Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5696, del 05-02-2008 (2008/1363)

ACORD d'1 de febrer de 2008, del Consell, pel qual es declara paratge natural municipal l'enclavament denominat El Mollet, al terme municipal de Sant Joan de Moró.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5696

Data del DOGV
:   05-02-2008

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2008/1363

CVE


Data del document
:   01-02-2008

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Acord

Descriptors 

:   * [Sant Joan de Moró](javascript:void(0))
    * [municipi](javascript:void(0))
    * [reserva natural](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))

ACORD d'1 de febrer de 2008, del Consell, pel qual es declara paratge natural municipal l'enclavament denominat El Mollet, al terme municipal de Sant Joan de Moró. [2008/1363]
El Consell, en la reunió del dia 1 de febrer de 2008, va adoptar el següent acord:
L'enclavament de la forest el Mollet posseeix importants valors ecològics, paisatgístics, historicoculturals, i relacionats amb els usos recreatius i d'esplai, que justifiquen la tramitació d'un procediment per a la seua declaració com a paratge natural municipal.
El paratge es localitza al nord-est del terme municipal de Sant Joan de Moró, a la comarca de la Plana Alta.
Des del punt de vista geomorfològic, s'inclou en un conjunt d'alineacions muntanyoses paral·leles al litoral, separades per valls molt àmplies, de fons aplanat i farciments de materials recents. Més concretament, el paratge es troba al tossal del Mollet, situat en les vessants d'orientació nord-oest de la serra de Borriol o de Moró. Predominen els afloraments d'arenoses triàsiques de color rogenc, que conformen un relleu abrupte. L'abundant cobertura vegetal existent conforma un paisatge de gran valor, del qual destaca la singular morfologia ruïniforme, que pot observar-se en els seus careners.
El paratge presenta notables valors, tant a nivell florístic com faunístic. En relació amb la vegetació, la zona està coberta per carrascars de Quercus ilex i, en major grau, per pinedes denses naturalitzades de pi blanc (Pinus halepensis). Al seu torn, el sotabosc de la pineda està format per matolls termomediterranis ben desenvolupats, dominats per coscollars i llentiscars. Tant els carrascars com els matolls constitueixen hàbitats d'interés per a la Unió Europea.
En relació amb la fauna, destaca la presència com a nidificants d'espècies com el pit-roig (Erithacus rubecula), el pigot garser gros (Picoides major) i, possiblement, el pica soques blau (Sitta europaea), que confereixen a aquests boscos un clar interés, per tractar-se d'espècies la distribució de les quals se situa en zones de major altitud i de l'interior de la Comunitat Valenciana. També es destaca la comunitat de rapaces forestals per la seua gran varietat, hi nidifiquen quasi totes les espècies típiques d'aquests medis: aligot (Buteo buteo), gamarús (Strix aluco), xot (Otus scops) i mussol banyut (Asio otus). Es ressenya també la presència de l'àguila de panxa blanca (Hieraaetus fasciatus), que en el Catàleg valencià de fauna amenaçada està inclosa en la categoria de vulnerable.
Pel que fa al patrimoni historicocultural, el jaciment denominat Forest Mollet, un antic poblat fortificat medieval que té la consideració de bé d'interés cultural, constitueix l'element més rellevant. En l'aspecte etnològic, la romeria fins a l'ermita de Sant Miquel, cada tercer diumenge de Quaresma i que organitza l'Ajuntament des del segle XVII, constitueix un element de gran interés i fort arrelament a la localitat.
Per tot això, i a iniciativa de l'Ajuntament de Sant Joan de Moró, la Generalitat, en l'exercici de les seues competències autonòmiques en la matèria, considera pertinent la declaració d'un règim especial de protecció i conservació dels valors naturals d'aquest espai.
Així, la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, estableix la figura de protecció denominada paratge natural municipal, que es regula posteriorment pel Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, que s'adapta a les característiques d'aquest enclavament i permet la via jurídica idònia per a la consecució dels objectius previstos.
Per això, en vista dels valors naturals i de l'interés de l'Ajuntament de Sant Joan de Moró, havent-se complit els tràmits previstos en el Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de Regulació dels Paratges Naturals Municipals, i a proposta del conseller de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, el Consell
ACORDA
Primer. Objecte
1. Es declara paratge natural municipal la zona denominada el Mollet, al terme municipal de Sant Joan de Moró, i s'estableix per a aquest un règim jurídic de protecció, d'acord amb les normes bàsiques contingudes en la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.
2. Quant a l'interés botànic, ecològic, geomorfològic i paisatgístic del paratge natural municipal, aquest règim jurídic està orientat a protegir la integritat dels ecosistemes naturals, i no admetrà cap ús o activitat que pose en perill la conservació dels valors que motiven la seua declaració.
Segon. Àmbit territorial
1. El paratge natural municipal es localitza al terme municipal de Sant Joan de Moró, a la província de Castelló, i la seua delimitació descriptiva i gràfica figura en els annexos I i II d'aquest acord, respectivament.
2. En cas de discrepància entre la delimitació descriptiva i la delimitació gràfica, prevaldrà la primera d'aquestes.
Tercer. Administració i gestió
1. L'administració i la gestió del paratge natural municipal correspon a l'Ajuntament de Sant Joan de Moró.
2. La direcció general amb competències en espais naturals protegits designarà un tècnic dels Serveis Territorials de Castelló de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, el qual prestarà assistència tècnica i assessorament en la gestió del paratge natural municipal.
Quart. Règim de protecció
Amb caràcter general, podran continuar efectuant-s'hi les activitats tradicionals compatibles amb les finalitats que motiven aquesta declaració, d'acord amb les seues regulacions específiques i amb el que estableix aquest acord i el corresponent Pla especial de protecció del Paratge Natural Municipal el Mollet.
En l'àmbit del paratge natural municipal les competències de les administracions públiques s'exerciran de manera que queden preservats tots els valors geomorfològics, botànics, ecològics, paisatgístics i naturals del paratge natural municipal, avaluant amb especial atenció els possibles impactes ambientals produïts per les actuacions exteriors a aquest.
Cinqué. Pla especial de protecció
1. Per raó del que estableix l'article 7 del Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de Regulació dels Paratges Naturals Municipals, s'aprova el Pla especial de protecció del Paratge Natural Municipal el Mollet, al terme municipal de Sant Joan de Moró.
2. En l'annex III d'aquest acord s'inclou la part dispositiva de l'esmentat Pla especial de protecció del Paratge Natural Municipal el Mollet.
3. Les disposicions del pla especial de protecció seran vinculants tant per a les administracions públiques com per als particulars.
Sisé. Consell de Participació del Paratge Natural Municipal
1. Es crea el Consell de Participació del Paratge Natural Municipal el Mollet, com a òrgan col·legiat de caràcter consultiu, amb la finalitat de col·laborar en la gestió i canalitzar la participació dels propietaris i interessos socials i econòmics afectats.
2. El Consell de Participació estarà compost per:
a) Tres representants escollits per l'Ajuntament de Sant Joan de Moró, dels quals un actuarà com a secretari del Consell de Participació.
b) Un representant dels propietaris de terrenys inclosos en l'àmbit del paratge natural municipal, distints de l'Ajuntament. En el cas de que no n'hi haja o que renuncien a participar en aquest òrgan, se sumarà aquest lloc a la representació del grup c).
c) Dos representants dels interessos socials, institucionals o econòmics, afectats o que col·laboren en la conservació dels valors naturals a través de l'activitat científica, l'acció social, l'aportació de recursos de qualsevol classe o els objectius de la qual coincidisquen amb la finalitat de l'espai natural protegit.
d) Un representant de la direcció general amb competències en espais naturals protegits dels Serveis Territorials de Castelló, de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.
L'Ajuntament podrà proposar la modificació de la composició del Consell de Participació per a donar cabuda a altres representants de col·lectius amb interessos al paratge natural municipal. La modificació de la composició del Consell de Participació haurà de ser aprovada per acord del Consell.
3. El Consell de Participació del Paratge Natural Municipal el Mollet es constituirà en el termini de sis mesos des de la declaració del paratge.
Seran funcions del dit òrgan col·legiat de caràcter consultiu les previstes en l'article 50 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
4. El president del Consell de Participació serà nomenat per l'Ajuntament de Sant Joan de Moró entre els membres del Consell.
5. A fi d'establir un funcionament adequat en l'actuació del Consell de Participació, es podran aprovar unes normes internes de funcionament.
Seté. Execució i desenvolupament
S'autoritza el conseller de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge perquè, en l'àmbit de les seues competències, dicte el que calga per a l'execució i desenvolupament d'aquest acord.
Vuité. Efectes i revisió
1. Aquest acord produirà efecte a partir del dia que es publique en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.
2. Qualsevol modificació del que estableix aquest acord haurà de ser aprovada, al seu torn, per acord del Consell, i en aquest cas caldrà seguir els mateixos tràmits.
Contra aquest acord les persones interessades poden interposar recurs contenciós administratiu en el termini de dos mesos, comptadors a partir de l'endemà de la publicació d'aquest acord en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, davant de la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que disposen l'article 10 i concordants de la Llei Reguladora de la Jurisdicció Contenciósa Administrativa.
Tot això sense perjudici de la interposició del recurs potestatiu de reposició davant del Consell, en el termini d'un mes des de l'endemà de la publicació d'este acord en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que disposen els articles 116 i 117 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, modificada per la Llei 4/1999, de 13 de gener.
Valencia, l de febrer de 2008
El viceprsident primer i secretari del Consell,
Vicente Rambla Momplet
ANNEX I
DELIMITACIÓ DEL PARATGE NATURAL
MUNICIPAL EL MOLLET
1. El paratge comprén la zona del cim i les vessants del tossal del Mollet. Començant pel nord i seguint el sentit de les agulles del rellotge, els terrenys que formen el paratge es troben a les partides de: Tossal de Mollet, Mas de Mollet i coll de les Saleres. El seu àmbit queda definit per les següents parcel·les cadastrals del terme municipal de Sant Joan de Moró:
Polígon 13: parcel·les 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 29, 30, 31, 48, 49, 50, 51, 52, 53, 54, 55, 56, 57, 58, 59, 60, 9006 (part) i 9015.
2. Segons l'orientació dels punts cardinals els límits del paratge són:
- Nord: el camí al Mas del Panero o camí de la Serra, ja en el límit amb el terme municipal de Vilafamés.
- Sud: la partida Roca Roja. Concretament, el límit sud-est es correspon amb part del pas de ramats al Mas del Mollet, inclòs al paratge, i pel sud-oest, el límit es correspon amb el pas de ramats del coll de la Marsella.
- Est: terreny forestal privat i alguns camps de cultiu, situats a l'est del pas de ramats al Mas del Mollet.
- Oest: la partida de l'ermita de Sant Miquel, del terme municipal de Vilafamés.
3. Delimitació geogràfica: el paratge queda delimitat pel polígon els vèrtexs del qual amb les corresponents coordenades, que consideren el sistema de referència European Datum 1950 (ED 50) i el sistema cartogràfic UTM (fus 30 N), s'inclouen en un arxiu que es troba a la disposició de qui vullga consultar-lo en format digital a les dependències de la Direcció General de Gestió del Medi Natural.
4. La superfície total del paratge és de 114,606 ha.ANNEX III
PART DISPOSITIVA DEL PLA ESPECIAL DE PROTECCIÓ
DEL PARATGE NATURAL MUNICIPAL EL MOLLET,
AL TERME MUNICIPAL DE SANT JOAN DE MORÓ
TÍTOL I
DISPOSICIONS GENERALS
Article 1. Naturalesa del pla
Aquest pla especial, (PE), es redacta a l'empara de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana. Constitueix, per tant, un dels plans especials previstos en els articles 177 i següents del Reglament d'Ordenació i de Gestió Territorial i Urbanística, aprovat mitjançant el Decret 67/2006, de 19 de maig, del Consell.
Article 2. Finalitat
L'objectiu genèric pel qual es redacta aquest PE és l'establiment de les mesures necessàries per a garantir la protecció del paratge el Mollet, quant a la conservació i millora de la fauna i flora, com també de les singularitats geològiques, paisatgístiques i culturals que presenta. El PE constitueix, per tant, el marc que regularà el règim de l'espai natural, els usos i activitats i l'ús públic d'aquest.
Article 3. Àmbit
1. L'àmbit territorial del Paratge Natural Municipal el Mollet queda definit per les següents parcel·les cadastrals del terme municipal de Sant Joan de Moró, incloses totalment o parcialment:
Polígon 13: parcel·les 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 29, 30, 31, 48, 49, 50, 51, 52, 53, 54, 55, 56, 57, 58, 59, 60, 9006 (part) i 9015.
A més de les parcel·les relacionades, es té un enclavament que reuneix les característiques especificades en l'article 9.1 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana. L'enclavament es correspon amb la parcel·la 61 del polígon 13, de titularitat privada, la qual no ha sigut inclosa en l'àmbit del paratge ja que no es disposa del consentiment exprés del seu titular.
A aquest efecte, es considerarà mesura prioritària d'actuació l'adquisició per part de l'Ajuntament de l'esmentada parcel·la, per a la qual, a fi de facilitar la seua incorporació futura a l'àmbit del paratge, s'estableix el règim específic desenvolupat en l'article 5.4 d'aquest pla.
2. Els límits del paratge natural municipal són:
- Nord: el camí al Mas del Panero, ja en el límit amb el terme municipal de Vilafamés.
- Sud: la partida Roca Roja. Concretament, el límit sud-est es correspon amb part del pas de ramats al Mas del Mollet, inclòs al paratge, i pel sud-oest el límit es correspon amb el pas de ramats del coll de la Marsella.
- Est: terreny forestal privat i alguns camps de cultiu, situats a l'est del pas de ramats al Mas del Mollet.
- Oest: la partida de l'ermita de Sant Miquel, del terme municipal de Vilafamés.
Hi ha un enclavament de titularitat privada dins de la proposta de delimitació del paratge, del qual no ha sigut possible aconseguir el consentiment del propietari, per tant queda exclòs de l'àmbit del paratge.
3. El paratge té una superfície de 114,606 hectàrees.
Article 4. Efectes
1. De conformitat amb el que disposa l'article 42 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, el PE s'haurà d'ajustar al que preveu la legislació urbanística.
2. Les disposicions d'aquest PE seran d'aplicació directa i prevaldran sobre el planejament urbanístic municipal. Aquest haurà d'adaptar-se en tot el que siga necessari al règim d'ordenació i gestió del paratge, desenvolupat per aquest PE.
3. Quan de la informació detallada elaborada per a la redacció del planejament municipal resulte discrepància entre els documents d'aquest pla i la realitat existent, s'aplicarà la normativa que millor s'ajuste a la realitat, excepte en el cas que aquesta discrepància es dega a accions o intervencions produïdes després de l'aprovació d'aquest pla, i en aquest cas s'aplicaran les determinacions d'aquest i s'exigirà l'adopció de les mesures necessàries per a restituir el terreny a l'estat reflectit en el PE.
4. Les determinacions d'aquest pla s'entendran sense perjudici de les contingudes en les legislacions sectorials i, en particular, de les normes, reglaments o plans que s'aproven per al desenvolupament i el compliment de la finalitat protectora d'aquest pla, com també les d'aquells destinats a la millora de la qualitat de vida dels ciutadans i el desenvolupament sostenible. En el cas que la normativa continguda en aquest pla resulte més detallada o protectora, s'aplicarà aquesta amb preferència sobre la continguda en la legislació sectorial, sempre que no estiga en contradicció amb la finalitat d'aquesta. En tot cas, l'aprofitament urbanístic dels terrenys s'ha de realitzar d'acord amb les previsions d'aquest PE.
5. L'establiment de zones de protecció i categories de sòls o activitats es realitzarà únicament a l'efecte protector d'aquest pla, sense que això pressupose l'existència d'altres consideracions urbanístiques o d'ordenació territorial. Les normes o recomanacions contingudes en aquest pla constitueixen un element més que s'ha de tenir en compte a l'hora d'efectuar l'ordenació integral del territori mitjançant el corresponent planejament general.
Article 5. Tramitació, vigència i revisió
1. El PE es tramitarà segons la legislació vigent.
2. Les determinacions del PE entraran en vigor a partir del dia que es publique en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana i seguiran vigents fins que no es revise el pla, per haver canviat suficientment les circumstàncies o els criteris que n'han determinat l'aprovació.
3. La revisió o modificació de les determinacions del pla podran realitzar-se en qualsevol moment, seguint els mateixos tràmits que s'hagen seguit per a la seua aprovació.
4. No es considerarà revisió del pla l'ampliació dels límits tendent a incloure en l'àmbit del paratge les parcel·les enclavades esmentades en l'article 3.1, les quals podran ser incorporades mitjançant una ordre del conseller competent en matèria de medi ambient, en el cas que passen a ser de titularitat pública o que s'obtinga el consentiment exprés per part dels propietaris d'aquestes, tal com exigeix l'article 3.3.f) del Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell.
Article 6. Contingut
El contingut de la documentació del Pla especial es correspon amb el que disposa l'article 183 i següents del Reglament d'Ordenació i de Gestió Territorial i Urbanística, aprovat mitjançant el Decret 67/2006, de 19 de maig, del Consell. En concret, inclourà els apartats següents:
1. Memòria informativa i justificativa:
Ha d'incloure els aspectes descriptius i justificatius, com també els estudis complementaris necessaris per al desenvolupament de l'ordenació, d'acord amb els objectius que justifiquen la seua elaboració.
2. Normativa:
La normativa d'aquest pla es divideix en dos grans apartats. El primer es troba dedicat a l'establiment de normes generals per a la protecció de recursos naturals i per a la regulació de determinades activitats que incideixen en el medi natural. El segon es dedica a l'establiment de normes específiques per a la protecció d'espais determinats en funció dels valors que presenten.
3. Plans:
El Pla especial inclou els plànols següents:
I) Plànols d'informació
II) Plànols d'ordenació
4. Normes per a la gestió.
5. Mecanismes de finançament.
6. Règim sancionador.
Article 7. Interpretació
1. En la interpretació d'aquest PE cal atenir-se al que resulte de la seua consideració com un tot unitari, i utilitzar sempre la memòria informativa i justificativa com a document en què es contenen els criteris i principis que han orientat la redacció del pla.
2. En cas de conflicte entre les normes de protecció i els documents gràfics del pla, prevaldran les primeres, excepte quan la interpretació derivada dels plànols estiga recolzada també per la memoria, de tal manera que es faça patent l'existència d'algun error material en les normes.
3. En l'aplicació d'aquest PE prevaldrà aquella interpretació que comporte un major grau de protecció dels valors naturals de l'àmbit del pla.
4. En qualsevol supòsit no previst en aquest pla serà preceptiu l'informe favorable de l'Ajuntament de Sant Joan de Moró, sense perjudici de les competències sectorials que hi puguen haver.
Article 8. Règim d'avaluació d'impactes ambientals
Els projectes, les obres i les activitats que es realitzen o implanten en l'àmbit territorial del paratge se sotmetran al règim d'avaluació ambiental quan així quede establit en la legislació sectorial vigent en aquell moment, tant estatal com autonòmica, sobre avaluació de l'impacte ambiental.
Article 9. Autoritzacions i informes previs
1. Aquesta normativa, en les seues normes generals i normes particulars, especifica les actuacions, els plans i els projectes l'execució dels quals requereix l'autorització especial de l'Ajuntament de Sant Joan de Moró i aquells que requereixen l'informe vinculant de la conselleria competent en matèria de medi ambient.
2. Les autoritzacions anteriors s'atorgaran sense perjudici de l'obligació d'obtenir les llicències o autoritzacions que siguen aplicables amb caràcter sectorial a determinades activitats, com també en concordança amb el que estableix aquesta normativa.
TÍTOL II
NORMES GENERALS DE REGULACIÓ
D'USOS I ACTIVITATS
CAPÍTOL I
Normes sobre protecció de recursos de domini públic
SECCIÓ 1ª
Protecció dels recursos hidrològics
Article 10. Qualitat de l'aigua
Amb caràcter general, queden prohibits aquells usos i activitats que contribuïsquen a deteriorar la qualitat de les aigües, com també aquelles actuacions, obres i infraestructures que puguen dificultar el flux hídric.
Article 11. Llits, riberes i marges dels cursos d'aigua
1. S'hauran de mantenir les condicions naturals dels llits, i en cap cas no podrà efectuar-se la seua canalització o dragatge.
2. En la zona de domini públic hidràulic, com també en els marges inclosos en les zones de servitud i de policia definides en la llei d'aigües, es conservarà la vegetació de ribera, i no s'hi permetrà la transformació a cultiu dels terrenys actualment erms o destinats a usos forestals. S'hi permetran labors de neteja i desbrossament selectives quan hi haja risc per a la seguretat de les persones o els béns en cas d'avinguda. D'altra banda, es consideraran compatibles les actuacions de manteniment de llits i gestió de recursos hídrics que haurà de realitzar la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, en l'àmbit de les seues competències.
3. Es prohibeix l'ocupació del domini públic hidràulic i de la zona de servitud per instal·lacions o construccions de qualsevol tipus, permanents o temporals; com també l'extracció d'àrids, excepte en aquells casos necessaris per a obres autoritzades de condicionament o neteja dels llits.
4. Qualsevol actuació que afecte el domini públic hidràulic i les zones de servitud i policia serà sotmesa al règim d'autoritzacions o concessions previstes en el Reial Decret 849/1986, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del Domini Públic Hidràulic.
Article 12. Protecció d'aigües subterrànies
1. Queda prohibit l'establiment de pous, rases, galeries o qualsevol dispositiu destinat a facilitar l'absorció pel terreny d'aigües residuals que puguen produir, per la seua toxicitat o per la seua composició química i bacteriològica, la contaminació de les aigües superficials o profundes.
2. La instal·lació del sistema de depuració d'oxidació total per al sanejament d'edificacions o zones d'ús públic només podrà ser autoritzada quan es donen suficients garanties que no comporten cap risc per a la qualitat de les aigües superficials o subterrànies.
Article 13. Abocaments
1. En aplicació de l'article 100 de la Llei d'aigües es prohibeix, amb caràcter general, l'abocament directe o indirecte en un llit públic, canal de reg o aqüífer subterrani, d'aigües residuals la composició química o contaminació bacteriològica de les quals puguen impurificar les aigües, amb danys per a la salut pública o per als aprofitaments inferiors, tant comuns com especials.
2. Es prohibeix l'abocament sense depurar, directe o indirecte, d'aigües residuals, com també l'abocament o depòsit permanent o temporal de qualsevol tipus de residus sòlids, runes o substàncies, qualsevol que siga la seua naturalesa, que constituïsquen o puguen constituir un perill de contaminació de les aigües o degradació del seu entorn, excepte en els casos de neteja, d'acord amb el que preveu l'article 49 del Reglament del domini públic hidràulic.
3. Per a la concessió de llicència urbanística relacionada amb qualsevol activitat que puga generar abocaments de qualsevol naturalesa, s'exigirà la justificació del tractament que haja de donar-se a aquests, per a evitar la contaminació de les aigües superficials i subterrànies. El tractament d'aigües residuals haurà de ser tal que s'ajuste a les condicions de qualitat exigides per als usos a què haja de ser destinada; en tot cas, les aigües resultants no podran superar els límits establits en la legislació sectorial.
4. L'efectivitat de la llicència quedarà condicionada, en tot cas, a l'obtenció i validesa posterior de l'autorització d'abocament.
Article 14. Captacions d'aigua
Queden prohibides les obertures de pous o captacions d'aigua dins de l'àmbit del PE, excepte les destinades a satisfer les necessitats derivades de les infraestructures d'ús públic, sempre que es justifique aquesta com l'única via de proveïment possible. En tot cas, hauran d'efectuar-se de manera que no provoquen repercussions negatives sobre el sistema hidrològic i la resta dels aprofitaments.
SECCIÓ 2ª
Protecció de sòls
Article 15. Moviments de terres i extracció d'àrids
1. Els moviments de terres estaran subjectes a l'obtenció prèvia de la llicència urbanística. Queden exceptuades de l'obtenció de llicència les labors de preparació i condicionament dels sòls relacionats amb l'activitat agrícola, com ara anivellació de terrenys i la llaurada.
2. Es prohibeix l'extracció d'àrids en tot l'àmbit del paratge.
Article 16. Conservació de la coberta vegetal
1. Es consideren prioritàries, en l'àmbit del pla, totes aquelles actuacions que tendisquen a conservar o recuperar la coberta vegetal com a mitjà per a evitar els processos erosius, ja que, com s'ha descrit en la memòria informativa, l'erosió potencial de la zona és molt elevada.
2. Aquelles actuacions que puguen alterar o perjudicar de manera significativa les condicions de l'espai natural, o de les espècies de flora silvestre existents, requeriran la redacció d'una memòria o projecte, que serà aprovat per l'Ajuntament, amb l'autorització prèvia de la conselleria competent en matèria de medi ambient.
3. Els treballs de restauració de la coberta vegetal aniran dirigits a la conservació i recuperació de les formacions vegetals autòctones, en especial els carrascars, que constitueixen la vegetació potencial.
Article 17. Pràctiques de conservació de sòls
1. Es prohibeix la destrucció de bancals i marges d'aquests com també les transformacions agrícoles i labors que posen en perill la seua estabilitat o comporten la seua eliminació.
2. D'acord amb el que disposa l'article 28 de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, l'administració cuidarà l'estabilització i regeneració dels terrenys situats en vessants, amb terrasses o bancals que hagen deixat de ser conservats o que s'abandonen com a sòls agrícoles.
3. Es prohibeix, amb caràcter general, la rompuda de terrenys amb vegetació silvestre per a l'establiment de noves àrees de cultiu.
4. Es prohibeix els aterrassaments de sòls, excepte en projectes de correcció de talussos.
5. Sempre que la realització d'una obra vaja acompanyada de la generació de talussos per desmunt o terraplé, serà obligatòria la fixació d'aquests mitjançant repoblació vegetal amb espècies pròpies de la zona o elements naturals. Excepcionalment, quan no existisquen altres solucions, es podran permetre les actuacions d'obra civil, sempre que siguen tractades mitjançant tècniques d'integració paisatgística.
SECCIÓ 3ª
Protecció de la vegetació silvestre
Article 18. Formacions vegetals
Es consideren formacions vegetals subjectes a les determinacions d'aquest pla totes aquelles no cultivades o resultants de l'activitat agrícola. Aquesta determinació no inclou la vegetació adventícia que acompanya els cultius, ni les formacions ruderals i nitròfiles que colonitzen els carrers, vials, parets, cunetes, abocadors, enderrocs, erms i altres àrees molt antropitzades.
Article 19. Tala i recol·lecció
1. Sense perjudici del que disposa l'article 16 d'aquestes normes, es prohibeix la recol·lecció total o parcial de taxons vegetals per a fins comercials.
2. Queden sotmeses al procediment d'estimació d'impacte ambiental les actuacions necessàries per a la defensa contra incendis forestals que plantegen derrocar, talar o mutilar peus dels taxons de major interés per a la conservació.
3. La tala i recol·lecció total o parcial de les espècies vegetals estarà sotmesa a les disposicions de l'Ordre de 20 de desembre de 1985, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca, sobre protecció d'espècies endèmiques amenaçades, com també a la legislació sectorial aplicable.
4. Sense perjudici del que disposa el punt 3 d'aquest article, es permet la recol·lecció consuetudinària de fruits, llavors, plantes silvestres de consum tradicional, com ara bolets, mores, etc., sempre que hi haja consentiment del propietari i sense perjudici de les limitacions específiques que la conselleria competent en matèria de medi ambient puga establir quan resulte perjudicial, per la seua intensitat o altres causes, per a la flora o fauna. En el cas de recol·lecció de plantes silvestres o bolets, queda prohibida l'arrancada de la planta, i haurà de recol·lectar-se mitjançant tallada, i no es permetrà la utilització d'instruments com ara aixades o rastells.
5. L'extracció de fusta o llenya es realitzarà acollint-se al que disposa el Decret 98/1995, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 desembre, de la Generalitat, Forestal del Comunitat Valenciana, o a la legislació vigent en matèria d'aprofitament forestal.
No es podrà, en cap cas, ser arreplegada lliurement pels visitants.
6. A més del supòsit esmentat en el punt anterior, es podrà realitzar de manera extraordinària l'extracció de fusta o llenya si respon a algun dels criteris següents:
- Com a resultat de labors de prevenció d'incendis.
- Com a resultat de mesures fitosanitàries.
- Amb motiu d'estudis científics.
- Per eradicació d'espècies al·lòctones invasores.
No es podrà, en cap cas, ser arreplegada lliurement pels visitants.
Article 20. Regeneració i plantacions
1. Els treballs de regeneració i recuperació de la coberta vegetal tindran per objectiu la formació i potenciació de les comunitats vegetals naturals característiques de l'àmbit del pla, en els distints estadis de desenvolupament.
2. La gestió dels recursos forestals dirigirà les actuacions a la conservació, millora i protecció dels terrenys forestals segons les determinacions de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, i al seu reglament executiu, aprovat pel Decret 98/1995, de 16 de maig, del Consell.
3. Queda prohibida la introducció i repoblació amb espècies exòtiques, entenent-se aquestes per tota espècie, subespècie o varietat que no pertanga, o haja pertangut històricament, a la vegetació silvestre de l'àmbit del pla.
4. Queda prohibit en l'àmbit del paratge la introducció d'espècies susceptibles de constituir plagues o de generar malalties.
5. És obligatòria l'autorització de la conselleria competent en matèria de medi ambient per a realitzar qualsevol modificació substancial de l'estructura natural d'una finca forestal, i serà necessària la presentació d'un projecte en què s'especifiquen les accions que es pretenen dur a terme i al qual hauran d'ajustar-se els treballs que s'han de realitzar.
SECCIÓ 4ª
Protecció de la fauna
Article 21. Destrucció de la fauna silvestre
1. S'haurà de respectar, en tot cas, la normativa sectorial aplicable en matèria de protecció de la fauna.
2. Sense perjudici de la normativa sectorial aplicable sobre fauna, es consideren protegides totes les poblacions d'espècies animals silvestres del paratge, amb les excepcions següents:
a) Espècies cinegètiques, regulades específicament per les seues normatives sectorials.
b) Espècies el control de poblacions de les quals puga ser autoritzat o promogut per la conselleria competent en matèria de medi ambient, de conformitat amb les determinacions de la normativa sectorial sobre fauna.
3. Les intervencions que es realitzen al paratge sobre la coberta vegetal, els sòls, el medi hídric i, en general, els distints hàbitats faunístics, hauran de garantir el manteniment de les condicions adequades per a la pervivència i, si és el cas, la reproducció de les poblacions animals afectades.
4. Amb caràcter general, i sense perjudici del que estableix la legislació sectorial sobre fauna, no es permeten en l'àmbit del paratge les activitats que puguen provocar, directament o indirectament, la destrucció o el deteriorament de poblacions d'espècies animals silvestres o dels seus hàbitats. La prohibició s'estén especialment als hàbitats i enclavaments necessaris per als cicles vitals de la fauna com ara nius, caus i dormidors, com també en les èpoques de major sensibilitat.
En particular, es prohibeix:
a) La destrucció, la mort, el deteriorament, la recol·lecció, el comerç, la captura en viu, la possessió o l'exposició d'animals vius o les seues restes que es troben protegits per la legislació sectorial vigent i per aquestes normes.
b) La recol·lecció, possessió o comerç d'ous o cries.
c) La producció de sons innecessaris que alteren la tranquil·litat habitual de la fauna.
d) L'emissió de llums que incidisquen negativament sobre hàbitats i enclavaments d'especial interés per a la fauna.
Article 22. Repoblació o solta d'animals
1. Es prohibeix la repoblació i solta de qualsevol espècie animal exòtica, entenent-se per aquesta tota espècie, subespècie o varietat que no pertanga, o haja pertangut històricament, a la fauna de l'àmbit del pla, excepte la utilització d'espècies per a control biològic de plagues que realitze l'administració o autoritze aquesta.
2. Tota reintroducció d'espècies faunístiques autòctones actualment desaparegudes al paratge, com també els eventuals reforçaments poblacionals d'espècies existents i el mode de realitzar-los, haurà de ser autoritzada o promoguda per la conselleria competent en matèria de medi ambient.
Article 23. Tanques i closes
L'alçament de tanques i closes en l'àmbit del pla especial ha de complir el que disposa el Decret 178/2005, de 18 de novembre, del Consell, pel qual s'estableixen les condicions de les tanques al medi natural i dels tancaments cinegètics, i requereix l'autorització prèvia de la conselleria competent en matèria de medi ambient. Tot això sense perjudici de l'obtenció de la corresponent llicència urbanística, en els termes previstos per la llei.
SECCIÓ 5ª
Protecció del paisatge
Article 24. Impacte paisatgístic
1. Es consideraran els valors paisatgístics del paratge com un criteri determinant per a la gestió i conservació de l'espai i, en concret, per a la ubicació de les distintes infraestructures i usos. En conseqüència, la implantació d'usos o activitats que per les seues característiques puguen generar un important impacte paisatgístic hauran de realitzar-se de manera que es minimitze l'efecte negatiu sobre el paisatge.
Amb aquesta finalitat s'evitarà especialment la seua ubicació en llocs de gran incidència visual, com ara als voltants de monuments o edificis i construccions d'interés historicocultural.
2. Es respectaran els preceptes continguts en el Decret 120/2006, d'11 d'agost, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de Paisatge de la Comunitat Valenciana, en relació amb aquelles activitats que puguen incidir en la preservació de la qualitat paisatgística del paratge.
3. En tot cas, les instal·lacions i edificacions en el medi rural hauran d'incorporar les mesures de camuflament i mimetització necessàries per a la integració en el paisatge.
4. L'Ajuntament haurà de tenir en compte, en autoritzar els projectes referents al paratge, o emetre informe sobre aquests, els efectes de la seua realització sobre els valors paisatgístics d'aquest.
5. Les pistes i camins forestals i rurals, àrees tallafocs i infraestructures de qualsevol tipus que siguen autoritzades, s'han de realitzar tenint en compte la màxima integració en el paisatge i el mínim impacte ambiental.
6. Es protegirà el paisatge al voltant d'aquelles fites i elements singulars de caràcter natural com ara penyals, arbres exemplars, etc., per a la qual cosa s'hauran d'establir perímetres de protecció sobre la base de conques visuals que garantisquen la seua prominència en l'entorn.
Article 25. Publicitat estàtica
1. Es prohibeix, amb caràcter general, la col·locació de cartells informatius de propaganda, inscripcions o artefactes de qualsevol naturalesa amb fins publicitaris, incloent la publicitat recolzada directament o construïda tant sobre elements naturals del territori com sobre les edificacions.
2. Al paratge s'admetran, únicament, els indicadors d'activitats, establiments i llocs que per les seues dimensions, disseny i col·locació estiguen adequats a l'estructura ambiental on s'instal·len, com també tots els de caràcter institucional relacionats amb l'ús públic i la gestió de l'àmbit territorial objecte del pla.
SECCIÓ 6ª
Protecció del patrimoni cultural
Article 26. Patrimoni cultural
1. La Llei 5/2007, de 9 de febrer, de la Generalitat, de Modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, estableix que el patrimoni cultural valencià està constituït pels béns mobles i immobles de valor històric, artístic, arquitectònic, arqueològic, paleontològic, etnològic, documental, bibliogràfic, científic, tècnic o de qualsevol altra naturalesa cultural. També formen part del patrimoni cultural valencià, en qualitat de béns immaterials del patrimoni etnològic, les creacions, els coneixements, les tècniques, les pràctiques i els usos més representatius i valuosos de les formes de vida i de la cultura tradicional valenciana. Així mateix, formen part d'aquest patrimoni, com a béns immaterials, les expressions de les tradicions del poble valencià en les seues manifestacions musicals, artístiques, gastronòmiques o d'oci i, en especial, aquelles que han sigut objecte de transmissió oral i les que mantenen i potencien l'ús del valencià. Els béns immaterials de naturalesa tecnològica que constituïsquen manifestacions rellevants o fites d'evolució tecnològica de la Comunitat Valenciana són, així mateix, elements integrants del patrimoni cultural valencià.
2. Els elements i conjunts considerats recursos arqueològics i historicoartístics podran acollir usos turisticorecreatius sempre que aquests no impliquen la pèrdua dels seus valors científics i culturals, i després de l'obtenció prèvia d'informe favorable de la conselleria competent en matèria de cultura.
3. Si amb motiu de la realització de reformes, demolicions, transformacions o excavacions en immobles no compresos en zones arqueològiques o paleontològiques, o en espais de protecció o àrees de vigilància arqueològica o paleontològica apareixen restes d'aquesta naturalesa o indicis de la seua existència, el promotor, el constructor i el tècnic director de les obres estaran obligats a suspendre immediatament els treballs i comunicar la troballa en els termes preceptuats en l'article 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, el règim del qual s'aplicarà íntegrament. Si es tracta de béns mobles, la conselleria competent en matèria de patrimoni cultural, en el termini de deu dies des del moment que tinga coneixement de la troballa, podrà acordar la continuació de les obres, amb la intervenció i vigilància dels serveis competents, establint el pla de treball. O bé, quan ho considere necessari per a la protecció del patrimoni arqueològic o paleontològic i, en tot cas, quan la troballa es referisca a restes arqueològiques de construccions històriques o artístiques o a restes i vestigis fòssils de vertebrats, prorrogarà la suspensió de les obres i determinarà les actuacions arqueològiques o paleontològiques que hagen de realitzar-se. En qualsevol cas donarà compte de la seua resolució a l'ajuntament corresponent. La suspensió no podrà durar més del temps imprescindible per a la realització de les actuacions esmentades. S'aplicaran les normes generals sobre responsabilitat de les administracions públiques per a la indemnització, si és el cas, dels perjudicis que la pròrroga de la suspensió puga ocasionar.
SECCIÓ 7ª
Protecció dels camins ramaders
Article 27. Conservació i defensa dels camins ramaders
1. Qualsevol actuació que es duga a terme i que puga afectar les camins ramaders haurà de complir el que estableix la Llei 3/1995, de 23 de març, de Camins Ramaders.
2. Es fomentarà la designació d'interés natural d'aquells camins ramaders presents en l'àmbit d'aquest pla, d'acord amb el que estableix l'article 17 de la Llei 11/1994, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.
CAPÍTOL II
Normes sobre regulació d'activitats i infraestructures
SECCIÓ 1ª
Activitats extractives i mineres
Article 28. Activitats extractives i mineres
Es prohibeix la realització d'activitats extractives i mineres en l'àmbit del PE.
SECCIÓ 2ª
Activitats agràries
Article 29. Concepte
A l'efecte d'aquest pla, es consideren agràries les activitats relacionades directament amb l'explotació econòmica dels recursos vegetals cultivats, mitjançant l'ús de mitjans tècnics i instal·lacions que no comporten, ni tinguen com a conseqüència, la transformació del seu estat o característiques essencials.
Article 30. Tipus de cultius i incompatibilitats
1. Es consideren compatibles en l'àmbit del pla, el manteniment de les activitats agràries que es registren en el moment de l'aprovació d'aquest, sempre que siguen compatibles amb el planejament en vigor en aquell moment i hagen obtingut les autoritzacions pertinents i avaluació d'impacte ambiental, si és el cas.
2. Es fomentaran les tècniques pròpies d'agricultura integrada i s'hauran de conservar i restaurar els murets en maçoneria de subjecció de bancals.
3. Es prohibeix l'ampliació de la superfície de les àrees actualment existents dedicades a l'activitat agrícola. El cultiu d'espècies forestals de caràcter intensiu únicament podrà efectuar-se sobre aquestes àrees.
4. A l'efecte previst en l'apartat anterior, no es consideren sotmesos a l'activitat els terrenys el cultiu dels quals haja sigut abandonat per un termini superior a deu anys o que hagen adquirit signes inequívocs de la seua vocació forestal.
5. Es prohibiesen, amb caràcter general, les pràctiques agrícoles en la modalitat d'hivernacle o túnel.
Article 31. Construccions i instal·lacions relacionades amb les activitats agropecuàries
1. Les construccions i instal·lacions vinculades a l'explotació agrària existents en el moment de l'aprovació d'aquestes normes podran continuar exercint la seua activitat d'acord amb la normativa sectorial aplicable, si bé no podran ampliar la superfície ocupada per aquestes.
2. Es prohibeix, amb caràcter general, tot tipus d'edificació de nova planta, com també construccions i instal·lacions vinculades a l'explotació agrària (magatzems de productes i maquinàries, quadres, estables, etc.), o a la primera transformació de productes (assecadors, serradores, etc.).
Article 32. Productes fitosanitaris
L'ús de productes fitosanitaris haurà d'ajustar-se a les normes i plans sectorials que els siguen d'aplicació, d'acord amb els períodes, les limitacions i les condicions establits pels organismes competents. Es tractarà d'evitar l'ús de productes fitosanitaris convencionals i, en concret, es prohibeixen els herbicides volàtils de qualsevol tipus.
SECCIÓ 3ª
Activitats ramaderes
Article 33. Concepte i règim general d'ordenació
1. Es consideren ramaderes les activitats relacionades amb l'explotació, cria, reproducció i aprofitament de les espècies animals. Amb caràcter general, l'exercici d'aquesta activitat se sotmetrà a les normes i plans sectorials que se li apliquen.
2. L'ordenació de la ramaderia extensiva sobre terrenys forestals haurà de realitzar-se, almenys, tenint en compte les condicions següents:
a) Delimitació d'àrees fitades.
b) Definició de la càrrega ramadera aplicable a les distintes zones.
c) Disseny d'un sistema de rotació per a evitar el sobrepasturatge.
d) En tot cas les activitats ramaderes hauran de ser compatibles amb els usos didàctics i recreatius del paratge.
3. Segons s'estableix en l'article 4 del Decret 6/2004, de 23 de gener, del Consell, pel qual s'estableixen normes generals de protecció en terrenys forestals incendiats, els terrenys forestals que hagen patit els efectes d'un incendi no podran ser destinats al pasturatge, almenys, durant els cinc anys posteriors a aquest.
Article 34. Construccions i instal·lacions relacionades amb les activitats ramaderes
1. Queden prohibides les construccions ramaderes de nova planta en l'àmbit del paratge. Aquesta prohibició s'estén tant a la ramaderia intensiva estabulada com a les construccions lligades a les explotacions extensives o semiextensives, com ara mallades, corrals i dormidors.
2. Les construccions i instal·lacions ramaderes existents en el moment de l'aprovació d'aquestes normes podran continuar exercint la seua activitat d'acord amb la normativa sectorial aplicable, si bé no podran ampliar la superfície ocupada per aquestes.
SECCIÓ 4ª
Aprofitament forestal
Article 35. Terreny forestal
1. A l'efecte d'aquest pla es consideren forests o terrenys forestals els així definits en l'article 2 de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana.
2. El Consell promourà la declaració d'utilitat pública, a l'efecte previst en la legislació forestal, dels terrenys forestals de propietat pública inclosos en l'àmbit del pla que no tinguen encara aquesta consideració.
3. Es promourà la firma de convenis, consorcis o qualsevol altra figura prevista per la legislació, entre l'administració forestal i l'Ajuntament o els propietaris particulars de terrenys forestals per a la realització de labors de reforestació i regeneració, treballs i tractaments de prevenció i extinció de plagues i malalties i de prevenció d'incendis.
Article 36. Repoblació forestal
Sense perjudici del que disposa l'article 20 d'aquestes normes, la repoblació de terrenys forestals haurà d'ajustar-se a les normes i plans sectorials que se li apliquen.
Article 37. Aprofitaments forestals
1. Es consideren, a l'efecte d'aquest pla, com a aprofitaments forestals, les fustes, productes de tria, llenyes, escorces, pastos, fruits, llavors, plantes aromàtiques, medicinals i condimentàries, bolets i la resta de productes que es generen als terrenys forestals. Aquests aprofitaments requeriran l'autorització de la conselleria competent en matèria de medi ambient, sense perjudici del que disposa l'article 19 d'aquestes normes.
2. Els aprofitaments forestals en l'àmbit del paratge hauran d'ajustar-se al que disposen les normes i plans sectorials que se li apliquen.
3. Es prohibeix, amb caràcter general, la transformació a usos agrícoles dels terrenys forestals.
4. L'aprofitament de pastos i recursos cinegètics podrà limitar-se quan es puga derivar un risc per a la conservació dels sòls o hi haja arbres joves, especialment en zones repoblades o en procés de regeneració.
5. D'acord amb el que disposa l'article 82 del Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, l'extracció de productes forestals es realitzarà exclusivament a través de vies prèviament autoritzades per l'administració forestal.
Article 38. Incendis forestals
1. En general, i en matèria d'incendis forestals, aquest pla està subjecte al que determina la legislació sectorial específica en matèria d'incendis forestals.
2. En particular, s'establiran les mesures necessàries per al manteniment de les infraestructures de prevenció i extinció d'incendis, manteniment de les pistes i dels depòsits, etc.
3. Sense perjudici del que disposa la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del Sòl No Urbanitzable, el Decret 6/2004, de 23 de gener, del Consell, pel qual s'estableixen normes generals de protecció en terrenys forestals incendiats, estableix en l'article 4 que els terrenys forestals que hagen patit els efectes d'un incendi no es podran destinar al pasturatge en els cinc anys següents.
4. Es fomentarà l'elaboració d'un pla de prevenció i extinció d'incendis per a la correcta protecció del paratge a aquests efectes.
SECCIÓ 5ª
Activitat cinegètica
Article 39. Normes generals
1. L'activitat cinegètica es considera compatible en l'àmbit del pla especial, i queda subjecta als períodes i les condicions establits en la legislació sectorial específica i articles següents.
2. En particular, la caça està permesa en aquells terrenys que actualment compleixen les condicions legals establides per a aquesta activitat.
Article 40. Ordenació cinegètica
1. En general, i en matèria d'ordenació cinegètica, aquest Pla està subjecte al que disposa la legislació sectorial que se li aplique.
2. En aquells vedats parcials vinculats al paratge es fomentarà l'establiment de les zones de reserva cinegètica dins del mateix àmbit del paratge.
3. Sense perjudici del que disposa la regulació sectorial sobre períodes de veda i espècies cinegètiques a la Comunitat Valenciana, la conselleria competent en matèria de medi ambient podrà determinar en l'àmbit del pla, si així ho requereix l'estat dels recursos cinegètics, limitacions específiques en les espècies abatibles i períodes hàbils.
4. L'ús cinegètic del paratge haurà de ser compatible amb els usos didàctics i recreatius d'aquest.
SECCIÓ 6ª
Activitat industrial
Article 41. Activitat industrial
Com que es considera incompatible amb els objectes de protecció d'aquest pla, queda prohibida l'activitat industrial de qualsevol tipus, incloent les instal·lacions de magatzematge o primera transformació de productes primaris.
SECCIÓ 7ª
Ús públic del paratge
A) PLA D'ÚS PÚBLIC DEL PARATGE
Article 42. Pla d'ús públic del paratge
1. Es fomentarà l'elaboració d'un pla d'ús públic del paratge, que haurà de contenir les determinacions necessàries per a l'ordenació i la gestió de les activitats lligades al gaudi ordenat i a l'ensenyament dels valors ambientals i culturals del paratge efectuades tant per iniciativa pública com privada o mixta.
2. L'ús públic del paratge haurà de ser d'acord amb els usos permesos en sòl no urbanitzable protegit, segons la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del Sòl No Urbanitzable, en especial, en relació amb les activitats recreatives i esportives que puguen dur-se a terme en l'àmbit del Pla especial.
3. L'esmentat pla d'ús públic haurà de contenir, necessàriament, la regulació de la pràctica d'activitats de muntanya, com ara senderisme, escalada, etc., en l'àmbit del paratge. A aquest efecte, establirà els llocs i períodes en què es podran efectuar aquestes activitats, sense perjudici per als valors naturals del paratge. S'haurà d'ajustar, en tot ca, al que disposa el Decret 179/2004, de 24 de setembre, del Consell, de regulació del senderisme i esports de muntanya de forma compatible amb la conservació del medi natural, o a la legislació vigent en matèria de senderisme i esports de muntanya.
4. El pla d'ús públic haurà d'establir una ordenació i zonificació detallada a fi de regular les activitats de recreació concentrat i les activitats esportives establides en els articles 46 i 49, respectivament.
5. El pla d'ús públic del paratge es complementarà amb actuacions de promoció i conscienciació social sobre els aspectes ambientals d'aquest i el seu ús adequat.
6. El pla haurà de ser aprovat per l'Ajuntament, amb l'informe vinculant de la conselleria competent en matèria de medi ambient.
B) ALLOTJAMENT TURÍSTIC I ALTRES ACTIVITATS HOSTALERES I RECREATIVES VINCULADES A CONSTRUCCIONS
Article 43. Campaments de turisme o càmpings
Es prohibeixen els càmpings i campaments públics i privats en tot l'àmbit del paratge natural.
Article 44. Activitats recreatives i d'esplai vinculades a construccions
1. Només es permetran en les àrees preparades a aquest efecte.
2. Tindran la consideració d'equipaments públics i s'explotaran directament o indirectament per l'Ajuntament, amb l'aplicació de mesures correctores en matèria de contaminació acústica, eliminació de barreres arquitectòniques i d'espectacles públics, seguretat i higiene.
Article 45. Instal·lacions i adequacions
Sense perjudici del que disposa l'article 27 de la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del Sòl No Urbanitzable, les activitats i instal·lacions turístiques, recreatives, esportives, d'oci i esplai queden subjectes, amb caràcter general i d'acord amb les prohibicions i cauteles assenyalades en les normes particulars d'aquest pla, a les determinacions següents:
- Es prohibeix la construcció d'instal·lacions esportives en l'àmbit del paratge.
- Les instal·lacions o edificacions de caràcter recreatiu hauran de recolzar preferentment sobre construccions preexistents, i evitar, en la mesura que siga possible, les edificacions de nova planta. La reconversió haurà de resoldre adequadament la depuració dels seus abocaments i la gestió dels seus residus sòlids.
C) ACTIVITATS RECREATIVES NO VINCULADES A CONSTRUCCIONS
Article 46. Recreació concentrada
1. L'esplai concentrat es defineix com aquell que es desenvolupa en un espai habilitat per a activitats recreatives, dotat amb equipaments d'escassa entitat com taules, bancs i papereres.
2. Aquest es produirà exclusivament a les zones habilitades a aquest efecte, sempre que no produïsca minva en els valors naturals i paisatgístics existents a la zona.
Article 47. Circulació motoritzada al paratge
1. Amb caràcter general, es prohibeix la circulació motoritzada fora de les carreteres i els camins agrícoles i forestals del paratge, excepte en els casos següents:
- Vehicles autoritzats per l'Ajuntament.
- Vehicles amb fins d'aprofitament agrari i forestal.
- Vehicles de les administracions públiques que circulen com a conseqüència de necessitats del servei o de la realització d'activitats de manteniment de les infraestructures, serveis públics, etc.
- Vehicles que realitzen serveis de rescat, emergència o qualsevol altre de naturalesa pública.
- Vehicles de les forces i cossos de seguretat de l'Estat.
2. L'Ajuntament podrà limitar l'accés al públic a determinades àrees quant a la seua fragilitat, per a evitar molèsties a la fauna, o per raons referides a la conservació de valors i recursos naturals que es motiven justificadament.
Article 48. Acampada lliure
Es prohibeix l'acampada lliure en tot l'àmbit del paratge.
Article 49. Activitats esportives organitzades
1. Qualsevol activitat esportiva organitzada per entitats públiques o privades fora dels espais habilitats per a aquesta finalitat en l'àmbit del paratge, requerirà l'autorització prèvia de l'Ajuntament.
2. Es permet la realització d'esports pels particulars que no requerisquen la utilització d'elements sorollosos o puguen causar danys a la fauna i flora present a la zona.
3. Es prohibeix, amb caràcter general, la pràctica d'activitats motoritzades amb fins esportius o lúdics, com ara motocròs, trial, quads i semblants.
4. Aquestes activitats s'exerciran sempre que no produïsca minva en els valors naturals i paisatgístics existents a la zona.
SECCIÓ 8ª
Activitats d'urbanització i edificació
Article 50. Urbanisme
En l'àmbit del PE, el sòl es classifica, a l'efecte urbanístic, com a sòl no urbanitzable.
Article 51. Edificació
1. Sense perjudici del que estableix la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del sòl no urbanitzable, es prohibeix la construcció d'edificacions de nova planta, amb les excepcions següents: les edificacions que puguen preveure's com a equipament públic i edificacions destinades a serveis públics relacionats amb la gestió del paratge o amb les activitats de gestió dels recursos ambientals, sempre que s'adapten als requisits establits en el planejament general o es tracte d'instal·lacions portàtils o desmuntables.
2. Amb caràcter general, es permet en tot l'àmbit del paratge la rehabilitació o reconstrucció d'edificacions preexistents, per a la qual cosa s'haurà de respectar, en el seu disseny i composició, l'entorn en què s'enclaven. A fi de garantir la deguda adaptació paisatgística d'aquestes edificacions al seu entorn, podrà exigir-se l'aportació de les anàlisis d'impacte sobre el medi en què es localitzen, incloent la utilització de documents gràfics.
3. Les obres que es duguen a terme en construccions o edificacions catalogades s'hauran d'ajustar al que estableix el planejament urbanístic vigent.
SECCIÓ 9ª
Infraestructures
Article 52. Normes generals sobre les obres d'infraestructures
1. Es prohibeix, amb caràcter general, la realització d'infraestructures de qualsevol tipus, com ara línies elèctriques i de telecomunicacions, viaris, abocadors de residus sòlids, etc., excepte les previstes en el programa d'actuacions del Pla d'ús públic o les destinades al servei d'instal·lacions i activitats autoritzades en el Pla, al compliment dels objectius en aquest plantejats, com també aquelles destinades a l'interés general.
2. La realització d'obres per a la instal·lació, manteniment o remodelació d'infraestructures de qualsevol tipus haurà d'atenir-se, a més de a les disposicions de les normatives sectorials aplicables, als requisits genèrics següents:
- Els traçats i emplaçaments hauran de realitzar-se tenint en compte les condicions ecològiques i paisatgístiques del territori, a fi d'evitar la creació d'obstacles a la lliure circulació de les aigües o farciment d'aquestes, degradació de la vegetació natural o impactes paisatgístics.
- Durant la realització de les obres hauran de prendre's les precaucions necessàries per a evitar la destrucció de la coberta vegetal, i s'haurà de procedir, quan acaben les obres, a la restauració del terreny i de la coberta vegetal. Així mateix, s'evitarà la realització d'obres en aquells períodes en què puguen comportar alteracions i riscos per a la fauna.
Les autoritzacions i la resta de requisits que específicament s'assenyalen per a la realització d'infraestructures hauran d'obtenir-se, en tot cas, amb caràcter previ a l'atorgament de la llicència urbanística.
Article 53. Pla d'acció territorial de caràcter sectorial, Pla eòlic de la Comunitat Valenciana
Es respectarà el que estableix el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, aprovat pel Consell mitjançant Acord de 26 de juliol de 2001, com també els usos i les infraestructures que puguen efectuar-se a les zones considerades aptes per aquest en l'àmbit del paratge natural municipal, sense perjudici de les mesures minimitzadores que puguen establir-se en l'avaluació d'impacte ambiental que realitzarà el Pla especial de la zona eòlica núm. 5.
Article 54. Estudi d'impacte ambiental
A més dels supòsits previstos en la legislació d'impacte ambiental i en l'article 162 del Reglament de la Llei Forestal de la Comunitat Valenciana, queden sotmesos al procediment d'estimació d'impacte ambiental, d'acord amb el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, modificat pel Decret 32/2006, de 15 de març, pel que s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, les carreteres, camins i pistes forestals o les seues ampliacions, quan no estiguen sotmesos al procediment d'avaluació d'impacte ambiental, incloent, així mateix, les necessàries per a la defensa contra incendis forestals.
SECCIÓ 10a
Activitats d'investigació
Article 55. Promoció de les activitats d'investigació
1. Amb independència del potencial d'ús públic del paratge com a recurs utilitzable en la investigació bàsica sobre el medi físic, el territori i l'ambient socioeconòmic i cultural, a la disposició en forma ordenada dels investigadors i les entitats i organismes especialitzats, l'Ajuntament, en col·laboració amb la conselleria competent en matèria de medi ambient, per a una millor gestió i administració de l'espai protegit, promourà la realització d'activitats d'investigació aplicada en matèria de coneixement i gestió dels recursos ambientals i culturals.
2. Aquestes activitats podran realitzar-se, atenent a les seues característiques i als requeriments en mitjans humans i materials, amb mitjans propis de les administracions públiques competents o mitjançant les oportunes col·laboracions amb entitats i organismes científics, tècnics o acadèmics. A aquest respecte, se signaran amb els oportuns organismes i entitats científiques i acadèmiques els convenis o acords de col·laboració necessaris.
3. Les matèries prioritàries d'investigació aplicada en l'àmbit del paratge són les següents, en llista oberta que podrà adaptar-se a les necessitats la gestió de l'espai protegit:
a) Investigació bàsica sobre les espècies de flora i fauna autòctona.
b) Desenvolupament de programes de conservació, recuperació i gestió d'espècies de flora i fauna considerats d'interés especial pel seu caràcter endèmic, rar o amenaçat, com també sobre les condicions per a la recuperació o millora dels seus hàbitats.
c) Investigació etnogràfica i etnològica sobre el medi humà tradicional del paratge.
d) Investigació sobre mètodes d'administració i gestió dels recursos naturals des de distintes perspectives: jurídica, administrativa, econòmica.
e) Mètodes de gestió de l'ús públic del paratge, des dels punts de vista tècnic, sociològic, econòmic i empresarial.
4. L'Ajuntament facilitarà el coneixement i promourà la divulgació dels treballs d'investigació realitzats en l'àmbit del paratge.
Article 56. Autoritzacions
Sense perjudici del règim general d'autoritzacions que figura en les disposicions generals d'aquesta normativa, s'estableix el següent règim específic per a la realització, per persones o entitats alienes a l'Ajuntament o a la conselleria competent en matèria de medi ambient, d'activitats o projectes d'investigació que tinguen com a objecte els recursos ambientals i culturals del paratge:
a) Les actuacions que afecten, directament o indirectament, la flora, la fauna o els hàbitats protegits requeriran autorització prèvia de l'Ajuntament. Amb aquesta finalitat, la persona o entitat que haja de realitzar l'activitat investigadora haurà d'adjuntar a la sol·licitud una memòria del projecte d'investigació que s'ha de desenvolupar.
b) Les autoritzacions podran contenir condicions o restriccions per a l'execució del projecte. Cap la seua revocació si les investigacions s'aparten del que estableix la memòria del projecte presentat, o si les labors d'investigació s'han dut a terme vulnerant les directrius establides per l'autorització.
c) Una vegada realitzat l'estudi científic autoritzat, la persona o entitat autoritzada haurà de presentar informe a l'Ajuntament sobre els resultats, com també sobre qualsevol altra dada que puga ser interessant des del punt de vista científic o de gestió de l'espai natural. En el cas que els treballs d'investigació autoritzats siguen publicats, el director del projecte haurà d'aportar un exemplar de la publicació.
d) Les autoritzacions atorgades per a anellament científic d'aus no exclouen de la necessitat que l'anellador obtinga els permisos corresponents dels particulars, si és el cas.
e) Els promotors de projectes d'investigació sobre els valors naturals i culturals del paratge que, per no afectar directament la flora, la fauna o els hàbitats protegits, no requereixen autorització prèvia, hauran, això no obstant, de comunicar a l'Ajuntament l'existència del projecte, i hauran de facilitar a aquest l'accés als resultats de les investigacions, amb destinació al fons documental del paratge.
TÍTOL III
NORMES PARTICULARS DE REGULACIÓ
D'USOS I ACTIVITATS
CAPÍTOL I
Concepte i aspectes generals
Article 57. Concepte
1. A l'efecte de particularitzar les normes protectores establides mitjançant aquest PE, el paratge s'ha dividit en dues zones distintes: l'àrea forestal i l'àrea de restauració. Amb això es pretén definir els tractaments específics més ajustats a les necessitats cada zona per a la seua protecció, conservació i millora.
2. Les determinacions inherents a cada una d'aquestes categories de protecció constitueixen la referència normativa bàsica a l'hora d'establir els usos i activitats permeses i prohibides per aquest PE.
Article 58. Interpretació
1. En tot allò no regulat en aquestes normes particulars s'hauran d'aplicar les disposicions contingudes en les normes generals de regulació d'usos i activitats.
2. En la interpretació de la normativa prevaldran les normes particulars sobre les generals.
CAPÍTOL II
Àrea forestal
Article 59. Caracterització
1. Es tracta d'una zona d'alt valor natural, on la vegetació proporciona un lloc idoni per als ecosistemes i recer d'un ampli espectre d'espècies faunístiques d'interés ecològic.
2. Els objectius plantejats per a aquesta categoria de protecció es poden sintetitzar en:
- Preservar la qualitat ambiental.
- Conservació de la vegetació existent, potenciació d'aquesta i de la seua regeneració natural.
- Mantenir els processos ecològics essencials i la diversitat biològica del paratge.
- Conservar i restaurar les fites paisatgístiques existents.
3. Plantejar aquests objectius comporta, necessàriament, una limitació de les possibilitats d'ús públic, permetent-se únicament aquells usos compatibles amb els objectius proposats, sobretot els de tipus científic i cultural.
Article 60. Localització
L'àrea forestal es localitza al tossal del Mollet, a l'extrem nord-est del terme municipal de Sant Joan de Moró. Dins d'aquesta categoria queden inclosos la major part dels terrenys del paratge. Únicament cal excloure l'àrea de restauració, on es localitza una antiga pedrera d'argila, al límit nord del paratge.
Article 61. Usos permesos
1. Es consideren usos permesos, amb caràcter general, tots aquells destinats a afavorir la conservació i potenciació dels valors naturals i al manteniment dels processos ecològics essencials i la diversitat biològica.
2. Queden específicament permesos els usos següents:
a) Tractaments de millora i conservació de la vegetació, com ara atencions culturals i netes, eliminació selectiva del matoll i, en especial, mesures per a aconseguir la regeneració natural.
b) Els usos i actuacions destinades a millorar les condicions naturals i paisatgístiques d'aquest espai o a facilitar la realització d'activitats científiques, didàctiques i recreativonaturalístiques. Incloent actuacions i adequacions didacticonaturalístiques de caràcter extensiu, com ara marcatge i senyalització d'itineraris i enclavaments singulars visitables o miradors.
c) Obres i actuacions de millora de fonts i punts d'aigua, tant per a ús públic com per a la fauna.
d) Repoblació forestal, amb l'autorització prèvia de la conselleria competent en matèria de medi ambient.
e) Instal·lacions provisionals per a l'execució d'obres públiques. Prèviament a l'obtenció de la llicència urbanística, requeriran l'informe favorable de la conselleria competent en matèria de medi ambient.
f) Sense perjudici del que disposa l'article 19 d'aquestes normes, es permet la recol·lecció consuetudinària de fruits, llavors i plantes silvestres de consum tradicional, com ara bolets, mores, etc., sense perjudici de les limitacions específiques que la conselleria competent en matèria de medi ambient puga establir quan resulte perjudicial, per la seua intensitat o altres causes, per a la flora o la fauna. En qualsevol cas queda prohibida l'arrancada de la planta, havent de recol·lectar-se mitjançant tallada.
g) Infraestructures de defensa contra incendis forestals i, si és el cas, les obres de captació d'aigües destinades a aquesta. Prèviament a l'obtenció de la llicència urbanística s'haurà de disposar de l'autorització de la conselleria competent en matèria de medi ambient.
h) Construcció i condicionament de pistes i camins forestals destinats exclusivament a la lluita contra incendis forestals, sempre que hagen sigut previstos en el Pla de prevenció d'incendis, tal com preveu l'article 55 de la Llei Forestal de la Comunitat Valenciana.
i) L'activitat cinegètica, tal com es preveu en les disposicions de les normes generals de regulació d'usos i activitats d'aquest PE.
Article 62. Usos prohibits
1. Es consideren usos prohibits, amb caràcter general, tots els que comporten la degradació del medi o dificulten la realització dels usos permesos. En especial, es prohibeixen tots aquells usos i actuacions que no es troben directament vinculades a la millora i conservació de la riquesa biològica de la zona o a l'exercici d'activitats científiques i naturalístiques.
2. Queden específicament prohibits en aquests espais:
a) Actuacions o activitats relacionades amb l'extracció d'àrids i terres per a l'explotació dels recursos miners.
b) Construccions i instal·lacions industrials i residencials de qualsevol tipus, excepte allò que s'ha previst en l'article 51 d'aquesta normativa.
c) Actuacions i instal·lacions de caràcter turisticorecreatiu, excepte les adequacions didacticonaturalístiques previstes en l'article anterior.
d) Suports de publicitat exterior de qualsevol tipus, com també qualsevol forma de publicitat, excepte indicadors de caràcter institucional destinats a proporcionar informació sobre la zona, sense que comporten deteriorament del paisatge.
e) Obres o magatzems i instal·lacions relacionades amb l'explotació agrícola o ramadera, incloent hivernacles i infraestructures de servei a aquestes, com també instal·lacions d'emmagatzemament o primera transformació de productes forestals.
f) Construccions o instal·lacions, de caràcter permanent o temporal, incloent tanques i tanques, lligats a l'activitat cinegètica o pecuària.
g) Infraestructures de qualsevol tipus, excepte les directament vinculades a la prevenció i control d'incendis forestals o destinades al servei d'edificacions o instal·lacions permeses, les previstes en les normatives sectorials, com també aquelles destinades a l'interés general.
h) Instal·lacions esportives de qualsevol tipus, com també activitats esportives que puguen comportar degradació del medi natural, particularment les que impliquen la utilització de vehicles de motor.
i) L'abocament de residus sòlids o líquids de qualsevol tipus que puguen contribuir a deteriorar la qualitat de les aigües, el sòl o el paisatge.
j) Es prohibeix l'ús del foc amb qualsevol finalitat en tot l'àmbit del paratge, com també tirar fòsfors, puntes de cigarret i l'ús de cartutxos de caça proveïts de tacs de paper.
CAPÍTOL III
Àrea de restauració
Article 63. Caracterització
1. La zona del paratge denominada àrea de restauració s'estén en una àrea degradada com a conseqüència de l'activitat minera, que ocupa una superfície de 2,5 ha en l'àmbit del paratge. Després de l'extracció de mineral ha quedat un buit i una paret de 30 m d'altura, desproveïda de vegetació, que són objecte de recuperació i integració en l'àrea circumdant.
2. Els objectius plantejats per a aquesta categoria de protecció es poden sintetitzar en:
- Permetre la restauració de la zona degradada, tenint en compte que, pel caràcter protector de la figura del paratge natural municipal, els treballs hauran d'efectuar-se procurant la mínima afecció a l'entorn.
- Assegurar l'èxit de les labors de restauració.
Article 64. Localització
1. L'àrea de restauració es localitza a l'ombria de la forest Mollet, al límit nord del paratge, afrontant amb el terme municipal de Vilafamés.
Article 65. Usos o activitats permeses
1. Es consideren activitats permeses, amb caràcter general, totes aquelles destinades a restaurar l'àrea degradada per l'extracció d'argiles, aquelles que permeten recuperar aquesta àrea i tornar-la al seu estat natural, de manera que quede integrada amb el medi que l'envolta. Aquestes determinacions hauran de complir el que disposa el Decret 82/2005, de 22 d'abril, del Consell, d'Ordenació Ambiental d'Explotacions Mineres a Espais Forestals de la Comunitat Valenciana.
2. En el pla de restauració de la pedrera en qüestió s'hauran de considerar les premisses següents:
a) La topografia final haurà de tenir un modelatge adequat per a recuperar un aspecte fisiogràfic concordant amb el del seu entorn natural, que siga geotècnicament estable i permeta el creixement de la vegetació. Les dimensions dels bancs s'hauran de projectar tenint en compte els criteris següents:
1r. L'ample de berma haurà de tenir una superfície suficient per a albergar tots els elements: canal d'evacuació d'aigües (si escau), superfície necessària per a la vegetació, com també la previsió del pas de la maquinària emprada en la revegetació i manteniment de la restauració.
2n. L'altura dels bancs es determinarà ajustant-se a les condicions físiques existents, però es projectarà tenint en compte les condicions climàtiques, risc d'erosió i arrossegament de sediments, integració paisatgística, estabilitat geotècnica, tipus de material objecte de l'explotació, entre altres criteris que es consideren oportuns en cada cas.
3r. El pendent dels talussos haurà de garantir l'arrelament de les plantes, retenció de la terra vegetal aportada i estabilitat geotècnica complint, en cada cas, amb els objectius de la restauració i la recuperació de l'ús forestal propi del terreny.
b) Amb relació al farcit del buit de la pedrera caldrà ajustar-se al que disposa el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell, pel que es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i farcit, o amb fins de construcció. Així, s'empraran únicament els residus inerts adequats que disposen la declaració administrativa corresponent, en el cas que aquesta siga necessària.
c) S'aplicaran labors de preparació del sòl per a afavorir l'establiment de la vegetació. En el cas que les solucions tècniques obliguen a emprar talussos de gran longitud per la realitat física existent, serà necessari aplicar tècniques de bioenginyeria (tanques antierosió, estaques, banquetes amb microconques, mantes orgàniques, geomalles, etc.) per a reduir la capacitat erosiva de la vessament, alhora que s'ofereix un suport a les plantes.
d) L'alteració de la hidrologia haurà de corregir-se establint un sistema de drenatge adequat, que permeta mantenir la dinàmica natural de l'aigua i els seus efectes per erosió, transport i sedimentació. Per a això s'haurà d'establir una xarxa de drenatge, la funció principal de la qual siga aprofitar al màxim l'aigua de pluja. Al mateix temps haurà d'estar dissenyada per a evacuar l'excés d'aigua a fi d'evitar, corregir o minimitzar els processos d'erosió i contaminació de cursos naturals amb sediments procedents de l'explotació.
e) La terra vegetal aportada, que haurà de tenir unes característiques semblants a les del seu entorn, serà adequada per a albergar una coberta vegetal d'acord amb el disseny de la revegetació.
f) S'haurà de descriure i justificar adequadament la revegetació que s'hi haurà de fer. Concretament, es determinarà el mètode més adequat d'introducció d'espècies (sembra, hidrosembra o plantació) i es descriurà rigorosament la dosi de sembra i la seua composició, elements de l'hidrosembra o densitat de plantació i proporció relativa de cada espècie a la distribució d'aquestes sobre el terreny que s'ha de restaurar. En el cas que es combinen diversos mètodes, s'hauran d'identificar en la cartografia que acompanye el pla de restauració les diferents zones.
g) Quant a l'elecció d'espècies que s'han d'introduir, aquesta ha d'estar fonamentada en les característiques fitoclimàtiques, edàfiques i fisiogràfiques de la zona. Es tractarà d'aconseguir una cobertura del sòl del 100% mitjançant l'ús d'espècies autòctones arbòries, arbustives i herbàcies, tenint en compte les distintes funcions de la vegetació (ràpida cobertura, protecció del sòl i millora de la seua estructura, manteniment de la biodiversitat, etc.).
h) Per a assegurar l'establiment de la coberta vegetal s'hauran d'aplicar regs. Es donarà un primer reg una vegada executada la revegetació i durant els diversos anys següents a la plantació, d'acord amb les necessitats hídriques identificades en cada cas.
i) S'hauran de substituir els peus morts en la revegetació.
j) La duració dels treballs de restauració prevista en el pla no podrà excedir de tres anys, ja que es considera convenient que la globalitat de l'àmbit del paratge presente unes característiques tals que el facen mereixedor de protecció. En el cas que no es puga complir aquest condicionant, s'haurà de justificar degudament en l'esmentat document.
k) Ja que la pedrera inclosa en l'àmbit del paratge es troba en terreny forestal, es considera necessari que, amb caràcter previ a l'aprovació del pla de restauració d'aquesta, i a sol·licitud de la conselleria amb competències en matèria de mines, l'òrgan competent en matèria forestal emeta, en el termini de dos mesos des que li siga requerit, un informe, que haurà d'avaluar els continguts del pla de restauració, a fi de garantir la integració de l'àrea restaurada en l'entorn del paratge i, analitzar l'eficàcia de les mesures correctores proposades per a minimitzar els possibles impactes negatius derivats de l'execució dels treballs de restauració.
Durant l'execució dels treballs de restauració es tindran en consideració les mesures correctores necessàries, a fi d'evitar o minimitzar les afeccions per pols, soroll, residus, etc. Així mateix, en la planificació del calendari dels treballs es consideraran les possibles afeccions a la fauna.
Article 66. Usos o activitats prohibides
1. Es consideren usos o activitats prohibides, amb caràcter general, totes aquelles que no estiguen directament relacionades amb la restauració de l'àrea degradada.
2. Queden específicament prohibits en aquest espai:
a) Actuacions o activitats relacionades amb l'extracció dels recursos minerals.
b) L'abocament de residus sòlids o líquids de qualsevol tipus que puguen contribuir a deteriorar la qualitat de les aigües, el sòl o el paisatge.
3. En un futur, una vegada executat el Pla de restauració, l'àrea de restauració quedarà subjecta a la regulació prevista en l'article 62 d'aquest document, relatiu als usos prohibits en l'àrea forestal.
4. Es prohibeix l'ús del foc amb qualsevol finalitat en tot l'àmbit del paratge, i també tirar llumins, puntes de cigarret i l'ús de cartutxos de caça proveïts de tacs de paper.
TÍTOL IV
NORMES PER A LA GESTIÓ DEL PARATGE NATURAL
Article 67. Règim general
1. L'administració i gestió del Paratge Natural Municipal el Mollet correspon a l'Ajuntament de Sant Joan de Moró.
2. La conselleria competent en matèria de medi ambient podrà prestar a l'Ajuntament l'assistència tècnica necessària i assessorament per a la gestió del paratge natural municipal.
3. El règim de gestió del paratge atendrà el marc establit amb caràcter genèric per als paratges naturals municipals per la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, i també les determinacions específiques que estableix en la matèria el Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de Regulació dels Paratges Naturals Municipals.
4. La gestió del paratge, quant al funcionament d'instal·lacions, equipaments i serveis, podrà delegar-se d'acord amb el que preveu la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana. Aquesta gestió també podrà encomanar-se a altres entitats de dret públic o concertar-se amb institucions o entitats de naturalesa privada.
5. L'Ajuntament podrà promoure, per a assegurar la participació efectiva en la gestió del paratge dels agents socials i econòmics implicats i d'altres administracions públiques, la constitució d'una entitat mixta amb participació de les administracions autonòmica i local i del sector privat, igual que una fundació, un consorci o un altre tipus de figura prevista en la legislació vigent.
Article 68. Consell de Participació del Paratge Natural Municipal
Com a òrgan col·legiat de caràcter consultiu, amb la finalitat de col·laborar en la gestió i canalitzar la participació dels propietaris i interessos socials i econòmics afectats, s'ha creat el Consell de Participació del Paratge Natural Municipal del Mollet, segons s'estableix en l'acord de declaració del paratge, segons el que preveu l'article 7.3 del Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de Regulació dels Paratge Naturals Municipals.
TÍTOL V
MECANISME DE FINANÇAMENT
Article 69. Règim general
1. El finançament del paratge natural municipal anirà a càrrec de l'Ajuntament de Sant Joan de Moró.
2. L'Ajuntament de Sant Joan de Moró habilitarà en els seus pressupostos els crèdits necessaris per a la correcta gestió del paratge natural municipal.
3. La conselleria competent en matèria de medi ambient podrà participar en el finançament del paratge natural municipal, d'acord amb l'article 10 del Decret 161/2004, de 27 de desembre, del Consell, de Regulació dels Paratges Naturals Municipals, sense perjudici dels mitjans econòmics que poden aportar altres entitats públiques o privades que puguen tenir interés a coadjuvar al manteniment del paratge natural municipal.
TÍTOL VI
RÈGIM SANCIONADOR
Article 70. Règim sancionador
1. La inobservança o la infracció de la normativa aplicable al paratge natural municipal serà sancionada de conformitat amb la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, sense perjudici d'allò exigible en via penal, civil o de qualsevol altre ordre en què puga incórrer.
2. Els infractors estaran obligats, en tot cas, a reparar els danys causats i restituir els llocs i elements alterats a la seua situació inicial.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5696, del 05-02-2008 (2008/1363)

ACUERDO de 1 de febrero de 2008, del Consell, por el que se declara paraje natural municipal el enclave denominado El Mollet, en el término municipal de Sant Joan de Moró.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5696

Fecha DOGV
:   05-02-2008

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2008/1363

CVE


Fecha del documento
:   01-02-2008

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda

Tipo de documento
:   Acuerdo

Descriptores 

:   * [Sant Joan de Moró](javascript:void(0))
    * [municipio](javascript:void(0))
    * [reserva natural](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))

ACUERDO de 1 de febrero de 2008, del Consell, por el que se declara paraje natural municipal el enclave denominado El Mollet, en el término municipal de Sant Joan de Moró. [2008/1363]
El Consell, en la reunión del día 1 de febrero de 2008, adoptó el siguiente Acuerdo:
El enclave del monte El Mollet posee importantes valores ecológicos, paisajísticos, histórico-culturales, y relacionados con los usos recreativos y de esparcimiento, que justifican la tramitación de un procedimiento para su declaración como Paraje Natural Municipal.
El Paraje se localiza al nordeste del término municipal de Sant Joan de Moró, en la comarca de la Plana Alta.
Desde el punto de vista geomorfológico, se incluye en un conjunto de alineaciones montañosas paralelas al litoral, separadas por valles muy amplios, de fondo aplanado y rellenos de materiales recientes. Más concretamente, el Paraje se encuentra en el Tossal del Mollet, situado en las laderas de orientación noroeste de la sierra de Borriol o de Moró. Predominan los afloramientos de areniscas triásicas de color rojizo, que conforman un relieve abrupto. La abundante cobertura vegetal existente acaba por conformar un paisaje de gran valor, del cual destaca la singular morfología ruiniforme, que puede observarse en sus cumbreras.
El Paraje presenta notables valores, tanto a nivel florístico como faunístico. En relación a la vegetación, la zona está cubierta por carrascales de Quercus ilex y, en mayor medida, por pinares densos naturalizados de pino carrasco (Pinus halepensis). A su vez, el sotobosque del pinar está formado por matorrales termomediterráneos bien desarrollados, dominados por coscojares y lentiscares. Tanto los carrascales como los matorrales constituyen hábitats de interés para la Unión Europea.
En relación con la fauna, destaca la presencia como nidificantes de especies como el petirrojo (Erithacus rubecula), el pico picapinos (Picoides major) y, posiblemente, el trepador azul (Sitta europaea), que confieren a estos bosques un claro interés, por tratarse de especies cuya distribución se sitúa en zonas de mayor altitud y del interior de la Comunitat Valenciana. También se destaca la comunidad de rapaces forestales por su gran variedad, nidificando casi todas las especies típicas de estos medios: ratonero común (Buteo buteo), cárabo (Strix aluco), autillo (Otus scops) y buho chico (Asio otus). Se reseña también la presencia del águila azor perdicera (Hieraaetus fasciatus), que en el Catálogo Valenciano de Fauna Amenazada está incluida en la categoría de vulnerable.
En lo que respecta al patrimonio histórico-cultural, el yacimiento denominado Monte Mollet, un antiguo poblado fortificado medieval que tiene la consideración de Bien de Interés Cultural, constituye el elemento más relevante. En el aspecto etnológico, la romería hasta la ermita de San Miguel, cada tercer domingo de Cuaresma y que organiza el Ayuntamiento desde el siglo XVII, constituye un elemento de gran interés y fuerte arraigo en la localidad.
Por todo ello, y a iniciativa del Ayuntamiento de Sant Joan de Moró, la Generalitat, en el ejercicio de sus competencias autonómicas en la materia, considera pertinente la declaración de un régimen especial de protección y conservación de los valores naturales de este espacio.
Así, la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, establece la figura de protección denominada Paraje Natural Municipal, que reguló posteriormente el Decreto 161/2004, de 3 de septiembre, del Consell, que se adapta a las características de este enclave y permite la vía jurídica idónea para la consecución de los objetivos previstos.
Por ello, en vista de los valores naturales y del interés del Ayuntamiento de Sant Joan de Moró, habiéndose cumplido los trámites previstos en el Decreto 161/2004, de 3 de septiembre, del Consell, de Regulación de los Parajes Naturales Municipales, y a propuesta del conseller de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, el Consell
ACUERDA
Primero. Objeto
1. Se declara Paraje Natural Municipal la zona denominada El Mollet, en el término municipal de Sant Joan de Moró, estableciéndose para él un régimen jurídico de protección, de acuerdo con las normas básicas contenidas en la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana.
2. En razón del interés botánico, ecológico, geomorfológico y paisajístico del Paraje Natural Municipal, dicho régimen jurídico está orientado a proteger la integridad de los ecosistemas naturales, y no admitirá uso o actividad que ponga en peligro la conservación de los valores que motivan su declaración.
Segundo. Ámbito territorial
1. El Paraje Natural Municipal se localiza en el término municipal de Sant Joan de Moró, en la provincia de Castellón, figurando su delimitación descriptiva y gráfica en los anexos I y II del presente Acuerdo, respectivamente.
2. En caso de discrepancia entre la delimitación descriptiva y la delimitación gráfica, prevalecerá la primera de ellas.
Tercero. Administración y gestión
1. La administración y gestión del Paraje Natural Municipal corresponde al Ayuntamiento de Sant Joan de Moró.
2. La Dirección General con competencias en espacios naturales protegidos designará un técnico de los servicios territoriales de Castellón de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, el cual prestará asistencia técnica y asesoramiento en la gestión del Paraje Natural Municipal.
Cuarto. Régimen de protección
Con carácter general, podrán continuar desarrollándose las actividades tradicionales compatibles con las finalidades que motivan esta declaración, de acuerdo con sus regulaciones específicas y con lo establecido por el presente Acuerdo y el correspondiente Plan Especial de Protección del Paraje Natural Municipal El Mollet.
En el ámbito del Paraje Natural Municipal las competencias de las Administraciones Públicas se ejercerán de modo que queden preservados todos los valores geomorfológicos, botánicos, ecológicos, paisajísticos y naturales del Paraje Natural Municipal, evaluando con especial atención los posibles impactos ambientales producidos por las actuaciones exteriores a éste.
Quinto. Plan Especial de Protección
1. En virtud de lo establecido en el artículo 7 del Decreto 161/2004, de 3 de septiembre, del Consell, de Regulación de los Parajes Naturales Municipales, se aprueba el Plan Especial de Protección del Paraje Natural Municipal El Mollet, en el término municipal de Sant Joan de Moró.
2. En el anexo III de este acuerdo se incluye la parte dispositiva del citado Plan Especial de Protección del Paraje Natural Municipal El Mollet.
3. Las disposiciones del Plan Especial de Protección serán vinculantes tanto para las Administraciones Públicas como para los particulares.
Sexto. Consejo de Participación del Paraje Natural Municipal
1. Se crea el Consejo de Participación del Paraje Natural Municipal El Mollet, como órgano colegiado de carácter consultivo, con la finalidad de colaborar en la gestión y canalizar la participación de los propietarios e intereses sociales y económicos afectados.
2. El Consejo de Participación estará compuesto por:
a) Tres representantes elegidos por el Ayuntamiento de Sant Joan de Moró, de los cuales uno actuará como Secretario del Consejo de Participación.
b) Un representante de los propietarios de terrenos incluidos en el ámbito del Paraje Natural Municipal, distintos del Ayuntamiento. En caso de no existir o renunciar a participar en dicho órgano, se sumará este puesto a la representación del grupo c).
c) Dos representantes de los intereses sociales, institucionales o económicos, afectados o que colaboren en la conservación de los valores naturales a través de la actividad científica, la acción social, la aportación de recursos de cualquier clase o cuyos objetivos coincidan con la finalidad del espacio natural protegido.
d) Un representante de la Dirección General con competencias en espacios naturales protegidos de los servicios territoriales de Castellón, de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda.
El Ayuntamiento podrá proponer la modificación de la composición del Consejo de Participación para dar cabida a otros representantes de colectivos con intereses en el Paraje Natural Municipal. La modificación de la composición del Consejo de Participación deberá ser aprobada por Acuerdo del Consell.
3. El Consejo de Participación del Paraje Natural Municipal El Mollet se constituirá en el plazo de seis meses desde la declaración del Paraje.
Serán funciones de dicho órgano colegiado de carácter consultivo las previstas en el artículo 50 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana.
4. El Presidente del Consejo de Participación será nombrado por el Ayuntamiento de Sant Joan de Moró de entre los miembros del Consejo.
5. Con objeto de establecer un funcionamiento adecuado en la actuación del Consejo de Participación, se podrán aprobar unas normas internas de funcionamiento.
Séptimo. Ejecución y desarrollo
Se autoriza al conseller de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda para que, en el marco de sus competencias, dicte lo necesario para la ejecución y desarrollo del presente Acuerdo.
Octavo. Efectos y revisión
1. El presente Acuerdo producirá efectos a partir del día de su publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.
2. Cualquier modificación de lo establecido en el presente Acuerdo deberá ser aprobada, a su vez, por Acuerdo del Consell, debiendo seguirse en tal caso los mismos trámites.
Contra el presente Acuerdo, los interesados podrán interponer recurso contencioso-administrativo en el plazo de dos meses, contados a partir del día siguiente al de la publicación de este acuerdo en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, ante la Sala de lo Contencioso-administrativo del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, de conformidad con lo que dispone el artículo 10 y concordantes de la Ley Reguladora de la Jurisdicción Contencioso-administrativa.
Todo ello sin perjuicio de la interposición del recurso potestativo de reposición ante el Consell, en el plazo de un mes desde el día siguiente al de la publicación del presente Acuerdo en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, de acuerdo con lo que disponen los artículos 116 y 117 de la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común, modificada por la Ley 4/1999, de 13 de enero.
Valencia, 1 de febrero de 2008
El vicepresidente primero y secretario del Consell,
Vicente Rambla Momplet
ANEXO I
DELIMITACIÓN DEL PARAJE NATURAL
MUNICIPAL EL MOLLET
1. El Paraje comprende la zona de cumbre y las laderas del Tossal del Mollet. Empezando por el norte y siguiendo el sentido de las agujas del reloj, los terrenos que forman el Paraje se encuentran en las partidas de: Tossal de Mollet, Mas de Mollet y Coll de les Saleres. Su ámbito queda definido por las siguientes parcelas catastrales del término municipal de Sant Joan de Moró:
Polígono 13: parcelas 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 29, 30, 31, 48, 49, 50, 51, 52, 53, 54, 55, 56, 57, 58, 59, 60, 9006 (parte) y 9015.
2. Según la orientación de los puntos cardinales, los límites del Paraje son:
- Norte: el camino al Mas del Panero o Camí de la Serra, ya en el límite con el término municipal de Vilafamés.
- Sur: la partida Roca Rocha. Concretamente, el límite sureste se corresponde con parte del Paso de Ganados al Mas del Mollet, incluido en el paraje, y por el suroeste, el límite se corresponde con el paso de Ganados del Coll de la Marsella.
- Este: terreno forestal privado y algunos campos de cultivo, situados al este del Paso de Ganados al Mas del Mollet.
- Oeste: la partida de la Ermita de Sant Miquel, del término municipal de Vilafamés.
3. Delimitación geográfica: el Paraje queda delimitado por el polígono cuyos vértices con sus correspondientes coordenadas, que consideran el sistema de referencia European Datum 1950 (ED 50) y el sistema cartográfico UTM (huso 30 N), se incluyen en un archivo que se halla a disposición de quien desee consultarlo en formato digital en las dependencias de la Dirección General de Gestión del Medio Natural.
4. La superficie total del Paraje es de 114,606 ha.ANEXO III
PARTE DISPOSITIVA DEL PLAN ESPECIAL DE PROTECCIÓN
DEL PARAJE NATURAL MUNICIPAL EL MOLLET,
EN EL TÉRMINO MUNICIPAL DE SANT JOAN DE MORÓ.
TÍTULO I
DISPOSICIONES GENERALES
Artículo 1. Naturaleza del Plan
El presente Plan Especial (PE), se redacta al amparo de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana. Constituye, por tanto, uno de los Planes Especiales previstos en los artículos 177 y siguientes del Reglamento de Ordenación y Gestión Territorial y Urbanística, aprobado mediante el Decreto 67/2006, de 19 de mayo, del Consell.
Artículo 2. Finalidad
El objetivo genérico por el cual se redacta este PE es el establecimiento de las medidas necesarias para garantizar la protección del Paraje El Mollet, en razón de la conservación y mejora de la fauna y flora, así como de las singularidades geológicas, paisajísticas y culturales que presenta. El PE constituye, por tanto, el marco que regulará el régimen del espacio natural, los usos y actividades y el uso público del mismo.
Artículo 3. Ámbito
1. El ámbito territorial del Paraje Natural Municipal El Mollet queda definido por las siguientes parcelas catastrales del término municipal de Sant Joan de Moró, incluidas total o parcialmente:
Polígono 13: parcelas 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 29, 30, 31, 48, 49, 50, 51, 52, 53, 54, 55, 56, 57, 58, 59, 60, 9006 (parte) y 9015.
Además de las parcelas relacionadas, se tiene un enclavado que reúne las características especificadas en el artículo 9.1 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana. El enclavado se corresponde con la parcela 61 del polígono 13, de titularidad privada, no habiendo sido incluida en el ámbito del Paraje al no disponerse del consentimiento expreso de su titular.
A tal efecto, se considerará medida prioritaria de actuación la adquisición por parte del Ayuntamiento de la citada parcela, para la cual, con objeto de facilitar su incorporación futura al ámbito del Paraje, se establece el régimen especifico desarrollado en el artículo 5.4 de este Plan.
2. Los límites del Paraje Natural Municipal son:
- Norte: el camino al Mas del Panero, ya en el límite con el término municipal de Vilafames.
- Sur: la partida Roca Rocha. Concretamente, el límite sureste se corresponde con parte del Paso de Ganados al Mas del Mollet, incluido en el Paraje, y por el suroeste el límite se corresponde con el Paso de Ganados del Coll de la Marsella.
- Este: terreno forestal privado y algunos campos de cultivo, situados al este del Paso de Ganados al Mas del Mollet.
- Oeste: la partida de la Ermita de Sant Miquel, del término municipal de Vilafamés.
Hay un enclavado de titularidad privada dentro de la propuesta de delimitación del Paraje, del que no ha sido posible conseguir el consentimiento del propietario, por tanto queda excluido del ámbito del Paraje.
3. El Paraje tiene una superficie de 114,606 hectáreas.
Artículo 4. Efectos
1. De conformidad con lo dispuesto en el artículo 42 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, el PE se ajustará a lo previsto en la legislación urbanística.
2. Las disposiciones de este PE serán de aplicación directa y prevalecerán sobre el planeamiento urbanístico municipal. Éste deberá adaptarse en todo lo necesario al régimen de ordenación y gestión del Paraje, desarrollado por el presente PE.
3. Cuando de la información detallada elaborada para la redacción del planeamiento municipal resultase discrepancia entre los documentos de este Plan y la realidad existente, se aplicará la normativa que mejor se ajuste a la realidad, salvo en el supuesto de que dicha discrepancia se deba a acciones o intervenciones producidas con posterioridad a la aprobación de este Plan, en cuyo caso serán de aplicación las determinaciones del mismo y se exigirá la adopción de las medidas necesarias para restituir el terreno al estado reflejado en el PE.
4. Las determinaciones de este Plan se entenderán sin perjuicio de las contenidas en las legislaciones sectoriales y, en particular, de las normas, reglamentos o planes que se aprueben para el desarrollo y cumplimiento de la finalidad protectora de este Plan, así como las de aquellos destinados a la mejora de la calidad de vida de los ciudadanos y el desarrollo sostenible. En el caso de que la normativa contenida en este Plan resultara más detallada o protectora se aplicará ésta con preferencia sobre la contenida en la legislación sectorial, siempre que no esté en contradicción con la finalidad de la misma. En todo caso, el aprovechamiento urbanístico de los terrenos se realizará de acuerdo con las previsiones de este PE.
5. El establecimiento de zonas de protección y categorías de suelos o actividades se realizará únicamente a los efectos protectores de este Plan, sin que ello presuponga la existencia de otras consideraciones urbanísticas o de ordenación territorial. Las normas o recomendaciones contenidas en este Plan constituyen un elemento más a tener en cuenta a la hora de proceder a la ordenación integral del territorio mediante el correspondiente planeamiento general.
Artículo 5. Tramitación, vigencia y revisión
1. El PE se tramitará según la legislación vigente.
2. Las determinaciones del PE entrarán en vigor a partir del día de su publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana y seguirán vigentes hasta tanto no se revise el Plan, por haber cambiado suficientemente las circunstancias o los criterios que han determinado su aprobación.
3. La revisión o modificación de las determinaciones del Plan podrán realizarse en cualquier momento, siguiendo los mismos trámites que se hayan seguido para su aprobación.
4. No se considerará revisión del Plan la ampliación de los límites tendente a incluir en el ámbito del Paraje las parcelas enclavadas relacionadas en el artículo 3.1, que podrán ser incorporadas, mediante Orden del conseller competente en materia de medio ambiente, en el caso de que pasaran a ser de titularidad pública o se obtuviera el consentimiento expreso por parte de los propietarios de las mismas, tal y como se exige en el artículo 3.3.f) del Decreto 161/2004, de 3 de septiembre, del Consell.
Artículo 6. Contenido
El contenido de la documentación del Plan Especial se corresponde con lo dispuesto en el artículo 183 y siguientes del Reglamento de Ordenación y Gestión Territorial y Urbanística, aprobado mediante el Decreto 67/2006, de 19 de mayo, del Consell. En concreto, incluirá los siguientes apartados:
1. Memoria informativa y justificativa:
Incluirá los aspectos descriptivos y justificativos, así como los estudios complementarios necesarios para el desarrollo de la ordenación, de acuerdo con los objetivos que justifican su elaboración.
2. Normativa:
La normativa del presente Plan se divide en dos grandes apartados. El primero se halla dedicado al establecimiento de normas generales para la protección de recursos naturales y para la regulación de determinadas actividades que inciden en el medio natural. El segundo se dedica al establecimiento de normas específicas para la protección de espacios determinados en función de los valores que encierran.
3. Planos:
El Plan Especial incluye los siguientes Planos:
I) Planos de Información
II) Planos de Ordenación
4. Normas para la gestión.
5. Mecanismos de financiación.
6. Régimen sancionador.
Artículo 7. Interpretación
1. En la interpretación de este PE deberá atenderse a lo que resulte de su consideración como un todo unitario, utilizando siempre la memoria informativa y justificativa como documento en el que se contienen los criterios y principios que han orientado la redacción del Plan.
2. En caso de conflicto entre las normas de protección y los documentos gráficos del Plan, prevalecerán las primeras, salvo cuando la interpretación derivada de los planos venga apoyada también por la memoria, de tal modo que se haga patente la existencia de algún error material en las normas.
3. En la aplicación de este PE prevalecerá aquella interpretación que lleve aparejado un mayor grado de protección de los valores naturales del ámbito del Plan.
4. En cualquier supuesto no contemplado en el presente Plan, será preceptivo el informe favorable del Ayuntamiento de Sant Joan de Moró, sin perjuicio de las competencias sectoriales que puedan existir.
Artículo 8. Régimen de evaluación de impactos ambientales
Los proyectos, obras y actividades que se realicen o implanten en el ámbito territorial del Paraje se someterán al régimen de evaluación ambiental cuando así quede establecido en la legislación sectorial vigente en ese momento, tanto estatal como autonómica, sobre evaluación del impacto ambiental.
Artículo 9. Autorizaciones e informes previos
1. La presente normativa, en sus normas generales y normas particulares, especifica las actuaciones, planes y proyectos cuya ejecución requiere la autorización especial del Ayuntamiento de Sant Joan de Moró y aquellos que requieren el informe vinculante de la Conselleria competente en materia de medio ambiente.
2. Las autorizaciones anteriores se otorgarán sin perjuicio de la obligación de obtener las licencias o autorizaciones que sean aplicables con carácter sectorial a determinadas actividades, así como en concordancia con lo establecido en la presente normativa.
TÍTULO II
NORMAS GENERALES DE REGULACIÓN
DE USOS Y ACTIVIDADES
CAPÍTULO I
Normas sobre protección de recursos de dominio público
SECCIÓN 1ª
Protección de los recursos hidrológicos
Artículo 10. Calidad del agua
Con carácter general, quedan prohibidos aquellos usos y actividades que contribuyan a deteriorar la calidad de las aguas, así como aquellas actuaciones, obras e infraestructuras que puedan dificultar el flujo hídrico.
Artículo 11. Cauces, riberas y márgenes de los cursos de agua
1. Se mantendrán las condiciones naturales de los cauces, no pudiendo realizarse, en ningún caso, su canalización o dragado.
2. En la zona de dominio público hidráulico, así como en los márgenes incluidos en las zonas de servidumbre y de policía definidas en la Ley de Aguas, se conservará la vegetación de ribera, no permitiéndose la transformación a cultivo de los terrenos actualmente baldíos o destinados a usos forestales. Se permitirán labores de limpieza y desbroce selectivos cuando exista riesgo para la seguridad de las personas o los bienes en caso de avenida. Por otro lado, se considerarán compatibles las actuaciones de mantenimiento de cauces y gestión de recursos hídricos, a realizar por la Confederación Hidrográfica del Júcar, en el ámbito de sus competencias.
3. Se prohíbe la ocupación del dominio público hidráulico y de la zona de servidumbre por instalaciones o construcciones de cualquier tipo, permanentes o temporales; así como la extracción de áridos, salvo en aquellos casos necesarios para obras autorizadas de acondicionamiento o limpieza de los cauces.
4. Cualquier actuación que afecte al dominio público hidráulico y a las zonas de servidumbre y policía se verá sometida al régimen de autorizaciones o concesiones previstos en el Real Decreto 849/1986, de 11 de abril, por el que se aprobó el Reglamento del Dominio Público Hidráulico.
Artículo 12. Protección de aguas subterráneas
1. Queda prohibido el establecimiento de pozos, zanjas, galerías o cualquier dispositivo destinado a facilitar la absorción por el terreno de aguas residuales que puedan producir, por su toxicidad o por su composición química y bacteriológica, la contaminación de las aguas superficiales o profundas.
2. La instalación del sistema de depuración de oxidación total para el saneamiento de edificaciones o zonas de uso público sólo podrá ser autorizada cuando se den suficientes garantías de que no supongan riesgo alguno para la calidad de las aguas superficiales o subterráneas.
Artículo 13. Vertidos
1. En aplicación del artículo 100 de la Ley de Aguas se prohíbe, con carácter general, el vertido directo o indirecto en un cauce público, canal de riego o acuífero subterráneo, de aguas residuales cuya composición química o contaminación bacteriológica puedan impurificar las aguas, con daños para la salud pública o para los aprovechamientos inferiores, tanto comunes como especiales.
2. Se prohíbe el vertido sin depurar, directo o indirecto, de aguas residuales, así como el vertido o depósito permanente o temporal de todo tipo de residuos sólidos, escombros o sustancias, cualquiera que sea su naturaleza, que constituyan o puedan constituir un peligro de contaminación de las aguas o degradación de su entorno; salvo en los casos de limpieza, de acuerdo con lo previsto en el artículo 49 del Reglamento del Dominio Público Hidráulico.
3. Para la concesión de licencia urbanística relacionada con cualquier actividad que pueda generar vertidos de cualquier naturaleza, se exigirá la justificación del tratamiento que haya de darse a los mismos, para evitar la contaminación de las aguas superficiales y subterráneas. El tratamiento de aguas residuales deberá ser tal que se ajuste a las condiciones de calidad exigidas para los usos a que vaya a ser destinada; en cualquier caso, las aguas resultantes no podrán superar los límites establecidos en la legislación sectorial.
4. La efectividad de la licencia quedará condicionada, en todo caso, a la obtención y validez posterior de la autorización de vertido.
Artículo 14. Captaciones de agua
Quedan prohibidas las aperturas de pozos o captaciones de agua dentro del ámbito del PE, salvo las destinadas a satisfacer las necesidades derivadas de las infraestructuras de uso público, siempre que se justifique ésta como la única vía de abastecimiento posible. En todo caso, deberán efectuarse de forma que no provoquen repercusiones negativas sobre el sistema hidrológico y el resto de los aprovechamientos.
SECCIÓN 2ª
Protección de suelos
Artículo 15. Movimientos de tierras y extracción de áridos
1. Los movimientos de tierras estarán sujetos a la obtención previa de la licencia urbanística. Quedan exceptuadas de la obtención de licencia las labores de preparación y acondicionamiento de los suelos relacionados con la actividad agrícola, tales como nivelación de terrenos y arado.
2. Se prohíbe la extracción de áridos en todo el ámbito del Paraje.
Artículo 16. Conservación de la cubierta vegetal
1. Se consideran prioritarias, en el ámbito del Plan, todas aquellas actuaciones que tiendan a conservar o recuperar la cubierta vegetal como medio para evitar los procesos erosivos, ya que, como se describe en la Memoria Informativa, la erosión potencial de la zona es muy elevada.
2. Aquellas actuaciones que puedan alterar o perjudicar de modo significativo las condiciones del espacio natural, o de las especies de flora silvestre existentes, requerirán la redacción de una memoria o proyecto, que será aprobado por el Ayuntamiento, con la autorización previa de la Conselleria competente en materia de medio ambiente.
3. Los trabajos de restauración de la cubierta vegetal irán dirigidos a la conservación y recuperación de las formaciones vegetales autóctonas, en especial los carrascales, que constituyen la vegetación potencial.
Artículo 17. Prácticas de conservación de suelos
1. Se prohíbe la destrucción de bancales y márgenes de éstos, así como las transformaciones agrícolas y labores que pongan en peligro su estabilidad o supongan su eliminación.
2. De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, la administración cuidará de la estabilización y regeneración de los terrenos situados en vertientes, con terrazas o bancales que hayan dejado de ser conservados o se abandonen como suelos agrícolas.
3. Se prohíbe, con carácter general, la roturación de terrenos con vegetación silvestre para el establecimiento de nuevas áreas de cultivo.
4. Se prohíben los aterrazamientos de suelos, salvo en proyectos de corrección de taludes.
5. Siempre que la realización de una obra vaya acompañada de la generación de taludes por desmonte o terraplén, será obligatoria la fijación de éstos mediante repoblación vegetal con especies propias de la zona o elementos naturales. Excepcionalmente, cuando no existan otras soluciones, se podrán permitir las actuaciones de obra civil, siempre que sean tratadas mediante técnicas de integración paisajística.
SECCIÓN 3ª
Protección de la vegetación silvestre
Artículo 18. Formaciones vegetales
Se consideran formaciones vegetales sujetas a las determinaciones del presente Plan, todas aquellas no cultivadas o resultantes de la actividad agrícola. Esta determinación no incluye la vegetación adventicia que acompaña a los cultivos, ni las formaciones ruderales y nitrófilas que colonizan las calles, viales, paredes, cunetas, vertederos, escombreras, baldíos y otras áreas muy antropizadas.
Artículo 19. Tala y recolección
1. Sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 16 de estas normas, se prohíbe la recolección total o parcial de taxones vegetales para fines comerciales.
2. Quedan sometidas al procedimiento de estimación de impacto ambiental las actuaciones necesarias para la defensa contra incendios forestales que planteen derribar, talar o mutilar pies de los taxones de mayor interés para la conservación.
3. La tala y recolección total o parcial de las especies vegetales estará sometida a las disposiciones de la Orden de 20 de diciembre de 1985, de la Conselleria de Agricultura y Pesca, sobre protección de especies endémicas amenazadas, así como a la legislación sectorial aplicable.
4. Sin perjuicio de lo dispuesto en el punto 3 de este artículo, se permite la recolección consuetudinaria de frutos, semillas y plantas silvestres de consumo tradicional, tales como setas, moras, etc., siempre que exista consentimiento del propietario y sin perjuicio de las limitaciones específicas que la Conselleria competente en materia de medio ambiente pueda establecer cuando resulte perjudicial, por su intensidad u otras causas, para la flora o fauna. En el caso de recolección de plantas silvestres o setas, queda prohibido el arranque de la planta, debiendo recolectarse mediante corta, no permitiéndose la utilización de instrumentos tales como azadas o rastrillos.
5. La extracción de madera o leña se realizará acogiéndose a lo dispuesto en el Decreto 98/1995, del Consell, por el que se aprobó el Reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, o a la legislación vigente en materia de aprovechamiento forestal.
En ningún caso podrán recogerse libremente por los visitantes.
6. Además del supuesto citado en el punto anterior, se podrá realizar de manera extraordinaria la extracción de madera o leña si responde a alguno de los siguientes criterios:
- Como resultado de labores de prevención de incendios.
- Como resultado de medidas fitosanitarias.
- Con motivo de estudios científicos.
- Por erradicación de especies alóctonas invasoras.
En ningún caso podrán recogerse libremente por los visitantes.
Artículo 20. Regeneración y plantaciones
1. Los trabajos de regeneración y recuperación de la cubierta vegetal tendrán por objetivo la formación y potenciación de las comunidades vegetales naturales características del ámbito del Plan, en sus distintos estadios de desarrollo.
2. La gestión de los recursos forestales dirigirá sus actuaciones a la conservación, mejora y protección de los terrenos forestales según las determinaciones de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, y a su Reglamento ejecutivo, aprobado por el Decreto 98/1995, de 16 de mayo, del Consell.
3. Queda prohibida la introducción y repoblación con especies exóticas, entendiéndose éstas por toda especie, subespecie o variedad que no pertenezca, o haya pertenecido históricamente, a la vegetación silvestre del ámbito del Plan.
4. Queda prohibido en el ámbito del Paraje la introducción de especies susceptibles de constituir plagas o de generar enfermedades.
5. Es obligatoria la autorización de la Conselleria competente en materia de medio ambiente para realizar cualquier modificación sustancial de la estructura natural de una finca forestal, siendo necesaria la presentación de un proyecto en el que se especifiquen las acciones que se pretenden llevar a cabo y al que deberán ajustarse los trabajos a realizar.
SECCIÓN 4ª
Protección de la fauna
Artículo 21. Destrucción de la fauna silvestre
1. Se deberá respetar, en todo caso, la normativa sectorial aplicable en materia de protección de la fauna.
2. Sin perjuicio de la normativa sectorial aplicable sobre fauna, se consideran protegidas todas las poblaciones de especies animales silvestres del Paraje, con las siguientes excepciones:
a) Especies cinegéticas, reguladas específicamente por sus normativas sectoriales.
b) Especies cuyo control de poblaciones pueda ser autorizado o promovido por la Conselleria competente en materia de medio ambiente, de conformidad con las determinaciones de la normativa sectorial sobre fauna.
3. Las intervenciones que se realicen en el Paraje sobre la cubierta vegetal, los suelos, el medio hídrico y, en general, los distintos hábitats faunísticos, deberán garantizar el mantenimiento de condiciones adecuadas para la pervivencia y, en su caso, la reproducción de las poblaciones animales afectadas.
4. Con carácter general, y sin perjuicio de lo establecido en la legislación sectorial sobre fauna, no se permiten en el ámbito del Paraje las actividades que puedan provocar, directa o indirectamente, la destrucción o deterioro de poblaciones de especies animales silvestres o de sus hábitats. La prohibición se extiende especialmente a los hábitats y enclaves necesarios para los ciclos vitales de la fauna tales como nidos, madrigueras y dormideros, así como en las épocas de mayor sensibilidad.
En particular, se prohíbe:
a) La destrucción, muerte, deterioro, recolección, comercio, captura en vivo, posesión o exposición de animales vivos o sus restos que se hallen protegidos por la legislación sectorial vigente y por las presentes normas.
b) La recolección, posesión o comercio de huevos o crías.
c) La producción de sonidos innecesarios que alteren la tranquilidad habitual de la fauna.
d) La emisión de luces que incidan negativamente sobre hábitats y enclaves de especial interés para la fauna.
Artículo 22. Repoblación o suelta de animales
1. Se prohíbe la repoblación y suelta de cualquier especie animal exótica, entendiéndose por tal toda especie, subespecie o variedad que no pertenezca, o haya pertenecido históricamente, a la fauna del ámbito del Plan, salvo la utilización de especies para control biológico de plagas que realice la administración o autorice ésta.
2. Toda reintroducción de especies faunísticas autóctonas actualmente desaparecidas en el Paraje, así como los eventuales reforzamientos poblacionales de especies existentes y el modo de realizarlos, deberá ser autorizada o promovida por la Conselleria competente en materia de medio ambiente.
Artículo 23. Cercas y vallados
El levantamiento de cercas y vallados en el ámbito del Plan Especial cumplirá con lo dispuesto en el Decreto 178/2005, de 18 de noviembre, del Consell, por el que se establecen las condiciones de los vallados en el medio natural y de los cerramientos cinegéticos, requiriendo la previa autorización de la Conselleria competente en materia de medio ambiente. Todo ello sin perjuicio de la obtención de la correspondiente licencia urbanística, en los términos previstos por la ley.
SECCIÓN 5ª
Protección del paisaje
Artículo 24. Impacto paisajístico.
1. Se considerarán los valores paisajísticos del Paraje como un criterio determinante para la gestión y conservación del espacio y, en concreto, para la ubicación de las distintas infraestructuras y usos. En consecuencia, la implantación de usos o actividades que por sus características puedan generar un importante impacto paisajístico deberán realizarse de manera que se minimice su efecto negativo sobre el paisaje.
A tal fin, se evitará especialmente su ubicación en lugares de gran incidencia visual, tales como en la vecindad de monumentos o edificios y construcciones de interés histórico-cultural.
2. Se respetarán los preceptos contenidos en el Decreto 120/2006, de 11 de agosto, del Consell, por el que se aprobó el Reglamento de Paisaje de la Comunitat Valenciana, en relación con aquellas actividades que puedan incidir en la preservación de la calidad paisajística del Paraje.
3. En cualquier caso, las instalaciones y edificaciones en el medio rural deberán incorporar las medidas de enmascaramiento y mimetización necesarias para su integración en el paisaje.
4. El Ayuntamiento tendrá en cuenta, al autorizar o informar los proyectos referentes al Paraje, los efectos de su realización sobre los valores paisajísticos del mismo.
5. Las pistas y caminos forestales y rurales, áreas cortafuegos, e infraestructuras de cualquier tipo que sean autorizadas, se realizarán atendiendo a su máxima integración en el paisaje y su mínimo impacto ambiental.
6. Se protegerá el paisaje en torno a aquellos hitos y elementos singulares de carácter natural como roquedos, árboles ejemplares, etc., para lo que se establecerán perímetros de protección sobre la base de cuencas visuales que garanticen su prominencia en el entorno.
Artículo 25. Publicidad estática
1. Se prohíbe, con carácter general, la colocación de carteles informativos de propaganda, inscripciones o artefactos de cualquier naturaleza con fines publicitarios, incluyendo la publicidad apoyada directamente o construida tanto sobre elementos naturales del territorio como sobre las edificaciones.
2. En el Paraje se admitirán, únicamente, los indicadores de actividades, establecimientos y lugares que por su tamaño, diseño y colocación estén adecuados a la estructura ambiental donde se instalen, así como todos los de carácter institucional relacionados con el uso público y la gestión del ámbito territorial objeto del Plan.
SECCIÓN 6ª
Protección del patriminio cultural
Artículo 26. Patrimonio cultural
1. La Ley 5/2007, de 9 de febrero, de la Generalitat, de Modificación de la Ley 4/1998, 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, establece que el patrimonio cultural valenciano está constituido por los bienes muebles e inmuebles de valor histórico, artístico, arquitectónico, arqueológico, paleontológico, etnológico, documental, bibliográfico, científico, técnico o de cualquier otra naturaleza cultural. También forman parte del patrimonio cultural valenciano, en calidad de bienes inmateriales del patrimonio etnológico, las creaciones, conocimientos, técnicas, prácticas y usos más representativos y valiosos de las formas de vida y de la cultura tradicional valenciana. Asimismo, forman parte de dicho patrimonio, como bienes inmateriales, las expresiones de las tradiciones del pueblo valenciano en sus manifestaciones musicales, artísticas, gastronómicas o de ocio y, en especial, aquellas que han sido objeto de transmisión oral y las que mantienen y potencian el uso del valenciano. Los bienes inmateriales de naturaleza tecnológica que constituyan manifestaciones relevantes o hitos de evolución tecnológica de la Comunitat Valenciana son, asimismo, elementos integrantes del patrimonio cultural valenciano.
2. Los elementos y conjuntos considerados recursos arqueológicos e histórico-artísticos podrán acoger usos turístico-recreativos, siempre que éstos no impliquen la pérdida de sus valores científicos y culturales y previa obtención del informe favorable de la Conselleria competente en materia de cultura.
3. Si con motivo de la realización de reformas, demoliciones, transformaciones o excavaciones en inmuebles no comprendidos en zonas arqueológicas o paleontológicas, o en espacios de protección o áreas de vigilancia arqueológica o paleontológica, aparecieran restos de esta naturaleza o indicios de su existencia, el promotor, el constructor y el técnico director de las obras estarán obligados a suspender de inmediato los trabajos y comunicar el hallazgo en los términos preceptuados en el artículo 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat, cuyo régimen se aplicará íntegramente. Tratándose de bienes muebles, la Conselleria competente en materia de patrimonio cultural, en el plazo de diez días desde que tuviera conocimiento del hallazgo, podrá acordar la continuación de las obras, con la intervención y vigilancia de los servicios competentes, estableciendo el plan de trabajo. O bien, cuando lo considere necesario para la protección del patrimonio arqueológico o paleontológico y, en todo caso, cuando el hallazgo se refiera a restos arqueológicos de construcciones históricas o artísticas o a restos y vestigios fósiles de vertebrados, prorrogará la suspensión de las obras y determinará las actuaciones arqueológicas o paleontológicas que hubieran de realizarse. En cualquier caso, dará cuenta de su resolución al Ayuntamiento correspondiente. La suspensión no podrá durar más del tiempo imprescindible para la realización de las mencionadas actuaciones. Serán de aplicación las normas generales sobre responsabilidad de las Administraciones Públicas para la indemnización, en su caso, de los perjuicios que la prórroga de la suspensión pudiera ocasionar.
SECCIÓN 7ª
Protección de las vías pecuarias
Artículo 27. Conservación y defensa de las vías pecuarias
1. Cualquier actuación que se lleve a cabo y que pueda afectar a las vías pecuarias deberá cumplir con lo establecido en la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias.
2. Se fomentará la designación de interés natural de aquellas vías pecuarias presentes en el ámbito del presente Plan, de acuerdo con lo establecido en el artículo 17 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana.
CAPÍTULO II
Normas sobre regulación de actividades e infraestructuras
SECCIÓN 1ª
Actividades extractivas y mineras
Artículo 28. Actividades extractivas y mineras
Se prohíbe la realización de actividades extractivas y mineras en el ámbito del PE.
SECCIÓN 2ª
Actividades agrarias
Artículo 29. Concepto
A los efectos de este Plan, se consideran agrarias las actividades relacionadas directamente con la explotación económica de los recursos vegetales cultivados, mediante el empleo de medios técnicos e instalaciones que no supongan, ni tengan como consecuencia, la transformación de su estado o características esenciales.
Artículo 30. Tipos de cultivos e incompatibilidades
1. Se consideran compatibles en el ámbito del Plan, el mantenimiento de las actividades agrarias que se registren en el momento de la aprobación de éste, siempre y cuando fueran compatibles con el planeamiento en vigor en ese momento y hubieran obtenido las autorizaciones pertinentes y la evaluación de impacto ambiental, en su caso.
2. Se fomentarán las técnicas propias de agricultura integrada y se deberán conservar y restaurar los muretes en mampostería de sujeción de bancales.
3. Se prohíbe la ampliación de la superficie de las áreas actualmente existentes dedicadas a la actividad agrícola. El cultivo de especies forestales de carácter intensivo únicamente podrá efectuarse sobre dichas áreas.
4. A los efectos previstos en el apartado anterior, no se consideran sometidos a la actividad los terrenos cuyo cultivo haya sido abandonado por un plazo superior a diez años o que hayan adquirido signos inequívocos de su vocación forestal.
5. Se prohíbe, con carácter general, las prácticas agrícolas bajo la modalidad de invernadero o túnel.
Artículo 31. Construcciones e instalaciones relacionadas con las actividades agropecuarias
1. Las construcciones e instalaciones vinculadas a la explotación agraria existentes en el momento de la aprobación de las presentes normas podrán seguir ejerciendo su actividad con arreglo a la normativa sectorial aplicable, si bien no podrán ampliar la superficie ocupada por las mismas.
2. Se prohíbe, con carácter general, todo tipo de edificación de nueva planta, así como construcciones e instalaciones vinculadas a la explotación agraria (almacenes de productos y maquinarias, cuadras, establos, etc.), o a la primera transformación de productos (secaderos, aserraderos, etc.).
Artículo 32. Productos fitosanitarios
El uso de productos fitosanitarios deberá ajustarse a las normas y planes sectoriales que les sean de aplicación, con arreglo a los períodos, limitaciones y condiciones establecidos por los organismos competentes. Se tratará de evitar el empleo de productos fitosanitarios convencionales y, en concreto, se prohíben los herbicidas volátiles de cualquier tipo.
SECCIÓN 3ª
Actividades ganaderas
Artículo 33. Concepto y régimen general de ordenación
1. Se consideran ganaderas las actividades relacionadas con la explotación, cría, reproducción y aprovechamiento de las especies animales. Con carácter general, el ejercicio de esta actividad se someterá a las normas y planes sectoriales que le sean de aplicación.
2. La ordenación de la ganadería extensiva sobre terrenos forestales deberá realizarse, al menos, teniendo en cuenta las siguientes condiciones:
a) Delimitación de áreas acotadas.
b) Definición de la carga ganadera aplicable a las distintas zonas.
c) Diseño de un sistema de rotación para evitar el sobrepastoreo.
d) En todo caso, las actividades ganaderas deberán ser compatible con los usos didácticos y recreativos del Paraje.
3. Según se establece en el artículo 4 del Decreto 6/2004, de 23 de enero, del Consell, por el que se establecen normas generales de protección en terrenos forestales incendiados, los terrenos forestales que hayan sufrido los efectos de un incendio no podrán ser destinados al pastoreo, al menos, durante los cinco años posteriores a éste.
Artículo 34. Construcciones e instalaciones relacionadas con las actividades ganaderas
1. Quedan prohibidas las construcciones ganaderas de nueva planta en el ámbito del Paraje. Esta prohibición se extiende tanto a la ganadería intensiva estabulada como a las construcciones ligadas a las explotaciones extensivas o semiextensivas, tales como apriscos, corrales y dormideros.
2. Las construcciones e instalaciones ganaderas existentes en el momento de la aprobación de las presentes normas podrán seguir ejerciendo su actividad con arreglo a la normativa sectorial aplicable, si bien no podrán ampliar la superficie ocupada por las mismas.
SECCIÓN 4ª
Aprovechamiento forestal
Artículo 35. Terreno forestal
1. A los efectos del presente Plan, se consideran montes o terrenos forestales los así definidos en el artículo 2 de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana
2. Se promoverá la declaración de utilidad pública por el Consell, a los efectos previstos en la legislación forestal, de los terrenos forestales de propiedad pública incluidos en el ámbito del Plan que no tengan todavía dicha consideración.
3. Se promoverá la firma de convenios, consorcios o cualquier otra figura prevista por la legislación, entre la administración forestal y el Ayuntamiento o propietarios particulares de terrenos forestales para la realización de labores de reforestación y regeneración, trabajos y tratamientos de prevención y extinción de plagas y enfermedades y de prevención de incendios.
Artículo 36. Repoblación forestal
Sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 20 de estas normas, la repoblación de terrenos forestales deberá ajustarse a las normas y planes sectoriales que le sean de aplicación.
Artículo 37. Aprovechamientos forestales
1. Se consideran, a los efectos de este Plan, como aprovechamientos forestales las maderas, productos de entresaca, leñas, cortezas, pastos, frutos, semillas, plantas aromáticas, medicinales y condimentarias, setas y demás productos que se generen en los terrenos forestales. Dichos aprovechamientos requerirán la autorización de la Conselleria competente en materia de medio ambiente, sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 19 de estas normas.
2. Los aprovechamientos forestales en el ámbito del Paraje deberán ajustarse a lo dispuesto en las normas y planes sectoriales que le sean de aplicación.
3. Se prohíbe, con carácter general, la transformación a usos agrícolas de los terrenos forestales.
4. El aprovechamiento de pastos y recursos cinegéticos podrá limitarse cuando se pueda derivar un riesgo para la conservación de los suelos o existan árboles jóvenes, especialmente en zonas repobladas o en proceso de regeneración.
5. De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 82 del Reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, la extracción de productos forestales se realizará exclusivamente a través de vías previamente autorizadas por la administración forestal.
Artículo 38. Incendios forestales
1. En general, y en materia de incendios forestales, este Plan está sujeto a lo determinado por la legislación sectorial específica en materia de incendios forestales.
2. En particular, se establecerán las medidas necesarias para el mantenimiento de las infraestructuras de prevención y extinción de incendios, mantenimiento de las pistas y de los depósitos, etc.
3. Sin perjuicio de lo dispuesto en la Ley 10/2004, de 9 de diciembre, de la Generalitat, del Suelo No Urbanizable, el Decreto 6/2004, de 23 de enero, del Consell, por el que se establecen normas generales de protección en terrenos forestales incendiados, establece en su artículo 4 que los terrenos forestales que hayan sufrido los efectos de un incendio no se podrán destinar al pastoreo en los cinco años siguientes.
4. Se fomentará la elaboración de un Plan de Prevención y Extinción de Incendios para la correcta protección del Paraje a estos efectos.
SECCIÓN 5ª
Actividad cinegética
Artículo 39. Normas generales
1. La actividad cinegética se considera compatible en el ámbito del Plan Especial, quedando sujeta a los periodos y condiciones establecidos en la legislación sectorial específica y artículos siguientes.
2. En particular, la caza está permitida en aquellos terrenos que actualmente cumplen las condiciones legales establecidas para dicha actividad.
Artículo 40. Ordenación cinegética
1. En general, y en materia de ordenación cinegética, este Plan está sujeto a lo dispuesto en la legislación sectorial que le sea de aplicación.
2. En aquellos acotados vinculados al Paraje, se fomentará el establecimiento de las zonas de reserva cinegética dentro del propio ámbito del Paraje.
3. Sin perjuicio de lo dispuesto en la regulación sectorial sobre períodos de veda y especies cinegéticas en la Comunitat Valenciana, la Conselleria competente en materia de medio ambiente podrá determinar en el ámbito del Plan, si así lo requiere el estado de los recursos cinegéticos, limitaciones específicas en las especies abatibles y períodos hábiles.
4. El uso cinegético del Paraje deberá ser compatible con los usos didácticos y recreativos del mismo.
SECCIÓN 6ª
Actividad industrial
Artículo 41. Actividad industrial
Por considerarse incompatible con los objetos de protección de este Plan, queda prohibida la actividad industrial de cualquier tipo, incluyendo las instalaciones de almacenaje o primera transformación de productos primarios.
SECCIÓN 7ª
Uso público del paraje
A) PLAN DE USO PÚBLICO DEL PARAJE
Artículo 42. Plan de Uso Público del Paraje
1. Se fomentará la elaboración de un Plan de Uso Público del Paraje, que contendrá las determinaciones necesarias para la ordenación y la gestión de las actividades ligadas al disfrute ordenado y a la enseñanza de los valores ambientales y culturales del Paraje efectuadas tanto por iniciativa pública como privada o mixta.
2. El uso público del Paraje deberá ser acorde con los usos permitidos en suelo no urbanizable protegido, según la Ley 10/2004, de 9 de diciembre, de la Generalitat, del Suelo No Urbanizable, en especial, en relación con las actividades recreativas y deportivas que puedan llevarse a cabo en el ámbito del Plan Especial.
3. El citado Plan de Uso Público deberá contener, necesariamente, la regulación de la práctica de actividades de montaña, tales como senderismo, escalada, etc., en el ámbito del Paraje. A tal efecto, establecerá los lugares y periodos en los que se podrán desarrollar estas actividades, sin perjuicio para los valores naturales del Paraje. Se ajustará, en todo caso, a lo dispuesto en el Decreto 179/2004, de 24 de septiembre, del Consell, de regulación del senderismo y deportes de montaña de forma compatible con la conservación del medio natural, o a la legislación vigente en materia de senderismo y deportes de montaña.
4. El Plan de Uso Público establecerá una ordenación y zonificación pormenorizada al objeto de regular las actividades de recreo concentrado y las actividades deportivas establecidas en los artículos 46 y 49, respectivamente.
5. El Plan de Uso Público del Paraje se complementará con actuaciones de promoción y concienciación social sobre los aspectos ambientales del mismo y su uso adecuado.
6. El Plan lo aprobará el Ayuntamiento, con el informe vinculante de la Conselleria competente en materia de medio ambiente.
B) ALOJAMIENTO TURÍSTICO Y OTRAS ACTIVIDADES HOSTELERAS Y RECREATIVAS VINCULADAS A CONSTRUCCIONES
Artículo 43. Campamentos de turismo o campings
Se prohíben los campings y campamentos públicos y privados en todo el ámbito del Paraje Natural.
Artículo 44. Actividades recreativas y de esparcimiento vinculadas a construcciones
1. Sólo se permitirán en las áreas acondicionadas al efecto.
2. Tendrán la consideración de equipamientos públicos y se explotarán directa o indirectamente por el Ayuntamiento, con la aplicación de medidas correctoras en materia de contaminación acústica, eliminación de barreras arquitectónicas y de espectáculos públicos, seguridad e higiene.
Artículo 45. Instalaciones y adecuaciones
Sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 27 de la Ley 10/2004, de 9 de diciembre, de la Generalitat, del Suelo No Urbanizable, las actividades e instalaciones turísticas, recreativas, deportivas, de ocio y esparcimiento quedan sujetas, con carácter general y conforme a las prohibiciones y cautelas señaladas en las normas particulares del presente Plan, a las siguientes determinaciones:
- Se prohíbe la construcción de instalaciones deportivas en el ámbito del Paraje.
- Las instalaciones o edificaciones de carácter recreativo deberán apoyarse preferentemente sobre construcciones preexistentes, evitando, en la medida de lo posible, las edificaciones de nueva planta. La reconversión deberá resolver adecuadamente la depuración de sus vertidos y la gestión de sus residuos sólidos.
C) ACTIVIDADES RECREATIVAS NO VINCULADAS A CONSTRUCCIONES
Artículo 46. Recreo concentrado
1. El recreo concentrado se define como aquel que se desarrolla en un espacio habilitado para actividades recreativas, dotado con equipamientos de escasa entidad como mesas, bancos y papeleras.
2. Éste se producirá exclusivamente en las zonas habilitadas al efecto, siempre que no produzca merma en los valores naturales y paisajísticos existentes en la zona.
Artículo 47. Circulación motorizada en el Paraje
1. Con carácter general, se prohíbe la circulación motorizada fuera de las carreteras y los caminos agrícolas y forestales del Paraje, salvo en los siguientes casos:
- Vehículos autorizados por el Ayuntamiento.
- Vehículos con fines de aprovechamiento agrario y forestal.
- Vehículos de las Administraciones Públicas que circulen como consecuencia de necesidades del servicio o de la realización de actividades de mantenimiento de las infraestructuras, servicios públicos, etc.
- Vehículos que realicen servicios de rescate, emergencia o cualquier otro de naturaleza pública.
- Vehículos de las Fuerzas y Cuerpos de Seguridad del Estado.
2. El Ayuntamiento podrá limitar el acceso al público a determinadas áreas en razón de su fragilidad, para evitar molestias a la fauna, o por razones referidas a la conservación de valores y recursos naturales que se motiven justificadamente.
Artículo 48. Acampada libre
Se prohíbe la acampada libre en todo el ámbito del Paraje.
Artículo 49. Actividades deportivas organizadas
1. Cualquier actividad deportiva organizada por entidades públicas o privadas fuera de los espacios habilitados para tal fin en el ámbito del Paraje, requerirá la autorización previa del Ayuntamiento.
2. Se permite la realización de deportes por los particulares que no requieran la utilización de elementos ruidosos o puedan causar daños a la fauna y flora presente en la zona.
3. Se prohíbe, con carácter general, la práctica de actividades motorizadas con fines deportivos o lúdicos, tales como motocrós, trial, quads y similares.
4. Estas actividades se desarrollarán siempre que no produzcan merma en los valores naturales y paisajísticos existentes en la zona.
SECCIÓN 8ª
Actividades de urbanización y edificación
Artículo 50. Urbanismo
En el ámbito del PE, el suelo se clasifica, a los efectos urbanísticos, como suelo no urbanizable.
Artículo 51. Edificación
1. Sin perjuicio de lo establecido en la Ley 10/2004, de 9 de diciembre, de la Generalitat, del Suelo No Urbanizable, se prohíbe la construcción de edificaciones de nueva planta, con las siguientes excepciones: las edificaciones que puedan preverse como equipamiento público y edificaciones destinadas a servicios públicos relacionados con la gestión del Paraje o con las actividades de gestión de los recursos ambientales, siempre que se adapten a los requisitos establecidos en el planeamiento general o se trate de instalaciones portátiles o desmontables.
2. Con carácter general, se permite en todo el ámbito del Paraje la rehabilitación o reconstrucción de edificaciones preexistentes, para lo cual se deberá respetar, en su diseño y composición, el entorno en el que se enclavan. Con el fin de garantizar la debida adaptación paisajística de estas edificaciones a su entorno, podrá exigirse la aportación de los análisis de impacto sobre el medio en que se localicen, incluyendo la utilización de documentos gráficos.
3. Las obras que se lleven a cabo en construcciones o edificaciones catalogadas se ajustarán a lo establecido en el planeamiento urbanístico vigente.
SECCIÓN 9ª
Infraestructuras
Artículo 52. Normas generales sobre las obras de infraestructuras
1. Se prohíbe, con carácter general, la realización de infraestructuras de cualquier tipo, tales como tendidos eléctricos y de telecomunicaciones, viarios, vertederos de residuos sólidos, etc., salvo las previstas en el programa de actuaciones del Plan de Uso Público o las destinadas al servicio de instalaciones y actividades autorizadas en el Plan, al cumplimiento de los objetivos en él planteados, así como aquellas destinadas al interés general.
2. La realización de obras para la instalación, mantenimiento o remodelación de infraestructuras de cualquier tipo deberá atenerse, además de a las disposiciones de las normativas sectoriales aplicables, a los siguientes requisitos genéricos:
- Los trazados y emplazamientos deberán realizarse teniendo en cuenta las condiciones ecológicas y paisajísticas del territorio, con el fin de evitar la creación de obstáculos a la libre circulación de las aguas o rellenos de las mismas, degradación de la vegetación natural o impactos paisajísticos.
- Durante la realización de las obras deberán tomarse las precauciones necesarias para evitar la destrucción de la cubierta vegetal, debiéndose proceder, a la terminación de las obras, a la restauración del terreno y de la cubierta vegetal. Asimismo, se evitará la realización de obras en aquellos períodos en que puedan comportar alteraciones y riesgos para la fauna.
Las autorizaciones y demás requisitos que específicamente se señalen para la realización de infraestructuras deberán obtenerse, en todo caso, con carácter previo al otorgamiento de la licencia urbanística.
Artículo 53. Plan de Acción Territorial de Carácter Sectorial, Plan Eólico de la Comunitat Valenciana
Se respetará lo establecido en el Plan Eólico de la Comunitat Valenciana, aprobado por el Consell mediante Acuerdo de 26 de julio de 2001, así como los usos y las infraestructuras que puedan desarrollarse en las zonas consideradas aptas por el mismo en el ámbito del Paraje Natural Municipal, sin perjuicio de las medidas minimizadoras que puedan establecerse en la evaluación de impacto ambiental a realizar por el Plan Especial de la zona eólica nº 5.
Artículo 54. Estudio de impacto ambiental
Además de los supuestos previstos en la legislación de impacto ambiental y en el artículo 162 del Reglamento de la Ley Forestal de la Comunitat Valenciana, quedan sometidos al procedimiento de estimación de impacto ambiental, de acuerdo con el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, modificado por el Decreto 32/2006, de 15 de marzo, por el que se aprobó el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, las carreteras, caminos y pistas forestales o sus ampliaciones, cuando no estén sometidas al procedimiento de evaluación de impacto ambiental, incluyendo, asimismo, las necesarias para la defensa contra incendios forestales.
SECCIÓN 10ª
Actividades de investigación
Artículo 55. Promoción de las actividades de investigación
1. Con independencia del potencial uso público del Paraje como recurso utilizable en la investigación básica sobre el medio físico, el territorio y el ambiente socioeconómico y cultural, a disposición en forma ordenada de los investigadores y las entidades y organismos especializados, el Ayuntamiento, en colaboración con la Conselleria competente en materia de medio ambiente, para una mejor gestión y administración del espacio protegido, promoverá la realización de actividades de investigación aplicada en materia de conocimiento y gestión de los recursos ambientales y culturales.
2. Dichas actividades podrán realizarse, atendiendo a sus características y a los requerimientos en medios humanos y materiales, con medios propios de las Administraciones Públicas competentes o mediante las oportunas colaboraciones con entidades y organismos científicos, técnicos o académicos. A este respecto, se celebrarán con los oportunos organismos y entidades científicas y académicas los convenios o acuerdos de colaboración necesarios.
3. Las materias prioritarias de investigación aplicada en el ámbito del Paraje son las siguientes, en relación abierta que podrá adaptarse a las necesidades de la gestión del espacio protegido:
a) Investigación básica sobre las especies de flora y fauna autóctona.
b) Desarrollo de programas de conservación, recuperación y gestión de especies de flora y fauna considerados de interés especial por su carácter endémico, raro o amenazado, así como sobre las condiciones para la recuperación o mejora de sus hábitats.
c) Investigación etnográfica y etnológica sobre el medio humano tradicional del Paraje.
d) Investigación sobre métodos de administración y gestión de los recursos naturales desde distintas perspectivas: jurídica, administrativa, económica.
e) Métodos de gestión del uso público del Paraje, desde los puntos de vista técnico, sociológico, económico y empresarial.
4. El Ayuntamiento facilitará el conocimiento y promoverá la divulgación de los trabajos de investigación realizados en el ámbito del Paraje.
Artículo 56. Autorizaciones
Sin perjuicio del régimen general de autorizaciones que figura en las disposiciones generales de esta normativa, se establece el siguiente régimen específico para la realización, por personas o entidades ajenas al Ayuntamiento o a la Conselleria competente en materia de medio ambiente, de actividades o proyectos de investigación que tengan por objeto los recursos ambientales y culturales del Paraje:
a) Las actuaciones que afecten, directa o indirectamente, a la flora, fauna o los hábitats protegidos requerirán la autorización previa del Ayuntamiento. Con esta finalidad, la persona o entidad que vaya a realizar la actividad investigadora acompañará a la solicitud una memoria del proyecto de investigación que se va a desarrollar.
b) Las autorizaciones podrán contener condiciones o restricciones para la ejecución del proyecto. Cabe su revocación si las investigaciones se apartan de lo establecido en la memoria del proyecto presentado, o si las labores de investigación se han llevado a cabo vulnerando las directrices establecidas por la autorización.
c) Una vez realizado el estudio científico autorizado, la persona o entidad autorizada deberá presentar informe al Ayuntamiento sobre los resultados, así como sobre cualquier otro dato que pueda ser interesante desde el punto de vista científico o de gestión del espacio natural. En el supuesto de que los trabajos de investigación autorizados sean publicados, el director del proyecto deberá aportar un ejemplar de la publicación.
d) Las autorizaciones otorgadas para anillamiento científico de aves no excluyen de la necesidad de obtener por el anillador los permisos correspondientes de los particulares, en su caso.
e) Los promotores de proyectos de investigación sobre los valores naturales y culturales del Paraje que, por no afectar directamente a la flora, la fauna o los hábitats protegidos, no requieren autorización previa, deberán, no obstante, comunicar al Ayuntamiento la existencia del proyecto, debiendo facilitar al mismo el acceso a los resultados de las investigaciones, con destino al fondo documental del Paraje.
TÍTULO III
NORMAS PARTICULARES DE REGULACIÓN
DE USOS Y ACTIVIDADES
CAPÍTULO I
Concepto y aspectos generales
Artículo 57. Concepto
1. A los efectos de particularizar las normas protectoras establecidas mediante este PE, el Paraje se ha dividido en dos zonas distintas: el área forestal y el área de restauración. Con ello se pretende definir los tratamientos específicos más ajustados a las necesidades de cada zona para su protección, conservación y mejora.
2. Las determinaciones inherentes a cada una de estas categorías de protección constituyen la referencia normativa básica a la hora de establecer los usos y actividades permitidas y prohibidas por este PE.
Artículo 58. Interpretación
1. En todo lo no regulado en estas normas particulares serán de aplicación las disposiciones contenidas en las Normas Generales de Regulación de Usos y Actividades.
2. En la interpretación de la normativa prevalecerán las normas particulares sobre las generales.
CAPÍTULO II
Área forestal
Artículo 59. Caracterización
1. Se trata de una zona de alto valor natural, donde la vegetación proporciona un lugar idóneo para los ecosistemas y cobijo de un amplio espectro de especies faunísticas de interés ecológico.
2. Los objetivos planteados para esta categoría de protección se pueden sintetizar en:
- Preservar la calidad ambiental.
- Conservación de la vegetación existente, potenciación de la misma y de su regeneración natural.
- Mantener los procesos ecológicos esenciales y la diversidad biológica del Paraje.
- Conservar y restaurar los hitos paisajísticos existentes.
3. Plantear estos objetivos supone, necesariamente, una limitación de las posibilidades de uso público, permitiéndose únicamente aquellos usos compatibles con los objetivos propuestos, sobre todo los de tipo científico y cultural.
Artículo 60. Localización
El Área Forestal se localiza en el Tossal del Mollet, en el extremo noreste del término municipal de Sant Joan de Moró. Dentro de esta categoría quedan incluidos la mayor parte de los terrenos del Paraje. Únicamente cabe excluir el Área de Restauración, donde se localiza una antigua cantera de arcilla, en el límite norte del Paraje.
Artículo 61. Usos permitidos
1. Se consideran usos permitidos, con carácter general, todos aquellos destinados a favorecer la conservación y potenciación de los valores naturales y al mantenimiento de los procesos ecológicos esenciales y la diversidad biológica.
2. Quedan específicamente permitidos los siguientes usos:
a) Tratamientos de mejora y conservación de la vegetación, tales como cuidados culturales y limpias, eliminación selectiva del matorral y, en especial, medidas para conseguir la regeneración natural.
b) Los usos y actuaciones destinadas a mejorar las condiciones naturales y paisajísticas de este espacio o a facilitar la realización de actividades científicas, didácticas y recreativo-naturalísticas. Incluyendo actuaciones y adecuaciones didáctico-naturalísticas de carácter extensivo, tales como marcaje y señalización de itinerarios y enclaves singulares visitables o miradores.
c) Obras y actuaciones de mejora de fuentes y puntos de agua, tanto para uso público como para la fauna.
d) Repoblación forestal, previa autorización de la Conselleria competente en materia de medio ambiente.
e) Instalaciones provisionales para la ejecución de obras públicas. Previamente a la obtención de la licencia urbanística, requerirán el informe favorable de la Conselleria competente en materia de medio ambiente.
f) Sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 19 de estas normas, se permite la recolección consuetudinaria de frutos, semillas y plantas silvestres de consumo tradicional, tales como setas, moras, etc., sin perjuicio de las limitaciones específicas que la Conselleria competente en materia de medio ambiente pueda establecer cuando resulte perjudicial, por su intensidad u otras causas, para la flora o la fauna. En cualquier caso, queda prohibido el arranque de la planta, debiendo recolectarse mediante corta.
g) Infraestructuras de defensa contra incendios forestales y, en su caso, las obras de captación de aguas destinadas a la misma. Previamente a la obtención de la licencia urbanística se deberá contar con la autorización de la Conselleria competente en materia de medio ambiente.
h) Construcción y acondicionamiento de pistas y caminos forestales destinados exclusivamente a la lucha contra incendios forestales, siempre y cuando hayan sido contemplados en el Plan de Prevención de Incendios, tal y como prevé el artículo 55 de la Ley Forestal de la Comunitat Valenciana.
i) La actividad cinegética, tal y como se contempla en las disposiciones de las Normas Generales de Regulación de Usos y Actividades del presente PE.
Artículo 62. Usos prohibidos
1. Se consideran usos prohibidos, con carácter general, todos los que comporten la degradación del medio o dificulten el desarrollo de los usos permitidos. En especial, se prohíben todos aquellos usos y actuaciones que no se hallen directamente vinculadas a la mejora y conservación de la riqueza biológica de la zona o al desarrollo de actividades científicas y naturalísticas.
2. Quedan específicamente prohibidos en estos espacios:
a) Actuaciones o actividades relacionadas con la extracción de áridos y tierras para la explotación de los recursos mineros.
b) Construcciones e instalaciones industriales y residenciales de cualquier tipo, salvo lo contemplado en el artículo 51 de la presente normativa.
c) Actuaciones e instalaciones de carácter turístico-recreativo, excepto las adecuaciones didáctico-naturalísticas previstas en el artículo anterior.
d) Soportes de publicidad exterior de cualquier tipo, así como cualquier forma de publicidad, salvo indicadores de carácter institucional destinados a proporcionar información sobre la zona, sin que supongan deterioro del paisaje.
e) Obras o almacenes e instalaciones relacionadas con la explotación agrícola o ganadera, incluyendo invernaderos e infraestructuras de servicio a las mismas, así como instalaciones de almacenamiento o primera transformación de productos forestales.
f) Construcciones o instalaciones, de carácter permanente o temporal, incluyendo cercas y vallados, ligados a la actividad cinegética o pecuaria.
g) Infraestructuras de cualquier tipo, salvo las directamente vinculadas a la prevención y control de incendios forestales o destinadas al servicio de edificaciones o instalaciones permitidas, las contempladas en las normativas sectoriales, así como aquellas destinadas al interés general.
h) Instalaciones deportivas de cualquier tipo, así como actividades deportivas que puedan comportar degradación del medio natural, particularmente las que impliquen la utilización de vehículos a motor.
i) El vertido de residuos sólidos o líquidos de cualquier tipo que puedan contribuir a deteriorar la calidad de las aguas, el suelo o el paisaje.
j) Se prohíbe el uso del fuego con cualquier finalidad en todo el ámbito del Paraje, así como arrojar fósforos, colillas y el uso de cartuchos de caza provistos de tacos de papel.
CAPÍTULO III
Área de restauración
Artículo 63. Caracterización
1. La zona del Paraje denominada Área de Restauración se extiende en un área degradada como consecuencia de la actividad minera, que ocupa una superficie de 2,5 ha. en el ámbito del Paraje. Tras la extracción de mineral ha quedado un hueco y una pared de 30 m de altura, desprovista de vegetación, que son objeto de recuperación e integración en el área circundante.
2. Los objetivos planteados para esta categoría de protección se pueden sintetizaren:
- Permitir la restauración de la zona degradada, teniendo en cuenta que, por el carácter protector de la figura del Paraje Natural Municipal, los trabajos deberán desarrollarse procurando la mínima afección al entorno.
- Asegurar el éxito de las labores de restauración.
Artículo 64. Localización
El Área de Restauración se localiza en la umbría del monte Mollet, en el límite norte del Paraje, lindando con el término municipal de Vilafamés.
Artículo 65. Usos o actividades permitidas
1. Se consideran actividades permitidas, con carácter general, todas aquellas destinadas a restaurar el área degradada por la extracción de arcillas, aquellas que permitan recuperar esta área y devolverla a su estado natural, de forma que quede integrada con el medio que le rodea. Estas determinaciones deberán cumplir con lo dispuesto en el Decreto 82/2005, de 22 de abril, del Consell, de Ordenación Ambiental de Explotaciones Mineras en Espacios Forestales de la Comunitat Valenciana.
2. En el Plan de restauración de la cantera en cuestión se deberán considerar las siguientes premisas:
a) La topografía final deberá tener un modelado adecuado para recuperar un aspecto fisiográfico concordante con el de su entorno natural, que sea geotécnicamente estable y permita el desarrollo de la vegetación. Las dimensiones de los bancos se proyectarán teniendo en cuenta los siguientes criterios:
1º. El ancho de berma tendrá una superficie suficiente para albergar todos los elementos: canal de evacuación de aguas (si procede), superficie necesaria para la vegetación, así como la previsión del paso de la maquinaria empleada en la revegetación y mantenimiento de la restauración.
2º. La altura de los bancos se determinará ajustándose a las condiciones físicas existentes, pero se proyectará teniendo en cuenta las condiciones climáticas, riesgo de erosión y arrastre de sedimentos, integración paisajística, estabilidad geotécnica, tipo de material objeto de la explotación, entre otros criterios que se consideren oportunos, en cada caso.
3º. La pendiente de los taludes deberá garantizar el arraigo de las plantas, retención de la tierra vegetal aportada y estabilidad geotécnica cumpliendo, en cada caso, con los objetivos de la restauración y la recuperación del uso forestal propio del terreno.
b) Con relación al relleno del hueco de la cantera, se estará a lo dispuesto en el Decreto 200/2004, de 1 de octubre, del Consell, por el que se regula la utilización de residuos inertes adecuados en obras de restauración, acondicionamiento y relleno, o con fines de construcción. Así, se emplearán únicamente los residuos inertes adecuados que cuenten con la declaración administrativa correspondiente, en caso de que ésta sea necesaria.
c) Se aplicarán labores de preparación del suelo para favorecer el establecimiento de la vegetación. En el caso de que las soluciones técnicas obliguen a emplear taludes de gran longitud por la realidad física existente, será necesario aplicar técnicas de bioingeniería (faginas, estaquillados, banquetas con microcuencas, mantas orgánicas, georedes, etc.) para reducir la capacidad erosiva de la escorrentía, al mismo tiempo que se ofrece un soporte a las plantas.
d) La alteración de la hidrología deberá corregirse estableciendo un sistema de drenaje adecuado, que permita mantener la dinámica natural del agua y sus efectos por erosión, transporte y sedimentación. Para ello se deberá establecer una red de drenaje, cuya función principal sea aprovechar al máximo el agua de lluvia. Al mismo tiempo deberá estar diseñada para evacuar el exceso de agua con el fin de evitar, corregir o minimizar los procesos de erosión y contaminación de cursos naturales con sedimentos procedentes de la explotación.
e) La tierra vegetal aportada, que deberá tener unas características similares a las de su entorno, será adecuada para albergar una cubierta vegetal acorde con el diseño de la revegetación.
f) Se describirá y justificará adecuadamente la revegetación a desarrollar. Concretamente, se determinará el método más adecuado de introducción de especies (siembra, hidrosiembra o plantación) y se describirá rigurosamente la dosis de siembra y su composición, elementos de la hidrosiembra o densidad de plantación y proporción relativa de cada especie a la distribución de las mismas sobre el terreno a restaurar. En el caso de combinar varios métodos, se identificarán en la cartografía que acompañe al Plan de Restauración las diferentes zonas.
g) En cuanto a la elección de especies a introducir, ésta debe estar fundamentada en las características fitoclimáticas, edáficas y fisiográficas de la zona. Se tratará de lograr una cobertura del suelo del 100% mediante el empleo de especies autóctonas arbóreas, arbustivas y herbáceas, teniendo en cuenta las distintas funciones de la vegetación (rápida cobertura, protección del suelo y mejora de su estructura, mantenimiento de la biodiversidad, etc.).
h) Para asegurar el establecimiento de la cubierta vegetal se aplicarán riegos. Se dará un primer riego una vez ejecutada la revegetación y durante varios años siguientes a la plantación, de acuerdo a las necesidades hídricas identificadas en cada caso.
i) Se realizará la sustitución de marras muertas en la revegetación.
j) La duración de los trabajos de restauración prevista en el Plan no excederá de tres años, ya que se considera conveniente que la globalidad del ámbito del Paraje presente unas características tales que le hagan merecedor de protección. En caso de no poder cumplir con este condicionante se justificará debidamente en el citado documento.
k) Puesto que la cantera incluida en el ámbito del Paraje se encuentra en terreno forestal, se considera necesario que, con carácter previo a la aprobación del Plan de Restauración de la misma, y a solicitud de la Conselleria con competencias en materia de minas, el órgano competente en materia forestal emitirá, en el plazo de dos meses desde que le fuera requerido, informe, que evaluará los contenidos del Plan de Restauración, al objeto de garantizar la integración del área restaurada en el entorno del Paraje, y analizar la eficacia de las medidas correctoras propuestas para minimizar los posibles impactos negativos derivados de la ejecución de los trabajos de restauración.
Durante la ejecución de los trabajos de restauración se tendrán en consideración las medidas correctoras necesarias, a fin de evitar o minimizar las afecciones por polvo, ruido, residuos, etc. Asimismo, en la planificación del calendario de los trabajos se considerarán las posibles afecciones a la fauna.
Artículo 66. Usos o actividades prohibidas
1. Se consideran usos o actividades prohibidas, con carácter general, todas aquellas que no estén directamente relacionadas con la restauración del área degradada.
2. Quedan específicamente prohibidos en este espacio:
a) Actuaciones o actividades relacionadas con la extracción de los recursos minerales.
b) El vertido de residuos sólidos o líquidos de cualquier tipo que puedan contribuir a deteriorar la calidad de las aguas, el suelo o el paisaje.
3. En un futuro, una vez ejecutado el Plan de Restauración, el Área de Restauración quedará sujeta a la regulación prevista en el artículo 62 de este documento, relativo a los usos prohibidos en el Área Forestal.
4. Se prohíbe el uso del fuego con cualquier finalidad en todo el ámbito del Paraje, así como arrojar fósforos, colillas y el uso de cartuchos de caza provistos de tacos de papel.
TÍTULO IV
NORMAS PARA LA GESTIÓN DEL PARAJE NATURAL
Artículo 67. Régimen general
1. La administración y gestión del Paraje Natural Municipal el Mollet corresponde al Ayuntamiento de Sant Joan de Moró.
2. La Conselleria competente en materia de medio ambiente podrá prestar al Ayuntamiento la asistencia técnica necesaria y asesoramiento para la gestión del Paraje Natural Municipal.
3. El régimen de gestión del Paraje atenderá al marco establecido con carácter genérico para los Parajes Naturales Municipales por la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, así como a las determinaciones específicas que establece en la materia el Decreto 161/2004, de 3 de septiembre, del Consell, de Regulación de los Parajes Naturales Municipales.
4. La gestión del Paraje, en lo relativo al funcionamiento de instalaciones, equipamientos y servicios, podrá delegarse de acuerdo con lo previsto en la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana. Esta gestión también podrá encomendarse a otras entidades de Derecho público o concertarse con instituciones o entidades de naturaleza privada.
5. El Ayuntamiento podrá promover, para asegurar la participación efectiva en la gestión del Paraje de los agentes sociales y económicos implicados y de otras Administraciones Públicas, la constitución de una entidad mixta con participación de las Administraciones autonómica y local y del sector privado, tal como una fundación, un consorcio u otro tipo de figura contemplada en la legislación vigente.
Artículo 68. Consejo de Participación del Paraje Natural Municipal
Como órgano colegiado de carácter consultivo, con la finalidad de colaborar en la gestión y canalizar la participación de los propietarios e intereses sociales y económicos afectados, se ha creado el Consejo de Participación del Paraje Natural Municipal de El Mollet, según se establece en el Acuerdo de declaración del Paraje, ateniéndose de esta manera a lo contemplado en el artículo 7.3 del Decreto 161/2004, de 3 de septiembre, del Consell, de Regulación de los Parajes Naturales Municipales.
TÍTULO V
MECANISMO DE FINANCIACIÓN
Artículo 69. Régimen general
1. La financiación del Paraje Natural Municipal correrá por cuenta del Ayuntamiento de Sant Joan de Moró.
2. El Ayuntamiento de Sant Joan de Moró habilitará en sus presupuestos los créditos necesarios para la correcta gestión del Paraje Natural Municipal.
3. La Conselleria competente en materia de medio ambiente podrá participar en la financiación del Paraje Natural Municipal, de acuerdo con el artículo 10 del Decreto 161/2004, de 27 de diciembre, del Consell, de Regulación de los Parajes Naturales Municipales, sin perjuicio de los medios económicos que pueden aportar otras entidades públicas o privadas que puedan tener interés en coadyuvar al mantenimiento del Paraje Natural Municipal.
TÍTULO VI
RÉGIMEN SANCIONADOR
Artículo 70. Régimen sancionador
1. La inobservancia o infracción de la normativa aplicable al Paraje Natural Municipal será sancionada de conformidad con la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, sin perjuicio de lo exigible en vía penal, civil o de cualquier otro orden en que pudiera incurrir.
2. Los infractores estarán obligados, en todo caso, a reparar los daños causados y restituir los lugares y elementos alterados a su situación inicial.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML