Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8293, del 11-05-2018 (2018/4631)

DECRET 58/2018, de 4 de maig, del Consell, pel qual s'aprova el Pla d'acció territorial de la infraestructura verda del litoral de la Comunitat Valenciana i el Catàleg de platges de la Comunitat Valenciana.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/d/2018/05/04/58/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   8293

Data del DOGV
:   11-05-2018

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2018/4631

CVE


Data del document
:   04-05-2018

Organisme emissor
:   Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori

Tipus de document
:   Decret

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori](javascript:void(0))
    * [protecció del litoral](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))
    * [ordenació del territori](javascript:void(0))
    * [urbanisme](javascript:void(0))

DECRET 58/2018, de 4 de maig, del Consell, pel qual s'aprova el Pla d'acció territorial de la infraestructura verda del litoral de la Comunitat Valenciana i el Catàleg de platges de la Comunitat Valenciana. [2018/4631]  
PREÀMBUL  
  
L'espai litoral és un dels actius territorials més importants amb què compta la Comunitat Valenciana. Segons els experts, més del 15 % del producte interior brut (PIB) valencià, i més del 85 % del valor afegit brut (VAB) procedent del sector turístic es genera en la franja de 500 metres mesurada des del límit interior de la ribera del mar. Però, tot i ser important el seu valor econòmic, no ho és menys el seu valor ambiental o social. El litoral acull 10 parcs naturals, el 90 % de la superfície dels aiguamolls de major valor, 23 llocs d'interès comunitari, gran part del sòl agrícola d'alta capacitat productiva i diversos paisatges de rellevància regional. Des del punt de vista social, més del 80 % de la població de la Comunitat viu pròxima al litoral, en la denominada cota 100, i el seu ús i gaudi és el més massiu i valorat per la ciutadania de la Comunitat Valenciana, tal com succeeix en gran part del territori nacional i de la Unió Europea.  
Aquesta rellevància de l'espai costaner i la seua ordenació i gestió ha sigut un tema recurrent en la Unió Europea que, malgrat no disposar de competències en ordenació del territori i del litoral, ha emès documents molt importants com la Recomanació 2002/413/CE sobre la gestió integrada del litoral a Europa, que ja posa l'accent en la necessitat d'una visió àmplia i global de l'ordenació i gestió dels espais costaners, i la necessitat de protecció dels trams del litoral lliures d'edificació. També és important esmentar el Conveni per a la protecció del mar Mediterrani de 1976, que encara que inicialment orientat a la lluita contra la contaminació marina, s'ha anat ampliant cap a la protecció general del medi litoral. En el seu marc s'ha elaborat el Protocol per a la gestió integrada de les zones costaneres del Mediterrani, ratificat per l'Estat espanyol en 2010. En aquest protocol ja es manifesta la importància de la protecció de les zones obertes del litoral i la limitació de l'extensió lineal del desenvolupament urbanístic costaner.  
  
Des de les competències de l'Administració general de l'Estat, en aquests últims anys, s'ha produït una reforma legislativa sobre l'espai costaner que va tindre la seua primera fita amb l'aprovació de la Llei 2/2013, de 29 de maig, de protecció i ús sostenible del litoral i de modificació de la Llei 22/1988, de 28 de juliol, de costes, i que es va completar amb l'entrada en vigor d'un nou Reglament general de costes aprovat pel Reial decret 876/2014, de 10 d'octubre. De la mateixa forma, totes les comunitats autònomes amb front costaner han regulat, en major o menor mesura, aquest espai, i són els instruments d'ordenació territorial els utilitzats de forma majoritària per a la regulació d'usos i activitats en aquesta franja, generalment més enllà de la línia que delimita el domini públic maritimoterrestre.  
Però, malgrat aquest reconeixement com a espai valuós des del punt de vista econòmic, ambiental i social, el litoral de la Comunitat Valenciana és un espai fràgil i amenaçat per la gran pressió que s'exerceix sobre els seus recursos naturals, especialment el sòl, on ja la meitat dels primers 500 metres des del límit interior de la ribera del mar és urbà o urbanitzable, el 44 % és protegit per la legislació ambiental i el restant 6 % és no urbanitzable del denominat règim comú. Aquesta pressió per l'ús del territori s'ha incrementat, si més no, en els últims decennis, ja que des de 1990 fins a la fi de la bambolla immobiliària el creixement del sòl urbanitzat del litoral va créixer a un ritme superior en més de tres vegades al de la població, segellant gran quantitat de sòl estratègic per a dedicar-lo a l'habitatge de segona residència, la qual cosa ha originat un parc sobredimensionat i amb grans problemes per a ser absorbit pel mercat.  
Per tot això, i amb la finalitat de preservar i fer valdre aquest espai litoral des de la perspectiva de la conservació activa promoguda per l'Estratègia Territorial Europea, cal formular un instrument d'àmbit supramunicipal que identifique els sòls costaners de major valor ambiental, territorial, cultural i de protecció enfront de riscos naturals i induïts, els ordene i establisca una regulació dels usos i activitats admissibles en aquests amb la finalitat de garantir un ús racional i sostenible d'aquest espai. Aquest és el gran principi rector del pla, no es tracta de fossilitzar els espais litorals d'interès sinó garantir-los un ús adequat per a garantir la seua preservació i valoració des d'un punt de vista intel·ligent i creatiu.  
Aquest instrument, que adopta la forma de pla d'acció territorial, contribuirà de manera decisiva al necessari procés de requalificació de l'oferta turística de la Comunitat Valenciana, preservant els valors del litoral i dotant de major qualitat l'espai urbà ja construït, la qual cosa permetrà satisfer les demandes de determinats segments turístics del litoral que, davant la gran competència d'escala mundial, valoren les característiques diferencials i identitàries dels territoris i la presència d'espais verds i oberts que permeten conviure amb un paisatge de qualitat en la primera línia del mar. Això permet, a més, desenvolupar activitats recreatives complementàries a la modalitat tradicional del turisme de sol i platja, dins d'un mercat turístic cada vegada més exigent pel que fa a un medi ambient adequat i uns paisatges d'elevada qualitat.  
  
En aquest marc, tant la Constitució com l'Estatut d'Autonomia atorguen a la Comunitat Valenciana competències exclusives en matèria d'ordenació del territori i del litoral. Aquestes competències estan desenvolupades per la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, la qual en l'article 16 regula els plans d'acció territorial, definits com a instruments d'ordenació que desenvolupen els objectius, principis i criteris de l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana, aprovada pel Decret 1/2011, de 13 de gener, del Consell, pel qual s'aprova l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana. En aquest marc legislatiu ja s'apunta, d'una banda, la introducció de la infraestructura verda del territori com un element clau de l'ordenació urbana, tant estructural com detallada i, d'una altra, la necessitat d'ordenar i gestionar aquesta infraestructura en l'àmbit dels 1.000 metres terra endins des de la ribera del mar.  
Aquest pla d'acció territorial de caràcter sectorial, que s'incorpora com a annex I d'aquest decret, consta de 17 articles desenvolupats en sis capítols, tres disposicions addicionals i tres transitòries. El primer capítol estableix les disposicions generals que són de naturalesa i aplicació a aquest tipus de plans i proposa un àmbit d'aplicació del pla, que regularà únicament el sòl en situació bàsica de sòl rural, dividit en tres franges de sòl, que comptaran amb una major permissivitat d'usos a mesura que ens allunyem de la ribera del mar. Aquestes franges són, amb caràcter general, les delimitades pels 500, 1.000 i 2.000 metres mesurats en projecció horitzontal des del límit interior de la ribera del mar.  
  
El capítol segon defineix les categories de protecció dels sòls del litoral sota el principi de la conservació activa. Són els sòls que ja compten amb protecció ambiental, els sòls regulats per altres instruments d'ordenació territorial, els sòls no urbanitzables de protecció del litoral, els sòls de reforç del litoral i els corredors ecològics i funcionals.  
  
Tots ells en situació bàsica de sòl rural, sense programa d'actuació aprovat o, si en tenen, que han transcorregut els terminis determinats per a executar-lo sense que això siga imputable a les administracions públiques. En aquest context, els sòls ja regulats per instruments d'ordenació i gestió ambientals es regiran per aquests. Sense perjudici d'això, aquests sòls hauran de mantindre el seu estat rural en aquells supòsits en què hi haja coincidència amb els regulats per aquest pla. També es preveu la possibilitat de sòls regulats per uns altres plans d'acció territorial sobre aquest àmbit, en aquest cas es garanteix la prevalença d'aquest pla en els sòls denominats sòls no urbanitzables de protecció del litoral amb algunes especificitats en el cas d'aprovació d'un pla d'acció territorial en l'àmbit de l'Horta de València.  
  
Els sòls regulats amb major detall, per ser específics d'aquest pla, són els ja esmentats no urbanitzables de protecció del litoral i no urbanitzables de reforç del litoral. En els primers, que se situen amb caràcter general en els primers 500 metres des del límit interior de la ribera del mar mesurats en projecció horitzontal terra endins, no es permeten amb caràcter general noves edificacions però sí la rehabilitació i adequació de les existents per a usos residencials i terciaris relacionats amb la proximitat del mar i l'activitat turística dins de paràmetres d'elevada sostenibilitat. També són compatibles els usos agraris, als quals es dota d'un règim específic respecte de les instal·lacions admissibles, així com les dotacions públiques de nova planta que necessàriament hagen d'implantar-se en la franja del litoral. A més, aquests sòls podran incorporar-se a la xarxa primària de zones verdes del municipi i ser adscrits als processos de gestió urbanística del planejament municipal.  
  
Pel que fa als sòls no urbanitzables de reforç del litoral, situats entre els 500 i 1.000 metres mesurats en projecció horitzontal terra endins des del límit interior de la ribera del mar, són els que reforcen la protecció dels sòls de la categoria precedent dotant-los de continuïtat física i funcional. En aquests sòls, juntament amb els usos i activitats permesos en els anteriors també es podran autoritzar campaments de turisme, usos esportius oberts que no comporten la construcció d'habitatges, estacions de subministrament de carburants vinculades a vies de comunicació i establiments hotelers i assistencials amb baixa ocupació de parcel·la i ambient rural. De la mateixa forma que els anteriors, aquests podran incorporar-se a la xarxa primària de zones verdes dels municipis.  
  
Finalment, en els sòls denominats corredors ecològics i funcionals, que es concretaran per la planificació municipal, només s'autoritzaran aquelles actuacions que no suposen un menyscapte per a aquesta funció connectora del territori.  
El capítol tercer regula els sòls denominats comuns del litoral, que són els no inclosos en les categories precedents dins dels 1.000 metres des de la ribera del mar i mesurats en projecció horitzontal terra endins. En aquests predominen amb caràcter general les determinacions del planejament urbanístic, amb algunes excepcions per a evitar la implantació d'usos i activitats que suposen una hipoteca per a la qualitat del litoral, no es permeten els nous usos industrials en aquest àmbit excepte els relacionats amb l'activitat logística portuària que són de per si estratègics per a la Comunitat Valenciana. També s'estableixen determinacions relatives a la incorporació d'aquests sòls als processos de transformació urbanística que hauran de seguir els criteris de sostenibilitat urbanística i territorial emanats de la legislació vigent en aquesta matèria, i especialment de l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana.  
  
El capítol quart, i amb la finalitat d'harmonitzar els nous desenvolupaments en el litoral, estableix un conjunt de condicions generals per a garantir la funcionalitat i connectivitat de la infraestructura verda, tant la rural com la urbana, la conveniència del manteniment de la qualificació de les zones verdes localitzades en les proximitats del mar i la necessitat que siga el departament competent en paisatge de la Generalitat l'encarregat d'informar sobre els estudis d'integració paisatgística de qualsevol instrument d'ordenació dins de la franja dels 500 metres mesurats des del límit interior de la ribera del mar. També estableix condicions per als sòls afectats per una possible desafecció de la línia del domini públic maritimoterrestre, evitant que aquests puguen quedar en uns limbs jurídics i donant prioritat a la seua adscripció al règim del sòl protegit o com a zona verda del municipi. En el cas que aquestes zones comptaren amb edificació consolidada el seu règim seria el regulat pel planejament urbanístic dins del marc establert per la legislació de costes.  
  
El capítol cinc regula el Catàleg de platges de la Comunitat Valenciana seguint les determinacions de la legislació estatal en matèria de costes, i a l'efecte de les autoritzacions de les activitats que s'han d'implantar en el domini públic maritimoterrestre. En aquest sentit, el catàleg identifica aquestes tipologies de costa i regula un règim específic per a les activitats que s'han d'implantar, tot això dins de la cobertura legal que ofereixen les competències exclusives de la Generalitat en matèria d'ordenació del territori i del litoral i la legislació bàsica estatal en matèria de costes.  
El capítol sisé està dedicat a la via del litoral, un itinerari apte per a sistemes de transport no motoritzat, que permet recórrer tota la franja costanera de la Comunitat Valenciana, des de Vinaròs fins a Pilar de la Horadada, el qual connecta tots els espais litorals de major valor ambiental, territorial i cultural de la costa i, al seu torn, pot posar-se en relació amb unes altres rutes interiors. La planificació territorial i urbana haurà d'incorporar aquesta infraestructura verda en els seus instruments d'ordenació i gestió i dotar-la de la necessària continuïtat.  
En les disposicions addicionals del pla s'estableix una excepció del compliment de l'índex màxim de creixement de sòl de l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana per als nous desenvolupaments en l'àmbit del litoral que implanten usos dominants hotelers, seguint un objectiu de foment d'aquest tipus d'instal·lació turística, i el desenvolupament futur d'un programa d'actuació per a fer valer l'espai litoral.  
  
Pel que fa a les disposicions transitòries, la primera té una gran importància perquè es refereix a sòls de valor del litoral però que tenen un programa d'actuació aprovat. En aquests casos, els programes hauran d'executar-se en els terminis establerts en la legislació vigent en el moment de la seua aprovació, sense que en cap cas, l'inici de les obres puga excedir de 5 anys des de l'aprovació d'aquest pla. La segona disposició transitòria es refereix a aquelles declaracions d'interès comunitari, relatives a activitats terciàries o de serveis, que hagen iniciat la seua informació pública abans del 16 de novembre de 2016, les quals quedaran exemptes de l'aplicació de les determinacions del pla i la tercera regula les activitats extractives en funcionament.  
  
En resum es tracta d'un pla que corregeix una absència de planificació supramunicipal en un àmbit d'elevat valor i fragilitat. El pla està justificat en una gran demanda social per la qualitat d'un espai que és el més utilitzat per la ciutadania de la Comunitat Valenciana com a forma d'esbargiment i oci però que, a més, suposa la base d'una activitat econòmica estratègica com el turisme, que comptabilitza un elevat percentatge del PIB i de l'ocupació a la Comunitat Valenciana. Es tracta d'un pla que té com a objectiu preservar els valors ambientals, culturals i territorials del litoral però sobretot fer-los valdre, des del principi de la conservació activa, i permetre que tant la ciutadania de la Comunitat Valenciana com el turisme i persones visitants perceben i senten aquest espai com a propi, singular i diferenciat.  
  
Finalment, s'ha de ressenyar que durant el procediment d'elaboració i tramitació d'aquest pla, s'ha realitzat un exhaustiu pla de participació pública en el qual, a més de la ciutadania en general, han estat consultades diferents administracions públiques, així com els principals agents socials, públics i privats que tenen relació i estan expressament afectats per les determinacions d'aquest pla. Les al·legacions realitzades han estat analitzades i, en la mesura del que ha estat possible, incorporades a la documentació. De la mateixa manera, s'han recollit els informes pertinents de les diferents conselleries i administracions públiques i del Consell Assessor i de Participació del Medi Ambient i els dictàmens del Comité Econòmic i Social de la Comunitat Valenciana i del Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana, i s'han aplicat en la seua elaboració i tramitació els principis establerts en l'article 129 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques.  
Aquesta disposició està inclosa en el Pla normatiu de l'Administració de la Generalitat per a 2018.  
Per tot això, de conformitat amb l'article 2.2 del Decret 8/2016, de 5 de febrer, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament dels òrgans territorials i urbanístics de la Generalitat, a proposta del president de la Generalitat, en virtut de l'assumpció de funcions efectuada mitjançant Decret 4/2018, de 26 de març, del president de la Generalitat, pel qual es resol la substitució de la titular de la Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori, i es deleguen determinades atribucions, oït el Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana, el Consell, amb la deliberació prèvia, en la reunió del 4 de maig de 2018  
  
  
DECRETE  
  
Article únic. Aprovació del Pla d'acció territorial de la infraestructura verda del litoral de la Comunitat Valenciana i del Catàleg de platges de la Comunitat Valenciana  
1. S'aprova el Pla d'acció territorial de la infraestructura verda de la Comunitat Valenciana, la normativa del qual s'inclou en l'annex I d'aquest decret. Formant part del mateix Pla, s'aprova igualment el Catàleg de Platges, la normativa del qual es recull en l'annex II d'aquest decret.  
2. La documentació íntegra del Pla d'acció territorial de la infraestructura verda del litoral de la Comunitat Valenciana i del Catàleg de platges de la Comunitat Valenciana es podrà consultar en la seu central de la Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori, així com a través d'internet en la pàgina web de la Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori, http://www.habitatge.gva.es/pativel.  
  
  
DISPOSICIONS FINALS  
  
Primera. Desenvolupament  
Es faculta la persona titular de la conselleria amb competències en matèria d'ordenació del territori i paisatge per a dictar totes les disposicions que requerisca l'aplicació i el desenvolupament d'aquest decret.  
  
Segona. Entrada en vigor  
Aquest decret entrarà en vigor l'endemà de la publicació d'en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
València, 4 de maig de 2018  
  
El president de la Generalitat  
XIMO PUIG I FERRER  
  
  
  
ANNEX I  
Normativa del Pla d'Acció Territorial   
de la Infraestructura Verda del Litoral  
  
Índex  
Capítol I. Disposicions generals  
Article 1. Naturalesa, objectius i vinculació  
Article 2. Contingut del Pla d'acció territorial de la infraestructura verda del litoral  
Article 3. Àmbit del Pla d'acció territorial de la infraestructura verda del litoral  
Article 4. Vigència, divulgació, revisió i modificació del Pla d'acció territorial de la infraestructura verda del litoral  
Capítol II. Règim de les zones de protecció  
Article 5. Definició i categories de les zones de protecció  
Article 6. Sòls litorals de protecció ambiental  
Article 7. Sòls litorals regulats per altres plans d'acció territorial  
  
Article 8. Sòls no urbanitzables de protecció litoral  
Article 9. Règim dels sòls no urbanitzables de protecció litoral  
Article 10. Sòls no urbanitzables de reforç del litoral  
Article 11. Règim dels sòls no urbanitzables de reforç del litoral  
  
Article 12. Corredors ecològics i funcionals. Definició i règim  
Capítol III. Règim urbanístic del sòl comú del litoral  
Article 13. Sòl comú del litoral. Definició i règim  
Capítol IV. Condicions generals d'ordenació del litoral  
Article 14. Determinacions generals i instruments de paisatge  
Article 15. Afeccions i servituds de la legislació de costes i de la de servituds aeronàutiques  
Capítol V. Catàleg de platges de la Comunitat Valenciana  
Article 16. Catàleg de platges de la Comunitat Valenciana  
Capítol VI. La via del litoral de la Comunitat Valenciana  
Article 17. Ordenació i gestió de la via del litoral de la Comunitat Valenciana  
Disposició addicional primera. Flexibilització de l'índex d'ocupació de sòl per a activitats econòmiques de l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana.  
Disposició addicional segona. Programa d'actuacions en el litoral  
Disposició addicional tercera. Adaptació al canvi climàtic.  
Disposició transitòria primera. Àmbits amb programa d'actuació aprovat  
Disposició transitòria segona. Declaracions d'interès comunitari en tramitació  
Disposició transitòria tercera. Activitats extractives.  
  
  
CAPÍTOL I  
Disposicions generals  
  
Article 1. Naturalesa, objectius i vinculació  
1. El Pla d'acció territorial de la infraestructura verda del litoral de la Comunitat Valenciana és un pla d'acció territorial de naturalesa sectorial dels regulats en l'article 16 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana.  
2. Els objectius del pla són els següents:  
a) Definir i ordenar la infraestructura verda supramunicipal del litoral, i protegir els seus valors ambientals, territorials, paisatgístics, culturals, educatius i de protecció avant els riscos naturals i induïts i del canvi climàtic.  
b) Garantir la connectivitat ecològica i funcional entre els espais del litoral i l'interior, i evitar la fragmentació de la infraestructura verda.  
  
c) Potenciar el manteniment d'espais lliures d'edificació i urbanització en la franja litoral, i evitar la consolidació de continus edificats i de barreres urbanes que afecten els valors de l'espai litoral.  
  
d) Garantir l'efectivitat de la protecció de les servituds del domini públic maritimoterrestre i de les seues zones de protecció.  
e) Harmonitzar el règim jurídic general dels sòls de l'espai litoral.  
  
f) Millorar la qualitat i funcionalitat dels espais del litoral ja urbanitzats, de gran importància econòmica, social i ambiental, i especialment per al foment d'un turisme de qualitat.  
g) Facilitar l'accessibilitat i la mobilitat de vianants i ciclistes en el litoral i en les seues connexions amb l'interior del territori.  
3. Les determinacions d'aquest pla prevalen davant de les dels plans urbanístics municipals. Sense perjudici d'això, el planejament estructural municipal podrà contindre determinacions que impliquen un major nivell de protecció.  
  
Article 2. Contingut del Pla d'acció territorial de la infraestructura verda del litoral  
1. El pla consta de la documentació següent:  
a) Memòria informativa, que conté una anàlisi i diagnòstic del litoral de la Comunitat Valenciana i una avaluació dels escenaris territorials a curt, mitjà i llarg termini.  
b) Memòria justificativa de la proposta de conservació activa dels sòls del litoral, les seues diferents categories de protecció i la funcionalitat dels diferents sòls atenent el seu protagonisme en el disseny i gestió de la infraestructura verda del litoral.  
c) Plans d'ordenació, a escala 1.20.000, que defineixen l'àmbit del pla, la delimitació dels sòls no urbanitzables de protecció litoral, dels sòls no urbanitzables de reforç del litoral i els corredors ecològics i funcionals.  
d) Estudi de paisatge, que delimita unitats de paisatge, objectius i propostes d'ordenació i gestió del territori des del punt de vista del paisatge.  
e) Normativa, on s'estableixen les determinacions de regulació, protecció i desenvolupament del pla.  
f) Memòria de sostenibilitat econòmica.  
g) Documentació per a l'avaluació ambiental i territorial estratègica, que inclou l'estudi ambiental i territorial estratègic.  
h) Catàleg de platges de la Comunitat Valenciana i normativa.  
i) Proposta de traçat de la via del litoral de la Comunitat Valenciana.  
  
j) Catàleg de proteccions que es tramitarà i aprovarà de forma independent.  
2. Són documents de caràcter vinculant la normativa, els plànols d'ordenació, el catàleg de platges naturals i urbanes i la seua normativa i el catàleg de proteccions. Prevaldrà la documentació escrita sobre la gràfica i, en cas de discrepància entre els documents del pla, l'ordre de prevalença serà: normativa, plànols d'ordenació, memòria justificativa i memòria informativa. En cas de discrepància entre plànols, prevaldrà el de major detall. En qualsevol cas, prevaldran les determinacions que tinguen com a finalitat millorar la consecució dels objectius del pla.  
  
Article 3. Àmbit del Pla d'acció territorial de la infraestructura verda del litoral  
1. El pla, que regula els sòls en situació bàsica de sòl rural, presenta els àmbits següents:  
a) Àmbit estricte, que comprèn els sòls situats en la franja de 500 metres d'amplitud, mesurats en projecció horitzontal terra endins des del límit interior de la ribera del mar i coincident amb la zona d'influència de la legislació de costes.  
b) Àmbit ampliat, que comprèn els sòls situats en la franja entre els 500 metres i els 1.000 metres d'amplitud, mesurats en projecció horitzontal terra endins des del límit interior de la ribera del mar i dota de reforç i continuïtat ecològica, funcional i visual els sòls definits en l'apartat anterior i garanteix l'amortiment dels impactes sobre aquests.  
  
c) Àmbit de connexió, que comprèn els sòls situats en la franja entre els 1.000 metres i els 2.000 metres d'amplitud, mesurats en projecció horitzontal terra endins des del límit interior de la ribera del mar, on s'analitzarà, ordenarà i garantirà la connectivitat ecològica i funcional de l'espai litoral amb la resta del territori.  
2. Els àmbits territorials delimitats en el pla podran ampliar-se o reduir-se justificadament amb la finalitat d'adaptar-se a límits recognoscibles, per tractar-se de sòls contigus a un espai natural protegit o per presentar característiques físiques, ambientals o paisatgístiques homogènies.  
3. Els municipis afectats per aquest Pla d'acció territorial són els següents: Alacant, Albalat dels Sorells, Alboraia, Albuixech, Alcalà de Xivert, Alfafar, l'Alfàs del Pi, Almàssera, Almassora, Almenara, Altea, Bellreguard, Benavites, Benicarló, Benicàssim, Benidorm, Benissa, Borriana, Cabanes, Calp, el Campello, Canet d'En Berenguer, Castelló de la Plana, Xilxes, Cullera, Daimús, Dénia, Elx, Finestrat, Foios, Gandia, Guardamar de la Safor, Guardamar del Segura, la Llosa, Massalfassar, Massamagrell, Massanassa, Meliana, Miramar, Moncofa, Nules, Oliva, Ondara, Orihuela, Orpesa, Pego, Peníscola, Pilar de la Horadada, Piles, la Pobla de Farnals, el Poble Nou de Benitatxell, els Poblets, Puçol, el Puig de Santa Maria, Quartell, Sagunt, San Fulgencio, Sant Joan d'Alacant, Santa Pola, Sedaví, Sueca, Tavernes de la Valldigna, Teulada, Torreblanca, Torrevieja, València, el Verger, la Vila Joiosa, Vinaròs, Xàbia, Xeraco i Xeresa.  
  
Article 4. Vigència, divulgació, revisió i modificació del Pla d'acció territorial de la infraestructura verda del litoral  
1. La vigència d'aquest pla és indefinida, fins que no es revise.  
2. La conselleria amb competències en ordenació del territori i paisatge impulsarà les accions necessàries per a la seua divulgació i coneixement públic. Sense perjudici de les publicacions que es realitzen, de tot o part del seu contingut, la conselleria competent en matèria d'ordenació del territori i paisatge facilitarà l'accés al pla des de la seua pàgina web.  
3. La conselleria competent en matèria d'ordenació del territori i paisatge, d'ofici o a instàncies dels municipis afectats, podrà modificar-lo puntualment quan concórreguen circumstàncies territorials o mediambientals que així ho aconsellen. En tot cas, només podran aprovar-se modificacions que tinguen com a finalitat millorar la consecució dels objectius del pla.  
4. La conselleria competent en matèria d'ordenació del territori i paisatge, d'ofici o a instàncies dels municipis afectats, podrà revisar el pla amb la finalitat d'adaptar nous criteris respecte de les seues determinacions substancials. Concretament, són causa de revisió:  
a) L'adopció de noves polítiques territorials d'incidència sobre el litoral que suposen la modificació substancial dels objectius del pla.  
  
b) Una evolució de la realitat socioeconòmica o territorial, del paisatge, del patrimoni cultural o dels recursos naturals, que entren en contradicció amb els objectius del pla.  
c) El transcurs de vint anys des de la seua aprovació definitiva.  
En tot cas, la conselleria competent en matèria d'ordenació del territori i paisatge haurà d'analitzar si concorre alguna de les dues primeres circumstàncies als deu anys de l'aprovació del pla.  
5. Les modificacions o revisions d'aquest pla se sotmetran al mateix procediment legal que el previst per a aprovar-lo.  
6. No tindrà el caràcter de modificació d'aquest pla:  
a) La concreció de la via del litoral i la inclusió d'altres recursos paisatgístics, culturals i de dinamització del territori.  
b) L'adequació a una realitat física diferent de la manifestada en el mateix pla, conseqüència d'un error material o de fet.  
c) Les alteracions derivades del canvi d'escala, per a ajustar-se al planejament territorial, urbanístic i sectorial o per a adequar-se a les característiques topogràfiques i morfològiques dels terrenys, a l'existència d'altres elements de la infraestructura verda o a les xarxes d'infraestructures de serveis. En aquests casos, es podran re-delimitar o adequar les zones de protecció quan es complisquen les condicions següents:  
  
1r. No s'altere, de forma substancial, la funcionalitat i la forma de cada zona.  
2n. L'ajust no podrà ser superior a un 5 % d'augment o disminució de la superfície de cada zona.  
En aquests supòsits, l'adequació o concreció del pla haurà de ser aprovada per resolució de la persona titular de la conselleria amb competències en matèria d'ordenació del territori i paisatge, amb consulta pública prèvia i informe dels ajuntaments afectats i de l'òrgan ambiental.  
  
  
CAPÍTOL II  
Règim de les zones de protecció  
  
Article 5. Definició i categories de les zones de protecció  
1. Es defineixen com a zones de protecció els àmbits territorials homogenis del litoral delimitats en els plànols d'ordenació pels seus valors ambientals, territorials, paisatgístics, culturals, educatius i de protecció enfront de riscos naturals i induïts i del canvi climàtic.  
  
2. Les categories de protecció són les següents:  
a) Sòls litorals de protecció ambiental.  
b) Sòls litorals regulats per altres plans d'acció territorial.  
c) Sòls no urbanitzables de protecció litoral (Sòl tipus 1 en els plànols d'ordenació).  
d) Sòls no urbanitzables de reforç del litoral (Sòl tipus 2 en els plànols d'ordenació).  
e) Corredors ecològics i funcionals.  
  
Article 6. Sòls litorals de protecció ambiental  
1. S'inclouen en aquesta categoria els sòls de la infraestructura verda del litoral que se situen en l'àmbit d'aquest pla i s'adapten a les categories establertes en l'article 5, apartats 2, a, b, c, d i g de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana.  
2. Aquests sòls es regiran per la seua legislació i els seus instruments d'ordenació i gestió específics. La seua zonificació i règim d'usos estan establerts per la normativa ambiental i els instruments de planificació i gestió ambiental. Quan l'àmbit coincidisca amb sòls de protecció del litoral 1 i 2 es mantindran en situació bàsica rural preservant-los del procés urbanitzador.  
  
Article 7. Sòls litorals regulats per altres plans d'acció territorial  
  
1. S'inclouen en aquesta categoria els sòls situats en l'àmbit d'aquest pla i regulats per altres plans d'acció territorial integrats o que efectuen un tractament integrat de la infraestructura verda.  
2. Aquests sòls es regiran pel que establisca el pla d'acció territorial que els regule, excepte en els àmbits definits com a sòl no urbanitzable de protecció litoral que quedaran regulats pel que disposa aquest pla. En tot cas, els plans d'acció territorial de caràcter sectorial que analitzen riscos del territori o altres variables ambientals seran aplicables conforme a la seua normativa i àmbit.  
3. Sense perjudici del que estableix l'apartat anterior, cal assenyalar les excepcions següents:  
a) Els sòls de la zona 18 Horta Nord Meliana situats a l'est de l'autovia V-21 es regiran per aquest pla, i els situats a l'oest se sotmetran a les determinacions del Pla d'acció territorial d'ordenació i dinamització de l'Horta de València o un altre de naturalesa similar.  
b) Els sòls de la zona 19 Horta Nord Alboraia íntegrament se sotmetran al règim que s'establisca en l'esmentat pla de l'Horta de València.  
  
  
Article 8. Sòls no urbanitzables de protecció litoral  
1. S'inclouen en aquesta categoria els sòls de majors valors ambientals, territorials, paisatgístics, culturals, educatius i de protecció enfront de riscos, situats en l'àmbit d'aquest pla i delimitats en els plànols d'ordenació, que no hagen sigut inclosos en la categoria de sòls litorals de protecció ambiental.  
2. Són sòls en situació bàsica de sòl rural, amb independència de la seua classificació urbanística, sempre que no tinguen un programa d'actuació aprovat o, si en tenen, que hagen transcorregut els terminis establerts per a la seua execució per causes no imputables a l'Administració.  
  
3. Amb caràcter general, es localitzen en els primers 500 metres des del límit interior de la ribera del mar, i poden estendre's cap a l'interior a través de connectors ecològics com ara llits fluvials, vies pecuàries o sòls en general que garantisquen la connectivitat amb espais naturals protegits, i poden ajustar-se a límits recognoscibles que tinguen un elevat potencial de visualització.  
  
Article 9. Règim dels sòls no urbanitzables de protecció litoral  
1. Aquest pla classifica com a sòls no urbanitzables de protecció litoral els grafiats amb el dígit 1 en els plànols d'ordenació, i estableix les mesures necessàries per a la protecció dels seus valors ambientals, territorials, paisatgístics, culturals, educatius i de protecció enfront de riscos. Aquests sòls hauran de romandre en situació bàsica de sòl rural i podran formar part de la xarxa primària de zones verdes d'acord amb les determinacions del planejament municipal, sempre que es garantisca la seua funcionalitat com a infraestructura verda.  
  
2. Amb caràcter general es permeten nous usos miners sempre que estiguen previstos en un instrument d'ordenació i gestió ambiental. En cas contrari, queden prohibits, igual que els moviments de terra que alteren el perfil del terreny excepte els necessaris per a l'activitat agrícola, la millora ambiental o la funcionalitat de les infraestructures.  
  
3. En aquesta categoria de sòl es prohibeixen noves edificacions, excepte les necessàries per a implantar els usos següents:  
a) Els destinats a la conservació i manteniment dels valors que justifiquen la seua conservació activa.  
b) Les activitats recreatives, culturals, educatives o esportives, sempre que la seua funcionalitat requerisca necessàriament la seua implantació en la franja costanera.  
c) Les dotacions públiques i infraestructures que hagen de situar-se necessàriament en aquest espai. Entre aquestes, s'inclouen, amb caràcter excepcional, les zones d'acampada pública amb un elevat grau de naturalització que se situen fora de la franja de 200 metres mesurats en projecció horitzontal des del límit interior de la ribera del mar terra endins. En tot cas, els seus serveis s'implantaran sobre edificacions preexistents i, si no n'hi ha, la nova edificació no podrà superar els 200 m² de superfície en una sola planta.  
d) Les instal·lacions estacionals de cultiu sota plàstic no superiors a un metre d'alçària i els hivernacles. Per als hivernacles serà necessària una parcel·la amb una superfície mínima de 2.000 m² i una ocupació màxima del 40 % d'aquesta.  
e) Els usos agraris i les casetes d'eines de menys de 25 m² vinculades a l'explotació agrària, amb una superfície mínima de 5.000 m², que pot estar formada per diferents parcel·les cadastrals o registrals discontínues. Aquesta vinculació es farà constar en el Registre de la Propietat. També es permet la venda directa dels seus productes en l'explotació, sempre que no implique una nova construcció.  
En els supòsits establerts en els apartats d i e d'aquest punt se sol·licitarà informe a la conselleria competent en matèria d'agricultura i desenvolupament rural.  
4. En tot cas, aquestes noves edificacions no podran situar-se en pendents de terreny superiors al 25 %.  
5. Es permet la rehabilitació i adequació dels edificis existents en el moment de l'entrada en vigor d'aquest pla, a més de per a la implantació dels usos esmentats anteriorment, per al seu ús com a habitatges, restauració, allotjaments turístics, ús educatiu, comercial amb menys de 100 metres quadrats de superfície de venda, així com qualsevol altra activitat d'interès públic vinculada a l'ús i gaudi del litoral, i es justifique la impossibilitat d'implantar-los en una altra categoria de sòl litoral menys restrictiva quant al règim de protecció. En edificacions catalogades es permetran ampliacions de fins al 20 % de la seua superfície. Si escau, serà necessari que les edificacions existents estiguen legalment implantades o se sotmeten al procés de minimització d'impactes ambientals en els termes establerts en la legislació en matèria d'urbanisme.  
  
6. Tots els projectes de rehabilitació i nova implantació de construccions i instal·lacions en aquesta categoria de sòl hauran de justificar la seua adequació a les afeccions ambientals i territorials i elaborar estudi d'integració paisatgística. Els òrgans de la Generalitat competents en la matèria hauran d'informar sobre aquests projectes.  
7. El planejament urbanístic haurà de definir els elements de comunicació de vianants i ciclistes en què es materialitze la connectivitat funcional que han de complir aquests espais. Aquests elements hauran de tindre una amplària mínima de 3 metres, llevat que es justifique la impossibilitat de complir aquesta condició.  
  
Article 10. Sòls no urbanitzables de reforç del litoral  
1. S'inclouen en aquesta categoria els sòls inclosos en l'àmbit d'aquest pla, que presenten valors ambientals, territorials, paisatgístics, culturals, educatius i de protecció enfront de riscos, la vocació territorial dels quals és reforçar la protecció i amortiment d'impactes sobre els sòls no urbanitzables de protecció litoral i ambiental, i garantir la seua continuïtat ecològica, funcional i visual.  
2. Són sòls en situació bàsica de sòl rural, amb independència de la seua classificació urbanística, sempre que no tinguen un programa d'actuació aprovat o, si en tenen, que hagen transcorregut els terminis establerts per a la seua execució per causes no imputables a l'Administració.  
  
3. Amb caràcter general, aquests sòls se situen entre la franja de 500 metres i la de 1.000 metres mesurats des del límit interior de la ribera del mar, i poden ajustar-se a límits recognoscibles que tinguen un elevat potencial de visualització.  
  
Article 11. Règim dels sòls no urbanitzables de reforç del litoral  
1. Aquest pla classifica com a sòls no urbanitzables els grafiats amb el dígit 2 en els plànols d'ordenació, i estableix les mesures necessàries per a la protecció dels seus valors ambientals, territorials, paisatgístics, culturals, educatius i de protecció enfront de riscos. Aquests sòls hauran de romandre en situació bàsica de sòl rural i podran formar part de la xarxa primària de zones verdes d'acord amb les determinacions del planejament municipal, sempre que es garantisca la seua funcionalitat com a infraestructura verda.  
2. Amb caràcter general es permeten nous usos miners sempre que estiguen previstos en un instrument d'ordenació i gestió ambiental. En cas contrari, queden prohibits, igual que els moviments de terra que alteren el perfil del terreny excepte els necessaris per a l'activitat agrícola, la millora ambiental o la funcionalitat de les infraestructures.  
  
3. Aquests sòls hauran de romandre en la situació bàsica de sòl rural i, a més dels usos i activitats permesos en la categoria de sòl anterior, es podran autoritzar:  
a) Dotacions públiques, infraestructures, usos esportius i recreatius a l'aire lliure.  
b) Usos hotelers i assistencials, sempre que l'ocupació de l'edificació no supere el 10 % de la parcel·la, amb una alçària màxima de dues plantes, i poden ocupar fins a un 25 % de la parcel·la amb usos complementaris a l'activitat que no comporten obres sobre rasant. La resta de la parcel·la haurà de mantindre's amb les seues característiques naturals pròpies o en cultiu. En cap cas aquestes instal·lacions podran ser reconvertides a usos residencials i hauran de ser demolides, a càrrec de la persona interessada, en cas de romandre cinc anys sense activitat de forma injustificada.  
c) Campaments de turisme o assimilats hauran de complir les determinacions següents:  
1r S'hauran d'enquadrar en l'especialitat de càmping ecològic de conformitat amb la normativa vigent en matèria de turisme.  
2n Tindre una superfície màxima de 20.000 metres quadrats.  
3r Les instal·lacions permanents només es permetran per a la implantació d'elements comuns, no es permetran per a allotjaments.  
4t L'estada màxima de permanència de persones i d'elements de residència mòbil com ara caravanes o assimilats haurà de ser de tres mesos.  
d) Estacions de subministrament de carburants, vinculades a les vies de comunicació.  
e) Els usos agraris, conforme al que estableix la legislació urbanística.  
4. En tot cas, aquestes noves edificacions no podran situar-se en pendents de terreny superiors al 25 %.  
5. La implantació de qualsevol ús haurà de garantir que no s'alteren les condicions paisatgístiques i funcionals de l'àmbit, considerant la seua magnitud, efectes acumulatius, grau de segellament de sòl i visibilitat i integració en la morfologia del territori i el paisatge.  
6. Tots els projectes de rehabilitació i nova implantació de construccions i instal·lacions en aquesta categoria de sòl hauran de justificar la seua adequació a les afeccions ambientals i territorials i elaborar estudi d'integració paisatgística. Els òrgans de la Generalitat competents en matèria de paisatge hauran d'informar sobre aquests projectes.  
7. El planejament territorial i urbanístic haurà de definir els elements de comunicació de vianants i ciclistes en els quals es materialitze la connectivitat funcional que han de complir aquests espais. Aquests elements tindran una amplària mínima de 3 metres, tret que es justifique la impossibilitat de complir aquesta condició.  
  
Article 12. Corredors ecològics i funcionals. Definició i règim  
1. Són sòls que, amb independència de la seua classificació urbanística, hauran de ser concretats i ordenats pel planejament territorial i urbanístic per a garantir la connectivitat ecològica i funcional dels sòls esmentats en els articles 8 i 10 d'aquesta normativa amb l'interior del territori. Apareixen grafiats en els plànols d'ordenació com a vectors de localització aproximada per a la seua concreció pel planejament territorial i urbanístic.  
2. Amb caràcter general, romandran en la situació bàsica de sòl rural, i només es permetran usos i activitats que no menyscaben la seua funcionalitat com a elements de connexió ecològica i funcional.  
3. Els connectors fluvials han de tindre una amplitud mínima de 20 metres en sòls en situació bàsica d'urbanitzats, que podrà augmentar fins a 50 metres en el sòl en situació bàsica de sòl rural, mesurats des de la ribera del llit, en tots dos marges d'aquest.  
4. Sense perjudici del règim establert en els apartats anteriors, la regulació d'usos en els àmbits de connexió definits en l'àmbit de connexió d'aquest pla, es regiran pel que estableix el planejament municipal.  
  
  
CAPÍTOL III  
Règim urbanístic del sòl comú del litoral  
  
Article 13. Sòl comú del litoral. Definició i règim  
1. S'inclouen en aquesta categoria els sòls en situació bàsica rural en la franja de 1.000 metres, mesurats des del límit interior de la ribera del mar terra endins i que no han sigut inclosos en cap de les categories precedents i no tinguen un programa d'actuació aprovat o, si en tenen, que hagen transcorregut els terminis establerts per a la seua execució per causes no imputables a l'Administració.  
2. Amb caràcter general, es regiran per la legislació urbanística vigent i el planejament urbanístic municipal, amb les especificitats següents:  
a) Abans de classificar nous sòls es prioritzarà la culminació dels desenvolupaments existents, les actuacions de rehabilitació i renovació urbana enfront de les noves ocupacions del territori.  
b) No es podran classificar nous sòls com a urbanitzables o urbans fins que s'haja consolidat per l'edificació el 70 % dels sòls urbans i urbanitzables existents en la franja de 1.000 metres del terme municipal, i podran eximir-se d'aquesta condició quan es tracte d'ampliacions de sòl per a usos productius no industrials o dotacions públiques. L'índex d'edificabilitat bruta dels nous sectors no haurà de ser superior a l'índex d'edificabilitat bruta mitjana de les zones ja consolidades en la franja de 500 metres, mesurats des del límit interior de la ribera del mar, en el terme municipal.  
  
c) Es prioritzaran aquells desenvolupaments contigus als teixits urbans existents que siguen adjacents almenys en un 35 % del seu perímetre amb sòls urbans o urbanitzables amb ordenació detallada.  
d) Excepte en sòls classificats com a urbans a l'entrada en vigor d'aquest pla, no es podrà urbanitzar ni edificar en pendents de terreny superiors al 25 %, amb l'excepció de sectors amb tipologia d'habitatges aïllats, en els quals es permetrà un pendent de fins al 30 %. Quant a les pautes d'urbanització i edificació se subjectaran al que estableixen les directrius 145 i 146 de l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana.  
e) Amb caràcter preferent, els espais lliures d'edificació i zones verdes urbanes se situaran confrontants amb el domini públic maritimoterrestre i hidràulic i facilitaran l'accés al litoral.  
f) Amb caràcter preferent, les masses arborades i els espais naturals d'interès existents dins d'un sector s'hauran d'incorporar al sistema de zones verdes.  
3. En aquesta categoria de sòl no es permetran:  
a) Declaracions d'interès comunitari per a usos i activitats de naturalesa industrial, ni d'estacionament de maquinària i vehicles.  
b) Nous sectors d'usos industrials excepte els vinculats als usos portuaris i logístics.  
4. Tots els instruments de planejament i declaracions d'interès comunitari en aquesta categoria de sòl hauran d'elaborar un estudi d'integració paisatgística. L'òrgan de la Generalitat competent en matèria de paisatge haurà d'informar sobre aquests.  
  
  
CAPÍTOL IV  
Condicions generals d'ordenació del litoral  
  
Article 14. Determinacions generals i instruments de paisatge  
1. Amb la finalitat d'aconseguir un desenvolupament harmònic de l'espai litoral, en tot l'àmbit d'aquest pla s'aplicaran les determinacions següents:  
a) S'haurà de garantir la connectivitat funcional i ecològica de la infraestructura verda en tots els àmbits assenyalats en el pla, així com la comunicació no motoritzada mitjançant un element apte per a aquesta, amb una amplària mínima de 3 metres.  
b) Les zones verdes de xarxa primària qualificades en la franja dels 500 metres del litoral, mesurats des del límit interior de la ribera del mar, hauran de mantindre la seua qualificació.  
c) Podran adscriure's als sòls urbanitzables o urbans, sòls de les categories de sòls no urbanitzables de protecció litoral i no urbanitzables de reforç del litoral, que formaran part de la xarxa primària de zones verdes.  
2. L'òrgan de la Generalitat competent en matèria de paisatge haurà d'informar sobre els estudis d'integració paisatgística de qualsevol instrument de planejament urbanístic en la franja de 500 metres d'amplitud, mesurada en projecció horitzontal terra endins des del límit interior de la ribera del mar.  
  
Article 15. Afeccions i servituds de la legislació de costes i de la de servituds aeronàutiques  
1. Les afeccions i servituds determinades per la legislació de costes es regularan pel que disposa la normativa vigent en la matèria.  
  
2. Qualsevol actuació en la zona de servitud de protecció haurà de complir el que estableix la Llei 22/1988, 28 juliol, de costes i el Reial decret 876/2014, de 10 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament general de costes.  
3. En el cas de desafecció de la zona de domini públic maritimoterrestre, el nou sòl desafectat s'haurà de sotmetre a les regles següents:  
  
a) Si està confrontant amb sòls protegits pel planejament urbanístic o territorial o amb sòls de protecció ambiental s'aplicarà el règim aplicable a aquests sòls.  
b) Si està confrontant amb sòls urbans o urbanitzables, es regularan pel planejament aplicable a aquests sòls. Si els terrenys estan ocupats per edificacions públiques o privades, el planejament municipal determinarà lliurement el règim d'usos i llicències que en tot cas haurà de respectar les limitacions establertes en la legislació de costes. Si els terrenys no estan edificats, s'incorporaran al planejament com a zones verdes.  
4. Les servituds determinades per la legislació aeronàutica es regularan pel que disposa la normativa vigent en la matèria.  
5. Qualsevol actuació en la zona de servituds aeronàutiques i en les zones de seguretat de les instal·lacions radioelèctriques per a navegació aèria haurà de complir el que estableix el Decret 584/1972, de 24 de febrer, de servituds aeronàutiques.  
6. En els àmbits dels sistemes generals aeroportuaris que figuren com a zona de servei aeroportuari en els plans directors dels aeroports d'Alacant-Elx i València l'ús dominant haurà de ser exclusivament l'ús públic aeroportuari.  
  
  
CAPÍTOL V  
Catàleg de Platges de la Comunitat Valenciana  
  
Article 16. Catàleg de Platges de la Comunitat Valenciana  
El Catàleg de Platges de la Comunitat Valenciana, segons allò que ha regulat la legislació en matèria de costes, forma part d'aquest pla i es regirà per les seues pròpies disposicions normatives.  
  
  
CAPÍTOL VI  
La via del litoral de la Comunitat Valenciana  
  
Article 17. Ordenació i gestió de la via del litoral de la Comunitat Valenciana  
1. La via del litoral és un eix estructural que articula els nuclis costaners i forma part de la infraestructura verda del litoral. És un itinerari apte per als sistemes de mobilitat no motoritzada, possibilita el recorregut íntegre del litoral i connecta físicament i funcionalment els elements i espais de major valor ambiental, cultural i paisatgístic d'aquest àmbit.  
  
2. La planificació territorial i urbanística haurà d'integrar en la seua ordenació i gestió la via del litoral, podrà proposar alternatives al seu traçat i establir connexions amb eixos verds de semblants característiques. En la mesura del que siga possible el traçat discorrerà per la zona de servitud de trànsit.  
3. El disseny del traçat de la via del litoral haurà de seguir els criteris establerts en la Directriu 137 de l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana i es realitzarà a través dels programes de paisatge o dels instruments de planificació municipal que hauran de garantir la seua continuïtat i una amplària mínima de 3 metres i màxima de 6.  
  
  
DISPOSICIONS ADDICIONALS  
  
Primera. Flexibilització de l'índex d'ocupació de sòl per a activitats econòmiques de l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana  
Es podrà aplicar un factor de flexibilitat de l'índex d'ocupació de sòl per a activitats econòmiques, tal com es defineix en l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana de fins al 100 per cent, sempre que es justifique la necessitat de major superfície per a la implantació d'usos hotelers en la franja del terme municipal inclosa en l'àmbit d'aquest pla. Amb caràcter excepcional, i amb la finalitat de fomentar el model urbà compacte, es podrà admetre un percentatge d'ús residencial, que en cap cas podrà superar el 25 per cent.   
El percentatge de factor corrector de flexibilitat de sòl serà concretat cas a cas en funció de l'avaluació de les característiques ambientals i territorials de l'àmbit d'actuació, de les alternatives que comporten un menor segellament de sòl i de l'adaptació del planejament municipal a l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana i a legislació vigent.  
  
  
Segona. Programa d'actuacions en el litoral  
1. En desenvolupament d'aquest pla s'haurà d'elaborar un programa d'actuacions en àrees prioritàries del litoral. El programa anirà encaminat a la regeneració i qualificació del patrimoni natural, paisatgístic i cultural del litoral, incloent-hi la millora de l'entorn urbà i la regeneració de l'espai públic. Preferentment, es desenvoluparà en els sòls no urbanitzables de protecció litoral.  
2. Haurà d'incorporar un conjunt de projectes i actuacions pilot en el qual tindran prioritat els sòls de titularitat de les administracions públiques.  
3. Haurà d'establir un marc temporal i pressupostari, i identificar els diferents agents inversors per a cada projecte.  
4. S'haurà d'integrar dins d'estratègies o programes que es financen amb fons europeus.  
5. Aquestes actuacions s'hauran de tramitar com a programes de paisatge de conformitat amb el que estableix la legislació vigent en la matèria. Els ingressos públics derivats de la implantació d'usos i activitats en les zones 1 i 2 contribuiran al finançament d'aquests programes.  
  
Tercera. Adaptació al canvi climàtic  
Tots els sòls que es troben per davall d'1 metre del nivell del mar han de mantindre's en situació bàsica de sòl rural. En cas que tinguen la condició de sòl urbanitzable sense programa aprovat a l'entrada en vigor d'aquest pla, podran desclassificar-se, formar part de la xarxa primària de zones verdes o modificar la seua ordenació per a adaptar-se al futur Pla d'adaptació de la costa al canvi climàtic.  
  
  
DISPOSICIONS TRANSITÒRIES  
  
Primera. Àmbits amb programa d'actuació aprovat  
1. Els sòls amb programa d'actuació aprovat inclosos en l'àmbit d'aquest pla, i identificats en els plànols d'ordenació amb el rètol «Disposició transitòria», hauran d'executar i finalitzar les obres d'urbanització en els terminis i condicions establerts en la legislació vigent en el moment de l'aprovació del programa. En cap cas, l'inici de les obres d'urbanització podrà superar els cinc anys des de l'aprovació d'aquest pla i la finalització i recepció de les obres d'urbanització i dotacions públiques cinc anys més.  
  
2. Si transcorreguts els terminis indicats no s'han complit les obligacions indicades, el sòl quedarà subjecte al règim establert en aquest pla.  
  
3. En els programes d'actuació aprovats que s'executen a l'empara d'aquesta disposició es podran introduir les modificacions següents amb la finalitat de facilitar la seua gestió:  
a) Forma de gestió i agent urbanitzador.  
b) Ordenació detallada del planejament que execute.  
c) Els canvis que resulten necessaris com a conseqüència d'informes sectorials preceptius i vinculants o per modificacions de la legislació vigent.  
4. En els programes anteriorment indicats, l'execució dels quals estiga paralitzada per causes imputables a l'administració o els seus concessionaris, els terminis d'execució començaran a computar quan siga possible executar-los.  
  
Segona. Declaracions d'interès comunitari en tramitació  
Als expedients de declaració d'interès comunitari relatius a activitats terciàries o de serveis que hagen iniciat la seua informació pública abans del 16 de novembre de 2016, i se situen en l'àmbit estricte i ampliat d'aquest pla, no se'ls aplicaran les determinacions d'aquest pla.  
  
  
Tercera. Activitats extractives  
Qualsevol activitat extractiva legalment establerta i en funcionament a l'entrada en vigor d'aquest pla, podrà continuar desenvolupant-se conforme al seu pla d'explotació i a la llicència concedida. Durant el desenvolupament d'aquesta activitat haurà de dur-se a terme el compliment del projecte de restauració.  
  
  
ANNEX II  
Normativa del Catàleg de Platges de la Comunitat Valenciana  
  
Índex  
Capítol I. Objecte de la normativa  
Article 1. Objecte i objectius  
Capítol II. Normativa de caràcter general.  
Article 2. Categories dels trams de costa catalogats  
Article 3. Autorització d'usos en el domini públic maritimoterrestre  
  
Article 4. Instal·lacions de caràcter fix o permanent en les platges  
Article 5. Amplària mínima de platja en relació amb les possibles ocupacions  
Article 6. Llindars d'ocupació de les platges  
Article 7. Zona activa de platja  
Article 8. Trams lliures d'ocupació  
Article 9. Trànsit per als vianants i no desnaturalització del principi d'ús públic de les platges  
Article 10. Àmbit dels plans d'usos de temporada  
Article 11. Autorització d'usos diferents dels comuns en trams de platja que alberguen elements mereixedors de protecció ambiental  
  
Article 12. Compromís de millora ambiental i de salvaguarda de les platges  
Article 13. Autorització d'usos en domini públic maritimoterrestre fora de les platges  
Article 14. Vigència i revisió de les autoritzacions  
Article 15. Règim transitori  
Capítol III. Normativa relativa als trams naturals  
Article 16. Caràcter temporal o permanent de les instal·lacions en trams naturals  
Article 17. Llindar d'ocupació en trams naturals  
Article 18. Establiments expenedors de menjars i begudes en trams naturals  
Article 19. Usos no permesos en trams naturals  
Article 20. Zones de protecció integral (N0)  
Capítol IV. Normativa relativa als trams urbans  
Article 21. Llindar d'ocupació en trams urbans  
Article 22. Instal·lacions expenedores de menjar i beguda en trams urbans   
Article 23. Instal·lacions fixes o de caràcter permanent en trams urbans   
Article 24. Instal·lacions destinades a activitats esportives de caràcter nàutic federat en trams urbans subjectes a autorització  
Article 25. Realització d'esdeveniments en trams urbans  
Capítol V. Efectes, revisió i modificació del Catàleg  
Article 26. Efectes del Catàleg  
Article 27. Revisió o modificació del Catàleg  
  
  
CAPÍTOL I  
Objecte de la normativa  
  
Article 1. Objecte i objectius  
La normativa següent té per objecte establir uns criteris generals per a les autoritzacions i concessions d'obres, instal·lacions, usos o activitats que es pretenguen implantar en el domini públic maritimoterrestre de la Comunitat Valenciana, en desenvolupament dels objectius generals expressats en la Llei 22/1988, de 28 de juliol, de costes i en el Reglament general de costes aprovat per Reial decret 876/2014, de 10 d'octubre, això és:  
a) Dotar els trams naturals de les platges d'un elevat nivell de protecció que restringisca les ocupacions, i autoritzar únicament les que siguen indispensables o estiguen previstes en la normativa aplicable.  
b) Regular l'ocupació i ús dels trams urbans de les platges de manera que es garantisca una adequada prestació dels serveis que siga compatible amb l'ús comú.  
  
  
CAPÍTOL II  
Normativa de caràcter general  
  
Article 2. Categories dels trams de costa catalogats  
La categoria i subcategoria assignada a cada tram de platja en el procés de catalogació és la que estableix la fitxa corresponent del Catàleg.  
  
Article 3. Autorització d'usos en el domini públic maritimoterrestre  
1. Amb caràcter general només poden autoritzar-se aquelles activitats o instal·lacions que, per la seua naturalesa, no puguen tindre una altra ubicació, procurant que la seua ocupació siga la mínima possible.  
2. Les instal·lacions de servei de la platja s'hauran de situar, preferentment, fora de la platja i de la ribera del mar.  
3. No es podran autoritzar discoteques, pubs o establiments amb finalitats similars.  
  
Article 4. Instal·lacions de caràcter fix o permanent en les platges  
1. Per regla general no es permetrà en la platja l'emplaçament d'instal·lacions i edificacions de servei a les platges de caràcter fix o permanent excepte, si escau, les destinades a Creu Roja, seguretat o salvament, instal·lacions d'accessibilitat universal o altres semblants lligades a l'ús públic, sempre fora de les zones de major valor ambiental. Totes les instal·lacions i edificacions que es pretenguen situar hauran de ser desmuntables i, acabada la temporada de bany, hauran de retirar-se i deixar la platja lliure i expedita.  
2. Únicament en trams urbans i en absència de limitacions derivades de la presència de valors ambientals o del risc d'inundació (pel caràcter regressiu del tram de costa considerat), podran justificar-se instal·lacions de caràcter fix o permanent diferents de les enumerades anteriorment, davant la impossibilitat física de situar-les en terrenys adjacents a la platja, en el passeig marítim o en la franja de servitud de protecció.  
  
  
Article 5. Amplària mínima de platja en relació amb les possibles ocupacions  
1. Amb la finalitat d'assegurar la compatibilitat dels usos que requereixen autorització amb l'ús comú de les platges, sempre que l'amplària disponible des de la ribera del mar a la línia de riba definida per la plenamar siga inferior a 35 m en el perfil d'estiu, les instal·lacions associades a aquests usos se situaran fora de la platja, en la zona de servitud de protecció o, si escau, sobre els passejos marítims.  
2. No obstant això, en casos degudament justificats en què l'amplària disponible es trobe entre 25 m i 35 m, i sempre que el nivell d'afluència a la platja ho permeta, podran autoritzar-se ocupacions de domini públic respectant els llindars d'ocupació establerts per a cada categoria de platja.  
3. Quan l'amplària disponible no supere els 25 m únicament seran autoritzables, amb justificació prèvia, instal·lacions puntuals, entenent com a tals aquelles amb una superfície inferior a 12 m².  
  
Article 6. Llindars d'ocupació de les platges  
1. D'acord amb el que estableix la Llei de costes i el seu Reglament, la superfície de les ocupacions de domini públic maritimoterrestre serà la mínima possible, i l'ocupació total de totes aquestes, independentment de l'ús a què estiguen destinades, haurà de garantir que, com a mínim, els percentatges següents de la superfície de platja considerada en plenamar queden destinats a l'ús lliure:  
a) 50 % en platges urbanes  
b) 90 % en platges naturals.  
2. En aquest sentit, en el càlcul de les superfícies susceptibles de ser ocupades per instal·lacions i activitats de platja, s'emprarà com a superfície computable aquella efectivament apta per a aquests usos. D'aquesta manera, per exemple, en platges amb formacions dunars o altres elements mereixedors de protecció no susceptibles de ser ocupats, s'emprarà com a superfície computable la resultant de llevar l'àrea ocupada per aquests elements de la superfície total de la platja. Tampoc serà computable la zona activa de la platja definida en l'article 7.  
  
Article 7. Zona activa de platja  
1. Les instal·lacions que es pretenga autoritzar en les platges s'hauran de situar a no menys de 6 m de la línia de riba definida per la plenamar. D'acord amb el Reglament general de costes, aquesta franja deurà deixar-se lliure permanentment.   
2. En trams de platja en els quals l'amplària disponible siga superior a 40 m, aquesta distància haurà de ser d'almenys 10 m, excepte en casos degudament justificats en què per raons lligades a la protecció de valors ambientals siga aconsellable mantindre-la entre 6 i 10 m.  
  
Article 8. Trams lliures d'ocupació  
1. Les longituds dels trams de platja lliures d'ocupació hauran de ser, com a mínim, equivalents a les que es preveu en explotació, sense que aquestes últimes puguen superar els 100 metres, tret que la configuració de la platja o la preservació dels seus valors ambientals aconselle una altra distribució.  
2. En aquest sentit, la longitud de cada tram lliure d'ocupació no haurà de ser inferior a 24 metres.  
  
Article 9. Trànsit per als vianants i no desnaturalització del principi d'ús públic de les platges  
1. Amb la finalitat de garantir el trànsit per als vianants i no desnaturalitzar el principi d'ús públic de les platges, s'haurà de mantindre una distància mínima de 12 m entre les diferents unitats d'explotació dels serveis de temporada en platges, encara que es tracte de parts o lots sota una única autorització o concessió, excepte per a establiments expenedors de menjar i beguda per als quals regeixen les distàncies establertes en el Reglament general de costes.  
2. Així mateix, els eixos d'accés a la platja hauran de quedar lliures d'instal·lacions de qualsevol tipus en tota la seua amplària i amb un mínim, excepte en el cas d'excepcions degudament justificades, de 12 m.  
  
Article 10. Àmbit dels plans d'usos de temporada  
Tret d'acord entre municipis adjacents, cada ajuntament únicament podrà incloure en el seu Pla d'usos de temporada, els possibles usos resultants de computar les superfícies de platja corresponents a la part del tram de costa del seu terme municipal.  
  
Article 11. Autorització d'usos diferents dels comuns en trams de platja que alberguen elements mereixedors de protecció ambiental  
1. L'autorització o concessió d'usos diferents dels comuns en trams de platja que alberguen elements mereixedors de protecció ambiental d'acord amb la informació recollida en les fitxes corresponents del Catàleg, a més del compliment de les determinacions d'aquesta normativa i qualssevol altres que siguen aplicables, requerirà l'informe favorable de l'òrgan amb competències en la protecció i conservació d'aquests elements sobre la compatibilitat d'usos esmentats i, si escau, sobre el compliment de les mesures de precaució ambiental que s'han d'adoptar.  
  
2. Les mesures de precaució ambiental podran operar en àrees més o menys extenses de cada tram de costa on, d'acord amb la realitat territorial, siga necessari adoptar-les per a garantir la protecció i conservació de valors mereixedors de protecció presents en les platges, i podran implicar limitacions permanents, temporals i espacials sobre l'autorització d'usos i instal·lacions en funció dels valors ambientals concrets a preservar en aquestes àrees.  
3. Atenent el nivell de protecció associat a cada categoria de tram i al caràcter rural o urbanitzat del sòl adjacent al domini públic, l'autorització de nous usos i instal·lacions en determinades zones de platja podrà quedar subjecta a una o diverses de les mesures de precaució ambiental recollides en la taula següent:  
  
MESURES DE PRECAUCIÓ AMBIENTAL PER A ACTIVITATS I INSTAL·LACIONS EN DETERMINADES ÀREES DINS DE LA PLATJA QUE PODRAN OPERAR EN TRAMS CATALOGATS COM A N1, N2 i O2  
INSTAL·LACIONS/ACTIVITATS PER PRESÈNCIA DE FAUNA PER PRESÈNCIA DE FLORA O HÀBITATS DUNARS  
Instal·lacions fixes   
Establiments o instal·lacions de caràcter fix No permeses en trams N1 i N2.  
En trams catalogats com O2, exclusió de nous establiments, excepte, si escau i en absència d'alternatives viables, els elements imprescindibles per a garantir els serveis de Creu Roja, salvament i accessibilitat universal No permeses en trams N1 i N2  
En trams catalogats com O2, exclusió de nous establiments, excepte, si escau i en absència d'alternatives viables, els elements imprescindibles per a garantir els serveis de Creu Roja, salvament i accessibilitat universal. Si escau, excepte impossibilitat material o absència d'alternatives millors, hauran de respectar les distàncies de resguard establertes per l'òrgan competent i instal·lar, si cal, l'abalisament corresponent  
  
Instal·lacions desmuntables   
Establiments expenedors de menjar i beguda de caràcter estacional Exclusió temporal entre l'1 de març i el 30 de juny Hauran de respectar les distàncies de resguard establertes per l'òrgan competent i instal·lar, si cal, l'abalisament corresponent.  
  
Altres establiments o instal·lacions de caràcter estacional Exclusió temporal entre l'1 de març i el 30 de juny, excepte, si escau i en absència d'alternatives viables, els elements imprescindibles per a garantir els serveis de Creu Roja, salvament i accessibilitat universal. Hauran de respectar les distàncies de resguard establertes, si escau, per l'òrgan competent i instal·lar, si cal, l'abalisament corresponent.  
Passarel·les d'accés a les platges Entre l'1 de març i el 30 de juny es pot limitar la instal·lació de passarel·les d'accés a la platja, llevat que no hi haja punts d'accés alternatius a aquesta o que la seua no instal·lació siga una alternativa contraproduent des del punt de vista dels objectius de conservació dels valors ambientals a protegir. Els accessos a la platja hauran de ser, amb caràcter general i excepte excepcions degudament justificades, perpendiculars a aquesta, i s'haurà d'evitar la instal·lació de passarel·les paral·leles o obliqües a les formacions dunars.  
Si escau, les passarel·les hauran d'anar acompanyades dels elements d'abalisament i senyalització necessaris per a canalitzar l'accés a la platja i garantir la correcta protecció dels seus valors ambientals.  
Elements permanents1 associats a activitats recreatives o esportives (per ex. porteries, xarxes de voleibol de platja, canastres, zones de jocs) No permesos En trams N1 i N2, amb sòl contigu al DPMT rural, no permesos.  
  
En trams N1 i N2 amb sòl contigu al DPMT urbanitzat, i en trams O2, respectaran les distàncies de resguard establertes, si escau, per l'òrgan competent i hauran d'anar acompanyades, si cal, per l'abalisament corresponent.  
  
Papereres i elements de recollida de residus En trams N1 i N2:  
- Els elements de recollida de residus s'hauran d'instal·lar preferentment en els accessos, especialment en aquelles zones que no tenen caràcter urbanitzat, i s'haurà d'evitar col·locar-los en la platja.  
- En cas que s'opte per col·locar-los en la platja, no podran col·locar-se abans de l'1 de juliol i hauran de retirar-se abans del 30 d'octubre. En trams N1 i N2:  
- Els elements de recollida de residus s'hauran d'instal·lar preferentment en els accessos, especialment en aquelles zones que no tenen caràcter urbanitzat, i s'haurà d'evitar col·locar-los en la platja.  
- En cas que s'opte per col·locar-los en la platja, no podran col·locar-se abans de l'1 de juliol i hauran de retirar-se abans del 30 d'octubre.  
Activitats   
Presència de gossos No permesa en trams N1.  
En trams N2 i O2, subjecta a exclusió temporal entre l'1 de març i el 30 de juny. No permesa en trams N1.  
En trams N2 i O2 en el cas d'àrees delimitades subjectes a autorització, s'hauran de respectar les distàncies de resguard establertes, si escau, per l'òrgan competent i hauran d'anar acompanyades, si cal, per l'abalisament corresponent.  
Pràctica d'esports i/o activitats recreatives en l'arena que requerisquen autorització No permesa en trams N1.  
En trams N2 i O2, subjecta a exclusió temporal entre l'1 de març i el 30 de juny. No permesa en trams N1.  
En trams N2 i O2 s'hauran de respectar les distàncies de resguard establertes, si escau, per l'òrgan competent i hauran d'anar acompanyades, si cal, per l'abalisament corresponent.  
Pràctica d'esports nàutics i de platja que únicament requereixen la instal·lació d'un canal d'abalisament d'ús públic (no s'entenen incloses les instal·lacions subjectes a autorització o concessió que no es permeten en platges naturals)  
 No permesa en trams N1.  
En trams N2 i O2, subjecta a exclusió temporal entre l'1 de març i el 30 de juny. No permesa en trams N1.  
En trams N2 i O2 s'hauran de respectar les distàncies de resguard establertes, si escau, per l'òrgan competent i hauran d'anar acompanyades, si cal, per l'abalisament corresponent.  
Neteja amb maquinària. En zones de trams N1 i N2 en les quals el sòl contigu al domini públic siga rural, l'ús de maquinària pot estar permès, excepte en situacions excepcionals2, únicament entre l'1 de juliol i el 31 d'octubre.  
En zones en les quals el sòl contigu al domini públic tinga caràcter urbanitzat, excepte en situacions excepcionals, l'ús de maquinària per a la neteja de platja pot quedar subjecte al règim següent:  
De l'1 de novembre al 30 de juny es limitarà a la franja de 10 m des de la línia de riba.  
De l'1 de juliol al 31 d'octubre es permet l'ús de maquinària per a la neteja de platges sense restriccions.  
 Pot establir-se un resguard que s'ha de respectar, excepte en situacions excepcionals.  
Aquest resguard pot ser d'almenys 15 m des del peu de duna, i en platges amples, en les quals la distància des del peu de duna a la riba siga superior a 50 m, el resguard des del peu de duna pot augmentar a 30 m  
Retirada manual de restes orgàniques Pot quedar regulada en determinades zones de trams N1, i no es permet, excepte en situacions excepcionals, la retirada manual de restes orgàniques d'origen mareal o pròpies de l'hàbitat entre l'1 de novembre i el 30 de juny Sense necessitat de regulació addicional  
  
Realització d'esdeveniments d'interés general amb repercussió turística No permeses en trams N1 i N2.  
En determinades zones de trams O2, subjecta a exclusió temporal entre l'1 de març i el 30 de juny. No permeses en trams N1 i N2.  
En trams O2, s'hauran de respectar les distàncies de resguard establertes, si escau, per l'òrgan competent i hauran d'anar acompanyades, si cal, per l'abalisament corresponent.  
  
Circulació de vehicles autoritzats Entre l'1 de març i el 30 de juny es limitarà a la franja de 10 m des de la línia de riba. S'haurà de respectar un resguard d'almenys 15 m des del peu de duna. En platges amples, en les quals la distància des del peu de duna a la riba siga superior a 50 m, el resguard des del peu de duna augmentarà a 30 m.  
  
  
  
1 Tenen la consideració d'elements permanents aquells que es mantenen instal·lats durant tot l'any.  
2 Tenen la consideració de situacions excepcionals aquelles derivades d'esdeveniments extraordinaris (per ex. temporals) que produeixen una acumulació extraordinària de restes en la platja (per ex. algues, meduses o procedents d'al·luvió) incompatible amb l'ús públic de la costa o que generen problemes de salubritat.  
  
Article 12. Compromís de millora ambiental i de salvaguarda de les platges  
Les administracions públiques, en l'àmbit de les seues respectives competències podran fomentar la pràctica d'actuacions ambientals i de salvaguarda dels elements naturals mereixedors de protecció en les platges, addicionals a les previstes en aquest catàleg.  
  
Article 13. Autorització d'usos en domini públic maritimoterrestre fora de les platges  
1. Les activitats i instal·lacions subjectes a autorització en el domini públic maritimoterrestre de l'àmbit de la Comunitat Valenciana fora de les zones de platja, quedaran subjectes al mateix règim establert per a les platges en funció del caràcter natural o urbà del tram de costa de què es tracte, llevat de les zones portuàries, que es regeixen per la seua normativa pròpia i no estan subjectes a les determinacions del Catàleg.  
  
2. Les ocupacions en àrees de domini públic maritimoterrestre, que no tinguen la naturalesa de ribera del mar, quedaran subjectes al règim establert per a trams urbans.  
  
Article 14. Vigència i revisió de les autoritzacions  
1. En el cas que els ajuntaments facen ús de la facultat de sol·licitar l'autorització per als usos de temporada per un termini de 4 anys (o superior a l'any), les condicions establertes en els informes a què es refereix l'apartat 1 de l'article 11 tindran la mateixa vigència. Excepcionalment podran ser revisades i modificades per la necessitat d'establir mesures addicionals imprescindibles per a la protecció del tram de platja, per l'aparició de nous béns d'interès no catalogats.  
  
2. Amb la finalitat de facilitar l'emissió d'informes en matèria de costes, als quals es refereix l'apartat 1 de l'article 11, i en conseqüència reduir els terminis per a la tramitació anual de les autoritzacions per a activitats, usos i instal·lacions de temporada, en el cas que l'ajuntament no haja optat per la sol·licitud per a un període de 4 anys, haurà de remetre la documentació acompanyada d'una certificació expressiva de les activitats, usos i instal·lacions que es prorroguen amb les mateixes condicions i les que es modifiquen i s'addicionen a les anteriors.  
  
  
Article 15. Règim transitori  
Per a instal·lacions o edificacions existents amb concessió o autorització en vigor o prorrogada, s'aplicarà el règim transitori previst en la vigent Llei de costes i el seu Reglament.  
  
  
CAPÍTOL III  
Normativa relativa als trams naturals  
  
Article 16. Caràcter temporal o permanent de les instal·lacions en trams naturals  
1. Totes les instal·lacions que es pretenga situar en trams naturals de platja hauran de ser de temporada i desmuntables en tots els seus elements, incloent-hi, si escau, les connexions necessàries a energia elèctrica, aigua i sanejament.  
2. Només es permetran instal·lacions o elements desmuntables de caràcter permanent, sempre que la seua presència siga compatible amb les mesures de precaució ambiental establertes, si escau, en els casos següents:  
a) Dutxes i rentapeus.  
b) Elements d'accés a la platja, com per exemple passarel·les.  
c) En àrees en les quals el sòl contigu al domini públic maritimoterrestre tinga caràcter urbanitzat i en trams catalogats com a «Natural comú (N3)»:  
- Elements associats a activitats recreatives, com ara zones de jocs.  
  
- Instal·lacions destinades a Creu Roja, seguretat o salvament, instal·lacions d'accessibilitat universal o altres semblants lligades a l'ús públic lliure i gratuït de la costa.  
  
Article 17. Llindar d'ocupació en trams naturals  
Amb caràcter general, en trams naturals, l'ocupació per instal·lacions i activitats subjectes a autorització no podrà excedir el 10 % de la superfície resultant de llevar, de la superfície total de platja considerada en plenamar, les àrees indicades en l'article 6.  
  
Article 18. Establiments expenedors de menjars i begudes en trams naturals  
1. Els establiments expenedors de menjars i begudes hauran de tindre una superfície màxima de 70 m², dels quals podran destinar-se a instal·lació tancada com a màxim 20 m². Aquestes instal·lacions seran de temporada i desmuntables en tots els seus elements.  
2. La distància dels establiments d'aquest tipus a uns altres que complisquen la mateixa funció (estiguen en el mateix tram de platja o en un adjacent) no podrà ser inferior a 300 metres.  
3. En el cas que un tram natural de platja afecte més d'un terme municipal, tret d'acord entre els municipis adjacents, la ubicació d'establiments expenedors de menjars i begudes haurà de guardar una distància mínima de 150 m respecte al límit del terme municipal.  
4. En el cas de trams naturals de longitud inferior a 300 m en àmbits urbanitzats, com per exemple els associats a l'existència de micro-reserves o altres elements ambientals de similar extensió, els usos i instal·lacions s'hauran de situar preferentment en els trams urbans confrontants. La separació, si escau, entre establiments situats a banda i banda del tram natural haurà de ser d'almenys 300 metres.  
  
Article 19. Usos no permesos en trams naturals  
En trams naturals no estan permeses:  
a) Les instal·lacions de caràcter fix.  
b) Les instal·lacions destinades a la pràctica d'activitats esportives nàutiques de caràcter federat. No s'entén inclosa en aquest apartat la pràctica, lliure i no subjecta a explotació econòmica per un tercer, d'esports nàutics que únicament requerisquen un canal d'abalisament.  
c) La realització d'esdeveniments nacionals i internacionals definits en el Reglament general de costes, excepte en el cas d'activitats que per la seua naturalesa no poden tindre una altra ubicació. No s'entenen inclosos en aquesta prohibició, i en conseqüència es consideren compatibles amb les determinacions del Catàleg, xicotets tornejos esportius sense cap instal·lació, excepte l'estrictament necessària per a l'activitat esportiva i altres activitats grupals com ara tai-txi, ioga i similars que no requerisquen cap instal·lació.  
  
Article 20. Zones de protecció integral (N0)  
1. Dins dels trams definits com a N1, en les zones de platja recollides en la taula següent, a més de les mesures de precaució indicades per a aquest tipus de trams, estaran prohibits els establiments expenedors de menjar i beguda de caràcter estacional i la neteja amb maquinària  
  
Coordenades UTM Datum ETRS89 fus 30  
2. No obstant això, la neteja amb maquinària podrà permetre's per a fer front a situacions excepcionals, sempre que així ho autoritze l'òrgan de la Generalitat competent en matèria de biodiversitat. Tenen la consideració de situacions excepcionals aquelles derivades d'esdeveniments extraordinaris (per ex. temporals) que produeixen una acumulació extraordinària de restes en la platja incompatible amb l'ús públic de la costa o que generen problemes de salubritat.  
  
  
CAPÍTOL IV  
Normativa relativa als trams urbans  
  
Article 21. Llindar d'ocupació en trams urbans  
1. Amb caràcter general, en trams urbans, l'ocupació per instal·lacions i activitats subjectes a autorització no podrà excedir el 50 % de la superfície resultant de llevar, de la superfície total de platja considerada en plenamar, les àrees indicades en l'article 6.  
2. En aquells casos en què l'amplària de platja disponible estiga entre 25 i 35 m aquest percentatge es reduirà al 25 %.  
  
Article 22. Instal·lacions expenedores de menjar i beguda en trams urbans  
1. Els establiments destinats a expendre menjar i beguda hauran de ser preferentment desmuntables i de temporada, i es podran autoritzar anualment i per un termini de fins a 4 anys com a servei de temporada, d'acord amb les condicions establertes en la Llei de costes i el seu Reglament.  
2. Tots els elements d'aquestes instal·lacions desmuntables i de temporada hauran de ser retirats de les platges en finalitzar aquesta, sense perjudici que, en el cas que hi haja una autorització per un termini superior a un any, puga reinstal·lar-la a l'inici de la temporada següent. No obstant això podran romandre-hi els elements existents de serveis de llum, aigua i clavegueram, sempre que el ministeri competent en matèria de costes o els seus serveis perifèrics atorguen el preceptiu títol habilitant.  
3. D'acord amb el Reglament general de costes, en cas que la superfície tancada supere els 20 metres quadrats hauran de comptar amb un títol concessional.  
  
Article 23. Instal·lacions fixes o de caràcter permanent en trams urbans  
1. Només es podran autoritzar instal·lacions fixes amb les superfícies, dimensions i distàncies establertes en el Reglament general de costes en els trams de platja urbana que es justifique que no poden tindre una altra ubicació en els termes establerts en l'article 4.  
2. Es permetran instal·lacions o elements desmuntables de caràcter permanent, sempre que la seua presència siga compatible amb les mesures de precaució ambiental que, si escau, puguen establir-se, en els casos següents:  
a) Dutxes i rentapeus.  
b) Elements d'accés a la platja, com per exemple passarel·les.  
c) Elements associats a activitats recreatives, com ara zones de jocs i instal·lacions esportives de titularitat pública i d'ús lliure i gratuït.  
  
  
Article 24. Instal·lacions destinades a activitats esportives de caràcter nàutic federat en trams urbans subjectes a autorització  
L'ocupació del domini públic amb instal·lacions subjectes a autorització destinades a activitats esportives de caràcter nàutic federat, únicament podrà produir-se en trams urbans de platja. Aquestes instal·lacions s'hauran de situar, preferentment, fora de la platja, en zones de domini públic més aptes per a aquestes finalitats o en aquelles en què els nivells d'intensitat d'ús les faça més compatibles. Quan això no siga possible, s'hauran de situar preferentment en els extrems de la platja i hauran de tindre caràcter estacional, com els serveis de temporada.  
  
Article 25. Realització d'esdeveniments en trams urbans  
En els termes establerts en el Reglament general de costes podran autoritzar-se esdeveniments d'interès general amb repercussió turística.  
  
CAPÍTOL V  
Efectes, revisió i modificació del Catàleg  
  
Article 26. Efectes del Catàleg  
1. Aquesta normativa s'aplicarà amb caràcter vinculant en els plans d'usos de temporada corresponents i en els tràmits d'atorgament d'autoritzacions i concessions d'obres, instal·lacions, usos o activitats que es pretenguen implantar en el domini públic maritimoterrestre de la Comunitat Valenciana, en desenvolupament dels objectius generals expressats en la Llei de costes i el seu Reglament sobre el règim d'ocupació i ús de les platges atenent la seua naturalesa.  
2. Les autoritzacions i concessions en domini públic maritimoterrestre estaran subjectes en tot cas a l'obtenció del corresponent títol habilitant de l'Administració general de l'Estat, que podrà ser denegat per raons d'interès públic d'acord amb la Llei de costes i el seu Reglament, quan estime que el seu atorgament siga perjudicial per a la integritat del domini públic o la seua utilització.  
3. De la mateixa manera, l'Administració local haurà d'incorporar a les ordenances i instruments de gestió de platges les determinacions vinculants que es deriven de l'aprovació del Catàleg, i les haurà d'adaptar, si escau, a la realitat territorial del seu àmbit costaner concret.  
4. En aquells casos en què puguen suscitar-se discrepàncies contradictòries entre l'aplicació de les disposicions del Catàleg i les de la regulació bàsica de la Llei de costes i el seu Reglament, prevaldran aquelles més beneficioses per a la protecció del medi ambient i del domini públic maritimoterrestre.  
  
Article 27. Revisió o modificació del Catàleg  
1. Es considera revisió o modificació del Catàleg la introducció de canvis que afecten els seus objectius, la normativa o les categories i els criteris de classificació establerts per als trams de costa.  
2. La revisió o modificació del Catàleg es produirà sota alguna de les circumstàncies següents:  
a) Per la necessitat justificada d'ajustar les seues determinacions per a assegurar un major grau de compliment dels seus objectius, o d'aquells expressats en l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana, en la Llei de costes i el seu Reglament o en els instruments supramunicipals d'ordenació i gestió del litoral que puguen aprovar-se.  
b) Per la revisió del Pla d'acció territorial de la infraestructura verda del litoral de la Comunitat Valenciana.  
La revisió del Catàleg es durà a terme mitjançant el mateix procediment seguit per a la seua aprovació.  
3. No constitueix revisió o modificació del Catàleg:  
a) L'establiment i actualització, per part dels òrgans competents en matèria d'espais naturals protegits, biodiversitat i costes, de les àrees concretes afectades per limitacions permanents, temporals i espacials que es deriven, si escau, de l'aplicació de mesures de precaució ambiental sobre l'autorització d'usos i instal·lacions en funció dels valors ambientals concrets que s'han de preservar en cada zona.  
  
b) L'adequació del Catàleg mitjançant la incorporació d'informació de caràcter territorial o ambiental a les fitxes corresponents sense efectes sobre la catalogació dels trams.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8293, del 11-05-2018 (2018/4631)

DECRETO 58/2018, de 4 de mayo, del Consell, por el que se aprueba el Plan de Acción Territorial de la Infraestructura Verde del Litoral de la Comunitat Valenciana y el Catálogo de Playas de la Comunitat Valenciana.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**VIGENTE**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/d/2018/05/04/58/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   8293

Fecha DOGV
:   11-05-2018

Sección del DOGV
:   I. DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   2018/4631

CVE


Fecha del documento
:   04-05-2018

Organismo emisor
:   Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio

Tipo de documento
:   Decreto

Descriptores 

:   * [Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio](javascript:void(0))
    * [protección del litoral](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))
    * [ordenación del territorio](javascript:void(0))
    * [urbanismo](javascript:void(0))

DECRETO 58/2018, de 4 de mayo, del Consell, por el que se aprueba el Plan de Acción Territorial de la Infraestructura Verde del Litoral de la Comunitat Valenciana y el Catálogo de Playas de la Comunitat Valenciana. [2018/4631]  
PREÁMBULO  
  
El espacio litoral es uno de los activos territoriales más importantes con los que cuenta la Comunitat Valenciana. Según los expertos, más del 15 % del producto interior bruto (PIB) valenciano, y más del 85 % del valor añadido bruto (VAB) procedente del sector turístico se genera en la franja de 500 metros medida desde el límite interior de la ribera del mar. Pero, con ser importante su valor económico, no lo es menos su valor ambiental o social. El litoral acoge 10 parques naturales, el 90 % de la superficie de los humedales de mayor valor, 23 lugares de interés comunitario, gran parte del suelo agrícola de alta capacidad productiva y varios paisajes de relevancia regional. Desde el punto de vista social, más del 80 % de la población de la Comunitat vive próxima al litoral, en la denominada Cota 100, y su uso y disfrute es el más masivo y valorado por la ciudadanía de la Comunitat Valenciana, tal y como sucede en gran parte del territorio nacional y de la Unión Europea.  
Esta relevancia del espacio costero y su ordenación y gestión ha sido un tema recurrente en la Unión Europea que, a pesar de no disponer de competencias en ordenación del territorio y del litoral, ha emitido documentos muy importantes como la Recomendación 2002/413/CE sobre la Gestión Integrada del Litoral en Europa, que ya hace hincapié en la necesidad de una visión amplia y global de la ordenación y gestión de los espacios costeros, y la necesidad de protección de los tramos del litoral libres de edificación. También es importante citar el convenio para la Protección del Mar Mediterráneo de 1976, que aunque inicialmente orientado a la lucha contra la contaminación marina, se ha ido ampliando hacia la protección general del medio litoral. En su marco se ha elaborado el Protocolo para la Gestión Integrada de las Zonas Costeras del Mediterráneo, ratificado por el Estado Español en 2010. En este Protocolo ya se manifiesta la importancia de la protección de las zonas abiertas del litoral y la limitación de la extensión lineal del desarrollo urbanístico costero.  
Desde las competencias de la Administración General del Estado, en estos últimos años, se ha producido una reforma legislativa sobre el espacio costero que tuvo su primer hito con la aprobación de la Ley 2/2013, de 29 de mayo, de protección y uso sostenible del litoral y de modificación de la Ley 22/1988, de 28 de julio, de Costas, y que se completó con la entrada en vigor de un nuevo Reglamento General de Costas aprobado por el Real decreto 876/2014, de 10 de octubre. De la misma forma, todas las comunidades autónomas con frente costero han regulado, en mayor o menor medida, este espacio, siendo los instrumentos de ordenación territorial los utilizados de forma mayoritaria para la regulación de usos y actividades en esta franja, generalmente más allá de la línea que delimita el dominio público marítimo-terrestre.  
Pero, a pesar de este reconocimiento como espacio valioso desde el punto de vista económico, ambiental y social, el litoral de la Comunitat Valenciana es un espacio frágil y amenazado por la gran presión que se ejerce sobre sus recursos naturales, especialmente el suelo, donde ya la mitad de los primeros 500 metros desde el límite interior de la ribera del mar es urbano o urbanizable, el 44 % es protegido por la legislación ambiental y el restante 6 % es no urbanizable del denominado régimen común. Esta presión por el uso del territorio se ha incrementado más, si cabe, en los últimos decenios, ya que desde 1990 hasta el fin de la burbuja inmobiliaria el crecimiento del suelo urbanizado del litoral creció a un ritmo superior en más de tres veces al de la población, sellando gran cantidad de suelo estratégico para su dedicación a la vivienda de segunda residencia, lo que ha originado un parque sobredimensionado y con grandes problemas para ser absorbido por el mercado.  
Por todo ello, y con el fin de preservar y poner en valor este espacio litoral desde la perspectiva de la conservación activa promovida por la Estrategia Territorial Europea, es necesario la formulación de un instrumento de ámbito supramunicipal que identifique los suelos costeros de mayor valor ambiental, territorial, cultural y de protección frente a riesgos naturales e inducidos, los ordene y establezca una regulación de los usos y actividades admisibles en los mismos con el fin de garantizar un uso racional y sostenible de este espacio. Este es el gran principio rector del plan, no se trata de fosilizar los espacios litorales de interés sino garantizarles un uso adecuado para garantizar su preservación y puesta en valor desde un punto de vista inteligente y creativo.  
Este instrumento, que adopta la forma de plan de acción territorial, contribuirá de manera decisiva al necesario proceso de recualificación de la oferta turística de la Comunitat Valenciana, preservando los valores del litoral y dotando de mayor calidad al espacio urbano ya construido, lo cual permitirá satisfacer las demandas de determinados segmentos turísticos del litoral que, ante la gran competencia de escala mundial, valoran las características diferenciales e identitarias de los territorios y la presencia de espacios verdes y abiertos que permiten convivir con un paisaje de calidad en la primera línea del mar. Ello permite, además, desarrollar actividades recreativas complementarias a la modalidad tradicional del turismo de sol y playa, dentro de un mercado turístico cada vez más exigente por lo que respecta a un medio ambiente adecuado y unos paisajes de elevada calidad.  
En este marco, tanto la Constitución como el Estatut d'Autonomia otorgan a la Comunitat Valenciana competencias exclusivas en materia de ordenación del territorio y del litoral. Estas competencias están desarrolladas por la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, la cual en su artículo 16 regula los planes de acción territorial, definidos como instrumentos de ordenación que desarrollan los objetivos, principios y criterios de la Estrategia Territorial de la Comunitat Valenciana, aprobada por el Decreto 1/2011, de 13 de enero, del Consell, por el que se aprueba la Estrategia Territorial de la Comunitat Valenciana. En este marco legislativo ya se apunta, por una parte, la introducción de la Infraestructura Verde del territorio como un elemento clave de la ordenación urbana, tanto estructural como pormenorizada y, por otra, la necesidad de ordenar y gestionar dicha infraestructura en el ámbito de los 1.000 metros tierra adentro desde la ribera del mar.  
Este plan de acción territorial de carácter sectorial, que se incorpora como anexo I de este decreto, consta de 17 artículos desarrollados en seis capítulos, tres disposiciones adicionales y tres transitorias. El primer capítulo establece las disposiciones generales que son de naturaleza y aplicación a este tipo de planes y propone un ámbito de aplicación del plan, que regulará únicamente el suelo en situación básica de suelo rural, dividido en tres franjas de suelo, que contarán con una mayor permisividad de usos a medida que nos alejamos de la ribera del mar. Estas franjas son, con carácter general, las delimitadas por los 500, 1.000 y 2.000 metros medidos en proyección horizontal desde el límite interior de la ribera del mar.  
El capítulo segundo define las categorías de protección de los suelos del litoral bajo el principio de la conservación activa. Son los suelos que ya cuentan con protección ambiental, los suelos regulados por otros instrumentos de ordenación territorial, los suelos no urbanizables de protección del litoral, los suelos de refuerzo del litoral y los corredores ecológicos y funcionales.  
Todos ellos en situación básica de suelo rural, sin programa de actuación aprobado o, en el caso de tenerlo, hayan transcurridos los plazos determinados para su ejecución sin que ello sea imputable a las administraciones públicas. En este contexto, los suelos ya regulados por instrumentos de ordenación y gestión ambientales se regirán por los mismos. Sin perjuicio de ello, estos suelos deberán mantener su estado rural en aquellos supuestos en que exista coincidencia con los regulados por el presente plan. También se prevé la posibilidad de suelos regulados por otros planes de acción territorial sobre este ámbito, en cuyo caso se garantiza la prevalencia de este plan en los suelos denominados suelos no urbanizables de protección del litoral con algunas especificidades en el caso de aprobación de un plan de acción territorial en el ámbito de la Huerta de Valencia.  
Los suelos regulados con mayor detalle, por ser específicos de este plan, son los ya mencionados no urbanizables de protección del litoral y no urbanizables de refuerzo del litoral. En los primeros, que se sitúan con carácter general en los primeros 500 metros desde el límite interior de la ribera del mar medidos en proyección horizontal tierra adentro, no se permiten con carácter general nuevas edificaciones pero sí la rehabilitación y adecuación de las existentes para usos residenciales y terciarios relacionados con la proximidad del mar y la actividad turística dentro de parámetros de elevada sostenibilidad. También son compatibles los usos agrarios, a los que se dota de un régimen específico respecto de las instalaciones admisibles, así como las dotaciones públicas de nueva planta que necesariamente tengan que implantarse en la franja del litoral. Además, estos suelos podrán incorporarse a la red primaria de zonas verdes del municipio y ser adscritos a los procesos de gestión urbanística del planeamiento municipal.  
Por lo que respecta a los suelos no urbanizables de refuerzo del litoral, situados entre los 500 y 1.000 metros medidos en proyección horizontal tierra adentro desde el límite interior de la ribera del mar, son los que refuerzan la protección de los suelos de la categoría precedente dotándoles de continuidad física y funcional. En estos suelos, junto con los usos y actividades permitidas en los anteriores también se podrán autorizar campamentos de turismo, usos deportivos abiertos que no conlleven la construcción de viviendas, estaciones de suministro de carburantes vinculadas a vías de comunicación y establecimientos hoteleros y asistenciales con baja ocupación de parcela y ambiente rural. De la misma forma que los anteriores, estos podrán incorporarse a la red primaria de zonas verdes de los municipios.  
Por último, en los suelos denominados corredores ecológicos y funcionales, que se concretarán por la planificación municipal, solo se autorizarán aquellas actuaciones que no supongan un menoscabo para esta función conectora del territorio.  
El capítulo tercero regula los suelos denominados comunes del litoral, que son los no incluidos en las categorías precedentes dentro de los 1.000 metros desde la ribera del mar y medidos en proyección horizontal tierra adentro. En estos predominan con carácter general las determinaciones del planeamiento urbanístico, con algunas excepciones para evitar la implantación de usos y actividades que supongan una hipoteca para la calidad del litoral, no permitiéndose los nuevos usos industriales en este ámbito excepto los relacionados con la actividad logística portuaria que son de por sí estratégicos para la Comunitat Valenciana. También se establecen determinaciones relativas a la incorporación de estos suelos a los procesos de transformación urbanística que deberán seguir los criterios de sostenibilidad urbanística y territorial emanados de la legislación vigente en esta materia, y especialmente de la Estrategia Territorial de la Comunitat Valenciana.  
El capítulo cuarto, y con el fin de armonizar los nuevos desarrollos en el litoral, establece un conjunto de condiciones generales para garantizar la funcionalidad y conectividad de la infraestructura verde, tanto la rural como la urbana, la conveniencia del mantenimiento de la calificación de las zonas verdes localizadas en las proximidades del mar y la necesidad de que sea el departamento competente en paisaje de la Generalitat el encargado de informar los estudios de integración paisajística de cualquier instrumento de ordenación dentro de la franja de los 500 metros medidos desde el límite interior de la ribera del mar. También establece condiciones para los suelos afectados por una posible desafección de la línea del dominio público marítimo-terrestre, evitando que estos puedan quedar en un limbo jurídico y dando prioridad a su adscripción al régimen del suelo protegido o como zona verde del municipio. En el caso que estas zonas contasen con edificación consolidada su régimen sería el regulado por el planeamiento urbanístico dentro del marco establecido por la legislación de costas.  
El capítulo cinco regula el Catálogo de Playas de la Comunitat Valenciana siguiendo las determinaciones de la legislación estatal en materia de costas, y a efectos de las autorizaciones de las actividades a implantar en el dominio público marítimo terrestre. En este sentido, este catálogo identifica estas tipologías de costa y regula un régimen específico para las actividades a implantar, todo ello dentro de la cobertura legal que ofrecen las competencias exclusivas de la Generalitat en materia de ordenación del territorio y del litoral y la legislación básica estatal en materia de costas.  
El capítulo sexto está dedicado a la Vía del Litoral, un itinerario apto para sistemas de transporte no motorizado, que permite recorrer toda la franja costera de la Comunitat Valenciana, desde Vinaròs hasta Pilar de la Horadada, el cual conecta todos los espacios litorales de mayor valor ambiental, territorial y cultural de la costa pudiendo, a su vez, ponerse en relación con otras rutas interiores. La planificación territorial y urbana deberá incorporar esta infraestructura verde en sus instrumentos de ordenación y gestión y dotarla de la necesaria continuidad.  
En las disposiciones adicionales del Plan se establece una excepción del cumplimiento del índice máximo de crecimiento de suelo de la Estrategia Territorial de la Comunitat Valenciana para los nuevos desarrollos en el ámbito del litoral que implanten usos dominantes hoteleros, siguiendo un objetivo de fomento de este tipo de instalación turística, y el desarrollo futuro de un programa de actuación para poner en valor el espacio litoral.  
Por lo que respecta a las disposiciones transitorias, la primera tiene una gran importancia porque se refiere a suelos de valor del litoral pero que tienen un programa de actuación aprobado. En estos casos, los programas deberán ejecutarse en los plazos establecidos en la legislación vigente en el momento de su aprobación, sin que en ningún caso, el inicio de las obras pueda exceder de 5 años desde la aprobación de este plan. La segunda disposición transitoria se refiere a aquellas declaraciones de interés comunitario, relativas a actividades terciarias o de servicios, que hubieran iniciado su información pública con anterioridad al 16 de noviembre de 2016, las cuales quedarán exentas de la aplicación de las determinaciones del plan y la tercera regula las actividades extractivas en funcionamiento.  
En resumen se trata de un plan que viene a corregir una ausencia de planificación supramunicipal en un ámbito de elevado valor y fragilidad. El Plan está justificado en una gran demanda social por la calidad de un espacio que es el más utilizado por la ciudadanía de la Comunitat Valenciana como forma de recreo y ocio pero que, además, supone la base de una actividad económica estratégica como el turismo, que contabiliza un elevado porcentaje del PIB y del empleo en la Comunitat Valenciana. Se trata de un Plan que tiene como objetivo preservar los valores ambientales, culturales y territoriales del litoral pero sobre todo ponerlos en valor, desde el principio de la conservación activa, y permitir que, tanto la ciudadanía de la Comunitat Valenciana como el turismo y personas visitantes, perciban y sientan este espacio como propio, singular y diferenciado.  
Por último, reseñar que, durante el procedimiento de elaboración y tramitación de este plan, se ha realizado un exhaustivo plan de participación pública en el que, además de la ciudadanía en general, han sido consultadas distintas administraciones públicas, así como los principales agentes sociales, públicos y privados que tienen relación y están expresamente afectados por las determinaciones de este plan. Las alegaciones realizadas han sido analizadas y, en la medida de lo posible, incorporadas a la documentación. De la misma manera, se han recogido los informes pertinentes de las diferentes consellerias y administraciones públicas y del Consejo Asesor y de Participación del Medio Ambiente y los dictámenes del Comité Ecnonòmic i Social de la Comunitat Valenciana y del Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana, habiéndose aplicado en su elaboración y tramitación los principios establecidos en el artículo 129 de la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas.  
Esta disposición está incluida en el Plan normativo de la Administración de la Generalitat para 2018.  
Por todo ello, de conformidad con el artículo 2.2 del Decreto 8/2016, de 5 de febrero, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento de los órganos territoriales y urbanísticos de la Generalitat, a propuesta del president de la Generalitat, en virtud de la asunción de funciones efectuada mediante Decreto 4/2018, de 26 de marzo, del president de la Generalitat, por el que se resuelve la sustitución de la titular de la Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio, y se delegan determinadas atribuciones, oído el Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana, el Consell, previa deliberación en la reunión del 4 de mayo de 2018  
  
DECRETO  
  
Artículo único. Aprobación del Plan de Acción Territorial de la Infraestructura Verde del Litoral de la Comunitat Valenciana y del Catálogo de Playas de la Comunitat Valenciana  
1. Se aprueba el Plan de Acción Territorial de la Infraestructura Verde de la Comunitat Valenciana, cuya normativa se incluye en el anexo I de este decreto. Formando parte del mismo Plan, se aprueba igualmente el Catálogo de Playas, cuya normativa se recoge en el anexo II de este decreto.  
2. La documentación íntegra del Plan de Acción Territorial de la Infraestructura Verde del Litorial de la Comunitat Valenciana y del Catálogo de Playas de la Comunitat Valenciana se podrá consultar en la sede central de la Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio, así como a través de internet en la página web de la Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio, http://www.habitatge.gva.es/pativel.  
  
  
DISPOSICIONES FINALES  
  
Primera. Desarrollo  
Se faculta a la persona titular de la conselleria con competencias en materia de ordenación del territorio y paisaje para dictar cuantas disposiciones requiera la aplicación y desarrollo d este decreto.  
  
Segunda. Entrada en vigor  
Este decreto entrará en vigor el día siguiente al de la publicación de en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
València, 4 de mayo de 2018  
  
El president de la Generalitat,  
XIMO PUIG I FERRER  
  
  
  
ANEXO I  
Normativa del Plan de Acción Territorial   
de la Infraestructura Verde del Litoral  
  
Índice  
Capítulo I. Disposiciones generales  
Artículo 1. Naturaleza, objetivos y vinculación  
Artículo 2. Contenido del Plan de Acción Territorial de la Infraestructura Verde del Litoral  
Artículo 3. Ámbito del Plan de Acción Territorial de la Infraestructura Verde del Litoral  
Artículo 4. Vigencia, divulgación, revisión y modificación del Plan de Acción Territorial de la Infraestructura Verde del Litoral  
Capítulo II. Régimen de las zonas de protección  
Artículo 5. Definición y categorías de las zonas de protección  
Artículo 6. Suelos litorales de protección ambiental  
Artículo 7. Suelos litorales regulados por otros planes de acción territorial  
Artículo 8. Suelos no urbanizables de protección litoral  
Artículo 9. Régimen de los suelos no urbanizables de protección litoral  
Artículo 10. Suelos no urbanizables de refuerzo del litoral  
Artículo 11. Régimen de los suelos no urbanizables de refuerzo del litoral  
Artículo 12. Corredores ecológicos y funcionales. Definición y régimen  
Capítulo III. Régimen urbanístico del suelo común del litoral  
Artículo 13. Suelo común del litoral. Definición y régimen  
Capítulo IV. Condiciones generales de ordenación del litoral  
Artículo 14. Determinaciones generales e instrumentos de paisaje  
Artículo 15. Afecciones y servidumbres de la legislación de costas y de la de servidumbres aeronáuticas  
Capítulo V. Catálogo de Playas de la Comunitat Valenciana  
Artículo 16. Catálogo de Playas de la Comunitat Valenciana  
Capítulo VI. La Vía del Litoral de la Comunitat Valenciana  
Artículo 17. Ordenación y gestión de la Vía del Litoral de la Comunitat Valenciana  
Disposición adicional primera. Flexibilización del índice de ocupación de suelo para actividades económicas de la Estrategia Territorial de la Comunitat Valenciana.  
Disposición adicional segunda. Programa de Actuaciones en el litoral  
Disposición adicional tercera. Adaptación al cambio climático.  
Disposición transitoria primera. Ámbitos con programa de actuación aprobado  
Disposición transitoria segunda. Declaraciones de interés comunitario en tramitación  
Disposición transitoria tercera. Actividades extractivas.  
  
  
CAPÍTULO I  
Disposiciones generales  
  
Artículo 1. Naturaleza, objetivos y vinculación  
1. El Plan de Acción Territorial de la Infraestructura Verde del Litoral de la Comunitat Valenciana es un plan de acción territorial de naturaleza sectorial de los regulados en el artículo 16 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana.  
2. Los objetivos del plan son los siguientes:  
a) Definir y ordenar la infraestructura verde supramunicipal del litoral, protegiendo sus valores ambientales, territoriales, paisajísticos, culturales, educativos y de protección frente a los riesgos naturales e inducidos y del cambio climático.  
b) Garantizar la conectividad ecológica y funcional entre los espacios del litoral y el interior y evitar la fragmentación de la infraestructura verde.  
c) Potenciar el mantenimiento de espacios libres de edificación y urbanización en la franja litoral, evitando la consolidación de continuos edificados y de barreras urbanas que afecten a los valores del espacio litoral.  
d) Garantizar la efectividad de la protección de las servidumbres del dominio público marítimo terrestre y de sus zonas de protección.  
e) Armonizar el régimen jurídico general de los suelos del espacio litoral.  
f) Mejorar la calidad y funcionalidad de los espacios del litoral ya urbanizados, de gran importancia económica, social y ambiental, y en especial para el fomento de un turismo de calidad.  
g) Facilitar la accesibilidad y la movilidad peatonal y ciclista en el litoral y en sus conexiones con el interior del territorio.  
3. Las determinaciones del presente plan prevalecen frente a las de los planes urbanísticos municipales. Sin perjuicio de ello, el planeamiento estructural municipal podrá contener determinaciones que impliquen un mayor nivel de protección.  
  
Artículo 2. Contenido del Plan de Acción Territorial de la Infraestructura Verde del Litoral  
1. El plan consta de la siguiente documentación:  
a) Memoria Informativa, que contiene un análisis y diagnóstico del litoral de la Comunitat Valenciana y una evaluación de los escenarios territoriales a corto, medio y largo plazo.  
b) Memoria Justificativa de la propuesta de conservación activa de los suelos del litoral, sus diferentes categorías de protección y la funcionalidad de los distintos suelos atendiendo a su protagonismo en el diseño y gestión de la Infraestructura Verde del Litoral.  
c) Planos de ordenación, a escala 1:20.000, que definen el ámbito del plan, la delimitación de los suelos no urbanizables de protección litoral, de los suelos no urbanizables de refuerzo del litoral y los corredores ecológicos y funcionales.  
d) Estudio de Paisaje, que delimita unidades de paisaje, objetivos y propuestas de ordenación y gestión del territorio desde el punto de vista del paisaje.  
e) Normativa, donde se establecen las determinaciones de regulación, protección y desarrollo del plan.  
f) Memoria de sostenibilidad económica.  
g) Documentación para la evaluación ambiental y territorial estratégica, que incluye el estudio ambiental y territorial estratégico.  
h) Catálogo de Playas de la Comunitat Valenciana y normativa.  
i) Propuesta de trazado de la Vía del Litoral de la Comunitat Valenciana.  
j) Catálogo de Protecciones que se tramitará y aprobará de forma independiente.  
2. Son documentos de carácter vinculante la Normativa, los Planos de Ordenación, el Catálogo de Playas Naturales y Urbanas y su normativa y el catálogo de protecciones. Prevalecerá la documentación escrita sobre la gráfica y, en caso de discrepancia entre los documentos del plan, el orden de prevalencia será: Normativa, Planos de Ordenación, Memoria Justificativa y Memoria Informativa. En caso de discrepancia entre planos, prevalecerá el de mayor detalle. En cualquier caso, prevalecerán las determinaciones que tengan como finalidad mejorar la consecución de los objetivos del plan.  
  
Artículo 3. Ámbito del Plan de Acción Territorial de la Infraestructura Verde del Litoral  
1. El plan, que regula los suelos en situación básica de suelo rural, presenta los siguientes ámbitos:  
a) Ámbito estricto, que comprende los suelos situados en la franja de 500 metros de amplitud, medida en proyección horizontal tierra adentro desde el límite interior de la ribera del mar y coincidente con la zona de influencia de la legislación de costas.  
b) Ámbito ampliado, que comprende los suelos situados en la franja entre los 500 metros y los 1.000 metros de amplitud, medidos en proyección horizontal tierra adentro desde el límite interior de la ribera del mar y dota de refuerzo y continuidad ecológica, funcional y visual a los suelos definidos en el apartado anterior y garantiza la amortiguación de los impactos sobre los mismos.  
c) Ámbito de conexión, que comprende los suelos situados en la franja entre los 1.000 metros y los 2.000 metros de amplitud, medidos en proyección horizontal tierra adentro desde el límite interior de la ribera del mar, donde se analizará, ordenará y garantizará la conectividad ecológica y funcional del espacio litoral con el resto del territorio.  
2. Los ámbitos territoriales delimitados en el plan podrán ampliarse o reducirse justificadamente con el fin de adaptarse a límites reconocibles, por tratarse de suelos contiguos a un espacio natural protegido o por presentar características físicas, ambientales o paisajísticas homogéneas.  
3. Los municipios afectados por este Plan de Acción Territorial son los siguientes: Alicante, Albalat dels Sorells, Alboraya, Albuixech, Alcalà de Xivert, Alfafar, l'Alfàs del Pi, Almàssera, Almassora, Almenara, Altea, Bellreguard, Benavites, Benicarló, Benicàssim, Benidorm, Benissa, Burriana, Cabanes, Calp, el Campello, Canet d'En Berenguer, Castellón de la Plana, Chilches, Cullera, Daimús, Dénia, Elche, Finestrat, Foios, Gandia, Guardamar de la Safor, Guardamar del Segura, la Llosa, Massalfassar, Massamagrell, Massanassa, Meliana, Miramar, Moncofa, Nules, Oliva, Ondara, Orihuela, Oropesa de la Mar, Pego, Peñíscola, Pilar de la Horadada, Piles, la Pobla de Farnals, Benitachell, els Poblets, Puçol, el Puig de Santa Maria, Quartell, Sagunto, San Fulgencio, Sant Joan d'Alacant, Santa Pola, Sedaví, Sueca, Tavernes de la Valldigna, Teulada, Torreblanca, Torrevieja, València, el Verger, Villajoyosa, Vinaròs, Jávea, Xeraco y Xeresa.  
  
Artículo 4. Vigencia, divulgación, revisión y modificación del Plan de Acción Territorial de la Infraestructura Verde del Litoral  
1. La vigencia de este plan es indefinida, en tanto no se revise.  
2. La conselleria con competencias en ordenación del territorio y paisaje impulsará las acciones necesarias para su divulgación y conocimiento público. Sin perjuicio de las publicaciones que se realicen, de todo o parte de su contenido, la conselleria competente en materia de ordenación del territorio y paisaje facilitará el acceso al mismo desde su página web.  
3. La conselleria competente en materia de ordenación del territorio y paisaje, de oficio o a instancia de los municipios afectados, podrá proceder a modificarlo puntualmente cuando concurran circunstancias territoriales o medioambientales que así lo aconsejen. En cualquier caso, solo podrán aprobarse modificaciones que tengan como finalidad mejorar la consecución de los objetivos del plan.  
4. La conselleria competente en materia de ordenación del territorio y paisaje, de oficio o a instancia de los municipios afectados, podrá proceder a revisar el plan con el fin de adaptar nuevos criterios respecto de sus determinaciones sustanciales. Concretamente, son causa de revisión:  
a) La adopción de nuevas políticas territoriales de incidencia sobre el litoral que supongan la modificación sustancial de los objetivos del plan.  
b) Una evolución de la realidad socioeconómica o territorial, del paisaje, del patrimonio cultural o de los recursos naturales, que entren en contradicción con los objetivos del plan.  
c) El transcurso de veinte años desde su aprobación definitiva.  
En todo caso, la conselleria competente en materia de ordenación del territorio y paisaje deberá analizar si concurre alguna de las dos primeras circunstancias a los diez años de la aprobación del plan.  
5. Las modificaciones o revisiones de este plan se someterán al mismo procedimiento legal que el previsto para su aprobación.  
6. No tendrá el carácter de modificación de este plan:  
a) La concreción de la Vía del Litoral y la inclusión de otros recursos paisajísticos, culturales y de dinamización del territorio.  
b) La adecuación a una realidad física diferente de la manifestada en el propio plan, consecuencia de un error material o de hecho.  
c) Las alteraciones derivadas del cambio de escala, para ajustarse al planeamiento territorial, urbanístico y sectorial o para adecuarse a las características topográficas y morfológicas de los terrenos, a la existencia de otros elementos de la infraestructura verde o a las redes de infraestructuras de servicios. En estos casos, se podrán redelimitar o adecuar las zonas de protección cuando se cumplan las siguientes condiciones:  
1.º. No se altere, de forma sustancial, la funcionalidad y la forma de cada zona.  
2.º. El ajuste no podrá ser superior a un 5 % de aumento o disminución de la superficie de cada zona.  
En estos supuestos, la adecuación o concreción del plan deberá ser aprobada por resolución de la persona titular de la conselleria con competencias en materia de ordenación del territorio y paisaje, previa consulta pública e informe de los ayuntamientos afectados y del órgano ambiental.  
  
  
CAPÍTULO II  
Régimen de las zonas de protección  
  
Artículo 5. Definición y categorías de las zonas de protección  
1. Se definen como zonas de protección los ámbitos territoriales homogéneos del litoral delimitados en los planos de ordenación por sus valores ambientales, territoriales, paisajísticos, culturales, educativos y de protección frente a riesgos naturales e inducidos y del cambio climático.  
2. Las categorías de protección son las siguientes:  
a) Suelos litorales de protección ambiental.  
b) Suelos litorales regulados por otros planes de acción territorial.  
c) Suelos no urbanizables de protección litoral (Suelo tipo 1 en los planos de ordenación).  
d) Suelos no urbanizables de refuerzo del litoral (Suelo tipo 2 en los planos de ordenación).  
e) Corredores ecológicos y funcionales.  
  
Artículo 6. Suelos litorales de protección ambiental  
1. Se incluyen en esta categoría los suelos de la infraestructura verde del litoral que se sitúen en el ámbito de este plan y se adapten a las categorías establecidas en el artículo 5, apartados 2, a, b, c, d y g de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana.  
2. Estos suelos se regirán por su legislación y sus instrumentos de ordenación y gestión específicos. Su zonificación y régimen de usos vienen establecidos por la normativa ambiental y los instrumentos de planificación y gestión ambiental. Cuando el ámbito coincida con suelos de protección del litoral 1 y 2 se mantendrán en situación básica rural preservándolos del proceso urbanizador.  
  
Artículo 7. Suelos litorales regulados por otros planes de acción territorial  
1. Se incluyen en esta categoría los suelos situados en el ámbito de este plan y regulados por otros planes de acción territorial integrados o que efectúen un tratamiento integrado de la infraestructura verde.  
2. Estos suelos se regirán por lo establecido en el plan de acción territorial que lo regule, salvo en los ámbitos definidos como suelo no urbanizable de protección litoral que quedarán regulados por lo dispuesto en este plan. En todo caso, los planes de acción territorial de carácter sectorial que analicen riesgos del territorio u otras variable ambientales serán de aplicación conforme a su normativa y ámbito.  
3. Sin perjuicio de lo establecido en el apartado anterior, cabe señalar las siguientes excepciones:  
a) Los suelos de la zona 18 Horta Nord Meliana situados al este de la autovía V-21 se regiran por este plan, y los situados al oeste se someteran a las determinaciones del Plan de Acción Territorial de Ordenación y Dinamización de la Huerta de Valencia u otro de naturaleza similar.  
b) Los suelos de la zona 19 Horta Nord Alboraia en su totalidad se someterán al régimen que se establezca en el mencionado plan de la Huerta de Valencia.  
  
Artículo 8. Suelos no urbanizables de protección litoral  
1. Se incluyen en esta categoría los suelos de mayores valores ambientales, territoriales, paisajísticos, culturales, educativos y de protección frente a riesgos, situados en el ámbito de este plan y delimitados en los planos de ordenación, que no hayan sido incluidos en la categoría de suelos litorales de protección ambiental.  
2. Son suelos en situación básica de suelo rural, con independencia de su clasificación urbanística, siempre que no tengan un programa de actuación aprobado o, en el caso de tenerlo, hayan transcurrido los plazos establecidos para su ejecución por causas no imputables a la administración.  
3. Con carácter general, se localizan en los primeros 500 metros desde el límite interior de la ribera del mar, pudiendo extenderse hacia el interior a través de conectores ecológicos tales como cauces fluviales, vías pecuarias o suelos en general que garanticen la conectividad con espacios naturales protegidos, pudiendo ajustarse a límites reconocibles que tengan un elevado potencial de visualización.  
  
Artículo 9. Régimen de los suelos no urbanizables de protección litoral  
1. El presente plan clasifica como suelos no urbanizables de protección litoral los grafiados con el dígito 1 en los planos de ordenación, y establece las medidas necesarias para la protección de sus valores ambientales, territoriales, paisajísticos, culturales, educativos y de protección frente a riesgos. Estos suelos deberán permanecer en situación básica de suelo rural y podrán formar parte de la red primaria de zonas verdes de acuerdo con las determinaciones del planeamiento municipal, siempre y cuando se garantice su funcionalidad como infraestructura verde.  
2. Con carácter general se permiten nuevos usos mineros siempre que estén previstos en un instrumento de ordenación y gestión ambiental. En caso contrario, quedan prohibidos, al igual que los movimientos de tierra que alteren el perfil del terreno excepto los necesarios para la actividad agrícola, la mejora ambiental o la funcionalidad de las infraestructuras.  
3. En esta categoría de suelo se prohíben nuevas edificaciones, salvo las necesarias para implantar los siguientes usos:  
a) Los destinados a la conservación y mantenimiento de los valores que justifican su conservación activa.  
b) Las actividades recreativas, culturales, educativas o deportivas, siempre y cuando su funcionalidad requiera necesariamente su implantación en la franja costera.  
c) Las dotaciones públicas e infraestructuras que tengan que situarse necesariamente en este espacio. Entre ellas, se incluyen, con carácter excepcional, las zonas de acampada pública con un elevado grado de naturalización que se ubiquen fuera de la franja de 200 metros medidos en proyección horizontal desde el límite interior de la ribera del mar tierra adentro. En todo caso, sus servicios se implantarán sobre edificaciones preexistentes y, en caso de no existir, la nueva edificación no podrá superar los 200 m² de superficie en una sola planta.  
d) Las instalaciones estacionales de cultivo bajo plástico no superiores a un metro de altura y los invernaderos. Para los invernaderos será necesaria una parcela con una superficie mínima de 2.000 m² y una ocupación máxima del 40 % de la misma.  
e) Los usos agrarios y las casas de aperos de menos de 25 m² vinculadas a la explotación agraria, con una superficie mínima de 5.000 m², pudiendo estar formada por diferentes parcelas catastrales o registrales discontinuas. Esta vinculación se hará constar en el Registro de la Propiedad. También se permite la venta directa de sus productos en la explotación, siempre y cuando no implique nueva construcción.  
En los supuestos establecidos en los apartados d) y e) del presente punto se solicitará informe a la conselleria competente en materia de de agricultura y desarrollo rural.  
4. En todo caso, estas nuevas edificaciones no podrán situarse en pendientes de terreno superiores al 25 %.  
5. Se permite la rehabilitación y adecuación de los edificios existentes en el momento de la entrada en vigor de este plan, además de para la implantación de los usos indicados anteriormente, para su uso como viviendas, restauración, alojamientos turísticos, uso educativo, comercial con menos de 100 metros cuadrados de superficie de venta, así como cualquier otra actividad de interés público vinculada al uso y disfrute del litoral, y se justifique la imposibilidad de implantarlos en otra categoría de suelo litoral menos restrictiva en cuanto al régimen de protección. En edificaciones catalogadas se permitirán ampliaciones de hasta el 20 % de su superficie. En su caso, será necesario que las edificaciones existentes estén legalmente implantadas o se sometan al proceso de minimización de impactos ambientales en los términos establecidos en la legislación en materia de urbanismo.  
6. Todos los proyectos de rehabilitación y nueva implantación de construcciones e instalaciones en esta categoría de suelo deberán justificar su adecuación a las afecciones ambientales y territoriales y elaborar estudio de integración paisajística. Todo ello deberá ser informado por los órganos de la Generalitat competentes en la materia.  
7. El planeamiento urbanístico definirá los elementos de comunicación peatonal y ciclista en los que se materialice la conectividad funcional que han de cumplir estos espacios. Estos elementos tendrán una anchura mínima de 3 metros, salvo que se justifique la imposibilidad de cumplir esta condición.  
  
Artículo 10. Suelos no urbanizables de refuerzo del litoral  
1. Se incluyen en esta categoría los suelos incluidos en el ámbito de este plan, que presentan valores ambientales, territoriales, paisajísticos, culturales, educativos y de protección frente a riesgos, cuya vocación territorial es reforzar la protección y amortiguación de impactos sobre los suelos no urbanizables de protección litoral y ambiental, garantizando su continuidad ecológica, funcional y visual.  
2. Son suelos en situación básica de suelo rural, con independencia de su clasificación urbanística, siempre que no tengan un programa de actuación aprobado o, en el caso de tenerlo, hayan transcurrido los plazos establecidos para su ejecución por causas no imputables a la administración.  
3. Con carácter general, estos suelos se sitúan entre la franja de 500 metros y la de 1.000 metros medidos desde el límite interior de la ribera del mar, pudiendo ajustarse a límites reconocibles que tengan un elevado potencial de visualización.  
  
Artículo 11. Régimen de los suelos no urbanizables de refuerzo del litoral  
1. Este plan clasifica como suelos no urbanizables los grafiados con el dígito 2 en los planos de ordenación, y establece las medidas necesarias para la protección de sus valores ambientales, territoriales, paisajísticos, culturales, educativos y de protección frente a riesgos. Estos suelos deberán permanecer en situación básica de suelo rural y podrán formar parte de la red primaria de zonas verdes de acuerdo con las determinaciones del planeamiento municipal, siempre y cuando se garantice su funcionalidad como infraestructura verde.  
2. Con carácter general se permiten nuevos usos mineros siempre que estén previstos en un instrumento de ordenación y gestión ambiental. En caso contrario, quedan prohibidos, al igual que los movimientos de tierra que alteren el perfil del terreno excepto los necesarios para la actividad agrícola, la mejora ambiental o la funcionalidad de las infraestructuras.  
3. Estos suelos deberán permanecer en la situación básica de suelo rural y, además de los usos y actividades permitidos en la categoría de suelo anterior, se podrán autorizar:  
a) Dotaciones públicas, infraestructuras, usos deportivos y recreativos al aire libre.  
b) Usos hoteleros y asistenciales, siempre que la ocupación de la edificación no supere el 10 % de la parcela, con una altura máxima de dos plantas, pudiendo ocupar hasta un 25 % de la parcela con usos complementarios a la actividad que no conlleven obras sobre rasante. El resto de la parcela deberá mantenerse con sus características naturales propias o en cultivo. En ningún caso estas instalaciones podrán ser reconvertidas a usos residenciales y deberán ser demolidas, a cargo de la persona interesada, en caso de permanecer cinco años sin actividad de forma injustificada.  
c) Campamentos de turismo o asimilados deberán cumplir las siguientes determinaciones:  
1.º Deberán encuadrase en la especialidad de camping ecológico de conformidad con la normativa vigente en materia de turismo.  
2.º Tener una superficie máxima de 20.000 metros cuadrados.  
3.º Las instalaciones permanentes solo se permitirán para la implantación de elementos comunes, no permitiéndose para alojamientos.  
4.º La estancia máxima de permanencia de personas y de elementos de residencia móvil como caravanas o asimilados será de tres meses.  
  
d) Estaciones de suministro de carburantes, vinculadas a las vías de comunicación.  
e) Los usos agrarios, conforme a lo establecido en la legislación urbanística.  
4. En todo caso, estas nuevas edificaciones no podrán situarse en pendientes de terreno superiores al 25 %.  
5. La implantación de cualquier uso deberá garantizar que no se alteren las condiciones paisajísticas y funcionales del ámbito, considerando su magnitud, efectos acumulativos, grado de sellado de suelo y visibilidad e integración en la morfología del territorio y el paisaje.  
6. Todos los proyectos de rehabilitación y nueva implantación de construcciones e instalaciones en esta categoría de suelo deberán justificar su adecuación a las afecciones ambientales y territoriales y elaborar estudio de integración paisajística. Todo ello deberá ser informado por los órganos de la Generalitat competentes en materia de paisaje.  
7. El planeamiento territorial y urbanístico definirá los elementos de comunicación peatonal y ciclista en los que se materialice la conectividad funcional que han de cumplir estos espacios. Estos elementos tendrán una anchura mínima de 3 metros, salvo que se justifique la imposibilidad de cumplir esta condición.  
  
Artículo 12. Corredores ecológicos y funcionales. Definición y régimen  
1. Son suelos que, con independencia de su clasificación urbanística, deberán ser concretados y ordenados por el planeamiento territorial y urbanístico para garantizar la conectividad ecológica y funcional de los suelos referidos en los artículos 8 y 10 de esta Normativa con el interior del territorio. Aparecen grafiados en los planos de ordenación como vectores de localización aproximada para su concreción por el planeamiento territorial y urbanístico.  
2. Con carácter general, permanecerán en la situación básica de suelo rural, y solo se permitirán usos y actividades que no menoscaben su funcionalidad como elementos de conexión ecológica y funcional.  
3. Los conectores fluviales deben tener una amplitud mínima de 20 metros en suelos en situación básica de urbanizados, que podrá aumentar hasta 50 metros en el suelo en situación básica de suelo rural, medidos desde la ribera del cauce, en ambos márgenes del mismo.  
4. Sin perjuicio del régimen establecido en los apartados anteriores, la regulación de usos en los ámbitos de conexión definidos en el ámbito de conexión de este plan, se regirán por lo establecido en el planeamiento municipal.  
  
CAPÍTULO III  
Régimen urbanístico del suelo común del litoral  
  
Artículo 13. Suelo común del litoral. Definición y régimen  
1. Se incluyen en esta categoría los suelos en situación básica rural en la franja de 1.000 metros medidos desde el límite interior de la ribera del mar tierra adentro y que no han sido incluidos en ninguna de las categorías precedentes y no tengan un programa de actuación aprobado o, en el caso de tenerlo, hayan transcurrido los plazos establecidos para su ejecución por causas no imputables a la administración.  
2. Con carácter general, se regirán por la legislación urbanística vigente y el planeamiento urbanístico municipal, con las siguientes especificidades:  
a) Antes de clasificar nuevos suelos se priorizará la culminación de los desarrollos existentes, las actuaciones de rehabilitación y renovación urbana frente a las nuevas ocupaciones del territorio.  
b) No se podrán clasificar nuevos suelos como urbanizables o urbanos hasta que se haya consolidado por la edificación el 70 % de los suelos urbanos y urbanizables existentes en la franja de 1.000 metros del término municipal, pudiendo eximirse esta condición cuando se trate de ampliaciones de suelo para usos productivos no industriales o dotaciones públicas. El índice de edificabilidad bruta de los nuevos sectores no será superior al índice de edificabilidad bruta promedio de las zonas ya consolidadas en la franja de 500 metros, medidos desde el límite interior de la ribera del mar, en el término municipal.  
c) Se priorizarán aquellos desarrollos contiguos a los tejidos urbanos existentes que sean colindantes al menos en un 35 % de su perímetro con suelos urbanos o urbanizables con ordenación pormenorizada.  
d) Salvo en suelos clasificados como urbanos a la entrada en vigor del presente plan, no se podrá urbanizar ni edificar en pendientes de terreno superiores al 25 %, con la excepción de sectores con tipología de viviendas aisladas, en las que se permitirá una pendiente de hasta el 30 %. En cuanto a las pautas de urbanización y edificación se sujetarán a lo establecido en las directrices 145 y 146 de la Estrategia Territorial de la Comunitat Valenciana.  
e) Con carácter preferente, los espacios libres de edificación y zonas verdes urbanas se situarán colindantes con el dominio público marítimo terrestre e hidráulico y facilitarán el acceso al litoral.  
f) Con carácter preferente, las masas arboladas y los espacios naturales de interés existentes dentro de un sector se deberán incorporar al sistema de zonas verdes.  
3. En esta categoría de suelo no se permitirán:  
a) Declaraciones de interés comunitario para usos y actividades de naturaleza industrial, ni de estacionamiento de maquinaria y vehículos.  
b) Nuevos sectores de usos industriales excepto los vinculados a los usos portuarios y logísticos.  
4. Todos los instrumentos de planeamiento y declaraciones de interés comunitario en esta categoría de suelo deberán elaborar estudio de integración paisajística, que será informado por el órgano de la Generalitat competente en materia de paisaje.  
  
  
CAPÍTULO IV  
Condiciones generales de ordenación del litoral  
  
Artículo 14. Determinaciones generales e instrumentos de paisaje  
1. Con el fin de lograr un desarrollo armónico del espacio litoral, en todo el ámbito del presente plan se aplicarán las siguientes determinaciones:  
a) Se garantizará la conectividad funcional y ecológica de la infraestructura verde en todos los ámbitos señalados en el plan, así como la comunicación no motorizada mediante un elemento apto para ella, con una anchura mínima de 3 metros.  
b) Las zonas verdes de red primaria calificadas en la franja de los 500 metros del litoral, medidos desde el límite interior de la ribera del mar, deberán mantener su calificación.  
c) Podrán adscribirse a los suelos urbanizables o urbanos, suelos de las categorías de suelos no urbanizables de protección litoral y no urbanizables de refuerzo del litoral, que formarán parte de la red primaria de zonas verdes.  
2. Los estudios de integración paisajística, de cualquier instrumento de planeamiento urbanístico en la franja de 500 metros de amplitud medida en proyección horizontal tierra adentro desde el límite interior de la ribera del mar, serán informados por el órgano de la Generalitat competente en materia de paisaje.  
  
Artículo 15. Afecciones y servidumbres de la legislación de costas y de la de servidumbres aeronáuticas  
1. Las afecciones y servidumbres determinadas por la legislación de costas se regularán por lo dispuesto en la normativa vigente en la materia.  
2. Cualquier actuación en la zona de servidumbre de protección deberá cumplir lo establecido por la Ley 22/1988, 28 julio, de Costas y en el Real decreto 876/2014, de 10 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento General de Costas.  
3. En el caso de desafección de la zona de dominio público marítimo terrestre, el nuevo suelo desafectado se someterá a las siguientes reglas:  
a) Si está colindando con suelos protegidos por el planeamiento urbanístico o territorial o con suelos de protección ambiental se aplicará el régimen aplicable a estos suelos.  
b) Si está colindando con suelos urbanos o urbanizables, se regularán por el planeamiento aplicable a estos suelos. Si los terrenos estuvieran ocupados por edificaciones públicas o privadas, el planeamiento municipal determinará libremente el régimen de usos y licencias que en todo caso deberá respetar las limitaciones establecidas en la legislación de costas. Si los terrenos no estuvieran edificados se incorporarán al planeamiento como zonas verdes.  
4. Las servidumbres determinadas por la legislación aeronáutica se regularán por lo dispuesto en la normativa vigente en la materia.  
5. Cualquier actuación en la zona de servidumbre aeronáuticas y en las zonas de seguridad de las instalaciones radioeléctricas para navegación aérea deberá cumplir lo establecido por Decreto 584/1972, de 24 de febrero, de servidumbres aeronáuticas.  
6. En los ámbitos de los sistemas generales aeroportuarios que figuran como zona de servicio aeroportuario en los Planes directores de los aeropuertos de Alicante-Elche y València el uso dominante será exclusivamente el uso público aeroportuario.  
  
  
CAPÍTULO V  
Catálogo de Playas de la Comunitat Valenciana  
  
Artículo 16. Catálogo de Playas de la Comunitat Valenciana  
El Catálogo de Playas de la Comunitat Valenciana, según lo regulado por la legislación en materia de costas, forma parte de este plan y se regirá por sus propias disposiciones normativas.  
  
  
CAPÍTULO VI  
La Vía del Litoral de la Comunitat Valenciana  
  
Artículo 17. Ordenación y gestión de la Vía del Litoral de la Comunitat Valenciana  
1. La Vía del Litoral es un eje estructural que articula los núcleos costeros y forma parte de la Infraestructura Verde del Litoral. Es un itinerario apto para los sistemas de movilidad no motorizada, posibilita el recorrido íntegro del litoral y conecta física y funcionalmente los elementos y espacios de mayor valor ambiental, cultural y paisajístico de este ámbito.  
2. La planificación territorial y urbanística integrará en su ordenación y gestión la Vía del Litoral, podrá proponer alternativas a su trazado y establecer conexiones con ejes verdes de semejantes características. En la medida de lo posible el trazado discurrirá por la zona de servidumbre de tránsito.  
3. El diseño del trazado de la Vía del Litoral seguirá los criterios establecidos en la Directriz 137 de la Estrategia Territorial de la Comunitat Valenciana y se realizará a través de los programas de paisaje o de los instrumentos de planificación municipal que deberán garantizar su continuidad y una anchura mínima de 3 metros y máxima de 6.  
  
  
DISPOSICIONES ADICIONALES  
  
Primera. Flexibilización del índice de ocupación de suelo para actividades económicas de la Estrategia Territorial de la Comunitat Valenciana  
Se podrá aplicar un factor de flexibilidad del índice de ocupación de suelo para actividades económicas, tal y como se define en la Estratégia Territorial de la Comunitat Valenciana de hasta el 100 por ciento, siempre que se justifique la necesidad de mayor superficie para la implantación de usos hoteleros en la franja del término municipal incluida en el ámbito del presente plan. Con carácter excepcional y con la finalidad de fomentar el modelo urbano compacto, se podrá admitir un porcentaje de uso residencial, que en ningún caso podrá superar el 25 por ciento.   
El porcentaje de factor corrector de flexibilidad de suelo será concretado caso a caso en función de la evaluación de las características ambientales y territoriales del ámbito de actuación, de las alternativas que comporten un menor sellado de suelo y de la adaptación del planeamiento municipal a la Estrategia Territorial de la Comunitat Valenciana y a legislación vigente.  
  
Segunda. Programa de Actuaciones en el litoral  
1. En desarrollo de este plan se elaborará un programa de actuaciones en áreas prioritarias del litoral. El programa irá encaminado a la regeneración y cualificación del patrimonio natural, paisajístico y cultural del litoral, incluyendo la mejora del entorno urbano y la regeneración del espacio público. Preferentemente, se desarrollará en los suelos no urbanizables de protección litoral.  
2. Incorporará un conjunto de proyectos y actuaciones piloto en el que tendrán prioridad los suelos de titularidad de las administraciones públicas.  
3. Establecerá un marco temporal y presupuestario, identificando los distintos agentes inversores para cada proyecto.  
4. Se integrará dentro de estrategias o programas a financiar con fondos europeos.  
5. Estas actuaciones se tramitarán como programas de paisaje de conformidad con lo establecido en la legislación vigente en la materia. Los ingresos públicos derivados de la implantación de usos y actividades en las zonas 1 y 2 contribuirán a la financiación de estos programas.  
  
Tercera. Adaptación al cambio climático  
Todos los suelos que se encuentren por debajo de 1 metro del nivel del mar deben mantenerse en situación básica de suelo rural. En caso de que tengan la condición de suelo urbanizable sin programa aprobado a la entra en vigor del presente plan, podrán desclasificarse, formar parte de la red primaria de zonas verdes o modificar su ordenación para adaptarse al futuro Plan de Adaptación de la Costa al Cambio Climático.  
  
  
DISPOSICIONES TRANSITORIAS  
  
Primera. Ámbitos con programa de actuación aprobado  
1. Los suelos con programa de actuación aprobado incluidos en el ámbito del presente plan, e identificados en los planos de ordenación con el rótulo «\* Disposición transitoria», deberán ejecutar y finalizar las obras de urbanización en los plazos y condiciones establecidos en la legislación vigente en el momento de la aprobación del programa. En ningún caso, el inicio de las obras de urbanización podrá superar los cinco años desde la aprobación del presente plan y la finalización y recepción de las obras de urbanización y dotaciones públicas cinco años más.  
2. Transcurridos los plazos indicados sin haberse cumplido las obligaciones indicadas, el suelo quedará sujeto al régimen establecido en este plan.  
3. En los programas de actuación aprobados que se ejecuten al amparo de esta disposición se podrán introducir las siguientes modificaciones con la finalidad de facilitar su gestión:  
a) Forma de gestión y agente urbanizador.  
b) Ordenación pormenorizada del planeamiento que ejecute.  
c) Los cambios que resulten necesarios como consecuencia de informes sectoriales preceptivos y vinculantes o por modificaciones de la legislación vigente.  
4. Los programas anteriormente indicados cuya ejecución esté paralizada por causas imputables a la administración o sus concesionarios, los plazos de ejecución comenzarán a computar cuando sea posible su ejecución.  
  
Segunda. Declaraciones de interés comunitario en tramitación  
A los expedientes de declaración de interés comunitario relativos a actividades terciarias o de servicios que hubieran iniciado su información pública con anterioridad al 16 de noviembre de 2016, y se sitúen en los ámbitos estricto y ampliado del presente plan, no les será de aplicación las determinaciones de este plan.  
  
Tercera. Actividades extractivas  
Cualquier actividad extractiva legalmente establecida y en funcionamiento a la entrada en vigor de este plan, podrá continuar desarrollándose conforme a su plan de explotación y a la licencia concedida. Durante el desarrollo de esta actividad deberá llevarse a cabo el cumplimiento del proyecto de restauración.  
  
  
ANEXO II  
Normativa del Catálogo de Playas de la Comunitat Valenciana  
  
Índice  
Capítulo I. Objeto de la normativa  
Artículo 1. Objeto y objetivos  
Capítulo II. Normativa de Carácter general  
Artículo 2. Categorías de los tramos de costa catalogados  
Artículo 3. Autorización de usos en el dominio público marítimo-terrestre  
Artículo 4. Instalaciones de carácter fijo o permanente en las playas  
Artículo 5. Anchura mínima de playa en relación con las posibles ocupaciones  
Artículo 6. Umbrales de ocupación de las playas  
Artículo 7. Zona activa de playa  
Artículo 8. Tramos libres de ocupación  
Artículo 9. Tránsito peatonal y no desnaturalización del principio de uso público de las playas  
Artículo 10. Ámbito de los Planes de Usos de Temporada  
Artículo 11. Autorización de usos distintos de los comunes en tramos de playa que alberguen elementos merecedores de protección ambiental  
Artículo 12. Compromiso de mejora ambiental y de salvaguarda de las playas  
Artículo 13. Autorización de usos en dominio público marítimo-terrestre fuera de las playas  
Artículo 14. Vigencia y revisión de las autorizaciones  
Artículo 15. Régimen transitorio  
Capítulo III. Normativa Relativa a los Tramos Naturales  
Artículo 16. Carácter temporal o permanente de las instalaciones en tramos naturales  
Artículo 17. Umbral de ocupación en tramos naturales  
Artículo 18. Establecimientos expendedores de comidas y bebidas en tramos naturales  
Artículo 19. Usos no permitidos en tramos naturales  
Artículo 20. Zonas de protección integral (N0)  
Capítulo IV. Normativa Relativa a los Tramos Urbanos  
Artículo 21. Umbral de ocupación en tramos urbanos  
Artículo 22. Instalaciones expendedoras de comida y bebida en tramos urbanos  
Artículo 23. Instalaciones fijas o de carácter permanente en tramos urbanos  
Artículo 24. Instalaciones destinadas a actividades deportivas de carácter náutico federado en tramos urbanos sujetas a autorización  
Artículo 25. Celebración de eventos en tramos urbanos  
Capítulo V. Efectos, Revisión y Modificación del Catálogo  
Artículo 26. Efectos del Catálogo  
Artículo 27. Revisión o modificación del Catálogo  
  
  
CAPÍTULO I  
Objeto de la normativa  
  
Artículo 1. Objeto y objetivos  
La siguiente normativa tiene por objeto establecer unos criterios generales para las autorizaciones y concesiones de obras, instalaciones, usos o actividades que se pretendan implantar en el dominio público marítimo-terrestre de la Comunitat Valenciana, en desarrollo de los objetivos generales expresados en la Ley 22/1988, de 28 de julio, de Costas y en el Reglamento General de Costas aprobado por Real decreto 876/2014, de 10 de octubre, esto es:  
a) Dotar a los tramos naturales de las playas de un elevado nivel de protección que restrinja las ocupaciones, autorizando únicamente las que sean indispensables o estén previstas en la normativa aplicable.  
b) Regular la ocupación y uso de los tramos urbanos de las playas de modo que se garantice una adecuada prestación de los servicios que sea compatible con el uso común.  
  
  
CAPÍTULO II  
Normativa de carácter general  
  
Artículo 2. Categorías de los tramos de costa catalogados  
La categoría y subcategoría asignada a cada tramo de playa en el proceso de catalogación es la que establece la correspondiente ficha del Catálogo.  
  
Artículo 3. Autorización de usos en el dominio público marítimo-terrestre  
1. Con carácter general solo pueden autorizarse aquellas actividades o instalaciones que, por su naturaleza, no puedan tener otra ubicación, procurando que su ocupación sea la mínima posible.  
2. Las instalaciones de servicio de la playa se ubicarán, preferentemente, fuera de la playa y de la ribera del mar.  
3. No se podrán autorizar discotecas, pubs o establecimientos con fines similares.  
  
Artículo 4. Instalaciones de carácter fijo o permanente en las playas  
1. Por regla general no se permitirá en la playa el emplazamiento de instalaciones y edificaciones de servicio a las playas de carácter fijo o permanente salvo, en su caso, las destinadas a cruz roja, seguridad o salvamento, instalaciones de accesibilidad universal u otras semejantes ligadas al uso público, siempre fuera de las zonas de mayor valor ambiental. Todas las instalaciones y edificaciones que se pretendan ubicar deberán ser desmontables y, terminada la temporada de baño, deberán ser retiradas dejando la playa libre y expedita.  
2. Únicamente en tramos urbanos y en ausencia de limitaciones derivadas de la presencia de valores ambientales o del riesgo de inundación (por el carácter regresivo del tramo de costa considerado), podrán justificarse instalaciones de carácter fijo o permanente distintas a las enumeradas anteriormente, ante la imposibilidad física de ubicarlas en terrenos colindantes con la playa, en el paseo marítimo o en la franja de servidumbre de protección.  
  
Artículo 5. Anchura mínima de playa en relación con las posibles ocupaciones  
1. Con el fin de asegurar la compatibilidad de los usos que requieren autorización con el uso común de las playas, siempre que la anchura disponible desde la ribera del mar a la línea de orilla definida por la pleamar sea inferior a 35 m en el perfil de verano, las instalaciones asociadas a dichos usos se ubicarán fuera de la playa, en la zona de servidumbre de protección o, en su caso, sobre los paseos marítimos.  
2. No obstante, en casos debidamente justificados en que la anchura disponible se encuentre entre 25 m y 35 m, y siempre que el nivel de afluencia a la playa lo permita, podrán autorizarse ocupaciones de dominio público respetando los umbrales de ocupación establecidos para cada categoría de playa.   
3. Cuando la anchura disponible no supere los 25 m únicamente serán autorizables, previa justificación, instalaciones puntuales, entendiendo como tales aquellas con una superficie inferior a 12 m².  
  
Artículo 6. Umbrales de ocupación de las playas  
1. De acuerdo con lo establecido en la Ley de Costas y su Reglamento, la superficie de las ocupaciones de dominio público marítimo-terrestre será la mínima posible, y la ocupación total de todas ellas, independientemente del uso al que estén destinadas, garantizará que como mínimo, los siguientes porcentajes de la superficie de playa considerada en pleamar quedan destinados al uso libre:  
a) 50 % en playas urbanas  
b) 90 % en playas naturales.  
2. En este sentido, en el cálculo de las superficies susceptibles de ser ocupadas por instalaciones y actividades de playa, se empleará como superficie computable aquella efectivamente apta para tales usos. De este modo, por ejemplo, en playas con formaciones dunares u otros elementos merecedores de protección no susceptibles de ser ocupados, se empleará como superficie computable la resultante de detraer el área ocupada por dichos elementos de la superficie total de la playa. Tampoco será computable la zona activa de la playa definida en el artículo 7.  
  
Artículo 7. Zona activa de playa  
1. Las instalaciones que se pretenda autorizar en las playas se situarán a no menos de 6 m de la línea de orilla definida por la pleamar. De acuerdo con el Reglamento General de Costas, esta franja deberá dejarse libre permanentemente.  
2. En tramos de playa en los que la anchura disponible sea superior a 40 m, está distancia será de al menos 10 m, salvo en casos debidamente justificados en los que por razones ligadas a la protección de valores ambientales sea aconsejable mantenerla entre 6 y 10 m  
  
Artículo 8. Tramos libres de ocupación  
1. Las longitudes de los tramos de playa libres de ocupación deberán ser, como mínimo, equivalentes a las que se prevé en explotación, sin que estas últimas puedan superar los 100 metros, salvo que la configuración de la playa o la preservación de sus valores ambientales aconseje otra distribución.  
2. En este sentido, la longitud de cada tramo libre de ocupación no será inferior a 24 metros.  
  
Artículo 9. Tránsito peatonal y no desnaturalización del principio de uso público de las playas  
1. Con el fin de garantizar el tránsito peatonal y no desnaturalizar el principio de uso público de las playas, se mantendrá una distancia mínima de 12 m entre las diferentes unidades de explotación de los servicios de temporada en playas, aun cuando se trate de partes o lotes bajo una única autorización o concesión, salvo para establecimientos expendedores de comida y bebida para los que rigen las distancias establecidas en el Reglamento General de Costas.  
2. Asimismo, los ejes de acceso a la playa quedarán libres de instalaciones de cualquier tipo en toda su anchura y con un mínimo, salvo en el caso de excepciones debidamente justificadas, de 12 m  
  
Artículo 10. Ámbito de los Planes de Usos de Temporada  
Salvo acuerdo entre municipios colindantes, cada ayuntamiento únicamente podrá incluir en su Plan de Usos de Temporada, los posibles usos resultantes de computar las superficies de playa correspondientes a la parte del tramo de costa de su término municipal.  
  
Artículo 11. Autorización de usos distintos de los comunes en tramos de playa que alberguen elementos merecedores de protección ambiental  
1. La autorización o concesión de usos distintos de los comunes en tramos de playa que alberguen elementos merecedores de protección ambiental de acuerdo con la información recogida en las correspondientes fichas del Catálogo, además del cumplimiento de las determinaciones de esta normativa y cualesquiera otras que sean de aplicación, requerirá informe favorable del órgano con competencias en la protección y conservación de dichos elementos sobre la compatibilidad de dichos usos y, en su caso, sobre el cumplimiento de las medidas de precaución ambiental a adoptar.  
2. Las medidas de precaución ambiental podrán operar en áreas más o menos extensas de cada tramo de costa donde, de acuerdo con la realidad territorial, sea necesario adoptarlas para garantizar la protección y conservación de valores merecedores de protección presentes en las playas, y podrán implicar limitaciones permanentes, temporales y espaciales sobre la autorización de usos e instalaciones en función de los valores ambientales concretos a preservar en dichas áreas.  
3. Atendiendo al nivel de protección asociado a cada categoría de tramo y al carácter rural o urbanizado del suelo adyacente al dominio público, la autorización de nuevos usos e instalaciones en determinadas zonas de playa podrá quedar sujeta a una o varias de las medidas de precaución ambiental recogidas en la siguiente tabla:  
  
MEDIDAS DE PRECAUCIÓN AMBIENTAL PARA ACTIVIDADES E INSTALACIONES EN DETERMINADAS ÁREAS DENTRO DE LA PLAYA QUE PODRÁN OPERAR EN TRAMOS CATALOGADOS COMO N1, N2 y U2  
INSTALACIONES/ACTIVIDADES POR PRESENCIA DE FAUNA POR PRESENCIA DE FLORA O HÁBITATS DUNARES  
Instalaciones fijas   
Establecimientos o instalaciones de carácter fijo No permitidas en tramos N1 y N2.  
En tramos catalogados como U2, exclusión de nuevos establecimientos, salvo en su caso y en ausencia de alternativas viables, los elementos imprescindibles para garantizar los servicios de Cruz Roja, salvamento y accesibilidad universal No permitidas en tramos N1 y N2  
En tramos catalogados como U2, exclusión de nuevos establecimientos, salvo en su caso y en ausencia de alternativas viables, los elementos imprescindibles para garantizar los servicios de Cruz Roja, salvamento y accesibilidad universal. En su caso, salvo imposibilidad material o ausencia de alternativas mejores, deberán respetar las distancias de resguardo establecidas por el órgano competente e instalar, de ser necesario, el balizamiento correspondiente  
Instalaciones desmontables   
Establecimientos expendedores de comida y bebida de carácter estacional Exclusión temporal entre el 1 de marzo y el 30 de junio Deberán respetar las distancias de resguardo establecidas por el órgano competente e instalar, de ser necesario, el balizamiento correspondiente.  
Otros establecimientos o instalaciones de carácter estacional Exclusión temporal entre el 1 de marzo y el 30 de junio, salvo en su caso y en ausencia de alternativas viables, los elementos imprescindibles para garantizar los servicios de Cruz Roja, salvamento y accesibilidad universal. Deberán respetar las distancias de resguardo establecidas en su caso por el órgano competente e instalar, de ser necesario, el balizamiento correspondiente.  
Pasarelas de acceso a las playas Entre el 1 de marzo y el 30 de junio se puede limitar la instalación de pasarelas de acceso a la playa, salvo que no existan puntos de acceso alternativos a la misma o que su no instalación sea una alternativa contraproducente desde el punto de vista de los objetivos de conservación de los valores ambientales a proteger. Los accesos a la playa serán, con carácter general y salvo excepciones debidamente justificadas, perpendiculares a la misma, evitando la instalación de pasarelas paralelas u oblicuas a las formaciones dunares.  
En su caso, las pasarelas irán acompañadas de los elementos de balizamiento y señalización necesarios para canalizar el acceso a la playa y garantizar la correcta protección de sus valores ambientales.  
Elementos permanentes1 asociados a actividades recreativas o deportivas (por ej. porterías, redes de vóley playa, canastas, zonas de juegos) No permitidos En tramos N1 y N2, con suelo contiguo al DPMT rural, no permitidos.  
En tramos N1 y N2 con suelo contiguo al DPMT urbanizado, y en tramos U2, respetarán las distancias de resguardo establecidas en su caso por el órgano competente e irán acompañadas, de ser necesario, por el balizamiento correspondiente.  
Papeleras y elementos de recogida de residuos En tramos N1 y N2:  
- Los elementos de recogida de residuos se instalarán preferentemente en los accesos, especialmente en aquellas zonas que no tienen carácter urbanizado, evitando su colocación en la playa.  
  
- En caso de que se opte por su colocación en la playa, estos no podrán colocarse antes del 1 de julio y deberán retirarse antes del 30 de octubre. En tramos N1 y N2:  
- Los elementos de recogida de residuos se instalarán preferentemente en los accesos, especialmente en aquellas zonas que no tienen carácter urbanizado, evitando su colocación en la playa.  
- En caso de que se opte por su colocación en la playa, estas no podrán colocarse antes del 1 de julio y deberán retirarse antes del 30 de octubre.  
Actividades   
Presencia de perros No permitida en tramos N1.  
En tramos N2 y U2, sujeta a exclusión temporal entre el 1 de marzo y el 30 de junio. No permitida en tramos N1.  
En tramos N2 y U2 en el caso de áreas acotadas sujetas a autorización, se respetarán las distancias de resguardo establecidas en su caso por el órgano competente e irán acompañadas, de ser necesario, por el balizamiento correspondiente.  
Práctica de deportes y/o actividades recreativas en la arena que requieran autorización No permitida en tramos N1.  
En tramos N2 y U2, sujeta a exclusión temporal entre el 1 de marzo y el 30 de junio. No permitida en tramos N1.  
En tramos N2 y U2 se respetarán las distancias de resguardo establecidas en su caso por el órgano competente e irán acompañadas, de ser necesario, por el balizamiento correspondiente.  
Práctica de deportes náuticos y de playa que únicamente requieren la instalación de un canal de balizamiento de uso público (no se entienden incluidas las instalaciones sujetas a autorización o concesión que no se permiten en playas naturales) No permitida en tramos N1.  
En tramos N2 y U2, sujeta a exclusión temporal entre el 1 de marzo y el 30 de junio. No permitida en tramos N1.  
En tramos N2 y U2 se respetarán las distancias de resguardo establecidas en su caso por el órgano competente e irán acompañadas, de ser necesario, por el balizamiento correspondiente.  
Limpieza con maquinaria. En zonas de tramos N1 y N2 en las que el suelo contiguo al dominio público sea rural, el uso de maquinaria puede estar permitido, salvo en situaciones excepcionales2, únicamente entre el 1 de julio y el 31 de octubre.  
En zonas en las que el suelo contiguo al dominio público tenga carácter urbanizado, salvo en situaciones excepcionales, el uso de maquinaria para la limpieza de playa puede quedar sujeto al siguiente régimen:  
Del 1 de noviembre al 30 de junio se limitará a la franja de 10 m desde la línea de orilla.  
Del 1 de julio al 31 de octubre se permite el uso de maquinaria para la limpieza de playas sin restricciones.  
 Puede establecerse un resguardo a respetar, salvo en situaciones excepcionales.  
Dicho resguardo puede ser de al menos 15 m desde el pie de duna, y en playas anchas, en las que la distancia desde el pie de duna a la orilla sea superior a 50 m, el resguardo desde el pie de duna puede aumentar a 30 m  
Retirada manual de restos orgánicos Puede quedar regulada en determinadas zonas de tramos N1, no permitiéndose, salvo en situaciones excepcionales, la retirada manual de restos orgánicos de origen mareal o propios del hábitat entre el 1 de noviembre y el 30 de junio  
 Sin necesidad de regulación adicional  
  
Celebración de eventos de interés general con repercusión turística No permitidas en tramos N1 y N2.  
En determinadas zonas de tramos U2, sujeta a exclusión temporal entre el 1 de marzo y el 30 de junio. No permitidas en tramos N1 y N2.  
En tramos U2, se respetarán las distancias de resguardo establecidas en su caso por el órgano competente e irán acompañadas, de ser necesario, por el balizamiento correspondiente.  
Circulación de vehículos autorizados Entre el 1 de marzo y el 30 de junio se limitará a la franja de 10 m desde la línea de orilla. Se deberá respetar un resguardo de al menos 15 m desde el pie de duna. En playas anchas, en las que la distancia desde el pie de duna a la orilla sea superior a 50 m, el resguardo desde el pie de duna aumentará a 30 m.  
  
  
  
1. Tienen la consideración de elementos permanentes aquellos que se mantienen instalados durante todo el año  
2. Tienen la consideración de situaciones excepcionales aquellas derivadas de eventos extraordinarios (por ej. temporales) que producen una acumulación extraordinaria de restos en la playa (por ej. algas, medusas o procedentes de aluvión) incompatible con el uso público de la costa o que generan problemas de salubridad.  
  
Artículo 12. Compromiso de mejora ambiental y de salvaguarda de las playas  
Las administraciones públicas, en el ámbito de sus respectivas competencias podrán fomentar la práctica de actuaciones ambientales y de salvaguarda de los elementos naturales merecedores de protección en las playas, adicionales a las previstas en el presente catálogo.  
  
Artículo 13. Autorización de usos en dominio público marítimo-terrestre fuera de las playas  
1. Las actividades e instalaciones sujetas a autorización en el dominio público marítimo-terrestre del ámbito de la Comunitat Valenciana fuera de las zonas de playa, quedarán sujetas al mismo régimen establecido para las playas en función del carácter natural o urbano del tramo de costa de que se trate, excepción hecha de las zonas portuarias, que se rigen por su normativa propia, no estando sujetas a las determinaciones del Catálogo.  
2. Las ocupaciones en áreas de dominio público marítimo-terrestre que no tenga la naturaleza de ribera del mar, quedarán sujetas al régimen establecido para tramos urbanos.  
  
Artículo 14. Vigencia y revisión de las autorizaciones  
1. En el supuesto de que los Ayuntamientos hagan uso de la facultad de solicitar la autorización para los usos de temporada por un plazo de 4 años (o superior al año), las condiciones establecidas en los informes a que se refiere el apartado 1 del artículo 11 tendrán la misma vigencia. Excepcionalmente podrán ser revisadas y modificadas por la necesidad de establecer medidas adicionales imprescindibles para la protección del tramo de playa, por la aparición de nuevos bienes de interés no catalogados.  
2. Con la finalidad de facilitar la emisión de informes en materia de costas y a los que se refiere el apartado 1 del artículo 11 y, en consecuencia, reducir los plazos para la tramitación anual de las autorizaciones para actividades, usos e instalaciones de temporada, en el caso de que el Ayuntamiento no haya optado por la solicitud para un periodo de 4 años, este remitirá la documentación acompañada de una certificación expresiva de las actividades, usos e instalaciones que se prorrogan con las mismas condiciones y las que se modifican y se adicionan a las anteriores.  
  
Artículo 15. Régimen transitorio  
Para instalaciones o edificaciones existentes con concesión o autorización en vigor o prorrogada, se aplicará el régimen transitorio previsto en la vigente Ley de Costas y su Reglamento.  
  
  
CAPÍTULO III  
Normativa relativa a los tramos naturales  
  
Artículo 16. Carácter temporal o permanente de las instalaciones en tramos naturales  
1. Todas las instalaciones que se pretenda ubicar en tramos naturales de playa serán de temporada y desmontables en todos sus elementos, incluyendo en su caso las conexiones necesarias a energía eléctrica, agua y saneamiento.  
2. Sólo se permitirán instalaciones o elementos desmontables de carácter permanente, siempre y cuando su presencia sea compatible con las medidas de precaución ambiental establecidas en su caso, en los siguientes supuestos:  
a) Duchas y lavapiés.  
b) Elementos de acceso a la playa, como por ejemplo pasarelas.  
c) En áreas en las que el suelo contiguo al dominio público marítimo-terrestre tenga carácter urbanizado y en tramos catalogados como «Natural común (N3)»:  
- Elementos asociados a actividades recreativas, como zonas de juegos.  
- Instalaciones destinadas a cruz roja, seguridad o salvamento, instalaciones de accesibilidad universal u otras semejantes ligadas al uso público libre y gratuito de la costa.  
  
Artículo 17. Umbral de ocupación en tramos naturales  
Con carácter general, en tramos naturales, la ocupación por instalaciones y actividades sujetas a autorización no podrá exceder el 10 % de la superficie resultante de detraer, de la superficie total de playa considerada en pleamar, las áreas indicadas en el artículo 6.  
  
Artículo 18. Establecimientos expendedores de comidas y bebidas en tramos naturales  
1. Los establecimientos expendedores de comidas y bebidas tendrán una superficie máxima de 70 m². De ellos podrán destinarse a instalación cerrada como máximo 20 m². Estas instalaciones serán de temporada y desmontables en todos sus elementos.  
2. La distancia de los establecimientos de este tipo a otros que cumplan la misma función (estén en el mismo tramo de playa o en uno colindante) no podrá ser inferior a 300 metros.  
3. En el caso de que un tramo natural de playa afecte a más de un término municipal, salvo acuerdo entre los municipios colindantes, la ubicación de establecimientos expendedores de comidas y bebidas guardará una distancia mínima de 150 m respecto al límite del término municipal.  
4. En el caso de tramos naturales de longitud inferior a 300 m en ámbitos urbanizados, como por ejemplo los asociados a la existencia de microrreservas u otros elementos ambientales de similar extensión, los usos e instalaciones se ubicarán preferentemente en los tramos urbanos colindantes. La separación en su caso entre establecimientos situados a ambos lados del tramo natural será de al menos 300 metros.  
  
Artículo 19. Usos no permitidos en tramos naturales  
En tramos naturales no están permitidas:  
a) Las instalaciones de carácter fijo.  
b) Las instalaciones destinadas a la práctica de actividades deportivas náuticas de carácter federado. No se entiende incluida en este apartado la práctica, libre y no sujeta a explotación económica por un tercero, de deportes náuticos que únicamente requieran un canal de balizamiento.  
c) La celebración de eventos nacionales e internacionales definidos en el Reglamento General de Costas, salvo en el caso de actividades que por su naturaleza no pueden tener otra ubicación. No se entienden incluidos en esta prohibición, y en consecuencia se consideran compatibles con las determinaciones del Catálogo, pequeños torneos deportivos sin instalación alguna, salvo la estrictamente necesaria para la actividad deportiva y otras actividades grupales tales como taichí, yoga y similares que no requieran instalación alguna.  
  
Artículo 20. Zonas de protección integral (N0).  
1. Dentro de los tramos definidos como N1, en las zonas de playa recogidas en la siguiente tabla, además de las medidas de precaución indicadas para este tipo de tramos, estarán prohibidos los establecimientos expendedores de comida y bebida de carácter estacional y la limpieza con maquinaria.  
Coordenadas UTM Datum ETRS89 huso 30  
2. No obstante, la limpieza con maquinaria podrá permitirse para hacer frente a situaciones excepcionales, siempre que así lo autorice el órgano de la Generalitat competente en materia de biodiversidad. Tienen la consideración de situaciones excepcionales aquellas derivadas de eventos extraordinarios (por ej. temporales) que producen una acumulación extraordinaria de restos en la playa incompatible con el uso público de la costa o que generan problemas de salubridad.  
  
  
CAPÍTULO IV  
Normativa relativa a los tramos urbanos  
  
Artículo 21. Umbral de ocupación en tramos urbanos  
1. Con carácter general, en tramos urbanos, la ocupación por instalaciones y actividades sujetas a autorización no podrá exceder el 50 % de la superficie resultante de detraer, de la superficie total de playa considerada en pleamar, las áreas indicadas en el artículo 6.  
2. En aquellos casos en los que la anchura de playa disponible esté entre 25 y 35 m dicho porcentaje se reducirá al 25 %.  
  
Artículo 22. Instalaciones expendedoras de comida y bebida en tramos urbanos  
1. Los establecimientos destinados a expender comida y bebida serán preferentemente desmontables y de temporada, y se podrán autorizar anualmente y por un plazo de hasta 4 años como servicio de temporada, de acuerdo con las condiciones establecidas en la Ley de Costas y su Reglamento.  
2. Todos los elementos de estas instalaciones desmontables y de temporada deberán ser retirados de las playas al finalizar la misma, sin perjuicio de que, en el caso de que exista una autorización por un plazo superior a un año, pueda reinstalar la misma al inicio de la temporada siguiente. No obstante podrán permanecer los elementos existentes de servicios de luz, agua y alcantarillado, siempre que el Ministerio competente en materia de costas o sus servicios periféricos otorguen el preceptivo título habilitante.  
3. De acuerdo con el Reglamento General de Costas, en caso de que la superficie cerrada supere los 20 metros cuadrados deberán contar con un título concesional.  
  
Artículo 23. Instalaciones fijas o de carácter permanente en tramos urbanos  
1. Sólo se podrán autorizar instalaciones fijas con las superficies, dimensiones y distancias establecidas en el Reglamento General de Costas en los tramos de playa urbana que se justifique que no puede tener otra ubicación en los términos establecidos en el artículo 4.  
2. Se permitirán instalaciones o elementos desmontables de carácter permanente, siempre y cuando su presencia sea compatible con las medidas de precaución ambiental que en su caso puedan establecerse, en los siguientes supuestos:  
a) Duchas y lavapiés.  
b) Elementos de acceso a la playa, como por ejemplo pasarelas.  
c) Elementos asociados a actividades recreativas, como zonas de juegos e instalaciones deportivas de titularidad pública y de uso libre y gratuito.  
  
Artículo 24. Instalaciones destinadas a actividades deportivas de carácter náutico federado en tramos urbanos sujetas a autorización  
La ocupación del dominio público con instalaciones sujetas a autorización destinadas a actividades deportivas de carácter náutico federado, únicamente podrá producirse en tramos urbanos de playa. Dichas instalaciones se ubicarán, preferentemente, fuera de la playa, en zonas de dominio público más aptas para tales fines o en aquellas en las que los niveles de intensidad de uso los haga más compatibles. Cuando esto no sea posible, se situarán preferentemente en los extremos de la playa y tendrán carácter estacional, como los servicios de temporada.  
  
Artículo 25. Celebración de eventos en tramos urbanos  
En los términos establecidos en el Reglamento General de Costas podrán autorizarse eventos de interés general con repercusión turística.  
  
CAPÍTULO V  
Efectos, revisión y modificación del catálogo  
  
Artículo 26. Efectos del Catálogo  
1. Esta normativa se aplicará con carácter vinculante en los correspondientes Planes de Usos de Temporada y en los trámites de otorgamiento de autorizaciones y concesiones de obras, instalaciones, usos o actividades que se pretendan implantar en el dominio público marítimo-terrestre de la Comunitat Valenciana, en desarrollo de los objetivos generales expresados en la Ley de Costas y su Reglamento sobre el régimen de ocupación y uso de las playas atendiendo a su naturaleza.  
2. Las autorizaciones y concesiones en dominio público marítimo terrestre estarán sujetas en cualquier caso a la obtención del correspondiente título habilitante de la Administración General del Estado, que podrá ser denegado por razones de interés público de acuerdo con la Ley de Costas y su Reglamento, cuando estime que su otorgamiento sea perjudicial para la integridad del dominio público o su utilización.  
3. Del mismo modo, la Administración Local incorporará a las ordenanzas e instrumentos de gestión de playas, las determinaciones vinculantes que se deriven de la aprobación del Catálogo, adaptándolas en su caso a la realidad territorial de su ámbito costero concreto.  
4. En aquellos casos en los que pudieran suscitarse discrepancias contradictorias entre la aplicación de las disposiciones del Catálogo y las de la regulación básica de la Ley de Costas y su Reglamento, prevalecerán aquellas más beneficiosas para la protección del medio ambiente y del dominio público marítimo terrestre.  
  
Artículo 27. Revisión o modificación del Catálogo  
1. Se considera revisión o modificación del Catálogo la introducción de cambios que afecten a sus objetivos, a la normativa o a las categorías y criterios de clasificación establecidas para los tramos de costa.  
2. La revisión o modificación del Catálogo se producirá bajo alguna de las siguientes circunstancias:  
a) Por la necesidad justificada de ajustar sus determinaciones para asegurar un mayor grado de cumplimiento sus objetivos, o de aquellos expresados en la Estrategia Territorial de la Comunitat Valenciana, en la Ley de Costas y su Reglamento o en los instrumentos supramunicipales de ordenación y gestión del litoral que pudieran aprobarse.  
b) Por la revisión del Plan de Acción Territorial de la Infraestructura Verde del Litoral de la Comunitat Valenciana.  
La revisión del Catálogo se llevará a cabo mediante el mismo procedimiento al seguido para su aprobación.  
3. No constituye revisión o modificación del Catálogo:  
a) El establecimiento y actualización, por parte de los órganos competentes en materia de espacios naturales protegidos, biodiversidad y costas, de las áreas concretas afectadas por limitaciones permanentes, temporales y espaciales que se deriven en su caso de la aplicación de medidas de precaución ambiental sobre la autorización de usos e instalaciones en función de los valores ambientales concretos a preservar en cada zona.  
b) La adecuación del Catálogo mediante la incorporación de información de carácter territorial o ambiental a las correspondientes fichas sin efectos sobre la catalogación de los tramos.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI