de sotmetre's a un període d'informació pública perquè les persones interessades puguen expressar qualsevol al·legació que consideren oportuna, i esta puga tindre's en consideració en el projecte de mesures compensatòries.  
El procediment d'informació pública podrà realitzar-se de manera conjunta a la realitzada per l'Autorització Ambiental Integrada, o bé individualment, en el cas que esta ja s'haja realitzat.  
9. Pla de vigilància ambiental.  
L'estudi d'impacte desplega un pla de vigilància ambiental que du a terme un control i seguiment des de l'inici de les obres fins a la seua fase d'abandó. Revisat el dit pla s'observen algunes carències que han de ser esmenades i ajustar-se al que establix l'annex III del Reial Decret 1481/2001, d'eliminació de residus en abocador tal com s'indica en l'informe emés pel Servici de Residus Urbans d'esta Conselleria.  
  
A més d'allò que s'ha indicat en els apartats anteriors cal tindre en compte els informes sectorials rebuts. A priori, estos estimen acceptable des del punt de vista ambiental les instal·lacions sempre que s'adopten certes mesures protectores i/o correctores que minimitzen els impactes derivats de la implantació de les instal·lacions.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament. L'activitat proposada està inclosa en l'annex I, apartat 6 a del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el reglament de la Llei 2/89, d'Impacte Ambiental.  
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars al territori de la Comunitat Valenciana.   
  
A la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
  
Primer   
Estimar favorable, només als efectes ambientals i sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, la Instal·lació d'Eliminació de Residus Sòlids Urbans Matrona 2. Instal·lació 2 del Pla Zonal de Residus de la Comunitat Valenciana. Zones III i VIII del PIR i l'empresa promotora és l'Entitat Metropolitana per al Tractament de Residus (EMTRE), sempre que l'activitat s'exercisca de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en la documentació tramitada i les condicions establides en l'apartat següent, així com les modificacions introduïdes per estos.  
  
  
Segon  
1. El conjunt d'instal·lacions projectades ocuparan únicament les parcel·les agrícoles que figuren com a tals en l'Inventari Forestal (parcel·les 92, 93, 94, 95, 96, 97, 98, 99, 100, 101, 102, 103, 104, 105, 178, parcialment les parcel·les 106 i 107 del polígon 3).   
En conseqüència:  
El vas d'abocament s'adequarà a les parcel·les agrícoles.  
S'hauran de mantindre els actuals accessos a l'abocador.  
L'aula ambiental, sendes i mirador han d'ubicar-se en parcel·les agrícoles.  
En conseqüència, el traçat proposat per al subministrament elèctric de les dites instal·lació s'ha d'adequar a la nova situació.  
2. L'abocament dels residus es farà en cel·les més xicotetes, que seran habilitades i creixeran d'acord amb els paràmetres establits en el projecte. El recreixement del vas d'abocament per damunt de la cota natural del terreny es realitzarà per mitjà de bancs de restauració d'alçària no superior a 5 m i angle de talús 3H: 1V. Estos bancs estaran separats per bermes intermèdies d'amplària no inferior a 5 m, amb un contrapendent del 2%, i cuneta de drenatge al peu del talús que reconduiran les aigües de desaigüe de cada una de les terrasses fins al canal principal de desaigüe que les conduirà fins a les basses de pluvials.  
  
3. L'informe corresponent de l'organisme de conca es considerarà per l'òrgan substantiu, segons siga procedent, en el procediment d'autorització ambiental integrada, d'acord amb el que establix l'article 31 de la Llei 2/2006, de 5 de maig, de Prevenció de la Contaminació i Qualitat Ambiental, en relació amb l'article 19 de la Llei 16/2002, de Prevenció i Control Integrats de la Contaminació; així com pel que fa al que establix l'article 25.4 del text refós de la Llei d'Aigües (Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, modificat per la Llei 11/2005, de 22 de juny).  
  
4. Les arreplegues de material excavades s'ubicaran en terrenys agrícoles i es mantindran en condicions òptimes d'humitat per a evitar l'alçament de pols.  
5. Qualsevol aportació de terres per al recreixement i segellat del vas així com per al cobriment dels residus procediran de pedreres degudament legalitzades.  
6. El sistema de desgasificació s'ha de posar en marxa a mesura que vaja recreixent la massa de residus i no al final de la vida útil de l'abocador com s'indica en el projecte.  
7. Es realitzarà neteja periòdica del camí d'accés, de les instal·lacions i de la contornada. Els residus depositats en l'abocador seran coberts amb terres i s'evitarà la presència d'animals no desitjats, en especial aus.  
8. S'ha de dur a terme un control de les emissions acústiques i dels nivells de recepció en l'entorn, per mitjà de la realització d'auditories acústiques, a l'inici de l'exercici de l'activitat o posada en marxa i, almenys, cada cinc anys. L'auditoria acústica ha de ser realitzada per una entitat col·laboradora en matèria de qualitat ambiental per al camp de la contaminació acústica, d'acord amb el Decret 229/2004, de 14 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'establixen les funcions de les entitats col·laboradores en matèria de qualitat ambiental i es crea i es regula el seu registre.  
9. Quant a les emissions difuses provocades per l'emissió de material pulverulent, s'aplicaran totes les millors tècniques disponibles possibles en este tipus d'activitats incloent-hi aquelles orientades a reduir la suspensió de pols provocada pel trànsit de camions i maquinària pesant. Els límits d'emissió aplicables a este tipus d'activitats seran els establits en el Decret 127/2006, del Consell, que desplega la Llei 2/2006, de la Generalitat, de prevenció de la contaminació i qualitat ambiental.   
  
10. Quant a l'emissió de gasos i olors es realitzaran controls de possibles emissions a l'atmosfera tant a nivell general en planta com a controls de caràcter específic: control de concentració d'AOX en el biogàs i control d'emissions de partícules i paràmetres associats en les torxes. Hauran de notificar-se a la Direcció General de Qualitat Ambiental, una vegada a l'any, les dades sobre les emissions a l'aire de la instal·lació, per mitjà del Registre d'Emissions i Fonts Contaminants (EPER), d'acord amb l'article 8.3 de la Llei 16/2002, i de la Decisió 2000/479/CE, de 17 de juliol de 2000.  
11. La restauració del vas d'abocament i de les instal·lacions auxiliars es realitzarà tenint en compte que el projecte s'ubica en l'àmbit del LIC de la serra de Martés i serra de l'Ave.  
12. El projecte de mesures compensatòries haurà de sotmetre's a un període d'informació pública perquè les persones interessades puguen expressar qualsevol al·legació que consideren oportuna, i esta puga tindre's en consideració en el projecte de mesures compensatòries. I s'efectuarà el procediment que corresponga d'acord amb la normativa sectorial específica.  
13. Per a permetre detectar hipotètiques fugues de lixiviats que pogueren arribar als sediments paleògens de baixa permeabilitat s'executaran dos perforacions localitzades en la vora sud-oriental de la zona d'abocament, a l'entorn de les següents coordenades UTM X = 684.305 e I = 4.350.410, i X = 684.400 e I = 4.350.445, respectivament. El control d'estos dispositius tindria cadència trimestral, i si existira algun tipus de fluid s'establiria la profunditat d'este i es prendria mostra per a la seua determinació analítica. La profunditat de les dites perforacions, l'entubament de la qual estaria ranurada al llarg de tota la seua longitud, haurà de ser de 100 m. Independentment que s'arribe o no al substrat triàsic.  
14. El pla de vigilància ambiental proposat en l'estudi d'impacte ambiental s'ajustarà al que establix l'annex III del Reial Decret 1481/2001, d'eliminació de residus en abocador tal com s'indica en l'informe emés pel Servici de Residus Urbans d'esta Conselleria; així com les condicions establides en esta DIA.  
  
  
Tercer  
Es notifica a les parts interessades que contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
Esta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.   
  
València, 29 de setembre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 233/08-AIA.  
Títol: declaració d'interés comunitari per a un hort solar fotovoltaic.  
Promotor: Reciclados y Servicios del Mediterráneo, SLU.  
Autoritat substantiva: Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
Localització: partida Los Cabezos, polígon 9, parcel·la 39, del terme municipal de Villena (Alacant)  
Descripció del projecte   
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
L'objecte del projecte és l'obtenció de la declaració d'interés comunitari per a la instal·lació d'un hort solar fotovoltaic en sòl classificat com a no urbanitzable comú, promogut per Reciclados y Servicios del Mediterráneo, SLU.  
La superfície total de la parcel·la és de 113.369 m², amb la distribució següent:  
Hort solar fotovoltaic: 62.348 m²  
Panells fotovoltaics: 24.395,58 m²  
Construccions auxiliars: 450,91m²  
Accessos, viari interior i aparcament: no s'especifica.  
L'alçària màxima dels panells solars serà de 4,5 m.  
Es preveu un tanca perimetral per mitjà de tanca metàl·lica galvanitzada de 2 m d'alçària, col·locada sobre bases de formigó per mitjà de suports metàl·lics galvanitzats.  
Es preveu instal·lar una potència total de 3,3 MWn (33 sistemes de 100 kWn amb 510 mòduls sistemàticament). Els mòduls es col·locaran sobre estructures metàl·liques d'alumini fixes. Es disposarà de 33 casetes transformadores de 13,42 m², i una caseta de connexió a la companyia de 8,05 m². Es mantindrà una distància a l'eix del camí de 8 m.  
Les actuacions a dur a terme per a la instal·lació són:  
Desbrossament i neteja del terreny. Moviment de terres.  
Fonamentacions i amarrament de plaques d'estructura.  
Construcció dels basaments de les estructures on s'ubiquen els panells solars.  
Execució projecte d'evacuació.  
Tanca perimetral exterior realitzada amb malla metàl·lica.  
Es preveu la instal·lació d'una línia elèctrica subterrània per a connectar el centre de connexió de la companyia amb la línia aèria de mitjana tensió. No es concreta el punt d'evacuació de l'energia produïda, condicionat a les especificacions de la companyia subministradora. Per això, no es coneix si es faran encreuaments, encara que s'indica que s'hauran d'ajustar al que preceptuen els articles 32, 33 i 34 del reglament Tècnic de Línies Elèctriques Aèries d'Alta Tensió.  
L'únic residu que es generarà és l'oli dels transformadors, i serà revisada periòdicament la instal·lació per empresa autoritzada.  
Es disposarà de proveïment d'aigua per al llavat dels panells fotovoltaics, per a un consum anual estimat de 2.019,6 m³, i es realitzarà el proveïment mensualment amb camions cisterna.  
S'inclou el pla de restauració per a aplicar després del cessament de l'activitat, consistent en les fases següents:  
Desmantellament dels panells fotovoltaics i gestionats per gestor autoritzat.  
Desmantellament de les estructures suport.  
Arreplega de cablejat.  
Eliminació de sabates.  
Desmantellament de centres de transformació i inversors.  
Demolició de casetes de CT i inversors.  
Aportació de terra vegetal a la parcel·la i llaurar.  
Replantació amb espècies autòctones.  
- Destí de materials desmantellats així com runes a abocador autoritzat.  
El projecte de la instal·lació presenta una adequada connexió amb el sistema viari.  
La distància al nucli urbà de Villena és superior a 4 km.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
Amb data 21 de juliol de 2008, la Direcció Territorial d'esta Conselleria a Alacant, remet l'avantprojecte, l'estudi d'impacte ambiental, l'estudi d'integració paisatgístic i el certificat del resultat de la informació pública.   
La informació pública s'ha realitzat per mitjà de publicació en el DOCV núm. 5.770, de 26 de maig de 2008, sense que s'haja presentat al·legacions.  
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària.  
Informes sectorials  
Amb data 4 de setembre de 2008 se sol·licita a la Direcció General de Paisatge, informe relatiu a l'actuació, sense que s'haja rebut fins al moment.  
Amb data 5 de setembre de 2008 se sol·licita informe a l'Àrea d'Espais Naturals, el qual es remet amb data 12 de setembre de 2008. L'informe emés indica que no hi ha afectació territorial a espais naturals protegits o que formen part de la Xarxa Natura 2000.  
Amb data 5 de setembre de 2008 se sol·licita informe al Servici de Biodiversitat el qual es remet amb data 9 de setembre de 2008. L'informe emés indica:  
El projecte no afecta microreserves de flora, reserves de fauna, però sí que afecta el Pla de Recuperació del Fartet: conca Alta del Vinalopó.  
  
El projecte no afecta ni LIC i ni ZEPA de la Xarxa Natura 2000 ni cap altre espai protegit.  
Amb data 9 de setembre de 2008 se sol·licita informe al Servici de Gestió Forestal, el qual es rep amb data 19 de setembre de 2008. L'informe emés en sentit favorable per a la ubicació de la instal·lació (que a més es podrà desmantellar al final de la seua vida útil), indica que la instal·lació afecta terrenys forestals en tota la seua extensió, amb una qualitat d'estos a primera vista, baixa. A més indica que l'emplaçament de la planta solar es troba rodejat d'instal·lacions com ara una EDAR al N amb una superfície d'ús de 810 m² i un abocador de residus al S, amb una superfície de 207.000 m².  
Amb data de Registre d'Entrada 8 de setembre de 2008 la Direcció Territorial d'esta Conselleria a Alacant remet la documentació següent:  
Informe de la Junta de Govern Local, en sessió d'11 d'agost de 2008, en relació amb l'actuació i l'informe emés pel director del Gabinet de Desenrotllament Econòmic i l'informe desfavorable emés per la tècnic municipal de medi ambient.  
Informe de l'arquitecta municipal emés amb data 9 de juliol de 2008, en el qual s'inclou la informació següent:  
- El terreny a ocupar es troba classificat com a sòl no urbanitzable comú, apte per a ubicar l'activitat que es pretén.  
Informe de la tècnica municipal de medi ambient emés en sentit desfavorable amb data 8 d'agost de 2008, a causa de les consideracions següents:  
- L'ordenació de les plaques solars projectades afecta a sòl forestal i hàbitats naturals comunitaris.  
S'ha pogut incórrer en infracció administrativa de la legislació vigent per l'execució total o parcial del projecte així com la destrucció d'espècies/hàbitats naturals amb protecció específica sense les preceptives autoritzacions.  
- Els estudis d'impacte ambiental i d'integració paisatgística han infravalorat l'àrea objecte del projecte. Com a conseqüència, no s'ha realitzat una adequada valoració d'impactes, ni proposta de mesures correctores.  
Informe del director del Gabinet de Desenrotllament Econòmic Municipal emés amb data 5 d'agost de 2008 en sentit favorable a l'actuació.  
Consideracions ambientals  
La superfície a ocupar fita per l'extrem S amb la planta de residus orgànics de Villena. Encara que segons la cartografia temàtica d'esta Conselleria la parcel·la està inserida entre sòl catalogat com a forestal, tant en els seus extrems OE com E, realment la zona està fortament antropitzada, i està una gran part d'este sòl catalogat com a forestal modificat per moviments de terres i actuacions associades a estos, així com infraestructures associades a l'ús agrícola.  
S'ha utilitzat un escàs grau de detall per a definir les unitats ambientals en l'estudi d'impacte ambiental, així es descriu la vegetació de la parcel·la com un terreny actualment convertit en un erm en el qual no hi ha cap tipus de vegetació, a excepció d'alguna espècie ruderal típica de parcel·les abandonades. Per la qual cosa no hi ha presència d'espècies endèmiques o amenaçades en la zona, per tractar-se d'un entorn molt modificat.  
Segons la cartografia temàtica d'esta Conselleria, la zona es correspon amb una fisiografia fortament ondulada. La vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers és baixa o nul·la. El risc d'erosió actual és moderat en tota la zona d'actuació. El risc d'erosió potencial en la zona de la parcel·la a ocupar per la instal·lació és alt. El risc d'inundació segons el PATRICOVA és nul. No hi ha afectació a camí ramader.  
  
L'actuació proposada no afecta cap espai natural protegit de la província d'Alacant ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
Les accions susceptibles de causar impacte considerat en l'estudi d'impacte ambiental, són:  
Fase construcció:  
Desbrossament i neteja del terreny.  
Moviment de terres en general.  
Trànsit de vehicles i maquinària.  
Moviment de terres en general.  
Aplec de materials.  
Esplanació i asfaltat de vials.  
Construcció d'edificis auxiliars.  
Consum d'aigua.  
Entre les mesures preventives i correctores arreplegades en l'estudi d'impacte ambiental, s'inclouen les següents:  
Sobre atmosfera:  
Es procedirà al reg d'accessos, de camins d'obra i de plataformes de treball.  
Es minimitzarà l'emissió de sorolls amb la disminució de la velocitat de circulació del vehicles rodats associats a les obres, i s'ajustaran als nivells de soroll permesos per la legislació vigent.  
Sobre el sòl:  
S'intentarà adaptar l'actuació a la forma natural del terreny per a minimitzar l'impacte sobre el medi geològic i geomorfològic (no s'aporta informació respecte d'això).  
Es reutilitzarà la totalitat de les terres procedents d'excavació de rases i sabates.  
Per a evitar processos erosius, es desbrossarà el terreny estrictament necessari immediatament abans d'iniciar els treballs d'execució, per a evitar que el sòl romanga nu. En cas de quedar algun talús nu amb excessiu pendent, es cobrirà amb malla geotècnica, especial per a la subjecció d'estos.  
Sobre la hidrologia:  
S'haurà de destinar zones per a canvi d'oli de la maquinària, i s'establirà un sistema d'arreplega de residus tòxics que seran entregats a gestor autoritzat.  
S'ha dotat l'actuació d'una xarxa de canalització d'aigües pluvials.  
  
Alguna de les mesures correctores no tenen informació específica que aclarisca la seua justificació i la seua execució, com és triturar les restes vegetals procedents del desbrossament i la seua incorporació al terreny, de manera que augmente la matèria orgànica.  
No preveu les actuacions relacionades amb el desmantellament de l'activitat. No aporta informació detallada del moviment de terres a dur a terme ni de les mesures preventives i correctores associades. Tampoc s'ha tingut en compte l'afectació al patrimoni.  
En tot cas, i a pesar de les deficiències de la documentació, una vegada analitzada la naturalesa de la superfície on pretén ubicar-se l'activitat, i en vista dels informes tècnics demanats, es considera factible mediambientalment l'activitat, sempre que es desenrotlle d'acord amb les consideracions establides en esta declaració d'impacte ambiental.  
  
Consideracions jurídiques  
L'activitat s'ha sotmés al procediment d'avaluació d'impacte ambiental en aplicació de l'article 24 de la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del Sòl No Urbanitzable.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
L'article quint de la Llei 2/1989, de 3 de març, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la dita llei.  
L'article 16 del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, modificat pel Decret 217/2007, de 26 d'octubre, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, als efectes ambientals i sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, l'activitat d'un hort solar fotovoltaic de 3,3 MWn en polígon 9, parcel·la 39 del terme municipal de Villena (Alacant), ubicada en sòl no urbanitzable comú, promogut per Reciclados y Servicios del Mediterráneo, SLU, sempre que este es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i les condicions i modificacions establides a continuació:   
1. S'haurà d'aportar informació detallada relativa al moviment de terres a realitzar, i adjuntar plans de perfils abans i després de l'actuació. S'haurà d'aportar informació detallada de tractament de talussos en cas que es generen, ja que el risc d'erosió potencial en la parcel·la és elevat. S'haurà d'informar a més de la gestió d'excedents si és que es generen, o la procedència de l'aplec de materials de reblert si és que són necessaris.   
2. S'haurà d'aportar informació relativa a la gestió de pluvials en la superfície afectada per la instal·lació, la seua canalització en la parcel·la i el seu destí. En el mateix sentit, haurà d'aportar-se informació relativa a la gestió de les aigües de llavat de les plaques fotovoltaiques.  
3. La il·luminació haurà de ser de baixa intensitat, de vapor de sodi de baixa pressió, a fi de no generar contaminació lumínica i no atraure els insectes.   
4. Finalitzada la vida útil de la instal·lació, es procedirà a la reposició del sòl al seu estat original, i s'ha de presentar projecte de restauració de la superfície afectada davant d'esta Direcció General i en termini no superior a tres anys.  
5. Haurà de disposar d'informe de la Direcció General de Paisatge d'esta Conselleria, basant-se en l'estudi d'integració paisatgística elaborat i en compliment de l'article 58 del Decret 120/2006, d'11 d'agost, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de Paisatge de la Comunitat Valenciana.  
6. Haurà de disposar de l'informe favorable de la Conselleria de Cultura i Esport, en relació amb la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià.  
7. El programa de vigilància ambiental inclourà la comprovació documental de l'adopció i l'execució de les mesures preventives i correctores proposades, a més de la informació relativa a la gestió de les aigües resultants de la neteja dels panells solars. Haurà de comunicar-se l'adopció de mesures preventives encaminades a evitar el desenrotllament de processos erosius en la parcel·la a ocupar, així com la verificació de la seua efectivitat.  
8. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a esta Direcció General des d'on es preveurà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
9. D'acord amb l'article 14 del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de projectes, el promotor haurà de comunicar a l'òrgan ambiental (per escrit), amb la suficient antelació, la data de començament de l'execució del projecte.  
  
Segon  
Notificar a les parts interessades que, contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana esta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 29 de setembre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Angeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació d'Ambiental Estratègica  
Expedient: 250/2005-AIA.  
Títol: Pla General d'Ordenació Urbana.  
Promotor: Ajuntament de Ludiente (Castelló).  
Autoritat substantiva: Ajuntament i CTU.  
Localització: terme municipal de Ludiente.  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
Este Pla General té com a finalitat bàsica substituir el planejament vigent ja desfasat, i desenrotllar un nou model territorial que permeta l'evolució urbanística del terme municipal i done resposta a les conclusions extretes tant de l'anàlisi socioeconòmica com del medi físic, del terme municipal de Ludiente.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
a) Ludiente és un municipi situat en la part oest de la província de Castelló, a la comarca de l'Alt Millars, el nucli urbà de la qual es troba a una altitud sobre el nivell del mar de 431 m. A més del nucli urbà de Ludiente, al terme municipal hi ha els nuclis de Giraba de Abajo i Giraba de Arriba, a 380 m i 378 m sobre el nivell del mar respectivament, així com una sèrie de masies disperses de rellevància, a més d'alguns caserius i edificis disseminats.  
b) El terme municipal de Ludiente, molt muntanyós i amb una superfície de 3.140 ha, limita amb els termes de Castillo de Villamalefa, Lucena, Argelita, Toga, Torrechiva, Cirat, Arañuel i Zucaina.  
c) L'instrument de planejament vigent, regulat pel projecte de delimitació de sòl urbà aprovat per la Comissió Territorial d'Urbanisme el 31 de gener de 1989, inclou les superfícies següents:  
  
Sòl urbà: 71.135,00 m²..  
Sòl no urbanitzable: 3.132,88 ha.  
d) El nou planejament proposa la següent distribució de sòls arreplegats en l'annex al Pla General de desembre de 2005:  
Sòl urbà 12,77 ha.  
Ludiente 8,973 ha.  
Giraba de Arriba 1,327 ha.  
Giraba de Abajo 2,474 ha.  
Sòl urbanitzable 1,643 ha.  
Ludiente 1,643 Ha.  
Sòl no urbanitzable comú 685,91 ha.   
Sòl no urbanitzable protegit 2.321,70 ha.  
SNU interés mediambiental 743,48 ha.  
SNU protecció forestal 1.221,15 ha.  
SNU interés natural i paisatgístic 256,28 ha.  
Zona de protecció d'infraestructures 45,20 ha.  
Zona de protecció de camins ramaders 144,70 ha.  
Zona de protecció de patrimoni 3,00 ha.  
Zona de protecció de cicle hidràulic 38,637 ha.  
e) De les dades anteriors, s'obté el quadro comparatiu següent:  
  
PDSU PGOU increment  
Sòl urbà (SU) 7,12 ha 12,77 ha.   
Sòl urbanitzable (SUble) 1,65 ha.  
Total SU + SUble 7,12 ha 14,42 ha 102%.  
Per tant, el nou planejament proposa un increment de la superfície de sòl classificada com a sòl urbà i sòl urbanitzable, aproximadament, del 102%, i l'ús predominant és el residencial.   
  
f) La documentació no arreplega cap estimació relativa a la quantitat d'habitatges existents ni a la quantitat de nous habitatges que podran desenrotllar amb el nou planejament.  
g) El sostre de població potencial proposat s'estima en 1.555 habitants, en funció, únicament, de les illes edificables de tipologia tancada, sense tindre's en compte els potencials habitatges de les masies proposades en el planejament com a assentaments històrics. Capacitat, que segons reconeix el redactor del projecte és difícilment abastable.  
  
h) El territori de Ludiente s'ha dividit, d'acord amb criteris tècnics, en tres zones d'actuació urbanística; A, B i C, i totes estes són d'ús predominant residencial. La A correspon al nucli antic, la B amb l'eixamplament tradicional i la C és una zona residencial de baixa densitat en què s'ha intentant respectar al màxim la topografia abrupta de terreny.  
  
A Ludiente es donen els tres tipus, mentre que en els nuclis de Giraba de Arriba i de Giraba de Abajo, únicament, s'arreplega la tipologia B.  
i) La delimitació del sòl urbà s'ha basat en la idea d'incorporar al sòl urbà totes les edificacions existents, amb el criteri de l'existència de servicis urbanístics, incloent-hi les zones a desenrotllar per mitjà d'actuacions aïllades, així com, la incorporació dels terrenys necessaris a fi d'establir els equipaments que resulten preceptius, especialment els destinats a parcs públics i zones verdes, els destinats a constituir les estructures generals de comunicació del sòl urbà i les restants dotacions de tipus públic i col·lectiu, docents, esportives, sanitàries...  
  
j) Únicament es classifica una zona de sòl urbanitzable amb ordenació detallada de baixa densitat, amb destinació a l'edificació d'habitatges aïllats, en la zona nord-est del nucli urbà de Ludiente, la urbanització de la qual està prevista per mitjà del desenrotllament d'una unitat integrada.  
k) Dins del sòl no urbanitzable es distingixen dos tipus el normal i el protegit, i s'inclou dins del protegit l'establiment de mesures de protecció destinades a la conservació de la seua naturalesa i a la defensa del paisatge.  
3. Alternatives  
No se n'han presentat.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
Amb data 8 d'agost de 2002, l'Ajuntament de Ludiente remet documentació tècnica del projecte, estudi d'impacte ambiental (EIA), certificat de la informació al públic i certificat de l'acord d'aprovació provisional pel ple de la corporació, i va sol·licitar la corresponent declaració d'impacte ambiental. La dita documentació resulta incompleta fet pel qual no és procedent incoar el procés d'avaluació d'impacte ambiental.  
Amb data 9 de setembre de 2003, este Servici remet a l'Ajuntament de Ludiente, sol·licitud i ampliació de documentació, en el qual se li comunica el següent:  
- Que és necessària la remissió d'una còpia de les al·legacions presentades durant el tràmit d'exposició pública del document de planejament, que inclou l'estudi d'impacte ambiental.  
- Que la informació arreplegada en l'estudi d'impacte ambiental (d'ara en avant EIA) no permet obtindre elements de juí suficients, i és necessària l'ampliació dels seus continguts segons el que s'ha indicat en l'informe annex.  
- Es paralitza el procediment fins a la recepció de la nova documentació.  
Amb data 26 de setembre de 2005, este Servici emet Advertència de Caducitat, per veure's paralitzat el procediment per causa d'inactivitat imputable a l'interessat.  
Amb data 28 de setembre de 2005 té entrada en esta Direcció General documentació complementària, remesa per l'Ajuntament de Ludiente, integrada per còpia d'al·legacions presentades durant el tràmit d'exposició pública i ampliació de l'EIA, per la qual cosa s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública   
La documentació del Pla General d'Ordenació Urbana es va exposar al públic per un termini d'un mes, segons anuncis publicats en el periòdic Mediterrani de data 2 d'agost de 2000 i en el DOCV núm. 3.795, de 18 de juliol de 2000, i es va ampliar el termini d'exposició per un nou termini d'un mes per mitjà d'anunci inserit en el BOP núm. 108 de 5 desembre de 2000, i l'anunci en el periòdic Mediterráneo de 6 de setembre de 2000.  
Durant el període d'informació pública es van presentar cinc al·legacions, segons consta en el certificat emés pel secretari-interventor accidental de l'Ajuntament de Ludiente, acompanyat pel certificat d'aprovació provisional del Ple de 20 de desembre de 2001.  
  
3. Resum d'al·legacions  
Cap de les al·legacions presentades és de caràcter ambiental.  
4. Petició d'informació o documentació complementària   
Amb data 11 de desembre de 2006, el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental remet requeriment de documentació a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló, i va sol·licitar la documentació següent:  
1. Informe emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, d'acord amb el que establix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.  
  
2. Informe emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià relatiu al Catàleg de Béns i Espais Protegits.  
3. Informe, inicial o definitori en el sentit que resulte, evacuat per l'organisme de conca competent o entitat col·laboradora autoritzada, de l'existència de suficients recursos hídrics per als usos previstos pel PGOU, segons les previsions dels plans hidrològics, així com de la no afectació o menyscabament a altres usos existents legalment implantats.  
4. Informe previ de la Unitat de Camins Ramaders.  
5. Certificat de l'entitat gestora de l'estació depuradora d'aigües residuals que justifique la capacitat de la dita infraestructura per a admetre les aigües residuals generades pel desenrotllament dels usos proposats en el nou PGOU.  
6. Certificats que justifiquen la capacitat de gestió dels residus sòlids, tant urbans com inerts, així com el destí final d'estos tenint en compte el Pla Zonal de la Zona IV del PIR que establix la gestió a dur a terme per a este tipus de residus.   
7. Documentació relativa a l'EIA:  
- Cartografia de tots els possibles riscos ambientals: avingudes i inundacions, contaminació d'aqüífers, incendis forestals, erosió, lliscaments i despreniments.  
- Cartografia que arreplegue les unitats ambientals definides.  
- Cartografia de les àrees forestals que hagen patit incendis.  
- Documentació que arreplegue: l'origen de l'aigua amb què s'atén la demanda existent i la nova demanda generada, així com la seua qualitat i quantitat, tant per als usos existents com per als previstos.  
- Dotar tots els barrancs existents al terme municipal d'una protecció especial, que integre tant la protecció corresponent al domini públic hidràulic com les zones de ribera que presenten major valor ambiental.  
  
- Incloure un pla en què es localitzen les diverses fonts existents al terme municipal, i s'establirà un perímetre de protecció adequat en cada cas.  
- Estudiar el risc que suposa la presència, al costat del nucli de la població de Ludiente, de vessants que presenten risc de lliscament baix i mitjà i una zona de despreniment puntual, al nord, definida com de danys que afecten béns i persones, i es justificaran els sectors urbanitzables proposats en estes zones.  
- El sòl afectat com a risc d'incendi es classificarà com a sòl no urbanitzable de protecció forestal, de conformitat amb la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat Valenciana, Forestal de la Comunitat Valenciana.  
- Ampliar el sòl no urbanitzable de protecció forestal, a fi d'arreplegar tot el sòl forestal classificat com a tal per l'inventari forestal. En cas de correspondre's amb zones de cultiu, es podrà canviar la dita classificació per la de sòl no urbanitzable de protecció agrícola.  
  
Es presentarà cartografia on es localitze amb major detall el sòl previst per a abocador, i s'especificarà, el tipus d'abocador que es pretén implantar al terme municipal. Així mateix, es localitzarà la reserva de sòl necessària per a la implantació d'un ecoparc, amb les dimensions i característiques que establix el dit pla zonal i amb les previsions poblacionals del PGOU.  
- Es proposarà un sistema adequat per al tractament de les aigües residuals de les poblacions de Giraba de Arriba i Giraba de Abajo, ja que en l'actualitat no tenen sistema de depuració i connectar les dites poblacions amb la depuradora de Ludiente és pràcticament inviable.  
  
- Per als nous sòls urbanitzables es disposarà d'una xarxa de sanejament separativa, que serà arreplegada en els corresponents plans de clavegueram.  
Amb data 31 d'octubre de 2007, s'advertix l'Ajuntament de Ludiente de la caducitat de l'expedient d'EIA per causa d'inactivitat imputable a l'interessat.  
Amb data 30 de maig de 2008, té entrada en la Direcció General de Gestió del Medi Natural, l'annex a l'estudi d'impacte ambiental, datat al febrer de 2008, remés per la Secció de Planejament Urbanístic del Servici de Territorial d'Ordenació del Territori.  
Amb data 18 de setembre de 2008, té entrada en la Direcció General de Gestió del Medi Natural, un exemplar de les normes urbanístiques modificades amb data setembre 2007, remés pel Servici Territorial d'Ordenació del Territori.  
Informes sectorials  
Amb data 7 de febrer de 2007 es rep l'informe del Servici Territorial de Medi Ambient, de 30 de gener de 2007, el qual es va sol·licitar per este Servici amb data 23 de novembre de 2006, del qual s'extrau, literalment, el següent:  
- Sobre la delimitació del sòl no urbanitzable en el projecte del PGOU, haurà de tindre's en compte la zonificació establida en l'article 32 del Pla General d'Ordenació Forestal (d'ara en avant PGOF), segons el Decret 106/2004, de 25 de juny, del Consell de la Generalitat.  
- Les zones qualificades com SNU de protecció forestal en el projecte de PGOU, i que segons la normativa del planejament es definixen com a àrees en què predominen les espècies forestals, no es correspon de manera clara amb la classificació del PGOF.  
- En general, el sòl qualificat en el PGOU com a sòl no urbanitzable comú afecta sòl classificat pel PGOF com a forestal arbratge natural i forestal matoll. Hauria de modificar-se esta qualificació en l'entorn del barranc Hondo (afectat per un incendi en 1993), de la zona oest de La Giraba, de la serra del Pozo i de la masia de Los Mores, en el sentit d'augmentar la superfície del SNU de protecció forestal.  
  
- Es considera, que la vegetació de la ribera del riu Villahermosa i els diferents barrancs del terme municipal estan en bon estat de conservació. A més el riu Villahermosa alberga espècies faunístiques d'interés per a la conservació de la biodiversitat. Es considera que haurien d'incloure's com SNU de protecció d'infraestructures de cicle hidràulic els llits de la rambla de Santa Ana, el barranc Hondo, el barranc de Los Arboles, el barranc de la Hoya Blanca, el barranc del Jaqués, el barranc de Milano, el barranc Crevada, el barranc Simón i el barranc del Hostal.  
- Respecte al proveïment d'aigua potable al nucli urbà, haurien de classificar-se com a equipaments de la xarxa primària, el Pozo Giraba, que proveïx el nucli urbà de La Giraba, el brollador La Valentina, que proveïx el nucli urbà de Ludiente, i la font de Ludiente. D'altra banda seria necessari protegir les fonts no connectades al proveïment públic com la font de Juan Moya, la font El Piojo i la font La Rulla.  
  
- Es representarà de manera més clara, el traçat dels camins ramaders en el pla del PGOU.  
Durant el procediment d'avaluació ambiental el promotor ha aportat els informes següents:  
1. Informe de la Unitat Tècnica de Patrimoni, de 6 de juny de 2002, en el qual s'informa el següent:  
«1. Respecte al patrimoni immoble, en el document anomenat memòria informativa es fa referència a una ermita existent a la plaça de Giraba de Abajo, una torre àrab anomenada de Giraba i als castells de Bou Negre i Ludiente, i no s'hi inclouen després en les Normes Urbanístiques, article 145 catàleg, ni es definix el seu grau de protecció. Tampoc estan els dits immobles ubicats en els plans corresponents.  
  
2. Respecte al patrimoni arqueològic el pla arreplega tots els jaciments inventariats que quedaran subjectes al que establix el títol III de la Llei 4/1998, de Patrimoni Cultural Valencià.  
3. Tal com es diu en la memòria informativa és possible que existisquen més jaciments al terme municipal, però com no estan inventariats no és possible situar-los en planimetria i protegir-los, per la qual cosa el pla haurà d'incloure la possibilitat d'incrementar automàticament el catàleg quan des de la Direcció General de Patrimoni Artístic així se li notifique.  
4. D'acord amb la Llei del Patrimoni Cultural Valencià hauran de definir-se els Béns d'Interés Cultural (els declarats pel decret genèric de protecció de castells), així com els Béns de Rellevància Local».  
  
2. Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de 28 de gener de 1988, en el qual es resol: autoritzar a l'Ajuntament de Ludiente (Castelló) la captació i derivació de 0,74 l/s de cabal continu durant els mesos de gener a maig i d'octubre a desembre, ambdós inclosos, de la font de Ludiente en el riu Villahermosa i la seua elevació al depòsit, per un termini de 75 anys.  
3. Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de 28 de gener de 1988, en el qual es resol: autoritzar a l'Ajuntament de Ludiente (Castelló) la captació i derivació de 2,54 l/s de cabal continu durant els mesos de juny a agost, de la font de La Valentina, i la seua elevació al depòsit, amb destinació al proveïment d'aigua a la població de Ludiente (Castelló), per un termini de 75 anys.  
4. Informe de l'Entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR) sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Ludiente per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel Pla General d'Ordenació Urbana del municipi de Ludiente (Castelló), de 17 de gener de 2008, del qual s'extrau literalment el següent:  
«1. L'EDAR de Ludiente dóna servici al municipi del mateix nom i està dissenyada per a tractar 160 m³/dia. En l'actualitat el cabal influent és de 66 m³/dia.  
2. En el II Pla director de Sanejament i Depuració de la Comunitat Valenciana no es preveuen actuacions per les quals s'amplie la capacitat del sistema.  
3. Segons els dades aportades pel sol·licitant, el cabal generat previst és de 139 m³/dia».  
Conclusió. En el cas en què l'urbanitzador responsable del desenrotllament urbanístic decidisca no resoldre el sanejament i la depuració de les aigües residuals generades per les seues actuacions per mitjà de la construcció d'una EDAR pròpia i vaja a sol·licitar en un futur la connexió al sistema públic de sanejament i depuració, esta Entitat de Sanejament d'Aigües informa de la viabilitat del tractament sempre que es complisquen, entre altres, les condicions següents:  
1. Es plasme en el corresponent instrument de planejament, la zonificació i l'ordenació de l'àmbit afectat a la infraestructura de sanejament objecte de l'actuació projectada. A estos efectes, i en funció de les característiques tècniques de la instal·lació, es determinaran dos zones indispensables per al correcte desenrotllament d'esta infraestructura de xarxa primària: una àrea de reserva contigua a la instal·lació per a futures ampliacions o millores i una zona de servitud de protecció en què s'excloga la implantació d'usos residencials, sanitaris, culturals i recreatius, de conformitat amb l'article 23.4 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, i en les Directrius referides als sistemes de tractament, apartat 6.3.2. del vigent Pla director de Sanejament de la Comunitat Valenciana, aprovat pel Decret 197/2003, de 3 d'octubre, del Consell de la Generalitat.  
  
2. En tot cas, l'abocament generat pels desenrotllaments urbanístics a què done lloc el PGOU de referència haurà de complir els límits d'abocament establits en el Model d'Ordenança Municipal d'Abocaments o, si no n'hi ha, en el Model d'Ordenança d'Abocaments de l'Entitat de Sanejament.  
3. Es coordinarà l'ampliació de la planta amb els desenrotllaments urbanístics segons tinguen lloc estos, ja que per a executar la connexió efectiva dels desenrotllaments, hauran d'estar executades les obres de construcció d'una planta depuradora amb capacitat suficient per a admetre els cabals d'aigües residuals generats per la població de Ludiente.  
  
Afectacions legals   
1. Al terme municipal de Ludiente es distingixen dos zones en què hi ha hàbitats naturals, arreplegats en la Directiva 92/43/CEE, del Consell, de 21 de maig de 1992, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i la flora silvestres, d'una banda els associats al llit del riu Villahermosa i d'una altra a terrenys forestals, arreplegats.  
  
Els existents en el llit del riu Villahermosa, principalment, en el tram comprés entre els nuclis de Giraba de Abajo i el de Ludiente, són els següents:  
92A0 Salicetum discoloro-angustifoliae (20%)  
5110 Rubo ulmifolii-Coriarietum myrtifoliae (5%)  
92D0 Rubo ulmifolii-Nerietum oleandri (50%)  
Els associats amb els terrenys forestals, que es localitzen a l'est del terme municipal, són els següents:  
5210 Quercetum cocciferae (25-50%)  
9560 Rhamno lycioidis-Quercion cocciferae (25-50%)  
La documentació presentada no conté cap pla que arreplegue els dits hàbitats. A pesar d'esta falta d'informació, es pot establir, a priori, que cap d'estos hàbitats resulta afectat pel planejament presentat. No obstant això, s'hauria d'establir que en el moment que es proposara la implantació d'algun ús o activitat en el sòl classificat com a SNU comú que afecta els dits hàbitats, haurà de fer-se un estudi detallat de la possible afectació als dits hàbitats.  
2. Rambles i barrancs. El riu Villahermosa, principal tributari del Millars, creua el terme municipal de Ludiente de nord a sud, i arreplega les aigües dels nombrosos barrancs existents al terme municipal.   
  
En el pla de gener de 2008 es grafia una franja de 25 metres a cada costat del llit, entorn de cada un dels barrancs i del riu, a la qual se li dóna la classificació de sòl no urbanitzable de protecció d'infraestructures cicle hidràulic. No obstant això, en alguns punts esta franja hauria d'augmentar-se fins a integrar en la dita protecció la vegetació de ribera, la qual, tal com es desprén de l'informe del Servici Tècnic de Medi Ambient, presenta un bon estat de conservació i que a més, el riu Villahermosa alberga espècies faunístiques d'interés per a la conservació de la biodiversitat.  
A fi de garantir la biodiversitat existent, s'haurien de preveure com a usos prohibits, en este tipus de sòl, els d'explotació agrícola, ramadera o forestal i la transformació a cultiu.  
D'altra banda, s'observa que no s'ha grafiat ni la zona de servitud (5 metres) ni la de policia (100 metres); zones en què els usos queden condicionats, d'acord amb la Llei d'Aigües.   
S'observa que el sector S-1 situat al nord del nucli urbà de Ludiente afecta una barranquera, la qual no apareix grafiada i, a més, es classifica com a sòl urbà, quan es tracta de domini públic hidràulic, segons la definició continguda en la Llei d'Aigües. Per tant, es modificarà, i es classifica, almenys, el llit i la zona de servitud com a sòl no urbanitzable de protecció de llits i es deixarà una franja de 25 metres lliure d'edificació, dedicada a zona verda.  
Al terme municipal hi ha gran nombre de fonts i pous, que han sigut arreplegades en el Pla de Classificació del Sòl de gener 2008 i que s'han considerat com a dotació pertanyent a xarxa primària, amb la qual cosa es garantix la seua protecció.  
3. Forestal. La major part del terme municipal és forestal i presenta, en general, un adequat estat de conservació. D'altra banda, hi ha zones d'antics cultius que a causa del seu abandó, hui en dia presenten un avançat estat de regeneració, i poden considerar-se ja com a sòl forestal, d'acord amb la Llei Forestal.   
Cal destacar les zones situades al nord del terme municipal just en el límit amb els termes d'Argelita, Toga i Cirat, afectades pels incendis de 1993 i 1994, les quals hauran de regir-se pel que establix l'article 53 de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana, així com de la resta de legislació sectorial vigent.   
  
Respecte d'això, el Pla de Classificació del Sòl datat al gener de 2008 crea confusió ja que, únicament, arreplega el contorn dels sòls incendiats, i se superposa una àrea que hauria de ser de protecció a sòls classificats com a no urbanitzable comú, la protecció dels quals és menor a la que correspon a estos tipus de sòl, la qual cosa pot portar a errors d'interpretació i a una minorització de la seua protecció.  
D'altra banda, s'observa que s'han classificat com a sòl no urbanitzable comú un gran nombre de xicotets enclavaments dins del sòl forestal, bé perquè en la zona hi ha algun tipus d'edificació o bé perquè antany van ser zones de cultiu. Estos enclavaments, en general són terrenys l'activitat dels quals ha sigut abandonada fa anys, i que han adquirit signes inequívocs d'una incipient regeneració forestal, de tal forma que en la cartografia del Corine Land Cover del SIG, del la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, es cataloguen com a «espais de vegetació arbustiva i/o herbàcia; matoll boscós de transició», per la qual cosa el que s'ha adequat per a estes zones seria la seua classificació com a sòl no urbanitzable de protecció forestal, de conformitat amb l'article 2.c de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana.  
4. Camins ramaders. Pel terme municipal de Ludiente discorren 40 camins ramaders, que han sigut grafiats amb una línia en el Pla de Classificació del Sòl datat al gener de 2008. No obstant això, estes s'haurien de grafiar de forma més clara, d'acord amb l'informe emés pel Servici Territorial de Medi Ambient, a partir de la cartografia de l'Inventari de la Xarxa de Camins Ramaders de la Comunitat Valenciana.  
  
L'amplària legal, així com la longitud de cada un dels camins, s'arrepleguen per escrit, tant en el pla de gener de 2008, com en la memòria informativa de juny de 2000.  
Així mateix, al terme municipal hi ha els següents elements ramaders; 7 abeuradors (mas de Mate, font de La Valentina, font de Lazaroyo, bassot de l'Ermita de Sta. Rosa, riu Villahermosa, rambla de Sta. Ana i Hoya del Agua) i un descansador, el de Benachera, els quals, apareixen indicats amb una A o una D, en el pla de classificació del sòl datat al gener de 2008. No obstant això, no hi ha documentació que arreplegue ni els noms ni la superfície de protecció corresponent a estos.  
  
D'altra banda, s'observa que algun dels camins ramaders, es podria veure afectat pels nous sectors proposats, tant de sòl urbà, com de sòl urbanitzable, no obstant això, a causa de l'escala dels plans presentats, i la falta de detall, no es pot entrar a avaluar estes possibles afectacions, per la qual cosa no es pot concloure que no es produïsquen possibles impactes sobre estes.  
Vista la quantitat i la importància dels elements ramaders i dels camins ramaders existents al terme municipal, s'entén que per a una adequada valoració respecte d'això, s'hauria d'obtindre l'informe favorable dels tècnics competents en camins ramaders.  
5. Jaciments arqueològics. La memòria informativa arreplega les fitxes de l'inventari de jaciments arqueològics realitzades per la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, de la Generalitat Valenciana, corresponents al castell de Ludiente, la torre La Giraba, el castell del Bou Negre, jaciment El Molar i jaciment El Molar II.   
El pla del projecte arreplega la situació dels jaciments esmentats anteriorment i altres proposats pel tècnic redactor. No obstant això, estos últims no disposen de fitxa ni es presenta cap documentació que servisca per a la seua identificació.  
La documentació presentada, únicament oferix una descripció d'estos jaciments, no s'establixen mesures protectors ni correctores, ni es definixen els possibles impactes que el planejament podria ocasionar en estos.   
Revisat el Catàleg de Béns Immobles de la Comunitat Valenciana de l'Àrea de Patrimoni Cultural, s'observa que hi ha catalogats una sèrie d'elements etnològics que no s'han arreplegat en la documentació presentada.  
L'ermita del Pilar, bé de rellevància local, de conformitat amb la disposició addicional quinta de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de la Generalitat, de modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, hauria de presentar un perímetre adequat de protecció en el seu entorn. En no arreplegar-se esta protecció, no es pot avaluar el possible impacte que sobre esta figura podria produir el desenrotllament de les tres illes plantejades en el seu entorn.   
Per tant, l'afectació del planejament al patrimoni no es pot valorar adequadament, ja que no es disposa de la documentació suficient, i tampoc es disposa de l'informe de patrimoni d'acord amb el que establix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià, que garantisca que el projecte està d'acord amb la normativa de protecció del patrimoni cultural.  
  
6. Carreteres. La CV-194 creua el terme municipal de Ludiente de nord a sud, travessa el nucli urbà de Ludiente. Als nuclis de Giraba de Arriba i Giraba de Abajo, s'accedix per la CV-1970, una xicoteta bifurcació de la CV-194.  
Per tant s'hauran de respectar les zones d'afectació establides per la legislació vigent corresponent, i s'haurà de sol·licitar, respecte d'això, informe a la Conselleria d'Infraestructures i Transport, a fi de garantir la seguretat viària i protegir els usos circumdants de l'impacte negatiu d'estes vies.  
Consideracions ambientals  
1. El terme municipal de Ludiente presenta una morfologia molt abrupta, amb blocs realçats i depressions, amb un paisatge agrest i de difícil accés en què els pendents solen superar el 30%, i abunden les zones amb un cert risc de lliscament.  
Els nuclis de Giraba de Arriba i Giraba de Abajo se situen en un entorn amb una fisiografia catalogada com de vessants accentuats, el més suau del terme municipal, que no presenta riscos de lliscament i on predominen els terrenys de cultiu.   
El nucli de Ludiente, no obstant això, té part en una zona catalogada com de vessants accentuats, coincident amb la part més antiga, i una altra part, l'eixamplament se situa als peus d'un vessant amb pendents entre el 30% i el 50% que presenten un risc de lliscament mitjà i baix, amb algun punt amb risc puntual definit com a zona de danys que afecten béns i persones, coincident amb el barranc La Sita.  
Per tant, s'observa que la redelimitació proposada per als nuclis de Giraba de Arriba i Giraba de Abajo no afecta cap sòl amb risc de lliscament, mentre que els nous sòls proposats en el nucli de Ludiente afecten, excepte el sector situat al costat de l'ermita del Pilar, a sòls que presenten algun tipus de lliscament.   
Analitzada, l'orografia i l'entorn del nucli de Ludiente, s'observa que esta afectació és difícil d'evitar, per la qual cosa es troba a faltar un estudi més detallat respecte d'això, i que el planejament haguera proposat els nous sòls en les zones menys conflictives, en funció del resultat del dit estudi, així com que l'EIA arreplegara mesures preventives i/o correctores destinades a garantir la minimització d'estos riscos, com ara la realització d'assajos i estudis geotècnic, i un adequat pla de vigilància.   
No obstant això, en l'últim annex presentat de febrer 2008, el tècnic redactor afirma que una gran part del Sector S-1 urbanitzable se situa sobre roques de calcàries dolomítiques típiques de Muschelkalk superior que no presenten possibilitats de lliscament, encara que no s'acompanya de cap tipus d'estudi que avale la no existència d'estos riscos.  
Per tant, a falta d'eixe estudi més detallat, s'entén que el sector de sòl urbanitzable proposat podria augmentar el risc de lliscament existent, per la qual cosa des d'un punt de vista ambiental no és viable.  
  
2. En este terme municipal els sòls, en general, presenten una capacitat agrícola baixa o molt baixa, per la qual cosa predominen els sòls forestals sobre els cultivats, i se situen els primers en les zones més abruptes i els segons en les planes i llomes suaus.  
L'activitat agrícola se centra, majoritàriament, en el cultiu de secà, localitzat sobre una àrea pròxima al riu Villahermosa amb uns pendents que no superen el 15%. Predomina el cultiu de garrofers fins als 500 m, i fins als 800 m l'olivera. No obstant això, en l'actualitat s'ha introduït el cultiu de l'ametler.  
El regadiu és fonamentalment arbori, format per fruiters entre els quals se solen cultivar hortalisses, i es localitza entorn al riu Villahermosa.  
Després de girar visita de camp, amb data 17 de febrer de 2008, s'observa que la zona de regadiu està en perfecte estat de producció, i és el cultiu de secà el que patix un major abandó, excepte en zones concretes com en l'entorn de la Masia de Benachera.  
A priori, els nous sectors afectarien en major grau els cultius de regadiu, en concret, els situats en l'entorn de l'ermita del Pilar, els quals produiran un impacte negatiu i irreversible, ja que el seu desenrotllament suposaria la completa eliminació d'un sòl, que en l'actualitat es troba en producció. No obstant això, la resta de desenrotllaments, afecten cultius de secà abandonats, i produïx un impacte moderat, excepte en aquelles zones que a causa de l'abandó de les labors de cultiu la vegetació forestal s'està regenerant, per la qual cosa es poden considerar sòls forestals, d'acord amb l'article 2.c de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana, per la qual cosa en estos casos els impactes que es produirien serien negatius i irreversibles.  
  
3. La descripció de la vegetació, encara que sensiblement correcta, resulta molt generalista, i per tant fora d'escala i falta de relació amb el document de planejament proposat, ja que no s'han identificat correctament les unitats ambientals, ni s'ha presentat una adequada identificació, ni valoració d'impactes, que determine quines són les zones més adequades per a acollir els nous creixements.  
  
Cal destacar el predomini del sòl forestal, format fonamentalment per elements escleròfils perennifolis adaptats al clima mediterrani (carrasques, sureres, coscolls, arços, llentiscles...) davant de la resta de vegetació. Encara que, així mateix, és de rellevància la vegetació de ribera associada al llit del riu Villahermosa i als seus barrancs tributaris que, tal com apareix en l'Informe emés pel Servici Territorial de Medi Ambient de Castelló, presenten un bon estat de conservació.  
  
La protecció del patrimoni natural queda assegurada per mitjà de la classificació de sòl no urbanitzable de protecció d'interés mediambiental, forestal i natural paisatgístic.   
D'acord amb les normes urbanístiques de setembre de 2007:  
a) El sòl no urbanitzable de protecció d'interés mediambiental inclou la major part de forest formada, fonamentalment, per matolls amb clara vocació forestal, junt amb les pinedes de repoblació, i establix com a ús principal l'activitat forestal, l'activitat agrícola ja existent sense desenrotllar transformacions que impliquen moviments de terres i en general, qualsevol ús destinat a afavorir la regeneració natural. El que entra en contradicció d'establir com a ús permés els abocadors de residus sòlids.  
b) El sòl no urbanitzable de protecció forestal, presenta uns usos més restrictius que la categoria anterior, i establix com a usos bàsics la protecció forestal, no obstant això, permet l'ús ramader, i en alguns casos les labors agrícoles. Estes dos últimes activitats sense majors especificacions podrien generar algunes incerteses que suposarien una degradació del medi i una pèrdua de la protecció buscada, per la qual cosa s'haurien d'establir unes limitacions concretes als dits usos.  
  
c) El sòl no urbanitzable de protecció natural paisatgístic, correspon a zones de riberes i rambles, en general, a aquelles zones associades a cursos d'aigua de gran valor i biodiversitat, i els usos permesos són els dirigits a una efectiva conservació i potenciació dels recursos naturals, per la qual cosa des del punt de vista ambiental no es considera adequat l'ús ramader en esta zona.  
En la visita de camp realitzada amb data 17 de setembre de 2008, s'identifica que el sector S-1 en la seua part més oriental, en el marge esquerre de la barranquera que travessa el sector, i al nord de la pista existent, afecta vegetació clarament forestal, tal com es desprén de la cartografia del SIG del la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge. El mateix ocorre en la zona C2 situada al costat de la carretera als afores del nucli de Ludiente. No s'han estudiat detalladament estes afectacions.  
4. La descripció de la fauna existent, com succeïx amb la vegetació, resulta molt generalista, establix unes llistes que pareixen simples recopilacions d'altres publicacions, i no estudia la possible existència d'alguna espècie de rellevància o amb algun grau de protecció, quan, en la Base de Dades de Biodiversitat de la Comunitat es tenen catalogades per al terme municipal de Ludiente, les espècies de fauna següents:  
  
Anas platyrhynchos (ànec collverd)  
Bufo bufo (renoc comú)   
Capra pyrenaica (cabra salvatge)   
Cinclus cinclus (merla d'aigua)   
Lutra lutra (llúdria comuna)   
Rana perezi (granota vulgar)   
Turdus merula (merla o merla negra)   
No obstant això, estudiat el planejament i els desenrotllaments proposats s'entén que no hi haurà impactes significatius sobre estes espècies, excepte en aquells casos en què no se solucionaren de manera adequada els sistemes de depuració d'aigües residuals, i afecten d'alguna manera la qualitat de les aigües i per tant, les espècies protegides lligades a l'àmbit fluvial.  
5. Respecte al proveïment d'aigua potable, el tècnic redactor establix, en l'annex al PGOU de desembre de 2005, que el pou de la Giraba va obtindre concessió administrativa, 1993CP0026, el 16 d'abril de 2002, per a un volum anual de 14.832 m³ i un cabal instantani de 3,33 l/s, per a proveïment de 114 habitants fixos i 259 habitants esporàdics.  
  
D'altra banda en l'annex a l'EIA de febrer 2008, el tècnic redactor diu que l'Ajuntament és el concessionari del subministrament de l'aigua potable a la població de Ludiente i als nuclis de La Giraba de Arriba i Giraba de Abajo, i que té concessions administratives per al subministrament d'aigua de la Valentina de 2,54 l/s, i 3,33 l/s del pou de la Giraba. Així mateix, aporta els documents relatius a les concessions d'aigua del riu Villahermosa de la font Ludiente i de la font La Valentina.  
De la documentació aportada en l'annex a l'EIA de febrer de 2008 es pot extraure, que amb les concessions de què disposen en l'actualitat, queda justificada la disposició de suficient recursos hídrics per a respondre a la demanda actual i futura d'aigua potable tant per a la població fixa com per a l'estacional, de Ludiente i els nuclis de Giraba de Arriba i Giraba de Abajo, tal com establix el tècnic, que assenyala:  
  
L'aigua concedida suposa :  
La Valentina: 9 x 0,74 x 24 x 60 = 9.590,00 litres = 9,590 m³  
Ludiente: 3 x 2,54 x 24 x 60 = 10.972,80 litres = 10,9720 m³  
Pou Girava: 14.832,000 m³  
Total: 35.394,800 m³  
Si dividim 35.394,80 m³ / 64,97 m³ (per a 178/l/hab./dia, per a 365 dies, suposen un consum de 64,97 m³/any) tindrem un consum total per a 545 persones.  
Les característiques de la població actual són de caràcter estacional o de segona residència, majoritàriament, la qual cosa suposa una ocupació màxima els caps de setmana i el mes d'agost.  
Si considerem que l'ocupació temporal és de quatre mesos, el consum d'aigua actual serviria per a una població de 1.635 habitants, superior al sostre màxim previst en el PGOU que és de 1.555.  
No obstant això, en el càlcul només s'ha tingut en compte la demanda per a ús residencial, sense tindre en compte futurs usos diferents del residencial que preveu el PGOU, per la qual cosa no queda justificada l'existència de recursos hídrics suficients per a la implantació d'usos diferents del residencial, com l'agrícola, el ramader i l'industrial.  
Respecte al sanejament, el municipi de Ludiente disposa d'una xarxa unitària que aboca a una depuradora situada a uns 200 metres del pont, mentre que els nuclis de Giraba, aboquen a una bassa de decantació, actualment reblides, i està prevista la prolongació de la xarxa de sanejament i connexió a la de Ludiente, encara que presenta grans dificultats orogràfiques. No obstant això, segons s'extrau de l'annex a l'EIA de febrer de 2008, la Diputació Provincial ha redactat el projecte de conducció per gravetat i impulsió d'estos nuclis fins al frontó de Ludiente, lloc on comença la xarxa de clavegueram d'este municipi. Este projecte està en fase de contractació.  
En la documentació tècnica s'establix que els nous sòls urbanitzables disposaran d'una xarxa de sanejament separativa. No s'especifica per a estes zones, el destí final de les aigües pluvials, per tant, no es pot avaluar el possible impacte dels dits abocaments.  
Vist l'informe de l'EPSAR, s'observa que l'EDAR està dissenyada per a tractar 160 m³/dia i en l'actualitat l'efluent és de 66 m³/dia, i que segons els dades aportades el cabal generat previst és de 139 m³/dia, per la qual cosa l'EDAR té la capacitat suficient per a absorbir les aigües residuals produïdes pels nous creixements. No s'especifica si en les dades aportades s'ha tingut en compte les aigües residuals que generaran els nuclis de les Girabes.  
No s'aporta cap documentació sobre el tractament de les aigües residuals que rebran les aigües generades en les diferents masies. Respecte d'això, s'establix en les normes urbanístiques que els habitatges familiars o agrícoles que es disposen en sòl no urbanitzable comú adoptaran un sistema de depuració adequat, sense especificar res més, per la qual cosa no es pot avaluar, els possibles impactes que podria produir un inadequat tractament de les aigües residuals produïdes per l'ocupació de les masies existents al terme municipal, concretament en aquelles que es consideren com a assentaments històrics.  
Respecte a la gestió de residus, la memòria informativa de data juny 2000 establix una previsió de generació de residus entorn de les 55 t/any  
En l'annex a l'EIA de febrer de 2008, el tècnic redactor establix que Ludiente està inclòs en el Pla Zonal de la Diputació Àrea 8 de la Zona IV i aporta la liquidació corresponent a la gestió de residus de 2006. No obstant això, no s'establix la gestió que se'ls està donant ni el destí final d'estos.  
D'altra banda, l'annex a l'EIA de febrer de 2008 establix la possibilitat de reutilitzar una antiga zona d'abocament clausurada per a convertir-la en un espai tancat per a l'arreplega d'efectes voluminosos i inerts.   
No obstant això, encara que la zona d'abocament va ser clausurada en el seu moment, s'observa que es continuen produint els dits abocaments, la qual cosa incomplix la legalitat, a més de produir un impacte negatiu i irreversible en la zona, ja que no és un abocament controlat, i se situa pròxim al llit del riu Villahermosa en un vessant de pronunciat pendent.  
Respecte als usos del sòl, en el seu conjunt presenta una capacitat d'ús de sòl molt baixa, classe E, excepte en zones més concretes que presenta una capacitat baixa, classe D, les quals se situen en enclavaments on la topografia és més suau, coincidint, a més, amb els llocs on se situen les masies de major importància, i que el planejament proposa com a nucli històric sobre sòl no urbanitzable comú, d'acord amb l'article 23 de la Llei 10/2004, de la Generalitat del Sòl No Urbanitzable, que són: Hostal, Mores, Benachera i Mas de Majó.  
Per la seua banda, la cartografia del Corine Land Cover, classifica com a zones agrícoles heterogènies, de mosaic de cultius permanents anuals, els entorns dels principals nuclis, i dels nuclis dispersos que en l'actualitat seguixen habitats, com el cas de Benachera. No obstant això, els enclavaments dels masos de Los Mores i de Majó, es cataloguen com a grans formacions de matoll dens o mitjanament dens, la qual cosa implica que en estes zones els cultius s'han perdut i el bosc s'està regenerant.  
El tipus de sòl, la topografia i el clima ha fet que l'agricultura dominant en la zona siga la del cultiu de secà, excepte en l'entorn del riu Villahermosa, en el qual apareixen cultius d'horta i algun arbre fruiter.  
  
Altres ocupacions en la zona, són les granges, encara que no són abundants, mentre que al terme municipal l'activitat industrial és pràcticament nul·la.  
Vista la multitud de xicotetes taques classificades com a sòl no urbanitzable comú en un entorn forestal, o que el Corine Land Cover, classifica ja, des de la seua versió de 1999 com a sòl de grans formacions de matoll dens o mitjanament dens, hauria de plantejar-se la possibilitat de reduir el nombre de les dites taques a les estrictament necessàries, a fi d'obtindre un planejament més uniforme i més coincident, des del punt de vista ambiental, al tipus de sòl que cataloga.  
  
D'altra banda, veient la dispersió dels diferents taques de sòl no urbanitzable comú, s'hauria d'avançar un poc més en la seua definició, i establir una zonificació dels dits sòls, d'acord amb la vocació d'estos, de conformitat amb l'article 18 de la Llei 10/2004, de la Generalitat del Sòl No Urbanitzable, i establir una distinció entre aquells sòls amb una clara vocació forestal (antigues zones de cultiu que en l'actualitat s'estan regenerant, i presenten grans formacions de matoll amb el que adquirixen una clara vocació forestal), altres amb vocació agrícola (els situats entorn dels nuclis històrics, que continuaran sent les zones de cultiu) i altres, que a causa de la seua proximitat amb les vies de comunicació poden admetre un altre tipus d'ús, per mitjà de la figura de DIC.  
  
6. El tècnic redactor dividix el territori de Ludiente en les unitats homogènies següents: paisatge agrícola, forestal, zones de matoll, zones de ribera, zona urbana i paisatge d'infraestructures.  
Cal destacar el caràcter rural d'este nucli d'interior de Castelló, el qual no es veurà afectat, a priori, per cap dels desenrotllaments proposats, excepte, per l'ampliació proposada al nord del nucli urbà de Ludiente, en ambdós accessos al nucli. L'estudi no té una valoració dels possibles impactes que els nous desenrotllaments plantejats en l'entorn del nucli de Ludiente pogueren ocasionar tant sobre la imatge urbana, com sobre el paisatge clarament rural que presenta este nucli.  
  
Analitzada la documentació i girada visita de camp, s'entén que les noves zones de desenrotllament proposades en ambdós accessos al nucli de Ludiente, podrien produir impactes negatius sobre el paisatge, a causa de:  
D'una part, l'ampliació C2 proposada al nord-oest del nucli urbà, està completament deslligada del nucli, i desvirtua la imatge compacta que el nucli ha presentat fins al moment. A més, en ser una zona amb clara vocació forestal, la seua desaparició implicaria una minva de la qualitat paisatgística de l'entorn del nucli de Ludiente. El més apropiat des del punt de vista ambiental, seria desplaçar estes edificacions a l'espai situat entre el frontó i la construcció existent, i desplaçar la reserva de zona verda, amb la qual cosa els nous desenrotllaments serien continus al nucli, i reforçarien la imatge de nucli compacte.  
Així mateix, s'intuïx que el desenrotllament de la zona situada al nord-est C1 i en concret, la situada al marge esquerre de la barranquera existent, afectarà la imatge compacta del nucli i, a més, en situar-se en un dels principals accessos distorsionarà en major grau la imatge característica del nucli de Ludiente, ja que en estar en una cota superior al nucli actual, predominarà sobre l'edificació existent.   
S'hauria d'haver estudiat la possibilitat de plantejar un creixement entorn al viari que puja al cementeri, partint d'un viari ja existent, sense necessitat de realitzar cap desmunt, i que suposa un creixement més compacte i de major continuïtat amb l'existent.   
L'existència de l'abocament incontrolat al costat del riu Villahermosa produïx un impacte negatiu sobre la qualitat del paisatge que s'ha pretés protegir per mitjà de la figura de sòl no urbanitzable de protecció natural paisatgístic, tal com es va observar en la visita de camp realitzada.  
7. Durant els últims 30 anys, l'evolució de la població de Ludiente presenta una tendència clarament regressiva, habitual de les zones rurals on s'ha produït un progressiu abandó de les activitats agrícoles i ramaderes, sense preveure's futurs desenrotllaments industrials significatius.  
Vist que el creixement és negatiu, s'entén que l'increment poblacional proposat de 740%, que es produirà en passar dels 185 habitants censats en 2006 (segons fonts de l'IVE), a 1.555 habitants, resulta excessiu davant de la tendència natural de la població, i no queda justificada la dita població per la demanda real, ni tan sols per respondre a un sector, el turístic, que es proposa com el motor per al desenrotllament socioeconòmic del terme municipal.  
D'altra banda, pareix que s'aposta per promocionar el turisme per mitjà de la creació d'un sector residencial d'edificació aïllada, sense estudiar altres propostes que no implicaren un increment d'habitatge que no respon a una demanda real i que ajudaria a impedir que es desvirtue la imatge de nucli rural per la qual es caracteritza i per la qual resulta atractiva la població de Ludiente, així com la de tindre un nombre important d'habitatges buits durant la major part de l'any.  
8. L'EIA presentat és una mera recopilació de dades que ajuda, de manera molt genèrica a conéixer els valors de la zona, però no s'identifiquen, ni es valoren els possibles impactes que es deriven del planejament proposat. Així mateix, la documentació no té mesures correctores ni de pla de vigilància ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars al territori de la Comunitat Valenciana.  
  
4. Amb data 30 d'abril de 2006 va entrar en vigor la Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre avaluació dels efectes de determinats plans i programes en el medi ambient (LEAE).  
De conformitat amb el que establix la disposició transitòria primera, apartat 2n de la Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre avaluació dels efectes de determinats plans i programes en el medi ambient, el pla està inclòs en el supòsit regulat en esta, ja que el seu primer acte preparatori formal va ser anterior al 21 de juliol de 2004 i, la seua aprovació definitiva encara no s'ha produït.  
El procediment d'avaluació ambiental relatiu al Pla General d'Ordenació Urbana de Ludiente s'inicia amb data 28 de setembre de 2005, de conformitat amb la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental.  
El dit procediment, amb data d'entrada en vigor de la LEAE, 30 d'abril de 2006, està en una fase avançada i s'ha realitzat:  
  
- El tràmit d'informació pública, i no és, en este cas, d'aplicació la Llei 27/2006, de 18 de juliol, per la qual es regulen els drets a la informació, de participació pública i d'accés a la justícia en matèria de medi ambient. Durant el període d'informació pública no es van presentar al·legacions de caràcter ambiental.  
- Consulta a les administracions afectades, i el resultat d'estes és favorable, i s'ha tingut en compte en el tràmit d'avaluació ambiental.  
  
- Sol·licitud a l'òrgan promotor d'ampliació i/o aclariment de la documentació remesa, ha sigut contestat amb l'amplitud i el nivell de detall necessaris per a un pronunciament ambiental.  
D'altra banda, vist que el model territorial presentat proposa una ocupació del sòl per als creixements urbans, una utilització racional dels recursos naturals i proporciona una adequada protecció als espais naturals existents, s'entén que el nivell de protecció del medi ambient i la integració ambiental poden aconseguir-se a través del procediment d'avaluació ambiental establit per la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
Per tot l'anteriorment exposat, i, actuant segons el principi d'eficàcia procedimental i el criteri d'eficiència, establits en l'article 3 de la Llei 30/92, es resol concloure el procediment ambiental iniciat d'acord amb Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Analitzada la documentació presentada, vistos els informes presentats pels distints servicis, establides les afectacions legals, així com les consideracions ambientals i realitzada la visita de camp, s'informa com a acceptable, només als efectes ambientals, el projecte del Pla General d'Ordenació Urbana del terme municipal de Ludiente (Castelló), sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada i les condicions següents:  
  
1. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, haurà d'obtindre's informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià.   
  
En el supòsit que el dit informe resultara desfavorable, així haurà d'entendre's també esta declaració d'impacte ambiental.  
2. Informe definitiu, en el sentit que resulte, evacuat per l'organisme de conca corresponent (confederació hidrogràfica), sobre l'afectació de l'actuació al domini públic hidràulic o a les seues zones de servitud i de policia, la disponibilitat de recursos hídrics suficients per a atendre l'increment de la demanda d'aigua que implique l'actuació informada i la incidència de l'actuació en el règim de corrents.  
  
3. La presentació de la següent documentació, serà motiu d'una resolució complementària que emetrà la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge:  
a) Pla d'ordenació estructural que arreplegue l'àmbit afectat per la infraestructura de sanejament, i determinarà en funció de les característiques tècniques de la instal·lació dos zones indispensables per al correcte desenrotllament d'esta infraestructura de xarxa primària: una àrea de reserva contigua a la instal·lació per a futures ampliacions o millores i una zona de servitud de protecció en què s'excloga la implantació d'usos residencials, sanitaris, culturals i recreatius  
b) Un nou pla d'ordenació estructural, en el qual s'establisca una zonificació d'usos per als sòls classificats com a no urbanitzables comuns, en el qual s'establiran com a mínim els tipus següents:  
  
Zones d'ús forestal.  
Zones d'ús forestal, agrícola i/o ramader.  
Zones en què siga possible l'explotació de pedreres, extraccions d'àrids o de terres, o amb recursos geològics o hidrològics.  
Zones en què siga possible l'ús d'habitatge, diferenciant les àrees en què siga possible l'habitatge aïllat i familiar, aquelles en què siga possible l'habitatge rural vinculat a l'explotació agrícola i aquelles en què es delimiten els assentaments rurals tradicionals i històrics existents.  
  
Zones en què, excepcionalment i en les condicions establides en esta Llei del Sòl No Urbanitzable, pogueren implantar-se activitats industrials, productives, terciàries o de servicis, sempre que siga en aquelles zones que ja tenen unes infraestructures d'accés adequades i se situen pròximes a nuclis urbans.  
c) Un pla de cada nucli de població, a major escala i detall que els presentats, en la qual s'arrepleguen adequadament les afectacions tant a llits públics com a camins ramaders.  
d) Un nou pla que arreplegue les modificacions relatives a la disposició dels nous sectors, resultat de l'avaluació ambiental, i estes són les següents:  
Eliminar les dos illes disposades a partir del frontó, al nord-oest del nucli de Ludiente.  
Substitució de la zona verda situada entre el frontó i l'edificació existent, per sòl residencial.  
Eliminar la zona de sòl urbanitzable situada en el sector SU-1, a partir del marge esquerre de la barranquera existent.  
Disposar, si es demostrara la seua necessitat, d'un nou sector que done suport al vial que puja al cementeri.  
Eliminar la reserva de sòl destinada a abocador, que en l'actualitat presenta un abocament incontrolat  
Establir una nova reserva de sòl destinada a ecoparc i/o instal·lacions de valoració, en un sòl no urbanitzable comú.  
e) Un pla en què s'indique els punts d'abocament de les aigües pluvials pertanyents a la xarxa separativa establida per als nous sectors.   
  
Un document en què s'arreplegue unes mesures correctores adequades i un pla de vigilància destinats a:  
Minimitzar el risc de lliscament que pot implicar l'edificació dels nous sectors en zones d'elevat pendent i sòls poc consolidats.  
  
Minimitzar els riscos per contaminació del riu Villahermosa a causa de la falta o a l'inadequat funcionament de sistemes de depuració de les aigües residuals en els diferents nuclis.  
El control d'abocaments incontrolats de residus inerts en tot el terme municipal.  
Mesures de prevenció i protecció contra incendis tant dels sòls urbans i urbanitzables situats al costat de sòl forestal, com dels assentaments rurals-històrics.  
f) Per a cada nucli de població (assentaments rurals-històrics) en sòl no urbanitzable comú proposat es presentarà una fitxa de gestió per cada nucli, en la qual es detalla: delimitació detallada de l'assentament, nombre d'habitatges existents i nombre d'habitatges permesos, increment d'edificació màxim permés, superfície màxima permesa per habitatge, descripció de les dotacions de sanejament, aigua potable, llum i arreplega de residus, i usos i aprofitaments.  
4. Certificat emés per l'empresa gestora de la instal·lació d'eliminació de residus sòlids i inerts que justifique la capacitat d'absorció per part d'esta de l'increment de RSU i RSI que el desenrotllament del PGOU produirà.  
5. L'abocador incontrolat inert existent al costat de la carretera CV-194 a uns 500 m de la població de Ludiente, que es pretén reconvertir en un espai per a l'arreplega d'efectes voluminosos i inerts, haurà de ser clausurat, segellat i restaurat.  
6. En les Normes Urbanístiques de setembre de 2007 s'haurà d'arreplegar les qüestions següents:  
a) S'introduirà un article en què s'indique que en aquelles zones en què se superposen distintes proteccions prevaldrà la de major rang davant de totes les altres.  
b) S'introduirà un article en què s'indique que en el cas d'existir discrepàncies entre els documents escrits i la documentació gràfica prevaldrà el que establix la documentació gràfica.  
c) En l'article 5 s'introduirà com a supòsit de revisió aquell que supose la modificació de l'ordenació estructural vigent.  
d) S'establirà un orde lògic per al desenrotllament dels nous sectors, i es permetran únicament les reclassificacions, sempre que el municipi tinga el 90% del sòl disponible, ja reblit. Les dites reclassificacions, només, es podran admetre en sòls limítrofs a nucli urbà consolidat.  
  
e) En l'article 80 se substituirà el valor de 20 metres de les franges laterals des de l'aresta exterior del llit, per una banda de 25 metres. Així mateix, s'especificaran com a usos prohibits, a part dels establits en la Llei d'Aigües, els d'explotació agrícola, ramadera o forestal i la transformació a cultiu.  
f) L'article 61 s'haurà d'adaptar en matèria de granges a la legislació sectorial vigent, i eliminar per tant, coses, com la implantació de fosses de cadàvers.  
g) L'article 66 es modificarà i s'eliminarà la possibilitat de disposar d'abocadors de residus sòlids sobre sòl no urbanitzable de protecció, ja que este tipus d'activitats es permetran únicament en sòl no urbanitzable comú.  
h) En sòl no urbanitzable comú serà obligatori instal·lar en aquelles activitats aïllades o habitatges familiars aïllats, no connectades a xarxes de sanejament, per als nous usos, sistemes d'oxidació total, i es prohibix l'ocupació de fosses sèptiques i pous cegos.  
i) Per al sòl no urbanitzable de protecció forestal s'haurà de modificar l'article 70 i establir que només es permetran en este tipus de sòl el desenrotllament d'activitat ramadera ja existents i sense possibilitats d'ampliació. Així mateix, l'activitat agrícola es permetrà per a sòls que ja estigueren en explotació, sempre que siga cultiu tradicional, principalment, secà, i es mantinga l'estructura tradicional abancalada.   
  
j) En l'article 71 quedarà com a ús prohibit l'activitat ramadera.  
  
k) Per al sòl no urbanitzable de protecció d'interés natural o paisatgístic es modificarà l'article 74 i apareixerà l'ús ramader com a ús prohibit.  
l) Pel que fa al Catàleg de Béns i Espais Protegits s'introduirà un article en què s'establisca que es podrà incrementar el catàleg a requeriment de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
  
7. Els nous sectors, tant urbans com urbanitzables, han de quedar supeditats al següent:  
a) Que els sistemes de depuració estiguen en funcionament i amb capacitat suficient per a admetre els dits creixements.  
b) Que s'obtinga l'informe de la Unitat de Camins Ramaders per a aquells sectors que afecten alguna de les VVPP existents en el terme municipal.  
c) Que s'obtinga la corresponent autorització d'abocament d'aigües pluvials.  
d) Que quan s'implante una activitat que implique un increment del consum dels recursos hídrics, ja que no ha sigut previst en el PGOU, haurà de sol·licitar-se l'informe a l'organisme de conca corresponent.  
  
8. Totes les mesures preventives i correctores proposades així com aquelles derivades de les condicions exposades hauran de ser arreplegades per la normativa urbanística de la modificació puntual, bé allò relatiu a la modificació en si com en el corresponent a les posteriors fases d'execució i de funcionament.  
  
Segon  
Es notifica a les parts interessades que contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Tercer  
Esta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 3 d'octubre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 357/02-AIA.  
Títol: Reparació del dic de Tabarca (Alacant).   
Promotor: Direcció General de Ports i Costes. Conselleria d'Infraestructures i Transport.  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transport.  
Localització: dic-moll del port de l'illa de Tabarca (Alacant).  
  
Descripció del projecte  
L'objectiu principal del projecte és la definició de les obres necessàries per a dur a terme la reparació i el reforç del dic del port de Tabarca, a causa dels nombrosos desperfectes patits en la secció estructural arran dels successius temporals ocorreguts, en especial els succeïts al novembre de 2001.  
El projecte presentat inicialment englobava, a més de la reparació i el reforç del mantell exterior de protecció del dic del port, la reconstrucció del moll interior i l'ampliació d'este en un tram aproximadament de 100 metres des de l'arrancada del dic, la recuperació del calat en l'interior de la dàrsena portuària i l'execució d'una plataforma i rampa d'encallat per a embarcacions de pesca.   
  
Com a conseqüència del gran valor ecològic de la zona d'actuació, de les reunions mantingudes amb diversos organismes, i el caràcter d'emergència de les obres davant de la possibilitat de ruptura del dic, la Direcció General de Ports, Aeroports i Costes va remetre al juny de 2008 nova documentació tècnica en què s'incloïa únicament les obres per al reforç del dic i una xicoteta rampa per a embarcacions pesqueres.  
Per al reforç de l'obra marítima d'abric s'ha projectat una tipologia de dic en talús semblant a l'actual i les principals característiques de la qual es resumixen a continuació:  
- Característiques geomètriques: pendent de 2H/1V des del terreny de suport fins a la isòbata -5m i pendent de 2.5H/1V fins a la coronació de l'espigó existent a la cota 4.45 m. La berma del mantell superior és de 2.5 m aproximadament.  
- Escullera del mantell: 6 tones en les dos alineacions existents, exceptuant el primer tram més pròxim a la costa que s'ha optat per escullera de 2 tones i el morro del dic per al qual es projecten esculleres de 7.5 tones.   
- Com a mesura addicional es projecten uns tubs metàl·lics perforats, per a alleugeriment de sobrepressions, que es clavaran en l'espigó del dic, de 150 mm de diàmetre i disposats cada 2 metres.   
Quant a la rampa de pescadors, consistix en una plataforma inclinada de formigó armat de 27x10 metres situada a altura de l'escala del dic.   
Alternatives  
En l'anàlisi d'alternatives per al reforç del dic s'ha tingut en compte com a condició principal ambiental la distància a les praderies de posidònia (Posidonia oceanica), a més de la integració paisatgística de l'obra. El projecte ha previst per al mantell principal diferents talussos i materials (escullera o acròpodes) i incorpora una cartografia dels fons pròxims que delimita les zones a protegir. S'ha triat com a material del mantell escullera per la seua major integració paisatgístic i pendent del talús 2.5H/1V que garantix una absència d'afectació a les praderies de fanerògames.   
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
Amb data 10 d'octubre de 2002 la Direcció General de Ports i Costes va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental relatiu a les obres d'emergència de reparació del dic de Tabarca, s'incoa l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental corresponent.  
  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte Reparació del Port de Tabarca, ha sigut sotmés a informació pública conjunta, per mitjà d'anunci publicat en el DOCV núm. 4307 de 5 d'agost de 2002, i no s'han presentat al·legacions segons consta en el certificat emés per l'encarregada del Registre del Servici d'Explotació i Conservació de Ports.   
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
Amb data 16 de juliol de 2008 se sol·licita informe a l'Àrea d'Espais Naturals en relació amb la nova documentació presentada per la Direcció General de Ports, Aeroports i Costes.  
Informes sectorials  
Amb data 28 de juliol de 2008 es rep l'informe del Servici d'Ordenació Sostenible del Medi pertanyent a l'Àrea d'Espais Naturals. Este, després d'analitzar les característiques principals del projecte i les figures de protecció existents en l'àmbit de l'actuació, emet informe favorable a l'actuació projectada en la nova documentació en no implicar cap ampliació del port i considerant que s'ha previst que les actuacions proposades no suposen afectació a les praderies de posidònia (Posidonia oceanica). Finalment afig que s'haurà de comunicar l'inici de les obres al personal de la Reserva Marina.   
Amb data 13 d'agost de 2008 la Subdirecció General de Conservació dels Recursos Litorals i Aqüicultura pertanyent al Ministeri de Medi Ambient i Medi Rural i Marí reitera la seua posició expressada respecte d'això tant en la Comissió de Gestió i Seguiment de la Reserva Marina com en l'última reunió de la Comissió Tècnica de la Reserva Marina de l'Illa de Tabarca, i emet un informe favorable a la realització de les obres de reparació del dic d'abric del port de l'Illa de Tabarca, i exclou d'estes l'execució de nous equipaments, com la rampa per a embarcacions pesqueres.   
Amb data 9 de juny de 2008 la Direcció General d'Empreses Agroalimentàries i Desenrotllament del Medi Rural, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, emet informe favorable al projecte de reparació del dic d'abric del port de Tabarca, a la qual cosa afig les recomanacions següents:   
- Que es procedisca al llavat dels blocs de pedra abans de la seua immersió, en llocs que no afecten la penetració de la llum a les praderies de fanerògames marines.  
- Que s'informe la Confraria de Pescadors de Tabarca per la possible incidència de les obres en el calament de les morunes xirreteres de l'illa.  
Afeccions legals  
Segons els informes rebuts, l'estudi d'impacte ambiental i de les cartografies temàtiques i els estudis integrants dels sistemes d'informació territorial, cal assenyalar que existix per part de les obres projectades, afectació a:  
- Reserva Marina de l'Illa de Tabarca. Aprovada per l'Orde de 4 d'abril de 1986, per la Conselleria d'Agricultura i Pesca (DOGV núm. 397, de 27 de juny de 1986) i pel Ministeri d'Agricultura, Pesca i Alimentació (BOE núm. 112, de 10 de maig de 1986), que establix una reserva marina en l'Illa de Tabarca.  
- Lloc d'importància comunitària (LIC) l'Illa de Tabarca, codi núm. ES5213024 que figura en la llista actualitzada de llocs d'importància comunitària de la regió biogeogràfica mediterrània, publicada en el Diari Oficial de la Unió Europea amb data 8 de maig de 2008, per decisió de la Comissió de 28 de març de 2008, de conformitat amb la Directiva 92/43/CEE, del Consell, de 21 de maig, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la flora i fauna silvestres.   
- Praderies de posidònia (Posidonia oceanica), hàbitat protegit d'acord amb la Directiva 92/43/CEE del Consell i la seua transposició a l'ordenament jurídic espanyol a través del Decret 1997/1995, de 7 de desembre.  
- Patrimoni cultural.   
En relació amb l'afectació al patrimoni cultural consta en l'expedient l'informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de 4 de juny de 2008 que autoritza l'actuació de reparació del dic d'abric del port de Tabarca, de conformitat amb els articles 35 i 36 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.  
  
Consideracions ambientals  
Prèviament al desenrotllament d'este apartat, convé tindre en consideració que en esta declaració d'impacte ambiental s'avaluen únicament els efectes ambientals derivats de l'execució de les obres de reforç del dic i de la rampa per a embarcacions pesqueres.  
  
El port de Tabarca es localitza en l'illa Plana o Nova Tabarca, única illa habitada del xicotet arxipèleg de Tabarca, situada davant del cap de Santa Pola i a una distància aproximada de 4 milles nàutiques del port de Santa Pola i a 10 del port d'Alacant.   
El port a més de ser el punt d'avituallament de l'illa i permetre la comunicació dels habitants insulars amb la costa més pròxima, servix d'abric a la reduïda flota pesquera de l'illa i estacionalment a embarcacions turístiques.   
El sector cap de Santa Pola, l'illa de Tabarca i les seues xicotetes illes i farallons, constituïxen un conjunt geològic i biològic de gran interés en la península Ibèrica. El cap de Santa Pola representa un escull coral·lí fòssil del Miocé i l'arxipèlag de Tabarca un aflorament de roques basàltiques del mateix període.   
Els fons marins de l'illa de Tabarca estan considerats com una àrea marina que alberga les que probablement són les praderies de posidònia (Posidonia oceanica) millor conservades de tot el litoral valencià, per la qual cosa la possible afectació a estes durant l'execució del reforç del dic es considera com l'impacte de major rellevància de les actuacions proposades, atés que podria suposar la pèrdua de superfície d'esta per afectació directa, causada per l'emplaçament de l'escullera de protecció. Esta circumstància ha originat que s'hagen realitzat diverses cartografies dels fons marins més pròxims al dic amb l'objectiu de conéixer la composició d'estos. L'última cartografia de fons realitzada per mitjà d'un agranat de sonar lateral ha permés delimitar una banda de protecció prou àmplia al voltant de les praderies que evita l'afectació directa i minimitza el risc d'afectació en cas de futurs desplaçaments del talús.   
  
Un altre dels possibles impactes durant la fase de construcció, encara que de magnitud baixa i de curt període de duració, és l'afectació a una zona d'especial protecció per a les aus (ZEPA) denominada Illots de Tabarca, localitzada a uns 600 m aproximadament al nord de l'actuació.   
Les necessitats d'aportació de materials s'han quantificat en el projecte en 20.000 tones aproximadament d'esculleres de 2,6 i 7,5 tones. Les afectacions derivades per l'explotació dels recursos naturals necessaris per a l'execució de les obres poden ser considerables i dependran en gran manera del lloc triat per a l'extracció d'estos, i és necessari un estudi previ detallat de les alternatives d'ubicació i idoneïtat dels materials, i en qualsevol cas s'haurà d'evitar l'obertura de noves pedreres.   
  
Quant a l'impacte paisatgístic, les obres de reforç previstes presenten una bona inserció en el medi litoral, ja que no se sobrepassada l'altura de coronació de l'espigó del dic actual i per la similitud entre el material actual i el seleccionat en el projecte.   
Consideracions jurídiques  
1. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
2. L'article quint del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'Òrgan Ambiental, per a la Declaració d'Impacte Ambiental dels projectes a què s'aplique esta llei.  
3. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte de Reparació del dic de Tabarca, promogut per la Direcció General de Ports, Aeroports i Costes, de la Conselleria d'Infraestructures i Transport, sempre que este es desenrotlle amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb les condicions establides en l'apartat segon.  
  
Segon  
Com a condicions addicionals a complir s'establixen les següents:  
  
1. De les actuacions previstes en el projecte, s'haurà d'excloure l'execució de la rampa per a embarcacions pesqueres.  
2. Els materials necessaris per a l'execució del projecte, s'obtindran de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades.   
  
3. D'acord amb l'informe de la Direcció General d'Empreses Agroalimentàries i Desenrotllament del Medi Rural, de la Conselleria Agricultura, Pesca i Alimentació, s'atendran les recomanacions efectuades en l'esmentat informe, les quals s'assumiran com a condicions d'esta declaració d'impacte ambiental.  
4. D'acord amb l'informe rebut del Servici d'Ordenació Sostenible del Medi, s'haurà de comunicar amb suficient antelació la data prevista d'inici de les obres al personal de la Reserva Marina.  
5. La Direcció General de Ports, Aeroports i Costes realitzarà les labors de seguiment i vigilància contingudes en el programa de vigilància ambiental. S'haurà de remetre a esta Direcció General en el termini de 30 dies des de la finalització de les obres l'informe final d'obra, amb reportatge fotogràfic complementari, en el qual s'inclouran les mesures aplicades de caràcter ambiental així com les incidències que hagueren pogut sorgir durant el transcurs d'execució de les obres.   
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar esta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 3 d'octubre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6815, del 10-07-2012 (2012/6541)

RESOLUCIÓN de 15 de mayo del 2012, de la Director General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los terminos municipales de Villena, Atzeneta del Maestrat, Dos Aguas, Ludiente y Alicante. Expediente 64/07 y otros.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6815

Fecha DOGV
:   10-07-2012

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2012/6541

CVE


Fecha del documento
:   15-05-2012

Organismo emisor
:   Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Atzeneta del Maestrat](javascript:void(0))
    * [Ludiente](javascript:void(0))
    * [Villena](javascript:void(0))
    * [Dos Aguas](javascript:void(0))
    * [Alicante](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 15 de mayo del 2012, de la Director General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los terminos municipales de Villena, Atzeneta del Maestrat, Dos Aguas, Ludiente y Alicante. Expediente 64/07 y otros. [2012/6541]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el termino señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, y sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo,  
  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes; 64/07 y 233/08 AIA Villena; 79/07 AIA Atzeneta del Maestrat;182/07 AIA Dos Aguas, 250/05 AIA Ludiente y 357/02-AIA Alicante.  
  
Valencia, 15 de mayo de 2012.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 64/07-AIA  
Título: Explotación Cebadero de Corderos.  
Promotor: Juan David Galvañ SL.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Villena.  
Localización: polígono 64, parcela 134, Partida Cascante, término municipal de Villena (Alicante).  
Descripción del Proyecto  
La explotación se ubicará dentro de una parcela de 38.808 m², con una superficie edificada de 1.455,41 m².   
La capacidad de la explotación está prevista para 1.800 plazas de cebo. Entrarán animales de entre 30-50 días permaneciendo en cebo hasta un máximo de 120 días.   
La instalación ganadera estará constituida por una nave de 1.248,91 m² de superficie construida. Dentro de la misma estarán los alojamientos de animales, un almacén de pienso y un vestuario y un aseo para el personal. Adosado a esta nave se encuentra un muelle para la carga y descarga de animales y el almacenaje de paja. La solera de todas las instalaciones será impermeable. El alojamiento de animales se realizará en cama de paja.  
Para el abastecimiento de agua se dispondrá de una acometida de la red de agua a presión propiedad de la comunidad de regantes «San Cristóbal». Se ha estimado un consumo anual de 1.400 m³ para bebida y de 200 m³ para la limpieza de los locales. Adicionalmente, se dispondrá de una dotación de agua potable de la red municipal de Cañada. Se dispondrá de un grupo electrógeno para el abastecimiento de energía eléctrica que se empleará para el sistema de iluminación y el de alimentación. Junto al grupo electrógeno se dispondrá de un depósito de gasoil para su abastecimiento.   
Para el almacenamiento del estiércol se dispondrá de un estercolero abierto e impermeable de 70 m³ con arqueta impermeable para el almacenamiento de lixiviados y muros laterales de hormigón armado. Se situará junto a la nave de cebo en la fachada norte. Se ha estimado que se generarán anualmente 394 Tm de estiércol, formado por las deyecciones de los animales y la cama. Éste será retirado de la explotación por una empresa gestora autorizada.  
Las aguas fecales provenientes del aseo serán almacenadas en un depósito estanco enterrado que será vaciada periódicamente. Se dispondrá también de un sistema de recogida de pluviales que serán conducidas hasta la cuneta del camino. Todas las tuberías de la red de pluviales y de fecales serán enterradas y estarán dispuestas en zanja sobre cama de hormigón de 10 cm de espesor y refuerzo superior.  
La distancia al municipio de Cañada, en núcleo urbano más cercano a la explotación, es de aproximadamente 1.300 m.  
Tramitación administrativa  
El expediente se inició el 9 de marzo de 2007, con la remisión por parte del Ayuntamiento de Villena del proyecto de actividad, el estudio de impacto ambiental y el expediente municipal.  
La información pública del proyecto se ha realizado mediante la publicación en el DOCV nº 5.400, de 1 de diciembre de 2006 y con la comunicación a los vecinos colindantes. Durante el periodo de información pública se presentaron alegaciones al proyecto.   
Consideraciones sobre las alegaciones presentadas  
Además de las alegaciones presentadas por parte de los propietarios de las parcelas colindantes, según el certificado remitido la Junta de Gobierno, en la sesión celebrada el 12 de febrero de 2007 y a propuesta del concejal de Medio Ambiente y Ordenación del Territorio del Ayuntamiento de Villena, acordó por unanimidad:  
Valorar como desfavorable la implantación de la actividad ganadera por considerarla incompatible con los usos actuales y futuros de la zona.  
Manifestar el apoyo a las alegaciones presentadas.  
Poner énfasis en el riesgo de contaminación de las aguas subterráneas por los posibles lixiviados que se puedan generarse.  
Manifestar la necesidad del promotor de proponer alternativas viables a la localización escogida.  
Las alegaciones presentadas hacen referencia a los siguientes aspectos.  
1. Incumplimiento de la distancia de la explotación ganadera con respecto al núcleo urbano de Cañada. Así mismo se hace referencia a la existencia en las proximidades de la parcela de viviendas aisladas que pueden verse afectados por el desarrollo de la actividad.   
- Indicar que el proyecto cuenta con informe de compatibilidad urbanística favorable.   
- Por lo que respecta a la distancia a respetar con respecto a núcleos de población. Indicar que según la Ley 6/2003 de Ganadería de la Comunitat Valenciana la distancia mínima de 500 m de las explotaciones con respecto a núcleos urbanos se mantendrá en el caso de núcleos urbanos de entre 500 y 1.999 habitantes. En este caso, el municipio de Cañada tiene alrededor de 1.200 habitantes siendo la distancia a la que se pretende ubicar la explotación con respecto a dicho núcleo de población de aproximadamente 1.300 m.  
2. En cuanto a la documentación presentada. Se indica que el estudio de impacto ambiental no se ha ajustado a los contenidos mínimos que recoge la Orden 3 de enero de 2005, que el inventario ambiental presentado es incompleto y no se ha presentado un estudio acústico.  
- En la documentación complementaria remitida en fecha 2 de agosto de 2007, se indica que se realizará un estudio acústico. En dicha documentación se concluye que no se superarán los valores límites establecidos en la Ley 7/2002. Además se indica que se realizarán auditorias acústicas si así lo establece la administración competente.  
3. Por la afección a las aguas subterráneas por los lixiviados provenientes del estiércol y por la contaminación de las aguas pluviales. Se justifica esta posible afección por la proximidad de dos pozos y por la vulnerabilidad de acuíferos clasificada como alta en la zona norte de la parcela donde se ubicará la explotación.   
- El proyecto cuenta con informe de compatibilidad urbanística favorable.   
- Según la documentación presentada, las soleras de la nave de cebo, la fosa para el almacenamiento de las aguas fecales y la zona de almacenamiento de las deyecciones junto con la cama estarán impermeabilizadas. El estercolero contará también con una poceta para la recogida de los lixiviados. Se ha presentado un certificado de impermeabilidad de las soleras de la explotación suscrito por el técnico redactor del proyecto.  
- El sistema de evacuación de aguas pluviales será cubierto lo que impedirá el contacto con los residuos orgánicos almacenados.   
Indicar que en la visita realizada a la zona de la actuación no se pudo localizar ninguna captación en los puntos que se indicaban en las alegaciones, aunque sí se comprobó la existencia de un aljibe situado en las inmediaciones de la parcela, denominado en las alegaciones como Pozo de la Vereda.  
4. Posible afección a la vía pecuaria ya que la actuación linda con el Cordel de Cabreras por Peñarrubia.  
- Vista la documentación técnica presentada, no está prevista ninguna actuación que afecte dicho trazado, estando la nave retranqueada 40 m respecto al linde de la vía.  
-El vallado perimetral de la explotación deberá respetar en todo su trazado la anchura legal de esta vía pecuaria.  
5. Se ha infravalorado las posibles afecciones que el desarrollo de la actividad ganadera pueda producir en cuanto a la emisión de ruidos y olores.   
Habrá emisión de olores por el desarrollo de la actividad cuya magnitud está influida por múltiples factores (edad de los animales, tipo de alimentación, condiciones atmosféricas, etc.).  
Para el estudio de la posible afección se ha presentado un estudio de dispersión de olores. Con los datos de partida con los que se cuenta y dado que se trata de un modelo matemático los resultados obtenidos sólo se pueden interpretar como una estimación.   
Se considera por tanto que en el desarrollo del proceso productivo, como medida de gestión ambiental de la actividad, deberían adoptarse una serie de medidas preventivas para la reducción de este tipo de emisiones:   
Control de la alimentación.   
Control higiénico de la nave.  
Correcta gestión de los residuos. Retirada del estiércol de la nave en los días sin viento, o en los días en los que las condiciones atmosféricas favorezca su dispersión hacia las zonas no pobladas.  
Instalación de una pantalla vegetal, cuya orientación y composición de especies, sirvan de barrera frente a los vientos que puedan hacer llegar estos olores a las zonas habitadas.   
En el caso del almacenamiento de estiércol se podrían emplear cubiertas naturales como paja, costras o tierras de granulometría fina. Existen además otras medidas que podrían adoptarse en el caso de situaciones graves como son el uso de aditivos para el estiércol, cubiertas artificiales.   
6. El estudio no ha tenido en cuenta el Catálogo Municipal de Elementos, Edificios y Conjuntos de Interés Histórico Artístico. En el que se incluyen Casas de Cascante y Casa Balaguer, próximas al lugar de la actuación.   
- Se deberá obtener el informe vinculante de conformidad del proyecto con la normativa de protección del Patrimonio Cultural, establecido en el art. 11 de la Ley 5/2007, de 9 de febrero, de la Generalitat, de modificación de la Ley 4/1998, de 11 de junio del Patrimonio Cultural Valenciano.  
Informes sectoriales y documentación complementaria.  
En la documentación remitida se incluye, con fecha 20 de octubre de 2005, la autorización previa para la explotación ganadera concedida por la Dirección Territorial de Alicante de la Conselleria de Territorio y Vivienda.   
En este informe se hace referencia a la existencia de un informe favorable emitido por parte de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación que permite eximir los parámetros de parcela mínima y ocupación.   
Con fecha 18 de marzo de 2007, copia del informe urbanístico en el que se informa de manera favorable no existiendo inconveniente urbanístico para la concesión de la licencia municipal de instalación y apertura.   
Solicitud de documentación   
En fecha 27 de octubre de 2007 se solicita ampliación de la documentación presentada. Se solicita:   
Contestación por parte del promotor a las alegaciones de carácter medioambiental presentadas al proyecto.  
Copia del informe de compatibilidad urbanística del proyecto con el PGOMU de Villena.  
Copia del informe previo de la Dirección Territorial de la Conselleria de Agricultura Pesca y Alimentación de Alicante de acuerdo con la Orden 17 de octubre de 2005 de la CAPA, por la que se regula la emisión de los informes de carácter urbanístico y territorial.  
Informe favorable de la Comunidad de Regantes sobre la disponibilidad de recursos suficientes para abastecer las necesidades de agua de la explotación. Deberá especificarse el volumen anual de agua solicitado.  
Informe vinculante de conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, establecido en el art. 11 de la Ley 5/2007, de 9 de febrero, de Patrimonio Cultural Valenciano.  
Localización del estercolero dentro de la explotación, dimensiones, capacidad de almacenamiento, características constructivas y capacidad de la poceta de recogida o del sistema escogido para el almacenamiento de los lixiviados.   
Certificado de impermeabilidad de la solera de la nave, del estercolero y del depósito de almacenamiento de las aguas sanitarias. Deberá estar firmado por un técnico competente.  
Estimación de la producción de estiércol por ciclo de engorde. Se detallará la proporción de heces y paja de la cama que forman el estiércol. Composición química estimada.   
Superficie agrícola de la que se dispone para la distribución del estiércol. Situación de las parcelas, dosis de abonado, cultivos y plan de abonado que se llevará a cabo.  
Estimación del volumen de agua anual que se consumirá en la explotación. Se especificará el volumen para la bebida del ganado y para la limpieza de los locales.   
Inventario ambiental que recoja la localización de pozos, ramblas y vías pecuarias.  
Régimen de vientos de la zona.  
Medidas protectoras y correctoras encaminadas a la reducción o eliminación de los efectos negativos sobre el aire, las aguas subterráneas y el paisaje.   
Plan de vigilancia ambiental. Se deberá especificar el sistema para garantizar el cumplimiento de las medidas correctoras, con la periodicidad prevista para dichos controles. Incluirá el compromiso de presentación de un informe anual sobre el desarrollo y avance de la actividad, controles realizados, etc.  
En fecha 11 de junio de 2008, visto que el ayuntamiento apoya las alegaciones presentadas, desde el Área de Evaluación Ambiental se solicita al ayuntamiento informe acerca de la postura municipal que se adoptaría en última instancia, como órgano sustantivo, respecto a la concesión o denegación de la licencia ambiental para dicha actividad.  
En fecha 24 de julio de 2008, se remite certificado del ayuntamiento relativo a la sesión ordinaria celebrada en fecha 7 de julio de 2008 en el que se acordó informar favorablemente el proyecto de construcción.   
Afecciones legales  
El suelo donde se ubica la explotación se califica como suelo no urbanizable común según el PGMOU de Villena aprobado definitivamente el 16 de octubre de 1992 por la Comisión Territorial de Urbanismo de Alicante.  
La distancia al núcleo urbano de Cañada según la documentación remitida es de aproximadamente 1.300 m. Según la Ley 6/2003 de Ganadería de la Comunitat Valenciana la distancia mínima de 500 m de las explotaciones con respecto a núcleos urbanos se mantendrá en el caso de núcleos urbanos de entre 500 y 1.999 habitantes. En este caso, el municipio de Cañada tiene alrededor de 1.200 habitantes.  
El municipio de Villena no está considerado como zona vulnerable según el Decreto 13/2000 de 25 de enero del Gobierno Valenciano, por el que se designan, en el ámbito de la Comunitat Valenciana, determinados municipios como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias.  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de planes de ordenación de los recursos naturales o planes rectores de uso y gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana.   
Según la cartografía disponible, el extremo este de la parcela es colindante a la vía pecuaria denominada Cordel de Cascante cuya anchura legal está establecida en 18,75 m, conforme a la Ley 3/1.995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias, de modificación o reposición de paso de vías pecuarias.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos.  
Consideraciones ambientales  
La fisiografía de la parcela donde se pretende llevar a cabo la actuación es ondulada presentando una pendiente general descendente de norte a sur. La vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos está valorada como baja en la mayor parte de la parcela. En la zona donde se situará la nave de cebo esta vulnerabilidad está valorada como alta por lo que deben aplicarse medidas adecuadas de impermeabilización que eviten la contaminación.  
Se trata de una zona agrícola mayoritariamente dedicada al cultivo de olivos, vid y almendros. La parcela donde se pretende ubicar la explotación estaba dedicada a labor de secano mostrando signos del abandono de la actividad. Se localizan en la zona varias viviendas tradicionales diseminadas. Según las alegaciones presentadas, varias de esas casas son la residencia habitual de sus propietarios.   
Dada la cercanía de la explotación a estas viviendas se deberán tomar medidas adecuadas para minimizar las molestias producidas por olores que se generen por el desarrollo del proceso productivo y la gestión de los residuos. Se considera que un buen diseño de la explotación así como la adopción de una serie de medidas en el manejo de la explotación pueden minimizar las molestias causadas por este tipo de actividades. La colocación de una pantalla vegetal convenientemente ubicada puede resultar útil como barrera de protección frente a los vientos que puedan llevar olores desagradables a las zonas habitadas, para la integración paisajística de la explotación así como aislamiento térmico para la nave. Además una gestión adecuada del estiércol, el control higiénico de las naves y de la dieta pueden contribuir también de forma positiva.  
Medidas protectoras, correctoras. Programa de vigilancia ambiental.  
Se proponen medidas preventivas, protectoras y correctoras diferenciando entre la fase de construcción de las instalaciones y la fase de explotación.  
Los movimientos de tierra para la adecuación de los terrenos se adaptaran a las condiciones del entorno evitando el exceso de cortes y desniveles sobresalientes. Se establecerán zonas de tránsito preferente para el paso de vehículos.  
Se aplicarán riegos controlados previos a las labores de explanación de los terrenos.  
Los residuos generados serán trasladados hasta un vertedero autorizado.  
Los restos vegetales se llevarán a un vertedero autorizado o serán enterrados.  
Se dispondrá de una pantalla vegetal en el perímetro de la parcela.  
No se dispondrán anuncios, carteles o vallas publicitarias.  
Durante la fase de explotación  
Se realizará un mantenimiento de las canalizaciones y conducciones de la red de saneamiento, de la zona del estercolero.   
En el almacenamiento de estiércol: el estercolero será abierto, se añadirán materiales absorbentes al estiércol almacenado para reducir el volumen de lixiviados, se evitará su acumulación con alturas superiores a dos metros y se realizarán volteos periódicos.  
Se dispondrá de recipientes adecuados para el almacenamiento de los diferentes tipos de residuos.  
Se suscribirá una póliza de seguro ganadero que incluya la recogida, transporte y eliminación de animales muertos.  
Se dispondrá de un sistema de ventilación estática en el interior de las naves.  
En cuanto a la pantalla vegetal prevista:  
- Esta barrera deberá estar compuesta por especies autóctonas de la zona. Las especies se escogerán en función de su talla y porte de manera que proporcionen a la pantalla una protección adecuada frente a los vientos.  
- La ubicación se escogerá en función de la intensidad, dirección y frecuencia de los vientos de la zona.  
- El criterio para su ubicación deberá ser también el de la integración paisajística de la construcción.   
El programa de vigilancia ambiental contempla tanto la fase de construcción como de explotación de las instalaciones. Se incluye el compromiso de presentar informes relativos al desarrollo de las obras y la actividad así como de las medidas protectoras y correctoras aplicadas durante la fase de construcción y explotación.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto se encuentra sometido al procedimiento de declaración de impacto ambiental, al estar incluido en los supuestos previstos en el anexo I, apartado 1 h del Decreto 162/1990, de 15 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley de impacto ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de Impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su reglamento.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, del 15 de octubre, el Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento de impacto ambiental; en a Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo quinto del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de impacto ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para la Declaración de Impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
El articulo 16.2 m) del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por los particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental  
  
Primero  
Estimar aceptable, a solo los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la construcción del cebadero de corderos, situado en el Polígono 64, parcela 134 en el término municipal Villena (Alicante) promovida por Juan David Galvañ SL siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental, el plan de vigilancia y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:   
  
Segundo  
1. Se dotará a la explotación de una pantalla vegetal. Junto con la primera memoria ambiental que se presente en cumplimiento del programa de vigilancia ambiental se aportará memoria técnica en la que se describa las especies empleadas en la misma y se justifique la ubicación elegida.   
2. Al inicio de la actividad se deberá acreditar que la explotación dispone de los servicios de recogida de residuos ganaderos y de gestión de las aguas residuales y fangos procedentes de la fosa instalada.  
3. Deberá obtenerse el informe vinculante de conformidad con la normativa de protección del Patrimonio Cultural, establecido en el art. 11 de la Ley 5/2007, de 9 de febrero, de la Generalitat, de modificación de la Ley 4/1998, de 11 de junio del Patrimonio Cultural Valenciano.  
4. Todos los residuos que se generen en la explotación deberán ser almacenados y gestionados de forma adecuada conforme a su naturaleza y peligrosidad.  
5. Se comunicará cualquier variación que se produzca en el destino y tratamiento de los residuos.  
6. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberá ser comunicado al órgano ambiental competente que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de ejecución de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 26 de septiembre de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 79/07-AIA.  
Promotor: Juan Manuel Vidal Pitarch.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Atzeneta del Maestrat.  
Objeto del proyecto: legalización granja avícola de engorde.  
Localización: polígono 15, parcela 275 Atzeneta del Maestrat (Castellón).  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
La explotación cuenta con una capacidad para albergar 32.000 aves. La parcela donde se ubica la explotación tiene una superficie de 11.819 m². Contará con dos naves de cría. Una nave de una sola planta de 1040 m² y una de 780 m² con dos plantas. Adosada a cada una de las naves se encuentra una zona de almacén y vestuario. Las naves cuentan con generadores de aire caliente y paneles humidificadores para el control de temperatura y humedad interior. El combustible utilizado para los generadores es cáscara de almendra que se almacena en un silo en el local técnico anexo.  
El proceso productivo consiste en la recepción de pollitos de un día para su posterior cría y engorde. La duración del ciclo es de entre 40 y 55 días. Se llevan a cabo 5 crianzas al año. Tras cada ciclo de engorde se efectúa un vacío sanitario de 20 días.   
La producción de gallinaza se ha estimado en 6,5 kg por plaza y año, lo que supone un total de 208 tm de gallinaza anuales. La gallinaza será empleada para el abonado de parcelas agrícolas. Se retira de las naves tras cada ciclo de engorde y se transporta mediante remolque hasta las parcelas. Las naves disponen de solera de hormigón armado de 15 cm de espesor.   
Los cadáveres que se generan son retirados de la explotación y transportados al centro municipal de recogida. Como medidas de bioseguridad se dispone de: vallado perimetral de 2 m de altura, ventanas con tela mosquitera, balsetas con solución desinfectante a la entrada de las naves y vado sanitario a la entrada de la explotación.  
Para el abastecimiento de agua se dispone dentro de la explotación de un pozo autorizado para la extracción de un volumen máximo anual de 3000 m³/año. El consumo según se indica en la documentación es de 1000 m³ por año para bebida y 15 m³ por año para la limpieza de los locales. El agua empleada en los servicios proviene de la red municipal aunque no se especifica el volumen consumido. Se transporta mediante camión cuba y se almacena en un depósito en la cubierta de las naves.   
La distancia al núcleo urbano supera los 500 m.  
Tramitación Administrativa  
Información pública. Remisión del Expediente.  
En fecha 12 de abril de 2007 el Ayuntamiento de Atzeneta del Maestrat remite el expediente administrativo, el proyecto y el estudio de impacto ambiental.  
La información pública del proyecto se realizó con la publicación en el BOP de Castellón nº 137, de fecha de 16 de noviembre de 2006, la comunicación a los vecinos de las parcelas colindantes y mediante edicto.   
Durante el periodo de información pública no se presentaran alegaciones.  
Informes sectoriales y documentación complementaria.  
Con fecha 25 de mayo de 2007 se requiere la ampliación de documentación remitida solicitando: informe vinculante de conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, ampliación del estudio con el establecimiento de las medidas protectora y correctoras y el programa de vigilancia ambiental, justificación de la disponibilidad de autorización para el pozo y justificación de la disponibilidad de parcelas agrícolas suficientes para la distribución de la gallinaza.   
Con fecha 26 de octubre de 2007 se remite la documentación solicitada a falta de presentar el informe de conformidad con la normativa de patrimonio.  
El expediente administrativo consta de la siguiente documentación:   
Con fecha de salida, 9 de marzo de 2007, resolución sobre la calificación e informe según acuerdo adoptado por la Comisión Territorial de Análisis Ambiental Integrado de Castellón. En el que se estima suficiente la garantía y eficacia de los sistemas correctores propuestos y su grado de seguridad, de acuerdo con la clasificación molesta índice bajo, insalubre índice bajo, nociva índice bajo y peligrosa índice bajo. Condicionando la actividad al cumplimiento de la Ley de Protección del Ambiente Atmosférico, a no rebasar los niveles sonoros de recepción establecidos en la Ley 7/2002 de Protección contra la Contaminación Acústica y dotar a la explotación de un sistema de cloración de agua.  
El expediente municipal también contiene los siguientes documentos:  
Decreto de la alcaldía en el que se resuelve admitir a trámite la solicitud presentada, recabar los informes de los técnicos municipales, someter el proyecto a información pública.  
Informe favorable del técnico municipal.  
Informe favorable del veterinario del área.   
Copia de los documentos de información pública del proyecto y el estudio de impacto ambiental.  
Con fecha de salida 2 de agosto de 2004, autorización previa, para la legalización de la granja, por parte de la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Castellón.   
Afecciones legales  
El suelo donde se ubica la explotación, está clasificado como suelo no urbanizable común.   
La distancia al núcleo urbano supera los 500 m. Según la Ley 6/2003 de Ganadería de la Comunitat Valenciana la distancia mínima de 500 m con respecto a núcleos urbanos se mantendrá en el caso de núcleos urbanos de entre 500 y 1.999 habitantes. En este caso el número de habitantes está entorno a los 1500 habitantes.   
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Castellón ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de planes de ordenación de los recursos naturales o planes rectores de uso y gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana.  
El municipio de Atzeneta del Maestrat no está considerado como zona vulnerable según el Decreto 13/2000 de 25 de enero del Gobierno Valenciano, por el que se designan, en el ámbito de la Comunitat Valenciana, determinados municipios como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias.   
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto. Identificación y valoración de impactos.  
La actividad se emplaza en una zona de relieve llano constituida por materiales cuaternarios fundamentalmente, aunque en determinados puntos también por terciario calizo y margoso. La vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos según la cartografía disponible está valorada como media.   
La explotación se encuentra situada cercana al núcleo de población. La zona se corresponde a un paisaje rural dedicado a cultivos agrícolas de secano, fundamentalmente olivo y almendro. Se localizan también explotaciones ganaderas.  
En el estudio de impacto sólo se han identificado los posibles impactos que se pueden producir en el desarrollo de la actividad ganadera como consecuencia de la generación y gestión de los residuos. Se han analizado las posibles afecciones sobre el suelo y el agua. No se ha empleado ninguna metodología para su valoración.   
2. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
Las medidas adoptadas son las siguientes:  
- Impermeabilización de las naves.   
- El estiércol es retirado tras cada ciclo de engorde y transportados hasta las parcelas agrícolas donde serán distribuido.  
No se ha previsto un almacenamiento del estiércol. A este respecto se considera que puede haber situaciones en las que la finalización del ciclo de engorde se produzca en épocas en las que resulte desaconsejable la aplicación de estiércol en campo y éste deba ser almacenado. Por lo que se debería disponer de una zona debidamente acondicionada para el almacenamiento y cuya ubicación asegurara que no se van a producir molestias a terceros. En cuanto a las parcelas de las que se dispone para la distribución de estiércol se encuentran terrenos considerados no aptos, como es el caso de las parcelas improductivas y las ocupadas por monte bajo o matorral. La distribución de gallinaza sobre las mismas podría ocasionar un desplazamiento de la vegetación natural existente por la proliferación de especies nitrófilas.   
- Eliminación de cadáveres de la explotación y transporte al centro municipal.  
- Aplicación de alimentación por fases.  
- En cuanto a las medidas de bioseguridad la explotación dispone de tela pajarera en ventanas, vallado perimetral, se realiza un programa de desinfección y limpieza.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto se encuentra sometido al procedimiento de declaración de impacto ambiental, al estar incluido en los supuestos previstos en el anexo I, apartado 1 h del Decreto 162/1990, de 15 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley de impacto ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su reglamento.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, del 15 de octubre, el Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento de impacto ambiental; en a Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo quinto del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de impacto ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para la declaración de Impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
El articulo 16.2 m) del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por los particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.  
Por todo ello, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la granja avícola de engorde, situada en el término municipal de Atzeneta del Maestat (Castellón), promovido por Juan Manuel Vidal Pitarch siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
  
Segundo  
1. Deberá disponerse del informe definitivo vinculante de conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural. Se deberá presentar ante el órgano sustantivo.  
2. Se mantendrán las infraestructuras necesarias para garantizar el buen estado sanitario en la explotación: vallado perimetral, vado sanitario a la entrada de la explotación o equipos de presión, telas pajareras, depósito de cadáveres.  
3. En cuanto a la gestión de la gallinaza, la explotación dispondrá de una zona habilitada para el almacenamiento temporal de gallinaza. Esta superficie deberá ser impermeable y estanca y disponer de un sistema para la canalización y almacenamiento de los lixiviados.   
Sólo se distribuirá la gallinaza sobre aquellas parcelas de las que se disponga autorización del propietario y se encuentren explotadas agrícolamente, descartando las zonas improductivas y ocupadas por vegetación forestal.   
Se deberá desarrollar un programa de abonado calculando la dosis de aplicación en función de la zona y características del cultivo. En ningún caso se superará la dosis de 170 kg N por hectárea y año.   
4. El resto de los residuos que se generen en la explotación deberán ser almacenados y gestionados de forma adecuada.  
5. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberá ser comunicado al órgano ambiental competente que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de ejecución de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 29 de septiembre de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 182/2007-AIA.  
Título: Instalación de Eliminación de Residuos Sólidos Urbanos «Matrona 2». Instalación 2 del Plan Zonal de Residuos de la Comunitat Valenciana. Zonas III y VIII del PIR.  
Promotor: Entidad Metropolitana de Tratamiento de Residuos (EMTRE).   
Autoridad sustantiva: Dirección General para el Cambio Climático.  
Localización: parcelas 87, 88, 89, 91, 92, 93, 94, 95, 96, 97, 98, 99, 100, 101, 102, 103, 104, 105, 106, 114, 177, 178, 179, 107, 108, 109, 111, 110, 112, y 131 del polígono 3 del término municipal de Dos Aguas.   
Descripción del proyecto  
1. Objeto de proyecto  
El proyecto tiene por objeto la construcción de un vaso de vertido donde eliminar el rechazo de los residuos sólidos urbanos tratados en la Planta de Valorización de Residuos Sólidos Urbanos (FERVASA) ubicada en los términos municipales de Aldaia de Quart de Poblet (Valencia).   
La construcción del vaso de vertido supondrá la ampliación del actual vertedero de Dos Aguas denominado «La Matrona» y que se encuentra al límite de su capacidad.  
El vertedero propuesto en el presente proyecto (Instalación 2) pertenece al conjunto de instalaciones previstas para el Área de Gestión 1 del Plan Zonal III y VIII, aprobado por Orden de 18 de enero de 2.002, del conseller de Medio Ambiente.   
Dicho plan zonal específica que el proyecto de gestión del Área de Gestión 1 deberá considerar las infraestructuras existentes en el momento de su redacción, para aprovecharlas o adecuarlas a la nueva capacidad y normativa actual. En consecuencia, se ha proyectado la ampliación y renovación de la actual planta de valorización de FERVASA y la construcción de un nuevo vaso de vertido, el cual es objeto de la presente DIA (Instalación 2) junto al actual vertedero de Dos Aguas.   
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
Además de la construcción y puesta en funcionamiento del nuevo vaso de vertido, el proyecto tramitado propone la remodelación y ampliación de las actuales instalaciones. Para ello, se realizarán las siguientes actuaciones:  
- Apertura de un nuevo acceso al vaso de vertido.  
- Reubicación del control de acceso y báscula de pesaje. Vallado perimetral instalaciones.  
- Construcción de un taller de reparaciones, lavadero y vestuarios.  
- Construcción de un nuevo edificio de oficinas y aparcamiento  
- Construcción de aula ambiental   
- Apertura de una senda peatonal, construcción de pasarela y mirador. Aparcamiento para el mirador.  
- Revegetaciones y restauración paisajística.  
- Ejecución de una línea de media tensión, centro de transformación y red de baja tensión.   
La construcción del vaso de vertido conlleva las siguientes obras:  
- Retirada de la cubierta vegetal  
- Excavación del vaso de vertido.  
- Movimiento y acopio de un gran volumen de tierras  
- Vallado perimetral del vaso, balsas de pluviales y lixiviados  
- Cunetas de drenaje   
- Vial perimetral al vaso   
- Impermeabilización del vaso de vertido  
- Construcción de la red de recogida de lixiviados  
- Excavación e impermeabilización de la balsa de lixiviados  
- Construcción depuradora   
- Construcción de una red de recogida y tratamiento de gases  
La construcción, explotación y sellado del vaso de vertido se realizará del siguiente modo:  
El vaso de vertido se explota inicialmente en dos áreas. La primera situada al este, se sobre excava hasta alcanzar la cota 342 m. y se construye un dique de cierre de vaguada en la zona Norte realizado con escollera y núcleo impermeable de arcilla.  
A medida que recrece el vaso con el vertido de los residuos en la zona este, se procede a la excavación de la zona oeste y al posterior vertido de residuos en dicha zona. A partir de la cota de los caminos perimetrales, las dos zonas van recreciendo conjuntamente hasta alcanzar la cota final de vertido.   
Las tierras excavadas se retiran y acopian para su uso posterior en el recrecimiento y sellado del vaso. Se desconoce el volumen exacto y el lugar de acopio,  
El fondo del vaso tiene una ligera pendiente hacia el norte (cota 342 m.s.n.m) desde ahí los lixiviados son bombeados hasta la balsa de recogida de lixiviados situada al norte del vaso de vertido y desde ahí se bombean hasta la estación depuradora.  
Para el acondicionamiento del vaso de vertido se realizará una impermeabilización del fondo y paredes del vaso conforme a lo establecido en el Real Decreto 1.481/2.001, de 27 de diciembre, por el que se regula la eliminación de residuos mediante depósito en vertedero.  
La impermeabilización de las paredes del vaso se hará de forma progresiva a medida que vaya recreciendo la masa de residuos.   
Junto a la impermeabilización del vaso, se construirá una red de drenaje y recogida de lixiviados que los conducirá hacia la balsa de lixiviados.   
Las operaciones de vertido se realizarán en tongadas progresivas de 5 m de altura desde el fondo hacia la superficie del vaso. Estas tongadas están formadas por 4,4 m. de residuos y 0,6 m. de tierras de excavación.  
El recrecimiento del vaso se hará mediante la construcción de diques de cierre de 5 m. de altura con un ancho de 3 m. de coronación y con taludes de 3H: 2 V separados por bermas intermedias de 7,5 m.  
La cota máxima que alcanzará el vertedero una vez sellado y clausurado será de 418 m.s.n.m. La potencia máxima de la masa de residuos será de 70 m. con una capacidad total estimada de 5.620.000 m³ y una vida útil según proyecto de aproximadamente 23 años.  
El proyecto, el estudio de impacto ambiental y el estudio de afección a la Red Natura 2000 indican que la explotación del vaso se realizará mediante fases de explotación. No obstante, revisada la documentación se comprueba que en unos documentos son 15 las fases y en otros son 9. De todos modos estas fases se refieren únicamente a las etapas de vertido y no a superficies de explotación.   
La desgasificación del vaso se proyecta una vez se haya sellado todo el vaso de vertido, es decir al final de la vida útil del mismo.  
3. Estudio de alternativas y justificación de la solución adoptada.  
El estudio de impacto ambiental carece de un estudio de alternativas. El emplazamiento propuesto para albergar el vaso de vertido se justifica porque los suelos son considerados como aptos en el Plan Zonal de residuos, zonas III y VIII. Se indica que el estudio de alternativas se realizó en el plan zonal.  
Respecto al nuevo acceso y al nuevo trazado de la línea eléctrica no se ha planteado en el estudio la posibilidad de estudiar diferentes alternativas. Tampoco se han evaluado los posibles impactos derivados de la construcción de dichas infraestructuras.  
Tramitación administrativa  
1. Admisión a trámite e información pública.  
En fecha 31 de junio de 2007, el Área de Calidad Ambiental de esta Conselleria, remite el expediente de referencia, indicando que el proyecto básico de autorización ambiental integrada y el estudio de impacto ambiental fueron expuestos al público, en el tablón de anuncios del Ayuntamiento de Dos Aguas y en el DOCV nº 5.405 de fecha 12 de diciembre de 2006.  
Durante el período de información pública se recibieron las siguientes alegaciones:  
D. Ximo Zanón Moliner, en nombre y representación del «Grupo Ecologista Tamus».  
D. Carlos García Dolz, representante legal de «Casa Río Mijares COOP. V.»  
Doña María Villar Gómez, secretaria general de la Comarca de La Hoya de Buñol, Plan Utiel-Requena y en representación de CC.OO.  
D. Joan Martínez Pérez, secretario de Salud Laboral y Medio Ambiente de la Confederación sindical CC.OO. del País Valencià.  
Antonio del Valle, secretario general del PSPV-PSOE Hoya de Buñol Chiva y en su representación.  
D. José Antonio Garcerán Albuixec en calidad de presidente y Doña Jorgina Gil Pellín en calidad de Secretaria de la Asociación nº Registro CV-01-038727-V.  
- Juan Bautista Cambres Cervera, en nombre y representación de la Asociación de Vecinos «Hoya Limpia»  
Las alegaciones presentadas han sido tenidas en cuenta en la evaluación ambiental del proyecto y basándose en ellas, en la documentación técnica aportada (proyecto y estudio de impacto ambiental) y en la visita de campo realizada por los técnicos del servicio de evaluación de impacto ambiental, se ha solicitado la aplicación de un mayor número de medidas correctoras y una serie de informes sectoriales que se detallan en el punto siguiente.  
Ampliación de documentación.  
En octubre de 2007, el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental solicita a la empresa promotora a través del Área de Calidad Ambiental, complementar la documentación inicialmente tramitada:  
- Proyecto definitivo (vertedero, accesos y demás instalaciones auxiliares)  
- Estudio de impacto ambiental completo  
- Informes sectoriales emitidos por el Servicio de Residuos Urbanos, el Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico y aquellos que se estimen oportunos para emitir la correspondiente declaración de impacto ambiental.   
Se solicitan además, los siguientes informes:  
- Informe vinculante de conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, establecido en el artículo 11 de la ley 4/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano.  
- Informe a emitir por la Confederación Hidrográfica del Júcar que deberá versar sobre los siguientes aspectos:  
- Afección de la actuación al dominio público hidráulico o a sus zonas de servidumbre y de policía.  
- Disponibilidad de recursos hídricos suficientes para atender el incremento de la demanda de agua que implique la actuación informada.  
- Incidencia de la actuación en el régimen de corrientes.  
En febrero de 2008, el servicio de evaluación de impacto ambiental solicita a la empresa promotora a través del Área de Calidad Ambiental nueva ampliación de documentación (resultado de los informes sectoriales recibidos):   
- Copia del proyecto constructivo del vertedero e instalaciones auxiliares  
- Aportar un nuevo estudio de impacto ambiental que contemple lo indicado en los informes sectoriales del Servicio de Ordenación Sostenible del Medio y de la Dirección Territorial de esta Conselleria así como, las posibles afecciones derivadas de las obras de excavación del vaso de vertido y las derivadas de los movimientos de tierra y del recrecimiento del vaso. También se valorará el posible riesgo de contaminar las aguas superficiales y subterráneas así como el impacto sobre el paisaje puesto que la construcción del vertedero generará importantes cambios geomorfológicos (creación de un relieve positivo de 60 m.) siendo necesario adoptar importantes medidas de integración paisajística. Se requiere aclaración sobre la cota final de excavación.  
- Se reitera la falta de los informes sectoriales solicitados en el escrito anterior (informe Patrimonio Cultural Valenciano e informe Confederación Hidrográfica del Júcar).  
En septiembre de 2008, el Área de Evaluación Ambiental solicita nueva ampliación de documentación:  
- Se indica que la ampliación del estudio de impacto ambiental solicitado en el anterior escrito no se ha remitido y que como mínimo para poder interpretar la documentación presentada es necesario disponer de planos topográficos que permitan evaluar los diferentes impactos que generará la construcción del vaso. Se solicitan planos topográficos que dispongan cotas topográficas y representen tanto el vaso de vertido como su entorno más inmediato.  
- Se reitera la solicitud de informe a la Confederación Hidrográfica del Júcar.   
2. Informes sectoriales:  
- Informes solicitados a diferentes Servicios de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda: Dirección Territorial de Medio Ambiente, Servicio de Ordenación Sostenible del Medio, Servicio de Gestión Forestal, Servicio de Residuos Urbanos, Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico.  
- Informe vinculante de conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, establecido en el artículo 11 de la ley 4/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano. Conselleria de Cultura y Deporte.  
- Informe solicitado a Confederación Hidrográfica del Júcar.  
- Informe sobre la posible afección a las aguas subterráneas. Instituto Geológico y Minero de España.  
En fecha 27.02.08, la Dirección Territorial de Medio Ambiente, remite informe del jefe de la sección forestal. Del citado informe se extracta lo siguiente:  
«- visto el contenido del expediente administrativo  
- visto la Ley 3/1993 Forestal de la Comunitat Valenciana  
- visto el Inventario Forestal de la Comunitat Valenciana  
se comprueba que las parcelas 92,178,93,94,95,96,97,100,99,98,101,102,103,104,105,106 y 107 no son terreno forestal, el resto de parcelas si tienen la condición de ser terreno forestal...   
La vegetación forestal actual que cubre las parcelas con carácter forestal procede de la regeneración natural tras el incendio que arrasó la zona en el año 1994....»  
En fecha 07.03.08, el área de calidad ambiental nos remite copia del informe emitido por el Servicio de Residuos Urbanos en el concluye que:  
«el proyecto se considera adecuado en lo relativo a la gestión de los residuos, conforme a la Ley 10/98, de Residuos, la Ley 10/2000 de Residuos de la Comunitat Valenciana, y el Real Decreto 1481/2001 por el que se regula la eliminación de residuos mediante depósito en vertedero».  
En fecha 10.03.08, la Dirección Territorial de Medio Ambiente, remite informe sobre las observaciones geológicas sobre el terreno. Entre otros aspectos señala:  
«El primer vas (corresponent a l'expedient 182/07-AAIA) es situa pràcticament cap al sud (més bé sud-sud-oest) de l'abocador actual i forma una fòia natural d'uns 550 x 300 metres, amb un fons pràcticament pla i ocupat per materials quaternaris, sobre un substrat més o menys argilós que pertany a l'esmentat conjunt del Terciari. Aquesta depressió recorda l'aspecte d'una depressió càrstica (dolina?) capturada per un barranc en el seu extrem nord-est. És precisament en aquest sector nord-est on comença a veure's la proximitat de roques carbonàtiq ues, que caldria estudiar amb cert detall per tal de determinar la seua edat, estructura interna i trets geomorfològics.  
Encara que sobre el terreny sembla evident la presència de les lutites terciàries en tota la depressió, caldria comprovar-ho fent els sondejos d'investigació escaients, per tal de determinar no solament la presència i la potència mínima d'aquests materials, sinó també el seu coeficient de permeabilitat i, fins i tot la seua estructura i la naturalesa del seu basament geològic. Tanmateix, caldria esbrinar el per què de la «forma paracàrstica» de la depressió, i veure si aquesta circumstància pot respondre bé a la proximitat de carbonats mesozoics (depressió no-càrstica però amb algun ponor lateral en carbonats cretàcics o terciaris de la sèrie superior) o bé a la possible existència d'un substrat carstificat, com ara els guixos triàsics, que hi afloren a l'oest d'aquesta àrea.  
La instal·lació de qualsevol abocador de residus requereix unes condicions ambientals i naturals adients que, entre altres requeriments, necessàriament passen per la selecció de terrenys de baixa o molt baixa permeabilitat, que puguen tindre la consideració de «barrera geològica», per evitar tant el risc com els potencials efectes contaminants. En tal sentit, a més de les argumentacions tècniques i del fonamental Principi Ambiental de la Prevenció, hi concorden tant la Directiva 1999/31/CE, relativa a l'abocament de residus, com la Ley 10/1998, de Residuos, la Llei 10/2000, de la Generalitat Valenciana, també de Residus, i fins i tot el Reial Decret 1481/2001, de 27 de desembre, que regula l'eliminació de residus en abocador.  
En el cas que ens ocupa sembla possible que pogués existir «barrera geològica», ja que hi afloren formacions predominantment lutítiques (la sèrie del Terciari, dalt esmentada, i l'aparent substrat Triàsic de tipus Keuper). No obstant, açò no deixa de ser un mer indici o una simple aproximació i consideració inicial que, en tot cas caldrà esbrinar mitjançant estudis geològics de detall que ratifiquen o qüestionen si realment la suposada barrera geològica existeix i si és o no és adient i suficient».  
En fecha 17.07.08, el Área de Espacios Naturales nos remite los informes emitidos por el Servicio de Ordenación Sostenible del Medio. En ellos se indican entre otros aspectos lo siguiente:   
1. Informe sobre análisis de afecciones. Revisado el estudio presentado se indica que:  
«- Visto el Análisis de Alternativas cuya identificación y selección se ha realizado bajo criterios de conservación de la naturaleza y en la que se justifica documentalmente la ausencia de alternativas de ubicación para la instalación 2 fuera de los espacios pertenecientes a la Red Natura 2000.  
- Visto el Análisis de afección al Lugar de Importancia Comunitaria en el que se concluye que se produce una afección negativa aunque no significativa, afectándose principalmente al hábitat de interés comunitario Matorrales termomediterráneos y preestépicos (5330) y en menor medida a los hábitats Zonas subestépicas de gramíneas y anuales del Thero-Brachypodietea (\*6220) y Bosques de Quercus ilex y Quercus rotundifolia (9340).  
- Visto el Decreto 317/1997, de 24 de diciembre. Aprueba el Plan Integral de Residuos y la Orden de 18 de enero de 2002 del conseller de Medio Ambiente, por el que se aprueba el Plan Zonal de Residuos de la Zona III y VIII, entendiéndose como muestra del Consell del interés público de la actuación.   
- Visto el proyecto de medidas compensatorias orientado a compensar el efecto negativo que las citadas instalaciones producen sobre los hábitats de interés comunitario y/o especies prioritarias.  
Se emite informe favorable al proyecto de eliminación de residuos sólidos urbanos Instalación 2 del Plan Zonal de Residuos de las Zonas III y VIII en el término municipal de Dos Aguas.»  
2. Informe sobre medidas compensatorias. Visto el proyecto de medidas compensatorias se ha llevado a cabo un análisis de las mismas, en el que se indica lo siguiente:  
«...el conjunto de medidas compensatorias proyectadas cuenta con un presupuesto de contrata de 144.525,17 €, destinadas a compensar los efectos negativos que ejerce el proyecto sobre el LIC y ZEPA objeto de este informe, así como a los procesos que hacen posibles su existencia.   
  
En el caso de las cajas anidaderas, creación de una charca temporal y la mejora de hábitats y gestión de la fauna, el proyecto presenta una serie de actuaciones que inciden para que el hábitat o las especies afectadas aumenten sus superficies de distribución o realicen su ciclo vital con más éxito. En este último sentido, las especies de avifauna que se describen en el entorno de la ZEPA, como es el caso del Aguila-azor perdicera (Hieraetus fasciatus), el águila real (Aquila chrysaetos), el halcón peregrino (Falco peregrinus) y el Búho real (Bubo bubo), verán aumentar la disponibilidad de alimento mediante la creación de majanos, vivares, creación de comederos y bebederos para perdices y conejos, etc.  
Por otro lado se pretende la restauración de aproximadamente una superficie de 5 ha, que alberga dos de los hábitats de interés comunitario afectado por el proyecto (Bosques de Quercus ilex y Quercus rotundifolia (9340) y matorrales termomediterráneos y pre-estépicos (5330)). Dicha superficie se encuentra actualmente en un estado de conservación degradado realizándose labores que no sólo suponen una reposición del material vegetal que da forma al hábitat, sino que pretenden restaurar los procesos y relaciones ecológicas que presentan y que son los que los mantendrán en un buen estado de conservación.  
Otra de las restauraciones proyectadas en una superficie aproximada a las 6 ha, pretende restaurar un ambiente fluvial en un entorno degradado cercano al ámbito de actuación, lo que conllevará una considerable mejora biológica del entorno, mediante la introducción de especies propias de esté hábitat, constituyendo un lugar de refugio y de incremento de la biodiversidad.  
Visto lo anterior y considerando el análisis de afecciones específico efectuado sobre la afección del proyecto al Lugar de Importancia Comunitaria «Sierra del Martés y el Ave» y Zona de Especial Conservación de las Aves «Sierra del Martés - Muela de Cortes», este Servicio emite informe favorable al proyecto de Medidas Compensatorias del proyecto de instalación 2 del Plan Zonal de Residuos de las Zonas III y VIII. Área de Gestión I.  
No obstante lo anterior se especifica lo siguiente:  
El proyecto de Medidas Compensatorias deberá someterse a un periodo de información pública para que las personas interesadas puedan expresar cualquier alegación que consideren oportuna, y esta pueda tenerse en consideración en el Proyecto de Medidas Compensatorias.  
El procedimiento de información pública podrá realizarse de manera conjunta a la realizada por la Autorización Ambiental Integrada, o bien individualmente, en caso de que ésta ya se haya realizado».  
En fecha 16.07.08, el Instituto Geológico y Minero de España, remite el informe solicitado. En él se indica que desde el punto de la protección de las aguas subterráneas se hacen las siguientes consideraciones:   
«Los sedimentos margo-arcillosos del Tríasico - keuper, con un espesor estimado muy superior a los 100 m. constituyen una barrera geológica adecuada para la protección de las aguas subterráneas al presentar permeabilidades del orden de 1x10-9 m/s.  
Los sedimentos paleógenos, aunque presentan muy baja permeabilidad, no alcanzan dicha cualidad, ya que las pruebas realizadas les asignan a ésta un valor de 1 x10-7 m/s. Sin embargo, la permeabilidad real de esta formación debe ser algo menor dado que los ensayos tipo Lefranc están calculados para medio saturado, con valores superiores de hasta un orden de magnitud según autores, cuando se realizan en medio no saturado como es el presente caso. En este sentido el ensayo de laboratorio de estos materiales arroja un valor mucho menor, e igual o inferior a 1x10-10 m/s. En consecuencia, estos materiales no son capaces de constituir un acuífero propiamente dicho, sino que se pueden catalogar como acuífugo o como acuicludo, no llegando a alcanzar en la práctica tampoco la condición de acuitardo. De hecho configuran una de las formaciones geológicas de comportamiento impermeable que separan los acuíferos de la Sierra del Ave y Las Muelas.  
Por otra parte, los materiales paleógenos se disponen de forma discordante sobre el Trías keuper, por lo que en cualquier caso y dada la tectónica existente, se puede afirmar que los sondeos nº 5 y 10 no alcanzan dicha formación debido a su escasa longitud, encontrándose ésta, a mayor o menor profundidad, bajo los sedimentos paleógenos cuyo espesor es siempre superior a los 15 m.  
Desde el punto de vista de la protección de las aguas subterráneas es importante resaltar que se descarta la existencia de acuíferos potencialmente aprovechables subyacentes a las formaciones geológicas comentadas, así como el gran espesor estimado para los sedimentos triásicos de carácter netamente impermeable, muy superior a los 100 m.  
Como resultado de lo anterior se concluye que la ampliación del área de vertido al sector denominado Instalación 2, no causará efecto alguno sobre la calidad de las aguas subterráneas de los acuíferos existentes en la zona. No obstante, este dictamen queda supeditado a las exigencias técnicas de impermeabilización de zonas de vertido según el Real Decreto 1481/2001 de 27 de diciembre y de las referidas en el Plan Integral de Residuos de la Comunitat Valenciana para el caso de los residuos urbanos y asimilables, dado que los ensayos realizados en los sedimentos paleógenos, que ocupan una parte del sector suroriental del área evaluada, presentan una muy baja permeabilidad y no llegan a alcanzar el valor óptimo de 1x10-9 m/s.  
Por otro lado, y como elemento de seguridad, se considera también necesaria la implantación de un sistema de vigilancia y control que corrobore en la práctica las conclusiones expuestas y permita detectar hipotéticas fugas que pudieran alcanzar los sedimentos paleógenos de baja permeabilidad. Dicho sistema consistiría en la ejecución de dos perforaciones localizadas en el borde suroriental de la zona de vertido, en el entorno de las siguientes coordenadas UTM X = 684.305 e Y = 4.350.410, y X = 684.400 e Y = 4.350.445, respectivamente. El control de estos dispositivos tendría cadencia trimestral, y de existir algún tipo de fluido se establecería la profundidad del mismo y se tomaría muestra para su determinación analítica. La profundidad de dichas perforaciones, cuya entubación estaría ranurada a lo largo de toda su longitud, deberá ser de 100 m. Independientemente de que se alcance o no el substrato triásico».  
En fecha 18.07.08, la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, remite informe vinculante favorable indicando que:  
«cualquier hallazgo de índole arqueológica deberá ser comunicado inmediatamente a la administración competente y que el incumplimiento de dicha obligación puede ser objeto de sanción.  
Visto el precepto indicado y de conformidad con el informe de los servicios territoriales se informa favorablemente a los efectos patrimoniales contemplados en el art. 11 de la Ley 4/98, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano el Anexo III del Estudio de Impacto Ambiental de la Autorización Ambiental Integrada de la instalación de eliminación de proyecto de gestión de la instalación 2».  
En fecha 19.09.08, el Área de Calidad Ambiental, remite informes del Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico en materia de contaminación atmosférica y acústica. Sendos informes estiman la documentación aportada suficiente y en ellos se indica entre otros aspectos lo siguiente:   
Informe contaminación acústica: «De acuerdo con el artículo 18 del Decreto 266/2004, los titulares de las actividades sujetas a autorización ambiental integrada, susceptibles de generar ruidos y vibraciones, deben llevar a cabo un control de las emisiones acústicas y de los niveles de recepción en el entorno, mediante la realización de auditorías acústicas, al inicio del ejercicio de la actividad o puesta en marcha y, al menos, cada cinco años.  
La auditoría acústica debe ser realizada por una entidad colaboradora en materia de calidad ambiental para el campo de la contaminación acústica, de acuerdo con el Decreto 229/2004, de 14 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se establecen las funciones de las entidades colaboradoras en materia de calidad ambiental y se crea y regula su Registro».  
Informe contaminación atmósfera. En el informe se describen las características del proyecto y se considera que: «las emisiones difusas generadas en el vertedero provienen de dos fuentes principales. La primera corresponde a los gases producidos por la biodegradación de la materia orgánica y la segunda corresponde a los olores propios desprendidos por los residuos. Mientras que los primeros pueden ser, en un alto porcentaje, captados, conducidos y quemados en un foco de emisión; los segundos no, formando la componente mayor de las emisiones difusas.   
A la vista de todo ello, se proponen una serie de condiciones de control de las posibles emisiones a la atmósfera tanto a nivel general en planta como controles de carácter específico: control de concentración de AOX en el biogás y control de emisiones de partículas y parámetros asociados en las antorchas.  
Deberán notificarse a la Dirección General de Calidad Ambiental, una vez al año, los datos sobre las emisiones al aire de la instalación, mediante el Registro de Emisiones y Fuentes Contaminantes (EPER), de acuerdo con el artículo 8.3 de la Ley 16/2002 y de la Decisión 2000/479/CE, de 17 de julio de 2000.»  
Consideraciones ambientales  
La zona evaluada se localiza en varias parcelas del polígono 3, partida Fontanares del término municipal de Dos Aguas junto al actual vertedero de residuos sólidos urbanos, a unos 5 km. del núcleo urbano.  
  
A la zona se accede desde la A-3, tomando la salida de Buñol en dirección a Macastre hasta alcanzar el punto en el que la carretera se bifurca hacia Cortes de Pallars hacia el suroeste y hacia Dos Aguas al Este. Desde ahí se toma el camino de la Presa del Naranjero que desciende hacia el cañón que forma el río Júcar. Recorridos 5 km. se alcanza el nuevo acceso a las instalaciones (500 m. antes del actual camino de acceso).  
Las parcelas con carácter agrícola que se encuentran en la zona de estudio son las que van a ser ocupadas por el nuevo vaso de vertido, mientras que el resto de instalaciones ocupan parcelas con carácter forestal (el nuevo camino de acceso e instalaciones anexas: control de acceso, bascula, oficinas, parking, aula medioambiental, depuradora, senda y mirador).  
La vegetación forestal actual que cubre las parcelas con carácter forestal procede de la regeneración natural tras el incendio que arrasó la zona en el año 1994.   
El proyecto tramitado se encuentra en el interior del Lugar de Interés Comunitario (LIC) de la «Sierra del Martés y el Ave» y muy cercano al Lugar de Interés Comunitario de la «Muela de Cortes y el Caroche». Estas sierras están definidas por la propia Conselleria, como un «Área montañosa que constituye probablemente la mejor área de matorrales litorales mediterráneos en el conjunto valenciano». La abundancia de roquedos la convierten además en un área de especial interés para las aves rapaces, y en especial para el águila perdicera que presenta tres parejas nidificantes en la zona. La altitud media de este LIC es de 800 m.s.n.m.  
La Sierra de Martés presenta una gran riqueza faunística, si bien es una zona tradicionalmente castigada por los incendios forestales.   
Visto el análisis del LIC realizado en el estudio de afección a la Red Natura 2000, en la zona aparecen principalmente el hábitat de interés comunitario Matorrales termomediterráneos y preestépicos (5330) y en menor medida los hábitats Zonas subestépicas de gramíneas y anuales del Thero-Brachypodietea (\*6220) y bosques de Quercus ilex y Quercus rotundifolia (9340).  
El clima es típico del mediterráneo, caracterizado por inviernos suaves, veranos calurosos, escasas precipitaciones e intensa insolación.   
El área estudiada pertenece a la cuenca drenante del río Júcar, cuyo cauce discurre al sur de la actuación propuesta. La zona es drenada por dos barrancos, uno afluente del otro, que drenan la escorrentía al río Júcar, caracterizados por su corta longitud y fuerte pendiente.   
Geomorfológicamente, existe un área ondulada de baja pendiente donde va a ubicarse el futuro vaso de vertido ocupada por cultivos de secano, una zona con elevadas pendientes y ocupada por vegetación forestal y una zona de desagüe de orientación Norte.  
La erosión actual es muy alta en las zonas de mayor pendiente mientras que en los terrenos de escasa pendiente el riesgo de erosión se considera baja muy baja.  
Desde el punto de vista geológico, en la zona estudiada afloran sedimentos de edad triásica y terciaria, en ambos casos de marcado carácter arcilloso. Los primeros se presentan bajo la típica facies del keuper del Trías y están compuestos por margas y arcillas versicolores con yesos, que llegan a ser masivos en algunos lugares, mientras que los segundos corresponden a arenas limo-arcillosas y arcillas arenosas pertenecientes al Paleógeno. En los alrededores del área aparecen también afloramientos aislados de dolomías y calizas dolomíticas triásicas en facies Muschelkalk englobadas dentro de los sedimentos margo-arcillosos del keuper.  
Desde el punto de vista hidrogeológico el emplazamiento se ubica entre los acuíferos de la Sierra del Ave y Las Muelas, pertenecientes al Subsistema Acuífero 52.3 denominado Caroch Norte, y sobre las formaciones triásicas y paleógenas de carácter impermeable que establecen, junto con otras formaciones de similar comportamiento hidráulico, la separación de los dos acuíferos mencionados.  
El área se ubica en una zona de bajo-medio riesgo sísmico, con riesgo de deslizamiento medio al norte del ámbito, alto en el sector central y sin riesgo en el sector meridional.  
El paisaje del área es una especie de mosaico en el que se combinan los cultivos de secano con los usos forestales, predominando estos últimos. Por el límite sur del vertedero discurre el río el río Júcar que es embalsado aguas abajo en la presa del Naranjero.   
La zona está atravesada por una línea de alta tensión y existe abundante actividad humana debido al tránsito de camiones de residuos y al trasiego de la maquinaria en el vertedero actual.   
La calidad paisajística de la zona se considera media y su cuenca visual es reducida debido a las características topográficas del terreno.  
  
En la zona donde se ubica el vaso de vertido, según el informe emitido por la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano no existe ningún tipo de yacimiento que pueda verse afectado por el proyecto.  
No se han detectado en la zona vías pecuarias que puedan verse afectadas por el proyecto.  
Identificación y valoración de impactos ambientales.  
En el estudio de impacto ambiental tramitado únicamente se han citado las principales acciones derivadas de la construcción, explotación y abandono de las nuevas instalaciones de eliminación de residuos sólidos urbanos.  
Fase de construcción: acondicionamiento de caminos, desbroces y despejes, movimientos de tierra para el acondicionamiento del vaso, modificación del relieve, préstamos y vertederos de tierras de excavación, trasiego maquinaria y circulación vehículos, construcción del vaso, construcción redes de drenaje, vallado perimetral y pantalla vegetal y creación de empleo.  
El servicio de impacto ambiental estima además que existen otras acciones que no han sido tenidas en cuenta en el estudio de impacto y que van a generar nuevos impactos sobre el medio (instalación tendido eléctrico, transporte de maquinaria pesada, movimiento de la maquinaria, emisión de gases, emisión ruidos, arranque de la vegetación, explanaciones, excavación del vaso de vertido y de las balsas de lixiviados y pluviales, impermeabilizaciones, construcción de viales y zanjas perimetrales, solera de hormigón y construcción de naves, construcción de red de saneamiento, cambios del uso del suelo, generación de residuos inertes y residuos peligrosos).  
Fase de explotación: circulación diaria de camiones de residuos, descarga y eliminación de los residuos en el vaso, impermeabilización del vaso, recubrimiento diario de los residuos, trasiego maquinaria y creación de empleo.  
El servicio de impacto ambiental estima además que existen otras acciones que no han sido tenidas en cuenta en el estudio de impacto y que van a generar nuevos impactos sobre el medio (recrecimiento del vaso de vertido, movimiento de tierras y maquinaria, producción de lixiviados, estabilización de paredes y sellado, biodegradación materia orgánica, generación de residuos peligrosos, tratamiento de lixiviados, vertido pluviales, emisiones de gases contaminantes, ruidos y olores, uso de energía eléctrica, consumo de agua, revegetaciones y ajardinamientos, cambios del uso del suelo y creación de empleo).  
Fase de abandono: control y tratamiento del biogás, controles analíticos de: lixiviados, drenajes superficiales, aguas subterráneas, sellado, movimientos y asientos, revegetaciones.  
El servicio de impacto ambiental estima además que existen otras acciones u obras que no han sido tenidas en cuenta en el estudio de impacto y que van a generar nuevos impactos sobre el medio (tránsito de maquinaria pesada, demolición de infraestructuras, generación de residuos, mantenimiento de las revegetaciones, emisión de gases y lixiviados procedentes del vaso de vertido).  
No obstante, algunas de las medidas correctoras no consideradas en el estudio sí se han contemplado en el proyecto constructivo. El conjunto de acciones anteriormente descritas pueden generar sobre el área de estudio una serie de impactos que se describen a continuación:  
Atmósfera: partículas en suspensión, emisión de gases, olores, ruidos y vibraciones.  
Geología y geomorfología del terreno: se excava parte del terreno y se modifica la topografía de la zona al crear mediante el vertido de residuos un relieve positivo de entre 46 m. en el talud sur y 58 m. en el talud norte.  
Suelo: incremento de los fenómenos erosivos, alteración de superficie de suelo agrícola y forestal, posible contaminación por vertidos accidentales.  
Hidrología superficial y subterránea: alteración de los drenajes, posible contaminación de las aguas superficiales y subterráneas.   
Vegetación y fauna asociada: la apertura de un nuevo acceso, el trazado de una línea eléctrica de media tensión, la maquinaria y el trasiego de camiones hasta el complejo (ruido, vibraciones, emisión de partículas y gases) afecta negativamente el desarrollo de la vegetación y la recuperación del hábitat para la fauna precedente. Es posible además, la aparición de fauna oportunista en la zona.  
Paisaje: la apertura de un nuevo acceso, el trazado de una línea eléctrica de Media Tensión, presencia de vertidos, modificación de la topografía, edificios, instalaciones auxiliares y el tránsito constante de camiones supondrá una alteración importante durante la vida de las instalaciones.  
Usos del suelo: el suelo del vaso 2 pasa de ser agrícola a industrial.  
Sosiego público: alteración del sosiego por ruido, vibraciones y olores debido al tráfico de vehículos. Olores procedentes de la fermentación de los residuos.  
Infraestructuras: puede suponer el deterioro de las infraestructuras de transporte por incremento de la circulación de camiones, por otra parte la propia instalación supone una mejora en la gestión de los residuos urbanos y un incremento local en la demanda de servicios.   
Socio economía y población: el incremento del empleo local directo y/o indirecto supondrá un efecto positivo en la economía local y comarcal.  
Salud y seguridad pública: habrá un riesgo elevado debido al alto número de camiones que circulan al vertedero y por otra parte está la correcta gestión de los residuos urbanos.   
De los impactos descritos, son los impactos sobre la hidrología superficial, la atmósfera, el paisaje, vegetación y fauna, el sosiego público y el cambio de usos del suelo los que pueden alcanzar valores negativos críticos e irreversibles si no se toman las medidas preventivas adecuadas.   
Los impactos derivados del acondicionamiento de caminos, construcción de naves, aulas ambientales, senda, mirador, excavaciones y acopios e instalación de tendido eléctrico no han sido evaluados en el estudio de impacto ambiental a pesar de habérsele requerido dicho estudio a la empresa promotora mediante escrito de ampliación de fecha 15.10.07.  
Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
La identificación del medio, valoración y evaluación de impactos llevada a cabo en el estudio de impacto ambiental no se considera adecuada y las medidas correctoras propuestas en algunos casos no son eficaces. Se describe a continuación la conclusión del estudio de las mismas:  
1. Aquellas instalaciones e infraestructuras auxiliares o complementarias que forman parte del proyecto, situadas en terreno forestal deben ubicarse en terrenos agrícolas, preservando la ocupación de los terrenos forestales, de conformidad con lo dispuesto sobre la materia en la Ley 10/2006,de modificación de la Ley 43/2003, de 21 de noviembre, de Montes.  
2. Vertedero de rechazos.   
Parte del vaso propuesto e instalaciones auxiliares (caminos perimetrales, vallado, balsa pluviales, balsa lixiviados...) se proyectan sobre terrenos forestales.  
En cuanto a la explotación del vaso de vertido, se considera que la superficie abierta para la deposición de los residuos en cada una de las etapas de vertido es excesiva y que los impactos derivados por la gran superficie de exposición de los residuos: emisión de gases, olores, lixiviados, volátiles...se verían reducidos si se diseñase el vertido de los mismos en celdas de menor superficie. De este modo, se conseguiría menor contacto de la masa de residuos con la atmósfera y mejor gestión de los gases y lixiviados. Esto también reduciría el volumen de tierras excavadas y por tanto el disponer de una superficie apta para acopiarlas.  
3. Excavaciones y acopios de tierras.  
Se desconoce si existe volumen suficiente de tierras para el recrecimiento, cubrición de los residuos y sellado del vertedero y se desconoce la zona donde se ubican los acopios de tierras excavadas.   
Es necesario tener en cuenta que las tierras excavadas no podrán acopiarse sobre terrenos naturales forestales, que los acopios deben mantenerse en óptimas condiciones de humedad y que el volumen de materiales excavados y los necesarios para el recrecimiento y sellado del vaso de vertido deben estar compensados. En caso contrario, las tierras que se aporten al vaso de vertido deben proceder de excavaciones y/o canteras debidamente autorizadas.  
4. Sellado del vertedero  
Se considera imprescindible llevarlo a cabo de forma inmediata al recrecimiento de la masa de residuos y no esperar al final de la vida útil del mismo. Las bermas intermedias en los taludes de recrecimiento no pueden quedar sin sellar dado que pueden percolar en ellas las aguas de escorrentía y entrar en contacto con la masa de residuos generando un mayor volumen de lixiviados. También pueden liberarse los gases procedentes de la biodegradación de la masa de residuos y generar escapes de gas y malos olores.  
5. Revegetación  
Para la revegetación de toda la superficie se tendrá en cuenta el ámbito y el entorno de carácter forestal en que se sitúa el vertedero; así como por encontrarnos dentro del ámbito de un Lugar de interés Comunitario (LIC).  
6. Drenaje pluviales.  
A medida que la masa de residuos va recreciendo deben diseñarse cunetas de recogida de pluviales, éstas deben ubicarse en las bermas intermedias al pie del talud. De este modo las aguas de escorrentía quedan encauzadas y dirigidas hacia los canales de drenaje perimetrales y se evita la erosión de los taludes de recrecimiento favoreciendo además la revegetación de los mismos.  
7. Circulación de camiones y trasiego de maquinaria.  
Deberá reducirse la velocidad de circulación de los camiones que transportan residuos al vertedero, limpiar las ruedas de los vehículos al salir de las instalaciones, mantener con cierta humedad los viales internos que estén sin asfaltar y mantener a la maquinaria en óptimas condiciones de uso.   
8. Aplicación de medidas compensatorias.  
Se ha ampliado el estudio de impacto ambiental, realizando un estudio de afecciones a la red Natura 2000. En dicho estudio se han considerado una serie de medidas compensatorias encaminadas a restaurar zonas degradadas y otras actuaciones destinadas a mejorar el hábitat y que las especies afectadas aumenten sus superficies de distribución o realicen su ciclo vital con más éxito.  
El informe del Servicio de Ordenación Sostenible considera adecuadas las medidas compensatorias propuestas. No obstante, se indica que el proyecto de medidas compensatorias deberá someterse a un periodo de información pública para que las personas interesadas puedan expresar cualquier alegación que consideren oportuna, y esta pueda tenerse en consideración en el proyecto de medidas compensatorias.  
El procedimiento de información pública podrá realizarse de manera conjunta a la realizada por la Autorización Ambiental Integrada, o bien individualmente, en caso de que ésta ya se haya realizado.  
9. Plan de vigilancia ambiental.  
El estudio de impacto desarrolla un plan de vigilancia ambiental que lleva a cabo un control y seguimiento desde el inicio de las obras hasta su fase de abandono. Revisado dicho plan se observan ciertas carencias que deben ser subsanadas ajustándose a aquello que establece el Anexo III del RD 1481/2001 de eliminación de residuos en vertedero tal y como se indica en el informe emitido por el Servicio de Residuos Urbanos de esta Conselleria.  
Además de lo indicado en los apartados anteriores hay que tener en cuenta los informes sectoriales recibidos. A priori, éstos estiman aceptable desde el punto de vista ambiental las instalaciones siempre que se adopten ciertas medidas protectoras y/o correctoras que minimicen los impactos derivadas de la implantación de las instalaciones.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. La actividad propuesta se encuentra incluida en el Anexo I, apartado 6 a del Decreto 162/1990 de 15 de octubre por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El articulo 16.2 m) del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por los particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.   
A la vista de todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente declaración de impacto ambiental  
  
Primero   
Estimar favorable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la Instalación de eliminación de Residuos Sólidos Urbanos «Matrona 2». Instalación 2 del Plan Zonal de Residuos de la Comunitat Valenciana. Zonas III y VIII del PIR siendo la empresa promotora la Entidad Metropolitana para el tratamiento de Residuos (EMTRE) siempre que la actividad se desarrolle de conformidad con el cumplimiento de las medidas propuestas en la documentación tramitada y los condicionantes establecidos en el siguiente apartado, así como las modificaciones introducidas por éstos.  
  
Segundo  
1. El conjunto de instalaciones proyectadas ocuparán únicamente las parcelas agrícolas que figuran como tales en el Inventario Forestal (parcelas 92, 93, 94, 95, 96, 97, 98, 99, 100, 101, 102, 103, 104, 105, 178, parcialmente las parcelas 106 y 107 del polígono 3).   
En consecuencia:  
El vaso de vertido se adecuará a las parcelas agrícolas.  
Se deberán mantener los actuales accesos al vertedero.  
El aula ambiental, sendas y mirador deben ubicarse en parcelas agrícolas.  
En consecuencia, el trazado propuesto para el suministro eléctrico de dichas instalación debe adecuarse a la nueva situación.  
2. El vertido de los residuos se hará en celdas de menor tamaño, que serán acondicionadas e irán recreciendo conforme a los parámetros establecidos en el proyecto. El recrecimiento del vaso de vertido por encima de la cota natural del terreno se realizará mediante bancos de restauración de altura no superior a 5 m. y ángulo de talud 3H: 1V. Estos bancos estarán separados por bermas intermedias de anchura no inferior a 5 m., con una contrapendiente del 2%, y cuneta de drenaje al pie del talud que reconducirán las aguas de desagüe de cada una de las terrazas hasta el canal principal de desagüe que las conducirá hasta las balsas de pluviales.  
3. El informe correspondiente del organismo de cuenca se considerará por el órgano sustantivo, según proceda, en el procedimiento de autorización ambiental integrada, conforme a lo establecido en el artículo 31 de la Ley 2/2006, de 5 de mayo, de Prevención de la Contaminación y Calidad Ambiental, en relación con el art. 19 de la Ley 16/2002, de Prevención y Control Integrados de la Contaminación; así como en lo referente a lo establecido en el artículo 25.4 del Texto Refundido de la Ley de Aguas (R:D:Legislativo 1/2001, de 20 de julio, modificado por Ley 11/2005, de 22 de junio).  
4. Los acopios de material excavados se ubicarán en terrenos agrícolas y se mantendrán en condiciones óptimas de humedad ara evitar el levantamiento de polvo.  
5. Cualquier aporte de tierras para el recrecimiento y sellado del vaso así como para la cubrición de los residuos procederán de canteras debidamente legalizadas.  
6. El sistema de desgasificación debe ponerse en marcha a medida que vaya recreciendo la masa de residuos y no al final de la vida útil del vertedero como se indica en el proyecto.  
7. Se realizará limpieza periódica del camino de acceso, instalaciones y alrededores. Los residuos depositados en el vertedero serán cubiertos con tierras evitando la presencia de animales no deseados, en especial aves.  
8. Se debe llevar a cabo un control de las emisiones acústicas y de los niveles de recepción en el entorno, mediante la realización de auditorías acústicas, al inicio del ejercicio de la actividad o puesta en marcha y, al menos, cada cinco años. La auditoría acústica debe ser realizada por una entidad colaboradora en materia de calidad ambiental para el campo de la contaminación acústica, de acuerdo con el Decreto 229/2004, de 14 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se establecen las funciones de las entidades colaboradoras en materia de calidad ambiental y se crea y regula su Registro.  
9. En cuanto a las emisiones difusas provocadas por la emisión de material pulverulento, se aplicarán todas aquellas mejores técnicas disponibles posibles en este tipo de actividades incluyendo aquellas orientadas a reducir la suspensión de polvo provocada por el tránsito de camiones y maquinaria pesada. Los límites de emisión aplicables a este tipo de actividades serán los establecidos en el Decreto 127/2006, del Consell que desarrolla la Ley 2/2006, de la Generalitat, de Prevención de la Contaminación y Calidad Ambiental.   
10. En cuanto a la emisión de gases y olores se realizarán controles de posibles emisiones a la atmósfera tanto a nivel general en planta como controles de carácter específico: control de concentración de AOX en el biogás y control de emisiones de partículas y parámetros asociados en las antorchas. Deberán notificarse a la Dirección General de Calidad Ambiental, una vez al año, los datos sobre las emisiones al aire de la instalación, mediante el Registro de Emisiones y Fuentes Contaminantes (EPER), de acuerdo con el artículo 8.3 de la Ley 16/2002 y de la Decisión 2000/479/CE, de 17 de julio de 2000.  
11. La restauración del vaso de vertido e instalaciones auxiliares se realizará teniendo en cuenta que el proyecto se ubica en el ámbito del LIC de la Sierra de Martés y el Ave.  
12. El proyecto de medidas compensatorias deberá someterse a un periodo de información pública para que las personas interesadas puedan expresar cualquier alegación que consideren oportuna, y esta pueda tenerse en consideración en el proyecto de medidas compensatorias. Efectuándose el procedimiento que corresponda de acuerdo con la normativa sectorial específica.  
13. Para permitir detectar hipotéticas fugas de lixiviados que pudieran alcanzar los sedimentos paleógenos de baja permeabilidad se ejecutará dos perforaciones localizadas en el borde suroriental de la zona de vertido, en el entorno de las siguientes coordenadas UTM X = 684.305 e Y = 4.350.410, y X = 684.400 e Y = 4.350.445, respectivamente. El control de estos dispositivos tendría cadencia trimestral, y de existir algún tipo de fluido se establecería la profundidad del mismo y se tomaría muestra para su determinación analítica. La profundidad de dichas perforaciones, cuya entubación estaría ranurada a lo largo de toda su longitud, deberá ser de 100 m. Independientemente de que se alcance o no el substrato triásico.  
14. El plan de vigilancia ambiental propuesto en el estudio de impacto ambiental se ajustará a aquello que establece el Anexo III del RD 1481/2001 de eliminación de residuos en vertedero tal y como se indica en el informe emitido por el Servicio de Residuos Urbanos de esta Conselleria; así como los condicionantes establecidos en la presente DIA.  
  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.   
  
Valencia, 29 de septiembre de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 233/08-AIA.  
Título: Declaración de interés comunitario para huerto solar fotovoltaico.  
Promotor: Reciclados y Servicios del Mediterráneo, SLU.  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda.  
Localización: partida Los Cabezos, polígono 9, parcela 39, del término municipal de Villena (Alicante)  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
El objeto del proyecto es la obtención de la declaración de interés comunitario para la instalación de un huerto solar fotovoltaico en suelo clasificado como no urbanizable común, promovido por Reciclados y Servicios del Mediterráneo, SLU.  
La superficie total de la parcela es de 113.369 m², con la siguiente distribución:  
Huerto solar fotovoltaico: 62.348 m²  
Paneles fotovoltaicos: 24.395,58 m²  
Construcciones auxiliares: 450,91m²  
Accesos, viario interior y aparcamiento: no se especifica.  
La altura máxima de los paneles solares será de 4,5 m.  
Se prevé un vallado perimetral mediante valla metálica galvanizada de 2 m de altura, colocada sobre bases de hormigón mediante apoyos metálicos galvanizados.  
Se prevé instalar una potencia total de 3,3 MWn (33 sistemas de 100 kWn con 510 módulos por sistema). Los módulos se colocarán sobre estructuras metálicas de aluminio fijas. Se dispondrá de 33 casetas transformadoras de 13,42 m², y una caseta de conexión a la compañía de 8,05 m². Se mantendrá una distancia al eje del camino de 8 m.  
Las actuaciones a llevar a cabo para la instalación son:  
Desbroce y limpieza del terreno. Movimiento de tierras.  
Cimentaciones y amarre de placas de estructura.  
Construcción de los basamentos de las estructuras donde se ubican los paneles solares.  
Ejecución proyecto de evacuación.  
Vallado perimetral exterior realizado con malla metálica.  
Se prevé la instalación de una línea eléctrica subterránea para conectar el centro de conexión de la compañía con la línea aérea de media tensión. No se concreta el punto de evacuación de la energía producida, condicionado a las especificaciones de la compañía suministradora. Por ello, no se conoce si se darán cruzamientos, aunque se indica que deberán ajustase a lo preceptuado en los art. 32, 33 y 34 del reglamento Técnico de Líneas Eléctricas Aéreas de Alta Tensión.  
El único residuo que se generará es el aceite de los transformadores, siendo revisada periódicamente la instalación por empresa autorizada.  
Se dispondrá de abastecimiento de agua para el lavado de los paneles fotovoltaicos, para un consumo anual estimado de 2.019,6 m³, realizándose el abastecimiento mensualmente con cubas.  
Se incluye plan de restauración para aplicar tras el cese de la actividad, consistente en las siguientes fases:  
Desmantelamiento de los paneles fotovoltaicos y gestionados por gestor autorizado  
Desmantelamiento de las estructuras soporte  
Recogida de cableado  
Eliminación de zapatas  
Desmantelamiento de centros de transformación e inversores  
Demolición de casetas de CTs e inversores  
Aporte de tierra vegetal a la parcela y labrado  
Replantación con especies autóctonas  
- Destino de materiales desmantelados así como escombros a vertedero autorizado  
El proyecto de la instalación presenta una adecuada conexión con el sistema viario.  
La distancia al núcleo urbano de Villena es superior a 4 km.  
Tramitación Administrativa  
1. Información pública. Remisión del expediente  
En fecha 21 de julio de 2008, la Dirección Territorial de esta Conselleria en Alicante, remite anteproyecto, estudio de impacto ambiental, estudio de integración paisajística y certificado del resultado de la información pública.   
La información pública se ha realizado mediante publicación en el DOCV nº 5.770, de 26 de mayo de 2008, sin que se haya presentado alegaciones.  
2. Solicitud de informes sectoriales y documentación complementaria.  
Informes sectoriales  
En fecha 4 de septiembre de 2008 se solicita a la Dirección General de Paisaje, informe relativo a la actuación, sin que se haya recibido hasta el momento.  
En fecha 5 de septiembre de 2008 se solicita informe al Área de Espacios Naturales, el cual se remite en fecha 12 de septiembre de 2008. El informe emitido indica que no existe afección territorial a espacios naturales protegidos o que formen parte de la Red Natura 2000.  
En fecha 5 de septiembre de 2008 se solicita informe al Servicio de Biodiversidad el cual se remite en fecha 9 de septiembre de 2008. El informe emitido indica:  
El proyecto no afecta a microrreservas de Flora, Reservas de Fauna, pero sí que afecta al Plan de Recuperación del Fartet: cuenca Alta del Vinalopó.  
El proyecto no afecta a LICs y ZEPAs de la Red Natura 2000 ni a ningún otro espacio protegido.  
En fecha 9 de septiembre de 2008 se solicita informe al Servicio de Gestión Forestal, el cual se recibe en fecha 19 de septiembre de 2008. El informe emitido en sentido favorable para la ubicación de la instalación (que además se podrá desmantelar al final de su vida útil), indica que la instalación afecta a terrenos forestales en toda su extensión, con una calidad de los mismos a primera vista, baja. Además indica que el emplazamiento de la planta solar se encuentra rodeado de instalaciones tales como una EDAR al N con una superficie de uso 810 m² y un vertedero de residuos al S, con una superficie de 207.000 m².  
En fecha de registro de entrada 8 de septiembre de 2008 la Dirección Territorial de esta Conselleria en Alicante remite la siguiente documentación:  
Informe de la Junta de Gobierno Local, en sesión de 11 de agosto de 2008, en relación con la actuación y el informe emitido por el director del Gabinete de Desarrollo Económico y el informe desfavorable emitido por la técnico municipal de Medio Ambiente.  
Informe de la arquitecta municipal emitido en fecha 9 de julio de 2008, en el que se incluye la siguiente información:  
- El terreno a ocupar se encuentra clasificado como suelo no urbanizable común, apto para ubicar la actividad que se pretende.  
Informe de la técnica municipal de Medio Ambiente emitido en sentido desfavorable en fecha 8 de agosto de 2008, debido a las siguientes consideraciones:  
- La ordenación de las placas solares proyectadas afecta a suelo forestal y hábitats naturales comunitarios.  
Se ha podido incurrir en infracción administrativa de la legislación vigente por la ejecución total o parcial del proyecto así como la destrucción de especies/hábitats naturales con protección específica sin las preceptivas autorizaciones.  
- Los estudios de impacto ambiental e integración paisajística han infravalorado el área objeto del proyecto. Como consecuencia, no se ha realizado una adecuada valoración de impactos, ni propuesta de medidas correctoras.  
Informe del director del Gabinete de Desarrollo Económico Municipal emitido en fecha 5 de agosto de 2008 en sentido favorable a la actuación.  
Consideraciones ambientales  
La superficie a ocupar linda por su extremo S con la planta de residuos orgánicos de Villena. Aunque según la cartografía temática de esta Conselleria la parcela está inserta entre suelo catalogado como forestal, tanto en sus extremos OE como E, realmente la zona está fuertemente antropizada, encontrándose gran parte de este suelo catalogado como forestal modificado por movimientos de tierras y actuaciones asociadas a los mismos, así como infraestructuras asociadas al uso agrícola.  
Se ha utilizado un escaso grado de detalle para definir las unidades ambientales en el estudio de impacto ambiental, así se describe la vegetación de la parcela como un terreno actualmente convertido en un erial en el cual no existe ningún tipo de vegetación, a excepción de alguna especie ruderal típica de parcela s abandonadas. Por lo que no existe presencia de especies endémicas o amenazadas en la zona, por tratarse de un entorno muy modificado.  
Según la cartografía temática de esta Conselleria, la zona se corresponde con una fisiografía fuertemente ondulada. La vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos es baja o nula. El riesgo de erosión actual en moderado en toda la zona de actuación. El riesgo de erosión potencial en la zona de la parcela a ocupar por la instalación es alto. El riesgo de inundación según el PATRICOVA es nulo. No existe afección a vía pecuaria.  
La actuación propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Alicante ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de planes de ordenación de los recursos naturales o planes rectores de uso y gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana.  
Las acciones susceptibles de causar impacto considerado en el estudio de impacto ambiental, son:  
Fase construcción:  
Desbroce y despeje del terreno  
Movimiento de tierras en general.  
Tráfico de vehículos y maquinaria.  
Movimiento de tierras en general.  
Acopio de materiales.  
Explanación y asfaltado de viales.  
Construcción de edificios auxiliares.  
Consumo de agua.  
Entre las medidas preventivas y correctoras recogidas en el estudio de impacto ambiental, se incluye las siguientes:  
Sobre atmósfera:  
Se procederá al riego de accesos, de caminos de obra y de plataformas de trabajo.  
Se minimizará la emisión de ruidos con la disminución de la velocidad de circulación ce los vehículos rodados asociados a las obras, ajustándose a los niveles de ruido permitidos por la legislación vigente.  
Sobre el suelo:  
Se intentará adaptar la actuación a la forma natural del terreno para minimizar el impacto sobre el medio geológico y geomorfológico. (No se aporta información al respecto).  
Se reutilizará la totalidad de las tierras procedentes de excavación de zanjas y zapatas.  
Para evitar procesos erosivos, se desbrozará el terreno estrictamente necesario inmediatamente antes de iniciar los trabajos de ejecución, para evitar que el suelo permanezca desnudo. En caso de quedar algún talud desnudo con excesiva pendiente, se cubrirá con malla geotécnica, especial para sujeción de los mismos.  
Sobre la Hidrología:  
Deberá destinarse zonas para cambio de aceite de la maquinaria, estableciendo un sistema de recogida de residuos tóxicos que serán entregados a gestor autorizado.  
Se ha dotado a la actuación de una red de canalización de aguas pluviales.  
Alguna de las medidas correctoras carece de información específica que aclare su justificación y su ejecución, como es el triturado de los restos vegetales procedentes del desbroce y su incorporación al terreno, de manera que aumente la materia orgánica.  
No contempla las actuaciones relacionadas con el desmantelamiento de la actividad. No aporta información detallada del movimiento de tierras a llevar a cabo ni de las medidas preventivas y correctoras asociadas. Tampoco se ha tenido en cuanta la afección al patrimonio.  
En cualquier caso, y a pesar de las deficiencias de la documentación, una vez analizada la naturaleza de la superficie donde pretende ubicarse la actividad, y en vista de los informes técnicos recabados, se considera factible medioambientalmente la actividad, siempre que se desarrolle de acuerdo a las consideraciones establecidas en esta declaración de impacto ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
La actividad se ha sometido al procedimiento de evaluación de impacto ambiental en aplicación del artículo 24 de la Ley 10/2004, de 9 de diciembre, de la Generalitat, del Suelo No Urbanizable.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo quinto de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique dicha ley.  
El artículo 16 del Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, modificado por el Decreto 217/2007, de 26 de octubre, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la actividad de huerto solar fotovoltaico de 3,3 MWn en Polígono 9, parcela 39 del término municipal de Villena (Alicante), ubicada en suelo no urbanizable Común, promovido por Reciclados y Servicios del Mediterráneo, SLU., siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:   
1. Deberá aportarse información detallada relativa al movimiento de tierras a realizar, adjuntando planos de perfiles antes y después de la actuación. Deberá aportarse información detallada de tratamiento de taludes en caso que se generen, ya que el riesgo de erosión potencial en la parcela es elevado. Deberá informarse además de la gestión de excedentes si es que se generan, o la procedencia del acopio de materiales de relleno si es que son necesarios.   
2. Deberá aportarse información relativa a la gestión de pluviales en la superficie afectada por la instalación, su canalización en la parcela y su destino. En el mismo sentido, deberá aportarse información relativa a la gestión de las aguas de lavado de las placas fotovoltaicas.  
3. La iluminación deberá ser de baja intensidad, de vapor de sodio de baja presión, con el fin de no generar contaminación lumínica y no atraer a los insectos.   
4. Finalizada la vida útil de la instalación, se procederá a la reposición del suelo a su estado original, debiendo presentar proyecto de restauración de la superficie afectada ante esta Dirección General y en plazo no superior a tres años.  
5. Deberá disponer de informe de la Dirección General de Paisaje de esta Conselleria, en base al estudio de integración paisajística elaborado y en cumplimiento del Art. 58 del Decreto 120/2006, de 11 de agosto, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento de Paisaje de la Comunitat Valenciana.  
6. Deberá disponer del informe favorable de la Conselleria de Cultura i Esport, en relación a la Ley 4/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano.  
7. El programa de vigilancia ambiental incluirá la comprobación documental de la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas, además de la información relativa a la gestión de las aguas resultantes de la limpieza de los paneles solares. Deberá comunicarse la adopción de medidas preventivas encaminadas a evitar el desarrollo de procesos erosivos en la parcela a ocupar, así como verificación de su efectividad.  
8. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberán ser comunicados a esta Dirección General desde donde se contemplará, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
9. De acuerdo con el artículo 14 del Real Decreto Legislativo 1/2008 de 11 de enero, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Evaluación de Impacto Ambiental de proyectos, el promotor deberá comunicar al órgano ambiental (por escrito), con la suficiente antelación, la fecha de comienzo de la ejecución del proyecto.  
  
Segundo  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.  
  
Valencia, 29 de septiembre de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Angeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Datos del expediente en el servicio de Evaluación de Ambiental Estratégica  
Expediente: 250/2005-AIA.  
Título: Plan General de Ordenación Urbana.  
Promotor: Ayuntamiento de Ludiente (Castellón).  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento y CTU.  
Localización: término municipal de Ludiente.  
Descripción del proyecto  
1. Objeto de proyecto  
Este Plan General tiene por finalidad básica sustituir el planeamiento vigente ya desfasado, desarrollando un nuevo modelo territorial que permita la evolución urbanística del término municipal y dé respuesta a las conclusiones extraídas tanto del análisis socio-económico como del medio físico, del término municipal de Ludiente.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
a) Ludiente es un municipio situado en la parte oeste de la provincia de Castellón, en la comarca del Alto Mijares, cuyo núcleo urbano se encuentra a una altitud sobre el nivel del mar de 431 m. Además del núcleo urbano de Ludiente, en el término municipal existen los núcleos de Giraba de Abajo y Giraba de Arriba, a 380 m y 378 m sobre el nivel del mar respectivamente, así como una serie de Masías dispersas de relevancia, además de algunos caseríos y edificios diseminados.  
b) El término municipal de Ludiente, muy montañoso y con una superficie de 3.140 Ha, limita con los términos de Castillo de Villamalefa, Lucena, Argelita, Toga, Torrechiva, Cirat, Arañuel y Zucaina.  
c) El instrumento de planeamiento vigente, regulado por el Proyecto de Delimitación de Suelo Urbano aprobado por la Comisión Territorial de Urbanismo el 31 de enero de 1989, incluye las siguientes superficies:  
Suelo urbano: 71.135,00 m².   
Suelo no urbanizable: 3.132,88 Ha.  
d) El nuevo planeamiento propone la siguiente distribución de suelos recogidos en el Anexo al Plan General de diciembre de 2005:  
Suelo urbano 12,77 Ha.  
Ludiente 8,973 Ha.  
Giraba de Arriba 1,327 Ha.  
Giraba de Abajo 2,474 Ha.  
Suelo Urbanizable 1,643 Ha.  
Ludiente 1,643 Ha.  
Suelo No Urbanizable Común 685,91 Ha.   
Suelo No Urbanizable Protegido 2.321,70 Ha.  
SNU Interés Medioambiental 743,48 Ha.  
SNU Protección Forestal 1.221,15 Ha.  
SNU Interés Natural y Paisajístico 256,28 Ha.  
Zona de Protección de Infraestructuras 45,20 Ha.  
Zona de Protección de Vías Pecuarias 144,70 Ha.  
Zona de Protección de Patrimonio 3,00 Ha.  
Zona de Protección de Ciclo Hidráulico 38,637 Ha.  
e) De los datos anteriores, se obtiene el siguiente cuadro comparativo:  
PDSU PGOU incremento  
Suelo urbano (SU) 7'12 ha 12'77 ha   
Suelo urbanizable (SUble) 1'65 ha  
Total SU + SUble 7'12 ha 14'42 ha 102%  
Por tanto, el nuevo planeamiento propone un incremento de la superficie de suelo clasificada como suelo urbano y suelo urbanizable, aproximadamente, del 102%, siendo el uso predominante el residencial.   
f) La documentación no recoge estimación alguna relativa a la cantidad viviendas existentes ni a la cantidad de nuevas viviendas que podrán desarrollar con el nuevo planeamiento.  
g) El techo población potencial propuesto se estima en 1.555 habitantes, en función, únicamente, de las manzanas edificables de tipología cerrada, sin tenerse en cuenta las potenciales viviendas de las masías propuestos en el planeamiento como asentamientos-históricos. Capacidad, que según reconoce el redactor del proyecto es difícilmente alcanzable.  
h) El territorio de Ludiente se ha dividido, de acuerdo a criterios técnicos, en tres zonas de actuación urbanística; A, B y C, siendo todas ellas de uso predominante residencial. La A corresponde al Casco Antiguo, la B con el ensanche tradicional y la C es una zona residencial de baja densidad en la que se ha intentando respetar al máximo la topografía abrupta de terreno.  
En Ludiente se dan los tres tipos, mientras que en los núcleos de Giraba de Arriba y de Giraba de Abajo, únicamente, se recoge la tipología B.  
i) La delimitación del suelo urbano se ha basado en la idea de incorporar al suelo urbano todas las edificaciones existentes, con el criterio de la existencia de servicios urbanísticos, incluyendo las zonas a desarrollar mediante actuaciones aisladas, así como, la incorporación de los terrenos necesarios con objeto de establecer los equipamientos que resulten preceptivos, especialmente los destinados a parques públicos y zonas verdes, los destinados a constituir las estructuras generales de comunicación del suelo urbano y las restantes dotaciones de tipo público y colectivo, docentes, deportivas, sanitarias...  
j) Únicamente se clasifica una zona de suelo urbanizable con ordenación pormenorizada de baja densidad, con destino a la edificación de viviendas aisladas, en la zona noreste del núcleo urbano de Ludiente, cuya urbanización está prevista mediante el desarrollo de una unidad integrada.  
k) Dentro del suelo no urbanizable se distinguen dos tipos el normal y el protegido, incluyéndose dentro del protegido el establecimiento de medidas de protección destinadas a la conservación de su naturaleza y a la defensa del paisaje.  
3. Alternativas  
No se han presentado.  
Tramitación administrativa  
1. Admisión a trámite  
En fecha 8 de agosto de 2002, el Ayuntamiento de Ludiente remite documentación técnica del proyecto, estudio de impacto ambiental (EsIA), certificación de la información al público y certificación del acuerdo de aprobación provisional por el pleno de la corporación, solicitando la correspondiente declaración de impacto ambiental. Dicha documentación resulta incompleta por lo que no procede incoar el proceso de evaluación de impacto ambiental.  
En fecha 9 de septiembre de 2003, este Servicio remite al Ayuntamiento de Ludiente, solicitud y ampliación de documentación, en el que se le comunica lo siguiente:  
- Que es necesaria la remisión de una copia de las alegaciones presentadas durante el trámite de exposición pública del documento de planeamiento, que incluye el estudio de impacto ambiental.  
- Que la información recogida en el estudio de impacto ambiental (de ahora en adelante EsIA) no permite obtener elementos de juicio suficientes, siendo necesaria la ampliación de sus contenidos según lo indicado en informe anexo.  
- Se paraliza el procedimiento hasta la recepción de la nueva documentación.  
En fecha 26 de septiembre de 2005, este Servicio emite Advertencia de Caducidad, por verse paralizado el procedimiento por causa de inactividad imputable al interesado.  
En fecha 28 de septiembre de 2005 tiene entrada en esta Dirección General documentación complementaria, remitida por el Ayuntamiento de Ludiente, integrada por copia de alegaciones presentadas durante el trámite de exposición pública y ampliación del EsIA, por lo que se incoa el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
2. Información pública   
La documentación del Plan General de Ordenación Urbana se expuso al público por plazo de un mes, según anuncios publicados en el periódico Mediterráneo de fecha 2 de agosto de 2000 y en el DOCV Núm. 3.795, de 18 de julio de 2000, ampliando el plazo de exposición por un nuevo plazo de un mes mediante anuncio inserto en el BOP nº 108 de fecha 5 diciembre de 2000, y anuncio en el periódico Mediterráneo de fecha 6 de septiembre de 2000.  
Durante el periodo de información pública se presentaron cinco alegaciones, según consta en el certificado emitido por el Secretario-Interventor accidental del Ayuntamiento de Ludiente, acompañado por la certificación de aprobación provisional del pleno de fecha 20 de diciembre de 2001.  
3. Resumen de alegaciones  
Ninguna de las alegaciones presentadas es de carácter ambiental.  
4. Petición de información o documentación complementaria   
En fecha 11 de diciembre de 2006, el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental remite Requerimiento de documentación a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Castellón, solicitando la siguiente documentación:  
1. Informe emitido por la Dirección General de patrimonio Cultural sobre la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
2. Informe emitido por la Dirección General de patrimonio Cultural Valenciano relativo al Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos.  
3. Informe, inicial o definitorio en el sentido que resulte, evacuado por el organismo de cuenca competente o entidad colaboradora autorizada, de la existencia suficientes recursos hídricos para los usos previstos por el PGOU, según las previsiones de los planes hidrológicos, así como de la no afección o menoscabo a otros usos existentes legalmente implantados.  
4. Informe previo de la unidad de vías pecuarias.  
5. Certificado de la entidad gestora de la estación depuradora de aguas residuales que justifique la capacidad de dicha infraestructura para admitir las aguas residuales generadas por el desarrollo de los usos propuestos en el nuevo PGOU.  
6. Certificados que justifiquen la capacidad de gestión de los residuos sólidos, tanto urbanos como inertes, así como el destino final de los mismos teniendo en cuenta el Plan Zonal de la Zona IV del PIR que establece la gestión a llevar a cabo para este tipo de residuos.   
7. Documentación relativa al EsIA:  
- Cartografía de todos los posibles riesgos ambientales: avenidas e inundaciones, contaminación de acuíferos, incendios forestales, erosión, deslizamientos y desprendimientos.  
- Cartografía que recoja las unidades ambientales definidas.  
- Cartografía de las áreas forestales que hayan sufrido incendios.  
- Documentación que recoja: el origen del agua con la que se atiende la demanda existente y la nueva demanda generada, así como su calidad y cantidad, tanto para los usos existentes como para los previstos.  
- Dotar a todos los barrancos existentes en el término municipal de una protección especial, que integre tanto la protección correspondiente al dominio público hidráulico como las zonas de ribera que presenten mayor valor ambiental.  
- Incluir un plano en el que se localicen las diversas fuentes existentes en el término municipal, estableciéndose un perímetro de protección adecuado en cada caso.  
- Estudiar el riesgo que supone la presencia, junto al núcleo de población de Ludiente, de laderas que presentan riesgo de deslizamiento bajo y medio y una zona de desprendimiento puntual, al norte, definida como de daños que afectan a bienes y personas, justificándose los sectores urbanizables propuestos en estas zonas.  
- El suelo afectado como riesgo de incendio se clasificará como suelo no urbanizable de protección forestal, de conformidad la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, Forestal de la Comunitat Valenciana.  
- Ampliar el suelo no urbanizable de protección forestal, con el fin de recoger todo el suelo forestal clasificado como tal por el inventario forestal. En caso de corresponderse con zonas de cultivo, se podrá cambiar dicha clasificación por la de suelo no urbanizable de protección agrícola.  
Se presentará cartografía dónde se localice con mayor detalle el suelo previsto para vertedero, especificando, el tipo de vertedero que se pretende implantar en el término municipal. Asimismo, se localizará la reserva de suelo necesaria para la implantación de un Ecoparque, con las dimensiones y características que establece dicho Plan Zonal y con las previsiones poblacionales del PGOU.  
- Se propondrá un sistema adecuado para el tratamiento de las aguas residuales de las poblaciones de Giraba de Arriba y Giraba de Abajo, puesto que en la actualidad carecen de sistema de depuración y el conectar dichas poblaciones con la depuradora de Ludiente es prácticamente inviable.  
- Para los nuevos suelos urbanizables se dispondrá una red de saneamiento separativa, que será recogida en los correspondientes planos de alcantarillado.  
Con fecha 31 de octubre de 2007, se advierte al Ayuntamiento de Ludiente de la caducidad del expediente de EIA por causa de inactividad imputable al interesado.  
En fecha 30 de mayo de 2008, tiene entrada en la Dirección General de Gestión del Medio Natural, anexo al estudio de impacto ambiental, fechado en febrero de 2008, remitido por la Sección de Planeamiento Urbanístico del Servicio de Territorial de Ordenación del Territorio.  
En fecha 18 de septiembre de 2008, tiene entrada en la Dirección General de Gestión del Medio Natural, un ejemplar de las Normas Urbanísticas modificadas con fecha septiembre 2.007, remitido por el Servicio Territorial de Ordenación del Territorio  
Informes sectoriales  
En fecha 7 de febrero de 2007 se recibe informe del Servicio Territorial de Medio Ambiente, de fecha 30 de enero de 2007, el cual se solicitó por este Servicio en fecha 23 de noviembre de 2.006, del que se extrae, literalmente, lo siguiente:  
- Sobre la delimitación del suelo no urbanizable en el proyecto del PGOU, deberá tenerse en cuenta la zonificación establecida en el art. 32 del Plan General de Ordenación Forestal (en adelante PGOF), conforme el Decreto 106/2004, de 25 de junio, del Consell de la Generalitat.  
- Las zonas calificadas como SNU de protección forestal en el proyecto de PGOU, y que según la normativa del planeamiento se definen como áreas en las que predominan las especies forestales, no se corresponde de manera clara con la clasificación del PGOF.  
- En general, el suelo calificado en el PGOU como suelo no urbanizable común afecta suelo clasificado por el PGOF como forestal arbolado natural y forestal matorral. Debería modificarse esta calificación en el entorno del barranco Hondo (afectado por un incendio en 1993), de la zona oeste de La Giraba, de la sierra del Pozo y de la masia de los Mores, en el sentido de aumentar la superficie del SNU de Protección Forestal.  
- Se considera, que la vegetación de ribera del río Villahermosa y los diferentes barrancos del término municipal se encuentran en buen estado de conservación. Además el río Villahermosa alberga especies faunísticas de interés para la conservación de la biodiversidad. Se considera que deberían incluirse como SNU de protección de infraestructuras de ciclo hidráulico los cauces de la rambla de Santa Ana, el barranco Hondo, el barranco de los Arboles, el barranco de la Hoya Blanca, el barranco del Jaqués, el barranco de Milano, el barranco Crevada, el barranco Simón y el barranco del Hostal.  
- Respecto al abastecimiento de agua potable al núcleo urbano, deberían clasificarse como equipamientos de la red primaria, el Pozo Giraba, que abastece el núcleo urbano de La Giraba, el manantial La Valentina, que abastece el núcleo urbano de Ludiente, y la fuente de Ludiente. Por otra parte sería necesario proteger las fuentes no conectadas el abastecimiento público como la fuente de Juan Moya, la fuente El Piojo y la fuente La Rulla.  
- Se representará de manera más clara, el trazado de las vías pecuarias en el plano del PGOU.  
Durante el procedimiento de evaluación ambiental el promotor ha aportado los siguientes informes:  
1. Informe de la Unidad Técnica de Patrimonio, de fecha 6 de junio de 2002, en el que se informa lo siguiente:  
«1. Con respecto al patrimonio inmueble, en el documento llamado memoria informativa se hace referencia a una ermita existente en la plaza de Giraba de Abajo, una torre árabe llamada de Giraba y a los castillos de Bou Negre y Ludiente, no incluyéndose luego en la Normas Urbanísticas, art. 145 catálogo, ni definiendo su grado de protección. Tampoco están dichos inmuebles ubicados en los planos correspondientes.  
2. Con respecto al patrimonio arqueológico el plan recoge todos los yacimientos inventariados que quedarán sujetos a lo dispuesto en el Título III de la Ley 4/1998 de Patrimonio Cultural Valenciano.  
3. Tal como se dice en la memoria informativa es posible que existan más yacimientos en el término municipal, pero al no estar inventariados no es posible situarlos en planimetría y protegerlos, por lo que el plan deberá incluir la posibilidad de incrementar automáticamente el catálogo cuando desde la Dirección General de Patrimonio Artístico así se le notifique.  
4. Conforme a la Ley del Patrimonio Cultural Valenciano deberán definirse los Bienes de Interés Cultural (los declarados por el Decreto genérico de protección de Castillos), así como los Bienes de Relevancia Local.»  
2. Informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar, de fecha 28 de enero de 1988, en el que se resuelve: autorizar al Ayuntamiento de Ludiente (Castellón) la captación y derivación de 0,74 l/seg. de caudal continuo durante los meses de enero a mayo y de octubre a diciembre, ambos inclusive, de la fuente de Ludiente en el río Villahermosa y su elevación al depósito, por un plazo de 75 años.  
3. Informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar, de fecha 28 de enero de 1988, en el que se resuelve: autorizar al Ayuntamiento de Ludiente (Castellón) la captación y derivación de 2,54 l/seg. de caudal continuo durante los meses de junio a agosto, de la fuente de la Valentina, y su elevación al depósito, con destino al abastecimiento de agua a la población de Ludiente (Castellón), por un plazo de 75 años.  
4. Informe de la Entidad de Saneamiento de Aguas (EPSAR) sobre la capacidad del sistema de saneamiento y depuración de Ludiente para admitir los caudales de aguas residuales generados por el Plan General de Ordenación Urbana del municipio de Ludiente (Castellón), de fecha de 17 de enero de 2008, del que se extrae literalmente lo siguiente:  
«1. La EDAR de Ludiente da servicio al municipio del mismo nombre y está diseñada para tratar 160 m³/día. En la actualidad el caudal influente es de 66 m³/día.  
2. En el II Plan director de Saneamiento y Depuración de la Comunitat Valenciana no se contemplan actuaciones por las que se amplíe la capacidad del sistema.  
3. Según los datos aportados por el solicitante, el caudal generado previsto es de 139 m³/día.»  
Conclusión. En el caso en que el urbanizador responsable del desarrollo urbanístico decida no resolver el saneamiento y depuración de las aguas residuales generadas por sus actuaciones mediante la construcción de una EDAR propia y vaya a solicitar en un futuro la conexión al sistema público de saneamiento y depuración, esta Entidad de Saneamiento de Aguas informa de la viabilidad del tratamiento siempre y cuando se cumplan, entre otras, las siguientes condiciones:  
1. Se plasme en el correspondiente instrumento de planeamiento, la zonificación y ordenación del ámbito afectado a la infraestructura de saneamiento objeto de la actuación proyectada. A estos efectos, y en función de las características técnicas de la instalación, se determinarán dos zonas indispensables para el correcto desarrollo de esta infraestructura de red primaria: Un área de reserva contigua a la instalación para futuras ampliaciones o mejoras y una zona de servidumbre de protección en la que se excluya la implantación de usos residenciales, sanitarios, culturales y recreativos, de conformidad con el art. 23.4 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, y en las Directrices referidas a los sistemas de tratamiento, apartado 6.3.2. del vigente Plan director de Saneamiento de la Comunitat Valenciana, aprobado por Decreto 197/2003, de 3 de octubre, del Consell de la Generalitat.  
2. En cualquier caso, el vertido generado por los desarrollos urbanísticos a que dé lugar el PGOU de referencia deberá cumplir los límites de vertido establecidos en el Modelo de Ordenanza Municipal de Vertidos o, en su defecto, en el Modelo de Ordenanza de Vertidos de la Entidad de Saneamiento.   
3. Se coordinará la ampliación de la planta con los desarrollos urbanísticos según vayan teniendo lugar estos, ya que para que se ejecutar la conexión efectiva de los desarrollos, deberán estar ejecutadas las obras de construcción de una planta depuradora con capacidad suficiente para admitir los caudales de aguas residuales generados por la población de Ludiente.  
Afecciones legales   
1. En el término municipal de Ludiente se distinguen dos zonas en la que existen hábitats naturales, recogidos en la Directiva 92/43/CEE del Consejo, de 21 de mayo de 1992, relativa a la conservación de los hábitats naturales y de la fauna y la flora silvestres, por una parte los asociados al cauce del rio Villahermosa y por otra a terrenos forestales, recogidos.  
Los existentes en el cauce del río Villahermosa, principalmente, en el tramo comprendido entre los núcleos de Giraba de Abajo y el de Ludiente, son los siguientes:  
92A0 Salicetum discoloro-angustifoliae (20%)  
5110 Rubo ulmifolii-Coriarietum myrtifoliae (5%)  
92D0 Rubo ulmifolii-Nerietum oleandri (50%)  
Los asociados con los terrenos forestales, que se localizan al este del término municipal, son los siguientes:  
5210 Quercetum cocciferae (25-50%)  
9560 Rhamno lycioidis-Quercion cocciferae (25-50%)  
La documentación presentada no contiene ningún plano que recoja dichos hábitats. A pesar de esta falta de información, se puede establecer, a priori, que ninguno de estos hábitats resulta afectado por el planeamiento presentado. No obstante, se debería establecer que en el momento que se propusiese la implantación de algún uso o actividad en el suelo clasificado como SNU Común que afecta a dichos hábitats, deberá hacerse un estudio pormenorizado de la posible afección a dichos hábitats.  
2. Ramblas y barrancos. El río Villahermosa, principal tributario del Mijares, cruza el término municipal de Ludiente de Norte a Sur, recogiendo las aguas de los numerosos barrancos existentes en el término municipal.   
En el plano de fecha enero 2008 se grafía una franja de 25 metros a cada lado del cauce, en torno a cada uno de los barrancos y del río, a la que se le da la clasificación de suelo no urbanizable de protección de infraestructuras ciclo hidráulico. Sin embargo, en algunos puntos esta franja debería aumentarse hasta integrar en dicha protección la vegetación de ribera, la cual, tal y como se desprende del informe del Servicio Técnico de Medio Ambiente, presenta un buen estado de conservación y que además, el río Villahermosa alberga especies faunísticas de interés para la conservación de la biodiversidad.  
Con el fin de garantizar la biodiversidad existente, se deberían contemplar como usos prohibidos, en este tipo de suelo, los de explotación agrícola, ganadera o forestal y la transformación a cultivo.  
Por otra parte, se observa que no se ha grafiado ni la zona de servidumbre (5 metros) ni la de policía (100 metros); zonas en las que los usos quedan condicionados, de acuerdo a Ley de Aguas.   
Se observa que el sector S-1 situado al Norte del núcleo urbano de Ludiente afecta a una barranquera, la cual no aparece grafiada y, además, se clasifica como suelo urbano, cuando se trata de dominio público hidraúlico, según la definición contenida en la Ley de Aguas. Por tanto, se modificará, clasificándose, al menos, el cauce y la zona de servidumbre como suelo no urbanizable de Protección de cauces y dejando una franja de 25 metros libre de edificación, dedicada a zona verde.  
En el término municipal existen gran número de fuentes y pozo, que han sido recogidas en el plano de Clasificación del Suelo de enero 2008 y que se han considerado como dotación perteneciente a red primaria, con lo que se garantiza su protección.  
3. Forestal. La mayor parte del término municipal es forestal presentando, en general, un adecuado estado de conservación. Por otra parte, existen zonas de antiguos cultivos que debido a su abandono, hoy en día presentan un avanzado estado de regeneración, pudiéndose considerar ya como suelo forestal, de acuerdo a la Ley Forestal.  
Cabe destacar las zonas situadas al norte del término municipal justo en el límite con los términos de Argelita, Toga y Cirat, afectadas por los incendios de 1.993 y 1.994, las cuales deberán regirse por lo establecido en el artículo 53 de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, Forestal de la Comunitat Valenciana, así como del resto de legislación sectorial vigente.   
Al respecto, el plano de clasificación del suelo fechado en enero de 2008 crea confusión puesto que, únicamente, recoge el contorno de los suelos incendiados, superponiéndose un área que debería ser de protección a suelos clasificados como no urbanizable común, cuya protección es menor a la que corresponde a estos tipos de suelo, lo que puede llevar a errores de interpretación y a una minorización de su protección.  
Por otra parte, se observa que se han clasificado como suelo no urbanizable común un gran número de pequeños enclavados dentro del suelo forestal, bien porque en la zona existe algún tipo de edificación o bien porque antaño fueron zonas de cultivo. Estos enclavados, en general son terrenos cuya actividad ha sido abandonada hace años, y que han adquirido signos inequívocos de una incipiente regeneración forestal, de tal forma que en la cartografía del Corine Land Cover del SIG del la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda se catalogan como «espacios de vegetación arbustiva y/o herbácea; matorral boscoso de transición», por lo que lo adecuado para estas zonas sería su clasificación como suelo no urbanizable de protección forestal, de conformidad con el art. 2.c de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, Forestal de la Comunitat Valenciana.  
4. Vías pecuarias. Por el término municipal de Ludiente discurren 40 vías pecuarias, que han sido grafiadas con una línea en el plano de Clasificación del Suelo fechado en enero de 2008. No obstante, éstas deberían grafiarse de forma más clara, de acuerdo al informe emitido por el Servicio Territorial de Medio Ambiente, a partir de la cartografía del Inventario de la Red de Vías Pecuarias de la Comunitat Valenciana.  
La anchura legal, así como la longitud de cada una de las vías, se recogen por escrito, tanto en el plano de enero de 2008, como en la memoria informativa de junio de 2000.  
Asimismo, en el término municipal existen los siguientes elementos pecuarios; 7 abrevaderos (mas de Mato, fuente de la Valentina, fuente de Lazaroyo, balsajo de la Ermita de Sta. Rosa, río Villahermosa, rambla de Sta. Ana y Hoya del agua) y un descansadero, el de Benechera, los cuales, aparecen indicados con una A o un D, en el plano de clasificación del suelo fechado en enero de 2008. Sin embargo, no hay documentación que recoja ni los nombres ni la superficie de protección correspondiente a los mismos.  
Por otra parte, se observa que alguna de las vías pecuarias, se podría ver afectada por los nuevos sectores propuestos, tanto de suelo urbano, como de suelo urbanizable, sin embargo, a causa de la escala de los planos presentados, y la falta de detalle, no se puede entrar a evaluar estas posibles afecciones, por lo que no se puede concluir que no se produzcan posibles impactos sobre las mismas.  
Vista la cantidad e importancia de los elementos pecuarios y de las vías pecuarias existentes en el término municipal, se entiende que para una adecuada valoración al respecto, se debería obtener el informe favorable de los técnicos competentes en vías pecuarias.  
5. Yacimientos arqueológicos. La memoria informativa recoge las fichas del inventario de yacimientos arqueológicos realizadas por la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia de la Generalitat Valenciana, correspondientes al castillo de Ludiente, la torre la Giraba, el castillo del Buey Negro, yacimiento El Molar y yacimiento El Molar II.   
El plano de proyecto recoge la situación de los yacimientos citados anteriormente y otros propuestos por el técnico redactor. Sin embargo, estos últimos no disponen de ficha ni se presenta documentación alguna que sirva para su identificación.  
La documentación presentada, únicamente ofrece una descripción de estos yacimientos, no se establecen medidas protectores ni correctoras, ni se definen los posibles impactos que el planeamiento podría ocasionar en los mismos.   
Revisado el Catálogo de Bienes Inmuebles de la Comunitat Valenciana del Área de Patrimonio Cultural, se observa que existen catalogados una serie de elementos etnológicos que no se han recogido en la documentación presentada.  
La ermita de El Pilar, bien de relevancia local, de conformidad con Disposición Adicional Quinta de la Ley 5/2007, de 9 de febrero, de la Generalitat, de modificación de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, debería presentar un perímetro adecuado de protección en su entorno. Al no recogerse esta protección, no se puede evaluar el posible impacto que sobre esta figura podría producir el desarrollo de las tres manzanas planteadas en su entorno.   
Por tanto, la afección del planeamiento al patrimonio no se puede valorar adecuadamente, ya que no se dispone de la documentación suficiente, y tampoco se dispone del informe de patrimonio de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano, que garantice que el proyecto es acorde con la normativa de protección del patrimonio cultural.  
6. Carreteras. La CV-194 cruza el término municipal de Ludiente de norte a sur, atravesando el núcleo urbano de Ludiente. A los núcleos de Giraba de Arriba y Giraba de Abajo, se accede por la CV-1970, una pequeña bifurcación de la CV-194.  
Por tanto se deberán respetar las zonas de afección establecidas por la legislación vigente correspondiente, solicitando, al respecto, informe a la Conselleria de Infraestructuras y Transporte, con el fin de garantizar la seguridad vial y proteger los usos circundantes del impacto negativo de estas vías.  
Consideraciones ambientales  
1. El término Municipal de Ludiente presenta una morfología muy abrupta, con bloques realzados y depresiones, con un paisaje agreste y de difícil acceso en el que las pendientes suelen superar el 30%, abundando las zonas con cierto riesgo de deslizamiento.  
Los núcleos de Giraba de Arriba y Giraba de Abajo se sitúan en un entorno con una fisiografía catalogada como de laderas acentuadas, la más suave del término municipal, que no presenta riesgos de deslizamiento y dónde predominan los terrenos de cultivo.   
El núcleo de Ludiente, sin embargo, tiene parte en una zona catalogada como de laderas acentuadas, coincidente con la parte más antigua, y otra parte, «el ensanche» se sitúa a los pies de una ladera con pendientes entre el 30% y 50% que presentan un riesgo de deslizamiento medio y bajo, con algún punto con riesgo puntual definido como Zona de daños que afectan a bienes y personas, coincidente con el barranco La Sita.  
Por tanto, se observa que la redelimitación propuesta para los núcleos de Giraba de Arriba y Giraba de Abajo no afecta a ningún suelo con riesgo de deslizamiento, mientras que los nuevos suelos propuestos en el núcleo de Ludiente afectan, salvo el sector situado junto a la ermita de El Pilar, a suelos que presentan algún tipo de deslizamiento.   
Analizada, la orografía y el entorno del núcleo de Ludiente, se observa que esta afección es difícil de evitar, por lo que se echa en falta un estudio más detallado al respecto, y que el planeamiento hubiera propuesto los nuevos suelos en las zonas menos conflictivas, en función del resultado de dicho estudio, así como que el EsIA recogiera medidas preventivas y/o correctoras destinadas a garantizar la minimización de estos riesgos, tales como la realización de ensayos y estudios geotécnico, y un adecuado plan de vigilancia.   
No obstante, en el último anexo presentado de febrero 2008, el técnico redactor afirma que gran parte del Sector S-1 urbanizable se sitúa sobre rocas de calizas dolomíticas típicas de Muschelkalk superior que no presentan posibilidades de deslizamiento, aunque no se acompaña de ningún tipo de estudio que avale la no existencia de estos riesgos.  
Por tanto, a falta de ese estudio más detallado, se entiende que el sector de suelo urbanizable propuesto podría aumentar el riesgo de deslizamiento existente, por lo que desde un punto de vista ambiental no es viable.  
2. En este término municipal los suelos, en general, presentan una capacidad agrícola baja o muy baja, por lo que predominan los suelos forestales sobre los cultivados, situándose los primeros en las zonas más abruptas y los segundos en las llanuras y lomas suaves.   
La actividad agrícola se centra, en su mayoría, en el cultivo de secano, localizado sobre un área próxima al río Villahermosa con unas pendientes que no superan el 15%. Predomina el cultivo de algarrobos hasta los 500 m, y hasta los 800 m el olivo. No obstante, en la actualidad se ha introducido el cultivo del almendro.  
El regadío es fundamentalmente arbóreo, formado por frutales entre los que se suelen cultivar hortalizas, y se localiza entorno al río Villahermosa.  
Tras girar visita de campo, en fecha 17 de febrero de 2008, se observa que la zona de regadío está en perfecto estado de producción, siendo el cultivo de secano el que sufre un mayor abandono, salvo en zonas concretas como en el entorno de la Masía de Benachera.  
A priori, los nuevos sectores afectarían en mayor medida a los cultivos de regadío, en concreto, los situados en el entorno de la ermita de El Pilar, los cuales producirán un impacto negativo e irreversible, puesto que su desarrollo supondría la completa eliminación de un suelo, que en la actualidad se encuentra en producción. Sin embargo, el resto de desarrollos, afectan a cultivos de secano abandonados, produciendo un impacto moderado, salvo en aquellas zonas que debido al abandono de las labores de cultivo la vegetación forestal se están regenerando, por lo que se pueden considerar suelos forestales, de acuerdo al art. 2.c de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, Forestal de la Comunitat Valenciana, por lo que en estos casos los impactos que se producirían serían negativos e irreversibles.  
3. La descripción de la vegetación, aunque sensiblemente correcta, resulta muy generalista, y por tanto fuera de escala y falta de relación con el documento de planeamiento propuesto, puesto que no se han identificado correctamente las unidades ambientales, ni se ha presentado una adecuada identificación, ni valoración de impactos, que determine cuales son las zonas más adecuadas para acoger los nuevos crecimientos.  
Cabe destacar el predominio del suelo forestal, formado fundamentalmente por elementos esclerófilos perennifolios adaptados al clima mediterráneo (carrascas, alcornoques, coscojas, espinos, lentiscos...) frente al resto de vegetación. Aunque, asimismo, es de relevancia la vegetación de ribera asociada al cauce del río Villahermosa y a sus barrancos tributarios, que tal y como aparece en el Informe emitido por el Servicio Territorial de Medio Ambiente de Castellón, presentan un buen estado de conservación.  
La protección del patrimonio natural queda asegurada mediante la clasificación de suelo no urbanizable de protección de interés medioambiental, forestal y natural paisajístico.   
Conforme a las Normas Urbanísticas de fecha septiembre de 2007:  
a) El suelo no urbanizable de protección de interés medioambiental incluye la mayor parte de monte formado, fundamentalmente, por matorrales con clara vocación forestal, junto con los pinares de repoblación, estableciendo como uso principal la actividad forestal, la actividad agrícola ya existente sin desarrollar transformaciones que impliquen movimientos de tierras y en general, cualquier uso destinado a favorecer la regeneración natural. Lo que entra en contradicción con establecer como uso permitido los vertederos de residuos sólidos  
b) El suelo no urbanizable de protección forestal, presenta unos usos más restrictivos que la categoría anterior, estableciendo como usos básicos la protección forestal, sin embargo, permite el uso ganadero, y en algunos casos las labores agrícolas. Estas dos últimas actividades sin mayores especificaciones podrían generar ciertas incertidumbres que supusiesen una degradación del medio y una pérdida de la protección buscada, por lo que se deberían establecer unas limitaciones concretas a dichos usos.  
c) El suelo no urbanizable de protección natural paisajístico, corresponde a zonas de riberas y ramblas, en general, a aquellas zonas asociadas a cursos de agua de gran valor y biodiversidad, siendo los usos permitidos los dirigidos a una efectiva conservación y potenciación de los recursos naturales, por lo que desde el punto de vista ambiental no se considera adecuado el uso ganadero en esta zona.  
En la visita de campo realizada en fecha 17 de septiembre de 2008, se identifica que el sector S-1 en su parte más oriental, en la margen izquierda de la barranquera que atraviesa el sector, y al norte de la pista existente, afecta a vegetación claramente forestal, tal y como se desprende de la cartografía del SIG del la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda. Lo mismo ocurre en la zona C2 situado junto a la carretera a las afueras del núcleo de Ludiente. No habiéndose estudiado detalladamente estas afecciones.  
4. La descripción de la fauna existente, como sucede con la vegetación, resulta muy generalista, establece unos listados que parecen simples recopilaciones de otras publicaciones, y no estudia la posible existencia de alguna especie de relevancia o con algún grado de protección, cuando, en la Base de Datos de Biodiversidad de la Comunidad se tienen catalogadas para el término municipal de Ludiente, las siguientes especies de fauna:  
Anas platyrhynchos (ánade azulón)  
Bufo bufo (sapo común)   
Capra pyrenaica (cabra montés)   
Cinclus cinclus (mirlo acuático)   
Lutra lutra (nútria paleártica)   
Rana perezi (rana común)   
Turdus merula (mirlo común)   
No obstante, estudiado el planeamiento y los desarrollos propuestos se entiende que no existirán impactos significativos sobre estas especies, salvo en aquellos casos en los que no se solucionaran de manera adecuada los sistemas de depuración de aguas residuales, afectando de algún modo a la calidad de las aguas y por tanto, a las especies protegidas ligadas al ámbito fluvial.  
5. Respecto al abastecimiento de agua potable, el técnico redactor establece, en el Anexo al PGOU de diciembre de 2.005, que el pozo de la Giraba obtuvo concesión administrativa, 1993CP0026, el 16 de abril de 2002, para un volumen anual de 14.832 m³ y un caudal instantáneo de 3,33 l/sg, para abastecimiento de 114 habitantes fijos y 259 habitantes esporádicos.  
Por otra parte en el anexo al EsIA de febrero 2008, el técnico redactor dice que el Ayuntamiento es el concesionario del suministro del agua potable a la población de Ludiente y a los núcleos de Giraba de Arriba y Giraba de Abajo, y que tiene concesiones administrativas para el suministro de agua de la Valentina de 2,54 l/s y 3,33 l/s del pozo de la Giraba. Asimismo, aporta los documentos relativos a las concesiones de agua del río Villahermosa de fuente Ludiente y de fuente la Valentina.  
De la documentación aportada en el anexo al EsIA de febrero de 2008 se puede extraer, que con las concesiones de las que disponen en la actualidad, queda justificada la disposición de suficiente recursos hídricos para responder a la demanda actual y futura de agua potable tanto para la población fija como para la estacional, de Ludiente y los núcleos de Giraba de Arriba y Giraba de Abajo., tal y como establece el técnico, que señala:  
El agua concedida supone:  
Valentina: 9 x 0'74 x 24 x 60 = 9.590'00 litros = 9'590 m³  
Ludiente: 3 x 2'54 x 24 x 60 = 10.972'80 litros = 10'9720 m³  
Pozo Giraba: 14.832'000 m³  
Total: 35.394'800 m³  
Si dividimos 35.394'80 m³ / 64'97 m³ (para 178 l/hab/día, para 365 días, suponen un consumo de 64'97 m³/año) tendremos un consumo total para 545 personas.  
Las características de la población actual son de carácter estacional o de segunda residencia, mayoritariamente, lo que supone una ocupación máxima los fines de semana y el mes de agosto.  
Si consideramos que la ocupación temporal es de cuatro meses, el consumo de agua actual serviría para una población de 1.635 habitantes, superior al techo máximo previsto en el PGOU que es de 1.555.  
No obstante, en el cálculo sólo se ha tenido en cuenta la demanda para uso residencial, sin tener en cuenta futuros usos distintos al residencial que contempla el PGOU, por lo que no queda justificada la existencia de recursos hídricos suficientes para la implantación de usos distintos al residencial, como el agrícola, ganadero e industrial.  
Respecto al saneamiento, el municipio de Ludiente dispone de una red unitaria que vierte a una depuradora situada a unos 200 metros del puente, mientras que los núcleos de Giraba, vierten a una balsa de decantación, actualmente colmatadas, estando prevista la prolongación de la red de saneamiento y conexión a la de Ludiente, aunque presenta grandes dificultades orográficas. No obstante, según se extrae del anexo al EsIA de febrero de 2008, la Excma. Diputación Provincial ha redactado el proyecto de conducción por gravedad e impulsión de estos núcleos hasta el frontón de Ludiente, lugar donde comienza la red de alcantarillado de este municipio. Este proyecto está en fase de contratación.  
En la documentación técnica se establece que los nuevos suelos urbanizables dispondrán de una red de saneamiento separativa. No se especifica para estas zonas, el destino final de las aguas pluviales, por tanto, no se puede evaluar el posible impacto de dichos vertidos.  
Visto el informe de la EPSAR, se observa que la EDAR está diseñada para tratar 160 m³/día y en la actualidad el efluente es de 66 m³/día, y que según los datos aportados el caudal generado previsto es de 139 m³/día, por lo que la EDAR tiene la capacidad suficiente para absorber las aguas residuales producidas por los nuevos crecimientos. No se especifica si en los datos aportados se ha tenido en cuenta las aguas residuales que generarán los núcleos de las Girabas.  
No se aporta documentación alguna sobre el tratamiento de las aguas residuales que recibirán las aguas generadas en las diferentes masías. Al respecto, se establece en las Normas Urbanísticas que las viviendas familiares o agrícolas que se dispongan en suelo no urbanizable común adoptarán un sistema de depuración adecuado, sin especificar nada más, por lo que no se puede evaluar, los posibles impactos que podrían producir un inadecuado tratamiento de las aguas residuales producidas por la ocupación de las masías existentes en el término municipal, concretamente en aquellas que se consideran como asentamientos-históricos.  
Respecto a la gestión de residuos, la memoria informativa de fecha junio 2.000 establece una previsión de generación de residuos entorno a las 55 Tm/año  
En el anexo al EsIA de febrero de 2008, el técnico redactor establece que Ludiente está incluido en el Plan Zonal de la Excma. Diputación Área 8 de la Zona IV y aporta la liquidación correspondiente a la Gestión de Residuos del 2.006. Sin embargo, no se establece la gestión que se les está dando ni el destino final de los mismos.  
Por otra parte, el anexo al EsIA de febrero de 2008 establece la posibilidad de reutilizar una antigua zona de vertido clausurada para convertirlo en un espacio vallado para la recogida de enseres, voluminosos e inertes.   
No obstante, aunque la zona de vertido fue clausurada en su momento, se observa que se siguen produciendo dichos vertidos, lo cual incumple con la legalidad, además de producir un impacto negativo e irreversible en la zona, al no ser un vertido controlado, y situarse próximo al cauce de río Villahermosa en una ladera de pronunciada pendiente.  
  
Respecto a los usos del suelo, en su conjunto presenta una capacidad de uso de suelo muy baja, clase E, salvo en zonas más concretas que presenta una capacidad baja, clase D, las cuales se sitúan en enclaves donde la topografía es más suave, coincidiendo, además, con los lugares donde se sitúan las masías de mayor importancia, y que el planeamiento propone como núcleo histórico sobre suelo no urbanizable común, de acuerdo al art. 23 de la Ley 10/2004 de la Generalitat del Suelo No Urbanizable, que son: Hostal, Mores, Benachera y Mas de Majó.  
Por su parte, la cartografía del Corine Land Cover, clasifica como zonas agrícolas heterogéneas, de mosaico de cultivos permanentes anuales, los entornos de los principales núcleos, y de los núcleos disperso que en la actualidad siguen habitados, como el caso de Benachera. Sin embargo los enclaves de los Mases de Les Mores y de Majó, se catalogan como grandes formaciones de matorral denso o medianamente denso, lo que implica que en estas zonas los cultivos se han perdido y el bosque se está regenerando.  
El tipo de suelo, la topografía y el clima ha hecho que la agricultura dominante en la zona sea la del cultivo de secano, salvo en el entorno del río Villahermosa, en el que aparecen cultivos de huerta y algún que otro árbol frutal.  
Otras ocupaciones en la zona, son las granjas, aunque no son abundantes, mientras que en el término municipal la actividad industrial es prácticamente nula.  
Vista la multitud de pequeñas manchas clasificadas como suelo no urbanizable común en un entorno forestal, o que el mismo Corine Land Cover, clasifica ya, desde su versión de 1999 como suelo de grandes formaciones de matorral denso o medianamente denso, debería plantearse la posibilidad de reducir el número de dichas manchas a las estrictamente necesarias, con el fin de obtener un planeamiento más uniforme y más acorde, desde el punto de vista ambiental, al tipo de suelo que cataloga.  
Por otra parte, viendo la dispersión de las diferentes manchas de suelo no urbanizable común, se debería avanzar un poco más en su definición, estableciendo una zonificación de dichos suelos, de acuerdo a la vocación de los mismos, de conformidad con el artículo 18 de la Ley 10/2004 de la Generalitat del Suelo No Urbanizable, estableciendo una distinción entre aquellos suelos con una clara vocación forestal (antiguas zonas de cultivo que en la actualidad se están regenerando, presentando grandes formaciones de matorral con lo que adquieren una clara vocación forestal), otros con vocación agrícola (los situados entorno a los núcleos históricos, que continuarán siendo las zonas de cultivo) y otras, que debido a su proximidad con las vías de comunicación pueden admitir otro tipo de uso, mediante la figura de DIC.  
6. El técnico redactor divide el territorio de Ludiente en las siguientes unidades homogéneas: paisaje agrícola, forestal, zonas de matorral, zonas de ribera, zona urbana y paisaje de infraestructuras.  
Es de destacar el carácter rural de este núcleo de interior de Castellón, el cual no se verá afectado, a priori, por ninguno de los desarrollos propuestos, salvo, por las ampliaciones propuesta al norte del casco urbano de Ludiente, en ambos accesos al núcleo. El estudio no carece de una valoración de los posibles impactos que los nuevos desarrollos planteados en el entorno del núcleo de Ludiente pudieran ocasionar tanto sobre la imagen urbana, como sobre el paisaje claramente rural que presenta este núcleo.  
Analizada la documentación y girada visita de campo, se entiende que las nuevas zonas de desarrollo propuestas en ambos accesos al núcleo de Ludiente, podrían producir impactos negativos sobre el paisaje, debido a:  
Por una parte, la ampliación C2 propuesta al noroeste del casco urbano, está completamente desligada del núcleo, desvirtuando la imagen compacta que el núcleo ha presentado hasta el momento. Además, al ser una zona con clara vocación forestal, su desaparición implicaría una merma de la calidad paisajística del entorno del núcleo de Ludiente. Lo más apropiado desde el punto de vista ambiental, sería desplazar estas edificaciones al espacio situado entre el frontón y la construcción existente, desplazando la reserva de zona verde, con lo que los nuevos desarrollos serían continuos al núcleo, reforzando la imagen de núcleo compacto.  
Asimismo, se intuye que el desarrollo de la zona situada al noreste C1 y en concreto, la situada al margen izquierdo de la barranquera existente, afectará a la imagen compacta del núcleo y, además, al situarse en uno de los principales accesos distorsionará en mayor medida la imagen característica del núcleo de Ludiente, puesto que al encontrase en una cota superior al núcleo actual, predominará sobre la edificación existente.   
Se debería haber estudiado la posibilidad de plantear un crecimiento entorno al viario que sube al cementerio, partiendo del un viario ya existente, sin necesidad de realizar ningún desmonte, y que supone un crecimiento más compacto y de mayor continuidad con lo existente.   
La existencia del vertido incontrolado junto al río Villahermosa produce un impacto negativo sobre la calidad del paisaje que se ha pretendido proteger mediante la figura de suelo no urbanizable de protección natural paisajístico, tal y como se observó en la visita de campo realizada.  
7. Durante los últimos 30 años, la evolución de la población de Ludiente presenta una tendencia claramente regresiva, habitual de las zonas rurales donde se ha producido un progresivo abandono de las actividades agrícolas y ganaderas, sin preverse futuros desarrollos industriales significativos.  
Visto que el crecimiento es negativo, se entiende que el incremento poblacional propuesto de 740%, que se producirá al pasar de los 185 habitantes censados en 2.006 (según fuentes del IVE), a 1.555 habitantes, resulta excesivo frente a la tendencia natural de la población, no quedando justificada dicha población por la demanda real, ni siquiera por responder a un sector, el turístico, que se propone como el motor para el desarrollo socio-económico del término municipal.  
Por otra parte, parece que se apuesta por promocionar el turismo mediante la creación de un sector residencial de edificación aislada, sin estudiar otras propuestas que no implicasen un incremento de vivienda que no responde a una demanda real y que ayudaría a impedir que se desvirtúe la imagen de núcleo rural por la que se caracteriza y por la que resulta atractiva la población de Ludiente, así como la de tener un número importante de viviendas vacías durante la mayor parte del año.  
8. El EsIA presentado es una mera recopilación de datos que ayuda, de manera muy genérica a conocer los valores de la zona, pero no se identifican, ni se valoran los posibles impactos que se derivan del planeamiento propuesto. Asimismo, la documentación carece de medidas correctoras y de plan de vigilancia ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El articulo 16.2 m) del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por los particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.  
4. En fecha 30 de abril de 2.006 entró en vigor la Ley 9/2006, de 28 de abril, sobre evaluación de los efectos de determinados planes y programas en el medio ambiente (LEAE).  
De conformidad con lo establecido en la Disposición Transitoria Primera, apdo 2º de la Ley 9/2006, de 28 de abril, sobre evaluación de los efectos determinados planes y programas en el medio ambiente, el plan se encuentra incluido en el supuesto regulado en la misma, puesto que su primer acto preparatorio formal fue anterior al 21 de Julio de 2004 y, su aprobación definitiva todavía no se ha producido.  
El procedimiento de evaluación ambiental relativo al Plan General de Ordenación Urbana de Ludiente se inicia con fecha 28 de septiembre de 2005, de conformidad con la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana de impacto ambiental.  
Dicho procedimiento, a fecha de entrada en vigor de la LEAE, 30 de abril de 2.006, se encuentra en una fase avanzada habiéndose realizado:  
- El trámite de información pública, no siendo, en este caso, de aplicación la Ley 27/2006, de 18 de julio, por la que se regulan los derechos a la información, de participación pública y de acceso a la justicia en materia de medio ambiente. Durante el período de información pública no se presentaron alegaciones de carácter ambiental.  
- Consulta a las Administraciones afectadas, siendo el resultado de las mismas favorable, y habiéndose tenido en cuenta en el propio trámite de evaluación ambiental.  
- Solicitud al órgano promotor de ampliación y /o aclaración de la documentación remitida, habiendo sido contestado con la amplitud y el nivel de detalle necesarios para un pronunciamiento ambiental.  
Por otra parte, visto que el modelo territorial presentado propone una ocupación del suelo para los crecimientos urbanos, una utilización racional de los recursos naturales y proporciona una adecuada protección a los espacios naturales existentes, se entiende que el nivel de protección del medio ambiente y la integración ambiental pueden conseguirse a través del procedimiento de evaluación ambiental establecido por la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Por todo lo anteriormente expuesto, y, actuando conforme al principio de eficacia procedimental y al criterio de eficiencia, establecidos en el art. 3 de la Ley 30/92, se resuelve concluir el procedimiento ambiental iniciado conforme a Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Analizada la documentación presentada, vistos los informes presentados por los distintos servicios, establecidas las afecciones legales, así como las consideraciones ambientales y realizada visita de campo, se informa como aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de Plan General de Ordenación Urbana del término municipal de Ludiente (Castellón), siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los siguientes condicionantes:  
1. En cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, deberá obtenerse informe favorable de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano.   
En el supuesto que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse también la presente declaración de impacto ambiental.  
2. Informe definitivo, en el sentido que resulte, evacuado por el organismo de cuenca correspondiente (Confederación Hidrográfica), sobre la afección de la actuación al dominio público hidráulico o a sus zonas de servidumbre y de policía, la disponibilidad de recursos hídricos suficientes para atender el incremento de la demanda de agua que implique la actuación informada y la incidencia de la actuación en el régimen de corrientes.  
3. La presentación de la siguiente documentación, será motivo de una resolución complementaria que emitirá la directora general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda:  
a) Plano de ordenación estructural que recoja el ámbito afectado por la infraestructura de saneamiento, determinando en función de las características técnicas de la instalación dos zonas indispensables para el correcto desarrollo de esta infraestructura de red primaria: Un área de reserva contigua a la instalación para futuras ampliaciones o mejoras y una zona de servidumbre de protección en la que se excluya la implantación de usos residenciales, sanitarios, culturales y recreativos  
b) Un nuevo plano de ordenación estructural, en el que se establezca una zonificación de usos para los suelos clasificados como no urbanizables comunes, en el que se establecerán como mínimo los siguientes tipos:  
Zonas de uso forestal.  
Zonas de uso forestal, agrícola y/o ganadero.  
Zonas en que sea posible la explotación de canteras, extracciones de áridos o de tierras, o con recursos geológicos o hidrológicos.  
Zonas en que sea posible el uso de vivienda, diferenciando las áreas en las que sea posible la vivienda aislada y familiar, aquellas en las que sea posible la vivienda rural vinculada a explotación agrícola y aquellas en las que se delimiten los asentamientos rurales tradicionales e históricos existentes.  
Zonas en las que, excepcionalmente y en las condiciones establecidas en esta Ley del Suelo No Urbanizable, pudieran implantarse actividades industriales, productivas, terciarias o de servicios, siempre cuando sea en aquellas zonas que ya cuenten con unas infraestructuras de acceso adecuadas y se sitúen próximas a núcleos urbano.  
c) Un plano de cada núcleo de población, a mayor escala y detalle que los presentados, en la que se recojan adecuadamente las afecciones tanto a cauces públicos como a vías pecuarias.  
d) Un nuevo plano que recoja las modificaciones relativas a la disposición de los nuevos sectores, resultado de la evaluación ambiental, siendo estas las siguientes:  
Eliminar las dos manzanas dispuestas a partir del frontón, al noroeste del núcleo de Ludiente.  
Sustitución de la zona verde situada entre el frontón y la edificación existente, por suelo residencial.  
Eliminar la zona de suelo urbanizable situada en el sector SU-1, a partir del margen izquierdo de la barranquera existente.  
Disponer, si se demostrara su necesidad, un nuevo sector que se apoye en el vial que sube al cementerio.  
Eliminar la reserva de suelo destinada a vertedero, que en la actualidad presenta un vertido incontrolado  
Establecer una nueva reserva de suelo destinada a ecoparque y/o instalaciones de valorización, en un suelo no urbanizable común.  
e) Un plano en el que se indique los puntos de vertido de las aguas pluviales pertenecientes a la red separativa establecida para los nuevos sectores.   
Un documento en el que se recoja unas adecuadas medidas correctoras y un plan de vigilancia destinados a:  
Minimizar el riesgo de deslizamiento que puede implicar la edificación de los nuevos sectores en zonas de elevada pendiente y suelos poco consolidados.  
Minimizar los riesgos por contaminación del río Villahermosa debido a la falta o al inadecuado funcionamiento de sistemas de depuración de las aguas residuales en los diferentes núcleos.  
El control de vertidos incontrolados de residuos inertes en todo el término municipal.  
Medidas de prevención y protección frente a incendios tanto de los suelos urbanos y urbanizables situados junto a suelo forestal, como de los asentamientos rurales-históricos.  
f) Para cada núcleo de población (asentamientos rurales-históricos) en suelo no urbanizable común propuesto se presentará una ficha de gestión por cada núcleo, en el que se detalle: delimitación detallada del asentamiento, nº de viviendas existentes y nº de viviendas permitidas, incremento de edificación máximo permitido, superficie máxima permitida por vivienda, descripción de las dotaciones de saneamiento, agua potable, luz y recogida de residuos, y usos y aprovechamientos.  
4. Certificado emitido por la empresa gestora de la instalación de eliminación de Residuos Sólidos e Inertes que justifique la capacidad de absorción por parte de ésta del incremento de RSU e RSI que el desarrollo del PGOU producirá.  
5. El vertedero incontrolado de inertes existente junto a la carretera CV-194 a unos 500 m. de la población de Ludiente, que se pretende reconvertir en un espacio para la recogida de enseres, voluminosos e inertes, deberá ser clausurado, sellado y restaurado.  
6. En las Normas Urbanísticas de septiembre de 2007 se deberá recoger las siguientes cuestiones:  
a) Se introducirá un artículo en el que se indique que en aquellas zonas en las que se superpongan distintas protecciones prevalecerá la de mayor rango frente a todas las demás.  
b) Se introducirá un artículo en el que se indique que en el caso de existir discrepancias entre los documentos escritos y la documentación gráfica prevalecerá lo establecido en la documentación gráfica.  
c) En el artículo 5 se introducirá como supuesto de revisión aquel que suponga la modificación de la ordenación estructural vigente.  
d) Se establecerá un orden lógico para el desarrollo de los nuevos sectores, permitiéndose únicamente las reclasificaciones, siempre y cuando el municipio cuente con el 90% del suelo disponible, ya colmatado. Dichas reclasificaciones, sólo, se podrán admitir en suelos colindantes a núcleo urbano consolidado.  
e) En el artículo 80 se sustituirá el valor de 20 metros de las franjas laterales desde la arista exterior del cauce, por una banda de 25 metros. Asimismo, se especificarán como usos prohibidos, a parte de los establecidos en la Ley de Aguas, los de explotación agrícola, ganadera o forestal y la transformación a cultivo.  
f) El artículo 61 se deberá adaptar en materia de granjas a la legislación sectorial vigente, eliminando por tanto, cosas, como la implantación de fosas de cadáveres.  
g) El artículo 66 se modificará eliminando la posibilidad de disponer vertederos de residuos sólidos sobre suelo no urbanizable de protección, puesto que este tipo de actividades se permitirán únicamente en suelo no urbanizable común.  
h) En suelo no urbanizable común será obligatorio instalar en aquellas actividades aisladas o viviendas familiares aisladas, no conectadas a redes de saneamiento, para los nuevos usos, sistemas de oxidación total, prohibiéndose el empleo de fosas sépticas y pozos ciegos.  
i) Para el suelo no urbanizable de protección forestal se deberá modificar el artículo 70 estableciendo que sólo se permitirán en este tipo de suelo el desarrollo de actividad ganadera ya existentes y sin posibilidades de ampliación. Asimismo, la actividad agrícola se permitirá para suelos que ya estuviesen en explotación, siempre y cuando sea cultivo tradicional, principalmente, secano, y se mantenga la estructura tradicional abancalada.   
j) En el artículo 71 quedará como uso prohibido la actividad ganadera.  
k) Para el suelo no urbanizable de protección de interés natural o paisajístico se modificará el artículo 74 apareciendo el uso ganadero como uso prohibido.  
l) En lo referente al Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos se introducirá un artículo en el que se establezca que se podrá incrementar el catálogo a requerimiento de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano.  
7. Los nuevos sectores, tanto urbanos como urbanizables, deben quedar supeditados a que:  
a) Los sistemas de depuración estén en funcionamiento y con capacidad suficiente para admitir dichos crecimientos.  
b) Se obtenga el informe de la Unidad de Vías Pecuarias para aquellos sectores que afecten a alguna de las VVPP existentes en el término municipal.  
c) Se obtenga la correspondiente autorización de vertido de aguas pluviales.  
d) Cuando se implante una actividad que implique un incremento del consumo de los recursos hídricos, puesto que no ha sido contemplado en el PGOU, deberá solicitarse el informe al organismo de cuenca correspondiente.  
8. Todas las medidas preventivas y correctoras propuestas así como aquellas derivadas de los condicionantes expuestos deberán ser recogidas por la normativa urbanística de la modificación puntual, bien aquello relativo a la modificación en sí como en lo correspondiente a las posteriores fases de ejecución y funcionamiento.  
  
Segundo  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
  
Tercero  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Cónsell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 3 de octubre de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 357/02-AIA.  
Título: Reparación del dique de Tabarca (Alicante).   
Promotor: Dirección General de Puertos y Costas. Conselleria de Infraestructuras y Transporte.  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Infraestructuras y Transporte.  
Localización: dique-muelle del puerto de la isla de Tabarca (Alicante).  
Descripción del proyecto   
El objetivo principal del proyecto es la definición de las obras necesarias para llevar a cabo la reparación y el refuerzo del dique del puerto de Tabarca, debido a los numerosos desperfectos sufridos en su sección estructural a raíz de los sucesivos temporales ocurridos, en especial los acaecidos en noviembre 2001.  
El proyecto presentado inicialmente englobaba, además de la reparación y refuerzo del manto exterior de protección del dique del puerto, la reconstrucción del muelle interior y la ampliación del mismo en un tramo de aproximadamente 100 metros desde el arranque del dique, la recuperación del calado en el interior de la dársena portuaria y la ejecución de una plataforma y rampa de varado para embarcaciones de pesca.   
Como consecuencia del gran valor ecológico de la zona de actuación, de las reuniones mantenidas con diversos organismos, y el carácter de emergencia de las obras ante la posibilidad de rotura del dique, la Dirección General de Puertos, Aeropuertos y Costas remitió en junio de 2008 nueva documentación técnica en la que se incluía únicamente las obras para el refuerzo del dique y una pequeña rampa para embarcaciones pesqueras.  
Para el refuerzo de la obra marítima de abrigo se ha proyectado una tipología de dique en talud similar a la actual y cuyas principales características se resumen a continuación:  
- Características geométricas: pendiente de 2H/1V desde el terreno de apoyo hasta la isobata -5m y pendiente de 2.5H/1V hasta la coronación del espaldón existente a la cota 4.45 m. La berma del manto superior es de 2.5 m. aproximadamente.  
- Escollera del manto: 6 Tn en las dos alineaciones existentes, exceptuando el primer tramo más cercano a la costa que se ha optado por escollera de 2 Tn y el morro del dique para el que se proyecta escolleras de 7.5 Tn.   
- Como medida adicional se proyectan unos tubos metálicos perforados, para alivio de sobrepresiones, que se hincarán en el espaldón del dique, de 150 mm de diámetro y dispuestos cada 2 metros.   
En cuanto a la rampa de pescadores, consiste en una plataforma inclinada de hormigón armado de 27x10 metros situada a altura de la escalera del dique.   
Alternativas  
En el análisis de alternativas para el refuerzo del dique se ha tenido en cuenta como principal condicionante ambiental la distancia a las praderas de Posidonia oceánica, además de la integración paisajística de la obra. El proyecto ha contemplado para el manto principal diferentes taludes y materiales (escollera o acrópodos) e incorpora una cartografía de los fondos próximos que delimita las zonas a proteger. Se ha elegido como material del manto escollera por su mayor integración paisajística y pendiente del talud 2.5H/1V que garantiza una ausencia de afección a las praderas de fanerógamas.   
Tramitación administrativa  
1. Admisión a trámite  
En fecha 10 de octubre de 2002 la Dirección General de Puertos y Costas remitió el documento técnico y el estudio de impacto ambiental relativo a las obras de emergencia de reparación del dique de Tabarca, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
2. Información pública  
El estudio de impacto ambiental, como parte integrante del proyecto Reparación del Puerto de Tabarca, ha sido sometido a información pública conjunta, mediante anuncio publicado en el DOCV nº 4.307 de fecha 5 de agosto de 2002, no habiéndose presentado alegaciones según consta en el certificado emitido por la encargada del Registro del Servicio de Explotación y Conservación de Puertos.   
3. Peticiones de información o documentación complementaria  
En fecha 16 de julio de 2008 se solicita informe al Área de Espacios Naturales en relación con la nueva documentación presentada por la Dirección General de Puertos, Aeropuertos y Costas.  
Informes sectoriales  
En fecha 28 de julio de 2008 se recibe informe del Servicio de Ordenación Sostenible del Medio perteneciente al Área de Espacios Naturales. El mismo, tras analizar las características principales del proyecto y las figuras de protección existentes en el ámbito de la actuación, informa favorablemente la actuación proyectada en la nueva documentación al no implicar ampliación alguna del puerto y considerando que se ha contemplado que las actuaciones propuestas no suponen afección a las praderas de Posidonia Oceánica. Por último añade que deberá comunicarse el inicio de las obras al personal de la Reserva Marina.   
En fecha 13 de agosto de 2008 la Subdirección General de Conservación de los Recursos Litorales y Acuicultura perteneciente al Ministerio de Medio Ambiente y Medio Rural y Marino reitera su posición expresada al respecto tanto en la Comisión de Gestión y Seguimiento de la Reserva Marina como en la última reunión de la Comisión Tecnica de la Reserva Marina de la Isla de Tabarca, y emite informe favorable a la realización de las obras de reparación del dique de abrigo del puerto de la Isla de Tabarca, excluyendo de las mismas la ejecución de nuevos equipamientos, como la rampa para embarcaciones pesqueras.   
En fecha 9 de junio de 2008 la Dirección General de Empresas Agroalimentarias y Desarrollo del Medio Rural de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación informa favorablemente el proyecto de reparación del dique de abrigo del puerto de Tabarca, a lo que añade las siguientes recomendaciones:   
- Que se proceda al lavado de los bloques de piedra antes de su inmersión, en lugares que no afecten la penetración de la luz a las praderas de fanerógamas marinas.  
- Que se informe a la Cofradía de Pescadores de Tabarca por la posible incidencia de las obras en el calamento de las morunas chirreteras de la isla.  
Afecciones legales  
Según los informes recibidos, el estudio de impacto ambiental y de las cartografías temáticas y estudios integrantes de los sistemas de información territorial, cabe señalar que existe por parte de las obras proyectadas, afección a:  
- Reserva Marina de la Isla de Tabarca. Aprobada por la Orden de 4 de abril de 1986, por la Conselleria de Agricultura y Pesca (DOGV núm. 397, de 27 de junio de 1986) y por el Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación (BOE núm. 112, de 10 de mayo de 1986), que establece una reserva marina en la Isla de Tabarca.  
- Lugar de importancia comunitaria (LIC) L'Illa de Tabarca, código nº ES5213024 que figura en la lista actualizada de lugares de importancia comunitaria de la región biogeográfica mediterránea, publicada en el Diario Oficial de la Unión Europea en fecha 8 de mayo de 2008, por decisión de la Comisión de 28 de marzo de 2008, de conformidad con la Directiva 92/43/CEE, del consejo de 21 de mayo, relativa a la conservación de los hábitats naturales y de la flora y fauna silvestres.   
- Praderas de Posidonia oceánica, hábitat protegido de acuerdo a la Directiva 92/43/CEE del Consejo y su transposición al ordenamiento jurídico español a través del Decreto 1997/1995, de 7 de diciembre.  
  
- Patrimonio cultural.   
En relación con la afección al patrimonio cultural consta en el expediente el informe de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de fecha 4 de junio de 2008 autorizando la actuación de reparación del dique de abrigo del puerto de Tabarca, conforme con los artículos 35 y 36 de la Ley 4/98, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
Consideraciones ambientales  
Previamente al desarrollo de este apartado, conviene tener en consideración que en la presente declaración de impacto ambiental se evalúan únicamente los efectos ambientales derivados de la ejecución de las obras de refuerzo del dique y de la rampa para embarcaciones pesqueras.  
El puerto de Tabarca se localiza en la isla Plana o Nueva Tabarca, única isla habitada del pequeño archipiélago de Tabarca, situada frente al cabo de Santa Pola y a una distancia aproximada de 4 millas náuticas del puerto de Santa Pola y a 10 del puerto de Alicante.   
El puerto además de ser el punto de avituallamiento de la isla y permitir la comunicación de los habitantes insulares con la costa más próxima, sirve de abrigo a la reducida flota pesquera de la isla y estacionalmente a embarcaciones turísticas.   
El sector Cabo de Santa Pola, la isla de Tabarca y sus pequeñas islas y farallones, constituyen un conjunto geológico y biológico de gran interés en la Peninsula Ibérica. El Cabo de Santa Pola representa un arrecife coralino fósil del Mioceno y el archipielago de Tabarca un afloramiento de rocas basálticas del mismo periodo.   
Los fondos marinos de la isla de Tabarca están considerados como un área marina que alberga las que probablemente son las praderas de Posidonia oceánica mejor conservadas de todo el litoral valenciano, por lo que la posible afección a las mismas durante la ejecución del refuerzo del dique se considera como el impacto de mayor relevancia de las actuaciones propuestas, dado que podría suponer la pérdida de superficie del mismo por afección directa, causada por el emplazamiento de la escollera de protección. Esta circunstancia ha originado que se hayan realizado diversas cartografías de los fondos marinos más próximos al dique con el objetivo de conocer la composición de los mismos. La última cartografía de fondos realizada mediante un barrido con sonar lateral ha permitido delimitar una banda de protección suficientemente amplia alrededor de las praderas que evita la afección directa y minimiza el riesgo de afección en caso de futuros desplazamientos del talud.   
Otro de los posibles impactos durante la fase de construcción, aunque de magnitud baja y de corto periodo duración, es la afección a una zona de especial protección para las aves (ZEPA) denominada Islotes de Tabarca, localizada a unos 600 m. aproximadamente al norte de la actuación.   
Las necesidades de aporte de materiales se han cuantificado en el proyecto en 20.000 Tn aproximadamente de escolleras de 2,6 y 7.5 Tn. Las afecciones derivadas por la explotación de los recursos naturales necesarios para la ejecución de las obras pueden ser considerables y dependerán en gran medida del lugar elegido para la extracción de los mismos, siendo necesario un estudio previo detallado de las alternativas de ubicación e idoneidad de los materiales, y en cualquier caso se deberá evitar la apertura de nuevas canteras.   
En cuanto al impacto paisajístico, las obras de refuerzo previstas presentan una buena inserción en el medio litoral, al no ser rebasada la altura de coronación del espaldón del dique actual y por la similitud entre el material actual y el seleccionado en el proyecto.   
Consideraciones jurídicas  
1. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
2. El artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/89 de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Órgano Ambiental, para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
3. El artículo 16.2 m) del Decreto 131/2007 de 27 de julio del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de «Reparación del Dique de Tabarca», promovido por la Dirección General de Puertos, Aeropuertos y Costas de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del estudio de impacto ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.  
  
Segundo  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:  
1. De las actuaciones previstas en el proyecto, se deberá excluir la ejecución de la rampa para embarcaciones pesqueras.  
2. Los materiales necesarios para la ejecución del proyecto, se obtendrán de préstamos o canteras existentes y legalmente autorizadas.   
3. De acuerdo al informe de la Dirección General de Empresas Agroalimentarias y Desarrollo del Medio Rural de la Conselleria Agricultura, Pesca y Alimentación, se atenderán las recomendaciones efectuadas en el citado informe, las cuales se asumirán como condicionantes de la presente declaración de impacto ambiental.  
4. De acuerdo al informe recibido del Servicio de Ordenación Sostenible del Medio, se deberá comunicar con suficiente antelación la fecha prevista de inicio de las obras al personal de la Reserva Marina.  
5. La Dirección General de Puertos, Aeropuertos y Costas realizará las labores de seguimiento y vigilancia contenidas en el programa de vigilancia ambiental. Se deberá remitir a esta Dirección General en el plazo de 30 días desde la finalización de las obras informe final de obra, con reportaje fotográfico complementario, en el que se incluyan las medidas aplicadas de carácter ambiental así como las incidencias que hubiesen podido surgir durante el transcurso de ejecución de las obras.   
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 3 de octubre de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML