Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9687, del 20-09-2023 (2023/9354)

RESOLUCIÓ de 19 de juliol de 2023, de la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del Projecte d'ampliació de superfície de l'explotació de la secció C), Dolores, número 1024-bis, en el terme municipal de Losa del Obispo. Expedient: (3149689) 072/2023/AIA.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9687

Data del DOGV
:   20-09-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/9354

CVE


Data del document
:   19-07-2023

Organisme emissor


Tipus de document
:   Resolució

Correcció d'errades

 Descriptors 

:   * [Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 19 de juliol de 2023, de la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del Projecte d'ampliació de superfície de l'explotació de la secció C), Dolores, número 1024-bis, en el terme municipal de Losa del Obispo. Expedient: (3149689) 072/2023/AIA. [2023/9354]  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (3149689) 072/2023/AIA.  
Títol: Projecte d'ampliació de superfície de l'explotació de la secció C), Dolores núm. 1.024-bis.  
Promotor: Silices Serral, SL.  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de València.  
Ref. òrgan substantiu: MIVARI/2015/19/46/IRG.  
Localització: terme municipal Losa del Obispo (València).  
  
1. Objecte i descripció del projecte  
a) Objecte del projecte  
El projecte té per objecte l'ampliació de la superfície d'explotació minera de recursos de la secció C), Dolores núm. 1.024-bis, pretén l'aprofitament sostenible dels recursos existents i garanteix una restauració correcta. Amb l'ampliació es pretén corregir el front superior de l'explotació, i replantejar el procediment d'explotació i l'àmbit de la restauració per a corregir els dèficits de seguretat existents en aquest.  
  
b) Principals característiques. Projecte d'explotació i pla de restauració integral.  
L'explotació actual i la seua ampliació es desenvolupen sobre les parcel·les cadastrals 1, 3, 4, 13, 15, 16, 40, 43, 44 del polígon 2 del TM de Losa del Obispo, i ocupen una superfície de 18,6 ha en la denominada partida El Tarragón. L'accés a la zona d'explotació es realitza des de la CV-347 prenent el camí de la Llosa i els vials existents.  
El perímetre de l'explotació-restauració proposat està definit per una poligonal tancada els vèrtexs de la qual posseeixen les coordenades següents UTM ETRS-89 referides al fus 30:  
Dins d'aquest perímetre, la superfície d'ampliació representa el 38 %, i està definida per les zones 2 i 5 delimitades per les poligonals següents:  
Zona 2 Ampliació  
Zona 5 Ampliació  
L'explotació es realitzarà de sostre a mur i l'avanç de l'explotació es planteja de nord-oest a sud-oest mitjançant un sistema d'avanç mitjançant escalonament en feixes descendent amb un nombre màxim de 8 bancs d'alçària màxima 10 m amb amplària de bermes de 20 - 23 m i contrapendent del 2 %. L'angle individual de talús serà màxim de 60° amb un talús general de 24°, desenvolupat des de la cota màxima de 550 fins a la mínima de 450 m. s. n. m. El sistema d'arrancada serà de tipus mecànic mitjançant retroexcavadores de cadenes. Per a l'arrancada i desmunt a les cotes on afloren les calcàries serà necessària la realització de voladures.  
El volum brut de recurs estimat en projecte és d'1.492.632,5 m³ dels quals s'estimen aprofitables un 46,47 %, 693.588,2 m³ i estèrils un 53,53 %, 799.044,3 m³. Considerant un ritme d'extracció de 99.500 m³ bruts/any, l'explotació tindrà una vida mitjana d'uns 15 anys més dos anys de període de garantia.  
El tot-u extret es transportarà a les plantes de tractament situades a Villar del Arzobispo i Losa del Obispo pertanyents a la promotora, per a des d'ací destinar-se a la indústria ceràmica castellonenca. No es projecta l'execució de cap infraestructura associada a l'ús miner en la zona d'explotació.  
Respecte a l'avaluació d'alternatives, l'ampliació proposada es justifica en el projecte des de l'existència del recurs i l'oportunitat de realitzar una restauració compassada al ritme d'explotació, de manera que els bancs explotats es restauraran a mesura que s'abandonen, i es reduirà així l'impacte visual, paisatgístic i mediambiental de l'explotació, al mateix temps que es mantindrà el teixit econòmic i social dependent de l'activitat.  
La planificació projectada preveu 5 fases associades a diferents àrees d'explotació-restauració. L'ampliació de la superfície d'aprofitament es durà a terme únicament en la fase núm. 2 durant els anys 0 - 5 i en la fase núm. 5 durant els anys 5 i 10. La resta de fases seran únicament objecte de restauració. La restauració morfològica de les fases 1 i 3 es durà a terme durant els anys 0 a 5 i mitjançant l'ús dels estèrils generats durant l'aprofitament de la fase núm. 2. D'aquesta manera, s'evita la creació de runars exteriors al límit d'explotació. La restauració morfològica de les fases 2 i 4 es durà a terme a partir de l'ús dels estèrils generats durant l'aprofitament de la fase núm. 5, en els anys 5 al 10. La fase núm. 5 d'explotació-restauració serà restaurada en última instància durant els anys 10 al 15.  
  
El procés de restauració morfològica de l'espai en les superfícies associades a les fases 1, 2, 3, i 4 consistiran en la formació de bancs o bermes intermèdies i en el perfilat dels talussos segons la topografia de restauració projectada. Els angles finals de restauració comprenen talussos individuals d'entre 16 - 35° amb alçària de bermes de 5 - 10 m i amplària entre 3 i 6 m.  
La fase de l'explotació-restauració núm. 5 tindrà un tractament diferent, consistent en l'escapçat i estesa del talús, i la formació una terrassa bolcada amb pendent 20 - 30°.  
Per al farciment i perfilat de talussos de restauració s'empraran els estèrils generats en la mateixa explotació mitjançant mineria de transferència, i no es requeriran aportacions externes. No està previst generar depressions respecte del terreny circumdant al final de la vida útil.  
La restauració edàfica es pretén realitzar mitjançant l'extensió d'una capa de terra vegetal de 20 cm de grossària en talussos i zones planes. S'estima que es retiraran 28.405 m³ de sòl vegetal, i hi haurà un dèficit per a la restauració prevista de 8.801 m³, que s'aportaran mitjançant l'esmena orgànica dels estèrils generats en l'explotació.  
La restauració hidrològica de l'àrea preveu l'execució de cunetes a peu de talús connectades mitjançant baixants als canals principals. Es preveuen obres de control de sediments mitjançant dissipadors d'energia i fins a 9 basses de decantació en els punts de descàrrega dels canals, després d'algunes de les quals s'instal·laran barreres de sediments prèviament a l'abocament al medi natural. Els revestiments de les estructures de retenció es realitzaran amb soles de pedres i graves, mentre que les cunetes es preveuen vegetades.  
La restauració preveu que la zona recupere l'ús forestal, per la qual cosa la revegetació es durà a terme mitjançant espècies forestals adaptades a l'entorn. S'executarà hidrosembra en els talussos forts i la sembra en les bermes, zones planes i talussos suaus. La plantació en bermes i zones planes es realitza a portell mentre que en talussos es realitzarà en banquetes, i varia la densitat de plantació segons la zona, i és major en les zones planes; la separació entre individus arbrats es proposa que siga de 5 m.  
2. Tramitació administrativa  
a) Antecedents i contingut de l'expedient  
- Per una resolució de la Direcció General d'Indústria i Energia de data 15 de febrer de 2002, s'atorguen els excessos a les concessions mineres Dolores núm. 1.204 i l'ampliació a Dolores i Varella 1.599, així com l'agrupació d'aquestes en un registre miner únic, que conforma amb caràcter general la concessió minera Dolores 1.204 bis, i estableix la vigència de 30 anys comptadors des del dia 8 de març de 1979.  
- En data 8 de novembre de 2001, la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi emet una declaració d'impacte ambiental favorable condicionada al projecte d'ampliació i pla de restauració ambiental de l'explotació minera Dolores núm. 1.204 (Exp. 477/98-AIA).  
  
- El 18 de gener de 2011, la directora general d'Indústria i Innovació certifica l'aprovació del pla de restauració integral de l'explotació minera denominada Dolores núm. 1204-bis i adjunta una còpia de la resolució d'autorització de 10 de desembre de 2010, de la secció de Mines del Servei Territorial de València.  
- Amb data 15 d'abril de 2013. la Direcció General d'Energia resol atorgar la pròrroga a la concessió minera Dolores núm. 1.204-bis per un període de fins a 30 anys fins al 8 de març de 2039.  
- Amb data 15 de maig de 2013, el Servei Territorial d'Energia de València de la Conselleria d'Economia, Indústria, Turisme i Ocupació, amb motiu dels despreniments en el front de l'explotació, resol autoritzar les obres d'urgència per a estabilitzar la part superior de front actual amb un risc evident de despreniments de roques i perill per a les persones, animals o maquinària, així com danys mediambientals en la forest d'utilitat pública V121, sobre una superfície d'1,9 ha. Amb data 26 de març de 2014, el Servei Territorial de Medi Ambient notifica la resolució de la Direcció General del Medi Natural d'autorització provisional d'ocupació per a dur a terme les obres d'estabilització.  
  
- Amb data de registre d'entrada de 16 de març de 2015 en la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, per part del Servei Territorial d'Energia de València, es rep documentació relativa al pla de restauració integral de l'ampliació en la concessió minera de la secció C) denominada Dolores núm. 1204-bis, de desembre de 2014 (Expedient 010/15-MINES; 146/12-SOGF), situat a Losa del Obispo (València). A causa dels despreniments i la necessitat que es va veure d'actuar en aquesta zona per a evitar el perill existent, el promotor es va replantejar els futurs treballs miners en l'explotació i la realització d'un nou PRI, i es va considera una nova ampliació de la zona explotada, amb número d'expedient de mines MIVARI/2015/19/46.  
  
- Amb data de 4 de maig de 2020, el Servei d'Ordenació i Gestió Forestal emet un informe favorable relatiu a la documentació del PRI de data juliol de 2019 i indica que el pla de restauració integral de la concessió minera Dolores núm. 1204-bis, situada en el terme municipal de Losa del Obispo (València), garanteix una possible gestió forestal ulterior de la superfície afectada,  
- Amb data de 19 d'abril de 2023, el Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de València remet una sol·licitud d'inici del procediment d'avaluació ambiental del projecte de modificació de l'explotació de recursos de la secció C) Dolores núm. 1204-bis. Aporta el projecte d'explotació, l'estudi d'impacte ambiental, l'estudi d'integració paisatgística, el pla de restauració integral i informes d'administracions i resultats de la informació pública.  
b) Informació pública  
El Servei Territorial d'Energia de València va sotmetre l'expedient a informació pública i consultes i un anunci el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 9.262, de 24 de gener de 2022. No consten al·legacions de particulars durant el procediment.  
c) Consultes a administracions i informes rebuts  
En l'expedient s'han considerat els informes i les autoritzacions següents que formen part de l'expedient remés pel Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de València.  
- Informe de la Direcció General de Patrimoni de data 12 de setembre de 2022 en el qual s'informa favorablement sobre el projecte en els termes següents:  
«No existeix afecció al patrimoni cultural en cap de les seues manifestacions per la qual cosa, vistos els preceptes indicats i de conformitat amb els informes dels serveis tècnics, s'informa favorablement, als efectes patrimonials establits en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, el Projecte d'ampliació de la concessió minera Dolores 1204 bis, en el terme municipal de Losa del Obispo. A escala patrimonial, la construcció d'aquestes instal·lacions no afecta cap BIC o bé de rellevància local, sempre que es complisquen les mesures preventives, de manera cautelar, respecte al patrimoni arqueològic i etnològic que pogueren veure's afectats. Per tot el que s'ha exposat anteriorment no veiem inconvenient a l'ampliació de la mina Dolores des del punt de vista arqueològic, etnològic i arquitectònic. Així doncs, es considera que no són oportunes mesures correctores davant la nul·la afecció al patrimoni etnològic per part del projecte»  
  
- Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (CHX) de data 11 d'octubre de 2022, en el qual s'informa respecte al projecte:  
«L'ampliació se situa en la part central del límit sud del perímetre delimitat i queda fora de la zona de policia dels llits de l'entorn. La zona per ampliar se situa fora de la zona de policia de la rambla de Tarragón, per la qual cosa aquest organisme no és competent per a pronunciar-se sobre la viabilitat de l'activitat.  
Respecte a les aigües residuals que es puguen generar es recorda que queda prohibit, amb caràcter general, l'abocament directe o indirecte d'aigües i de productes residuals susceptibles de contaminar les aigües continentals o qualsevol altre element del domini públic hidràulic, llevat que es compte amb l'autorització administrativa prèvia.  
Segons la documentació aportada s'ha dissenyat un sistema de recollida i conducció de les aigües d'escolament mitjançant la construcció de cunetes de guarda perimetrals, que es localitzaran al llarg del perímetre d'explotació. A causa d'això, s'haurà de disposar dels dispositius necessaris, com basses de decantació, per a impedir l'eixida d'aigües pluvials contaminades. Així mateix, s'hauran de limitar els pendents dels talussos i l'alçària entre bermes, i d'aquesta manera s'afavorirà la infiltració de l'aigua i se'n reduirà la velocitat per a disminuir la pèrdua de sòl.  
En la documentació presentada no s'estableix el volum de l'increment de demanda de recursos hídrics generats per l'actuació, no obstant això, s'estima que no serà significativa, atés que es tracta de l'ampliació d'una activitat d'explotació existent.»  
 - Certificat i informe de compatibilitat urbanística emés per l'Ajuntament de Losa del Obispo el 13 de juliol de 2017 respecte de l'ampliació de l'explotació minera Dolores núm. 1024 bis i la restauració de la zona degradada confrontant. En el qual s'exposa que l'activitat és compatible amb la normativa i el planejament urbanístic municipal.  
  
- Informe del Servei d'Ordenació i Gestió Forestal de data 4 de maig de 2020 en què es conclou que des del punt de vista forestal, s'informa favorablement sobre el pla de restauració integral de la concessió minera Dolores núm. 1204-bis, situada en el terme municipal de Losa del Obispo (València), documentació de juliol de 2019, ja que garanteix una possible gestió forestal ulterior de la superfície afectada, i considera que la restauració és adequada i compatible amb el resultat final previst i els objectius plantejats.  
- Informe del Servei de Vida Silvestre i Xarxa Natura 2000 remés al Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de València en data de 27 de juny de 2023 relatiu a l'estudi d'afeccions a la Xarxa Natura 2000, i es conclou que no existeix afecció significativa als valors ambientals que defineixen els espais de la Xarxa Natura.  
3. Anàlisi tècnica de l'expedient. Consideracions ambientals.  
a) Ubicació  
Des del punt de vista de l'afecció mediambiental l'ampliació s'ajusta als criteris exposats en el Decret 82/2005, del Consell, sobre la ubicació d'explotacions mineres, en què s'indica la preferència per l'ampliació de les existents.  
La superfície d'ampliació de la pedrera afecta les zones ZEC i ZEPA aprovades pel Decret 116/2017, d'1 de setembre, del Consell, pel qual es declaren com a zones especials de conservació els llocs d'importància comunitària Alt Túria (ES5232006), Savinar d'Alpuente (ES5233008) i Serra del Negrete (ES5233009) i s'aprova la norma de gestió d'aquestes zones especials de conservació i de la Zona d'especial protecció per a les aus Alt Túria i Serra del Negrete. Segons la zonificació de la norma de gestió la pedrera se situa en la zona C.  
  
Una vegada consultat el visor cartogràfic de la GVA, s'observa que l'ampliació de la pedrera no afecta parcs naturals, paratges naturals, paisatges protegits, monuments naturals, micro reserves de flora, zones humides o coves protegides.  
L'àmbit d'ampliació de la pedrera ocupa la forest Penya Roya V-121, inclosa en el Catàleg de forests d'utilitat pública de la província de València, i pertanyent a l'Ajuntament de Losa del Obispo, i l'explotació ocupant un total de 14,5 ha d'aquesta.  
La superfície d'explotació-restauració està inclosa dins del perímetre del vedat V-10236, i a una distància menor de 200 m del vedat V-10224.  
La pedrera no se situa en zones afectades per risc d'inundació segons la cartografia del PATRICOVA i SNCZI. Ni afecta llits existents.  
  
El perímetre total de l'explotació ocupa una superfície de 139.653,80 m² (13,97 ha) de terreny forestal estratègic segons el Pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana (PATFOR).  
Segons l'informe de compatibilitat urbanística de l'ajuntament de Losa del Obispo, els terrenys sobre els quals s'ha dut a terme l'explotació i els terrenys en els quals està prevista l'ampliació són compatibles amb l'ordenació actual. El nucli urbà més pròxim se situa a més d'1,7 km de distància. No es localitzen edificacions habitades permanentment en la rodalia de l'explotació.  
b) Impactes i mesures correctores relacionades amb l'activitat que s'ha de desenvolupar  
Una vegada vistos l'estudi d'impacte ambiental (EsIA), el pla de restauració integral (PRI) i la resta de documentació aportada, i segons la tipologia dels treballs que s'han d'executar, s'identifiquen, caracteritzen i valoren les afeccions potencials inherents a les explotacions d'àrids: tasques de rebuig i desbrossament de les zones verges, alteració de la geomorfologia, amb l'alteració consegüent d'hàbitats, alteració hidromorfològica i degradació paisatgística, augment de les concentracions de pols per l'extracció de material mitjançant voladures i arrancada mecànica i l'apilament i transport de materials, emissió de gasos a l'atmosfera pels motors de combustió interna i el funcionament de la maquinària, contaminació acústica. Es preveuen les mesures preventives i correctores encaminades a minimitzar els impactes derivats. S'identifiquen els impactes ambientals potencials següents:  
b.1) Contaminació atmosfèrica per emissió de pols i gasos  
Com a mesures correctores en l'EsIA es preveuen regs periòdics, cobriment de les caixes dels camions i control del trànsit.  
L'activitat queda subjecta al règim establit en la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera, i al Decret 100/2011, de 28 de gener, pel qual s'actualitza el Catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera i s'estableixen les disposicions bàsiques per a la seua aplicació.  
El programa de vigilància ambiental del projecte estableix la realització de mesuraments de pols i SiO2 trimestrals en les zones confrontants a l'explotació i en les àrees que designe l'autoritat competent i d'acord amb els requeriments que s'establisquen en l'autorització administrativa d'emissions a l'atmosfera.  
En relació a les voladures no s'especifiquen mesures específiques en l'EsIA, es proposa implementar en aquest mesures com l'ús de captadors de pols en la maquinària de perforació de les barrines o reprogramar les voladures amb climatologia adversa.  
No s'aporta l'estudi de la petjada de carboni en la documentació aportada. La restauració ambiental prevista en l'àmbit de tota l'explotació dotarà l'àrea d'un embornal de carboni, actualment no present, per trobar-se alterada la coberta vegetal.  
b.2) Contaminació acústica i vibracions  
Les conclusions derivades de l'estudi acústic que s'adjunta al projecte estableixen que els nivells d'immissió sonora en l'ambient exterior, tenint en compte els límits establits per la legislació i considerant els usos dominants en el perímetre de les instal·lacions, compleixen el que s'estableix en la legislació vigent.  
Es preveu l'autocontrol de les emissions acústiques i vibracions, aquest haurà de ser realitzat per ECMCA en la periodicitat establida en el pla de vigilància ambiental.  
En l'EsIA com a mesura mitigadora es preveu que tota la maquinària impulsada per motors d'explosió interna dispose dels silenciadors homologats corresponents. La maquinària s'haurà de revisar periòdicament, segons les normes de manteniment i s'hauran de realitzar totes les revisions necessàries perquè els nivells d'emissió se situen dins dels límits marcats per la legislació vigent. Els treballs s'hauran de limitar a l'horari diürn. S'hauran d'organitzar els treballs per a evitar l'encavalcament de les activitats més sonores.  
Es preveuen en l'EsIA mesures per a reduir l'impacte acústic provocat per les voladures, com a mesures correctores es proposa minimitzar les càrregues d'explosiu, adequar les seqüències d'explosió per a reduir l'impacte acústic i la transmissió de vibracions al terreny. S'hauran de realitzar mesuraments segons les prescripcions del pla de vigilància ambiental, les voladures s'hauran de registrar en un sismògraf homologat i complir els valors establits en la normativa.  
  
b.3) Impacte sobre les aigües superficials i subterrànies  
Tal com indica l'informe de la CHX, el perímetre d'ampliació proposat no afecta la zona de policia de cap llit principal i no es troba afectat per zones de flux preferent. Tant la nova superfície d'explotació com l'actual es localitzen sobre terrenys de la conca d'aportació de la rambla del Tarragón, la superfície d'ampliació es troba fora de la zona de policia d'aquesta.  
Com que no hi ha afecció directa sobre cursos esporàdics d'aigua, el risc d'arrossegament de sòlids o d'abocaments accidentals d'hidrocarburs i, per tant, el possible abocament d'aquests als cursos d'aigua i que en provoquen una disminució de la qualitat i possibles aterraments, és lleu.  
En el projecte s'estableixen mesures encaminades a reduir el poder erosiu de l'escolament en la fase d'explotació: contrapendents en bermes, banquetes d'infiltració, cunetes de guarda perimetrals per a recollir les aigües d'escolament i evitar l'entrada d'aquestes a l'explotació. Durant la fase d'explotació les aigües es canalitzaran fins al barranc de Villar. Per a la restauració hidrològica en el PRI es projecten: la construcció de cunetes de talús en bermes i baixants de talús amb revestiments que faciliten la reducció de velocitats i la infiltració, disposició de 9 basses de decantació prèvies a la reincorporació de l'aigua als llits naturals, que retindran l'aigua durant un període de temps suficient tal que permeta la decantació dels sòlids arrossegats i l'emmagatzematge d'aquests fins a la neteja d'aquestes estructures, supletòriament, a l'eixida de les basses i dissipadors es disposaran barreres de retenció de sediments mitjançant branques i arbustos que permeten reduir la velocitat i la càrrega de sòlids dels vessaments que sobrepassen la capacitat d'aquestes basses.  
La pedrera es localitza en l'àrea d'influència de la massa d'aigua subterrània Las Serranías, sobre l'aqüífer Túria mitjà. La grossària permeable de l'aqüífer es troba pròxim a la cota 340 m. s. n. m., diferència superior a 100 m respecte a la cota inferior d'explotació. El nivell freàtic no es veurà interceptat per l'explotació.  
La zona d'ampliació presenta una permeabilitat mitjana corresponent a la presència de roques detrítiques. La zona explotada presenta una permeabilitat mitjana corresponent a les roques carbonatades. L'activitat d'explotació-restauració que es planteja no és generadora de lixiviats per la qual cosa no es preveu afecció sobre les aigües subterrànies. Els possibles abocaments accidentals d'hidrocarburs o olis, a part de tractar-se preventivament, no afectaran els aqüífers atesa la profunditat del nivell freàtic.  
No s'indica si el consum d'aigua serà necessari en els processos productius de l'explotació. Per a usos auxiliars, regs de pistes i plataformes i posterior revegetació s'empraran les aigües retingudes en les basses existents, si s'aporten aigües de l'exterior, aquestes hauran de procedir d'un origen amb dret a l'ús privatiu atorgat per l'organisme de conca.  
L'aigua sanitària procedent de la zona d'instal·lacions s'haurà de recollir en un depòsit estanc i ser tractada per un gestor autoritzat.  
b.4) Afecció sòls. Moviments de terres. Erosionabilitat  
La zona d'ampliació 2, definida pel perímetre recollit en el present informe, es troba parcialment explotada pels treballs d'emergència autoritzats en 2013 a fi de corregir els problemes de seguretat detectats en el front d'explotació.  
No es requereix l'obertura de noves pistes per a l'accés a l'àmbit d'explotació. L'accés als diferents fronts es realitzarà per vials que s'executaran dins dels límits de la pedrera. La construcció d'aquests aprofitarà la geomorfologia pròpia de l'explotació; es minimitzarà el moviment de terres i s'evitarà l'afecció a espais amb valor ecològic.  
El sòl retirat després del desbrossament es carregarà mitjançant retroexcavadora, transportarà i descarregarà a cotes més baixes de l'explotació i es triaran zones allunyades del pas de maquinaria i protegides del vent, es conservarà realitzant apilaments mitjançant capes amb una altura inferior a 2 m i sembrat d'aquests, amb la finalitat de conservar les propietats fisicoquímiques que el facen susceptible de ser emprat com a material de cobertura vegetal.  
En relació a la regeneració del perfil edàfic en la fase de restauració, es projecta la formació d'un únic horitzó superficial mitjançant l'aportació dels sòls retirats i els creats a partir d'estèrils esmenats amb la finalitat de millorar la capacitat de retenció del sòl i augmentar la quantitat de nutrients disponibles en el sòl. Per cada 10 cm d'estèrils, es proposa una esmena orgànica amb fem de 36,36 tn/ha, que amb una riquesa del 70 % de matèria orgànica suposa un increment de l'1 % del seu contingut en el substrat mescla. Una vegada conformat el talús, es depositarà l'aportació del sòl esmenat en una grossària de 20 cm en talussos, bermes i zones planes. Se'n requereixen un total de 37.206 m³, per la qual cosa s'hauran d'aportar 8.801 m³ de sòl mitjançant l'esmena d'estèrils indicada.  
El procés de restauració morfològica farà ús dels residus estèrils miners mitjançant mineria de transferència. El perfilat dels talussos, la formació de bancs o bermes i la preparació del terreny seran objecte de processos que s'hauran de dur a terme durant la restauració.  
Segons el visor cartogràfic de la GVA, el terreny presenta risc d'erosió actual i potencial molt alt. D'igual manera, presenta risc mitjà per lliscament o despreniment. El perfil suau dels talussos d'explotació i de restauració previstos disminuirà el risc de lliscaments. Els sòls nus, una vegada abandonada l'explotació, s'hauran de revegetar com més prompte millor per a evitar-ne l'erosionabilitat.  
b.5) Generació de residus  
No es preveu en projecte l'apilament de materials o estèrils de pedrera per períodes superiors a l'any, i s'implementa la mineria de transferència.  
Com a mesura correctora, s'haurà de valorar la possibilitat d'emprar les restes de desbrossament i poda de grandària reduïda com a mulch protector de sòls i sembres. Per a això, s'hauran de triturar i mesclar amb la terra vegetal extreta, per a usar-les posteriorment durant la restauració. L'apilament i l'emmagatzematge temporal d'aquests residus vegetals es farà prenent les mesures necessàries per a minimitzar el risc d'incendi, i s'hauran de de separar-se almenys 13 metres de zones amb continuïtat vegetal.  
Les activitats de manteniment de la maquinària, segons s'indica en l'EsIA, es desenvoluparan en zones adaptades per a això, els residus generats s'entregaran a un gestor autoritzat. No s'indica en l'EsIA la configuració de les zones destinades al manteniment, en cas de realitzar-se en l'àmbit de l'explotació haurà d'habilitar-se una àrea de 20 x 5 metres, amb una vorada perimetral impermeable de 30 cm d'alçària que s'emplenarà amb 20 cm d'argila de tipus bentonita, làmina impermeable de PVC de 2 mm de gruix i fins a la vora de la vorada arena. En qualsevol cas serà preferible que les labors de manteniment es realitzen en tallers autoritzats.  
Es netejaran dels vials d'accés per a retirar els abocaments involuntaris. En cas de vessaments o fugues s'haurà de retirar la capa de sòl contaminat i gestionar-la com un residu perillós i disposar material net en el seu lloc.  
Segons el que es disposa en les lleis vigents en matèria de residus, els residus perillosos s'hauran de contindre en envasos estancs adequats a les seues característiques químiques, i emmagatzemar-se en recintes tancats i coberts dotats de solera impermeabilitzada i sistema de recollida de vessament, fins que es lliuren a un gestor autoritzat.  
b.6) Xarxa Natura 2000. Afecció flora i fauna.  
Tal com s'indica en l'informe del Servei de Vida Silvestre i Xarxa Natura 2000 no existeix regulació específica per als aprofitaments miners en la norma de gestió de la ZEC i ZEPA Alt Túria i Serra del Negrete. La categoria de zonificació C va dirigida sobretot a la protecció de les poblacions i hàbitats de les espècies incloses en l'annex I de la Directiva d'aus en tot l'àmbit de la norma de gestió, en aquest aspecte l'informe fa constar que: no s'afecta micro reserves de flora o fauna, no existeixen espècies de flora prioritàries en la zona.  
  
Quant als hàbitats presents, l'informe de Vida Silvestre indica que: en la zona d'explotació únicament s'identifica l'hàbitat prioritari 6220\*, el qual està àmpliament representat a la Comunitat Valenciana, i no es considera significativa l'afecció a aquest, i no està, al seu torn, inclòs en el Decret 70/2009, de 2 maig, del Consell, pel qual es crea i regula el Catàleg valencià d'espècies de flora amenaçades i es regulen mesures addicionals de conservació.  
Segons la consulta realitzada al visor gràfic del Banc de dades de la biodiversitat de la Comunitat Valenciana (BDBCV) en l'escala 1 km², i tal com es recull en l'informe de Vida Silvestre, existeix la presència d'espècies protegides: Àguila-Astor cuabarrada (Aquila fasciata), Àguila marcenca (Circaetus gallicus) i Voltor lleonat (Gyps fulvus). Sobre aquest tema s'indica en l'informe que segons les dades de l'equip de seguiment de fauna del Servei de Vida Silvestre i Xarxa Natura 2000, es recull l'existència d'un niu d'Àguila cuabarrada a més de dos km de l'explotació, mentre que respecte de l'Àguila marcenca i del Voltor lleonat únicament s'ha realitzat un albirament aïllat sense constatar-ne la reproducció en la rodalia. Per la qual cosa es conclou que no s'estima afecció a espècies de fauna prioritàries per nidificar aquestes allunyades de l'explotació.  
La superfície d'ampliació proposada es troba catalogada com a forestal segons el PATFOR. Presenta en l'actualitat una vegetació de tipus forestal amb una fracció de cabuda coberta del 85 % i arbrada del 35 %, conformada per una plançoneda de coníferes principalment dominades per Pinus halepensis i Juniperus oxycedrus.  
No es localitzen punts d'interés geològic en l'àrea d'explotació. Coronant el vessant objecte d'explotació es localitzen crestes calcàries, que no es veuran afectades i que es consideren aptes per a la nidificació d'espècies de rapinyaires.  
La vegetació i fauna existent en les zones pròximes a la pedrera es veurà afectada, més enllà de la vegetació que s'ha de retirar en la zona d'ampliació de l'explotació, per la deposició directa de pols, per la contaminació del medi i per l'increment del risc d'incendi, així com la possible eliminació de recursos tròfics i de refugi. Les mesures adoptades per a reduir les emissions de pols, contaminació i soroll són les ja esmentades. S'haurà de jalonar la zona d'afecció amb la finalitat d'evitar danys fora de la superfície projectada.  
De manera prèvia a l'execució dels desbrossaments, l'EsIA proposa la realització d'una inspecció per part d'un especialista, a fi de verificar la no-existència de nius o llocs de concentració de fauna d'interés que puguen ser eliminats de manera directa o indirecta. Si es localitza nidificació en la rodalia, s'haurà d'evitar realitzar les operacions més sorolloses durant els mesos d'abril a juliol, durant el període reproductiu de la major part de les espècies.  
La revegetació prevista en el PRI s'haurà de realitzar amb espècies autòctones i adaptades a la climatologia predominant en la zona, i evitar i controlant la presència d'espècies invasores o tàxons no adaptats a la zona. Segons l'informe del Servei d'Ordenació i Gestió Forestal i del Servei de Vida Silvestre i Xarxa Natura 2000 les espècies vegetals proposades per a la rehabilitació de l'espai miner són adequades al propòsit.  
No es proposen en el PRI mesures tendents a facilitar l'establiment d'espècies faunístiques, com poden ser vivaris per a conills, caixes niu per a aus o zones de penya per a espècies rupícoles.  
Enfront del risc d'incendi s'haurà de preveure la redacció d'un pla de prevenció d'incendis forestals. Aquest pla haurà d'incloure entre altres mesures les següents: extintors de pols, extintors d'aigua, reserves d'aigua, formació del personal, etc., i complir les disposicions del Decret 91/2023, de 22 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana, annex IX del plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que s'han d'observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
  
b.7) Patrimoni cultural  
El 28 de juny de 2022 es remet un informe tècnic de la Direcció Territorial de Cultura i Esport de València, en el qual, segons la memòria d'impacte patrimonial, no s'han localitzat restes de cultura material antiga ni de jaciment arqueològic en l'àrea d'actuació, i no existeix afecció sobre cap element arquitectònic amb la consideració de bé d'interés cultural o bé de rellevància local. Una vegada revisada la carta arqueològica de la Comunitat Valenciana, referent a la zona del municipi afectat, no existeix constància de l'existència de cap element arqueològic que puga veure's afectat per l'actuació, en les seues proximitats, però fora del perímetre de la demarcació minera, es troba el jaciment arqueològic del Tarragón. Per la qual cosa no són necessàries mesures correctores de caràcter general per al conjunt.  
Segons l'informe referit l'àmbit d'afecció es localitza en una àrea de baix potencial paleontològic, segons la cartografia que consta en la Direcció General de Cultura i Patrimoni i, per tant, la incidència del projecte sobre el subsol no serà significativa.  
El 29 d'agost de 2022, s'emet un informe tècnic etnològic, en el qual es posa de manifest que una vegada conclosa la prospecció sistemàtica de la zona, no s'ha pogut documentar cap resta arqueològica, etnològica ni arquitectònica d'importància conservada en superfície. Ni indicis que haguera pogut haver-ho. Si es localitzen restes d'antics ribassos o formes fetes de pedres. Quant a restes paleontològiques la zona més pròxima, de baix potencial paleontològic, està a una distància considerable a l'est de la concessió minera.  
b.8) Paisatge  
El programa de labors proposat preveu la restauració de manera simultània a l'explotació, per la qual cosa es redueix el temps transcorregut des que s'explota fins que es restaura i, per tant, es redueixen els terminis per a tornar a revegetar els terrenys i reconstruir els hàbitats.  
  
L'activitat és visible des de la CV-35 i des d'un entorn ampli, la integració paisatgística durant la fase d'explotació no es considera possible.  
b.9) Població  
Durant la fase de funcionament de l'explotació, s'espera un impacte positiu en el desenvolupament econòmic de la zona, atés que es generarà ocupació directa en el sector de la mineria i, d'altra banda, de manera indirecta en el sector de la construcció, i abastarà aquest últim, un àmbit territorial major.  
S'haurà de garantir el compliment legislació vigent sobre prevenció de riscos laborals i Reglament general de normes bàsiques de seguretat minera.  
c) Pla de restauració integral  
El PRI ha rebut un informe favorable, ja que es garanteix una possible gestió forestal ulterior de la superfície afectada, i es considera que la restauració és adequada i compatible amb el resultat final previst.  
La restauració prevista afecta tant les zones explotades amb anterioritat, en compliment de la DIA de 8 de novembre de 2001, així com les noves zones d'explotació, i s'actua sobre una superfície total de 186.030 m².  
El pressupost calculat per al PRI ascendeix a un PEM de 813.843,19 €, amb les fases indicades i pressupostos desglossats per a cadascuna d'aquestes, i resulta una inversió per hectàrea de 43.755 €.  
d) Pla de vigilància ambiental  
El pla de vigilància ambiental d'EsIA estableix les pautes que cal seguir, i els controls, els mesuraments i l'anàlisi dels paràmetres que s'han d'efectuar que permetran conéixer l'impacte que està suportant l'àmbit de l'actuació i el seu entorn, amb la periodicitat corresponent. El pla haurà d'abastar la vida de l'explotació més un període de dos anys amb posterioritat a la clausura.  
Totes les actuacions i/o mesuraments que es realitzen en l'aplicació del pla de vigilància tindran constància escrita en informes ordinaris i especials, i s'hauran de presentar en forma d'informe anual, de manera que permeta comprovar l'execució correcta i el respecte dels treballs a les condicions establides en la normativa vigent que aplicable. Aquesta documentació haurà de recollir totes les dades des de l'inici de l'activitat i estar a la disposició dels òrgans d'inspecció i vigilància.  
  
Si s'observara alguna desviació significativa respecte de les previsions descrites en l'EsIA durant la realització dels controls esmentats, el promotor ho hauria de posar en coneixement de l'administració substantiva competent, perquè s'apliquen les mesures correctores necessàries.  
  
S'inclou en el projecte el pressupost per al programa de vigilància ambiental.  
4. Consideracions jurídiques  
El projecte constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental ordinària d'acord amb l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual es va aprovar el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat, d'impacte ambiental, grup 3, c) Extracció de minerals no metàl·lics ni energètics; c.1. Materials de construcció (substàncies argilenques, roques i pissarres, àrids naturals i per piconament, algeps, roques ornamentals). I en concordança amb l'article 7 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, en l'annex 1, grup 2, a) Explotacions i fronts d'una mateixa autorització o concessió a cel obert de jaciments minerals i altres recursos geològics de les seccions A, B, C i D l'aprofitament dels quals està regulat per la Llei 22/1973, de 21 de juliol, de mines i normativa complementària; a.5. Explotacions visibles des d'autopistes, autovies, carreteres nacionals i comarcals, espais naturals protegits, nuclis urbans superiors a 1.000 habitants o situades a distàncies inferiors a 2 km de tals nuclis.  
  
L'expedient ha observat els tràmits establits en la secció 1a, capítol II del títol 2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en la resta disposicions aplicables.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
De conformitat amb la disposició addicional segona del Decret 10/2023, de 19 de juliol, del president de la Generalitat, pel qual es determina el número i la denominació de les conselleries i les seues atribucions, les referències incloses en les disposicions de caràcter general o en els actes administratius a les conselleries suprimides s'hauran d'entendre fetes als departaments que es creen en el decret esmentat, en funció de les competències que se'ls assignen.  
Per tot el que s'ha exposat abans, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, fent ús de les atribucions que exercisc, resolc:  
  
Primer  
En relació a l'àrea d'ampliació del perímetre de la concessió i pla de restauració integral proposats en el projecte d'ampliació de la superfície d'explotació de la secció C), Dolores núm. 1.024-bis, promogut per Silices Serral, SL, en el terme municipal de Losa del Obispo, es resol estimar-lo acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que siguen aplicables, i sempre que es desenvolupe d'acord amb el que s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic, projecte de restauració integral i la resta de documentació aportada, així com els condicionants que s'indiquen a continuació:  
  
1. El promotor haurà de complir l'execució de les mesures correctores previstes en el pla de restauració de l'espai miner, inclosa la programació d'aquestes, i s'estableix la restauració de les zones 1 i 3 en els cinc primers anys des de la data d'efectivitat de l'autorització d'activitat del projecte; de les zones 2 i 4 entre el cinqué i desé any, i de la zona 5 entre el desé i quinzé any, definides les zones segons els perímetres indicats en la documentació del projecte i aquesta declaració.  
  
2. La rehabilitació de l'espai miner afectat en l'actualitat i el que s'afecte pel projecte d'ampliació s'haurà d'escometre dins del termini de vigència actual de la concessió.  
3. S'haurà de rectificar la morfologia dels límits de l'explotació amb el terreny natural no afectat, en concret els talussos del runar que envaeixen les zones arbrades i els camps del perímetre, i adaptar-los progressivament a la topografia sense ocasionar formes excessivament geomètriques, amb la finalitat d'aconseguir una major integració del paisatge, reduir el risc d'erosió, facilitar les plantacions i reduir la possible afecció d'arrossegament de sediments a terrenys fora de l'explotació.  
4. Hauran de respectar-se els límits de l'explotació, i no es podran ocupar terrenys fora de l'àmbit d'actuació recollit en la documentació avaluada, ni aquells limitats pel condicionat previ. En la mateixa línia, no ha d'acumular-se material extret fora del perímetre de l'explotació i restauració, i haurà de depositar-se en llocs que no generen afeccions ambientals sobre l'entorn.  
5. S'hauran d'implementar en l'EsIA les mesures incloses en aquest informe en relació amb la gestió de residus.  
6. L'activitat queda subjecta al règim establit en la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera, i al Decret 100/2011, de 28 de gener, pel qual s'actualitza el Catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera i s'estableixen les disposicions bàsiques per a l'aplicació. S'hauran d'implementar mesures, amb la consignació corresponent en el pressupost, per a la mitigació dels impactes quant a emissions pulverulentes i acústiques provocades per les voladures que es realitzen.  
7. S'haurà de complir el que es disposa en el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que s'han d'observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants, annex IX del Decret 91/2023, de 22 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana.  
8. El subministrament d'aigua es realitzarà des d'un origen emparat per un dret a l'ús privatiu de les aigües. D'acord amb l'article 52 del text refós de la Llei d'aigües el dret a l'ús privatiu de les aigües s'adquireix per disposició legal (art. 54) o per concessió administrativa.  
  
9. Si durant l'execució de les obres es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor haurà de posar el fet en coneixement de l'òrgan competent en patrimoni cultural de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents per a protegir-les i conservar-les de conformitat amb el que s'estableix en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
10. En cas de ser necessària l'aportació de residus inerts adequats (RIA) o sòls naturals excavats, d'origen externs a l'explotació per a la restauració geomorfològica del buit miner, s'hauran d'iniciar i tramitara els procediments segons el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat, i l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, o norma que les substituïsca.  
11. S'hauran d'introduir en el PRI mesures correctores tendents a facilitar l'establiment d'espècies faunístiques en l'espai miner rehabilitat.  
En els termes establits en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, la present declaració d'impacte ambiental perdrà la vigència i cessarà de produir els efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor haurà de notificar a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
Segon  
D'acord amb el que s'estableix en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a) Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b) Aquesta declaració d'impacte ambiental no és objecte de recurs sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en via administrativa i judicial enfrocontra l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre en compte degudament, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 19 de juliol de 2023.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9687, del 20-09-2023 (2023/9354)

RESOLUCIÓN de 19 de julio de 2023, de la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del Proyecto de ampliación de superficie de la explotación de la sección C), Dolores, número 1024-bis, en el término municipal de Losa del Obispo. Expediente: (3149689) 072/2023/AIA.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9687

Fecha DOGV
:   20-09-2023

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2023/9354

CVE


Fecha del documento
:   19-07-2023

Organismo emisor


Tipo de documento
:   Resolución

Corrección de errores

 Descriptores 

:   * [Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Infraestructuras y Territorio](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 19 de julio de 2023, de la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del Proyecto de ampliación de superficie de la explotación de la sección C), Dolores, número 1024-bis, en el término municipal de Losa del Obispo. Expediente: (3149689) 072/2023/AIA. [2023/9354]  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: (3149689) 072/2023/AIA.  
Título: Proyecto de ampliación de superficie de la explotación de la sección C), Dolores núm. 1.024-bis.  
Promotor: Silices Serral, SL.  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas de Valencia.  
Ref. órgano sustantivo: MIVARI/2015/19/46/IRG.  
Localización: término municipal Losa del Obispo (Valencia).  
  
1. Objeto y descripción del proyecto  
a) Objeto del proyecto  
El proyecto tiene por objeto la ampliación de la superficie de explotación minera de recursos de la sección C), Dolores núm. 1.024-bis, pretendiendo el aprovechamiento sostenible de los recursos existentes y garantizando una correcta restauración. Con la ampliación se pretende corregir el frente superior de la explotación, replanteando el procedimiento de explotación y el ámbito de la restauración para corregir los déficits de seguridad existentes en el mismo.  
b) Principales características. Proyecto de explotación y Plan de restauración integral  
La explotación actual y su ampliación se desarrollan sobre las parcelas catastrales 1, 3, 4, 13, 15, 16, 40, 43, 44 del polígono 2 del TM de Losa del Obispo, ocupando una superficie de 18,6 ha en la denominada partida el Tarragón. El acceso a la zona de explotación se realiza desde la CV-347 tomando el Camino de La Losa y viales existentes.  
El perímetro de la explotación-restauración propuesto viene definido por una poligonal cerrada cuyos vértices poseen las siguientes coordenadas UTM ETRS-89 referidas al huso 30:  
Dentro de este perímetro, la superficie de ampliación representa el 38 % del mismo, estando definida por las zonas 2 y 5 delimitadas por las siguientes poligonales:  
Zona 2 Ampliación  
Zona 5 Ampliación  
La explotación se realizará de techo a muro y el avance de la explotación se plantea de noroeste a suroeste mediante un sistema de avance mediante banqueo descendente con un número máximo de 8 bancos de altura máxima 10 m con anchura de bermas de 20 - 23 m y contrapendiente del 2 %. El ángulo individual de talud será máximo de 60º con un talud general de 24º, desarrollado desde la cota máxima de 550 hasta la mínima de 450 m. s. n. m. El sistema de arranque será de tipo mecánico mediante retroexcavadoras de cadenas. Para el arranque y desmonte a las cotas donde afloran las calizas será necesaria la realización de voladuras.  
El volumen bruto de recurso estimado en proyecto es de 1.492.632,5 m³ de los cuales se estiman aprovechables un 46,47 %, 693.588,2 m³ y de estériles un 53,53 %, 799.044,3 m³. Considerando un ritmo de extracción de 99.500 m³ brutos/año, la explotación tendrá una vida media de unos 15 años más dos años de periodo de garantía.  
El todo uno extraído se transportará a las plantas de tratamiento situadas en Villar del Arzobispo y Losa del Obispo pertenecientes a la promotora, para de ahí destinarse a la industria cerámica castellonense. No proyectándose la ejecución de ninguna infraestructura asociada al uso minero en la zona de explotación.  
Respecto a la evaluación de alternativas, la ampliación propuesta se justifica en proyecto desde la existencia del recurso y la oportunidad de realizar una restauración acompasada al ritmo de explotación, de forma que los bancos explotados se restaurarán conforme se abandonan, reduciendo así el impacto visual, paisajístico y medioambiental de la explotación, a la par que mantener el tejido económico y social dependiente de la actividad.  
La planificación proyectada prevé 5 fases asociadas a diferentes áreas de explotación-restauración. La ampliación de la superficie de aprovechamiento se llevará a cabo únicamente en la fase núm. 2 durante los años 0 - 5 y en la fase núm. 5 durante los años 5 y 10. El resto de las fases serán únicamente objeto de restauración. La restauración morfológica de las fases 1 y 3 se llevará a cabo durante los años 0 a 5 y mediante el empleo de los estériles generados durante el aprovechamiento de la fase núm. 2. De este modo, se evita la creación de escombreras exteriores al límite de explotación. La restauración morfológica de las fases 2 y 4 se llevará a cabo a partir del empleo de los estériles generados durante el aprovechamiento de la fase núm. 5, en los años 5 al 10. La fase núm. 5 de explotación-restauración será restaurada en última instancia durante los años 10 al 15.  
El proceso de restauración morfológica del espacio en las superficies asociadas a las fases 1, 2, 3, y 4 consistirán en la formación de bancos o bermas intermedias y en el perfilado de los taludes según la topografía de restauración proyectada. Los ángulos finales de restauración comprenden taludes individuales de entre 16 - 35º con altura de bermas de 5 - 10 m y anchura entre 3 y 6 m.  
La fase de la explotación-restauración núm. 5 tendrá un tratamiento diferente, consistente en el descabezado y tendido del talud, formando una terraza volcada con pendiente 20 - 30º.  
Para el relleno y perfilado de taludes de restauración se emplearán los estériles generados en la propia explotación mediante minería de transferencia, no requiriéndose aportes externos. No está previsto generar depresiones respecto del terreno circundante al final de la vida útil.  
La restauración edáfica se pretende mediante la extensión de una capa de tierra vegetal de 20 cm de espesor en taludes y llanos. Se estima que se retirarán 28.405 m³ de suelo vegetal, existiendo un déficit para la restauración prevista de 8.801 m³, que se aportarán mediante la enmienda orgánica de los estériles generados en la explotación.  
La restauración hidrológica del área contempla la ejecución de cunetas a pie de talud conectadas mediante bajantes a los canales principales. Se contemplan obras de control de sedimentos mediante disipadores de energía y hasta 9 balsas de decantación en los puntos de descarga de los canales, tras algunas de las cuales se instalarán barreras de sedimentos previamente al vertido al medio natural. Los revestimientos de las estructuras de retención se realizarán con encachados de piedras y gravas, mientras que las cunetas se prevén vegetadas.  
La restauración prevé que la zona recupere el uso forestal, por lo que la revegetación se llevará a cabo mediante especies forestales adaptadas al entorno. Se ejecutará hidrosiembra en los taludes fuertes y siembra en las bermas, llanos y taludes suaves. La plantación en bermas y llanos se realiza al tresbolillo mientras en taludes se realizará en banquetas, variando la densidad de plantación según la zona, siendo mayor en las zonas llanas; la separación entre individuos arbolados se propone de 5 m.  
2. Tramitación administrativa  
a) Antecedentes y contenido del expediente  
- Por resolución de la Dirección General de Industria y Energía de fecha 15 de febrero de 2002, se otorgan las demasías a las concesiones mineras Dolores núm. 1.204 y ampliación a Dolores y Varella 1.599, así como la agrupación de estas en un registro minero único, conformando a todos los efectos la concesión minera Dolores 1.204 bis, estableciendo la vigencia de 30 años a contar desde el día 8 de marzo de 1979.  
- En fecha 8 de noviembre de 2001, la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio emite declaración de impacto ambiental favorable condicionado al proyecto de ampliación y plan de restauración ambiental de la explotación minera Dolores núm. 1.204 (Exp. 477/98-AIA).  
- El 18 de enero de 2011 la directora general de Industria e Innovación certifica la aprobación del Plan de restauración integral de la explotación minera denominada Dolores núm. 1204-bis y adjunta copia de la resolución de autorización de 10 de diciembre de 2010 por parte de la sección de Minas del Servicio Territorial de Valencia.  
- Con fecha 15 de abril de 2013 la Dirección General de Energía resuelve otorgar la prórroga a la concesión minera Dolores núm. 1.204-bis por un periodo de hasta 30 años hasta el 8 de marzo de 2039.  
- Con fecha 15 de mayo de 2013 el Servicio Territorial de Energía de Valencia de la Conselleria de Economía, Industria, Turismo y Ocupación, con motivo de los desprendimientos en el frente de la explotación, resuelve autorizar las obras de urgencia para estabilizar la parte superior del actual frente con evidente riesgo de desprendimientos de rocas y peligro para las personas, animales o maquinaria, así como danos medioambientales en el citado monte de utilidad pública V121, sobre una superficie de 1,9 ha. Con fecha 26 de marzo de 2014 el Servicio Territorial de Medio Ambiente notifica la Resolución de la Dirección General del Medio Natural de autorización provisional de ocupación para llevar a cabo las obras de estabilización.  
- Con fecha de registro de entrada de 16 de marzo de 2015 en la Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente, por parte del Servicio Territorial de energía de Valencia, se recibe documentación relativa al Plan de restauración integral de la ampliación en la concesión minera de la sección C) denominada Dolores núm. 1204-bis, de diciembre de 2014 (Expediente 010/15-MINAS; 146/12-SOGF), situado en Losa del Obispo (Valencia). Debido a los desprendimientos y la necesidad que se vio de actuar en esta zona para evitar el peligro existente, el promotor se replanteó los futuros trabajos mineros en la explotación y la realización de un nuevo PRI, considerándose una nueva ampliación de la zona explotada, con número de expediente de Minas MIVARI/2015/19/46.  
- Con fecha de 4 de mayo de 2020 el Servicio de Ordenación y Gestión Forestal emite informe favorable relativo a la documentación del PRI de fecha julio de 2019 indicando que el Plan de restauración integral de la concesión minera Dolores núm. 1204-bis, situada en el término municipal de Losa del Obispo (Valencia), garantiza una posible gestión forestal ulterior de la superficie afectada,  
- Con fecha de 19 de abril de 2023 el Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas de València remite solicitud de inicio del procedimiento de evaluación ambiental del proyecto de modificación de la explotación de recursos de la sección C) Dolores núm. 1204-bis. Aportando proyecto de explotación, estudio de impacto ambiental, estudio de integración paisajística, Plan de restauración integral e informes de administraciones y resultados de la información pública.  
b) Información pública  
El Servicio Territorial de Energía de Valencia sometió el expediente a información pública y consultas y lo anunció en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 9.262, de 24 de enero de 2022. No constando alegaciones de particulares durante el procedimiento.  
c) Consultas a administraciones e informes recibidos  
En el expediente se han considerado los siguientes informes y autorizaciones que forman parte del expediente remitido por el Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas de Valencia.  
- Informe de la Dirección General de Patrimonio de fecha 12 de septiembre de 2022 en el que se informa favorablemente al proyecto en los siguientes términos:  
«No existe afección al patrimonio cultural en ninguna de sus manifestaciones por lo que, vistos los preceptos indicados y de conformidad con los informes de los servicios técnicos, se informa favorablemente, a los efectos patrimoniales contemplados en el art. 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, el Proyecto de ampliación concesión minera Dolores 1204 bis, en el término municipal de Losa del Obispo. A nivel patrimonial la construcción de estas instalaciones no afecta a ningún BIC o bien de relevancia local, siempre que se cumplan las medidas preventivas, de forma cautelar, respecto al patrimonio arqueológico y etnológico que pudieran verse afectados. Por todo lo expuesto anteriormente no vemos inconveniente a la ampliación de la mina Dolores desde el punto de vista arqueológico, etnológico y arquitectónico. Así pues, se considera que no son oportunas medidas correctoras ante la nula afección al patrimonio etnológico por parte del proyecto»  
- Informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar (CHJ) de fecha 11 de octubre de 2022, en el que se informa respecto al proyecto:  
«La ampliación, se sitúa en la parte central del límite sur del perímetro delimitado quedando fuera de la zona de policía de los cauces del entorno. La zona a ampliar se ubica fuera de la zona de policía de la Rambla de Tarragón, por lo que este organismo no es competente para pronunciarse sobre la viabilidad de la actividad.  
Con respecto a las aguas residuales que se puedan generar se recuerda que queda prohibido, con carácter general, el vertido directo o indirecto de aguas y de productos residuales susceptibles de contaminar las aguas continentales o cualquier otro elemento del dominio público hidráulico, salvo que se cuente con la previa autorización administrativa.  
Según la documentación aportada se ha diseñado un sistema de recogida y conducción de las aguas de escorrentía mediante la construcción de cunetas de guarda perimetrales, que se localizarán a lo largo del perímetro de explotación. Debido a esto, se deberá disponer de los dispositivos necesarios, como balsas de decantación, para impedir la salida de aguas pluviales contaminadas. Asimismo, se limitarán las pendientes de los taludes y la altura entre bermas, favoreciendo de esta forma la infiltración del agua y reduciendo su velocidad para disminuir la pérdida de suelo.  
En la documentación presentada no se establece el volumen del incremento de demanda de recursos hídricos generados por la actuación, no obstante, se estima que no será significativa, dado que se trata de la ampliación de una actividad de explotación existente.»  
- Certificado e informe de compatibilidad urbanística emitido por el Ayuntamiento de Losa del Obispo el 13 de julio de 2017 respecto de la ampliación de la explotación minera Dolores núm. 1024 bis y la restauración de la zona degradada colindante. En el que se expone que la actividad es compatible con la normativa y el planeamiento urbanístico municipal.  
- Informe del Servicio de Ordenación y Gestión Forestal de fecha 4 de mayo de 2020 concluyendo que desde el punto de vista forestal, el Plan de restauración integral de la concesión minera Dolores núm. 1204-bis, situada en el término municipal de Losa del Obispo (Valencia), documentación de julio de 2019, se informa favorablemente, ya que garantiza una posible gestión forestal ulterior de la superficie afectada al considerar que la restauración es adecuada y compatible con el resultado final previsto y los objetivos planteados.  
- Informe del Servicio de Vida Silvestre y Red Natura 2000 remitido al Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas de Valencia en fecha de 27 de junio de 2023 relativo al estudio de afecciones a la RN 2000, concluyéndose que no existe afección significativa a los valores ambientales que definen los espacios Red Natura.  
3. Análisis técnico del expediente. consideraciones ambientales  
a) Ubicación  
Desde el punto de vista de la afección medioambiental la ampliación se ajusta a los criterios expuestos en el decreto 82/2005, del Consell, sobre la ubicación de explotaciones mineras, donde se indica la preferencia por la ampliación de las existentes.  
La superficie de ampliación de la cantera afecta a las zonas ZEC y ZEPA aprobadas por el Decreto 116/2017, de 1 de septiembre, del Consell, por el que se declaran como Zonas especiales de conservación los lugares de importancia comunitaria Alto Turia (ES5232006), Sabinar de Alpuente (ES5233008) y Sierra del Negrete (ES5233009) y se aprueba la norma de gestión de tales Zonas especiales de conservación y de la Zona de especial protección para las aves Alto Turia y Sierra del Negrete. Según la zonificación de la norma de gestión la cantera se ubica en la zona C.  
Consultado el visor cartográfico de la GVA, la ampliación de la cantera no afecta a parques naturales, parajes naturales, paisajes protegidos, monumentos naturales, micro reservas de flora, zonas húmedas o cuevas protegidas.  
El ámbito de ampliación de la cantera ocupa el monte Peña Roya V-121, incluido en el Catálogo de montes de utilidad pública de la provincia de Valencia, y perteneciente al Ayuntamiento de Losa del Obispo, ocupando la explotación un total de 14,5 ha del mismo.  
La superficie de explotación-restauración se haya incluida dentro del perímetro del coto V-10236, y a una distancia menor de 200 m del coto V-10224.  
La cantera no se sitúa en zonas afectadas por riesgo de inundación según la cartografía del PATRICOVA y SNCZI. Ni afecta a cauces existentes.  
El perímetro total de la explotación ocupa una superficie de 139.653,80 m² (13,97 ha) de terreno forestal estratégico según el Plan de acción territorial forestal de la Comunitat Valenciana (PATFOR).  
Según el informe de compatibilidad urbanística del ayuntamiento de Losa del Obispo, los terrenos sobre los que se ha venido desarrollando la explotación y está prevista la ampliación son compatibles con la ordenación actual. El núcleo urbano más cercano se sitúa a más de 1,7 km de distancia. No se localizan edificaciones habitadas permanentemente en las cercanías de la explotación.  
b) Impactos y medidas correctoras relacionadas con la actividad a desarrollar  
Visto el estudio de impacto ambiental (EsIA), el plan de restauración integral (PRI) y el resto de documentación aportada, y según la tipología de los trabajos a ejecutar, se identifican, caracterizan y valoran las afecciones potenciales inherentes a las explotaciones de áridos: tareas de despeje y desbroce de las zonas vírgenes, alteración de la geomorfología, con la consiguiente alteración de hábitats, alteración hidromorfológica y degradación paisajística, aumento de las concentraciones de polvo por la extracción de material mediante voladuras y arranque mecánico y el acopio y transporte de materiales, emisión de gases a la atmósfera por los motores de combustión interna y el funcionamiento de la maquinaria, contaminación acústica. Se contemplan las medidas preventivas y correctoras encaminadas a minimizar los impactos derivados. Se identifican los siguientes impactos ambientales potenciales:  
b.1) Contaminación atmosférica por emisión de polvo y gases.  
Como medidas correctoras en el EsIA se prevén riegos periódicos, cubrición de las cajas de los camiones y control del tráfico.  
La actividad queda sujeta al régimen previsto en la Ley 34/2007, de 15 de noviembre, de calidad del aire y protección de la atmósfera y al Decreto 100/2011, de 28 de enero, por el que se actualiza el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera y se establecen las disposiciones básicas para su aplicación.  
El programa de vigilancia ambiental del proyecto prevé la realización de mediciones de polvo y SiO2 trimestrales en las zonas colindantes a la explotación y en las áreas que designe la autoridad competente y conforme a los requerimientos que se establezcan en la autorización administrativa de emisiones a la atmósfera.  
En relación a las voladuras no se especifican medidas específicas en el EsIA, se propone implementar en el mismo medidas como el empleo de captadores de polvo en la maquinaria de perforación de los barrenos o reprogramar las voladuras con climatología adversa.  
No se acompaña estudio de la huella de carbono en la documentación aportada. La restauración ambiental prevista en el ámbito de toda la explotación dotará al área de un sumidero de carbono, actualmente no presente, por encontrarse alterada la cubierta vegetal.  
b.2) Contaminación acústica y vibraciones.  
Las conclusiones derivadas del estudio acústico que acompaña al proyecto establecen que los niveles de inmisión sonora en el ambiente exterior, teniendo en cuenta los límites establecidos por la legislación y considerando los usos dominantes en el perímetro de las instalaciones, cumple lo establecido en la legislación vigente.  
Se contempla el autocontrol de las emisiones acústicas y vibraciones, este deberá ser realizado por ECMCA en la periodicidad establecida en el Plan de vigilancia ambiental.  
En el EsIA como medida mitigadora se contempla que toda la maquinaria impulsada por motores de explosión interna dispondrá de los correspondientes silenciadores homologados. La maquinaria se revisará periódicamente, según las normas de mantenimiento y se les realizarán todas las revisiones necesarias para que sus niveles de emisión se sitúen dentro de los límites marcados por la legislación vigente. Los trabajos se limitarán al horario diurno. Se organizarán los trabajos para evitar el solape de las actividades más sonoras.  
No se contemplan en el EsIA medidas para reducir el impacto acústico provocado por las voladuras, como medidas correctoras se propone minimizar las cargas de explosivo, se adecuarán las secuencias de explosión para reducir el impacto acústico y la trasmisión de vibraciones al terreno. Se realizarán mediciones conforme a las prescripciones del Plan de vigilancia ambiental, las voladuras se registrarán en sismógrafo homologado dando cumplimiento de los valores establecidos en la normativa.  
b.3) Impacto sobre las aguas superficiales y subterráneas.  
Tal y como indica el informe de la CHJ, el perímetro de ampliación propuesto no afecta a la zona de policía de ningún cauce principal y no se encuentra afectado por zonas de flujo preferente. Tanto la nueva superficie de explotación como la actual se localizan sobre terrenos de la cuenca de aportación de la rambla del Tarragón, la superficie de ampliación se encuentra fuera de la zona de policía de esta.  
Al no existir afección directa sobre cursos esporádicos de agua, el riesgo de arrastre de sólidos o de vertidos accidentales de hidrocarburos, y por tanto su posible vertido a los cursos de agua provocando disminución de su calidad y posibles aterramientos, es leve.  
  
En el proyecto se establecen medidas encaminadas a reducir el poder erosivo de la escorrentía en la fase de explotación: contrapendientes en bermas, banquetas de infiltración, cunetas de guarda perimetrales para recoger las aguas de escorrentía y evitar su entrada a la explotación. Durante la fase de explotación las aguas se encauzarán hasta el Barranco de Villar. Para la restauración hidrológica en el PRI se proyectan: la construcción de cunetas de talud en bermas y bajantes de talud con revestimientos que facilitan la reducción de velocidades y la infiltración, disposición de 9 balsas de decantación previas a la reincorporación del agua a los cauces naturales, que retendrán el agua durante un periodo de tiempo suficiente tal que permita la decantación de los sólidos arrastrados y el almacenamiento de estos hasta la limpieza de dichas estructuras, supletoriamente a la salida de las balsas y disipadores se dispondrán barreras de retención de sedimentos mediante ramas y arbustos tal que permitan reducir la velocidad y la carga de sólidos de los derrames que sobrepasen la capacidad de estas balsas.  
La cantera se localiza en el área de influencia de la masa de agua subterránea Las Serranías, sobre el acuífero Medio Turia. El espesor permeable del acuífero se encuentra próximo a la cota 340 m. s. n. m., diferencia superior a 100 m respecto a la cota inferior de explotación. El nivel freático no se verá interceptado por la explotación.  
La zona de ampliación presenta una permeabilidad media correspondiente a la presencia de rocas detríticas. La zona explotada presenta una permeabilidad media correspondiente a las rocas carbonatadas. La actividad de explotación-restauración que se plantea no es generadora de lixiviados por lo que no se prevé afección sobre las aguas subterráneas. Los posibles vertidos accidentales de hidrocarburos o aceites, aparte de tratarse preventivamente, no afectarán a los acuíferos dada la profundidad del nivel freático.  
No se indica si el consumo de agua será necesario en los procesos productivos de la explotación. Para usos auxiliares, riegos de pistas y plataformas y posterior revegetación, se emplearán las aguas retenidas en las balsas existentes, si se aportasen aguas del exterior estas deberán proceder de un origen con derecho al uso privativo otorgado por el organismo de cuenca.  
El agua sanitaria procedente de la zona de instalaciones se deberá recoger en depósito estanco y se tratará por gestor autorizado.  
b.4) Afección suelos. Movimientos de tierras. Erosionabilidad.  
La zona de ampliación 2, definida por el perímetro recogido en el presente informe, se encuentra parcialmente explotada por los trabajos de emergencia autorizados en 2013 al objeto de corregir los problemas de seguridad detectados en el frente de explotación.  
No se requiere la apertura de nuevas pistas para el acceso al ámbito de explotación. El acceso a los distintos frentes se realizará por viales a ejecutar dentro de los límites de la cantera. Su construcción aprovechará la propia geomorfología de la explotación minimizando el movimiento de tierras y evitando la afección a espacios con valor ecológico.  
El suelo retirado tras el desbroce se cargará mediante retroexcavadora, transportará y descargará a cotas más bajas de la explotación eligiéndose zonas alejadas del paso de maquinaría y protegido del viento, se conservará realizando acopios mediante capas con una altura inferior a 2 m y sembrado de los mismos, con el fin de conservar las propiedades físico-químicas que lo hagan susceptible de ser empleado como material de cobertura vegetal.  
Relativo a la regeneración del perfil edáfico en la fase de restauración, se proyecta la formación de un único horizonte superficial mediante el aporte de los suelos retirados y los creados a partir de estériles enmendados con el fin de mejorar la capacidad de retención del suelo y aumentar la cantidad de nutrientes disponibles en el suelo. Por cada 10 cm de estériles, se propone una enmienda orgánica con estiércol de 36,36 tn/ha, que con una riqueza del 70 % de materia orgánica supone un incremento del 1 % de su contenido en el sustrato mezcla. Una vez conformado el talud, se depositará el aporte del suelo enmendado en un espesor de 20 cm en taludes, bermas y llanos. Se requieren un total de 37.206 m³, por lo que se deberán aportar 8.801 m³ de suelo mediante la enmienda de estériles indicada.  
El proceso de restauración morfológica hará uso de los residuos estériles mineros mediante minería de transferencia. El perfilado de los taludes, la formación de bancos o bermas y la preparación del terreno serán objeto de procesos a llevar a cabo durante la restauración.  
Según el visor cartográfico de la GVA el terreno presenta riesgo de erosión actual y potencial muy alto. De igual modo, presenta riesgo medio por deslizamiento o desprendimiento. El perfil suave de los taludes de explotación y de restauración previstos disminuirá el riesgo de deslizamientos. Los suelos desnudos, una vez abandonada la explotación, se revegetarán cuanto antes para evitar su erosionabilidad.  
b.5) Generación de residuos.  
No se prevé en proyecto el acopio de materiales o estériles de cantera por periodos superiores al año, implementándose minería de transferencia.  
Como medida correctora, se deberá valorar la posibilidad de emplear los restos de desbroce y poda de tamaño reducido como mulch protector de suelos y siembras. Para ello, se triturarán y mezclarán con la tierra vegetal extraída, para su posterior uso durante la restauración. El acopio y almacenamiento temporal de estos residuos vegetales se hará tomando las medidas necesarias para minimizar el riesgo de incendio, debiendo separarse al menos 13 metros de zonas con continuidad vegetal.  
Las actividades de mantenimiento de la maquinaria, según se indica en el EsIA, se desarrollarán en zonas adaptadas para ello, los residuos generados se entregarán a gestor autorizado. No se indica en el EsIA la configuración de las zonas destinadas al mantenimiento, en caso de realizarse en el ámbito de la explotación deberá habilitarse un área de 20 x 5 metros, con un bordillo perimetral impermeable de 30 cm de altura que se rellenará con 20 cm de arcilla tipo bentonita, lámina impermeable de PVC de 2 mm de grosor y hasta el borde del bordillo arena. En cualquier caso, será preferible que las labores de mantenimiento se realicen en talleres autorizados.  
Se procederá a la limpieza de los viales de acceso para retirar los vertidos involuntarios. En caso de derrames o fugas se retirará la capa de suelo contaminado gestionándose como un residuo peligroso y se dispondrá material limpio en su lugar.  
Según lo dispuesto en las leyes vigentes en materia de residuos, los residuos peligrosos se contendrán en envases estancos adecuados a sus características químicas, almacenándose en recintos cerrados y cubiertos dotados de solera impermeabilizada y sistema de recogida de derrame, hasta su entrega a gestor autorizado.  
b.6) Red Natura 2000. Afección flora y fauna.  
Tal y como se indica en el informe del Servicio de Vida Silvestre y Red Natura 2000 no existe regulación específica para los aprovechamientos mineros en la norma de gestión de la ZEC y ZEPA Alto Turia y Sierra del Negrete. La categoría de zonificación C va dirigida sobre todo a la protección de las poblaciones y hábitats de las especies incluidas en el anexo I de la Directiva de aves en todo el ámbito de la norma de gestión, en ese aspecto el informe hace constar que: no se afecta a micro reservas de flora o fauna, no existen especies de flora prioritarias en la zona.  
En cuanto a los hábitats presentes, el informe de vida silvestre indica que: en la zona de explotación únicamente se identifica el hábitat prioritario 6220\*, el cual está ampliamente representado en la Comunitat Valenciana, no considerándose significativa su afección, no estando este a su vez incluido en el Decreto 70/2009, de 2 mayo, del Consell, por el que se crea y regula el Catálogo valenciano de especies de flora amenazadas y se regulan medidas adicionales de conservación.  
Según consulta realizada al visor gráfico del Banco de datos de la biodiversidad de la Comunitat Valenciana (BDBCV) en su escala 1 km², y tal como recoge en el informe de Vida Silvestre, existe presencia de especies protegidas: Águila-Azor perdicera (Aquila fasciata), Águila culebrera (Circaetus gallicus) y Buitre leonado (Gyps fulvus). Al respecto se indica en el informe que según los datos del equipo de seguimiento de fauna del Servicio de Vida Silvestre y Red Natura 2000, se recoge la existencia de un nido de Águila perdicera a más de dos km de la explotación, mientras que respecto del Águila culebrera y Buitre leonado únicamente se ha realizado un avistamiento aislado sin constatar reproducción en las cercanías. Por lo que se concluye que no se estima afección a especies de fauna prioritarias por nidificar estas alejadas de la explotación.  
La superficie de ampliación propuesta se encuentra catalogada como forestal según el PATFOR. Presenta en la actualidad una vegetación de tipo forestal con una fracción de cabida cubierta del 85 % y arbolada del 35 %, conformada por un monte bravo de coníferas principalmente dominadas por Pinus halepensis y Juniperus oxycedrus.  
No se localizan puntos de interés geológico en el área de explotación. Coronando la ladera objeto de explotación se localizan crestas calizas, que no se verán afectadas y que se consideran aptas para la nidificación de especies de rapaces.  
La vegetación y fauna existente en las zonas próximas a la cantera, se verá afectada, más allá de la vegetación a retirar en la zona de ampliación de la explotación, por la deposición directa de polvo, por la contaminación del medio y por el incremento del riesgo de incendio, así como la posible eliminación de recursos tróficos y de refugio. Las medidas adoptadas para reducir las emisiones de polvo, contaminación y ruido son las ya mencionadas. Se jalonará la zona de afección con el fin de evitar daños fuera de la superficie proyectada.  
De forma previa a la ejecución de los desbroces, el EsIA propone la realización de una inspección por parte de un especialista, a fin de verificar la no existencia de nidos o lugares de concentración de fauna de interés que puedan ser eliminados de forma directa o indirecta. De localizarse nidificación en las cercanías se evitará realizar las operaciones más ruidosas durante los meses de abril a julio, durante el periodo reproductivo de la mayor parte de las especies.  
La revegetación prevista en el PRI se realizará con especies autóctonas y adaptadas a la climatología predominante en la zona, evitando y controlando la presencia de especies invasoras o taxones no adaptados a la zona. Según el informe del Servicio de Ordenación y Gestión Forestal y del Servicio de Vida Silvestre y Red Natura 2000 las especies vegetales propuestas para la rehabilitación del espacio minero son adecuadas al propósito.  
No se proponen en el PRI medidas tendentes a facilitar el establecimiento de especies faunísticas, como pueden ser vivares para conejos, cajas nido para aves o zonas de roquedo para especies rupícolas.  
Frente al riesgo de incendio se deberá contemplar la redacción de un Plan de prevención de incendios forestales. Este Plan incluirá entre otras medidas las siguientes: extintores de polvo, extintores de agua, reservas de agua, formación del personal, etc, y dará cumplimiento a las disposiciones del Decreto 91/2023, de 22 de junio, del Consell, por el que se aprueba el reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, forestal de la Comunitat Valenciana, anexo IX pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
b.7) Patrimonio cultural.  
El 28 de junio de 2022 se remite informe técnico de la Dirección Territorial de Cultura y Deporte de Valencia, en el que, según la memoria de impacto patrimonial, no se han localizado restos de cultura material antigua ni de yacimiento arqueológico en el área de actuación, y no existe afección sobre ningún elemento arquitectónico con la consideración de bien de interés cultural o bien de relevancia local. Revisada la carta arqueológica de la Comunitat Valenciana, en lo referente a la zona del municipio afectado, no existe constancia de la existencia de ningún elemento arqueológico que pueda verse afectado por la actuación, en sus proximidades, pero fuera del perímetro de la demarcación minera, se encuentra el yacimiento arqueológico de El Tarragón. Por lo que no son necesarias medidas correctoras de carácter general para el conjunto.  
Según el informe referido el ámbito de afección se localiza en un área de bajo potencial paleontológico, según la cartografía obrante en la Dirección General de Cultura y Patrimonio y, por tanto, la incidencia del proyecto sobre el subsuelo no va a ser significativa.  
El 29 de agosto de 2022 se emite informe técnico etnológico, en el que se pone de manifiesto que, una vez concluida la prospección sistemática de la zona, no se ha podido documentar ningún resto arqueológico, etnológico ni arquitectónico de importancia conservado en superficie. Ni indicios de que hubiera podido haberlo. Si se localizan restos de antiguos ribazos u hormas hechos de piedras. En cuanto a restos paleontológicos la zona más próxima, de bajo potencial paleontológico, está a considerable distancia al este de la concesión minera.  
b.8) Paisaje.  
El programa de labores propuesto contempla la restauración de forma simultánea a la explotación, por lo que se reduce el tiempo transcurrido desde que se explota hasta que se restaura y, por tanto, se reducen los plazos para volver a revegetar los terrenos y reconstruir los hábitats.  
La actividad es visible desde la CV-35 y desde un entorno amplio, la integración paisajística durante la fase de explotación no se considera posible.  
b.9) Población.  
Durante la fase de funcionamiento de la explotación, se espera un impacto positivo en el desarrollo económico de la zona, dado que se generará empleo directo en el sector de la minería y, por otro lado, de forma indirecta en el sector de la construcción, abarcando este último, un mayor ámbito territorial.  
Se garantizará el cumplimiento legislación vigente sobre prevención de riesgos laborales y Reglamento general de normas básicas de seguridad minera.  
c) Plan de restauración integral  
El PRI ha sido informado favorablemente ya que se garantiza una posible gestión forestal ulterior de la superficie afectada, considerando que la restauración es adecuada y compatible con el resultado final previsto.  
La restauración prevista afecta tanto a las zonas explotadas con anterioridad, en cumplimiento de la DIA de 8 de noviembre de 2001, así como a las nuevas zonas de explotación, actuándose sobre una superficie total de 186.030 m².  
El presupuesto calculado para el PRI asciende a un PEM de 813.843,19 €, con las fases indicadas y presupuestos desglosados para cada una de estas, resultando una inversión por hectárea de 43.755 €.  
d) Plan de vigilancia ambiental  
El Plan de vigilancia ambiental de EsIA establece las pautas establecidas a seguir, efectuando los controles, las mediciones y el análisis de los parámetros que permitirán conocer el impacto que está soportando el ámbito de la actuación y su entorno, con su periodicidad correspondiente. El plan abarcará la vida de la explotación más un periodo de dos años con posterioridad a su clausura.  
Todas las actuaciones y/o mediciones que se realicen en la aplicación del Plan de vigilancia tendrán constancia escrita en informes ordinarios y especiales, y se presentarán en forma de informe anual, de forma que permita comprobar la correcta ejecución y respeto de los trabajos a las condiciones establecidas en la normativa vigente que le sea de aplicación. Esta documentación recogerá todos los datos desde el inicio de la actividad estando a disposición de los órganos de inspección y vigilancia.  
Si se observase alguna desviación significativa respecto de las previsiones descritas en el EsIA durante la realización de los controles mencionados, el promotor lo pondrá en conocimiento de la administración sustantiva competente, para que se apliquen las medidas correctoras necesarias.  
Se incluye en el proyecto presupuesto para el programa de vigilancia ambiental.  
4. Consideraciones jurídicas  
El proyecto constituye un supuesto de evaluación de impacto ambiental ordinaria conforme al: anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprobó el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat, de impacto ambiental, grupo 3, c) Extracción de minerales no metálicos ni energéticos; c.1. Materiales de construcción (sustancias arcillosas, rocas y pizarras, áridos naturales y por machaqueo, yesos, rocas ornamentales). Y en concordancia con el artículo 7 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, en su anexo 1, grupo 2, a) Explotaciones y frentes de una misma autorización o concesión a cielo abierto de yacimientos minerales y demás recursos geológicos de las secciones A, B, C y D cuyo aprovechamiento está regulado por la Ley 22/1973, de 21 de julio, de minas y normativa complementaria; a.5. Explotaciones visibles desde autopistas, autovías, carreteras nacionales y comarcales, espacios naturales protegidos, núcleos urbanos superiores a 1.000 habitantes o situadas a distancias inferiores a 2 km de tales núcleos.  
El expediente ha observado los trámites previstos en la sección 1ª, capítulo II del título 2 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 13 del Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
De conformidad con la disposición adicional segunda del Decreto 10/2023, de 19 de julio, del president de la Generalitat, por el que se determina el número y la denominación de las consellerias y sus atribuciones, las referencias incluidas en las disposiciones de carácter general o en los actos administrativos a las consellerias suprimidas se deberán entender hechas a los departamentos que se crean en el citado decreto, en función de las competencias que se les asignan.  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento, resuelvo:  
  
Primero  
En relación al área de ampliación del perímetro de la concesión y plan de restauración integral propuestos en el proyecto de ampliación de la superficie de explotación de la sección C), Dolores núm. 1.024-bis, promovido por Silices Serral, SL, en el término municipal de Losa del Obispo, se resuelve estimar aceptable el mismo, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, y siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en el estudio de impacto ambiental, el proyecto técnico, proyecto de restauración integral y demás documentación aportada, así como los condicionantes que se relacionan a continuación:  
1. El promotor dará cumplimiento a la ejecución de las medidas correctoras contempladas en el Plan de restauración del espacio minero, incluida la programación de las mismas, estableciéndose la restauración de las zonas 1 y 3 en los cinco primeros años desde la fecha de efectividad de la autorización de actividad del proyecto, de las zonas 2 y 4 entre el quinto y décimo año, y de la zona 5 entre el décimo y decimoquinto año, definidas las zonas según los perímetros indicados en la documentación del proyecto y presente declaración.  
2. La rehabilitación del espacio minero afectado en la actualidad y el que se afecte por el proyecto de ampliación se acometerán dentro del plazo de vigencia actual de la concesión.  
3. Se deberá rectificar la morfología de los límites de la explotación con el terreno natural no afectado, en concreto los taludes de la escombrera que invaden las zonas arboladas y campos del perímetro, adaptándolos progresivamente a la topografía sin ocasionar formas excesivamente geométricas, con el fin de conseguir una mayor integración del paisaje, reducir el riesgo de erosión, facilitar las plantaciones y reducir las posible afección de arrastre de sedimentos a terrenos fuera de la explotación.  
4. Deberán respetarse los límites de la explotación, no pudiéndose ocupar terrenos fuera del ámbito de actuación recogido en la documentación evaluada, ni aquellos limitados por el condicionado previo. En la misma línea, no debe acumularse material extraído fuera del perímetro de la explotación y restauración, debiendo depositarse en lugares que no generen afecciones ambientales sobre el entorno.  
5. Se implementarán en el EsIA las medidas incluidas en el presente informe en relación con la gestión de residuos.  
6. La actividad queda sujeta al régimen previsto en la Ley 34/2007, de 15 de noviembre, de calidad del aire y protección de la atmósfera y al Decreto 100/2011, de 28 de enero, por el que se actualiza el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera y se establecen las disposiciones básicas para su aplicación. Se implementarán medidas, con la correspondiente consignación en el presupuesto, para la mitigación de los impactos en cuanto a emisiones pulverulentas y acústicas provocadas por las voladuras que se realicen.  
7. Se deberá cumplir lo dispuesto en el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones, anexo IX del Decreto 91/2023, de 22 de junio, del Consell, por el que se aprueba el reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, forestal de la Comunitat Valenciana.  
8. El suministro de agua se realizará desde un origen amparado por un derecho al uso privativo de las aguas. De acuerdo con el artículo 52 del texto refundido de la Ley de aguas el derecho al uso privativo de las aguas se adquiere por disposición legal (art. 54) o por concesión administrativa.  
9. Si durante la ejecución de las obras se encontraran restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el promotor tendrá que poner el hecho en conocimiento del órgano competente en patrimonio cultural de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes para su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
10. En caso de ser necesario el aporte de residuos inertes adecuados (RIA) o suelos naturales excavados, de origen externos a la explotación para la restauración geomorfológica del hueco minero, se iniciarán y tramitarán los procedimientos conforme al Decreto 200/2004, de 1 de octubre, del Consell de la Generalitat, y la Orden APM/1007/2017, de 10 de octubre, o norma que las sustituya.  
11. Se introducirán en el PRI medidas correctoras tendentes a facilitar el establecimiento de especies faunísticas en el espacio minero rehabilitado.  
En los términos previstos en el artículo 43 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, la presente declaración de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera comenzado la ejecución del proyecto en el plazo de cuatro años. A estos efectos, el promotor notificará al órgano ambiental el comienzo de las obras.  
  
Segundo  
Conforme a lo previsto en el artículo 41 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
a. Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, así como en la sede electrónica.  
b. La presente declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.  
  
Tercero  
El órgano sustantivo deberá tener debidamente en cuenta, en el procedimiento de autorización del proyecto, la evaluación de impacto ambiental efectuada, atendiendo a los criterios establecidos en el artículo 42 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, referidos tanto al contenido de la autorización como a la publicidad de la decisión.  
  
València, 19 de julio de 2023.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML