Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9692, del 27-09-2023 (2023/9765)

RESOLUCIÓ de 15 de setembre de 2023, de la Direcció General de Medi Natural i Animal, per la qual s'aprova el Pla de gestió de la palla de l'arròs al Parc Natural de l'Albufera, per a la campanya 2023.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9692

Data del DOGV
:   27-09-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/9765

CVE


Data del document
:   15-09-2023

Organisme emissor


Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori](javascript:void(0))
    * [incineració de residus](javascript:void(0))
    * [arròs](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 15 de setembre de 2023, de la Direcció General de Medi Natural i Animal, per la qual s'aprova el Pla de gestió de la palla de l'arròs al Parc Natural de l'Albufera, per a la campanya 2023. [2023/9765]  
La Llei 30/2022, de 23 de desembre, per la qual es regulen el sistema de gestió de la política agrària comuna i altres matèries connexes, modifica en la disposició addicional l'article 27.3 de la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular (d'ara en avant LRSEC), que imposa limitacions i condicions a la crema de residus agrícoles.  
Després de l'entrada en vigor de la dita norma, la conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica va dictar la Resolució de 10 de febrer de 2023, per la qual s'aprovaven unes instruccions per a l'ús del foc en l'eliminació de residus agrícoles i forestals. En la Resolució s'establia un règim especial per a la gestió de residus agrícoles procedents de restolls i palla de l'arròs al Parc Natural de l'Albufera.  
El citat règim especifica la necessitat d'aprovar un pla de gestió de la palla de l'arròs mitjançant una Resolució per part de la direcció general competent en matèria de medi natural. La importància de realitzar una adequada gestió de la palla és fonamental per al manteniment en un bon estat de conservació del Parc Natural, ja que el podriment pot ocasionar anòxies (falta d'oxigen en l'aigua) que deteriora l'ecosistema.  
  
Amb data 8 de setembre de 2023, el Servei de Sanitat Vegetal ha emés un informe, a sol·licitud d'aquesta Direcció General, tal com estableix el punt 3 de l'Annex V de la Resolució de 12 de febrer de 2023, en el qual indica que: « la crema de restolls i palla d'arròs és una tècnica eficaç per a solucionar les fisiopaties relacionades amb l'anòxia, males herbes, de malalties, d'insectes i nematodes en el cultiu d'arròs, així com per a fer front a la falta de disponibilitat de productes fitosanitaris, i una eina per a reduir la dependència i el consum de plaguicides impulsada per la Directiva 128/2009 sobre l'ús sostenible de plaguicides».  
  
Tal com es posa de manifest en el Pla de gestió de la palla del Parc Natural de l'Albufera (annex I), la crema dels restolls es realitza com a mètode excepcional, i ha de realitzar-se amb autorització prèvia, regulada en l'annex II, i només en unes condicions meteorològiques que minimitzen l'impacte sobre la població que circumda l'arrossar del parc natural.  
Pel que, de conformitat a tot el que s'ha dit, i en virtut del que s'estableix en el Decret 112/2023, de 25 de juliol, del Consell, pel qual estableix l'estructura orgànica bàsica de la presidència i de les conselleries de la Generalitat, i en el Decret 126/2023, de 4 d'agost, del Consell, de modificació de determinats aspectes del Decret 112/2023, de 25 de juliol, del Consell, resolc:  
  
Primer  
Aprovar el Pla de gestió de la palla de l'arròs del Parc Natural de l'Albufera recollit en l'annex I, per a establir el règim especial que regirà la gestió d'aquest residu agrícola en la campanya 2023.  
  
Segon  
Aprovar les Instruccions per a l'autorització excepcional i individualitzada de la crema de restes de palla i restolls de l'arròs al Parc Natural de l'Albufera, Annex II, conforme amb el que s'estableix en l'article 27.3 de la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a l'economia circular.  
  
Tercer  
La present resolució entrarà en vigor el dia de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
Contra la present resolució, que no exhaureix la via administrativa, podrà interposar-se, en el termini d'un mes a comptar des de l'endemà de la publicació, un recurs d'alçada davant el titular de la Secretaria Autonòmica de Medi Ambient i Territori, de conformitat amb el que es disposa en els articles 121 i 122 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, sense perjudici que puga interposar-se qualsevol altre que es considere pertinent.  
  
València, 15 de setembre de 2023.- El director general de Medi Natural i Animal: Raúl Mérida Gordillo.  
  
  
  
Annex I  
Pla de gestió de la palla de l'arròs al Parc Natural de l'Albufera  
Campanya 2023  
  
Índex:  
1. Antecedents i context  
2. Zonificació  
2.1. Zona 1, cotes altes  
2.2. Zona 2, cotes baixes  
2.3. Zona 3, cotes mitjanes  
3. Mesures par a l'adequat tractament de la palla de l'arròs  
3.1. Facilitar la circulació natural de l'aigua  
3.2. Fer costat a la recollida de la palla  
3.3. Facilitar el fangueig  
3.4. Crema de la palla  
4. Mesures de seguiment i anàlisi  
4.1. Vigilància de l'estat de les aigües  
4.2. Seguiment de possibles fisiopaties  
  
1. Antecedents i context  
L'aiguamoll del Parc Natural de l'Albufera, i zones pròximes, és un ecosistema d'un alt valor ecològic, no sols per la gran biodiversitat d'espècies que acull, sinó també per la seua funció com a embornal de carboni, que contribueix a la reducció dels gasos d'efecte d'hivernacle (GEI) alliberats a l'atmosfera. El servei d'absorció de gasos d'efecte d'hivernacle és un dels molts serveis ambientals associats als aiguamolls, però cal sumar altres com la retenció i laminatge d'avingudes, el fre a la intrusió d'aigües salades d'origen marí, etc.  
  
La major part de l'aiguamoll el conformen cultius d'arròs, amb una superfície aproximada de 13.500 ha que generen l'arrossar de major importància de la Comunitat Valenciana. Aquests espais dedicats al cultiu de l'arròs, juntament amb el llac de l'Albufera, donen lloc a un dels hàbitats més rellevants per a moltes espècies d'ocells del Mediterrani occidental.  
Aquesta simbiosi entre activitat humana i ambient natural ha de ser preservada mitjançant eines de gestió i col·laboració entre els agents que intervenen en aquestes, amb l'objectiu de mantindre i millorar l'ecosistema amb les pràctiques tradicionals que han permés la conservació dels seus valors naturals.  
El present Pla de gestió s'elabora com a continuació dels desenvolupats des de 2018 fins a l'any 2022. En aquestes cinc campanyes arrosseres s'han vingut implementat mesures encaminades a la minimització de l'impacte de la gestió de la palla, de manera que no genere impactes negatius sobre el medi natural, fomentant pràctiques que incrementen la reutilització, tant incorporant-la al terreny com recollint la palla i usant-la com a matèria primera en altres processos (alimentació animal, aprofitament com a compost, energètic, etc.), amb la col·laboració del sector agrícola.  
En els últims anys i des dels òrgans gestors d'espais naturals, s'han destinat recursos per a la recollida del subproducte de l'arròs. La retirada de la palla s'ha destinat principalment a la ramaderia, al mulching, bioconstrucció, biogàs, etc.  
Un dels resultats més evidents, encara amb els problemes que la gestió d'aquest producte genera, ha sigut la millora en la qualitat de l'aire en els espais pròxims. Amb aquest objectiu i amb la finalitat de dur a terme un millor control de la seua qualitat, i poder avaluar l'efecte que la crema de la palla d'arròs té a l'entorn de l'Aglomeració ES1016: l'Horta, la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental duu a terme anualment la instal·lació d'una Unitat Mòbil de Vigilància de la Qualitat de l'Aire, en diferents emplaçaments pròxims a l'activitat de la crema de la palla de l'arròs.  
L'excepcionalitat de la crema en els últims anys, segons raons fitosanitàries i amb els informes del Servei de Sanitat Vegetal, s'ha servit de l'app QUEPAR, elaborada conjuntament entre les direccions generals de Prevenció d'Incendis, Qualitat Ambiental i Medi Natural amb el Centre d'Estudis Ambientals del Mediterrani (CEAM), que avalua les condicions meteorològiques per a minimitzar l'impacte de la crema sobre la qualitat de l'aire, a més d'inventariar el nombre de persones agricultores usuàries de l'app mòbil.  
Com a continuació, i basant-se en el que s'estableix en el punt 1 de l'annex V de la Resolució 2023/1609 del 10 de febrer de 2023 de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica per la qual s'aproven les instruccions per a l'ús del foc en l'eliminació de residus agrícoles i forestals, i amb l'ànim de millorar els resultats obtinguts, cal enquadrar el present Pla de gestió de la palla de l'arròs en l'àmbit del Parc Natural de l'Albufera, que persegueix com a objectiu prioritari aconseguir una estratègia d'acció que atenga el sector agrícola i als elements naturals que sustenten l'ecosistema del parc natural.  
Objectius del present Pla de gestió  
S'assenyala com a objectiu principal aconseguir que no es generen aigües negres o anòxiques per una falta de gestió de les restes de la collita de l'arròs, sinó que servisca aquest Pla per a establir diferents mètodes de gestió de la palla que permeten un ventall de possibilitats, que es vagen adoptant segons els condicionants físics i/o ambientals.  
En segon lloc, en l'elecció dels mètodes de gestió han de prevaldre aquells amb un menor impacte ambiental i el menor cost per al productor. En aquesta equació una de les constants ha de ser la possibilitat d'utilitzar part del potencial que puga oferir la palla de l'arròs, mitjançant recuperació energètica, com a recurs ramader, com a substrat per a altres cultius, etc. És a dir, la investigació i el desenvolupament d'aquesta línia de treball, a futur, no pot decaure en cap moment.  
  
En tercer lloc, el seguiment del Pla i dels resultats que oferisca serà un altre dels objectius que assenyalen el camí de la gestió de la palla. És una obligació de l'administració ambiental vetlar per la consecució dels objectius de conservació establits en la legislació. En el cas de l'Albufera aquesta exigència s'amplifica pel fet de ser espai Xarxa Natura 2000, Zona Humida Catalogada i espai RAMSAR, fet que obliga a mantindre un nivell d'alerta respecte a activitats que puguen menyscabar els hàbitats i els serveis ecosistèmics que ofereixen. Per això se seguirà amb el control in situ i remot de la qualitat i extensió del medi aquàtic, reforçat en l'època postcollita i en l'època de perellonà.  
  
Amb l'objectiu ja assenyalat de seguir amb la col·laboració amb el sector agrícola, es potenciarà el desenvolupament i millora de l'app QUEPAR, en col·laboració amb el Centre d'Estudis Ambientals del Mediterrani (CEAM), una aplicació que informa del règim de vents en la zona del parc natural, perquè en cas que siga necessari practicar cremes, de manera excepcional, aquesta activitat es desenvolupe produint el menor impacte ambiental possible.  
Per a complir amb aquests objectius i premisses s'estableixen tres eixos sobre els quals es desenvolupa aquest Pla:  
- Una zonació: ajustada a la particular topografia del parc natural on es descriuen les diferents pràctiques de tractament de la palla de l'arròs.  
  
- Unes mesures i compromisos de les diferents administracions i entitats per a reforçar la gestió sostenible de la palla  
- Unes mesures de seguiment i avaluació de la implementació del Pla de gestió.  
Finalment, establir que aquest pla s'aplicarà en les tasques relatives a la gestió de la palla de la collita de l'any 2023. És així perquè les pròximes collites de l'arròs, la gestió de la palla i restolls seran regulades per una norma pròpia de l'administració competent en agricultura, per a poder establir estratègies de treball més eficaces, per les sinergies de treball existent amb el sector agrícola i ramader, amb la col·laboració dels òrgans administratius competents en matèria de residus i medi natural.  
  
2. Zonificació  
El Pla de gestió proposa una diferenciació de tres zones al llarg del Parc Natural segons les seues característiques topogràfiques i agronòmiques que poden propiciar la conveniència de diferents pràctiques agrícoles de gestió de la palla.  
2.1. Zona 1, cotes altes  
En les parts més altes, en cas de pluja, l'escolament superficial permet evacuar les aigües de pluja ràpidament, i les parcel·les queden amb un nivell d'aigua embassada que, a pesar que siga més o menys important, no fa que la palla quede submergida en general. Per tant, la descomposició d'aquesta se sol produir per via aeròbica, sense que arriben a establir-se en l'aigua condicions d'anòxia ni s'alliberen substàncies tòxiques per als organismes aquàtics i el medi ambient. No obstant això, pot produir un augment en la quantitat de matèria orgànica en el sòl.  
  
Es proposa en aquesta zona un sistema rotatori entre el picat i la recollida.  
2.2. Zona 2, cotes baixes  
Es correspon amb les zones de cotes més baixes on es donen la major part dels problemes derivats de la descomposició de la palla submergida, causant de les possibles aigües negres en camps, séquies i en el llac de l'Albufera. Això ocorre quan coincideixen altes temperatures, restes de materials orgànics i inundació, donant lloc a processos d'anòxia. Els fenòmens d'anòxia solen afectar principalment les àrees més profundes de la zona de tancats.  
És, per tant, en aquesta zona on s'ha de destinar un major esforç orientat a la reducció de les quantitats de palla residual. En aquest cas es proposen unes actuacions rotatives anuals, combinant el picat o fangueig i la recollida.  
Si del sistema d'incorporació de matèria orgànica al terreny s'observa l'aparició de fisiopaties, es podrà emprar la crema com un mètode d'eliminació de la palla de l'arròs, segons s'indica en la resolució aprovatòria del present Pla de gestió.  
2.3. Zona 3, cotes mitjanes  
Aquestes zones, malgrat tindre diferències importants de cota a nivell de sòl, s'han agrupat dins d'aquesta, atés que la gestió de l'aigua pot ser gestionada de manera unitària, de manera que les pràctiques agrícoles es vegen afavorides i simplificades per la unitat de gestió.  
En aquestes zones es proposa rotatòriament el fangueig o el picat/escampat i la recollida. En determinades zones profundes d'aquest espai, si s'observa un problema semblant a l'identificat en la zona 2, s'establirà el mateix règim aplicat de la zona esmentada.  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
Figura 1. Zonificació del Pla de gestió de la palla de l'arròs. Campanya 2023.  
  
  
3. Mesures per a l'adequat tractament de la palla de l'arròs  
Addicionalment a la zonificació es proposen diverses actuacions enfocades a minimitzar les molèsties produïdes per les restes de collita, així com els problemes agronòmics i mediambientals.  
3.1. Facilitar la circulació natural de l'aigua  
Facilitar la circulació de l'aigua provinent dels arrossars durant el període hivernal amb un adequat manteniment de les séquies i carreres per a evitar les acumulacions d'aigües saturades amb matèria orgànica. Per a això és necessari:  
a) Fer costat a la gestió de la Junta de Desguàs, per part de les administracions i entitats components.  
b) Arbitrar les mesures necessàries per al dragatge de les séquies i carreres.  
c) Segar la vegetació dels brins.  
d) Mantindre l'Albufera a un nivell adequat, dins dels paràmetres ambientals i de l'Ordre 5/2018, d'1 de febrer, de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, relativa a la regulació del nivell i comunicació amb la mar del Parc Natural de l'Albufera.  
e) Ús dels cabals ambientals establits per al parc natural en el Reial decret 35/2023, de 24 de gener, pel qual s'aprova la revisió dels plans hidrològics de les demarcacions hidrogràfiques.  
3.2. Donar suport a la recollida de la palla  
La Conselleria, en consens amb el sector arrosser i la resta dels agents implicats, donarà suport a la recollida de la palla.  
La zona proposada ha de ser realista i d'acord amb el pressupost compromés, així com realitzar-se amb l'avançament necessari per a poder organitzar la recollida de manera òptima.  
En les zones de recollida els agricultors tractaran de fer les tasques de cultiu de manera que es facilite l'extracció. Les segadores deixaran la palla escampada i no picada per a permetre la seua recollida.  
S'ha de consensuar la zona a recollir i assignar el pressupost d'acord amb l'avançament necessari per a poder organitzar la recollida de manera òptima.  
És necessari investigar en maquinària que permeta la recollida de la palla en zones arrosseres, molt diferents d'aquelles per a les quals es van dissenyar les embaladores que s'estan usant actualment.  
3.3. Facilitar el fangueig  
Cal propiciar el fangueig hivernal com a eina principal de la zona arrossera. La incorporació de la palla al terreny mitjançant fangueig el més immediat possible, al costat de l'aportació d'aigües després de la sega facilitarà el subministrament d'aigua en el llac a més de crear diversitat d'ecosistemes.  
No convé en absolut incorporar la palla encara verda. En aqueixes circumstàncies no es degrada i pot ser que isca en la primavera quan es torne a treballar el camp, dificultant les tasques de condicionament dels camps previ a la sembra. El més recomanable és que s'asseque el més possible abans d'incorporar-la.  
No obstant això, en les zones baixes el fangueig hivernal comporta un treball extra, alié al cultiu, ja que, es realitze o no, s'ha de tornar a fanguejar en la primavera per a eliminar les algues i vegetació subaquàtica que creixen en els camps inundats. D'altra banda, el fangueig, fora de la seua data natural, deixarà la terra desprotegida durant els mesos d'hivern i a mercé dels temporals. Això provocarà dos efectes: en primer lloc, una forta erosió que rebleix les séquies de desguàs i, en segon lloc, un important desnivell dels camps en la direcció dels vents predominants.  
Per tant, en aquestes zones amb dificultats de recollida i de fangueig prevaldrà l'opció de la crema excepcional justificada per problemes fitosanitaris  
3.4. Crema de la palla  
L'article 27 de la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular, respecte de les cremes agrícoles diu:  
  
«3. Amb caràcter general, no està permesa la crema de residus vegetals generats en l'entorn agrari o silvícola. No obstant això, d'acord amb la lletra C de la part 2 de l'annex III i amb el considerant 22, tots dos de la Directiva (UE) 2016/2284 del Parlament Europeu i del Consell, de 14 de desembre de 2016, relativa a la reducció de les emissions nacionals de determinats contaminants atmosfèrics, per la qual es modifica la Directiva 2003/35/CE i es deroga la Directiva 2001/81/CE, les xicotetes i les microexplotacions agràries queden dispensades d'aquesta regulació. No obstant això, sense perjudici del que es preveu en la Llei 43/2003, de 21 de novembre, de forests, i com a aplicació de l'excepció de l'article 3.2.e, només podrà permetre's la crema de residus vegetals generats en l'entorn agrari o silvícola quan compten amb la corresponent autorització de l'òrgan competent de les comunitats autònomes, bé per raons de caràcter fitosanitari que no siga possible abordar amb una altra mena de tractament, tot motivant adequadament que no existeixen altres mitjans per a evitar la propagació de plagues, bé a fi de previndre els incendis. Els residus vegetals generats en l'entorn agrari o silvícola que no queden exclosos de l'àmbit d'aplicació d'aquesta llei d'acord amb l'article 3.2.e, ni de la dispensa establida en el paràgraf anterior, hauran de gestionar-se segons el que es disposa en aquesta llei, especialment la jerarquia de residus, prioritzant el seu reciclatge mitjançant el tractament biològic de la matèria orgànica.»  
L'experiència mostra que la incorporació reiterada de les restes de collita en els camps any rere any pot comportar a l'aparició de noves fisiopaties en l'arròs. Per tant, igual que en la resta del medi natural es podrà aplicar la norma sectorial en cas que es donen les circumstàncies indicades.  
Si s'haguera d'autoritzar la crema de manera excepcional per a complir-se els preceptes corresponents, aquesta autorització es farà segons consta en la Resolució aprovatòria del present Pla de gestió i sempre seguint les indicacions de l'app Quepar, que indica les condicions atmosfèriques i socials òptimes per a pautar la crema i minimitzar la contaminació atmosfèrica, com s'ha fet els últims anys. Sense perjudici de tot això, aquest nou Pla no contempla la crema com a pràctica estructural de la gestió de la palla; només en els casos previstos lligats a l'aparició de fitopatologies en les zones establides.  
4. Mesures de seguiment i anàlisi  
4.1. Vigilància de l'estat de les aigües  
La conselleria competent en medi natural disposa des de fa anys d'un programa de seguiment de zones humides. Aquest programa es reforça específicament durant els mesos següents a la sega de l'arròs i contínua durant tota la inundació hivernal, atesa la importància d'aquest període per a la zona humida.  
En particular, i juntament amb el control de les aigües que es realitza de manera periòdica, durant aquest període s'implementaran les següents accions:  
a) Monitoratge de l'estat de les aigües que inunden els camps d'arròs, tant qualitativament com quantitativament, usant mitjans remots (imatges de satèl·lit). Aquest treball es realitzarà conjuntament amb la Universitat de València amb la qual es col·labora des de l'any 2020 per a la implantació i validació d'un sistema que oferisca resultats de control d'anòxies per a grans superfícies de l'arrossar.  
b) Control sobre el terreny de les possibles afectacions a la fauna aquàtica de processos anòxics. Per a això ha establit un programa, amb la coordinació del parc natural i agents mediambientals, de presa de dades intensiva de qualitat de les aigües amb paràmetres fisicoquímics i altres biològics, per a obtindre dades de possibles anòxies i els seus efectes.  
4.2. Seguiment de possibles fisiopaties  
Amb la col·laboració de la direcció general competent en sanitat vegetal s'elaborarà un sistema d'indicadors on puguen observar-se i fer seguiment de les possibles fisiopaties que puguen produir-se en les diferents zones.  
  
  
Annex II  
Instruccions per a l'autorització excepcional i individualitzada de la crema de palla i restolls d'arròs al parc natural de l'Albufera, establida en l'article 27.3 de la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a l'economia circular  
  
Primera. Sol·licitud  
Les cooperatives agrícoles o les persones interessades a realitzar la crema residus agrícoles procedents de restolls i palla de l'arròs hauran de presentar la seua sol·licitud a través d'una entitat local o dels consells agraris locals, que les traslladaran de manera conjunta a la Direcció Territorial de València, detallant les diferents persones interessades i les parcel·les afectades. En aquest cas, es resoldrà de manera individualitzada a favor de l'entitat local o consell agrari i en la resolució d'autorització es detallaran les diferents persones interessades i les parcel·les afectades.  
Segona. Justificació de l'excepcionalitat de la crema  
Les sol·licituds es presentaran emplenant el model disponible en el següent enllaç web, i es tramitaran conforme a la informació disponible en aquest.   
https://www.gva.es/va/inicio/procedimientos'id\_proc=g18232  
Les persones interessades sol·licitaran autorització basada en l'excepcionalitat prevista en l'article 27.3 de l'LRSCEC per a la crema dels residus vegetals en la seua parcel·la sempre que els cultius existents en aquella siguen susceptibles de ser afectats pels organismes nocius indicats en el model.  
  
Tercera. Òrgan competent per a la tramitació i resolució de les sol·licituds  
L'òrgan competent és el que està determinat en l'annex V de la Resolució de 10 de febrer de 2023, de la consellera d'Agricultura, Desenvolupament rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, per la qual s'aproven les instruccions per a l'ús del foc en l'eliminació de residus agrícoles i forestals.  
Si les cremes es produeixen en zona d'influència forestal, no serà necessària l'autorització en matèria de prevenció d'incendis forestals, tal com s'estableix en l'apartat 3 de l'annex III de la Resolució de 12 de febrer de 2023, si la crema es realitza entre l'1 d'octubre i fins a la finalització de la campanya de la sega de l'arròs, i en tot cas, fins al 31 de desembre de l'any natural, tots dos inclusivament.  
  
Quarta. Vigència de l'autorització  
La vigència de les autoritzacions que s'emeta serà la que resulte estrictament necessària per a atendre la causa de la sol·licitud, amb el límit màxim del 31 de desembre de 2023.  
  
Cinquena. Condicionants per a la crema de restolls i palla d'arròs  
1. Les autoritzacions excepcionals que s'emeten per a la crema d'aquests residus agrícoles s'ajustaran a les següents condicions:  
- No estarà permesa la combustió de la palla i de restolls en dies festius i cap de setmana.  
- No estarà permesa fer la incineració de la palla amb combustible o productes altament contaminants.  
- Tampoc es permet la pràctica de la crema en camps limítrofs d'uns altres amb el cultiu en desenvolupament i pendent de sega.  
- Per part dels agricultors, s'haurà de tindre vigilada en tot moment la zona on estiga incinerant-se la palla fins que el foc estiga extingit i ja no hi haja cap perill.  
- La possible combustió de la palla es farà només quan les condicions meteorològiques siguen les idònies. El CEAM facilitarà a través de l'aplicació mòbil, QUEPAR, informació a aquest efecte. Quan l'aplicació QUEPAR indique condicions desfavorables, la incineració haurà d'interrompre's de manera imminent i segura. En qualsevol cas, i independentment de la informació subministrada per QUEPAR, no es podran realitzar cremes sense la prèvia autorització de la direcció territorial.  
- L'aplicació mòbil o app QUEPAR actualitzarà les dades meteorològiques i serà una eina imprescindible perquè l'agricultor estiga informat a cada moment de les condicions mediambientals favorables.  
  
- Les persones que estiguen fent treballs d'incineració de la palla prendran les mesures de precaució necessàries i seran els responsables dels danys i perjudicis que es puguen ocasionar. Hauran de portar amb si el telèfon mòbil o altres dispositius per a la comprovació del risc i fer ús de l'aplicació mòbil (app) QUEPAR.  
- En zones pròximes a grans vies de comunicació, la incineració no haurà de provocar molèsties a vianants o generar condicions d'escassa visibilitat que pose en perill la circulació de vehicles.  
2. En el cas que les parcel·les es troben en la Zona d'Influència Forestal, hauran de complir en tot moment els condicionants que poguera establir la direcció general competent en matèria de prevenció d'incendis.  
3. Els ajuntaments afectats podran establir altres mesures de control i millora de la gestió d'aquestes cremes, sempre comptant amb el vistiplau de la direcció territorial competent en matèria d'agricultura, que, en tot cas, siguen facilitadores d'una millora contínua en la gestió d'aquesta mena de restes per part dels agricultors.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9692, del 27-09-2023 (2023/9765)

RESOLUCIÓN de 15 de septiembre de 2023, de la Dirección General de Medio Natural y Animal, por la que se aprueba el Plan de gestión de la paja del arroz en el Parque Natural de la Albufera para la campaña 2023.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9692

Fecha DOGV
:   27-09-2023

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2023/9765

CVE


Fecha del documento
:   15-09-2023

Organismo emisor


Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Infraestructuras y Territorio](javascript:void(0))
    * [incineración de residuos](javascript:void(0))
    * [arroz](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 15 de septiembre de 2023, de la Dirección General de Medio Natural y Animal, por la que se aprueba el Plan de gestión de la paja del arroz en el Parque Natural de la Albufera para la campaña 2023. [2023/9765]  
La Ley 30/2022, de 23 de diciembre, por la que se regulan el sistema de gestión de la política agraria común y otras materias conexas, modifica en su disposición adicional el artículo 27.3 de la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular (en adelante LRSEC), que impone limitaciones y condiciones a la quema de residuos agrícolas.  
Tras la entrada en vigor de la citada norma, la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica dictó la Resolución de 10 de febrero de 2023, por la que se aprobaban unas instrucciones para el uso del fuego en la eliminación de residuos agrícolas y forestales. En la citada resolución se establecía un régimen especial para la gestión de residuos agrícolas procedentes de rastrojos y paja del arroz en el Parque Natural de la Albufera.  
El citado régimen especifica la necesidad de aprobar un plan de gestión de la paja del arroz mediante una Resolución por parte de la dirección general competente en materia de medio natural. La importancia de realizar una adecuada gestión de la paja es fundamental para el mantenimiento en un buen estado de conservación del Parque Natural, ya que la pudrición puede ocasionar anoxias (falta de oxígeno en el agua) que deteriora el ecosistema.  
Con fecha 8 de septiembre de 2023, el Servicio de Sanidad Vegetal ha emitido un informe, a solicitud de esta Dirección General, tal y como establece el punto 3 del anexo V de la Resolución de 12 de febrero de 2023, en el que indica que: «la quema de rastrojos y paja de arroz es una técnica eficaz para solucionar las fisiopatías relacionadas con la anoxia, malas hierbas, de enfermedades, de insectos y nematodos en el cultivo de arroz, así como para hacer frente a la falta de disponibilidad de productos fitosanitarios, y una herramienta para reducir la dependencia y el consumo de plaguicidas impulsada por la Directiva 128/2009 sobre el uso sostenible de plaguicidas».  
Tal y como se pone de manifiesto en el Plan de gestión de la paja del Parque Natural de la Albufera (anexo I), la quema de los rastrojos se realiza como método excepcional, y debe realizarse previa autorización, regulada en el anexo II, y solo en unas condiciones meteorológicas que minimicen el impacto sobre la población que circunda el arrozal del parque natural.  
Por lo que, de conformidad a todo lo dicho, y en virtud de lo establecido en el Decreto 112/2023, de 25 de julio, del Consell, por el que establece la estructura orgánica básica de la Presidencia y de las Consellerias de la Generalitat, y en el Decreto 126/2023, de 4 de agosto, del Consell, de modificación de determinados aspectos del Decreto 112/2023, de 25 de julio, del Consell, resuelvo:  
  
Primero  
Aprobar el Plan de gestión de la paja del arroz del Parque Natural de la Albufera recogido en el anexo I, para establecer el régimen especial que regirá la gestión de este residuo agrícola en la campaña 2023.  
  
Segundo  
Aprobar las Instrucciones para la autorización excepcional e individualizada de la quema de restos de paja y rastrojos del arroz en el Parque Natural de la Albufera, anexo II, conforme a lo establecido en el artículo 27.3 de la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para la economía circular.  
  
Tercero  
La presente resolución entrará en vigor el día de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
Contra la presente resolución, que no pone fin a la vía administrativa, podrá interponerse, en el plazo de un mes a contar desde el día siguiente al de su publicación, un recurso de alzada ante el titular de la Secretaría Autonómica de Medio Ambiente y Territorio, de conformidad con lo dispuesto en los artículos 121 y 122 de la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas, sin perjuicio de que pueda interponerse cualquier otro que se considere pertinente.  
  
València, 15 de septiembre de 2023.- El director general de Medio Natural y Animal: Raúl Mérida Gordillo.  
  
  
  
Anexo I  
Plan de gestión de la paja del arroz en el Parque Natural de la Albufera  
Campaña 2023  
  
Índice:  
1. Antecedentes y contexto  
2. Zonificación  
2.1. Zona 1, cotas altas  
2.2. Zona 2, cotas bajas  
2.3. Zona 3, cotas medias  
3. Medidas para el adecuado tratamiento de la paja del arroz  
3.1. Facilitar la circulación natural del agua  
3.2. Apoyar a la recogida de la paja  
3.3. Facilitar el fangueo  
3.4. Quema de la paja  
4. Medidas de seguimiento y análisis  
4.1. Vigilancia del estado de las aguas  
4.2. Seguimiento de posibles fisiopatías  
  
1. Antecedentes y contexto  
El humedal del Parque Natural de la Albufera, y zonas próximas, es un ecosistema de un alto valor ecológico, no solo por la gran biodiversidad de especies que acoge, sino también por su función como sumidero de carbono, que contribuye a la reducción de los gases de efecto invernadero (GEI) liberados a la atmósfera. El servicio de absorción de gases de efecto invernadero es uno de los muchos servicios ambientales asociados a los humedales, pero hay que sumar otros como la retención y laminado de avenidas, el freno a la intrusión de aguas saladas de origen marino, etc.  
La mayor parte del humedal lo conforman cultivos de arroz, con una superficie aproximada de 13.500 ha. que generan el arrozal de mayor importancia de la Comunitat Valenciana. Estos espacios dedicados al cultivo del arroz, junto con el lago de la Albufera, dan lugar a uno de los hábitats más relevantes para muchas especies de aves del Mediterráneo occidental.  
Esta simbiosis entre actividad humana y ambiente natural tiene que ser preservada mediante herramientas de gestión y colaboración entre los agentes que intervienen en estas, con el objetivo de mantener y mejorar el ecosistema permitiendo las prácticas tradicionales que han permitido la conservación de sus valores naturales.  
El presente Plan de gestión se elabora como continuación de los desarrollados desde el 2018 hasta el año 2022. En estas cinco campañas arroceras se han venido implementado medidas encaminadas a la minimización del impacto de la gestión de la paja, de forma que no genere impactos negativos sobre el medio natural, fomentando prácticas que incrementen la reutilización, tanto incorporándola al terreno como recogiendo la paja y usándola como materia prima en otros procesos (alimentación animal, aprovechamiento como compost, energético, etc.), con la colaboración del sector agrícola.  
En los últimos años y desde los órganos gestores de espacios naturales, se han destinado recursos para la recogida del subproducto del arroz. La retirada de la paja se ha destinado principalmente a la ganadería, al mulching, bioconstrucción, biogás, etc.  
Uno de los resultados más evidentes, aún con los problemas que la gestión de este producto genera, ha sido la mejora en la calidad del aire en los espacios próximos. Con este objetivo y con el fin de llevar a cabo un mejor control de su calidad, y poder evaluar el efecto que la quema de la paja de arroz tiene en el entorno de la Aglomeración ES1016: L'Horta, la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental lleva a cabo anualmente la instalación de una unidad móvil de vigilancia de la calidad del aire, en diferentes emplazamientos próximos a la actividad de la quema de la paja del arroz.  
La excepcionalidad de la quema en los últimos años, según razones fitosanitarias y con los informes del Servicio de Sanidad Vegetal, se ha servido de la app QUEPAR, elaborada conjuntamente entre las direcciones generales de Prevención de Incendios, Calidad Ambiental y Medio Natural con el Centro de Estudios Ambientales del Mediterráneo (CEAM), que evalúa las condiciones meteorológicas para minimizar el impacto de la quema sobre la calidad del aire, además de inventariar el número de personas agricultoras usuarias de la app móvil.  
Como continuación, y con base a lo establecido en el punto 1 del anexo V de la Resolución 2023/1609 del 10 de febrero de 2023 de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica por la que se aprueban las instrucciones para el uso del fuego en la eliminación de residuos agrícolas y forestales, y con el ánimo de mejorar los resultados obtenidos, hay que encuadrar el presente Plan de gestión de la paja del arroz en el ámbito del Parque Natural de la Albufera, que persigue como objetivo prioritario conseguir una estrategia de acción que atienda al sector agrícola y a los elementos naturales que sustentan el ecosistema del parque natural.  
Objetivos del presente Plan de gestión  
Se señala como objetivo principal conseguir que no se generan aguas negras o anóxicas por una falta de gestión de los restos de la cosecha del arroz. Sirva este Plan para establecer diferentes métodos de gestión de la paja que permiten un abanico de posibilidades, que se vayan adoptando según los condicionantes físicos y/o ambientales.  
En segundo lugar, en la elección de los métodos de gestión tienen que prevalecer aquellos con un menor impacto ambiental y el menor coste para el productor. En esta ecuación una de las constantes tiene que ser la posibilidad de utilizar parte del potencial que pueda ofrecer la paja del arroz, mediante recuperación energética, como recurso ganadero, como sustrato para otros cultivos, etc. Es decir, la investigación y el desarrollo de esta línea de trabajo, a futuro, no puede decaer en ningún momento.  
En tercer lugar, el seguimiento del Plan y de los resultados que ofrezca será otro de los objetivos que señalan el camino de la gestión de la paja. Es una obligación de la administración ambiental velar por la consecución de los objetivos de conservación establecidos en la legislación. En el caso de la Albufera esta exigencia se amplifica por el hecho de ser espacio Red Natura 2000, Zona Húmeda Catalogada y espacio RAMSAR, hecho que obliga a mantener un nivel de alerta respecto a actividades que puedan menoscabar los hábitats y los servicios ecosistémicos que ofrecen. Por eso se seguirá con el control in situ y remoto de la calidad y extensión del medio acuático, reforzado en la época postcosecha y en la época de perellonà.  
Con el objetivo ya señalado de seguir con la colaboración con el sector agrícola, se potenciará el desarrollo y mejora de la app QUEPAR, en colaboración con el Centro de Estudios Ambientales del Mediterráneo (CEAM), una aplicación que informa del régimen de vientos en la zona del parque natural, porque en caso de que sea necesario practicar quemas, de manera excepcional, esta actividad se desarrolle produciendo el menor impacto ambiental posible.  
Para cumplir con estos objetivos y premisas se establecen tres ejes sobre los que se desarrolla este Plan:  
- Una zonación: ajustada a la particular topografía del parque natural donde se describen las diferentes prácticas de tratamiento de la paja del arroz.  
- Unas medidas y compromisos de las diferentes administraciones y entidades para reforzar la gestión sostenible de la paja  
- Unas medidas de seguimiento y evaluación de la implementación del Plan de gestión.  
Por último, establecer que este plan se aplicará en las tareas relativas a la gestión de la paja de la cosecha del año 2023. Es así puesto que las próximas cosechas del arroz, la gestión de la paja y rastrojos, serán reguladas por una norma propia de la administración competente en agricultura, dado puede establecer estrategias de trabajo más eficaces, por las sinergias de trabajo existente con el sector agrícola y ganadero, con la colaboración de los órganos administrativos competentes en materia de residuos y medio natural.  
2. Zonificación  
El Plan de gestión propone una diferenciación de tres zonas a lo largo del Parque Natural según sus características topográficas y agronómicas que pueden propiciar la conveniencia de diferentes prácticas agrícolas de gestión de la paja.  
2.1. Zona 1, cotas altas  
En las partes más altas, en caso de lluvia, la escorrentía superficial permite evacuar las aguas de lluvia rápidamente, quedando las parcelas con un nivel de agua embalsada que, a pesar de que sea más o menos importante, no hace que la paja quede sumergida en general. Por lo tanto, la descomposición de esta se suele producir por vía aeróbica, sin que llegan a establecerse en el agua condiciones de anoxia ni se liberan sustancias tóxicas para los organismos acuáticos y el medio ambiente. Sin embargo, puede producir un aumento en la cantidad de materia orgánica en el suelo.  
Se propone en esta zona un sistema rotatorio entre el picado y la recogida.  
2.2. Zona 2, cotas bajas  
Se corresponde con las zonas de cotas más bajas donde se dan la mayor parte de los problemas derivados de la descomposición de la paja sumergida, causando de las posibles aguas negras en campos, acequias y en el lago de la Albufera. Esto ocurre cuando coinciden altas temperatura, restos de materiales orgánicos e inundación, dando lugar a procesos de anoxia. Los fenómenos de anoxia suelen afectar principalmente las áreas más profundas de la zona de tancats.  
Es, por lo tanto, en esta zona donde se tiene que destinar un mayor esfuerzo orientado a la reducción de las cantidades de paja residual. En este caso se proponen unas actuaciones rotativas anuales, combinando el picado o fangueo y la recogida.  
Si del sistema de incorporación de materia orgánica al terreno se observa la aparición de fisiopatías, se podrá emplear la quema como un método de eliminación de la paja del arroz, según se indica en la resolución aprobatoria del presente Plan de gestión.  
2.3. Zona 3, cotas medias  
Estas zonas, a pesar de tener diferencias importantes de cota a nivel de suelo, se han agrupado dentro de la misma dado que la gestión del agua puede ser gestionada de manera unitaria, de forma que las prácticas agrícolas se vean favorecidas y simplificadas por la unidad de gestión.  
En estas zonas se propone rotatoriamente el fangueo o el picado/esparcido y la recogida. En determinadas zonas profundas de este espacio, si se observa un problema parecido al identificado en la zona 2, se establecerá el mismo régimen aplicado de la zona mencionada.  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
Figura 1. Zonificación del Plan de gestión de la paja del arroz. Campaña 2023.  
  
  
3. Medidas para el adecuado tratamiento de la paja del arroz  
Adicionalmente a la zonificación se proponen varias actuaciones enfocadas a minimizar las molestias producidas por los restos de cosecha, así como el problemas agronómicos y medioambientales.  
3.1. Facilitar la circulación natural del agua  
Facilitar la circulación del agua proveniente de los arrozales durante el periodo invernal con un adecuado mantenimiento de las acequias y carreres para evitar las acumulaciones de aguas saturadas con materia orgánica. Para esto es necesario:  
a) Apoyar a la gestión de la Junta de Desagüe, por parte de las administraciones y entidades componentes.  
b) Arbitrar las medidas necesarias para el dragado de las acequias y carreras.  
c) Segar la vegetación de las motas.  
d) Mantener la Albufera a un nivel adecuado, dentro de los parámetros ambientales y de la Orden 5/2018, de 1 de febrero, de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, relativa a la regulación del nivel y comunicación con el mar del Parque Natural de la Albufera.  
e) Uso de los caudales ambientales establecidos para el parque natural en el Real decreto 35/2023, de 24 de enero, por el que se aprueba la revisión de los planes hidrológicos de las demarcaciones hidrográficas.  
3.2. Apoyar la recogida de la paja  
La Conselleria, en consenso con el sector arrocero y el resto de los agentes implicados, apoyará la recogida de la paja.  
La zona propuesta tiene que ser realista y de acuerdo con el presupuesto comprometido, así como realizarse con el adelanto necesario para poder organizar la recogida de manera óptima.  
En las zonas de recogida los agricultores tratarán de realizar las tareas de cultivo de forma que se facilite la extracción. Las segadoras dejarán la paja esparcida y no picada para permitir su recogida.  
Se tiene que consensuar la zona a recoger y asignar el presupuesto de acuerdo con el adelanto necesario para poder organizar la recogida de manera óptima.  
Es necesario investigar en maquinaria que permita la recogida de la paja en zonas arroceras, muy diferentes de aquellas para las cuales se diseñaron las embaladoras que se están usando actualmente.  
3.3. Facilitar el fangueo  
Hay que propiciar el fangueo invernal como herramienta principal de en la zona arrocera. La incorporación de la paja al terreno mediante fangueo lo más inmediato posible, junto a la aportación de aguas después de la siega facilitará el suministro de agua en el lago además de crear diversidad de ecosistemas.  
No conviene en absoluto incorporar la paja todavía verde. En esas circunstancias no se degrada y puede que salga en la primavera cuando se vuelva a trabajar el campo, dificultando las tareas de acondicionamiento de los campos previo a la siembra. Lo recomendable es que se seque lo más posible antes de incorporarla.  
Sin embargo, en las zonas bajas el fangueo invernal comporta un trabajo extra, ajeno al cultivo, puesto que, se realice o no, se tiene que volver a fanguear en la primavera para eliminar las algas y vegetación subacuática que crecen en los campos inundados. Por otro lado, el fangueo, fuera de su fecha natural, dejará la tierra desprotegida durante los meses de invierno y a merced de los temporales. Esto provocará dos efectos: en primer lugar, una fuerte erosión que colmata las acequias de desagüe y, en segundo lugar, un importante desnivel de los campos en la dirección de los vientos predominantes.  
Por tanto, en estas zonas con dificultades de recogida y de fangueo primará la opción de la quema excepcional justificada por problemas fitosanitarios  
3.4. Quema de la paja  
El artículo 27 de la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos\*y\*suelos contaminados para una economía circular, respecto a las cremas agrícolas dice:  
«3. Con carácter general, no está permitida la quema de residuos vegetales generados en el entorno agrario o silvícola. No obstante, de acuerdo con la letra C de la parte 2 del anexo III y con el considerando 22, ambos de la Directiva (UE) 2016/2284 del Parlamento Europeo y del Consejo, de 14 de diciembre de 2016, relativa a la reducción de las emisiones nacionales de determinados contaminantes atmosféricos, por la que se modifica la Directiva 2003/35/CE y se deroga la Directiva 2001/81/CE, las pequeñas y las microexplotaciones agrarias quedan dispensadas de esta regulación. No obstante, sin perjuicio de lo previsto en la Ley 43/2003, de 21 de noviembre, de Montes, y como aplicación de la excepción del artículo 3.2.e, solo podrá permitirse la quema de residuos vegetales generados en el entorno agrario o silvícola cuando cuenten con la correspondiente autorización del órgano competente de las Comunidades Autónomas, bien por razones de carácter fitosanitario que no sea posible abordar con otro tipo de tratamiento, motivando adecuadamente que no existen otros medios para evitar la propagación de plagas, bien con el objeto de prevenir los incendios. Los residuos vegetales generados en el entorno agrario o silvícola que no queden excluidos del ámbito de aplicación de esta ley de acuerdo con el artículo 3.2.e, ni de la dispensa establecida en el párrafo anterior, deberán gestionarse conforme a lo previsto en esta ley, en especial la jerarquía de residuos, priorizando su reciclado mediante el tratamiento biológico de la materia orgánica.»  
La experiencia muestra que la incorporación reiterada de los restos de cosecha en los campos año tras año puede conllevar a la aparición de nuevas fisiopatías en el arroz. Por lo tanto, igual que en el resto del medio natural se podrá aplicar la norma sectorial en caso de que se dan las circunstancias indicadas.  
Si se tuviera que autorizar la quema de forma excepcional para cumplirse los preceptos correspondientes, esta autorización se hará según consta en la Resolución aprobatoria del presente Plan de Gestión y siempre siguiendo las indicaciones de la app \*Quepar, que indica las condiciones atmosféricas y sociales óptimas para pautar la quema y minimizar la contaminación atmosférica, como se ha hecho los últimos años. Sin perjuicio del anterior, este nuevo Plan no contempla la quema como práctica estructural de la gestión de la paja; solo en los casos previstos ligados a la aparición de fitopatologías en las zonas establecidas.  
4. Medidas de seguimiento y análisis  
4.1. Vigilancia del estado de las aguas  
La Conselleria competente en medio natural dispone desde hace años de un programa de seguimiento de zonas húmedas. Este programa se refuerza específicamente durante los meses siguientes a la siega del arroz y continua durante la toda la inundación invernal, dada la importancia de este periodo para la zona húmeda.  
En particular, y junto con el control de las aguas que se realiza de manera periódica, durante este periodo se implementarán las siguientes acciones:  
a) Monitorización del estado de las aguas que inundan los campos de arroz, tanto cualitativa como cuantitativamente, usando medios remotos (imágenes de satélite). Este trabajo se realizará conjuntamente con la Universitat de València con la cual se viene colaborando desde el año 2020 para la implantación y validación de un sistema que ofrezca resultados de control de anoxias para grandes superficies del arrozal.  
b) Control sobre el terreno de las posibles afecciones a la fauna acuática de procesos anóxicos. Para lo cual ha establecido un programa, con la coordinación del parque natural y Agentes Medioambientales, de toma de datos intensiva de calidad de las aguas con parámetros fisicoquímicos y otros biológicos, para obtener datos de posibles anoxias y sus efectos.  
4.2. Seguimiento de posibles fisiopatías  
Con la colaboración de la dirección general competente en sanidad vegetal se elaborará un sistema de indicadores donde puedan observarse y hacer seguimiento de las posibles fisiopatías que puedan producirse en las distintas zonas.  
  
  
Anexo II  
Instrucciones para la autorización excepcional e individualizada de la quema de paja y rastrojos de arroz en el parque natural de la Albufera, establecida en el artículo 27.3 de la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para la economía circular  
  
Primera. Solicitud  
Las cooperativas agrícolas o las personas interesadas en realizar la quema residuos agrícolas procedentes de rastrojos y paja del arroz deberán presentar su solicitud a través de una entidad local o de los consejos agrarios locales, que las trasladarán de forma conjunta a la Dirección Territorial de Valencia, detallando las distintas personas interesadas y las parcelas afectadas. En este caso, se resolverá de forma individualizada a favor de la entidad local o consejo agrario y en la resolución de autorización se detallarán las distintas personas interesadas y las parcelas afectadas.  
Segunda. Justificación de la excepcionalidad de la quema  
Las solicitudes se presentarán cumplimentando el modelo disponible en el siguiente enlace web, y se tramitarán conforme a la información disponible en el mismo.   
https://www.gva.es/es/inicio/procedimientos?id\_proc=G18232  
Las personas interesadas solicitarán autorización basada en la excepcionalidad prevista en el artículo 27.3 de la LRSCEC para la quema de los residuos vegetales en su parcela siempre que los cultivos existentes en la misma sean susceptibles de ser afectados por los organismos nocivos indicados en el modelo.  
  
Tercera. Órgano competente para la tramitación y resolución de las solicitudes  
El órgano competente es el que viene determinado en el anexo V de la Resolución de 10 de febrero de 2023, de la consellera de Agricultura, Desarrollo rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, por la que se aprueban las instrucciones para el uso del fuego en la eliminación de residuos agrícolas y forestales.  
Si las quemas se producen en zona de influencia forestal, no será precisa la autorización en materia de prevención de incendios forestales, tal y como se establece en el apartado 3 del anexo III de la Resolución de 12 de febrero de 2023, si la quema se realiza entre el 1 de octubre y hasta la finalización de la campaña de la siega del arroz, y en todo caso, hasta el 31 de diciembre del año natural, ambos inclusive.  
  
Cuarta. Vigencia de la autorización  
La vigencia de las autorizaciones que se emita será la que resulte estrictamente necesaria para atender la causa de la solicitud, con el límite máximo del 31 de diciembre de 2023.  
  
Quinta. Condicionantes para la quema de rastrojos y paja de arroz  
1. Las autorizaciones excepcionales que se emitan para la quema de estos residuos agrícolas se ajustarán a las siguientes condiciones:  
- No estará permitida la combustión de la paja y de rastrojos en días festivos y fin de semana.  
- No estará permitida hacer la incineración de la paja con combustible o productos altamente contaminantes.  
- Tampoco se permite la práctica de la quema en campos limítrofes de otros con el cultivo en desarrollo y pendiente de siega.  
- Por parte de los agricultores, se deberá tener vigilada en todo momento la zona donde esté incinerándose la paja hasta que el fuego esté extinguido y ya no haya ningún peligro.  
- La posible combustión de la paja se hará solo cuando las condiciones meteorológicas sean las idóneas. El CEAM facilitará a través de la aplicación móvil, QUEPAR, información a tal efecto. Cuando la aplicación QUEPAR indique condiciones desfavorables, la incineración deberá interrumpirse de forma inminente y segura. En cualquier caso, e independientemente de la información suministrada por QUEPAR, no se podrán realizar quemas sin la previa autorización de la Dirección Territorial.  
- La aplicación móvil o app QUEPAR'actualizará los datos meteorológicos y será una herramienta imprescindible para que el agricultor esté informado en cada momento de las condiciones medioambientales favorables.  
- Las personas que estén haciendo trabajos de incineración de la paja tomarán las medidas de precaución necesarias y serán los responsables de los daños y perjuicios que se puedan ocasionar. Tendrán que llevar consigo el teléfono móvil u otros dispositivos para la comprobación del riesgo y hacer uso de la aplicación móvil (APP) QUEPAR.  
- En zonas próximas a grandes vías de comunicación, la incineración no deberá provocar molestias a viandantes o generar condiciones de escasa visibilidad que ponga en peligro la circulación de vehículos.  
2. En el caso de que las parcelas se encuentren en la zona de influencia forestal, deberán cumplir en todo momento los condicionantes que pudiera establecer la dirección general competente en materia de prevención de Incendios.  
3. Los ayuntamientos afectados podrán establecer otras medidas de control y mejora de la gestión de estas quemas, siempre contando con el visto bueno de la dirección territorial competente en materia de agricultura, que, en todo caso, sean facilitadoras de una mejora continua en la gestión de este tipo de restos por parte de los agricultores.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML