Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5656, del 10-12-2007 (2007/14794)

RESOLUCIÓ de 19 de novembre de 2007, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental, corresponent als municipis de Villargordo del Cabriel, Xirivella, Náquera, Aspe i València.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5656

Data del DOGV
:   10-12-2007

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2007/14794

CVE


Data del document
:   19-11-2007

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Villargordo del Cabriel](javascript:void(0))
    * [Xirivella](javascript:void(0))
    * [Nàquera](javascript:void(0))
    * [València](javascript:void(0))
    * [Aspe](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 19 de novembre de 2007, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental, corresponent als municipis de Villargordo del Cabriel, Xirivella, Náquera, Aspe i València. [2007/14794]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental.  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
En virtut d'això, he resolt:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent a als expedients 203/05-AIA Villargordo del Cabriel, 252/05-AIA Xirivella, 012/06-AIA Náquera, 033/06-AIA Aspe, i 207/05-AIA València, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 19 de novembre de 2007.- La directora general de gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 203/2005-AIA  
Títol: Pla parcial polígon industrial El Toro.  
Promotor: Ajuntament de Villagordo del Cabriel.  
Autoritat substantiva: Ajuntament Villagordo del Cabriel i CTV.  
Localització: Al sud-oest del nucli urbà, entre el barranc de la Vid, l'antiga carretera N-III i l'actual N-III.  
Descripció del projecte   
1. Objecte de projecte  
La reclassificació de sòl no urbanitzable comú i sòl no urbanitzable de protecció forestal per a:  
- Satisfer la demanda actual de sòl industrial en el municipi.  
- Adequar la zona verda existent i integrar-la en el sector.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
La superfície del sector és de 117.002,82 m², els quals actualment estan qualificats com a sòl no urbanitzable comú i sòl no urbanitzable de protecció forestal segons les normes subsidiàries de Villargordo del Cabriel, aprovades definitivament el 5 de gener de 1990.  
En la parcel·la destinada a l'ús industrial existia una pedrera d'extracció de pedra calcària que una vegada finalitzada l'explotació d'aquesta es va intentar restaurar sense èxit mitjançant la creació de bancals i la plantació d'arbres.  
Posteriorment, en els mateixos terrenys, l'UTE encarregada de la construcció de l'autovia Madrid-València, va establir una zona d'oficines, vestidors, zona de transformació de materials, planta de formigonat i parc d'àrids. Per a realitzar les activitats pròpies de l'obra es van crear xarxes elèctriques de baixa i mitjana tensió, un centre de transformació de 100 KVA, xarxes d'aigua potable, sondeig de proveïment, un dipòsit d'aigua potable i un dipòsit descobert per a altres usos.  
D'acord a l'estudi d'impacte ambiental, la principal activitat que s'exercirà en el polígon és la fabricació de finestres d'alumini, realitzades mitjançant un sistema robotitzat.   
Els límits del sector es troben definits per:  
- Al sud: antiga carretera N-III transferida pel Ministeri a l'Ajuntament.  
- Al nord: EDAR municipal i barranc de la Vid.  
- A l'est: camí a la depuradora i barranc de la Vid.  
- A l'oest: la carretera N-III.  
Les dades generals d'ordenació del sector inclosos en l'estudi d'impacte ambiental són:  
Superfície bruta del sector: 117.002,82 m²  
Superfície computable del sector: 117.002,82 m²  
Edificabilitat bruta: 35.460,81 m²   
Índex d'edificabilitat: 0.30 m²sostre/m²sòl  
3. Alternatives  
La ubicació del sector ve motivada per la propietat municipal dels terrenys i per l'existència dels serveis i infraestructures executades en el sector arran del lloguer de la parcel·la a la UTE encarregada de la construcció d'un tram de l'autovia A-3 Madrid-València.  
En l'estudi d'alternatives, s'ha considerat com a alternativa 1 una variant pel que fa a la connexió viària del sector amb el nucli urbà, emplaçant-se la dita connexió en l'entorn del barranc de la Vid.  
L'alternativa 2, opció finalment triada, realitza la connexió amb el nucli urbà per l'antiga carretera N-III i aprofita els equipaments existents en el sector i la zona verda ja construïda en l'espai ludicorecreatiu.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 8 de novembre de 2005 la Direcció Territorial de València va remetre una còpia de l'estudi d'impacte ambiental, expedient administratiu i projecte relatiu al Pla parcial sector industrial en SNU de Villargordo del Cabriel, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Levante, de data 4 d'agost de 2005 i en el DOGV de data 12 d'agost de 2005.  
Durant el període d'informació pública no s'hi va presentar cap al·legació, segons consta en els certificats emesos pel secretari de l'Ajuntament de Villargordo del Cabriel, en els quals s'incloïa l'aprovació provisional per acord del Ple de data 14 de setembre de 2005 i l'informe del tràmit d'informació al públic realitzat.   
3. Resum de les al·legacions  
No s'hi han presentat al·legacions.  
4. Peticions d'informació o documentació complementària  
En data 6 d'abril de 2005 la Direcció Territorial de València va remetre una còpia del nou estudi d'impacte ambiental, estudi del paisatge, estudi de l'impacte acústic i projecte relatiu al Pla parcial sector industrial en SNU de Villargordo del Cabriel.   
Sol·licitud d'informes sectorials  
Informe estudi de paisatge  
L'informe realitzat d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/2004, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, conclou amb la valoració favorable de l'estudi supeditat al compliment dels condicionants següents que es passen a transcriure a continuació:  
- Elaborar un mapa de visibilitat des dels principals punts d'observació de la conca visual que continga l'actuació.  
- Completar la documentació gràfica (fotomuntatges, seccions, infografies, modelitzacions, etc.), on siga perceptible pel públic el resultat de l'ordenació dels punts d'observació més visitats i els accessos a la població.  
- Elaborar unes normes d'integració paisatgística que definiran l'escena urbana del polígon que s'ha d'executar.  
- Aportar documentació refosa en suport paper i digital.  
Afeccions legals  
Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudi integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT i xarxa Natura, no s'han detectat, en l'àrea concreta d'estudi, afeccions a cap figura ambiental.  
L'estudi d'impacte ambiental no ha analitzat l'existència de camins ramaders, jaciments arqueològiques i restes etnològiques susceptibles d'afecció en l'àrea d'estudi.  
En l'expedient no consta l'informe preceptiu regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
Hi ha una línia aèria de mitjana tensió que travessa el sector fins a la zona dels dos centres de transformació per a les antenes de telefonia existents i una línia aèria de baixa tensió que discorre per la parcel·la fins al pou de proveïment.   
El llit més pròxim a l'àrea de l'actuació és el barranc de la Vid, que discorre entre el sector industrial i el nucli urbà, no veient-se afectat per l'actuació prevista.   
Consideracions ambientals  
El municipi de Villargordo del Cabriel està situat en la part més occidental de la comarca d'Utiel-Requena a la província de València. L'àrea d'estudi es troba en els contraforts més sud-orientals de la serralada Ibèrica, en les serres del Bicuerca i del Rubial i es caracteritza per presentar una fisiografia fortament ondulada.   
La zona d'estudi se situa sobre terrenys pertanyents al període juràssic i quaternari. Els materials presents en la zona es caracteritzen per la presència d'estrats de calcàries, dolomies i calcàries margoses. La vulnerabilitat enfront de la contaminació de les aigües subterrànies a causa de les característiques dels sòls presents és considerada com a mitjana, no obstant això, en els sòls de naturalesa detrítica la permeabilitat és alta com també ho és la vulnerabilitat dels aqüífers.   
Respecte de la vegetació que es pot trobar en l'àrea d'estudi, aquells terrenys que no han sigut alterats per les activitats extractives en el sector estan ocupats en l'actualitat pel parc situat a la vora de l'ermita, per terrenys forestals formada per bosc baix i matoll situant-se en ells algunes infraestructures, xicotets cultius agrícoles i zones de repoblació de la pedrera.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'afirma que no han existit incendis forestals en l'àmbit de l'actuació des de l'entrada en vigor de la Llei 4/1992, de sòl no urbanitzable. No obstant això, el risc potencial d'incendi forestal en el sòl catalogat com a forestal del sector és alt.   
L'estudi d'impacte ambiental realitza una descripció de la fauna que es pot trobar en la zona, apuntant les diverses espècies animals i elaborant una zonificació en què descriu les principals espècies associades a la massa forestal i al matoll.   
- Proveïment d'aigua potable: s'obté per captació en el pou municipal existent en la zona d'equipaments, on existeix a més un dipòsit d'aigua cobert i una bassa per a emmagatzemament. La xarxa es defineix com a unitària, per a proveïment d'aigua potable, hidrants contra incendis i reg.  
En l'expedient hi ha un informe de l'autor del projecte, considerant que hi ha disponibilitat de recursos hídrics. L'esmentat informe certifica la capacitat del sistema de captació, però no la disponibilitat per a satisfer l'increment que conportarà la implantació dels usos previstos.  
- Xarxa de sanejament: en l'estudi d'impacte ambiental hi ha un poc de confusió respecte d'això ja que en algun punt es defineix com a unitària i en altres com a separativa.  
L'abocament d'aigües pluvials es realitzarà fins a la carretera i d'aquesta fins al barranc de la Vid.  
Les aigües residuals es portaran fins al col·lector existent en l'antic escorxador municipal per a després passar a la xarxa de clavegueram municipal i d'allí fins l'EDAR de Villagordo del Cabriel. En la zona nord del sector està previst executar un col·lector que porte les aigües directament a l'EDAR.  
- Residus sòlids: d'acord a l'informe de l'enginyer autor del projecte, els residus sòlids urbans i els residus inerts seran gestionats per la Mancomunidad del Interior Tierra del Vino.  
- Estudi acústic: com a conclusió a aquest es té, segons l'estudi d'impacte ambiental, que el nivell sonor a causa de l'increment de trànsit es manté pràcticament en els mateixos valors, dins dels límits que estableix la normativa sectorial.  
La situació del polígon industrial respecte del nucli de població de Villagordo del Cabriel, en relació amb les direccions principals del vent, podria produir determinats problemes amb la possible emissió de gasos i sorolls a l'atmosfera d'indústries potencialment contaminants.   
El capítol de mesures correctores inclòs en l'estudi d'impacte ambiental conté una sèrie de mesures correctores de caràcter general, amb poca definició i no tenint l'especificació de les mesures pressupostàries necessàries per a l'execució d'aquestes. El programa de vigilància ambiental no recull els apartats continguts en el Decret 192/1990, entre els quals s'inclou els mètodes de recollida d'anàlisi i dades, i el calendari aproximat per a l'aplicació del programa i organisme responsable de la seua execució.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habiatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Pla parcial polígon industrial El Toro a Villargordo del Cabriel (València), el promotor del qual és l'Ajuntament de Villargordo del Cabriel, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. Haurà d'obtenir-se l'informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià. En el supòsit que l'esmentat informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's aquesta declaració d'impacte ambiental.  
2. L'abocador d'àrids nets procedents de les obres que s'executen per al tren d'alta velocitat haurà de disposar de la corresponent autorització administrativa de residu inert adequat d'acord al Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i farciment, o amb fins de construcció.   
3. Els residus que es generen de qualsevol tipologia hauran de ser gestionats d'acord amb el que disposa el Pla zonal núm. IX, inclòs en el PIR (Pla integral de residus) de la Comunitat Valenciana. Abans de la concessió de llicència d'activitat, l'Ajuntament exigirà a les indústries que es vulguen implantar en el sector un Pla de gestió de residus, que incloga el tractament d'aquests i destinació definitiva.  
4. Serà necessari acreditar davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, mitjançant informe favorable de l'organisme de conca competent, la disponibilitat de recursos hídrics en quantitat i qualitat suficients per a la implantació dels usos previstos per a l'ordenació proposada, com també la capacitat de depuració de l'EDAR municipal mitjançant informe d'EGEVASA.   
5. La xarxa de sanejament haurà d'executar-se amb caràcter separatiu. Les aigües residuals es traslladaran per col·lector fins a la xarxa municipal i d'allí a l'estació depuradora. S'haurà d'establir una ordenança d'abocaments d'acord amb les característiques de funcionament de l'estació depuradora. Per a l'abocament d'aigües pluvials al barranc s'haurà d'obtenir l'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer. La xarxa de pluvials haurà de travessar un separat de greixos, olis i sòlids en suspensió abans de l'abocament.  
6. Redelimitar el sector, extraient del mateix el sòl classificat pel Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana (PGOF) com a sòl forestal. Entre la zona industrial i el sòl forestal haurà d'haver-hi una franja de protecció, com també un camí perimetral de 5 metres d'amplària.  
7. L'Ajuntament exigirà a l'agent urbanitzador, una vegada acabades les obres d'urbanització, els certificats de recepció de residus sòlids inerts per part dels abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
8. Les dues línies aèries de mitjana i de baixa tensió que travessen el sector s'hauran de soterrar o modificar-ne el traçat, en la zona en què afecte el polígon industrial.   
9. Serà necessari disposar abans del punt de connexió amb la xarxa de sanejament municipal existent d'una arqueta de registre que permeta la presa de mostres i la desconnexió de l'abocament.  
10. Caldrà ajustar-se als condicionants especificats en l'informe de l'estudi del paisatge, tots els quals s'assumiran com a condicionants d'aquesta declaració d'impacte ambiental.  
11. El programa de vigilància ambiental haurà d'incloure els controls que s'han de realitzar, el mode de portar-los a cap i la periodicitat d'aquests.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 1 de juny de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 252/05-AIA  
Títol: Modificació puntual núm. 9 del Pla general d'ordenació urbana de Xirivella  
Promotor: Ajuntament de Xirivella  
Autoritat substantiva: conselleria de Territori i Habitatge. Comissió d'Urbanisme de València.  
Objecte: Reclassificació de 2.635 m² de sòl no urbanitzable d'especial protecció agrícola  
Localització: Parcel·la en el límit sud del nucli urbà de Xirivella, entre la línia de ferrocarril València-Utiel i el poliesportiu municipal Ramón Sáez  
Descripció del projecte  
El projecte se situa al municipi de Xirivella, comarca valenciana de l'Horta. Consisteix en la reclassificació de 2.635 m² de sòl no urbanitzable d'especial protecció agrícola, segons pla general vigent aprovat el 23 d'abril de 1993. Amb aquesta superfície es completa una parcel·la de 14.562 m² per a ampliar i adaptar l'institut Ramon Muntaner als estàndards de la Llei d'educació. La parcel·la està en el límit sud del nucli urbà de Xirivella, entre la línia de ferrocarril València-Utiel i el poliesportiu municipal Ramón Sáez.  
A més d'haver d'ampliar la superfície per a adaptar-se al programa de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, l'institut es veu obligat a recular-se per a respectar la nova servitud del ferrocarril, que es modificarà perquè hi ha prevista una duplicació de la línia.   
La parcel·la que es reclassifica quedarà com a sòl urbanitzable amb la qualificació d'equipament educativocultural de xarxa primària, limítrof a l'oest amb la futura prolongació de l'av. Mare de Déu dels Desemparats, que la comunicarà amb el nucli urbà.  
Tramitació administrativa  
El 21 de desembre de 2005 l'Ajuntament de Xirivella remet la documentació següent:  
- Modificació puntual núm. 9 del pla general (1 tom)  
- Estudi d'impacte ambiental (1 tom) i 6 plànols   
- 2 plànols d'ordenació   
- 7 plànols d'informació   
- 5 plànols justificatius   
Amb aquesta documentació s'obri l'expedient 252/05-AIA d'avaluació d'impacte ambiental.  
El 25 d'abril i el 18 de maig de 2006 la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València torna a enviar la mateixa documentació, a la qual afig còpia de l'expedient administratiu municipal.  
Informació pública  
La modificació puntual número 9 de Xirivella es va sotmetre a informació pública durant 1 mes, amb anunci en el DOGV núm. 5056, de 25 de juliol de 2005 i en el diari Levante de 16 de juliol de 2005. En aquest termini, d'acord amb la documentació de l'expedient administratiu, es van presentar 2 informes, 1 de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València i un altre de la Sotsdirecció General de Plans i Projectes de la Direcció General de Ferrocarrils del Ministeri de Foment.   
El primer informe tracta de la documentació que és necessària per a la tramitació de l'estudi d'impacte ambiental. El segon informe demana la inclusió del Sistema General Ferroviari, amb les seues zones de protecció, en la documentació del pla general.  
Informes sectorials  
No se n'han sol·licitat.  
Afeccions legals  
Classificació i qualificació urbanística  
L'actuació afecta sòl no urbanitzable d'especial protecció, d'acord amb el Pla general de Xirivella vigent.   
Consideracions ambientals  
La modificació que es presenta ve motivada per la necessitat d'adaptar als requeriments de la legislació educativa, un equipament educatiu existent situat en una parcel·la de forma triangular, limitada per infraestructures i usos consolidats (al nord, la línia de ferrocarril, al sud el poliesportiu). Les possibilitats d'ampliar la parcel·la queden reduïdes a dos, a est i oest, i afecten en ambdós casos sòl no urbanitzable d'especial protecció agrícola. L'ampliació a l'oest permet comunicar l'institut amb la futura prolongació de l'av. Mare de Déu dels Desemparats.  
Hi ha un aspecte ambiental important, que és el soroll produït per l'actual línia de ferrocarril limítrofa amb la parcel·la pel nord, propietat de Renfe i per on actualment opera la línia de rodalia C-3. En el marc d'aquesta avaluació ambiental, només cal analitzar l'impacte sobre els dos mil metres quadrats que es reclassifiquen, ja que la resta de la parcel·la no és objecte d'aquest expedient, en ser sòl urbà i sòl urbanitzable programat.   
Per tant, aquesta avaluació ambiental no ha de valorar si el conjunt de l'emplaçament de l'institut és adequat o no, sinó només si és admissible l'ocupació dels dos mil metres quadrats de sòl no urbanitzable protegit. En aquesta part de l'institut, igual que en el conjunt, hauran de complir-se els nivells de soroll establits en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana. Ara bé, plantejar un estudi acústic només de la part objecte d'aquest expedient no té sentit ja que, en cas de no complir-se els nivells establits en la legislació, s'establirien mesures correctores que no poden executar-se al marge de la resta de la parcel·la (distribució d'espais, materials adequats, disseny d'edificis, etc.), però que tampoc poden fixar-se en aquesta avaluació perquè s'ixen de l'objecte d'aquesta. A més, el fet d'assegurar el compliment dels esmentats nivells de soroll només en una xicoteta part de l'institut no és raonable ni suficient.  
Aquest és el motiu pel qual no se sol·licita l'estudi acústic amb caràcter previ a l'emissió de la declaració d'impacte ambiental d'aquesta actuació.  
Tenint en compte que l'institut s'ha de remodelar, es considera que el que és adequat és realitzar un estudi acústic de tot el conjunt de l'equipament, juntament amb el projecte de construcció o urbanització, en la fase de desenvolupament d'aquesta modificació puntual, de manera que es garantisca el compliment de la legislació sectorial sobre contaminació acústica. L'esmentat estudi acústic considerarà com a focus de soroll, almenys, el pas de trens (incloent la possibilitat de parada i engegada), la futura avinguda Mare de Déu dels Desemparats i el polígon industrial pròxim a l'institut. La duplicació de via que durà a terme Renfe haurà d'incloure's com un supòsit més de focus de soroll si es preveu executar-la abans que la construcció de l'institut; si la duplicació de via és posterior a l'execució d'aquesta actuació, s'entén que amb aquesta última obra s'avaluaran les molèsties de soroll sobre l'institut.  
Respecte a l'afecció al patrimoni cultural, l'estudi d'impacte ambiental diu que la zona objecte de l'actuació està fora de les àrees de protecció arqueològica assenyalades en el Pla general de València, i el Pla general de Xirivella tampoc assenyala l'existència de cap element d'interés arqueològic en aquesta zona. En la informació disponible en pàgina web de la conselleria de Cultura tampoc es registra jaciment en la zona afectada.  
A més, la documentació de l'expedient inclou còpia de l'escrit de la Regidoria de Planificació i Disciplina Urbanística de l'Ajuntament de Xirivella a la Unitat d'Inspecció del Patrimoni Històric i Artístic de València, sol·licitant permís per a realitzar la prospecció arqueològica corresponent.   
Ja que l'actuació consisteix en l'ampliació d'un institut per necessitats de la legislació en matèria d'educació i per a adaptar-se a les noves servituds de Renfe, no implica increment de població, i no es produeix un impacte pel que fa a increment de consums d'aigua per a proveïment o de producció d'aigües residuals.  
Consideracions jurídiques  
- El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I de l'apartat 8. g) del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat per Decret 32/2006, de 10 de març, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
- En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, modificat per Decret 32/2006, de 10 de març.  
- L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, modificat per Decret 32/2006, de 10 de març, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a dictar les resolucions en matèria d'avaluació d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.   
- L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental, l'actuació Modificació puntual núm. 9 del Pla general d'ordenació urbana de Xirivella, promoguda pel mateix Ajuntament, sempre que s'ajuste a la documentació presentada, i compliment previ dels condicionants que s'assenyalen en el punt segon d'aquesta declaració i de les mesures correctores de l'estudi d'impacte ambiental, fins que no entren en contradicció amb aquells.  
Segon  
Se supedita l'execució d'aquesta actuació al compliment dels condicionants següents:  
1. Compliment de les determinacions que continga l'estudi acústic que s'elabore amb el projecte d'urbanització per a garantir els nivells de soroll de la legislació sobre contaminació acústica, i que s'elaborarà atenent a les consideracions fetes en l'apartat consideracions ambientals d'aquesta declaració d'impacte ambiental.  
2. Compliment de les determinacions que, si és el cas, continga l'informe preceptiu i vinculant que ha d'emetre la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià sobre aquesta actuació, conforme a l'article 11 de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià. Aquest Informe haurà d'obtenir-se, en tot cas, abans del desenvolupament i execució d'aquesta actuació.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març.  
València, 15 de juny de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 12/06-AIA  
Títol: Homologació i pla parcial del polígon 7 Baix Ermita de Náquera (València)  
Promotor: Ajuntament de Náquera  
Autoritat substantiva: conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Terme municipal de Náquera, València.  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
L'objecte d'aquest projecte és reclassificar 7.903 m² de sòl no urbanitzable protegit per a delimitar el sector, d'una superfície total de 190.582,80 m², mitjançant una xarxa viària més coincident amb el trànsit generat i enllaçar-lo amb la rotonda situada al sud del sector que enllaça els diversos camins.  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
- Localització  
Náquera, a la província de València, està situada a la comarca del Camp del Túria, a una altura sobre el nivell del mar de 242 metres. És una població de muntanya enclavada a la serra Calderona.  
Geogràficament afronta amb els municipis següents: Bétera, Serra, Segart, Albalat dels Tarongers, Sagunt, el Puig, Rafelbunyol, Museros i Moncada; i dista 24 km de la ciutat de València.  
- Delimitació del sector  
El sector se situa al sud-est del nucli urbà de Náquera, i la superfície d'aquest és de 190.582,80 m².  
Els límits de l'actuació són:  
Límit nord: dos sectors de sòl urbà, un ja consolidat La Cortina i un altre en procés de gestió, i també amb la carretera de la Fuente del Oro de titularitat pública, que al seu torn limita amb sòl forestal.  
Límit sud: sòl no urbanitzable polígon 28 i camí de la Patà.  
Límit est: sòl no urbanitzable polígon 8 i camí de la Cava.  
Límit oest: sòl urbà consolidat i carretera VV-6044 Burjassot-Torres Torres.  
- Planejament vigent i proposat  
El municipi de Náquera es regeix urbanísticament per les normes subsidiàries de planejament aprovades per la conselleria el 25 de juny de 1985.  
En l'actualitat, està en tramitació el pla general que ve a adaptar-se a la LRAU i la informació pública del qual va aparéixer en el DOGV núm. 4729, de 8 d'abril de 2004.  
- Zonificació del sector i usos  
La zonificació o ús global previst en l'àrea d'actuació correspon a residencial amb ús compatible terciari.  
La superfície de tot el sector és 190.582,80 m², que es distribueix de la manera següent:  
- Zona verda: 18.455,00 m² s  
- Xarxa viària: 33.320,47 m² s  
- Aparcaments: 6.131,25 m² s  
- Equipaments: 4.646,60 m² s  
- Dotacional públic: 62.553,32 m² s  
Alternatives.  
No presenta una anàlisi d'alternatives tècniques, sinó únicament una justificació de la solució proposada.  
Justifica l'actuació, la qual desenvolupa les directrius del concert previ del PGOU pel que fa a la xarxa estructural, la que es relaciona amb l'estructura territorial i general establida en aquestes amb la inclusió de part de la rotonda dins del sector.  
Tramitació administrativa  
Amb data entrada de 12 de gener de 2006, la Direcció Territorial remet al la Direcció General de Gestió del Medi Natural la documentació relativa a l'homologació i pla parcial del polígon 7 Baix Ermita de Náquera, a l'efecte que s'emeta la corresponent declaració d'impacte ambiental.  
En data 29 d'abril de 2005, el Ple de l'Ajuntament de Náquera acorda aprovar provisionalment l'homologació i pla parcial del polígon 7 Baix Ermita de Náquera.  
Antecedents administratius  
La primera aprovació provisional pel Ple de l'Ajuntament és en data 27 de desembre de 2002.  
La Comissió Territorial d'Urbanisme de València, en acord de 16 d'abril de 2003, va suspendre l'aprovació definitiva del Pla parcial i homologació sector Baix Ermita, per determinats defectes de tramitació.   
Un d'aquests defectes va ser que no es va aportar el necessari estudi d'impacte ambiental, que ha de ser objecte d'exposició al públic per a l'emissió de la preceptiva declaració d'impacte ambiental, ja que concorre en el projecte una reclassificació de sòl no urbanitzable.  
Informació pública  
L'Ajuntament de Náquera certifica que es va sotmetre a informació pública la proposta d'homologació modificativa i pla parcial que inclou estudi d'impacte ambiental, mitjançant un edicte de 10 de novembre de 2004, i es va publicar en el diari Las Provincias del dia 20 de desembre de 2004, com també en el DOGV de 3 de gener de 2005.  
També se certifica que, durant el termini d'un mes concedit per a presentar al·legacions, se n'hi han presentat quatre.  
Resum d'al·legacions  
Es presenten quatre al·legacions, de les quals una és de caràcter ambiental i la resta de caràcter urbanístic.  
En aquesta al·legació de caràcter ambiental indica que, la propietat de l'al·legant està declarada zona paisatgística o Serra Calderona, per la qual cosa no hauria de ser modificada la línia de carrer.  
Consultes  
El Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental realitza una consulta, en data 11 d'abril de 2006, al Servei d'Ordenació Sostenible del Medi sobre l'afecció de l'actuació proposada sobre el Parc Natural de la Serra Calderona, pel fet que el projecte es troba en l'àmbit geogràfic del PORN de la Serra Calderona.   
Es rep informe desfavorable de l'actuació en data 13 de juny de 2006.  
El Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental requereix informe, en data 12 d'abril de 2006, al Servei Territorial de Medi Ambient de València, sobre la viabilitat de l'actuació en relació a la reclassificació de sòl forestal.  
En contestació a aquesta sol·licitud, es reben dos informes, un de la 2ª Demarcació Forestal i un altre complementari de la Secció Forestal a l'informe de la 2ª Demarcació Forestal.  
Informes sectorials  
Certificat de la mercantil Manuel García Ferrer SL, concessionària del servei de recollida de RSU.  
De data 28 de setembre de 2005, certifica que la mercantil Manuel García Ferrer SL presta el servei de recollida de RSU del municipi de Náquera, i transporta els residus a FERVASA, les instal·lacions de tractament de residus sòlids urbans que l'EMTRE té a Quart de Poblet (València).  
Informe d'Hidra Gestión Integral del Agua SA, empresa concessionària del servei de proveïment d'aigua potable.  
De data 15 de novembre de 2005, Hidra, Gestión Integral del Agua SA, empresa concessionària del servei d'abastiment domiciliari d'aigua potable a diverses urbanitzacions del terme municipal de Náquera (València), basant-se en els condicionants següents:  
1. Funcionament complet i adequat de la xarxa general de distribució a les urbanitzacions del terme municipal de Náquera, incloent la segona fase d'aquesta, on es preveu el tancament de l'anell principal a aquesta.  
2. Manteniment dels subministraments actuals produïts per les urbanitzacions connectades a aquesta xarxa general de distribució.  
3. Addició dels subministraments produïts per la connexió del polígon industrial núm. 16 de Náquera, i dels programes d'actuació integrada pla parcial zona la Sabata, sector residencial polígon 15 partida els Plans i Residencial Masia de San Francisco.  
4. Manteniment dels cabals de proveïment d'aigua en alta en la capçalera de la xarxa general de distribució.  
Certifica que serà possible realitzar un subministrament adequat d'aigua potable en unes condicions mínimes de pressió i cabal a la zona d'habitatges projectada com a pla parcial polígon d'actuació núm. 7 Baix Ermita, sempre que es complisquen totes i cada una de les condicions numerades anteriorment.  
Informe sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Náquera-Serra per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel desenvolupament urbanístic del pla parcial polígon d'actuació núm. 7 Baix Ermita, de Náquera (València).  
De data 28 d'octubre de 2004, aquesta entitat comunica el que segueix:  
1. L'EDAR de Náquera-Serra dóna servei als municipis de Náquera i Serra i està dissenyada per a tractar 2.600 m³/dia. Actualment tracta un cabal mitjà de 2.001 m³/dia.  
2. Segons les dades aportades pel sol·licitant, el cabal generat previst és de 164,4 m³/dia.  
3. D'acord amb el que s'ha assenyalat en el Reial decret 3288/1978, els urbanitzadors hauran de costejar l'import d'aquelles infraestructures de sanejament i depuració que necessite l'actuació.  
4. El cost estimat d'aquest suplement d'infraestructures és de 90 € per habitant equivalent, sent un habitant aquell que ocasiona un abocament de 60 gr de DBO5 per dia, o bé, genera un volum d'aigua residual de 200 litres per dia. Traduït al cas que ens ocupa i de les dades aportades, per a un cabal mitjà estimat de 164,4 m³/dia, comportarà una quantitat que s'haurà de pagar 73.980,00 € corresponents a 822 habitants.  
Conclusió  
Pel que assenyala anteriorment, i per al cas en què els urbanitzadors decidisquen no resoldre el sanejament i depuració de les aigües residuals mitjançant la realització de les obres públiques necessàries per a suplementar les infraestructures existents, aquesta entitat de sanejament informa la viabilitat del tractament en l'EDAR de Náquera-Serra de les aigües residuals generades pel desenvolupament del pla parcial polígon 7 Baix Ermita de Náquera (València) sempre que es complisca amb els condicionants següents:  
1. En el seu dia, l'urbanitzador responsable del desenvolupament urbanístic haurà de realitzar la corresponent sol·licitud de la connexió efectiva. Les obres necessàries per a la connexió de les aigües residuals a les infraestructures públiques s'efectuaran pel peticionari al compte i risc d'aquest.  
2. En tot cas, l'abocament generat pel desenvolupament urbanístic de referència haurà de complir amb els límits establits en l'ordenança municipal d'abocaments de l'entitat de sanejament a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. A aquest efecte els urbanitzadors hauran de preveure que abans del punt de connexió, han de disposar una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram editat per aquesta entitat de sanejament, dotada a més de guies per a la instal·lació d'una arqueta de bagants que permeta la desconnexió de l'abocament.  
3. Amb anterioritat a l'execució de la connexió, s'haurà d'ingressar a l'entitat de sanejament la quantitat resultant de 73.980,00 €, a l'efecte del qual haurà d'establir-se l'oportú conveni entre l'entitat de sanejament i l'Ajuntament de Náquera.  
Informe desfavorable del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi de data 8 de juny de 2006.  
Informa sobre el desenvolupament de sòl residencial al terme municipal de Náquera el que segueix:  
1. Aquest informe es refereix, exclusivament, a la possible afecció del projecte a (I) espais de la Comunitat Valenciana proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000 com a llocs d'interés comunitari (LIC), inclosos en la llista aprovada per acord del Govern Valencià de data 10 de juliol de 2001 per raó de la Directiva 92/43/CEE, del Consell de 21 de maig, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la flora i fauna silvestres; (II) espais de la Comunitat Valenciana inclosos en la xarxa Natura 2000 com a zones d'especial protecció d'aus (ZEPA), designades segons la Directiva 79/409/CEE del Consell de 2 d'abril, relativa a la conservació de les aus silvestres; i (III) espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, previstos en la Llei 11/1994, de 27 de desembre.  
2. El projecte consisteix en el desenvolupament urbanístic d'uns terrenys agrícoles al terme municipal de Náquera.  
3. El projecte es troba en l'àmbit territorial del Pla d'ordenació de recursos naturals (PORN) de la Serra Calderona, aprovat mitjançant el Decret 77/2001, de 2 d'abril, del Govern Valencià.  
Segons la zonificació del PORN, regulada per l'article 64, el projecte se situa dins de la zona d'influència (ZI), afectant zones classificades com a àrees de predomini agrícola, àrees de regeneració i àrees urbanitzades.  
4. El PORN en la seua secció setena (urbanisme i activitats residencials) estableix en l'article 50 urbanisme que:  
4. No es podrà classificar nou sòl urbanitzable o urbà residencial en l'àmbit del PORN mentre que hi haja al municipi urbanitzacions que no es troben consolidades en, almenys, un 90% i no estiguen convenientment legalitzades i dotades de serveis urbans. S'exclouen d'aquesta norma el sòl limítrof amb el nucli urbà a fi de no impedir el creixement d'aquest, sempre que es justifique suficientment la necessitat d'aquest.  
10. En terrenys inclosos en categories diferents d'AG, AA i AU i sense perjudici del que disposa l'apartat anterior, únicament es podrà classificar nou sòl urbanitzable industrial quan es realitze com a permuta amb un altre sòl urbanitzable d'igual o major superfície i que es trobe en zones de la mateixa categoria o superior de protecció, el qual haurà de ser reclassificat com a sòl no urbanitzable.   
5. L'observació de les àrees antropitzades o urbanitzades delimitades en el seu moment pel PORN, permet concloure que l'esmentat procés de consolidació de les àrees residencials dista molt d'haver conclòs en nombroses àrees del municipi de Náquera, tant fora com dins de l'àmbit del PORN.  
6. El PORN estableix en la seua secció tercera article 74 la caracterització de les àrees de predomini agrícola (AG):  
Article 74. Caracterització  
Coincideix amb les zones d'ús agrícola, tant de secà com de regadiu. El criteri general per a aquestes zones en la potenciació de cultius tradicionals i el manteniment de l'aprofitament agrícola intensiu, compatibilitzant el rendiment econòmic amb el manteniment d'unitats paisatgístiques d'alt valor. En el cas de cultius agrícoles restringits se'n potenciarà el manteniment com a pràctica de conservació de sòls amb una erosionabilitat molt alta o com a àrees tallafocs.  
7. Pel que fa als usos permesos l'article 76 d'aquest, estableix que:  
Es consideren compatibles totes les activitats permeses en les categories anteriors i, en general, les activitats compatibles amb el que estableix el planejament urbanístic per al sòl no urbanitzable d'ús agrícola, sense perjudici del que disposen les normes generals d'aquest pla i la Llei 4/1992, sobre el sòl no urbanitzable i la Llei 2/1997, de modificació de l'anterior.  
8. Per la seua banda l'article 77 d'aquest, recull els usos prohibits que són:  
Amb caràcter general, es prohibeixen els usos considerats no compatibles amb el planejament urbanístic per al sòl no urbanitzable d'ús agrícola, sense perjudici del que disposen les normes generals d'aquest pla i en la Llei 4/1992, sobre sòl no urbanitzable i la Llei 2/1997, de modificació de l'anterior.  
9. La Llei 4/1992, del sòl no urbanitzable va ser substituïda per la nova Llei 10/2004, de sòl no urbanitzable. En aquesta s'estableix genèricament que aquest tipus de sòl per definició: no es pot destinar a altres fins distints de l'agrícola, forestal, ramader, cinegètic i, en general, dels vinculats a la utilització racional dels recursos naturals.   
10. El PORN de la Serra Calderona, va establir una sèrie d'àrees urbanitzades que recollien totes aquelles zones que tenien la consideració de sòls urbans o en procés d'urbanització al terme municipal de Náquera. L'actual situació de les esmentades àrees mostra que els esmentats sòls no s'ha consolidat en, almenys, un 90%, tal com estableix el punt 4 de l'article 50, a més moltes d'elles no es troben convenientment dotades de serveis urbans. Per tot això, s'emet informe desfavorable de l'esmentada actuació.  
Informe de la 2ª Demarcació Forestal de 17 de maig de 2006.  
S'informa el que segueix:  
- Vist el contingut de l'expedient administratiu abans referenciat.  
- Vista la Llei 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana i reglament d'aplicació.  
- Vist el del Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana.  
- Visitada la zona en qüestió el 31 de maig de 2006.  
En els aspectes merament forestals, es comprova que al sòl objecte del pla parcial hi ha tres zones forestals, que s'han numerat amb els números 1, 2 i 3 en el plànol adjunt a aquest informe.  
La zona 3, inclosa en el pla parcial no té importància forestal.  
Les zones 1 i 2, són terrenys forestals poblats per Pinus halepensis (pi blanc) i sotabosc de matoll mediterrani, prolongació espacial de tota la zona forestal que se situa al nord dels terrenys del pla parcial.  
La resta del sòl inclòs en l'esmentat pla parcial està cobert per vegetació agrícola i terrenys incultes.  
Per això, i atés que en tot el sector només apareixen les zones 1 i 2 poblades per vegetació forestal i representant la superfície d'aquest una escassa proporció respecte a la resta, es jutja oportú, i així es proposa, mantenir l'esmentat sòl forestal i fins i tot millorar-lo mitjançant tractaments silvícoles i control de plagues, per a ser incorporat com a zona verda, a manera de parc natural en el pla parcial.  
Informe complementari de la secció forestal a l'informe de la 2ª Demarcació Forestal   
Aquest informe s'emet en data 5 de maig de 2006, i diu el que segueix:  
Conforme a l'article 62 de la Llei 3/93, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana, s'afegeix a l'informe adjunt el que segueix:  
Les zones urbanitzades a la vora de terrenys forestals han de disposar d'una franja perimetral de defensa enfront d'incendis forestals. Les mesures de prevenció en urbanitzacions o zones urbanitzades han de ser de doble sentit: per un costat s'han de prendre les mesures per a defensar els habitatges dels incendis forestals i d'altra banda, s'ha d'evitar que d'aquests habitatges s'inicie un incendi forestal.  
L'article 151 del Reglament de la Llei 3/93, estableix "mantenir net de vegetació els vials d'accés, cunetes i faixes de protecció en els seus marges, com també totes les parcel·les perimetrals, i en qualsevol cas compliran les normes establides que respecte d'això indiquen els plans generals d'ordenació urbana o normes urbanístiques de rang inferior, i les ordenances municipals".  
Per tant, seria convenient la inclusió d'un pla de prevenció de la urbanització enfront d'incendis forestals i la seua tramitació al mateix temps que els plans generals o parcials d'urbanisme, a fi d'informar sobre la conveniència de les mesures adoptades.  
Afeccions legals  
A continuació es comenten les diverses afeccions legals que haurien d'estar incloses en l'estudi d'impacte ambiental.  
1. Xarxa Natura 2000 i espais naturals protegits a la Comunitat Valenciana  
En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, s'ha constatat l'existència en l'àmbit d'actuació de llocs d'interés comunitari denominats LIC, proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000 i ZEPA designades per a formar part de la xarxa Natura 2000.  
L'actuació es troba en la zona d'influència del parc natural, LIC i ZEPA de la Serra Calderona. La Serra Calderona és un enclavament d'interés excepcional en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, pels seus valors ecològics, paisatgístics i etnogràfics.  
El Servei d'Ordenació Sostenible del Medi informa desfavorablement de l'actuació, pel fet que el PORN de la Serra Calderona va establir una sèrie d'àrees urbanitzades que recollien totes aquelles zones que tenien la consideració de sòls urbans o en procés d'urbanització.  
L'actual situació de les esmentades àrees mostra que els esmentats sòls no s'han consolidat en, almenys, un 90%, tal com estableix el punt 4 de l'article 50, i a més, moltes d'elles no es troben convenientment dotades de serveis urbans.  
2. Domini públic hidràulic  
Al nord del sector, hi ha un tàlveg, que té un pas inferior al camí de la Fuente de Oro. Aigües avall d'aquest camí, ja dins del sector, el tàlveg no té llit.  
Pel tàlveg es reuneixen i circulen les aigües d'escorriment, per la qual cosa s'evitarà modificar les zones d'escorriment per a no influir en els ecosistemes naturals aigües avall de l'actuació.  
Es realitza consulta verbal al guarda fluvial del terme municipal, per a esbrinar si el tàlveg té llit, i afirma que el tàlveg no és domini públic hidràulic, que només té servitud de pas.  
El projecte no indica com resol l'evacuació de les aigües que circulen per aquest tàlveg que recull l'escorriment de les vessants exteriors a la urbanització.  
3. Camins ramaders  
En la zona d'actuació no hi ha cap camí ramader.  
4. Patrimoni cultural  
No s'ha presentat l'informe que estableix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció.  
5. Carreteres  
Cal destacar que l'àmbit d'actuació afronta a l'oest amb la carretera CV-310. Per tant, el pla parcial haurà de tenir en compte el que estableix la Llei 6/1991, de 27 de març, de la Generalitat Valenciana, de carreteres de la Comunitat Valenciana, en especial pel que fa a les zones d'afecció de la carretera.  
La Llei 14/2005, de la Generalitat, de mesures fiscals, de gestió financera i administrativa, es modifica en els articles 84 i 85, i aquesta modificació afecta els apartats 3 i 4 de l'article 33 de la Llei 6/1991, de 27 de març, de carreteres de la Comunitat Valenciana, que estableixen la zona de protecció de les carreteres.  
Amb aquesta modificació, la zona de protecció de la CV-310 ha de ser 25 m, i en l'estudi d'impacte ambiental i pla parcial l'estableix en 18 m. No s'aporta informe favorable dels serveis tècnics de la conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transport, pel que fa a la compatibilitat del planejament proposat amb la planificació de carreteres.  
6. Incendis forestals  
En l'àmbit d'actuació s'ha produït un xicotet incendi forestal en 1997, però no afecta la zona que es reclassifica ni tampoc sòl forestal. Aquest incendi no apareix reflectit en l'estudi d'impacte ambiental.  
El canvi d'ús a urbà o urbanitzable d'una superfície que haja patit els efectes d'un incendi forestal es troba regulat per la Llei 4/1992, de la Generalitat Valenciana, sobre sòl no urbanitzable i per la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana i per la Llei 43/2003, de 21 de novembre, de forests.  
7. Sòl forestal  
Segons la cartografia de l'Inventari forestal vigent a la Comunitat Valenciana (E 1:10.000) hi hi ha sòl forestal en l'àmbit d'estudi, concretament 2 franges al nord de l'actuació, i una molt xicoteta al sud-oest. A més afronta amb sòl forestal a l'est i sud-oest del sector.   
Aquest sòl forestal és arbratge natural, és a dir, agrupació d'arbres en espessor amb una fracció de cabuda coberta superior al 5% i ús netament forestal. La seua qualificació és rústic amb protecció.  
L'Inventari forestal de la Comunitat Valenciana forma part del Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana, que va ser aprovat per Decret 106/2004, de 25 de juny de 2004, del Consell de la Generalitat.  
Segons l'ordenació establida en el pla parcial, aquest sòl forestal el destina a residencial, la qual cosa comportaria la desaparició de la coberta vegetal i l'arbratge del terreny forestal. L'ordenació que proposa el projecte no és ambientalment adequada.  
En l'informe de la demarcació forestal proposa mantenir el sòl forestal i fins i tot millorar-lo mitjançant tractaments silvícoles i control de plagues, per a ser incorporat com a zona verda, a manera de parc natural en el pla parcial.  
En l'informe complementari de la Secció Forestal a l'informe de la 2ª Demarcació Forestal conclou la conveniència d'incloure un pla de prevenció de la urbanització front a incendis forestals.  
En les zones edificades, com també en els establiments industrials, limítrofs o interiors a àrees forestals, hauran de complir-se les condicions següents:  
- Ha d'haver-hi una franja de 25 metres d'amplària separant la zona edificada de la forestal, permanentment lliure de vegetació baixa i arbustiva, i si és el cas, amb l'estrat arbori fortament aclarit i podat fins a 2/3 de l'alçària total de cada peu, com també un camí perimetral de 5 metres d'amplària.  
- En els establiments industrials de risc mitjà i alt situats en llocs de vent fort s'ha d'augmentar la franja de 25 metres en un 100%, almenys en les direccions dels vents més desfavorables.  
- La referida franja de protecció, com també el camí perimetral, que han de separar la zona edificada o industrial de la forestal s'integraran en el planejament urbanístic i no afectaran sòl classificat com a forestal.  
- La zona edificada o urbanitzada ha de disposar preferentment de dues vies d'accés alternatives, cada una de les quals ha de complir:  
- Amplària mínima lliure: 5 m  
- Alçària mínima lliure o gàlib: 4 m  
- Capacitat portant del vial: 2000 kp/m²  
- En els trams corbs, el carril de rodament ha de quedar delimitat per la traça d'una corona circular els radis de la qual mínims han de ser 5,30 m i 12,50 m, amb una amplària lliure per a la circulació de 7,20 m.  
- Quan no es puga disposar de les dues vies alternatives indicades en el paràgraf anterior, l'accés únic ha de finalitzar en un fons de sac de forma circular de 12,50 m de radi.  
- Els vials d'accés i les cunetes d'aquests hauran de mantenir-se lliures de vegetació, i disposaran d'una franja de protecció de 10 metres, a cada costat del camí, permanentment lliure de vegetació baixa i arbustiva, i si és el cas, amb l'estrat arbori fortament aclarit i podat fins a 2/3 de l'alçària total de cada peu.  
En el traçat de xarxes de proveïment d'aigua incloses en les actuacions de planejament urbanístic ha de preveure's una instal·lació d'hidrants. Els hidrants han d'estar situats en llocs fàcilment accessibles, fora de llocs destinats a circulació i estacionament de vehicles, degudament senyalitzats d'acord amb la Norma UNE 23033 i distribuïts de tal manera que la distància entre ells mesurada per espais públic no siga major de 200 m.  
La xarxa hidràulica que proveeix els hidrants ha de permetre el funcionament simultani de dos hidrants consecutius durant dues hores, cada un d'ells amb un cabal d'1.000 l/min i una pressió mínima de 10 mca.  
Si per motius justificats, la instal·lació d'hidrants no pot connectar-se a una xarxa general de proveïment d'aigua, ha d'haver-hi una reserva d'aigua adequada per a proporcionar el cabal abans indicat.  
- Les zones edificades, com també en els establiments industrials, limítrofs o interiors a àrees forestals hauran de disposar dels plans d'autoprotecció d'empresa, nucli de població aïllada o urbanització que recull el Pla especial front al risc d'incendis forestals de la Comunitat Valenciana (Decret 163/1998, del Govern Valencià).  
El projecte no inclou cap pla de prevenció de la urbanització enfront d'incendis forestals, ni l'ordenació del sector compleix les condicions anteriors.   
Consideracions ambientals  
Hi ha diversos aspectes fonamentals en què l'estudi d'impacte ambiental i el pla parcial presenten deficiències importants i de les que poden derivar-se afeccions notables.  
1. A continuació se citen les afeccions ambientals més importants detectades mitjançant la cartografia temàtica i les visites de camp:  
- Vulnerabilitat d'aqüífers a la contaminació  
L'àmbit posseeix una vulnerabilitat alta a la contaminació d'aqüífers, excepte una franja on és molt baixa.  
L'adequació urbanística d'aquesta categoria de terrenys amb vulnerabilitat alta, no és compatible amb els usos residencials intensius i industrials.  
L'ús del sector és no intensiu, que pot ser tolerat sempre que el sanejament i la depuració efectiva de les aigües queden garantits.  
- Accessibilitat potencial als recursos hídrics  
Les franges coincideixen amb les de l'apartat anterior. Es caracteritza per posseir una classificació de grau alta, i una franja que va d'oest a est, on és baixa.  
- Risc de lliscament-despreniment  
L'àrea d'estudi no té risc de lliscament o despreniment.  
- Risc d'erosió actual i potencial  
En tota la superfície el risc d'erosió actual és baix, excepte la franja de sòl forestal, on és molt alt. S'han de proposar mesures correctores per a pal·liar aquest risc.  
El risc d'erosió potencial és moderat, i en la franja de sòl forestal aquest risc es manté molt alt.  
Capacitat agrològica del sòl.  
Atenent la classificació del sòl per la seua aptitud per a l'explotació agrícola i forestal, la zona d'estudi es troba dins d'una capacitat agronòmica elevada.  
2. El principal ús del sòl en l'àmbit de l'actuació, és l'agrícola, destinat majoritàriament al cultiu de cítrics i secà, estant la majoria connectats a les xarxes de reg per degoteig.  
Existeix en la seua part nord-oest un pou de bombament d'aigües i en el seu interior unes quantes casetes agrícoles, una nau industrial i diversos habitatges unifamiliars en el límit oest.  
3. Vegetació  
La vegetació que trobem en el sector són cultius de regadiu, no obstant això, l'actuació es troba en la zona d'influència de la serra Calderona.  
Les espècies més destacables són matolls termomediterranis i pastius anuals, juntament amb els matolls arborescents Junisperus, els hàbitats millor representats.  
Els terrenys forestals del sector estan poblats per Pinus halepensis (pi blanc) i sotabosc de matoll mediterrani, prolongació espacial de tota la zona forestal que se situa al nord dels terrenys del pla parcial.  
4. Fauna  
La proximitat al Parc Natural de la Serra Calderona fa que siga aquest un aspecte rellevant, ja que qualsevol alteració podria provocar la contaminació o deteriorament del parc natural.  
La serra Calderona mostra una gran diversitat d'ambients (forestals, rupícoles, màquies, riberes i cultius), la qual cosa contribueix a l'existència d'una fauna molt diversa, on es troben espècies de gran interés, sobretot rapaces.   
5. Explotació dels recursos naturals  
Proveïment d'aigua potable  
Es preveu que el cabal total necessari per al proveïment siga de 205.500 l/dia. Per a cobrir aquesta demanda s'utilitzaran els recursos disponibles per l'Ajuntament de Náquera.  
Presenten certificat de l'empresa concessionària del servei de proveïment domiciliari d'aigua potable a diverses urbanitzacions del terme municipal de Náquera, en el qual assumeix que és possible realitzar un subministrament adequat d'aigua potable en unes condicions mínimes de pressió i cabal, sempre que es complisquen les condicions enumerades en el seu informe, anteriorment mencionat.  
Aigües residuals  
Les aigües residuals produïdes seran tractades en l'EDAR de Náquera-Serra. Es preveu que el cabal d'aigües residuals generades siga de 164,4 m³/dia.  
S'adjunta informe de l'entitat de sanejament sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Náquera-Serra per a admetre els cabals d'aigües residuals generades pel sector, sempre que es complisquen els condicionants enumerats en l'informe.  
Entre les mesures correctores de l'estudi d'impacte ambiental, estableix que la urbanització es dotarà de xarxa separativa d'aigües pluvials i residuals. La xarxa d'aigües residuals es connectarà a la depuradora. Si l'Ajuntament de Náquera no disposa d'ordenança de clavegueram es redactarà una ordenança d'abocament de clavegueram que tinga en compte les característiques de la depuradora i els objectius de l'aigua d'eixida fixats per a aquesta.  
Residus sòlids urbans  
Es presenta certificat de l'empresa que presta el servei de recollida de residus sòlids urbans del municipi de Náquera, en el qual assumeix la gestió d'aquests, i els transportant a les instal·lacions de tractament que té a Quart de Poblet (València).  
6. Contaminació acústica  
La Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana de protecció contra la contaminació acústica, en l'article 25 cita: "En els instruments de planejament urbanístic haurà de preveure's la informació i les propostes contingudes en els plans acústics municipals. En defecte d'aquests, els instruments de planejament urbanístic o territorial incorporaran un estudi acústic en el seu àmbit d'ordenació mitjançant la utilització de models matemàtics predictius que permeten avaluar el seu impacte acústic i adoptar les mesures adequades per a la reducció d'aquest".  
No s'incorpora un estudi acústic entre la documentació presentada.  
7. Paisatge  
La Serra de Calderona és el constant teló de fons del paisatge de tot el terme municipal, un paisatge en què abunden les pinedes i algunes suredes.  
L'actuació se centra en una zona abancalada de cultius, amb zones de terreny forestal molt poblats. L'actuació proposada comportaria una afecció paisatgística molt rellevant.  
La Llei 4/2004, de 30 de juny de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, article 11, estableix l'obligatorietat de presentar un estudi de paisatge juntament amb plans d'ordenació del territori, els plans generals i els instruments de planificació urbanística.  
La documentació que acompanya el projecte no conté estudi de paisatge.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. Segons l'article 5é del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
4. Segons l'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar no acceptable, només a l'efecte ambiental homologació i pla parcial del polígon 7 Baix Ermita, de Náquera (València), promoguda pel mateix Ajuntament, per les raons següents:  
- El projecte es troba en l'àmbit territorial del Pla d'ordenació de recursos naturals (PORN) de la Serra Calderona, aprovat mitjançant el Decret 77/2001, de 2 d'abril, del Govern Valencià.  
   
- El PORN en la secció setena (urbanisme i activitats residencials) estableix en el seu article 50 urbanisme que: No es podrà reclassificar nou sòl urbanitzable o urbà residencial en l'àmbit del PORN mentre que hi haja al municipi urbanitzacions que no es troben consolidades en, almenys, un 90% i no estiguen convenientment legalitzades i dotades de serveis urbans. S'exclou d'aquesta norma el sòl limítrof amb el nucli urbà a fi de no impedir el creixement d'aquest, sempre que se'n justifique suficientment la necessitat.   
- L'actual situació de l'àrees urbanitzades mostra que els esmentats sòls no s'han consolidat en, almenys, un 90%, i a més, moltes d'elles no es troben convenientment dotades de serveis urbans.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 23 de juny de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 33/2006-AIA  
Títol: Pla parcial de millora modificatiu de la UE 7.5 del sòl urbanitzable detallat industrial del PGOU  
Promotor: Ajuntament d'Aspe.  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Aspe i CTE  
Localització: Al nord del terme municipal d'Aspe a la vora de la carretera N-325, al paratge de l'Aljau.  
Descripció del projecte   
1. Objecte de projecte  
L'actuació pretén l'ampliació d'un sòl urbanitzable d'ús industrial.  
L'ampliació es proposa sobre un sòl no urbanitzable comú general, passant d'una superfície inicial de 87.683 m² a182.400 m².  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'actuació es localitza al nord del terme municipal d'Aspe, a la comarca del Vinalopó Mitjà, província d'Alacant.  
L'ús global del sector és l'industrial, sent els usos compatibles els terciaris i d'habitatge per al personal encarregat de vigilància, conservació i manteniment. Respecte als usos incompatibles o prohibits estan, entre altres, les indústries qualificades com de grau 5 en el Nomenclàtor d'activitats qualificades aprovat pel Decret 54/1990, del Consell de la Generalitat Valenciana i les relacionades en l'article 2.2.5.   
En la zona d'actuació en l'actualitat hi ha dues empreses industrials, una d'elles dedicada al recautxutatge de pneumàtics, camps de cultiu de vinya, alguns en estat d'abandó, i algunes parcel·les amb oliveres.   
Les indústries instal·lades disposen de subministrament d'aigua potable i de servei de sanejament.  
Els límits de l'àmbit del pla parcial són els que segueixen:  
- Pel nord: camí rural i límit municipal entre Aspe i Novelda.  
- Pel sud: circumval·lació nord-oest, unió de la N-325 i l'AV-4121.  
- Per l'oest: carretera N-325.  
- Per l'est: camí Estret de Novelda.  
Dades generals de l'ordenació proposada:  
Industrial 105.492 m²  
RV + AV 46.211 m²  
Zona verda 26.346 m²  
Sòl computable 181.393 m²  
Zona de domini públic 1.007 m²  
Total sector 182.400 m²  
Índex edificabilitat bruta 0,75 m²sostre/m²sòl  
3. Alternatives  
No s'han estudiat alternatives al projecte pel que fa a la ubicació d'aquest. Les tres variants proposades consisteixen en diverses ordenacions de les zones verdes i el viari en el sector.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'assenyala la dificultat de trobar alternatives al projecte de referència, recolzant-se en l'existència prèvia d'edificacions industrials, la necessitat d'ampliació d'aquestes i la demanda d'una ordenació i regularització de la situació d'aquesta.   
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 3 d'agost de 2001 l'Ajuntament d'Aspe va remetre el pla parcial i estudi d'impacte ambiental relatiu al Pla parcial de millora modificatiu UE 7.5, i no s'incoà el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental davant de la falta del certificat municipal acreditatiu del resultat del període d'informació al públic.  
En data 24 de març de 2004 l'Ajuntament d'Aspe va remetre el certificat de la informació pública.  
En data 2 de febrer de 2006 l'Ajuntament d'Aspe va remetre el projecte tècnic, expedient administratiu i l'estudi d'impacte ambiental relatiu al Pla parcial de millora modificatiu UE 7.5, i s'incoà el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Información d'Alacant, de data 13 de juny de 2002 i en el DOGV núm. 4023, de data 18 de juny de 2002.  
Durant el període d'informació pública no s'hi van presentar al·legacions, segons consta en el certificat emés pel secretari general de l'Ajuntament d'Aspe.   
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
En data 25 de juliol de 2002 se sol·licita a l'Ajuntament d'Aspe l'ampliació del contingut de l'estudi d'impacte ambiental. L'ampliació es va referir als punts següents:   
- Certificat municipal acreditatiu del resultat del període d'informació pública.  
- Informe de l'Ajuntament de Novelda respecte del grau d'acceptació de la proposta.  
- Justificació de la proposta en relació amb els sòls urbanitzables industrials existents com també el grau de desenvolupament d'aquesta.  
- Capacitat de l'EDAR respecte als nous usos previstos. Existència de recursos hídrics suficients.  
- Manteniment de les xarxes de séquies existents.  
- Modificació o soterrament de la línia aèria de mitjana tensió.  
- Trasllat a abocador dels diferents tipus de residus generats en el desmantellament de les indústries existents.  
- Tractament exterior de les construccions.  
- Inclusió de l'ordenança municipal de sorolls i vibracions.  
- Modificació dels valors límit del crom VI i cromo total a 0,5 i 2,5 respectivament.  
- Presència de camins ramaders en l'àmbit del sector.  
En data 12 de novembre de 2003 es rep del Servei Territorial de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial documentació contestant als aspectes tècnics abans referits.   
Sol·licitud d'informes sectorials  
No s'han sol·licitat informes sectorials.  
Afeccions legals  
Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudi integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, PGOF i xarxa Natura, no s'han detectat, en l'àrea concreta d'estudi, afeccions a cap figura ambiental.  
Després de consultar la cartografia del pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), no s'han detectat àrees inundables susceptibles de protecció en l'àrea d'estudi.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental no hi ha camins ramaders, jaciments arqueològics i restes etnològiques susceptibles d'afecció en l'àrea d'estudi.  
Pel que fa a la classificació i qualificació del sòl, el sòl objecte de modificació urbanística està classificat actualment com a sòl no urbanitzable comú general.  
Consideracions ambientals  
L'àrea objecte de l'estudi se situa sobre terrenys pertanyents al període quaternari, en una vall d'origen al·luvial. El sector presenta una topografia pràcticament plana, amb una lleugera inclinació d'orientació oest-est, amb un risc d'erosió molt baix i una capacitat d'ús agrícola elevada.  
Respecte a la vegetació que podem trobar en l'àrea d'estudi, els terrenys que no es troben ocupats per les indústries implantades es destinen principalment en l'actualitat a un ús agrícola, en concret al cultiu de la vinya amb l'excepció de tres camps amb diversos exemplars d'oliveres i diverses parcel·les de cultius abandonats. Els terrenys han sigut transformats per a l'ús agrícola, la qual cosa deriva que a penes existisquen espècies vegetals de caràcter natural.  
En l'estudi d'impacte ambiental es realitza una descripció de la fauna que es pot trobar en la zona lligada a la vegetació present, destacant l'avifauna que poden tenir la zona com a àrea de campeig.  
Respecte al proveïment d'aigua, s'adjunta a l'expedient informe de l'empresa subministradora UTE AVSA-SEASA II pertanyent al grup d'Aiguas de Valencia - Mancomunitat d'Aspe i Hondón de las Nieves on justifiquen l'existència de recursos hídrics en quantitat i qualitat suficients per als nous usos previstos. Per al municipi d'Aspe es té un volum anual per a consum de 1.250.000 m³, i la mitjana de consum durant el període 1999-2002 és d'uns 940. 000 m³, per la qual cosa es conclou en l'informe que es disposarà de quantitat suficient per a satisfer la demanda estimada de 97.302 m³ anuals per al sector 7.5.   
Per a la depuració d'aigües residuals, en la documentació presentada es té l'informe de l'entitat Sanejament d'Aigües de la Generalitat Valenciana de data 7 de març de 2003 sobre la capacitat de l'EDAR d'Aspe per a admetre les aigües residuals generades per l'actuació concloent la viabilitat del tractament sempre que es complisquen una sèrie de condicions. El punt de connexió a la xarxa general de sanejament es definirà en l'avantprojecte d'urbanització, la connexió serà a un col·lector unitari comú per a les UE 7.2, 7.3, 7.4 i 7.5.  
Els residus generats pel desmantellament d'algunes de les indústries existents seran tractats en el centre d'eliminació de residus en la partida Upanel d'Aspe, de titularitat municipal i amb capacitat per a tractar residus sòlids urbans, residus inerts i residus industrials no tòxics.   
En l'àrea d'estudi el paisatge està constituït essencialment per dues unitats paisatgístiques clarament diferenciades com són la zona consolidada industrial i la zona agrícola, i destaca en la primera d'elles la gran visibilitat d'aquesta des de la carretera N-325 i l'efecte de barrera visual que genera.   
En referència a les mesures correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, aquestes es dirigeixen principalment a mitigar l'efecte generat per les obres urbanització, assenyalant la conservació de les oliveres i la palmera existents mitjançant el trasplantament d'aquestes a les zones verdes.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Pla parcial de millora modificatiu de la UE 7.5 del sòl urbanitzable detallat industrial del PGOU, el promotor del qual és l'Ajuntament d'Aspe (Alacant), sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. Haurà d'obtenir-se l'informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià. En el supòsit que l'esmentat informe resultara desfavorable, així haurà d'entendre's aquesta declaració d'impacte ambiental.  
2. Els residus que es generen de qualsevol tipologia hauran de ser gestionats d'acord amb el que disposa el pla zonal núm. XVIII, inclòs en el PIR (pla integral de residus) de la Comunitat Valenciana. Abans de la concessió de llicència d'activitat, l'Ajuntament exigirà a les indústries que es vulguen implantar en el sector un pla de gestió de residus, que incloga el tractament i destinació definitiva d'aquests.  
3. L'Ajuntament exigirà a l'agent urbanitzador, una vegada acabades les obres d'urbanització, els certificats de recepció de residus sòlids inerts per part dels abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
4. La xarxa de sanejament haurà d'executar-se amb caràcter separatiu. Les aigües residuals es traslladaran per col·lector fins a la xarxa municipal i d'allí a l'estació depuradora. S'haurà d'establir una ordenança d'abocaments d'acord amb les característiques de funcionament de l'estació depuradora. Per a l'abocament d'aigües pluvials al barranc s'haurà d'obtenir l'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer. La xarxa de pluvials haurà de travessar un separat de greixos, olis i sòlids en suspensió abans de l'abocament.  
5. La xarxa de sanejament haurà d'incorporar arquetes de registre en cada una de les connexions privades al col·lector general, que es complementaran amb arquetes separadores de greixos i olis en aquells casos en què siga previsible, per l'activitat que s'ha de realitzar, la manipulació o abocament d'aquest tipus de substàncies.  
6. La línia aèria de mitjana tensió que travessa el sector s'haurà de soterrar en la zona en què afecte el polígon industrial.  
7. En cas d'afectar les xarxes de reg existents, haurà de garantir-se'n la continuïtat durant les obres, i la seua reposició una vegada finalitzades aquestes. De la mateixa manera, els cultius limítrofs que es vegen afectats per les obres, hauran de restituir-se a l'estat original d'aquests.  
8. Es realitzarà un seguiment i control dels materials i acabats emprats en la construcció de les diverses indústries, buscant la utilització dels colors propis de l'entorn i evitant les superfícies metàl·liques o reflectors.  
9. Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per a l'abassegament dels materials que s'han d'emprar en les obres d'urbanització i edificació, evitant l'ocupació dels sòls agrícoles limítrofs.   
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 19 de juny de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 207/2006-AIA  
Títol: Homologació sectorial modificativa del PGOU i modificació puntual parcel·la EC-2, EC-6, DED del municipi de València   
Promotor: Ajuntament de València  
Autoritat substantiva: Ajuntament de València i CTU  
Localització: Terme municipal de València. Àmbit nord-oest de València.  
Descripció del projecte   
1. Objecte de projecte  
El document d'homologació sectorial modificativa del pla general constitueix un annex de les tres modificacions puntuals del Pla general de València en la parcel·la DED del Pla parcial sector PRR-14 Beniferri i les parcel·les EC-2 i EC-6 del Pla parcial sector 1 Ademuz, i es tramita conjuntament integrant un mateix expedient administratiu.  
És una homologació modificativa perquè introdueix modificacions puntuals que afecten l'ordenació estructural del PGOU, com és la classificació de sòl, que passa de sòl no urbanitzable a urbanitzable, si bé per a destinar-lo a dotacions públiques.  
L'actuació projectada es basa en la classificació de dues parcel·les de sòl no urbanitzable de protecció agrícola situades al carrer el Camp de Túria i al Camí Vell de Llíria a sòl urbanitzable amb l'objectiu de compensar la minva dotacional que comporta la modificació de qualiCaracterística Modificació planejament  
 Parcel·la B  
C/ El Camp de Túria  
SDR (sòl urbanitzable) Parcel·la A  
Camí Vell de Llíria  
SJL (sòl urbanitzable)  
Planejament Modificació Puntual del PGOU de València  
Superfície parcel·la 10.618,71 m²s 5.044,69 m²s  
Qualificació EQ / SDR (SP-1) SJL (EL-4)  
Edific. Total parcel·la 23.361.162 m²t 504,47 m²t  
Índex d'edificabilitat bruta 2,2 m²t/m²s 0,1 m²t/m²s  
Ocupació 70% 80%  
Nombre Plantes <=6 <=2  
Alçària cornisa màxima Hc = 25,30 m -  
\* \* \* \* \*  
Característica Modificación planeamiento  
 Parcela B  
C/ El Camp de Túria  
SDR (suelo urbanizable) Parcela A  
Camino Viejo de Liria  
SJL (suelo urbanizable)  
Planeamiento Modificación Puntual del PGOU de Valencia  
Superficie parcela 10.618,71 m²s 5.044,69 m²s  
Calificación EQ / SDR (SP-1) SJL (EL-4)  
Edific. Total parcela 23.361.162 m²t 504,47 m²t  
Indice de edificabilidad Bruta 2,2 m²t/m²s 0,1 m²t/m²s  
Ocupación 70% 80%  
Número Plantas <=6 <=2  
Altura cornisa max. Hc = 25,30 m -ficació de tres parcel·les dotacionals escolars a parcel·les residencials destinades a habitatge de protecció pública, a través dels seus corresponents documents de modificació puntual ja citats.  
Es qualifica la primera d'aquestes com a dotació pública de la xarxa secundària, equipament esportivorecreatiu (EQ / SDR). La superfície de la parcel·la objecte de modificació és de 10.618,71 m². Aquesta parcel·la es denominarà parcel·la B.  
Es qualifica la segona també com a dotació pública de la xarxa secundària, amb qualificació de zona verda, jardí (SJL). La superfície de la parcel·la objecte de modificació és de 5.044,69 m². Aquesta parcel·la es denominarà parcel·la A.  
Tot això implica un increment de 15.663,4 m²s dotacionals respecte a l'actual recollit en el PGOU que passa a formar part de la xarxa secundària de dotacions.  
El quadre de paràmetres urbanístics de l'àmbit de l'actuació en sòl no urbanitzable queda de la manera següent:  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'actuació que s'ha d'avaluar té una superfície de 15.633,4 m², distribuïda en dues parcel·les: parcel·la A 5.044,69 m², i parcel·la B, amb una superfície de 10.618,71 m². Aquestes parcel·les se situen en la part nord-occidental del terme municipal de València, en els districtes Pobles de l'Oest (barri de Beniferri) la parcel·la A, i Campanar (barri de Sant Pau) la parcel·la B. Estan delimitades per vials i illes de marcat caràcter urbà.  
3. Alternatives  
No s'han presentat alternatives tècniques al projecte.  
Tramitació administrativa  
Admissió a tràmit  
En data 29 de maig de 2006 la Secció de Planejament de la Direcció Territorial de la conselleria de Territori i Habitatge de València va remetre una còpia del document d'estudi d'impacte ambiental, expedient administratiu i projecte relatiu a l'homologació sectorial modificativa del PGOU i modificació puntual parcel·la EC-2, EC-6, DED del municipi de València, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons edicte publicat en el DOGV núm. 5151, de 9 de desembre de 2005 i en el periòdic Las Provincias de data 24 de novembre de 2005.   
Durant el període d'informació pública s'hi van presentar 3 al·legacions, sent una d'elles de caràcter ambiental, la de la Sra. Victoria González Fernández, en data 21 de novembre de 2005, en la qual exposa que s'hauria de desestimar la localització d'una instal·lació dotacional d'ús esportiu a la vora d'una subestació elèctrica amb potències de 132 i 220 KV, segons consta en els certificats emesos pel secretari general de l'Ajuntament de València, acompanyat en l'expedient administratiu per la certificació d'aprovació provisional per acord del Ple de data 20 de febrer de 2006.   
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
No es requereix l'ampliació de documentació.  
Sol·licitud d'informes sectorials  
No s'han sol·licitat informes sectorials.  
Afeccions legals  
Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, PGOF i xarxa Natura, no s'han detectat afeccions sobre l'àrea d'estudi.   
Després de consultar la cartografia temàtica d'ordenació del pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), no s'han detectat àrees inundables susceptibles de protecció que afecten la zona objecte de l'actuació.  
Dins de l'àmbit d'actuació, no hi ha llits o barrancs entesos com a tals de manera que puguen entendre's subjectes al que disposa la Llei 25/1998, de 2 d'agost, d'aigües, i el Reial decret 1849/1986, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic.  
Una vegada consultada la xarxa de camins ramaders del municipi, la parcel·la en estudi no es veu afectada per cap dels camins ramaders que creuen el terme, per la qual cosa no s'ha d'atendre la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders.  
No consta en l'expedient informe favorable regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, segons el qual els jaciments arqueològics i els camins ramaders presents en el municipi estan fora de l'àmbit d'actuació del pla especial.  
Consideracions ambientals  
La superfície afectada per l'actuació, se situa íntegrament en el clima de la plana litoral septentrional, caracteritzada per registrar unes precipitacions anuals d'uns 450 mm, augmentant de sud a nord, amb un màxim estacat a la tardor, un dèbil màxim secundari a la primavera i un període màxim estival d'uns 4 mesos.  
S'emmarca des del punt de vista geològic en la denominada Plana de València. Es presenta com una gran plana prelitoral, ocupada majoritàriament per l'Albufera de València i sediments associats, i pels llims d'inundació del riu Túria. Estratègicament, en l'àrea d'estudi, s'ha distingit un únic tipus de depòsit d'origen mixt (continental i marí): llims d'inundació.  
El domini geomorfològic sobre el qual se situa l'àrea d'estudi, és la plana costanera. L'única unitat geomorfològic identificativa ha sigut l'al·luvial. La subunitat representada és: terrasses fluvials de València.  
Actualment, les conques drenants i vessants de la zona d'estudi estan molt modificades a causa de l'acció antròpica tant sobre l'àrea objecte d'estudi, com en tot l'entorn i durant molt de temps. Cal assenyalar que la zona afectada per l'actuació no intercepta rambles o barrancs, encara que sí que passen en les proximitats canals de reg tradicionals (de 2n i 3r ordre) de la séquia de Tormos.  
L'àrea estudiada posseeix uns sòls amb una capacitat d'ús agrícola elevada, qualitat característica dels terrenys pertanyents a l'Horta Valenciana.  
En la zona d'estudi es dóna un valor mitjà de la vulnerabilitat de la zona enfront de la contaminació (categoria III) a causa d'un grossària moderada de la zona no saturada i a la degradació actual de la qualitat de l'aigua subterrània.  
Pel que fa a la vegetació actual, les zones cultivades tenen total rellevància en l'àmbit d'actuació. En el cas de la parcel·la A, comprenen fonamentalment explotacions hortícoles intensives de regadiu i, en menor grau, de cítrics Aquestes, a més, es caracteritzen per la seua vegetació nitròfila associada. En el cas de la parcel·la B, els cultius han sigut abandonats, havent-se transformat en un solar erm, on només es desenvolupa flora ruderal lligada a ambients altament antropitzats.  
La fauna present en la zona està lligada als ecosistemes anteriors, per la qual cosa els elements faunístics solen tenir caràcter trivial i escàs interés atés el que se n'ha generalitzat de la distribució.  
Paisatgísticament, se situa en la plana costanera citrícola-hortícola. La seua orografia està formada per una plana que descendeix suaument cap al llit del Túria i cap al mar. L'àmbit de l'actuació urbanística estudiada presenta una gran uniformitat paisatgística, per la qual cosa distingeix una única unitat de paisatge intrínsec (paisatge hortícola) encara que ja fortament pressionat per importants infraestructures i zones altament urbanitzades. En el cas de la parcel·la B, el cultiu hortícola ha sigut abandonat i en l'actualitat constitueix una àrea degradada.  
La ciutat de València és, fonamentalment, una àrea de serveis la influència de la qual arriba molt més enllà dels límits del terme municipal d'aquesta. Actualment la població ocupada en el sector serveis és del 77% del total, amb un gran pes d'as activitats professionals.  
Cal destacar la presència pròxima de dos elements arquitectònics de caràcter tradicional, aquests no reben cap tipus de protecció en el Catàleg d'arquitectura rural de València.  
Pel que fa a la producció d'aigües residuals, en tractar-se d'una actuació de caràcter dotacional on no es preveu un increment de la població resident ni estacional, no s'estima adequat suposar una major demanda d'aigua potable o un major volum d'aigües residuals. En tot cas, les aigües residuals seran abocades al clavegueram públic, en concret a la xarxa de clavegueram municipal existent dels sectors de Beniferri i Ademuz, ja desenvolupats i urbanitzats, i conduïdes a l'estació depuradora d'aigües residuals en les condicions establides en les ordenances municipals d'abocament de clavegueram.  
Pel que fa als residus sòlids inerts generats durant la fase d'execució, l'estudi d'impacte ambiental afirma respecte als residus d'obra que aquests seran gestionats de la manera correcta.   
Els residus sòlids urbans procediran dels usos dotacionals-esportius i espais lliures de les parcel·les, per la qual cosa s'estima que no es produirà un increment de la producció de RSU, pel fet de no comportar un increment efectiu poblacional per a la ciutat de València.  
Les principals mesures correctores es recolzen en la correcta gestió dels residus, el control de la contaminació sobre el medi físic i la minimització dels impactes ambientals detectats, aplicant-se totes i cada una de les mesures proposades, que no entren en contradicció amb aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Juntament amb la documentació presentada, s'adjunta informe de data 19 d'octubre de 2005 de la Direcció General de Règim Econòmic de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, sobre la previsió de permanència del Col·legi Sagrada Família en ubicació actual (carrers la Safor, Carlos Ruano i Padre Barranco) a l'efecte d'aquesta modificació del PGOU de València.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable el projecte, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació l'homologació sectorial modificativa del PGOU i modificació puntual parcel·la EC-2, EC-6, DED del municipi de València, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb allò que estableix la documentació presentada i supeditat al compliment dels condicionants establits en l'apartat segon d'aquesta declaració:  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, i especialment davant de l'absència d'informació que justifique o no la possible presència de restes arqueològiques al voltant de l'actuació, haurà d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que l'esmentat informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
2. Els residus existents en la parcel·la hauran de ser retirats i gestionats d'acord amb la tipologia d'aquests abans de la concessió de llicència municipal d'obres a l'empresa urbanitzadora.   
3. L'Ajuntament exigirà a les empreses encarregades entregar, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
4. D'acord amb l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, informe favorable de l'organisme de conca competent, o entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament, sobre la seua disponibilitat i compatibilitat de l'increment de consum de recursos hídrics, motivat per l'actuació, amb les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afectació o menyscabament a altres usos existents legalment implantats,  
5. Durant la fase d'execució, s'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinària d'obra indicant, si és el cas, el lloc on es duran a terme les labors de neteja i manteniment d'aquesta. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per un taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.  
6. Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per a l'abassegament dels materials que s'han d'emprar en les obres d'urbanització i edificació, evitant l'ocupació dels terrenys limítrofs.  
7. En el cas que les construccions afecten els serveis i infraestructures de reg, serà necessària la reposició d'aquests. S'haurà de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tinguen una funcionalitat més enllà dels límits d'aquest. Qualsevol desviació o alteració de les esmentades instal·lacions haurà de disposar de l'autorització de la comunitat de regants afectada o de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, qui determinarà la manera en què es duran a terme les actuacions proposades.  
8. Els residus que es generen en la fase de funcionament tant perillosos com no perillosos hauran de ser gestionats a través d'un gestor autoritzat d'acord amb la legislació sectorial d'aquests.  
9. S'optarà per la reutilització de la terra vegetal retirada amb motiu dels moviments de terres realitzats, bé en la zona verda del nou dotacional bé per a altres usos externs al projecte. Es definirà el lloc i condicions d'emmagatzemament d'aquesta, a fi de garantir que l'esmentada terra no en perda les condicions d'humitat i les característiques edàfiques d'aquesta.  
10. En la part de la parcel·la B destinada a ús zona verda i espais lliures de la xarxa secundària, jardins (SJL), denominada en el PGOU de València com EL-4, es crearà una pantalla vegetal formada per arbres d'espècies autòctones a fi de crear una separació natural amb la subestació elèctrica limítrofa pel nord amb l'esmentada parcel·la. Tot això, complint amb el condicionant 11 que es desenvolupa a continuació.   
11. Haurà d'atendre's el que disposa Llei 54/1997, de 27 de novembre, del sector elèctric i el Reial decret 3151/68, de 28 de novembre, pel qual s'aprova el Reglament d'alta tensió com també l'Ordre de 27 de març de 1991, sobre extensió de xarxes elèctriques, per a la separació de les línies elèctriques de la subestació elèctrica, tant de les zones verdes com dels edificis o construccions que es realitzen en la parcel·la B.  
12. La urbanització es dotarà de xarxa separativa d'aigües pluvials i residuals.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 29 de juny de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5656, del 10-12-2007 (2007/14794)

RESOLUCIÓN de 19 de noviembre de 2007, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental, correspondientes a los municipios de Villargordo del Cabriel, Xirivella, Náquera, Aspe y Valencia.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5656

Fecha DOGV
:   10-12-2007

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2007/14794

CVE


Fecha del documento
:   19-11-2007

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Villargordo del Cabriel](javascript:void(0))
    * [Xirivella](javascript:void(0))
    * [Náquera](javascript:void(0))
    * [València](javascript:void(0))
    * [Aspe](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 19 de noviembre de 2007, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental, correspondientes a los municipios de Villargordo del Cabriel, Xirivella, Náquera, Aspe y Valencia. [2007/14794]  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las Declaraciones de Impacto Ambiental.  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
En su virtud, he resuelto:  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las resoluciones correspondiente a los expedientes 203/05-AIA Villargordo del Cabriel, 252/05-AIA Xirivella, 012/06-AIA Náquera, 033/06-AIA Aspe, y 207/06-AIA Valencia, que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación  
Valencia, 19 de noviembre de 2007.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 203/2005-AIA  
Título: Plan Parcial Polígono Industrial El Toro.  
Promotor: Ayuntamiento de Villagordo del Cabriel.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento Villagordo del Cabriel y CTV.  
Localización: Al suroeste del casco urbano, entre el Barranco de la vid, la antigua carretera N-III y la actual N-III.  
Descripción del proyecto   
1. Objeto de proyecto  
La reclasificación de Suelo No Urbanizable Común y Suelo No Urbanizable de Protección Forestal para:  
- Satisfacer la demanda actual de suelo industrial en el municipio.  
- Adecuar la zona verde existente e integrarla en el sector.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
La superficie del sector es de 117.002,82 m², los cuales actualmente están calificados como suelo no urbanizable común y suelo no urbanizable de protección forestal según las Normas Subsidiarias de Villargordo del Cabriel, aprobadas definitivamente el 5 de enero de 1990.  
En la parcela destinada al uso industrial existía una cantera de extracción de piedra caliza que una vez finalizada su explotación se intentó restaurar sin éxito mediante la creación de bancales y la plantación de árboles.  
Posteriormente, en los mismos terrenos, la UTE encargada de la construcción de la autovía Madrid-Valencia, estableció una zona de oficinas, vestuarios, zona de transformación de materiales, planta de hormigonado y parque de áridos. Para realizar las actividades propias de la obra se crearon redes eléctricas de baja y media tensión, un centro de transformación de 100 KVA, redes de agua potable, sondeo de abastecimiento, un depósito de agua potable y un depósito descubierto para otros usos.  
De acuerdo al Estudio de Impacto Ambiental (EsIA), la principal actividad que se desarrollará en el polígono es la fabricación de ventanas de aluminio, realizadas mediante un sistema robotizado.   
Los límites del sector se encuentran definidos por:  
- Al sur: antigua carretera N-III transferida por el Ministerio al Ayuntamiento.  
- Al norte: EDAR municipal y Barranco de la Vid.  
- Al este: camino a la depuradora y Barranco de la Vid.  
- Al oeste: la carretera N-III.  
Los datos generales de ordenación del sector incluidos en el EsIA son:  
Superficie bruta del sector: 117.002,82 m²  
Superficie computable del sector: 117.002,82 m²  
Edificabilidad bruta: 35.460,81 m²   
Indice de edificabilidad: 0.30 m²t/m²s  
3. Alternativas  
La ubicación del sector viene motivada por la propiedad municipal de los terrenos y por la existencia de los servicios e infraestructuras ejecutadas en el sector a raíz del alquiler de la parcela a la UTE encargada de la construcción de un tramo de la autovía A-3 Madrid-Valencia.  
En el estudio de alternativas, se ha considerado como alternativa 1 una variante en cuanto a la conexión viaria del sector con el casco urbano, emplazándose dicha conexión en el entorno del Barranco de la Vid.  
La alternativa 2, opción finalmente elegida, realiza la conexión con el casco urbano por la antigua carretera N-III y aprovecha los equipamientos existentes en el sector y la zona verde ya construida en el espacio lúdico-recreativo.  
Tramitación administrativa  
1. Admisión a trámite  
En fecha 8 de noviembre de 2005 la Dirección Territorial de Valencia remitió copia del Estudio de Impacto Ambiental (EIA), expediente administrativo y proyecto relativo al Plan Parcial Sector Industrial en S.N.U. de Villagordo del Cabriel, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
2. Información pública  
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el diario Levante, de fecha 4 de agosto de 2005 y en el DOGV de fecha 12 de agosto de 2005.  
Durante el periodo de información pública no se presentó ninguna alegación, según consta en los certificados emitidos por el secretario del Ayuntamiento de Villargordo del Cabriel, en los cuales se incluía la aprobación provisional por acuerdo del Pleno de fecha 14 de septiembre de 2005 y el informe del trámite de información al público realizado.   
3. Resumen de las alegaciones  
No se han presentado alegaciones.  
4. Peticiones de información o documentación complementaria  
En fecha 6 de abril de 2005 la Dirección Territorial de Valencia remitió copia del nuevo Estudio de Impacto Ambiental (EIA), Estudio del Paisaje, Estudio del Impacto Acústico y proyecto relativo al Plan Parcial Sector Industrial en SNU de Villargordo del Cabriel.  
Solicitud de informes sectoriales  
Informe Estudio de Paisaje  
El informe realizado de acuerdo con el artículo 11 de la Ley 4/2004 de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, concluye con la valoración favorable del estudio supeditado al cumplimiento de los siguientes condicionantes que se pasan a transcribir a continuación:  
- Elaborar un mapa de visibilidad desde los principales puntos de observación de la cuenca visual que contenga la actuación.  
- Completar la documentación gráfica (fotomontajes, secciones, infografías, modelizaciones, etc.), donde sea perceptible por el público el resultado de la ordenación de los puntos de observación más visitados y los accesos a la población.  
- Elaborar unas Normas de Integración Paisajística que definirán la escena urbana del polígono a ejecutar.  
- Aportar documentación refundida en soporte papel y digital.  
Afecciones legales  
Tras la consulta de las cartografías temáticas y estudio integrantes de los sistemas de información territorial publicadas por la COPUT y Red Natura, no se han detectado, en el área concreta de estudio, afecciones a figura ambiental alguna.  
El Estudio de Impacto Ambiental no ha analizado la existencia de vías pecuarias, yacimientos arqueológicos y restos etnológicos susceptibles de afección en el área de estudio.  
En el expediente no consta el informe preceptivo regulado en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
Existe una línea aérea de media tensión que atraviesa el sector hasta la zona de los dos centros de transformación para las antenas de telefonía existentes y una línea aérea de baja tensión que discurre por la parcela hasta el pozo de abastecimiento.   
El cauce más próximo al área de la actuación es el Barranco de la Vid, que discurre entre el sector industrial y el núcleo urbano, no viéndose afectado por la actuación prevista.   
Consideraciones ambientales  
El municipio de Villargordo del Cabriel está situado en la parte más occidental de la comarca de Utiel-Requena en la provincia de Valencia. El área de estudio se encuentra en las estribaciones más surorientales de la Cordillera Ibérica, en las Sierras del Bicuerca y del Rubial y se caracteriza por presentar una fisiografía fuertemente ondulada.   
La zona de estudio se sitúa sobre terrenos pertenecientes al periodo Jurásico y Cuaternario. Los materiales presentes en la zona se caracterizan por la presencia de estratos de calizas, dolomías y calizas margosas. La vulnerabilidad frente a la contaminación de las aguas subterráneas debido a las características de los suelos presentes es considerada como media, no obstante, en los suelos de naturaleza detrítica la permeabilidad es alta como también lo es la vulnerabilidad de los acuíferos.   
Respecto de la vegetación que se puede encontrar en el área de estudio, aquellos terrenos que no han sido alterados por las actividades extractivas en el sector están ocupados en la actualidad por el parque situado junto a la Ermita, por terrenos forestales formados monte bajo y matorral situándose en ellos algunas infraestructuras, pequeños cultivos agrícolas y zonas de repoblación de la cantera.  
En el EsIA se afirma que no han existido incendios forestales en el ámbito de la actuación desde la entrada en vigor de la Ley 4/1992 de Suelo No Urbanizable. No obstante, el riesgo potencial de incendio forestal en el suelo catalogado como forestal del sector es alto.   
El EsIA realiza una descripción de la fauna que se puede encontrar en la zona, apuntando las diversas especies animales y elaborando una zonificación en la que describe las principales especies asociadas a la masa forestal y al matorral.   
- Abastecimiento de agua potable: se obtiene por captación en el pozo municipal existente en la zona de equipamientos, donde existe además un depósito de agua cubierto y una balsa para almacenamiento. La red se define como unitaria, para abastecimiento de agua potable, hidrantes contra incendios y riego.  
En el expediente existe un informe del autor del proyecto, considerando que existe disponibilidad de recursos hídricos. Dicho informe certifica la capacidad del sistema de captación, pero no la disponibilidad para satisfacer el incremento que supondrá la implantación de los usos previstos.  
- Red de saneamiento: en el EIA existe un poco de confusión al respecto ya que en algún punto se define como unitaria y en otros como separativa.  
El vertido de aguas pluviales se realizará hasta la carretera y de esta hasta el Barranco de la Vid.  
Las aguas residuales se llevarán hasta el colector existente en el antiguo matadero municipal para luego pasar a la red de alcantarillado municipal y de allí hasta la EDAR de Villargordo del Cabriel. En la zona norte del sector está previsto ejecutar un colector que lleve las aguas directamente a la EDAR.  
- Residuos sólidos: de acuerdo al informe del ingeniero autor del proyecto, los residuos sólidos urbanos y los residuos inertes serán gestionados por la Mancomunidad del Interior Tierra del Vino.  
- Estudio acústico: como conclusión al mismo se tiene según el EsIA que el nivel sonoro debido al incremento de tráfico se mantiene prácticamente en los mismos valores, dentro de los límites que establece la normativa sectorial.  
La situación del polígono industrial respecto del núcleo de población de Villargordo del Cabriel, en relación con las direcciones principales del viento, podría producir ciertos problemas con la posible emisión de gases y ruidos a la atmósfera de industrias potencialmente contaminantes.   
El capítulo de medidas correctoras incluido en el Estudio de Impacto Ambiental contiene una serie de medidas correctoras de carácter general, con poca definición y careciendo de la especificación de las medidas presupuestarias necesarias para la ejecución de las mismas. El programa de vigilancia ambiental no recoge los apartados contenidos en el Decreto 192/1990 entre los cuales se incluye los métodos de recogida de análisis y datos, y el calendario aproximado para la aplicación del programa y organismo responsable de su ejecución.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre Evaluación de Impacto Ambiental.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sea de aplicación, el Plan Parcial Polígono Industrial El Toro en Villargordo del Cabriel(Valencia), cuyo promotor es el Ayuntamiento de Villargordo del Cabriel, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo de la presente Declaración.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Deberá obtenerse el informe favorable de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, de acuerdo al artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano. En el supuesto que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse la presente Declaración de Impacto Ambiental.  
2. El vertedero de áridos limpios procedentes de las obras que se están ejecutando para el tren de alta velocidad, deberá contar con la correspondiente autorización administrativa de residuo inerte adecuado de acuerdo al Decreto 200/2004, de 1 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se regula la utilización de residuos inertes adecuados en obras de restauración, acondicionamiento y relleno, o con fines de construcción.   
3. Los residuos que se generen de cualquier tipología deberán ser gestionados de acuerdo a lo dispuesto en el Plan Zonal nº IX, incluido en el PIR (Plan Integral de Residuos) de la Comunidad Valenciana. Antes de la concesión de licencia de actividad, el Ayuntamiento exigirá a las industrias que se quieran implantar en el sector un plan de gestión de residuos, que incluya su tratamiento y destino definitivo.  
4. Será necesario acreditar ante la Comisión Territorial de Urbanismo, mediante informe favorable del organismo de cuenca competente, la disponibilidad de recursos hídricos en cantidad y calidad suficientes para la implantación de los usos previstos para la ordenación propuesta, así como la capacidad de depuración de la EDAR municipal mediante informe de EGEVASA.   
5. La red de saneamiento deberá ejecutarse con carácter separativo. Las aguas residuales se trasladarán por colector hasta la red municipal y de allí a la estación depuradora. Se deberá establecer una ordenanza de vertidos acorde con las características de funcionamiento de la estación depuradora. Para el vertido de aguas pluviales al barranco se deberá obtener la autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar. La red de pluviales deberá atravesar un separado de grasas, aceites y sólidos en suspensión antes del vertido.  
6. Redelimitar el sector, extrayendo del mismo el suelo clasificado por el Plan General de Ordenación Forestal de la Comunidad Valenciana (PGOF) como Suelo Forestal. Entre la zona industrial y el suelo forestal deberá haber una franja de protección, así como un camino perimetral de 5 metros de anchura.  
7. El Ayuntamiento exigirá al Agente Urbanizador, una vez acabadas las obras de urbanización, los certificados de recepción de residuos sólidos inertes por parte de los vertederos o empresas autorizadas para la gestión de este tipo de residuos.  
8. Las dos líneas aéreas de media y de baja tensión que atraviesan el sector se deberán soterrar o modificar su trazado, en la zona en la que afecte al polígono industrial.   
9. Será necesario disponer antes del punto de conexión con la red de saneamiento municipal existente de una arqueta de registro que permita la toma de muestras y la desconexión del vertido.  
10. Se atenderá a los condicionantes especificados en el informe del Estudio del Paisaje, todos los cuales se asumirán como condicionantes de la presente Declaración de Impacto Ambiental.   
11. El programa de vigilancia ambiental deberá incluir los controles a realizar, el modo de llevarlos a cabo y la periodicidad de los mismos.  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 1 de junio de 2006.- La directora general de Gestión del Medio natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 252/05-AIA  
Título: Modificación Puntual nº 9 del Plan General de Ordenación Urbana de Xirivella  
Promotor: Ayuntamiento de Xirivella  
Autoridad sustantiva: conselleria de Territorio y Vivienda. Comisión de Urbanismo de Valencia  
Objeto: Reclasificación de 2.635 m² de suelo no urbanizable de especial protección agrícola  
Localización: Parcela en el límite sur del núcleo urbano de Xirivella, entre la línea de ferrocarril Valencia-Utiel y el polideportivo municipal Ramón Sáez.  
Descripción del proyecto  
El proyecto se ubica en el municipio de Xirivella, comarca valenciana de L'Horta. Consiste en la reclasificación de 2.635 m² de suelo no urbanizable de especial protección agrícola, según Plan General vigente aprobado el 23 de abril de 1993. Con esta superficie se completa una parcela de 14.562 m² para ampliar y adaptar el instituto Ramón Muntaner a los estándares de la ley de educación. La parcela está en el límite sur del núcleo urbano de Xirivella, entre la línea de ferrocarril Valencia-Utiel y el polideportivo municipal Ramón Sáez.  
Además de tener que ampliar la superficie para adaptarse al programa de la conselleria de Cultura, Educación y Deporte, el instituto se ve obligado a retranquearse para respetar la nueva servidumbre del ferrocarril, que se modificará porque hay prevista una duplicación de la línea.   
La parcela que se reclasifica quedará como suelo urbanizable con la calificación de equipamiento educativo-cultural de red primaria, colindante al oeste con la futura prolongación de la Av. Virgen de los Desamparados, que la comunicará con el casco urbano.  
Tramitación administrativa  
El 21 de diciembre de 2005 el Ayuntamiento de Xirivella remite la siguiente documentación:  
- Modificación Puntual nº 9 del Plan General (1 tomo)  
- Estudio de Impacto Ambiental (1 tomo) y 6 planos   
- 2 planos de ordenación   
- 7 planos de información   
- 5 planos justificativos   
Con esta documentación se abre el expediente 252/05-AIA de evaluación de impacto ambiental.  
El 25 de abril y el 18 de mayo de 2006 la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Valencia vuelve a enviar la misma documentación, a la que añade copia del expediente administrativo municipal.  
Información pública  
La modificación puntual número 9 de Xirivella se sometió a información pública durante 1 mes, con anuncio en el DOGV nº 5.056 de 25 de julio de 2005 y en el diario Levante de 16 de julio de 2005. En este plazo, de acuerdo con la documentación del expediente administrativo, se presentaron 2 informes, 1 de la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Valencia y otro de la Subdirección General de Planes y Proyectos de la Dirección General de Ferrocarriles del Ministerio de Fomento.   
El primer Informe trata de la documentación que es necesaria para la tramitación del Estudio de Impacto Ambiental (EsIA). El segundo Informe pide la inclusión del Sistema General Ferroviario, con sus zonas de protección, en la documentación del Plan General.  
Informes sectoriales  
No se han solicitado.  
Afecciones legales  
Clasificación y calificación urbanística  
La actuación afecta a suelo no urbanizable de especial protección, de acuerdo con el Plan General de Xirivella vigente.   
Consideraciones ambientales  
La modificación que se presenta viene motivada por la necesidad de adaptar a los requerimientos de la legislación educativa, un equipamiento educativo existente ubicado en una parcela de forma triangular, limitada por infraestructuras y usos consolidados (al norte, la línea de ferrocarril, al sur el polideportivo). Las posibilidades de ampliar la parcela quedan reducidas a dos, a este y oeste, afectando en ambos casos a suelo no urbanizable de especial protección agrícola. La ampliación al oeste permite comunicar el instituto con la futura prolongación de la Av. Virgen de los Desamparados.  
Hay un aspecto ambiental importante, que es el ruido producido por la actual línea de ferrocarril colindante con la parcela por el norte, propiedad de RENFE y por donde actualmente opera la línea de Cercanías C-3. En el marco de esta evaluación ambiental, sólo hay que analizar el impacto sobre los dos mil metros cuadrados que se reclasifican, puesto que el resto de la parcela no es objeto de este expediente, al ser suelo urbano y suelo urbanizable programado.   
Por tanto, esta evaluación ambiental no ha de valorar si el conjunto del emplazamiento del instituto es adecuado o no, sino sólo si es admisible la ocupación de los dos mil metros cuadrados de suelo no urbanizable protegido. En esta parte del instituto, igual que en el conjunto, deberán cumplirse los niveles de ruido establecidos en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre de la Generalitat Valenciana. Ahora bien, plantear un Estudio Acústico sólo de la parte objeto de este expediente carece de sentido puesto que, en caso de no cumplirse los niveles establecidos en la legislación, se establecerían medidas correctoras que no pueden ejecutarse al margen del resto de la parcela (distribución de espacios, materiales adecuados, diseño de edificios, etc.), pero que tampoco pueden fijarse en esta evaluación porque se salen del objeto de la misma. Además, asegurar el cumplimiento de dichos niveles de ruido sólo en una pequeña parte del instituto no es razonable ni suficiente.  
Éste es el motivo por el que no se solicita el Estudio Acústico con carácter previo a la emisión de la declaración de impacto ambiental de esta actuación.  
Teniendo en cuenta que el instituto se va a remodelar, se considera que lo adecuado es realizar un Estudio Acústico de todo el conjunto del equipamiento, junto con el proyecto de construcción o urbanización, en la fase de desarrollo de esta Modificación Puntual, de manera que se garantice el cumplimiento de la legislación sectorial sobre contaminación acústica. Dicho Estudio Acústico considerará como focos de ruido, al menos, el paso de trenes (incluyendo la posibilidad de parada y arranque), la futura avenida Virgen de los Desamparados y el polígono industrial próximo al instituto. La duplicación de vía que llevará a cabo RENFE deberá incluirse como un supuesto más de foco de ruido si se prevé ejecutarla antes que la construcción del instituto; si la duplicación de vía es posterior a la ejecución de esta actuación, se entiende que con esta última obra se evaluarán las molestias de ruido sobre el instituto.  
Respecto a la afección al patrimonio cultural, el EsIA dice que la zona objeto de la actuación está fuera de las áreas de protección arqueológica señaladas en el Plan General de Valencia, y el Plan General de Xirivella tampoco señala la existencia de ningún elemento de interés arqueológico en esa zona. En la información disponible en página web de la conselleria de Cultura tampoco se registra yacimiento en la zona afectada.  
Además, la documentación del expediente incluye copia del escrito de la Concejalía de Planificación y Disciplina Urbanística del Ayuntamiento de Xirivella a la Unidad de Inspección del Patrimonio Histórico y Artístico de Valencia, solicitando permiso para realizar la prospección arqueológica correspondiente.   
Puesto que la actuación consiste en la ampliación de un instituto por necesidades de la legislación en materia de educación y para adaptarse a las nuevas servidumbres de RENFE, no implica incremento de población, y no se produce un impacto en cuanto a incremento de consumos de agua para abastecimiento o de producción de aguas residuales.  
Consideraciones jurídicas  
- El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el Anexo I del apartado 8. g) del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, modificado por Decreto 32/2006, de 10 de marzo, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.  
- En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental, modificado por Decreto 32/2006, de 10 de marzo.  
- El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, modificado por Decreto 32/2006, de 10 de marzo, atribuye al órgano ambiental la competencia para dictar las resoluciones en materia de evaluación de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental.   
- El artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente   
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los efectos ambientales, la actuación Modificación Puntual nº 9 del Plan General de Ordenación Urbana de Xirivella, promovida por el propio Ayuntamiento, siempre y cuando se ajuste a la documentación presentada, y previo cumplimiento de los condicionantes que se señalan en el punto Segundo de esta Declaración y de las medidas correctoras del Estudio de Impacto Ambiental, en tanto que no entren en contradicción con aquellos.  
Segundo  
Se supedita la ejecución de esta actuación al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Cumplimiento de las determinaciones que contenga el Estudio Acústico que se elabore con el proyecto de urbanización para garantizar los niveles de ruido de la legislación sobre contaminación acústica, y que se elaborará atendiendo a las consideraciones hechas en el apartado Consideraciones Ambientales de esta Declaración de Impacto Ambiental.  
2. Cumplimiento de las determinaciones que en su caso contenga el Informe preceptivo y vinculante que debe emitir la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano sobre esta actuación, conforme al artículo 11 de la Ley 4/1998, de Patrimonio Cultural Valenciano. Este Informe deberá obtenerse, en cualquier caso, antes del desarrollo y ejecución de esta actuación.  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo.  
Valencia, 15 de junio de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente  
Expediente: 12/06-AIA  
Título: Homologación y Plan Parcial del Polígono 7 Bajo Ermita de Náquera (Valencia)  
Promotor: Ayuntamiento de Náquera  
Autoridad sustantiva: conselleria de Territorio y Vivienda  
Localización: Término Municipal de Náquera, Valencia.   
Descripción del proyecto.  
Objeto del Proyecto  
El objeto de este proyecto es reclasificar 7.903 m² de suelo no urbanizable protegido para delimitar el Sector, de una superficie total de 190.582,80 m², mediante una red viaria más acorde con el tráfico generado y enlazarlo con la rotonda situada al Sur del Sector que enlaza los diferentes caminos.  
Descripción de las características más relevantes del proyecto  
- Localización  
Náquera, en la provincia de Valencia, está situado en la comarca del Camp del Túria, a una altura sobre el nivel del mar de 242 metros. Es una población de montaña enclavada en la Sierra Calderona.  
Geográficamente linda con los municipios siguientes: Bétera, Serra, Segart, Albalat dels Tarongers, Sagunto, Puig, Rafelbuñol, Museros y Moncada; y dista 24 km de la ciudad de Valencia.  
- Delimitación del sector  
El Sector se sitúa al sureste del núcleo urbano de Náquera, siendo su superficie de 190.582,80 m².  
Los límites de la actuación son:  
- Linde Norte: dos sectores de Suelo Urbano, uno ya consolidado La Cortina y otro en proceso de gestión, y también con la carretera de Fuente del Oro de titularidad pública, que a su vez limita con suelo forestal.  
- Linde Sur: Suelo no Urbanizable Pol. 28 y Camino de la Patá.  
- Linde Este: Suelo No Urbanizable Pol. 8 y Camino de la Cava.  
- Linde Oeste: Suelo Urbano Consolidado y Carretera VV-6044 Burjassot-Torres Torres.  
- Planeamiento vigente y propuesto  
El municipio de Náquera se rige urbanísticamente por las Normas Subsidiarias de Planeamiento aprobadas por la conselleria el 25 de junio de 1985.  
En la actualidad, está en tramitación el Plan General que viene a adaptarse a la LRAU y cuya información pública apareció en el DOGV nº 4.729 de 8 de abril de 2004.  
- Zonificación del Sector y usos  
La zonificación o uso global previsto en el área de actuación corresponde a Residencial con uso compatible Terciario.  
La superficie de todo el Sector es 190.582,80 m², que se distribuye del siguiente modo:  
- Zona verde: 18.455,00 m² s  
- Red Viaria: 33.320,47 m² s  
- Aparcamientos: 6.131,25 m² s  
- Equipamientos: 4.646,60 m² s  
- Dotacional público: 62.553,32 m² s  
Alternativas.  
No presenta un análisis de alternativas técnicas, sino únicamente una justificación de la solución propuesta.  
Justifica la actuación, en que desarrolla las directrices del Concierto Previo del PGOU en cuanto a la red estructural, la que se relaciona con la estructura territorial y general establecida en las mismas con la inclusión de parte de la rotonda dentro del sector.  
Tramitación administrativa  
Con fecha de entrada de 12 de enero de 2006, la Dirección Territorial remite al la Dirección General de Gestión del Medio Natural la documentación relativa a la Homologación y Plan Parcial del Polígono 7 Bajo Ermita de Náquera, a efectos de que se emita la correspondiente Declaración de Impacto Ambiental.  
En fecha 29 de abril de 2005, el Pleno del Ayuntamiento de Náquera acuerda aprobar provisionalmente la Homologación y Plan Parcial del Polígono 7 Bajo Ermita de Náquera.  
Antecedentes administrativos  
La primera aprobación provisional por el Pleno del Ayuntamiento es en fecha 27 de diciembre de 2002.  
La Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia, en acuerdo de 16 de abril de 2003, suspendió la aprobación definitiva del Plan Parcial Y Homologación Sector Bajo Ermita, por determinados defectos de tramitación.   
Uno de estos defectos fue, que no se aportó el necesario Estudio de Impacto Ambiental, que debe ser objeto de exposición al público para la emisión de la preceptiva Declaración de Impacto Ambiental, puesto que concurre en el proyecto una reclasificación de Suelo No Urbanizable.  
Información pública  
El Ayuntamiento de Náquera certifica que se sometió a información pública la propuesta de Homologación Modificativa y Plan Parcial que incluye Estudio de Impacto Ambiental, mediante Edicto de 10 de noviembre de 2004, y se publicó en el Diario Las Provincias del día 20 de diciembre de 2004, así como en el DOGV de 3 de enero de 2005.  
También se certifica que, durante el plazo de un mes concedido para presentar alegaciones, se han presentado cuatro alegaciones.  
Resumen de alegaciones  
Se presentan cuatro alegaciones, siendo una de carácter ambiental y el resto de carácter urbanístico.  
En esta alegación de carácter ambiental indica que, la propiedad del alegante está declarada zona paisajística o Sierra Calderona, por lo que no debiera ser modificada la línea de calle.  
Consultas  
El Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental realiza una consulta, en fecha 11 de abril de 2006, al Servicio de Ordenación Sostenible del Medio sobre la afección de la actuación propuesta sobre el Parque Natural de la Sierra Calderona, debido a que el proyecto se encuentra en el ámbito geográfico del PORN de la Sierra Calderona.   
Se recibe informe desfavorable de la actuación en fecha 13 de junio de 2006.  
El Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental requiere informe, en fecha 12 de abril de 2006, al Servicio Territorial de Medio Ambiente de Valencia, sobre la viabilidad de la actuación en relación a la reclasificación de suelo forestal.  
En contestación a esta solicitud, se reciben dos informes, uno de la 2ª Demarcación Forestal y otro Complementario de la Sección Forestal al Informe de la 2ª Demarcación Forestal.  
Informes sectoriales  
Certificado de la mercantil Manuel García Ferrer SL., concesionaria del servicio de recogida de RSU.  
De fecha 28 de septiembre de 2005, certifica que la mercantil Manuel García Ferrer SL presta el servicio de recogida de RSU del municipio de Náquera, transportando los residuos del mismo a FERVASA, las instalaciones de tratamiento de Residuos Sólidos Urbanos que el EMTRE tiene en Quart de Poblet (Valencia).  
Informe de Hidra Gestión Integral del Agua SA., empresa concesionaria del servicio de abastecimiento de agua potable.  
De fecha 15 de noviembre de 2005, Hidra, Gestión Integral del Agua SA., empresa concesionaria del servicio de abastecimiento domiciliario de agua potable a diversas urbanizaciones del término municipal de Náquera (Valencia), en base a los siguientes condicionantes:  
1. Funcionamiento completo y adecuado de la red general de distribución a las urbanizaciones del término municipal de Náquera, incluyendo la segunda fase de la misma, donde se contempla el cierre del anillo principal a la misma.  
2. Mantenimiento de los suministros actuales producidos por las urbanizaciones conectadas a esta red general de distribución.  
3. Adición de los suministros producidos por la conexión del Polígono Industrial nº 16 de Náquera, y de los Programas de Actuación Integrada Plan Parcial Zona La Sabata, Sector Residencial Polígono 15 Partida Els Plans y Residencial Masía de San Francisco.  
4. Mantenimiento de los caudales de abastecimiento de agua en alta en la cabecera de la red general de distribución.  
Certifica que será posible realizar un suministro adecuado de agua potable en unas condiciones mínimas de presión y caudal a la zona de viviendas proyectada como Plan Parcial Polígono de Actuación nº 7 Bajo Ermita, siempre que se cumplan todas y cada una de las condiciones numeradas anteriormente.  
Informe sobre la capacidad del sistema de saneamiento y depuración de Náquera-Serra para admitir los caudales de aguas residuales generados por el desarrollo urbanístico del Plan Parcial Polígono de Actuación nº7 Bajo Ermita de Náquera (Valencia).  
De fecha 28 de octubre de 2004, esta Entidad comunica lo siguiente:  
1. La EDAR de Náquera-Serra da servicio a los municipios de Náquera y Serra y está diseñada para tratar 2.600 m³/día. Actualmente trata un caudal medio de 2.001 m³/día.  
2. Según los datos aportados por el solicitante, el caudal generado previsto es de 164,4 m³/día.  
3. De acuerdo con lo señalado en RD 3.288/1978, los Urbanizadores deberán costear el importe de aquellas infraestructuras de saneamiento y depuración que precise la actuación.  
4. El coste estimado de este suplemento de infraestructuras es de 90 € por habitante equivalente, siendo un habitante aquel que ocasiona un vertido de 60 gr. de DBO5 por día, o bien, genera un volumen de agua residual de 200 litros por día. Traducido al caso que nos ocupa y de los datos aportados, para un caudal medio estimado de 164,4 m³/día, supondrá una cantidad a abonar de 73.980,00 € correspondientes a 822 habitantes.  
Conclusión.  
Por lo señalado anteriormente, y para el caso en que los Urbanizadores decidan no resolver el saneamiento y depuración de las aguas residuales mediante la realización de las obras públicas necesarias para suplementar las infraestructuras existentes, esta Entidad de Saneamiento informa la viabilidad del tratamiento en la EDAR de Náquera-Serra de las aguas residuales generadas por el desarrollo del Plan Parcial Polígono 7 Bajo Ermita de Náquera (Valencia) siempre y cuando se cumpla con los siguientes condicionantes:  
1. En su día, el Urbanizador responsable del desarrollo urbanístico deberá realizar la correspondiente solicitud de la conexión efectiva. Las obras necesarias para la conexión de las aguas residuales a las infraestructuras públicas se efectuarán por el peticionario a su cuenta y riesgo.  
2. En cualquier caso, el vertido generado por el desarrollo urbanístico de referencia deberá cumplir con los límites establecidos en la Ordenanza Municipal de Vertidos de la Entidad de Saneamiento al objeto de preservar la integridad del sistema de saneamiento y la calidad del efluente. A tales efectos los Urbanizadores deberán prever que antes del punto de conexión, deben disponer una arqueta de registro de la misma tipología que la que figura en el Modelo de Ordenanza de Vertidos a la Red Municipal de Alcantarillado editado por esta Entidad de Saneamiento, dotada además de guías para la instalación de una tajadera que permita la desconexión del vertido.  
3, Con anterioridad a la ejecución de la conexión, se deberá ingresar a la Entidad de Saneamiento la cantidad resultante de 73.980,00 €, a cuyos efectos deberá establecerse el oportuno convenio entre la Entidad de Saneamiento y el Ayuntamiento de Náquera.  
Informe desfavorable del Servicio de Ordenación Sostenible del Medio de fecha 8 de junio de 2006.  
Informa sobre el desarrollo de suelo residencial en el término municipal de Náquera lo siguiente:  
1. Este informe se refiere, exclusivamente, a la posible afección del proyecto a (i)espacios de la Comunidad Valenciana propuestos para formar parte de la Red Natura 2000 como Lugares de Interés Comunitario (LICs), incluidos en la lista aprobada por Acuerdo del Gobierno Valenciano de fecha 10 de julio de 2001 en virtud de la Directiva 92/43/CEE, del Consejo de 21 de mayo, relativa a la Conservación de los Hábitats Naturales y de la Flora y Fauna Silvestres; (ii) espacios de la Comunidad Valenciana incluidos en la Red Natura 2000 como Zonas de Especial Protección de Aves (ZEPAs), designadas según la Directiva 79/409/CEE del Consejo de 2 de abril, relativa a la Conservación de las Aves Silvestres; y (iii) Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana, contemplados en la Ley 11/1994, de 27 de diciembre.  
2. El proyecto consiste en el desarrollo urbanístico de unos terrenos agrícolas en el término municipal de Náquera.  
3. El proyecto se encuentra en el ámbito territorial del Plan de Ordenación de Recursos Naturales (PORN) de la Sierra Calderona, aprobado mediante el Decreto 77/2001, de 2 de abril, del Gobierno Valenciano.  
Según la zonificación del PORN, regulada por el artículo 64, el proyecto se ubica dentro de la Zona de Influencia (ZI), afectando a zonas clasificadas como Áreas de Predominio Agrícola, Áreas de Regeneración y Áreas Urbanizadas.  
4. El PORN en su sección séptima (Urbanismo y actividades residenciales) establece en su Artículo 50 Urbanismo que:  
4. No se podrá clasificar nuevo suelo urbanizable o urbano residencial en el ámbito del PORN mientras que existan en el municipio urbanizaciones que no se hallen consolidadas en, al menos, un 90% y no estén convenientemente legalizadas y dotadas de servicios urbanos. Se excluyen de esta norma el suelo colindante con el casco urbano a fin de no impedir el crecimiento de éste, siempre que se justifiquen suficientemente su necesidad.  
10. En terrenos incluidos en categorías distintas de AG, AA y AU y sin perjuicio de lo dispuesto en el apartado anterior, únicamente se podrá clasificar nuevo suelo urbanizable industrial cuanto se realice como permuta con otro suelo urbanizable de igual o mayor superficie y que se halle en zonas de igual o superior categoría de protección, el cual deberá ser reclasificado como suelo no urbanizable.   
5. La observación de las áreas antropizadas o urbanizadas delimitadas en su momento por el PORN, permite concluir que dicho proceso de consolidación de las áreas residenciales dista mucho de haber concluido en numerosas áreas del municipio de Náquera, tanto fuera como dentro del ámbito del PORN.  
6. El PORN establece en su Sección tercera artículo 74 la caracterización de las Áreas de Predominio Agrícola (AG):  
Artículo 74. Caracterización  
Coincide con las zonas de uso agrícola, tanto de secano como de regadío. El criterio general para estas zonas en la potenciación de cultivos tradicionales y el mantenimiento del aprovechamiento agrícola intensivo, compatibilizando el rendimiento económico con el mantenimiento de unidades paisajísticas de alto valor. En el caso de cultivos agrícolas restringidos se potenciará su mantenimiento como práctica de conservación de suelos con una erosionabilidad muy alta o como áreas cortafuegos.  
7. En cuanto a los usos permitidos su artículo 76 establece que:  
Se consideran compatibles todas las actividades permitidas en las categorías anteriores y, en general, las actividades compatibles con lo establecido en el planeamiento urbanístico para el suelo no urbanizable de uso agrícola, sin perjuicio de lo dispuesto en las Normas Generales de este Plan y en la Ley 4/1992 sobre el suelo no urbanizable y la Ley 2/1997 de modificación de la anterior.  
Por su parte su artículo 77 recoge los usos prohibidos que son:  
Con carácter general, se prohíben los usos considerados no compatibles con el planeamiento urbanístico para el suelo no urbanizable de uso agrícola, sin perjuicio de lo dispuesto en las Normas Generales de este Plan y en la Ley 4/1992 sobre suelo no urbanizable y la Ley 2/1997 de modificación de la anterior.  
9. La Ley 4/1992 del Suelo no urbanizable fue sustituida por la nueva ley 10/2004 de suelo no urbanizable. En la misma se establece genéricamente que este tipo de suelo por definición: no se puede destinar a otros fines distintos del agrícola, forestal, ganadero, cinegético y, en general, de los vinculados a la utilización racional de los recursos naturales.   
10. El PORN de la Sierra Calderona, estableció una serie de Áreas Urbanizadas que recogían todas aquellas zonas que tenían la consideración de suelos urbanos y/o en proceso de urbanización en el término municipal de Náquera. La actual situación de dichas áreas muestra que dichos suelos no se ha consolidado en, al menos, un 90%, tal y como establece el punto 4 del artículo 50, además muchas de ellas no se encuentran convenientemente dotadas de servicios urbanos. Por todo ello, se informa desfavorablemente dicha actuación.  
Informe de la 2ª Demarcación Forestal de 17 de mayo de 2006.  
Se informa lo siguiente:  
- Visto el contenido del expediente administrativo antes referenciado.  
- Vista la Ley 3/1993 Forestal de la Comunidad Valenciana y Reglamento de aplicación.  
- Visto el del Plan General de Ordenación Forestal de ComunidadValenciana.  
- Visitada la zona en cuestión el 31 de mayo de 2006.  
En los aspectos meramente forestales, se comprueba que en el suelo objeto del Plan Parcial existen tres zonas forestales, que se han numerado con los números 1, 2 y 3 en el plano adjunto al presente informe.  
La zona 3, incluida en el Plan Parcial no tiene importancia forestal.  
Las zonas 1 y 2, son terrenos forestales poblados por Pinus halepensis (pino carrasco) y sotobosque de matorral mediterráneo, prolongación espacial de toda la zona forestal que se sitúa al norte de los terrenos del Plan Parcial.  
El resto del suelo, incluido en el mencionado Plan Parcial, está cubierto por vegetación agrícola y terrenos incultos.  
Por ello y dado que en todo el sector sólo aparecen las zonas 1 y 2 pobladas por vegetación forestal y representando su superficie una escasa proporción respecto al resto, se juzga oportuno, y así se propone, mantener dicho suelo forestal e incluso mejorarlo mediante tratamientos selvícolas y control de plagas, para ser incorporado como zona verde, a modo de parque natural en el Plan Parcial.  
Informe complementario de la sección forestal al informe de la 2º demarcación forestal   
Este informe se emite en fecha 5 de mayo de 2.006, y dice lo siguiente:  
Conforme al artículo 62 de la Ley 3/93, de 9 de diciembre, Forestal de la Comunidad Valenciana, se añade al informe adjunto lo siguiente:  
Las zonas urbanizadas junto a terrenos forestales, han de disponer de una franja perimetral de defensa frente a incendios forestales. Las medidas de prevención en urbanizaciones o zonas urbanizadas han de ser de doble sentido: por un lado se deben tomar las medidas para defender las viviendas de los incendios forestales y por otro lado, se debe evitar que de esas viviendas se inicie un incendio forestal.  
El artículo 151 del Reglamento de la Ley 3/93, establece el "mantener limpio de vegetación los viales de acceso, cunetas y fajas de protección en sus márgenes, así como todas las parcelas perimetrales, y en cualquier caso cumplirán las normas establecidas que al respecto indican los planes generales de ordenación urbana o normas urbanísticas de rango inferior, y las ordenanzas municipales".  
Por tanto, sería conveniente la inclusión de un Plan de Prevención de la Urbanización frente a incendios forestales y su tramitación a la vez que los Planes Generales o Parciales de Urbanismo, con el fin de informar sobre la conveniencia de la medidas adoptadas.  
Afecciones legales  
A continuación se comentan las diferentes afecciones legales que deberían estar incluidas en el EIA.  
1. Red Natura 2000 y Espacios Naturales Protegidos en la Comunidad Valenciana  
En relación con la transposición de la Directiva 92/43/CEE y la Red Natura 2000, se ha constatado la existencia en el ámbito de actuación de Lugares de Interés Comunitario denominados LIC, propuestos para formar parte de la Red Natura 2000 y ZEPAs designadas para formar parte de la Red Natura 2000.  
La actuación se encuentra en la zona de influencia del Parque Natural, LIC y ZEPA de la Sierra Calderona. La Sierra Calderona es un enclave de interés excepcional en el ámbito de la Comunidad Valenciana, por sus valores ecológicos, paisajísticos y etnográficos.  
El Servicio de Ordenación Sostenible del Medio informa desfavorablemente de la actuación, debido a que el PORN de la Sierra Calderona estableció una serie de Áreas Urbanizadas que recogían todas aquellas zonas que tenían la consideración de suelos urbanos y/o en proceso de urbanización.  
La actual situación de dichas áreas muestra que dichos suelos no se han consolidado en, al menos, un 90%, tal y como establece el punto 4 del artículo 50, y además, muchas de ellas no se encuentran convenientemente dotadas de servicios urbanos.  
2. Dominio Público Hidráulico  
Al norte del sector, hay una vaguada, que tiene un paso inferior al Camino de la Fuente de Oro. Aguas abajo de este camino, ya dentro del sector, la vaguada no tiene cauce.  
Por la vaguada se reúnen y circulan las aguas de escorrentía, por lo que se evitará modificar las zonas de escorrentía para no influir en los ecosistemas naturales aguas abajo de la actuación.  
Se realiza consulta verbal al Guarda Fluvial del término municipal, para averiguar si la vaguada tiene cauce, y afirma que la vaguada no es dominio público hidráulico, que sólo tiene servidumbre de paso.  
El proyecto no indica como resuelve la evacuación de las aguas que circulan por esta vaguada que recoge la escorrentía de las laderas exteriores a la urbanización.  
3. Vías Pecuarias  
En la zona de actuación no hay ninguna vía pecuaria.  
Patrimonio Cultural  
No se ha presentado el informe que establece el art. 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano, sobre la conformidad del proyecto con la Normativa de Protección.  
5. Carreteras  
Hay que destacar que el ámbito de actuación linda al oeste con la carretera CV-310. Por tanto el Plan Parcial deberá tener en cuenta lo establecido en la Ley 6/1991, de 27 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Carreteras de la Comunitat Valenciana, en especial en lo referente a las zonas de afección de la carretera.  
La Ley 14/2005, de la Generalitat, de Medidas Fiscales, de Gestión Financiera y Adminsitrativa, se modifica en los art. 84 y 85, y esta modificación afecta a los apartados 3 y 4 del artículo 33 de la Ley 6/1991, de 27 de marzo, de Carreteras de la Comunidad Valenciana, que establecen la zona de protección de las carreteras.  
Con esta modificación, la zona de protección de la CV-310 debe ser 25 m, y en el EIA y Plan Parcial la establece en 18 m. No se aporta informe favorable de los servicios técnicos de la conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transporte, en cuanto a la compatibilidad del planeamiento propuesto con la Planificación de Carreteras.  
6. Incendios forestales  
En el ámbito de actuación se han producido un pequeño incendio forestal en 1997, pero no afecta a la zona que se reclasifica ni tampoco a suelo forestal. Este incendio no aparece reflejado en el EIA.  
El cambio de uso a urbano o urbanizable de una superficie que haya sufrido los efectos de un incendio forestal se encuentra regulado por la Ley 4/1992 de la Generalitat Valenciana sobre suelo no urbanizable y por la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, Forestal de la Comunidad Valenciana y por la ley 43/2003, de 21 de noviembre, de Montes.  
7. Suelo Forestal.  
Según la cartografía del Inventario Forestal vigente en la Comunidad Valenciana (E 1:10.000) existe Suelo Forestal en el ámbito de estudio, concretamente 2 franjas al norte de la actuación, y una muy pequeña al suroeste. Además linda con suelo forestal al este y suroeste del sector.   
Este suelo forestal es arbolado natural, es decir, agrupación de árboles en espesura con una fracción de cabida cubierta superior al 5% y uso netamente forestal. Su calificación es rústico con protección.  
El Inventario Forestal de la Comunidad Valenciana forma parte del Plan General de Ordenación Forestal de la Comunidad Valenciana, que fue aprobado por Decreto 106/2004, de 25 de junio de 2004, del Consell de la Generalitat.  
Según la ordenación establecida en el Plan Parcial, este suelo forestal lo destina a residencial, lo que supondría la desaparición de la cubierta vegetal y el arbolado del terreno forestal. La ordenación que propone el proyecto no es ambientalmente adecuada.  
En el informe de la Demarcación Forestal propone mantener el suelo forestal e incluso mejorarlo mediante tratamientos selvícolas y control de plagas, para ser incorporado como zona verde, a modo de parque natural en el Plan Parcial.  
En el informe complementario de la Sección Forestal al Informe de la 2ª Demarcación Forestal concluye la conveniencia de incluir un Plan de Prevención de la Urbanización frente a incendios forestales.  
En las zonas edificadas, así como en los establecimientos industriales, limítrofes o interiores a áreas forestales, deberán cumplirse las siguientes condiciones:  
- Debe haber una franja de 25 metros de anchura separando la zona edificada de la forestal, permanentemente libre de vegetación baja y arbustiva, y en su caso, con el estrato arbóreo fuertemente aclarado y podado hasta 2/3 de la altura total de cada pie, así como un camino perimetral de 5 metros de anchura.  
- En los establecimientos industriales de riesgo medio y alto situados en lugares de viento fuerte se ha de aumentar la franja de 25 metros en un 100%, al menos en las direcciones de los vientos más desfavorables.  
- La referida franja de protección, así como el camino perimetral, que han de separar la zona edificada o industrial de la forestal se integrarán en el planeamiento urbanístico y no afectarán a suelo clasificado como forestal.  
- La zona edificada o urbanizada debe disponer preferentemente de dos vías de acceso alternativas, cada una de las cuales debe cumplir:  
- Anchura mínima libre: .5 m  
- Altura mínima libre o gálibo: 4 m  
- Capacidad portante del vial: 2000 kp/m²  
- En los tramos curvos, el carril de rodadura debe quedar delimitado por la traza de una corona circular cuyos radios mínimos deben ser 5,30 m y 12,50 m, con una anchura libre para la circulación de 7,20 m.  
- Cuando no se pueda disponer de las dos vías alternativas indicadas en el párrafo anterior, el acceso único debe finalizar en un fondo de saco de forma circular de 12,50 m de radio.  
- Los viales de acceso y sus cunetas deberán mantenerse libres de vegetación, y dispondrán de una franja de protección de 10 metros, a cada lado del camino, permanentemente libre de vegetación baja y arbustiva, y en su caso, con el estrato arbóreo fuertemente aclarado y podado hasta 2/3 de la altura total de cada pie.  
En el trazado de redes de abastecimiento de agua incluidas en las actuaciones de planeamiento urbanístico debe contemplarse una instalación de hidrantes. Los hidrantes deben estar situados en lugares fácilmente accesibles, fuera de lugares destinados a circulación y estacionamiento de vehículos, debidamente señalizados conforme a la Norma UNE 23033 y distribuidos de tal manera que la distancia entre ellos mediad por espacios público no sea mayor de 200 m.  
La red hidráulica que abastece a los hidrantes debe permitirle funcionamiento simultáneo de dos hidrantes consecutivos durante dos horas, cada uno de ellos con un caudal de 1.000 l/min y una presión mínima de 10 mca.  
Si por motivos justificados, la instalación de hidrantes no pudiera conectarse a una red general de abastecimiento de agua, debe haber una reserva de agua adecuada para proporcionar el caudal antes indicado.  
- Las zonas edificadas, así como en los establecimientos industriales, limítrofes o interiores a áreas forestales dispondrán de los Planes de Autoprotección de empresa, núcleo de población aislada o urbanización que recoge el Plan Especial Frente al Riesgo de Incendios Forestales de la Comunidad Valenciana (Decreto 163/1998, del Gobierno Valenciano)  
El proyecto no incluye ningún Plan de Prevención de la Urbanización frente a incendios forestales, ni la ordenación del sector cumple las condiciones anteriores.   
Consideraciones ambientales  
Existen varios aspectos fundamentales en los que el estudio de impacto ambiental y el plan parcial presentan deficiencias importantes y de las que pueden derivarse afecciones notables.  
1. A continuación se citan las afecciones ambientales más importantes detectadas mediante la cartografía temática y las visitas de campo:  
- Vulnerabilidad de acuíferos a la contaminación  
El ámbito posee una vulnerabilidad alta a la contaminación de acuíferos, salvo una franja donde es muy baja.  
La adecuación urbanística de esta categoría de terrenos con vulnerabilidad alta, no es compatible con los usos residenciales intensivos e industriales.  
El uso del sector es no intensivo, que puede ser tolerado siempre que el saneamiento y la depuración efectiva de las aguas queden garantizados.  
- Accesibilidad potencial a los recursos hídricos  
Las franjas coinciden con las del apartado anterior. Se caracteriza por poseer una clasificación de grado alta, y una franja que va de oeste a este, donde es baja.  
- Riesgo de Deslizamiento-Desprendimiento  
El área de estudio no tiene riesgo de deslizamiento o desprendimiento.  
- Riesgo de Erosión Actual y Potencial  
En toda la superficie el riesgo de erosión actual es bajo, salvo la franja de suelo forestal, donde es muy alto. Se deben proponer medidas correctoras para paliar este riesgo.  
El riesgo de erosión potencial es moderado, y en la franja de suelo forestal este riesgo se mantiene muy alto.  
Capacidad agrológica del suelo.  
Atendiendo a la clasificación del suelo por su aptitud para la explotación agrícola y forestal, la zona de estudio se encuentra dentro de una capacidad agronómica Elevada.  
2. El principal uso del suelo en el ámbito de la actuación, es el agrícola, destinado en su mayor parte al cultivo de cítricos y secano, estando la mayoría conectados a las redes de riego por goteo.  
Existe en su parte noroeste un pozo de bombeo de aguas y en su interior varias casetas agrícolas, una nave industrial y varias viviendas unifamiliares en el límite oeste.  
3. Vegetación.  
La vegetación que encontramos en el sector son cultivos de regadío, no obstante, la actuación se encuentra en la zona de influencia de la Sierra Calderona.  
Las especies más destacables son matorrales termomediterráneos y pastizales anuales, junto con los matorrales arborescentes Junisperus, los hábitats mejor representados.  
Los terrenos forestales del sector están poblados por Pinus halepensis (pino carrasco) y sotobosque de matorral mediterráneo, prolongación espacial de toda la zona forestal que se sitúa al norte de los terrenos del Plan Parcial.  
4. Fauna.  
La proximidad al Parque Natural de la Sierra Calderona hace que sea éste un aspecto relevante, ya que cualquier alteración podría provocar la contaminación o deterioro del Parque Natural.  
La Sierra Calderona muestra una gran diversidad de ambientes (forestales, rupícolas, maquias, riberas y cultivos), lo que contribuye a la existencia de una fauna muy diversa, encontrándose especies de gran interés, sobre todo rapaces.   
5. Explotación de los recursos naturales.  
Abastecimiento de agua potable  
Se prevé que el caudal total necesario para el abastecimiento sea de 205.500 l/día. Para cubrir esta demanda se utilizarán los recursos disponibles por el Ayuntamiento de Náquera.  
Presentan certificado de la empresa concesionaria del servicio de abastecimiento domiciliario de agua potable a diversas urbanizaciones del término municipal de Náquera, en el que asume que es posible realizar un suministro adecuado de agua potable en unas condiciones mínimas de presión y caudal, siempre que se cumplan las condiciones enumeradas en su informe, anteriormente mencionado.  
Aguas Residuales  
Las aguas residuales producidas serán tratadas en la EDAR de Náquera-Serra. Se prevé que el caudal de aguas residuales generadas sea de 164,4 m³/día.  
Se adjunta informe de la Entidad de Saneamiento sobre la capacidad del sistema de saneamiento y depuración de Náquera-Serra para admitir los caudales de aguas residuales generadas por el sector, siempre y cuando se cumplan los condicionantes enumerados en el informe.  
Entre las medidas correctoras del EIA, establece que la urbanización se dotará de red separativa de aguas pluviales y residuales. La red de aguas residuales se conectará a la depuradora. Si el Ayuntamiento de Náquera no dispone de ordenanza de Alcantarillado se redactará una ordenanza de vertido de alcantarillado que tenga en cuenta las características de la depuradora y los objetivos del agua de salida fijados para la misma.  
Residuos sólidos urbanos  
Se presenta certificado de la empresa que presta el servicio de recogida de residuos sólidos urbanos del municipio de Náquera, en el que asume la gestión de éstos, y transportándolos a las instalaciones de tratamiento que tiene en Quart de Poblet (Valencia).  
6. Contaminación acústica.  
La ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana de Protección contra la Contaminación Acústica, en el artículo 25 cita: «En los instrumentos de planeamiento urbanístico deberá contemplarse la información y las propuestas contenidos en los planes acústicos municipales. En defecto de éstos, los instrumentos de planeamiento urbanístico o territorial incorporarán un estudio acústico en su ámbito de ordenación mediante la utilización de modelos matemáticos predictivos que permitan evaluar su impacto acústico y adoptar las medidas adecuadas para su reducción».  
No se incorpora un Estudio Acústico entre la documentación presentada.  
7. Paisaje.  
La Sierra de Calderona es el constante telón de fondo del paisaje de todo el término municipal, un paisaje en el que abundan los pinares y algunos alcornocales.  
La actuación se centra en una zona abancalada de cultivos, con zonas de terreno forestal muy poblados. La actuación propuesta supondría una afección paisajística muy relevante.  
La ley 4/2004, de 30 de junio de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, artículo 11, establece la obligatoriedad de presentar un Estudio de Paisaje junto a planes de ordenación del territorio, los planes generales y los instrumentos de planificación urbanística.  
La documentación que acompaña al proyecto no contiene Estudio de Paisaje.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Órgano Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.   
3. Según el artículo 5º del Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Órgano Ambiental para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
4. Según el artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por tanto y a la vista de todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar no aceptable, a los solos efectos mediambientales Homologación y Plan Parcial del Polígono 7 Bajo Ermita de Náquera (Valencia), promovida por el propio Ayuntamiento, por las razones siguientes:  
- El proyecto se encuentra en el ámbito territorial del Plan de Ordenación de Recursos Naturales (PORN) de la Sierra Calderona, aprobado mediante el Decreto 77/2001, de 2 de abril, del Gobierno Valenciano.  
- El PORN en su Sección séptima (Urbanismo y actividades residenciales) establece en su Art. 50 Urbanismo que: No se podrá reclasificar nuevo suelo urbanizable o urbano residencial en el ámbito del PORN mientras que existan en el municipio urbanizaciones que no se hallen consolidadas en, al menos, un 90% y no estén convenientemente legalizadas y dotadas de servicios urbanos. Se excluye de esta norma el suelo colindante con el casco urbano a fin de no impedir el crecimiento de éste, siempre que se justifique suficientemente su necesidad.  
- La actual situación de la Áreas Urbanizadas muestra que dichos suelos no se han consolidado en, al menos, un 90%, y además, muchas de ellas no se encuentran convenientemente dotadas de servicios urbanos.  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a los dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de ejecución de la ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 23 de junio de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente en el servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 33/2006-AIA  
Título: Plan Parcial de mejora modificativo de la UE 7.5 del Suelo Urbanizable Pormenorizado Industrial del PGOU.  
Promotor: Ayuntamiento de Aspe.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Aspe y CTA.  
Localización: Al norte del término Municipal de Aspe junto a la carretera N-325, en el paraje del Aljau.  
Descripción del proyecto   
1. Objeto de proyecto  
La actuación pretende la ampliación de un suelo urbanizable de uso industrial.  
La ampliación se propone sobre un Suelo No Urbanizable Común General, pasando de una superficie inicial de 87.683 m² a 182.400 m².  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
La actuación se localiza al norte del término municipal de Aspe, en la comarca del Medio Vinalopó, provincia de Alicante.  
El uso global del sector es el industrial, siendo los usos compatibles los terciarios y de vivienda para el personal encargado de vigilancia, conservación y mantenimiento. Respecto a los usos incompatibles o prohibidos están entre otros las industrias calificadas como de grado 5 en el Nomenclator de Actividades Calificadas aprobado por el Decreto 54/1990 del Consell de la Generalitat Valenciana y las relacionadas en el artículo 2.2.5.   
En la zona de actuación en la actualidad existen dos empresas industriales, una de ellas dedicada al recauchutado de neumáticos, campos de cultivo de vid, algunos en estado de abandono, y algunas parcelas con olivos.   
Las industrias instaladas disponen de suministro de agua potable y de servicio de saneamiento   
Los límites del ámbito del Plan Parcial son los siguientes:  
- Por el norte: camino rural y límite municipal entre Aspe y Novelda.  
- Por el sur: circunvalación noroeste, unión de la N-325 y la AV-4121.  
- Por el oeste: carretera N-325.  
- Por el este: camino Estrecho de Novelda.  
Datos generales de la ordenación propuesta:  
Industrial 105.492 m²  
RV + AV 46.211 m²  
Zona Verde 26.346 m²  
Suelo Computable 181.393 m²  
Zona de Dominio Público 1.007 m²  
Total Sector 182.400 m²  
Índice Edificabilidad Bruta 0,75 m²t/m²s  
3. Alternativas  
No se han estudiado alternativas al proyecto en cuanto a la ubicación del mismo. Las tres variantes propuestas consisten en diferentes ordenaciones de las zonas verdes y el viario en el sector.  
En el Estudio de Impacto Ambiental se señala la dificultad de encontrar alternativas al proyecto de referencia, apoyándose en la existencia previa de edificaciones industriales, la necesidad de ampliación de las mismas y la demanda de una ordenación y regularización de su situación.   
Tramitación administrativa  
1. Admisión a trámite  
En fecha 3 de agosto de 2001 el Ayuntamiento de Aspe remitió el Plan Parcial y Estudio de Impacto Ambiental relativo al Plan Parcial de Mejora Modificativo U.E. 7.5, no incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental ante la falta de la certificación municipal acreditativa del resultado del periodo de información al público.  
En fecha 24 de marzo de 2004 el Ayuntamiento de Aspe remitió el certificado de la información pública.  
En fecha 2 de febrero de 2006 el Ayuntamiento de Aspe remitió el proyecto técnico, expediente administrativo y el estudio de impacto ambiental relativo al Plan Parcial de Mejora Modificativo UE 7.5, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
2. Información pública  
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el Diario Información de Alicante, de fecha 13 de junio de 2002 y en el DOGV nº 4023, de fecha 18 de junio de 2002.  
Durante el periodo de información pública no se presentaron alegaciones, según consta en el certificado emitido por el secretario general del Ayuntamiento de Aspe.   
3. Peticiones de información o documentación complementaria  
En fecha 25 de julio de 2002 se solicita, al Ayuntamiento de Aspe, la ampliación del contenido del Estudio de Impacto Ambiental. La ampliación se refirió a los puntos siguientes:   
- Certificación municipal acreditativa del resultado del periodo de información pública.  
- Informe del Ayuntamiento de Novelda respecto del grado de aceptación de la propuesta.  
- Justificación de la propuesta en relación con los suelos urbanizables industriales existentes así como su grado de desarrollo.  
- Capacidad de la EDAR respecto a los nuevos usos previstos. Existencia de recursos hídricos suficientes.  
- Mantenimiento de las redes de acequias existentes.  
- Modificación o soterramiento de la línea aérea de media tensión.  
- Traslado a vertedero de los diferentes tipos de residuos generados en el desmantelamiento de las industrias existentes.  
- Tratamiento exterior de las construcciones.  
- Inclusión de la ordenanza municipal de ruidos y vibraciones.  
- Modificación de los valores límite del Cromo VI y Cromo total a 0,5 y 2,5 respectivamente.  
- Presencia de vías pecuarias en el ámbito del sector.  
En fecha 12 de noviembre de 2003 se recibe del Servicio Territorial de la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial documentación contestando a los aspectos técnicos antes referidos.   
Solicitud de informes sectoriales  
No se han solicitado informes sectoriales.  
Afecciones legales  
Tras la consulta de las cartografías temáticas y estudio integrantes de los sistemas de información territorial publicadas por la COPUT, PGOF y Red Natura, no se han detectado, en el área concreta de estudio, afecciones a figura ambiental alguna.  
Después de consultar la cartografía del Plan de Acción Territorial de carácter sectorial sobre prevención del Riesgo de Inundación en la Comunidad Valenciana (PATRICOVA), no se han detectado áreas inundables susceptibles de protección en el área de estudio.  
Según el Estudio de Impacto Ambiental no existen vías pecuarias, yacimientos arqueológicos y restos etnológicos susceptibles de afección en el área de estudio.  
En lo que se refiere a la Clasificación y Calificación del suelo, el suelo objeto de modificación urbanística está clasificado actualmente como Suelo No Urbanizable Común General.  
Consideraciones ambientales  
El área objeto del estudio se sitúa sobre terrenos pertenecientes al periodo Cuaternario, en un valle de origen aluvial. El sector presenta una topografía prácticamente llana, con una ligera inclinación de orientación oeste-este, con un riesgo de erosión muy bajo y una capacidad de uso agrícola elevada.  
Respecto a la vegetación que podemos encontrar en el área de estudio, los terrenos que no se encuentran ocupados por las industrias implantadas se destinan principalmente en la actualidad a un uso agrícola, en concreto al cultivo de la vid con la excepción de tres campos con varios ejemplares de olivos y varias parcelas de cultivos abandonados. Los terrenos han sido transformados para el uso agrícola, lo que deriva que apenas existan especies vegetales de carácter natural.  
En el Estudio de Impacto Ambiental se realiza una descripción de la fauna que se puede encontrar en la zona ligada a la vegetación presente, destacando la avifauna que pueden tener la zona como área de campeo.  
Respecto al abastecimiento de agua, se adjunta al expediente informe de la empresa suministradora UTE AVSA-SEASA II perteneciente al Grupo de Aguas de Valencia - Mancomunidad de Aspe y Hondón de las Nieves donde justifican la existencia de recursos hídricos en cantidad y calidad suficientes para los nuevos usos previstos. Para el municipio de Aspe se tiene un volumen anual para consumo de 1.250.000 m³, siendo la media de consumo durante el periodo 1999-2002 de unos 940. 000 m³, por lo que se concluye en el informe que se dispondrá de cantidad suficiente para satisfacer la demanda estimada de 97.302 m³ anuales para el sector 7.5.   
Para la depuración de aguas residuales, en la documentación presentada se tiene el informe de la entidad Sanejament d'Aigües de la Generalitat Valenciana de fecha 7 de marzo de 2003 sobre la capacidad de la EDAR de Aspe para admitir las aguas residuales generadas por la actuación concluyendo la viabilidad del tratamiento siempre y cuando se cumplan una serie de condicionantes. El punto de conexión a la red general de saneamiento se definirá en el Anteproyecto de Urbanización, la conexión será a un colector unitario común para las UE 7.2, 7.3, 7.4 y 7.5.  
Los residuos generados por el desmantelamiento de algunas de las industrias existentes serán tratados en el Centro de Eliminación de Residuos en la Partida Upanel de Aspe, de titularidad municipal y con capacidad para tratar residuos sólidos urbanos, residuos inertes y residuos industriales no tóxicos.   
En el área de estudio el paisaje está constituido esencialmente por dos unidades paisajísticas claramente diferenciadas como son la zona consolidada industrial y la zona agrícola, destacándose en la primera de ellas su gran visibilidad desde la carretera N-325 y el efecto de barrera visual que genera.   
En referencia a las medidas correctoras incluidas en el EIA, las mismas se dirigen principalmente a mitigar los efectos generados por las obras urbanización, señalando la conservación de los olivos y la palmera existentes mediante su trasplante a las zonas verdes.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre Evaluación de Impacto Ambiental.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sea de aplicación, el Plan Parcial de mejora modificativo de la UE 7.5 del Suelo Urbanizable Pormenorizado Industrial del PGOU, cuyo promotor es el Ayuntamiento de Aspe (Alicante), siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo de la presente Declaración.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Deberá obtenerse el informe favorable de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, de acuerdo al artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano. En el supuesto que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse la presente Declaración de Impacto Ambiental.  
2. Los residuos que se generen de cualquier tipología deberán ser gestionados de acuerdo a lo dispuesto en el Plan Zonal nº XVIII, incluido en el PIR (Plan Integral de Residuos) de la Comunidad Valenciana. Antes de la concesión de licencia de actividad, el Ayuntamiento exigirá a las industrias que se quieran implantar en el sector un plan de gestión de residuos, que incluya su tratamiento y destino definitivo.  
3. El Ayuntamiento exigirá al Agente Urbanizador, una vez acabadas las obras de urbanización, los certificados de recepción de residuos sólidos inertes por parte de los vertederos o empresas autorizadas para la gestión de este tipo de residuos.  
4. La red de saneamiento deberá ejecutarse con carácter separativo. Las aguas residuales se trasladarán por colector hasta la red municipal y de allí a la estación depuradora. Se deberá establecer una ordenanza de vertidos acorde con las características de funcionamiento de la estación depuradora. Para el vertido de aguas pluviales al barranco se deberá obtener la autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar. La red de pluviales deberá atravesar un separado de grasas, aceites y sólidos en suspensión antes del vertido.  
5. La red de saneamiento deberá incorporar arquetas de registro en cada una de las conexiones privadas al colector general, que se complementarán con arquetas separadoras de grasas y aceites en aquellos casos en los que sea previsible, por la actividad a realizar, la manipulación o vertido de este tipo de sustancias.  
6. La línea aérea de media tensión que atraviesa el sector se deberá soterrar en la zona en la que afecte al polígono industrial.  
7. En caso de afectar a las redes de riego existentes, deberá garantizarse su continuidad durante las obras, y su reposición una vez finalizadas las mismas. De igual modo, los cultivos colindantes que se vean afectados por las obras, deberán restituirse a su estado original.  
8. Se realizará un seguimiento y control de los materiales y acabados empleados en la construcción de las distintas industrias, buscando la utilización de los colores propios del entorno y evitando las superficies metálicas o reflectantes.  
9. Durante la fase de ejecución, se deberá prever e identificar una zona para el acopio de los materiales a emplear en las obras de urbanización y edificación, evitando la ocupación de los suelos agrícolas colindantes.   
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 19 de junio de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente en el servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 207/2006-AIA  
Título: Homologación Sectorial Modificativa del PGOU y Modificación Puntual Parcela EC-2, EC-6, DED del municipio de Valencia   
Promotor: Ayuntamiento de Valencia  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Valencia y CTU  
Localización: Término Municipal de Valencia. Ámbito Noroeste de Valencia.  
Descripción del proyecto   
1. Objeto de proyecto  
El documento de Homologación Sectorial Modificativa del Plan General constituye un Anexo de las tres Modificaciones Puntuales del Plan General de Valencia en la parcela DED del Plan Parcial Sector PRR-14 Beniferri y las parcelas EC-2 y EC-6 del Plan Parcial Sector 1 Ademuz, tramitándose conjuntamente integrando un mismo expediente administrativo.  
Es una homologación modificativa porque introduce modificaciones puntuales que afectan a la ordenación estructural del PGOU, como es la clasificación de suelo, que pasa de suelo no urbanizable a urbanizable, si bien para destinarlo a dotaciones públicas.  
La actuación proyectada se basa en la clasificación de dos parcelas de Suelo No Urbanizable de Protección Agrícola situadas en la calle El Camp de Turia y en el Camino Viejo de Liria a Suelo Urbanizable con el objetivo de compensar la merma dotacional que supone la modificaCaracterística Modificació planejament  
 Parcel·la B  
C/ El Camp de Túria  
SDR (sòl urbanitzable) Parcel·la A  
Camí Vell de Llíria  
SJL (sòl urbanitzable)  
Planejament Modificació Puntual del PGOU de València  
Superfície parcel·la 10.618,71 m²s 5.044,69 m²s  
Qualificació EQ / SDR (SP-1) SJL (EL-4)  
Edific. Total parcel·la 23.361.162 m²t 504,47 m²t  
Índex d'edificabilitat bruta 2,2 m²t/m²s 0,1 m²t/m²s  
Ocupació 70% 80%  
Nombre Plantes <=6 <=2  
Alçària cornisa màxima Hc = 25,30 m -  
\* \* \* \* \*  
Característica Modificación planeamiento  
 Parcela B  
C/ El Camp de Túria  
SDR (suelo urbanizable) Parcela A  
Camino Viejo de Liria  
SJL (suelo urbanizable)  
Planeamiento Modificación Puntual del PGOU de Valencia  
Superficie parcela 10.618,71 m²s 5.044,69 m²s  
Calificación EQ / SDR (SP-1) SJL (EL-4)  
Edific. Total parcela 23.361.162 m²t 504,47 m²t  
Indice de edificabilidad Bruta 2,2 m²t/m²s 0,1 m²t/m²s  
Ocupación 70% 80%  
Número Plantas <=6 <=2  
Altura cornisa max. Hc = 25,30 m -ción de calificación de tres parcelas dotacionales escolares a parcelas residenciales destinadas a Vivienda de protección Pública, a través de sus correspondientes documentos de Modificación Puntual ya citados.  
Se califica la primera de ellas como dotación pública de la red secundaria, Equipamiento Deportivo-recreativo (EQ / SDR). La superficie de la parcela objeto de modificación es de 10.618,71 m². Esta parcela se denominará parcela B.  
Se califica la segunda también como dotación pública de la red secundaria, con calificación de Zona Verde, Jardín (SJL). La superficie de la parcela objeto de modificación es de 5.044,69 m². Esta parcela se denominará parcela A.  
Todo ello implica un incremento de 15.663,4 m²s dotacional respecto al actual recogido en el PGOU que pasa a formar parte de la Red Secundaria de Dotaciones.  
El cuadro de parámetros urbanísticos del ámbito de la actuación en Suelo No Urbanizable queda de la siguiente forma:  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
La actuación a evaluar tiene una superficie de 15.633,4 m², distribuida en dos parcelas: parcela A 5.044,69 m², y parcela B, con una superficie de 10.618,71 m². Estas parcelas se ubican en la parte noroccidental del término municipal de Valencia, en los distritos Pobles de l'Oest (barrio de Beniferri) la parcela A, y Campanar (barrio de Sant Pau) la parcela B. Están delimitadas por viales y manzanas de marcado carácter urbano.  
3. Alternativas  
No se han presentado alternativas técnicas al proyecto.  
Tramitación administrativa  
1. Admisión a trámite  
En fecha 29 de mayo de 2006 la sección de Planeamiento de la Dirección Territorial de la conselleria de Territorio y Vivienda de Valencia remitió copia del documento de estudio de impacto ambiental, expediente administrativo y proyecto relativo a la Homologación Sectorial Modificativa del PGOU y Modificación Puntual Parcela EC-2, EC-6, DED del municipio de Valencia, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
2. Información pública  
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según Edicto publicado en el DOGV nº 5.151, de 9 de diciembre de 2005 y en el periódico Las Provincias de fecha 24 de noviembre de 2005.   
Durante el periodo de información pública se presentaron 3 alegaciones, siendo una de ellas de carácter ambiental, la de doña Victoria González Fernández, en fecha 21 de noviembre de 2005, en la que expone que se debería "desestimar la localización de una instalación dotacional de uso deportivo junto a una subestación eléctrica con potencias de 132 y 220 Kv", según consta en los certificados emitidos por el secretario general del Ayuntamiento de Valencia, acompañado en el expediente administrativo por la certificación de aprobación provisional por acuerdo del Pleno de fecha 20 de febrero de 2006.   
3. Peticiones de información o documentación complementaria  
No se requiere la ampliación de documentación.  
Solicitud de informes sectoriales  
No se han solicitado informes sectoriales.  
Afecciones legales  
Tras la consulta de las cartografías temáticas y estudios integrantes de los sistemas de información territorial publicadas por la COPUT, PGOF y Red Natura, no se han detectado afecciones sobre el área de estudio.   
Después de consultar la cartografía temática de Ordenación del Plan de Acción Territorial de carácter sectorial sobre Prevención del Riesgo de Inundación en la Comunidad Valenciana (PATRICOVA), no se han detectado áreas inundables susceptibles de protección que afecten a la zona objeto de la actuación.  
Dentro del ámbito de actuación, no existen cauces y/o barrancos entendidos como tales de manera que pudieran entenderse sujetos a lo dispuesto en la Ley 25/1998, de 2 de agosto, de Aguas, y en el Real Decreto 1849/1986 por el que se aprueba el reglamento del Dominio Público Hidráulico.  
Una vez consultada la red de vías pecuarias del municipio, la parcela en estudio no se ve afectada por ninguna de las vías pecuarias que cruzan el Término, no debiendo atenderse a la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias.  
No consta en el expediente Informe Favorable regulado en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, según el cual los yacimientos arqueológicos y las vías pecuarias presentes en el municipio están fuera del ámbito de actuación del Plan Especial.  
Consideraciones ambientales  
La superficie afectada por la actuación, se sitúa íntegramente en el clima de la llanura litoral septentrional, caracterizada por registrar unas precipitaciones anuales de unos 450 mm, aumentando de sur a norte, con un máximo estacado en otoño, un débil máximo secundario en primavera y un periodo máximo estival de unos 4 meses.  
Se enmarca desde el punto de vista geológico en la denominada Plana de Valencia. Se presenta como una gran llanura prelitoral, ocupada en su mayor parte por la Albufera de Valencia y sedimentos asociados, y por los limos de inundación del río Túria. Estratégicamente, en el área de estudio, se ha distinguido un único tipo de depósito de origen mixto (continental y marino): limos de inundación.  
El dominio geomorfológico sobre el que se sitúa el área de estudio, es la Llanura Costera. La única unidad geomorfológico identificativa ha sido la Aluvial. La subunidad representada es: Terrazas fluviales de Valencia.  
Actualmente, las cuencas drenantes y vertientes de la zona de estudio están muy modificadas debido a la acción antrópica tanto sobre el área objeto de estudio, como en todo el entorno y durante mucho tiempo. Cabe señalar que la zona afectada por la actuación no intercepta ramblas o barrancos, aunque sí pasan en las cercanías canales de riego tradicionales (de 2º y 3er orden) de la Acequia de Tormos.  
El área estudiada posee unos suelos con una capacidad de uso agrícola elevada, cualidad característica de los terrenos pertenecientes a la Huerta Valenciana.  
En la zona de estudio se da un valor medio de la vulnerabilidad de la zona frente a la contaminación (Categoría III) debido a un espesor moderado de la zona no saturada y a la degradación actual de la calidad del agua subterránea.  
En cuanto a la vegetación actual, las zonas cultivadas tienen total relevancia en el ámbito de actuación. En el caso de la parcela A, comprenden fundamentalmente explotaciones hortícolas intensivas de regadío y, en menor medida, de cítricos Éstas, además, se caracterizan por su vegetación nitrófila asociada. En el caso de la parcela B, los cultivos han sido abandonados, habiéndose transformado en un solar baldío, donde sólo se desarrolla flora ruderal ligada a ambientes altamente antropizados.  
La fauna presente en la zona está ligada a los ecosistemas anteriores, por lo que los elementos faunísticos suelen tener carácter trivial y escaso interés dado lo generalizado de su distribución.  
Paisajísticamente, se ubica en la llanura costera citrícola-hortícola. Su orografía está formada por una llanura que desciende suavemente hacia el lecho del Turia y hacia el mar. El ámbito de la actuación urbanística estudiada presenta una gran uniformidad paisajística, por lo que distingue una única unidad de paisaje intrínseco (paisaje hortícola) aunque ya fuertemente presionado por importantes infraestructuras y zonas altamente urbanizadas. En el caso de la parcela B, el cultivo hortícola ha sido abandonado y en la actualidad constituye un área degradada.  
La ciudad de Valencia es, fundamentalmente, un área de servicios cuya influencia llega mucho más allá de los límites de su término municipal. Actualmente la población ocupada en el sector servicios es del 77% del total, con un gran peso de as actividades profesionales.  
Hay que destacar la presencia cercana de dos elementos arquitectónicos de carácter tradicional, éstos no reciben ningún tipo de protección en el Catálogo de Arquitectura Rural de Valencia.  
En cuanto a la producción de aguas residuales, al tratarse de una actuación de carácter dotacional donde no se prevé un incremento de la población residente ni estacional, no se estima adecuado suponer una mayor demanda de agua potable o un mayor volumen de aguas residuales. En cualquier caso, las aguas residuales serán vertidas al alcantarillado público, en concreto a la Red de alcantarillado municipal existente de los sectores de Beniferri y Ademuz, ya desarrollados y urbanizados, y conducidas a la Estación Depuradora de Aguas Residuales en las condiciones establecidas en las Ordenanzas Municipales de vertido de alcantarillado.  
Por lo que respecta a los residuos sólidos inertes generados durante la fase de ejecución, el Estudio de Impacto Ambiental afirma respecto a los residuos de obra que estos serán gestionados de la forma correcta.   
Los residuos sólidos urbanos procederán de los usos dotacionales-deportivos y espacios libres de las parcelas, por lo que se estima que no se producirá un incremento de la producción de RSUs, al no suponer un incremento efectivo poblacional para la ciudad de Valencia.  
Las principales medidas correctoras se apoyan en la correcta gestión de los residuos, el control de la contaminación sobre el medio físico y la minimización de los impactos ambientales detectados, siendo de aplicación todas y cada una de las medidas propuestas, que no entren en contradicción con la presente Declaración de Impacto Ambiental.  
Junto con la documentación presentada, se adjunta Informe de fecha 19 de octubre de 2005 de la Dirección General de Régimen Económico de la conselleria de Cultura, Educación y Deporte, sobre la previsión de permanencia del Colegio Sagrada Familia en ubicación actual (calles La Safor, Carlos Ruano y Padre Barranco) a los efectos de la presente Modificación del PGOU de Valencia.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre Evaluación de Impacto Ambiental.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable el proyecto, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sea de aplicación el Homologación Sectorial Modificativa del PGOU y Modificación Puntual Parcela EC-2, EC-6, DED del municipio de Valencia, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y supeditado al cumplimiento de los condicionantes establecidos en el apartado segundo de la presente Declaración:  
Segundo  
Se supedita la ejecución del proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. En cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, y especialmente ante la ausencia de información que justifique o no la posible presencia de restos arqueológicos en el entorno de la actuación, deberá obtenerse informe favorable de la dirección general de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano. En el supuesto de que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse también la presente declaración de impacto ambiental.  
2. Los residuos existentes en la parcela, deberán ser retirados y gestionados de acuerdo a su tipología antes de la concesión de licencia municipal de obras a la empresa urbanizadora.   
3. El Ayuntamiento exigirá a las empresas encargadas entregar, tras la realización de las obras, certificados de recepción de residuos sólidos inertes por parte de vertederos o empresas autorizadas para la gestión de este tipo de residuos.  
4. De acuerdo con el artículo 19.2 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, informe favorable del organismo de cuenca competente, o entidad colaboradora autorizada para el suministro, sobre su disponibilidad y compatibilidad del incremento de consumo de recursos hídricos, motivado por la actuación, con las previsiones de los planes hidrológicos, además de la no afectación o menoscabo a otros usos existentes legalmente implantados,  
5. Durante la fase de ejecución, se deberá definir el área donde quedará aparcada temporalmente la maquinaria de obra indicando, en su caso, el lugar donde se llevarán a cabo las labores de limpieza y mantenimiento de la misma. Asimismo, se recuerda que los cambios de aceite, filtros y cualquier otro residuo de mantenimiento de maquinaria y vehículos deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor de Residuos Tóxicos y Peligrosos debidamente autorizado.  
6. Durante la fase de ejecución, se deberá prever e identificar una zona para el acopio de los materiales a emplear en las obras de urbanización y edificación, evitando la ocupación de los terrenos colindantes.  
7. En caso de que las construcciones afecten a los servicios e infraestructuras de riego, será necesaria la reposición. Se deberá garantizar la continuidad de todas las canalizaciones y tuberías que atraviesen el sector y tengan una funcionalidad más allá de los límites del mismo. Cualquier desvío o alteración de dichas instalaciones deberá contar con la autorización de la comunidad de regantes afectada o de la Confederación Hidrográfica del Júcar, quien determinará la forma en la que se llevarán a cabo las actuaciones propuestas.  
8. Los residuos que se generen en la fase de funcionamiento tanto peligrosos como no peligrosos deberán ser gestionados a través de gestor autorizado de acuerdo a su legislación sectorial.  
9. Se optará por la reutilización de la tierra vegetal retirada con motivo de los movimientos de tierras realizados, bien en la zona verde del nuevo dotacional bien para otros usos externos al proyecto. Se definirá el lugar y condiciones de almacenamiento de las misma, con el fin de garantizar que dicha tierra no pierda sus condiciones de humedad y sus características edáficas.  
10. En la parte de la parcela B destinada a uso Zona Verde y Espacios libres de la Red Secundaria, Jardines (SJL), denominada en el PGOU de Valencia como EL-4, se creará una pantalla vegetal formada por árboles de especies autóctonas con el fin de crear una separación natural con la subestación eléctrica colindante por el norte con la citada parcela. Todo ello, cumpliendo con el condicionante 11 que se desarrolla a continuación.   
11. Deberá atenderse a lo dispuesto Ley 54/1997, de 27 de noviembre, del Sector Eléctrico y el Real Decreto 3151/68, de 28 de noviembre, por el que se aprueba el Reglamento de Alta Tensión así como la Orden de 27 de marzo de 1991, sobre Extensión de Redes Eléctricas, para la separación de las líneas eléctricas de la subestación eléctrica, tanto de las zonas verdes como de los edificios o construcciones que se realicen en la parcela B.  
12. La urbanización se dotará de red separativa de aguas pluviales y residuales.  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 29 de junio de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML