Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9713, del 27-10-2023 (2023/10389)

RESOLUCIÓ de 27 de setembre de 2023, de la directora general de Justícia, per la qual es resol inscriure els nous estatuts de l'Il·lustre Col·legi de l'Advocacia de Sueca en el Registre de col·legis professionals i consells valencians de col·legis professionals de la Comunitat Valenciana.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9713

Data del DOGV
:   27-10-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/10389

CVE


Data del document
:   27-09-2023

Organisme emissor
:   Conselleria de Justícia i Interior

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria de Justícia i Interior](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 27 de setembre de 2023, de la directora general de Justícia, per la qual es resol inscriure els nous estatuts de l'Il·lustre Col·legi de l'Advocacia de Sueca en el Registre de col·legis professionals i consells valencians de col·legis professionals de la Comunitat Valenciana. [2023/10389]  
Vist l'expedient de sol·licitud de modificació estatutària instruït a instàncies de l'Il·lustre Col·legi de l'Advocacia de Sueca, inscrit amb el número 42 de la secció primera del Registre de col·legis professionals i de consells valencians de col·legis professionals de la Comunitat Valenciana, en el qual se sol·licita la inscripció dels nous estatuts en aquest registre, atenent els següents  
Fets  
Primer. En data 10 de novembre de 2022, el degà del Col·legi va presentar la sol·licitud d'inscripció dels nous estatuts de la corporació professional en el Registre de col·legis professionals i consells valencians de col·legis professionals de la Comunitat Valenciana, en compliment del que preveu l'article 11 de la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de consells i col·legis professionals de la Comunitat Valenciana.  
  
Segon. Els estatuts actuals del Col·legi es van inscriure en el Registre de col·legis professionals i consells valencians de col·legis professionals de la Comunitat Valenciana el 8 de gener de 1988, i pel Decret 157/2023, de 12 de setembre, del Consell, es modifica la denominació d'Il·lustre Col·legi d'Advocats de Sueca, per la d'Il·lustre Col·legi de l'Advocacia de Sueca (DOGV 9689, 22.09.2023). Aquesta modificació es va inscriure en el registre esmentat en aquesta data.  
Tercer. Mitjançant un ofici de 21 d'abril de 2023, el Servei de Col·legis Professionals i Registre d'Unions de Fet de la Comunitat Valenciana va formular objeccions a la documentació remesa i al contingut de la proposta de modificació dels estatuts, i va sol·licitar que s'esmenaren les deficiències.  
Quart. El 19 de juny de 2023, el Col·legi va presentar la documentació complementària que esmenava les objeccions formulades als estatuts i es va remetre el text modificat dels estatuts.  
Cinqué. Consta en l'expedient el certificat del secretari del Col·legi, amb data 3 de novembre de 2022, subscrit pel degà, en què s'indica que la Junta General Extraordinària de Col·legiats, que va tindre lloc el 7 de juny de 2022, va aprovar la modificació dels estatuts i va autoritzar el degà del Col·legi per a fer, davant de la Conselleria de Justícia, Interior i Administració Pública, les gestions necessàries per a la tramitació i publicació.  
Sisé. Consta en l'expedient la comunicació al Consell Valencià de Col·legis d'Advocats de la Comunitat Valenciana, amb data 12 de juny de 2023, de conformitat amb el que disposa l'article 11.3 de la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de la Generalitat, de consells i col·legis professionals de la Comunitat Valenciana.  
Seté. La modificació estatutària, la inscripció de la qual se sol·licita, es refereix a uns estatuts nous, que queden redactats segons l'annex I d'aquesta resolució.  
  
Fonaments de dret  
  
Primer  
Revisada la sol·licitud de nous estatuts de l'Il·lustre Col·legi de l'Advocacia de Sueca, aquests contenen les determinacions que exigeix l'article 10 de la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de consells i col·legis professionals de la Comunitat Valenciana.  
  
Segon  
Els estatuts s'han aprovat amb els requisits i les formalitats que preveu aquest article i els mateixos estatuts del Col·legi.  
  
Tercer  
Aquesta direcció general és competent a tramitar i resoldre aquest expedient, de conformitat amb el que disposa l'article 6.1 de la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de consells i col·legis professionals de la Comunitat Valenciana, tenint en compte el que preveu la disposició final del Decret 4/2002, de 8 de gener, pel qual s'aprova el Reglament de desplegament de la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de consells i col·legis professionals de la Comunitat Valenciana; i en virtut de les atribucions que conté l'article 69 del Decret 112/2023, de 25 de juliol, del Consell, pel qual s'estableix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i les conselleries de la Generalitat, i l'article 9.2.h del Decret 134/2023, de 10 d'agost, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Justícia i Interior.  
  
Per tot això, vist l'article 36 de la Constitució i l'article 49.1.22a de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana; la Llei 2/1974, de 13 de febrer, de col·legis professionals; els articles 11, 25 i 26 de la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de consells i col·legis professionals de la Comunitat Valenciana; així com els articles 21 i 74 del Decret 4/2002, de 8 de gener, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el reglament de desenvolupament d'aquesta última; i altres disposicions complementàries d'aplicació pertinent, resolc:  
  
  
Primer  
Inscriure els nous estatuts de l'Il·lustre Col·legi de l'Advocacia de Sueca en el Registre de col·legis professionals i consells valencians de col·legis professionals de la Comunitat Valenciana.  
  
Segon  
Publicar aquesta resolució en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
Contra aquesta resolució, que posa fi a la via administrativa, es podrà interposar, potestativament, un recurs de reposició davant del mateix òrgan que ha dictat l'acte, en el termini d'un mes comptat des de l'endemà de la notificació, o bé un recurs contenciós administratiu davant de la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana en el termini de dos mesos comptats des de l'endemà de la notificació. Tot això, de conformitat amb el que s'estableix en els articles 123 i 124 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, i en els articles 10, 14 i 46 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, reguladora de la jurisdicció contenciosa administrativa, sense perjudici que s'utilitze qualsevol altra via que es considere oportuna.  
  
  
València. 27 de setembre de 2023.- La directora general de Justícia: Cristina Gil Fabregat.  
  
  
ANNEX I  
  
«ESTATUT PER AL RÈGIM I GOVERN DE L'IL·LUSTRE COL·LEGI DE L'ADVOCACIA DE SUECA  
  
ÍNDEX  
PREÀMBUL  
TÍTOL I. DEL COL·LEGI  
CAPÍTOL ÚNIC  
Article 1. Denominació i naturalesa jurídica  
Article 2. Àmbit territorial. Domicili  
Article 3. De les finalitats  
Article 4. De les funcions  
Article 5. Tractament i emblemes  
Article 6. Llengua i dret civil valencià  
Article 7. Membres  
Article 8. Memòria anual  
Article 9. De la finestreta única  
Article 10. De l'atenció a les persones consumidores i usuàries  
Article 11. De la funció social del Col·legi  
TÍTOL II. DE L'EXERCICI DE LA PROFESSIÓ  
CAPÍTOL I. De les condicions per a l'exercici de la professió  
Article 12. De l'obligatorietat de la col·legiació  
Article 13. Dels requisits d'incorporació  
Article 14. De la incorporació d'advocades i advocats procedents d'altres col·legis i estats no membres de la Unió Europea o de l'Espai Econòmic Europeu  
Article 15. De l'aprovació, suspensió i denegació de la incorporació  
  
Article 16. Del jurament o la promesa  
Article 17. De les causes d'incapacitat per a l'exercici de l'advocacia  
Article 18. De la pèrdua de la condició de col·legiat i col·legiada  
Article 19. De la rehabilitació del professional de l'advocacia expulsat  
Article 20. De les incompatibilitats  
CAPÍTOL II. Dels drets i les obligacions de les col·legiades i els col·legiats  
Article 21. Normes que els regulen  
Article 22. Dels drets dels col·legiats i les col·legiades  
Article 23. Dels deures de les col·legiades i els col·legiats  
Article 24. Distincions i honors  
Article 25. De la substitució  
Article 26. De la necessitat d'identificar-se  
CAPÍTOL III. De la manera d'organitzar-se per a exercir l'advocacia  
Article 27. De la forma dels despatxos  
Article 28. De l'exercici individual de la professió  
Article 29. De l'exercici col·lectiu o les societats professionals  
Article 30. Del règim de col·laboració multidisciplinària  
CAPÍTOL IV. De l'exercici de la professió a Espanya per professionals de l'advocacia d'altres estats membres de la Unió Europea o d'estats membres de l'Espai Econòmic Europeu  
Article 31. De l'exercici a Espanya amb títol professional d'origen  
Article 32. Del dret d'establiment i de la incorporació en el Col·legi com a advocada o advocat inscrit  
Article 33. De la necessitat de concert amb un professional de l'advocacia espanyola  
Article 34. Integració en la professió  
CAPÍTOL V. Dels honoraris professionals  
Article 35. Dels honoraris professionals  
Article 36. De la intervenció del Col·legi en la determinació d'honoraris  
CAPÍTOL VI. Dels torns d'ofici i torns d'assistència  
Article 37. Competència  
Article 38. Funcionament  
Article 39. Requisits generals  
CAPÍTOL VII. Del règim de responsabilitat de les col·legiades i els col·legiats i de les societats professionals  
Article 40. De la responsabilitat civil i penal  
Article 41. Normes generals de la responsabilitat disciplinària  
Article 42. Procediment disciplinari  
Article 43. Infraccions  
Article 44. Sancions  
Article 45. De la mediació del degà o la degana  
TÍTOL III. DELS ÒRGANS DEL COL·LEGI  
CAPÍTOL I. Principis rectors i òrgans de govern  
Article 46. Principis rectors i òrgans de govern  
CAPÍTOL II. De la Junta de Govern  
SECCIÓ PRIMERA. Composició  
Article 47. De la composició de la Junta de Govern  
Article 48. De la degana o el degà  
Article 49. De la vicedegana o el vicedegà  
Article 50. De les diputades i els diputats  
Article 51. De la secretària o el secretari  
Article 52. De la tresorera o el tresorer  
Article 53. De la bibliotecària o el bibliotecari  
Article 54. De les substitucions  
SECCIÓ SEGONA. FUNCIONS I FUNCIONAMENT  
Article 55. De les atribucions de la Junta de Govern  
Article 56. Del funcionament de la Junta de Govern  
Article 57. De les comissions  
SECCIÓ TERCERA. ELECCIONS  
Article 58. Del règim electoral  
Article 59. De la capacitat per a ser membre de la Junta de Govern  
  
Article 60. Dels requisits per a optar als càrrecs  
Article 61. De la convocatòria d'eleccions  
Article 62. De la presentació de candidatures  
Article 63. Del desenvolupament de les votacions  
Article 64. De la votació anticipada  
Article 65. De l'escrutini i la proclamació  
Article 66. De la presa de possessió  
Article 67. Disposicions comunes a l'elecció  
Article 68. De la comunicació del resultat  
Article 69. Dels cessaments  
Article 70. De la moció de censura  
CAPÍTOL III. DE LA JUNTA GENERAL  
Article 71. De la Junta General  
Article 72. De la convocatòria a junta general ordinària  
Article 73. De les juntes generals extraordinàries  
Article 74. Disposicions comunes a la celebració de les juntes generals  
CAPÍTOL IV. DE LA MODIFICACIÓ DE L'ESTATUT  
Article 75. De la modificació de l'Estatut  
TÍTOL IV. DEL RÈGIM ECONÒMIC I JURÍDIC DEL COL·LEGI  
  
CAPÍTOL I. Del règim econòmic del Col·legi  
Article 76. Dels principis informadors i comptes anuals  
Article 77. Dels recursos econòmics  
Article 78. De l'administració  
Article 79. Del pressupost  
Article 80. De la comptabilitat  
Article 81. Del personal laboral del Col·legi i de les col·laboracions  
  
CAPÍTOL II. Del règim jurídic del Col·legi i de la impugnació dels actes col·legials  
Article 82. Règim jurídic  
Article 83. De la notificació d'actes i resolucions dels òrgans de govern  
Article 84. De les formes i els mitjans de comunicació del Col·legi  
Article 85. De l'executivitat i eficàcia dels acords  
Article 86. Del còmput dels terminis  
Article 87. Dels recursos contra els acords dels òrgans de govern  
  
CAPÍTOL III. De la fusió, absorció i dissolució  
Article 88. De la fusió, absorció i dissolució  
DISPOSICIÓ ADDICIONAL  
DISPOSICIÓ FINAL  
DISPOSICIÓ DEROGATÒRIA  
  
  
PREÀMBUL  
  
I. El dia 17 d'agost de 1841, en el despatx del primer degà, Asensio Blasco, els vint-i-tres advocats del districte van procedir a la constitució del Col·legi d'Advocats de Sueca.  
II. Des d'aquell moment fins hui, quasi dos segles després, moltes coses han canviat en l'exercici de la professió, des de la incorporació de les dones, cada vegada més nombroses, a l'obertura i necessària adaptació a la normativa de la Unió Europea i a les noves lleis de col·legis professionals i, després de la promulgació del nou Estatut General de l'Advocacia Espanyola, que regula la nostra professió, mitjançant l'RD 135/2021, de 2 de març, es fa necessària i exigible l'adaptació de l'estatut propi d'aquest col·legi, amb ple respecte a la normativa d'aplicació i a les competències que la Comunitat Valenciana i el Consell Valencià de Col·legis d'Advocats tenen assumides segons la legislació en vigor.  
  
Amb aquest nou estatut es dota el Col·legi d'una normativa pròpia adaptada als temps actuals, tal com correspon a una corporació que actua en l'àmbit del dret administratiu, que recull i incorpora les noves maneres de relacionar-se del Col·legi, tant amb els seus col·legiats i col·legiades com amb els usuaris i consumidors, mitjançant la finestreta única, sense perdre de vista les finalitats i funcions, i s'aposta per una formació contínua sempre amb el pressupost i lema de l'advocacia, que aquest col·legi ha fet propi, de la necessitat de comptar amb una advocacia d'excel·lència per a oferir una justícia de qualitat. També cal destacar la nova regulació de l'accés a la professió i als torns d'ofici i assistència, així com el reconeixement, per primera vegada, dels despatxos multidisciplinaris.  
D'acord amb les diverses modificacions legislatives liberalitzadores dels col·legis professionals, s'introdueix el principi de col·legiació única, no es regula el tema de la publicitat i s'ha suprimit tota referència als barems col·legials o fixació de normes d'honoraris per part del Col·legi. Per contra, sí que es regulen amb més detalls les infraccions de les normes deontològiques i la sanció d'aquestes.  
III. El nou estatut es divideix i ordena en quatre títols, dividits, al seu torn, en capítols i una disposició addicional, dues disposicions finals i una disposició derogatòria, en què s'integren els continguts mínims que requereixen la Llei 2/1974, de 13 de febrer, de col·legis professionals; la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de col·legis professionals de la Comunitat Valenciana i el mateix Estatut General de l'Advocacia Espanyola.  
IV. El títol I «Del Col·legi» recull els aspectes més bàsics i, al seu torn, fonamentals del Col·legi, com ara la denominació i naturalesa, l'àmbit, les finalitats i funcions, els membres, etc., i dona una rellevància especial a l'atenció a les persones integrants del Col·legi i a les persones consumidores i usuàries, i regula el funcionament de la finestreta única, assumint un compromís exprés amb la transparència, mitjançant la publicació de la memòria anual, i amb la societat, per mitjà de la funció social.  
En aquest títol I, dedicat als aspectes bàsics del Col·legi, s'ha regulat amb caràcter detallat una matèria transversal, com és la cooficialitat del castellà i el valencià en tota l'activitat col·legial, de manera que les dues llengües, a elecció dels interessats o les interessades, siguen llengües vertaderes i plenes de comunicació i treball.  
Així mateix, s'ha mantingut el compromís del Col·legi amb la recuperació del dret civil propi valencià que es va perdre amb l'abolició dels Furs per Felip V i encara que el nostre estatut d'autonomia ens reconeix plenament la competència per a legislar en aquesta matèria, el Tribunal Constitucional ha limitat i retallat aquest dret i ha deixat l'Estatut sense una peça clau de l'autogovern, com és la capacitat de legislar en matèria civil.  
V. El títol II es divideix en set capítols. El primer regula les condicions per a l'exercici de la professió i assumptes com els requisits i les formes de col·legiació i d'exercici de l'advocacia, incloses les societats professionals i multidisciplinàries i el seu registre, amb especial atenció a la incorporació de professionals de l'advocacia provinents d'altres estats membres de la Unió Europea o de l'Espai Econòmic Europeu, les incapacitats i incompatibilitats per a aquest exercici, la pèrdua de la condició de persona col·legiada i la seua reincorporació, així com la rehabilitació dels advocats o les advocades expulsats.  
  
El capítol II d'aquest títol regula els drets i les obligacions de les col·legiades i els col·legiats tant en l'exercici de la professió com en la seua relació amb el Col·legi, amb una remissió genèrica al que disposa, així mateix, l'Estatut General de l'Advocacia.  
El capítol III aborda la manera que tenen d'organitzar-se les col·legiades i els col·legiats exercents per a aquest exercici de l'advocacia, reconeix la possibilitat d'exercir de manera individual i regula la col·laboració, de manera col·lectiva o mitjançant societats professionals o en règim de col·laboració multidisciplinària.  
El capítol IV es dedica íntegrament a l'exercici de la professió a Espanya per professionals de l'advocacia d'altres estats membres de la Unió Europea o estats membres de l'Espai Econòmic Europeu.  
  
El capítol V regula la necessitat i obligatorietat de signar amb els clients un full d'encàrrec o pressupost del treball encomanat, així com el contingut mínim que aquest encàrrec ha de contindre, i limita la intervenció del Col·legi en aquests aspectes als termes estrictes que estableix la legislació vigent, de manera que el Col·legi no tindrà més intervenció que la que li requerisquen els jutjats i tribunals, no podrà establir cap barem ni orientació per a la determinació d'honoraris professionals i no atendrà consultes a aquest efecte, ni anteriors ni posteriors a l'encàrrec professional.  
El capítol VI aborda els torns d'ofici i torns d'assistència, la competència en aquesta matèria, el funcionament i els requisits generals exigibles perquè els col·legiats i les col·legiades exercents residents puguen tindre accés a aquests torns. A més del torn d'assistència al detingut i per aplicació de la nova normativa, ja es parla del torn d'assistència a les víctimes del delicte.  
Finalment, el capítol VII regula la responsabilitat de les col·legiades i els col·legiats i de les societats professionals, i completa les infraccions que conté l'Estatut General amb les conductes específiques que el Col·legi considera que s'han de sancionar en benefici de la bona praxi i la bona imatge de l'advocacia. El procediment disciplinari es regula per remissió al Reglament de procediment disciplinari del Consell General de l'Advocacia Espanyola i les sancions per remissió a l'Estatut General.  
VI. El títol III «Dels òrgans de govern» està dedicat als òrgans i principis rectors d'aquest.  
El capítol I d'aquest títol recull els principis que regeixen el Col·legi i els seus òrgans de govern, i reconeix com a tals el degà o la degana, la Junta de Govern i la Junta General.  
En el capítol II es parla de la Junta de Govern, del degà i la degana, els diputats i les diputades, la vicedegana o el vicedegà, la tresoreria, la secretaria i el bibliotecari o la bibliotecària, les seues atribucions, la composició de la Junta de Govern, els fins i les funcions, el funcionament i la convocatòria i les eleccions.  
El capítol III fa referència a la Junta General, i regula les ordinàries i extraordinàries, el nombre, la votació i tots els altres aspectes relatius als fins i el funcionament, i reconeix que és l'òrgan suprem de la voluntat col·legial.  
El Capítol IV va dirigit específicament a regular les modificacions futures d'aquest estatut.  
VII. El títol IV «Del règim econòmic i jurídic del Col·legi». El capítol I està dedicat al funcionament econòmic d'aquest i recull les disposicions generals d'aquest funcionament, els recursos econòmics del Col·legi, l'administració i el personal laboral i col·laborador.  
  
El capítol II regula la naturalesa dual del Col·legi i la subjecció que té al dret administratiu quan actua com a corporació de dret públic. S'hi regulen els aspectes procedimentals d'aquesta actuació, com ara els terminis, l'eficàcia dels actes de caràcter administratiu, la notificació i els recursos que poden interposar davant d'aquests les persones que tenen un interés legítim, amb caràcter previ a la revisió jurisdiccional en via contenciosa administrativa.  
El capítol III estableix els supòsits de fusió, segregació i liquidació del Col·legi. Tots aquests acords corresponen a l'òrgan sobirà de decisió del Col·legi, això és, la junta general extraordinària que es convoque a aquest efecte, a iniciativa de la Junta de Govern o del nombre de persones integrants del Col·legi que s'estableix.  
VIII. Finalment, s'hi inclou una disposició addicional que estableix la legislació que completa tot el que no preveuen aquests estatuts, una disposició final que descriu el procediment per a la seua aprovació i vigència i una disposició derogatòria que deroga amb caràcter general totes les disposicions anteriors que contradiguen aquest estatut.  
  
  
TÍTOL I  
Del col·legi  
  
CAPÍTOL ÚNIC  
  
Article 1. Denominació i naturalesa jurídica  
El Col·legi de l'Advocacia de Sueca, fundat el 17 d'agost de 1841 com el Col·legi d'Advocats de Sueca, és una corporació de dret públic emparada per la llei i reconeguda per l'Estat i la Comunitat Valenciana, de caràcter professional, al servei de la justícia i de les persones que el componen, amb personalitat jurídica pròpia i plena capacitat per al compliment dels seus fins públics i privats en l'àmbit de la seua competència.  
Es regeix per la Constitució Espanyola, les disposicions europees d'aplicació, les normes bàsiques de la Llei estatal de col·legis professionals, la Llei de col·legis professionals de la Generalitat Valenciana, aquest estatut, l'Estatut General de l'Advocacia i l'Estatut del Consell Valencià de col·legis d'advocats de la Comunitat Valenciana i qualssevol altres normes d'ordre intern que el Col·legi puga aprovar en l'exercici de les seues competències i atribucions, així com pels altres reglaments i acords aprovats pels diversos òrgans corporatius en l'àmbit de les respectives competències.  
L'estructura interna i el funcionament hauran de ser democràtics i fomentar els principis d'igualtat, participació, associació i llibertat d'expressió dels seus membres, entre altres.  
L'accés i exercici a la professió dels seus membres es regeix pels principis d'igualtat de tracte i no-discriminació per raó d'origen racial o ètnic, religió o conviccions, discapacitat, edat o orientació sexual, en els termes que preveu la legislació vigent.  
  
Article 2. Àmbit territorial. Domicili  
El Col·legi té la seu a Sueca, plaça del Convent, número 5, i es podrà traslladar, per acord de la Junta de Govern i aprovació posterior de l'Assemblea General, a un altre lloc dins de la mateixa ciutat.  
  
El seu àmbit territorial s'estén a l'actual partit judicial de Sueca, sobre el qual té competència exclusiva i excloent.  
La modificació de les demarcacions judicials no afectarà l'àmbit territorial del Col·legi de l'Advocacia de Sueca, que tindrà competència en les noves que es puguen crear en el seu territori.  
En el supòsit d'alteració del partit per modificació de la planta judicial, el territori del Col·legi estarà constituït, en tot cas, pels municipis que actualment l'integren.  
En cas de creació d'òrgans judicials en l'àmbit del partit judicial de Sueca que comprenguen territoris de col·legis diferents, el Col·legi de Sueca tindrà la competència per a la designació de lletrats i lletrades del torn d'ofici que hagen d'actuar en el seu àmbit, amb independència de la procedència de la denúncia i/o atestat.  
  
Article 3. Dels fins  
Són fins essencials del Col·legi en el seu àmbit territorial:  
1. L'ordenació de l'exercici de la professió de l'advocacia, com a professió lliure i independent, que, amb base en l'aplicació de la ciència i la tècnica jurídiques, i per mitjà de l'activitat d'assessorament i consell, assegura l'efectivitat del dret fonamental de defensa i assistència lletrada, i es constitueix en garantia dels drets i les llibertats de les persones, la concòrdia i la justícia.  
2. La representació institucional exclusiva de la professió de l'advocacia, especialment en les relacions amb l'Administració.  
3. La contribució a la garantia del dret constitucional de defensa i accés a la justícia mitjançant l'organització i prestació de l'assistència jurídica gratuïta i defensa d'ofici.  
4. La defensa dels drets i interessos professionals de les persones col·legiades, i l'estimulació dels sentiments de solidaritat i germanor dins de l'advocacia.  
5. La intervenció en el procés d'accés a la professió dels advocats i les advocades.  
6. Promoure la millora constant de la qualitat de les prestacions professionals de les persones col·legiades mitjançant la formació professional permanent i especialitzada.  
7. Vetlar per l'ètica professional de les persones col·legiades i perquè la professió s'exercisca amb dignitat, llibertat i independència, i responga als interessos i les necessitats de la societat actual, i respectar i garantir els drets dels ciutadans i els professionals mitjançant el control deontològic i l'aplicació del règim disciplinari.  
  
8. La protecció dels interessos dels consumidors i usuaris i dels clients dels serveis dels que exerceixen la professió.  
9. La defensa de l'estat social i democràtic de dret proclamat en la Constitució i la promoció i defensa dels drets humans.  
  
10. La col·laboració en el funcionament, la promoció i la millora de l'Administració de justícia.  
11. I els que preveja l'Estatut General de l'Advocacia espanyola i la normativa estatal i autonòmica d'aplicació.  
  
Article 4. De les funcions  
Les funcions que té, en el seu àmbit territorial, són les que estableixen aquest estatut, les lleis estatals, l'Estatut General de l'Advocacia, la Llei reguladora dels col·legis professionals de la Comunitat Valenciana i, en allò que l'afecte, l'Estatut del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats.  
Sense perjudici d'altres que li puguen correspondre, es consideren funcions públiques essencials les següents:  
1. Representar i defensar la professió davant de l'Administració, les institucions, els tribunals, les entitats i els particulars, amb legitimació per a ser part en tots els litigis i les causes que afecten els drets i interessos professionals i els fins de l'advocacia; exercitar les accions de tota mena que siguen procedents, així com utilitzar el dret de petició d'acord amb la llei.  
2. Elaborar l'estatut particular i les modificacions d'aquest, redactar i aprovar el propi reglament de règim interior i altres acords per al desenvolupament de les seues competències.  
3. Col·laborar amb el poder judicial i els altres poders públics mitjançant la realització d'estudis, elaboració d'informes, estadístiques i altres activitats relacionades amb els seus fins, que se li sol·liciten o s'acorden per iniciativa pròpia.  
4. Organitzar i gestionar els serveis d'assistència jurídica gratuïta i tots els altres d'assistència i orientació jurídica que es puguen crear, especialment en benefici dels sectors socials més desfavorits o necessitats.  
5. Garantir que l'exercici de l'advocacia s'adeqüe a la normativa vigent, la deontologia professional i les bones pràctiques, i que es respecten els drets i interessos de les persones destinatàries.  
6. Ordenar en l'àmbit de la seua competència l'exercici de l'advocacia i vetlar per la formació de les persones col·legiades, perquè aquestes complisquen els seus deures i obligacions i, particularment, pel respecte a les normes ètiques i jurídiques que regulen l'exercici de la professió, per la dignitat professional i el respecte degut als drets dels particulars.  
  
7. Vetlar i garantir l'eficàcia i l'exercici correcte del dret constitucional de defensa, exercitar les accions que redunden en la protecció d'aquest dret i remoure els obstacles que dificulten la intervenció lliure i independent del professional de l'advocacia. En conseqüència, el Col·legi haurà d'emparar les seues col·legiades i els col·legiats exercents quan siguen inquietats, pertorbats o pressionats en l'exercici de la seua funció, i assegurar que el professional de l'advocacia es guie exclusivament per criteris tècnics i professionals per a la millor defensa del client i en garantia del seu dret constitucional de defensa i de realització de la justícia.  
8. Exercir el control deontològic i la potestat disciplinària en l'ordre professional i col·legial.  
9. Organitzar cursos per al perfeccionament professional.  
10. Organitzar i promoure activitats i serveis comuns de caràcter professional, formatiu, cultural, assistencial, recreatiu, de previsió i qualssevol altres que redunden en favor dels seus col·legiats/ades.  
11. Procurar l'harmonia i col·laboració entre les persones col·legiades i impedir la competència deslleial entre elles.  
12. Adoptar les mesures que permeten evitar i perseguir l'intrusisme professional.  
13. Intervindre, amb sol·licitud prèvia, en via de conciliació o arbitratge, en les qüestions que, per motius professionals, se susciten entre els professionals de l'advocacia o entre aquests i els seus clients.  
14. Exercir funcions d'arbitratge en els assumptes que li siguen sotmesos, així com promoure o participar en institucions d'arbitratge i de mediació.  
15. Informar i dictaminar sobre honoraris professionals, a instàncies de l'autoritat judicial corresponent o amb el sotmetiment previ de les parts interessades, que podran, fins i tot, emetre informes pericials en els processos judicials en els quals es discutisquen qüestions relatives a honoraris professionals.  
16. Elaborar i aprovar els seus pressupostos anuals d'ingressos i despeses, així com els comptes i les liquidacions pressupostàries i establir i exigir les aportacions econòmiques de les col·legiades i els col·legiats.  
17. Complir i fer complir als professionals de l'advocacia, en tot allò que afecta la professió, les disposicions legals i estatutàries, així com les normes i decisions adoptades pels òrgans col·legials en la matèria que siga de la seua competència.  
18. Vetlar perquè tota persona tinga accés a l'obtenció d'assessorament jurídic i dispose de l'assistència d'un professional de l'advocacia per a la defensa dels seus drets i interessos legítims, fins i tot auxiliant-la perquè designe un professional de l'advocacia de la seua elecció o d'ofici, amb reconeixement, o sense, del dret d'assistència jurídica gratuïta.  
19. Crear, de manera individual o amb altres persones físiques o jurídiques, societats, associacions, fundacions o qualsevol entitat o figura jurídica admesa en dret, que tinga per objecte la prestació de serveis d'interés general per a l'advocacia, o que desenvolupen activitats en benefici de les persones col·legiades o de la professió, així com participar en entitats ja existents amb aquestes finalitats.  
20. Vetlar pel propi patrimoni mobiliari i immobiliari.  
21. Vetlar pel bon funcionament de la justícia i fomentar el perfeccionament de la legislació i el desenvolupament de la cultura jurídica.  
22. Vetlar pel compliment dels deures que imposa l'Estatut General de l'Advocacia i la resta de l'ordenament jurídic i, especialment, incorporar les tecnologies necessàries per a garantir la interoperabilitat entre els diversos sistemes.  
23. Totes les altres funcions que redunden en benefici dels interessos de la professió, de les col·legiades i els col·legiats i la resta de finalitats de l'advocacia.  
  
Article 5. Tractament i emblemes  
El Col·legi de l'Advocacia de Sueca tindrà el tractament tradicional d'Il·lustre, el degà o degana el d'Excel·lentíssim Senyor o Excel·lentíssima Senyora i els membres de la junta de govern el d'Il·lustríssim Senyor o Il·lustríssima Senyora.  
L'emblema està constituït per l'escut de la ciutat de Sueca envoltat de branques d'olivera i fulles de llorer, i amb una filactèria que recorre els dos costats de l'escut i la base amb la llegenda «Col·legi de l'Advocacia de Sueca».  
El Col·legi podrà usar una marca o un distintiu diferent de l'escut per a les seues comunicacions i actes.  
  
Article 6. Llengua i dret civil valencià  
Són llengües oficials del Col·legi de l'Advocacia de Sueca el valencià i el castellà.  
Les col·legiades i els col·legiats tenen dret a utilitzar les dues llengües en tots els actes i les comunicacions de caràcter col·legial, generals i particulars. Sense perjudici d'això, i amb ple respecte als drets dels seus membres, el Col·legi de l'Advocacia de Sueca procurarà fer servir en les seues actuacions preferentment el valencià.  
Tota persona col·legiada i tota la ciutadania, en general, té el dret de dirigir-se al Col·legi en la llengua oficial de la seua elecció, i que el Col·legi es dirigisca a ella en aquesta mateixa llengua, en la forma verbal o escrita corresponent.  
Les peticions, les queixes, els suggeriments, els expedients i altres procediments es tramitaran en la llengua oficial que es trie en la sol·licitud. Si hi ha més d'una persona interessada i opten per llengües oficials diferents, el procediment es tramitarà en les dues llengües, i les notificacions que es remeten a cada part, així com els documents o testimoniatges que requerisquen, s'expediran en la llengua triada en cada cas.  
Els documents que es presenten en qualsevol de les dues llengües oficials gaudiran de plena validesa jurídica als efectes que corresponguen en cada procediment.  
El Col·legi d'Advocats de Sueca, continuant la via iniciada amb l'aprovació del Manifest pel dret civil valencià, el 22 de maig de 1992, es declara compromés en la plena recuperació i actualització de l'històric dret civil valencià, per la qual cosa promourà i secundarà qualssevol iniciatives que estiguen dirigides a l'obtenció d'aquest objectiu.  
  
  
Article 7. Membres  
El Col·legi d'Advocats de Sueca està integrat, sense cap limitació, per les persones que, encara que reunisquen les condicions d'aptitud i no estiguen incurses en cap mena d'impediments, i amb el compliment previ dels requisits, hagen sigut admeses.  
Els integrants del Col·legi poden pertànyer a alguna de les categories següents:  
a) Col·legiades i col·legiats exercents, és a dir, els ja incorporats com a tals i els que, per estar en possessió del títol oficial que habilita per a l'exercici de la professió i posseir els requisits que exigeix la legislació vigent i aquest estatut, s'incorporen al Col·legi en qualitat d'exercents per a dedicar-se professionalment a l'assessorament jurídic, la solució de disputes i la defensa jurídica dels drets i interessos aliens, tant públics com privats, en la via extrajudicial, judicial o arbitral.  
b) Col·legiades i col·legiats inscrits: constituïda pels professionals de l'advocacia que, de conformitat amb la legislació europea i nacional, poden exercir a Espanya amb el títol del seu país d'origen.  
c) Col·legiades i col·legiats no exercents. Els que ja estan inscrits com a tals i els que, encara que reunisquen els requisits legals per a la seua incorporació, no es proposen exercir la professió, sinó gaudir dels altres drets, aliens a l'exercici professional, però inherents a la condició de col·legiades i col·legiats, reconeguts en aquest estatut i altres disposicions aplicables.  
d) Col·legiades i col·legiats d'honor: integrada per les persones que siguen mereixedors d'aquesta distinció pels seus mèrits o serveis rellevants prestats a l'advocacia o al Col·legi de l'Advocacia de Sueca.  
  
  
Article 8. Memòria anual  
El Col·legi està subjecte al principi de transparència en la seua gestió i, per a fer-ho, haurà d'elaborar una memòria anual que ha de contindre la informació següent:  
a) Informe de la gestió econòmica.  
b) Import de les quotes aplicables desglossades per concepte i pel tipus de serveis prestats, així com les normes per al càlcul i l'aplicació d'aquestes.  
c) Informació agregada i estadística relativa als procediments informatius i sancionadors en fase d'instrucció o que hagen assolit fermesa, amb la indicació de la infracció a què es refereixen, la seua tramitació i la sanció imposada, si és el cas, amb observança, en tot cas, de la legislació en matèria de protecció de dades de caràcter personal.  
  
d) Informació agregada i estadística relativa a queixes i reclamacions presentades pels consumidors o els usuaris o les seues organitzacions representatives, així com sobre la seua tramitació i, si és procedent, dels motius d'estimació o desestimació de la queixa o la reclamació, amb observança, en tot cas, de la legislació en matèria de protecció de dades de caràcter personal.  
e) Els canvis en el contingut del Codi Deontològic, si n'hi ha.  
  
f) Les normes sobre incompatibilitats i les situacions de conflicte d'interessos en què es troben els membres de la Junta de Govern.  
  
La memòria anual aprovada s'haurà de fer pública mitjançant la pàgina web en el primer semestre de cada any.  
  
Article 9. De la finestreta única  
1. El Col·legi habilitarà, a través del seu portal electrònic, una finestreta única a fi que els seus col·legiats i col·legiades puguen fer tots els tràmits necessaris per a la col·legiació, l'exercici i la baixa en el Col·legi, per mitjà d'un punt únic, per via electrònica i a distància.  
  
El Col·legi farà el que siga necessari perquè, amb aquesta finestreta única, les seues col·legiades i col·legiats puguen, sense sobrecost:  
a) Obtindre tota la informació i els formularis necessaris per a accedir a l'activitat professional i el seu exercici.  
b) Presentar tota la documentació i les sol·licituds necessàries, incloent-hi la de col·legiació.  
c) Conéixer l'estat de tramitació dels procediments en els quals tinga consideració d'interessat o interessada i, si és el cas, rebre la notificació corresponent dels actes de tràmit preceptius i la resolució del Col·legi, incloent-hi la notificació dels expedients disciplinaris quan siga procedent.  
d) Convocar les persones integrants del Col·legi a les juntes generals ordinàries i extraordinàries i posar en el seu coneixement l'activitat pública i privada del Col·legi.  
e) Publicar la situació d'habilitació professional dels col·legiats i les col·legiades, incloent-hi la informació relativa a les sancions disciplinàries no cancel·lades. Aquesta publicació es farà en compliment estricte de la normativa sobre protecció de dades.  
2. Amb la finestreta única regulada en aquests estatuts, per a la millor defensa dels drets de les persones consumidores i usuàries, el Col·legi oferirà la informació següent, que haurà de ser clara, inequívoca i gratuïta:  
a) L'accés al registre de les col·legiades i els col·legiats exercents, que estarà actualitzat permanentment i en el qual constaran, almenys, les dades següents: nom i cognoms, el número de col·legiació, els títols oficials que tinguen, el domicili professional i la situació d'habilitació professional.  
b) L'accés al Registre de societats professionals, que tindrà el contingut que es descriu en l'article 8 de la Llei 2/2007, de 15 de març, de societats professionals, o la legislació que la substituïsca.  
c) Les vies de reclamació i els recursos que es podran interposar en cas de conflicte entre la persona consumidora o usuària i la col·legiada o el Col·legi.  
d) Enllaç a la pàgina web de l'administració competent en matèria de consumidors i usuaris.  
  
Article 10. De l'atenció a les persones consumidores i usuàries  
1. El Col·legi haurà d'atendre les queixes o reclamacions presentades.  
2. Així mateix, haurà de disposar d'un servei d'atenció a les persones consumidores o usuàries, que necessàriament tramitarà i resoldrà totes les queixes i reclamacions que es presenten referides a l'activitat col·legial o professional dels seus membres, així com per associacions i organitzacions de consumidors i usuaris en la seua representació o en defensa dels seus interessos.  
3. El Col·legi, a través del servei d'atenció, resoldrà sobre la queixa o la reclamació, segons siga procedent, bé informant sobre el sistema extrajudicial de resolució de conflictes, bé remetent-la als òrgans col·legials competents per a instruir els expedients informatius o disciplinaris oportuns, bé arxivant o bé adoptant qualsevol altra decisió conforme a dret.  
La tramitació del procediment de resolució de queixes i reclamacions la regularà la Junta de Govern.  
4. La presentació de queixes i reclamacions es podrà fer de manera presencial, per via electrònica i per correu.  
  
Article 11. De la funció social del Col·legi  
1. El Col·legi tindrà especialment en compte la seua responsabilitat en la societat en què s'integra. Per això podrà promoure, organitzar i executar programes d'acció social en benefici dels sectors més desfavorits, així com per a la promoció i la difusió dels drets fonamentals, els valors democràtics de convivència o la cooperació internacional.  
  
2. Sense perjudici de les competències derivades de la legislació sobre assistència jurídica en matèria de serveis d'orientació jurídica, el Col·legi podrà organitzar i prestar serveis gratuïts, amb finançament extern públic o privat, o sense, dedicats a assessorar els que no tinguen accés a altres serveis d'assessorament gratuïts i es troben en situacions de necessitat, desavantatge o risc d'exclusió social.  
  
  
TÍTOL II  
De l'exercici de la professió  
  
CAPÍTOL I  
De les condicions per a l'exercici de la professió  
  
Article 12. De l'obligatorietat de la col·legiació  
Per a poder exercir l'advocacia és obligatori estar col·legiada o col·legiat segons el que disposa l'article 3, apartat 2, de la Llei 2/1974, de 13 de febrer, de col·legis professionals o la disposició que la disposició bàsica que la substituïsca. Correspon en exclusiva la denominació d'advocada i advocat als que es troben incorporats a un col·legi de l'advocacia com a exercents.  
La col·legiació en l'Il·lustre Col·legi de l'Advocacia de Sueca habilita per a poder exercir l'advocacia en tot el territori de l'Estat i també davant dels òrgans jurisdiccionals internacionals o supranacionals, quan les seues normes reguladores ho permeten.  
Per a l'exercici de l'advocacia, amb domicili professional únic o principal en l'àmbit territorial del Col·legi, és obligatori estar incorporat a l'Il·lustre Col·legi de l'Advocacia de Sueca.  
Les persones col·legiades exercents pertanyents a altres col·legis, durant la seua actuació en l'àmbit del Col·legi de l'Advocacia de Sueca, quedaran subjectes a la disciplina i les normes deontològiques i disciplinàries d'aquest col·legi, d'acord amb l'article 3.3 de la Llei 2/1974, de 13 de febrer, sobre col·legis professionals, podran utilitzar els serveis col·legials i gaudiran de l'empara del Col·legi, que protegirà la seua llibertat i independència.  
  
Article 13. Dels requisits d'incorporació  
1. La persona que es vulga col·legiar en el Col·legi de l'Advocacia de Sueca com a professional de l'advocacia, és a dir, com a advocada o advocat exercent, haurà de complir els requisits següents:  
a) Ser major d'edat i tindre la nacionalitat espanyola o d'algun estat membre de la Unió Europea, de l'Espai Econòmic Europeu o de tercers països, tenint en compte el que disposen els tractats o convenis internacionals i el compliment dels requisits que recull la normativa sobre estrangeria respecte del dret dels estrangers per a establir-se i accedir a l'exercici professional a Espanya.  
b) Posseir el títol oficial que habilite per a l'exercici de la professió, que s'haurà d'acreditar mitjançant l'aportació del títol universitari oficial de llicenciatura o grau en Dret i el certificat d'haver superat el curs de formació especialitzada i la prova d'avaluació final acreditativa de la capacitació professional per a l'exercici de l'advocacia i la procura, en els termes que estableix l'RD 64/2023, de 8 de febrer, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 34/2006, de 30 d'octubre, sobre accés a les professions de l'advocacia i la procura, així com els altres requisits que siguen exigibles d'acord amb la normativa que en cada moment resulte d'aplicació, llevat de les excepcions establides en normes amb rang de llei. L'acreditació de la titulació habilitant dels nacionals d'algun estat membre de la Unió Europea o de l'Espai Econòmic Europeu s'haurà d'ajustar als requisits d'homologació que s'establisquen en la llei.  
  
c) Acreditar el coneixement de la llengua castellana i/o valenciana, per qualsevol mitjà vàlid en dret, excepte quan resulte de manera fefaent del compliment del requisit anterior.  
d) Satisfer la quota d'incorporació, que no podrà superar els costos associats a la tramitació de la inscripció, així com les quotes d'incorporació que establisquen el Consell Valencià de Col·legis d'Advocats i el Consell General de l'Advocacia Espanyola, si és el cas, i facilitar un compte bancari en què es domiciliaran les quotes i obligacions col·legials.  
e) Mancar d'antecedents penals per delictes que tenen aparellada la imposició de penes greus o la inhabilitació per a l'exercici de l'advocacia.  
f) No haver sigut condemnada per intrusisme en l'exercici de l'advocacia en els tres anys anteriors mitjançant una resolució ferma, llevat que s'hagen cancel·lat els antecedents penals derivats d'aquesta condemna.  
g) No haver sigut sancionada disciplinàriament amb l'expulsió d'un col·legi de l'advocacia o, en cas d'haver patit aquesta sanció, haver sigut rehabilitat, la qual cosa s'haurà d'acreditar per mitjà d'un certificat expedit pel Consell General de l'Advocacia Espanyola.  
h) No estar incurs en causa d'incapacitat, incompatibilitat o prohibició per a l'exercici de l'advocacia, la qual cosa s'haurà d'acreditar mitjançant un certificat expedit pel Consell General de l'Advocacia Espanyola.  
i) Formalitzar l'alta en el règim de Seguretat Social que corresponga o, si és el cas, l'ingrés en una entitat o mútua de previsió social alternativa a aquest règim, de conformitat amb la legislació vigent.  
  
j) Facilitar a Col·legi una adreça física i una altra d'electrònica a l'efecte de comunicacions.  
2. La sol·licitud es farà mitjançant un escrit dirigit a la Junta de Govern al qual s'haurà d'adjuntar la documentació acreditativa del compliment de tots els requisits per a la col·legiació. Aquesta sol·licitud es podrà tramitar per via telemàtica per mitjà de la finestreta única.  
3. La col·legiació com a resident exigeix tindre en el seu àmbit territorial un despatx únic o principal i no estar incorporat en cap altre col·legi amb aquest caràcter, sense perjudici del trasllat, que exigirà la baixa com a resident en el col·legi d'origen, per a ser alta en el Col·legi de l'Advocacia de Sueca.  
Es presumirà com a domicili professional principal el del lloc, en territori espanyol, on es trobe el despatx en el qual l'advocat o l'advocada exercisca més sovint la professió, respecte d'altres seus, oficines o ubicacions on puga actuar professionalment, o, en defecte d'això, el del lloc en el qual estiga efectivament centralitzada la gestió administrativa i la direcció de la seua activitat professional. Si no es té un despatx professional en territori espanyol, es presumirà com a domicili professional el del domicili personal a Espanya.  
4. Per a incorporar-se com a col·legiat/ada no exercent s'hauran de complir els requisits que s'estableixen en l'apartat 1, a excepció del que regula el cas i.  
  
Article 14. Incorporació d'advocades i advocats procedents d'altres col·legis i estats fora de l'àmbit de la Unió Europea o de l'Espai Econòmic Europeu  
1. Es podran incorporar com a no residents al Col·legi els procedents d'altres col·legis d'Espanya.  
Per a col·legiar-se com a no resident, la persona sol·licitant haurà d'acreditar que figura com a advocada o advocat exercent en el Col·legi del seu domicili professional únic o principal, mitjançant un certificat emés per aquest; igualment, haurà d'aportar un certificat del Consell General de l'Advocacia Espanyola amb el contingut que preveuen les lletres g i h de l'apartat primer de l'article anterior, acreditar els requisits dels aspectes que preveuen les lletres d, i i j de l'apartat primer de l'article anterior i facilitar una adreça física i una altra d'electrònica a l'efecte de comunicacions.  
2. Caldrà ajustar-se al que disposa la normativa en vigor i els convenis internacionals per a la col·legiació i l'exercici de la professió dels advocats i les advocades procedents d'altres estats fora de l'àmbit la Unió Europea o de l'Espai Econòmic Europeu, als quals, en tot cas, els seran exigibles els requisits que preveu l'article anterior.  
  
Article 15. Aprovació, suspensió i/o denegació de la incorporació  
  
1. Les sol·licituds d'incorporació seran aprovades, suspeses o denegades, amb la tramitació prèvia que siga procedent, per la Junta de Govern mitjançant una resolució motivada.  
2. La resolució de la Junta de Govern s'haurà de pronunciar dins dels sis mesos següents a la presentació de la sol·licitud. Seran admeses totes les persones sol·licitants que reunisquen els requisits establits per a col·legiar-se.  
3. Per la col·legiació s'entén concedida en el Col·legi l'autorització per a comunicar les dades de caràcter professional que, segons el parer de la Junta de Govern, tinguen aquest caràcter, incloure-les en les guies col·legials i cedir-les a tercers per al compliment de les funcions col·legials, tot això d'acord amb el que preveu la legislació sobre protecció de dades de caràcter personal, amb les limitacions que aquesta estableix.  
  
4. En el moment de la incorporació s'assignarà un número de col·legiada o col·legiat, i el Col·legi expedirà l'acreditació d'aquesta condició.  
5. La tramitació de la sol·licitud d'incorporació o reincorporació podrà ser suspesa en els casos següents:  
a) Quan l'interessat o la interessada no incloga la documentació necessària, i fins que l'aporte.  
b) Per haver-hi dubtes quant a la legalitat o certesa dels documents aportats i mentre no es dispose de les compulses o legalitzacions oportunes.  
Juntament amb la notificació de la suspensió de la sol·licitud, se li concedirà un termini de 15 dies d'esmena o aportació de documentació, amb prevenció de denegació.  
6. Es denegaran les sol·licituds d'incorporació sempre que la persona que demana. a la incorporació es trobe en algun dels casos següents:  
  
No complir els requisits d'incorporació que fixen aquests estatuts i els complementaris que, si és el cas, aprove la Junta de Govern.  
  
b) Quan haja incorregut en una conducta que, en el supòsit d'estar incorporat, constituiria una falta greu o molt greu, la qual comportaria l'expulsió o suspensió de l'exercici professional, i així estiga declarat per resolució ferma, a excepció que, d'acord amb aquest estatut, fora possible la rehabilitació.  
c) No haver esmenat ni aportat la documentació requerida d'acord amb el que indica l'apartat anterior  
La resolució que acorde la denegació exigirà la prèvia audiència, durant un termini de deu dies, de la persona sol·licitant.  
La denegació d'incorporació com a exercent adoptada per aquest col·legi impedirà la incorporació de la persona sol·licitant, quan es tracte de causa inesmenable o que no s'haja esmenat degudament, i s'haurà de comunicar al Consell General de l'Advocacia Espanyola.  
Contra la denegació esmentada es podrà interposar un recurs, de conformitat amb el que s'estableix en l'article 87 d'aquest estatut.  
  
Article 16. Del jurament o la promesa  
La incorporació a la professió per primera vegada serà solemne, exigirà el jurament o la promesa d'acatar la Constitució i la resta de l'ordenament jurídic i de complir les normes deontològiques de la professió, amb llibertat i independència, de bona fe, amb lleialtat al client, respecte a la part contrària i guardant el secret professional.  
El jurament o la promesa es prestarà solemnement davant del degà o la degana del Col·legi de l'Advocacia de Sueca o davant del membre de la Junta de Govern en qui es delegue amb les formes i el protocol que establisca la Junta.  
En tot cas, s'haurà de deixar constància del jurament o la promesa en l'expedient personal de la persona col·legiada.  
La Junta de Govern podrà acordar la celebració periòdica d'actes solemnes, amb les formes i el protocol que la mateixa junta establisca, per a la ratificació pública d'aquest jurament o promesa i que s'haurà d'ajustar a les formalitats següents: l'acte de jura o promesa serà togat i davant de la Junta de Govern, presidida pel degà o la degana. El professional que s'hi incorpore haurà de ser apadrinat per un company o una companya que en l'acte de la ratificació pública de la jura o promesa el presentarà a la Junta de Govern. En el cas que el/la nou/nova col·legiat/ada no dispose de padrí o padrina, serà apadrinat per un membre de la Junta de Govern del Col·legi.  
  
Article 17. De les causes d'incapacitat per a l'exercici de l'advocacia  
Són circumstàncies determinants de la incapacitat per a l'exercici de l'advocacia:  
a) Els impediments que, per naturalesa o intensitat, no permeten el compliment de la missió de defensa i assessorament que a les persones exercents s'encomana.  
b) La inhabilitació o suspensió en virtut de sentència o resolució corporativa ferma.  
c) Les sancions disciplinàries fermes que tenen aparellada la suspensió de l'exercici professional o l'expulsió de qualsevol col·legi de l'advocacia de l'Estat, que tindrà eficàcia en tot el territori nacional.  
  
d) En general, la pèrdua d'algun dels requisits d'exercici que s'estableixen en l'article 13, i, en aquest cas, la persona col·legiada ho haurà de notificar en el termini de quinze dies, sense perjudici que haja de cessar en l'exercici de les seues funcions pròpies immediatament si es produeix el fet impeditiu, i sense que la falta de notificació siga un obstacle per a l'actuació del Col·legi en cas que tinga notícia de la concurrència de la causa d'incapacitat per qualsevol altre mitjà.  
La incapacitat, per qualsevol de les causes anteriors, suposarà la passada automàtica de professional exercent a la condició de no exercent i desapareixerà quan cesse la causa que l'haja motivada.  
En el cas d'haver sigut objecte d'expulsió per sanció disciplinària, la incapacitat no desapareixerà mentre no hi haja una rehabilitació de l'advocat o l'advocada en els termes que preveu aquest estatut.  
  
Article 18. De la pèrdua de la condició de col·legiat i col·legiada  
La condició de col·legiat i col·legiada es perdrà:  
a) Per defunció.  
b) Per baixa voluntària.  
c) Per deixar de satisfer una quota anual ordinària o qualsevol quota extraordinària acordada, així com per impagament de qualsevol altra càrrega col·legial obligatòria.  
d) Per condemna ferma que comporte la pena principal o accessòria d'inhabilitació per a l'exercici de la professió.  
e) Per sanció ferma d'expulsió del Col·legi, acordada en un expedient disciplinari.  
La pèrdua de la condició de col·legiat o col·legiada per les que preveuen els apartats anteriors c, d i e serà acordada per la Junta de Govern del Col·legi en una resolució motivada i, una vegada ferma, es comunicarà immediatament al Consell General de l'Advocacia Espanyola i al Consell Valencià de Col·legis d'Advocats.  
En el cas de l'apartat c es podrà rehabilitar el professional de l'advocacia en els seus drets sempre que es complisquen els requisits següents:  
  
S'obrirà un expedient mitjançant decret, en el qual constarà l'acord de la Junta de Govern, sobre la pèrdua de la condició de col·legiada o col·legiat, i es concedirà a la persona interessada un termini de quinze dies perquè formule al·legacions sobre la possible rehabilitació de la seua condició de col·legiada o col·legiat. Serà un requisit indispensable que, juntament amb les al·legacions, s'acredite el pagament de les quotes o quantitats degudes i els interessos al tipus legal incrementat en dos punts.  
  
Article 19. De la rehabilitació del professional de l'advocacia expulsat  
1. El professional de l'advocacia sancionat disciplinàriament amb l'expulsió podrà obtindre la rehabilitació per a l'exercici de la professió quan es complisquen els requisits que preveuen els apartats següents:  
  
a) Haver transcorregut un termini de cinc anys des que la sanció d'expulsió s'haja executat.  
b) Acreditar haver superat 12 hores d'activitats formatives en matèria de deontologia professional.  
c) Superar la prova escrita de tipus test sobre deontologia professional que li efectue pel Col·legi, i abonar els drets corresponents.  
  
d) No haver incorregut en causa d'indignitat o menyspreu dels valors i les obligacions professionals i deontològiques durant el temps d'expulsió.  
2. La rehabilitació s'haurà de sol·licitar mitjançant un escrit dirigit a la Junta de Govern que acredite haver complit els requisits anteriors. La falta de compliment determinarà sense més el rebuig de la sol·licitud.  
La Junta, una vegada sol·licitada la rehabilitació i acreditat el compliment dels requisits, haurà de dictar una resolució en el termini màxim de tres mesos, tenint en compte les circumstàncies següents:  
a) Antecedents penals posteriors a la sanció d'expulsió i les sancions disciplinàries prèvies no executades.  
b) Transcendència dels danys i perjudicis derivats de la comissió de la infracció sancionada, així com, si és el cas, la falta de reparació, atesa la naturalesa d'aquests.  
c) Qualsevol altra relativa a la relació amb els clients, els companys i les companyes, les autoritats i l'organització col·legial que permeta apreciar la incidència de la conducta del professional de l'advocacia sobre el seu futur exercici de la professió. Per tant, es tindran en compte denúncies o queixes rebudes amb posterioritat a l'expulsió, sempre que no estigueren prescrits els fets a què es refereixen.  
3. La resolució que denegue la rehabilitació haurà de ser sempre motivada.  
  
Article 20. De les incompatibilitats  
Les col·legiades i els col·legiats estan sotmesos a les prohibicions, incompatibilitats i restriccions especials que estableix aquest estatut, l'Estatut General de l'Advocacia i la normativa estatal i autonòmica aplicable.  
Si l'advocada o l'advocat a qui afecte alguna causa de prohibició o incompatibilitat opta pel cessament en l'exercici de l'advocacia, haurà de formalitzar la seua baixa com a exercent en el termini màxim de quinze dies mitjançant una comunicació dirigida a la Junta, que acordarà immediatament el seu pas automàtic a no exercent fins que desaparega aquesta causa.  
En cas que no es comunique aquesta circumstància i aquesta siga coneguda per la Junta, es procedirà a l'obertura d'un expedient i es donarà un termini de quinze dies per a al·legacions, i si s'acredita la incompatibilitat, per mitjà d'una resolució motivada, s'acordarà el pas a la situació de no exercent dels professionals de l'advocacia en els quals concórrega alguna de les circumstàncies determinants d'incapacitat, incompatibilitat o prohibició per a l'exercici de l'advocacia mentre aquesta subsistisca, sense perjudici que, si es procedeix així, es resolga el que corresponga en via disciplinària i amb independència de la situació col·legial final en la qual quede qui va ser declarat incapaç per a l'exercici de l'advocacia.  
Desapareguda la situació d'incompatibilitat o prohibició, el professional de l'advocacia, amb la justificació prèvia d'aquest fet, podrà instar la Junta de Govern perquè es reincorpore en les condicions col·legials anteriors.  
  
  
CAPÍTOL II  
Dels drets i les obligacions de les col·legiades i els col·legiats  
  
Article 21. Normes que els regulen  
Les col·legiades i els col·legiats incorporats a aquest il·lustre col·legi, en ocasió de l'exercici de la professió, i en relació amb els seus clients, els tribunals de justícia, els altres poders públics, els companys i les companyes, les altres parts i qualssevol tercers, gaudiran dels drets i estaran subjectes als deures que s'establisquen en aquest estatut, les lleis d'aplicació, l'Estatut General de l'Advocacia Espanyola, el Codi Deontològic aprovat pel Consell General de l'Advocacia Espanyola, el Codi Deontològic dels Advocats Europeus, els acords i les decisions de la Junta General i de Govern de l'Il·lustre Col·legi i els que adopten el Consell General de l'Advocacia i el Consell Valencià de Col·legis d'Advocats en l'àmbit de les seues competències.  
  
  
Article 22. Dels drets de les col·legiades i els col·legiats  
A més dels drets que atorga l'Estatut General de l'Advocacia Espanyola i les normes que regulen la professió, els que hi estiguen incorporats i els que actuen dins de l'àmbit del Col·legi gaudiran, en l'exercici de la professió, dels següents:  
1. Actuar en l'exercici de la professió amb tota llibertat i independència, sense més limitacions que les derivades d'una disposició legal o de les normes deontològiques. Si un advocat o una advocada considera que l'autoritat, el tribunal o el jutjat limita la seua independència o llibertat per a complir els seus deures professionals, o que no se li guarda la consideració deguda al prestigi i la dignitat de la seua professió, ho haurà de fer constar així davant d'aquesta autoritat o davant del mateix jutjat o tribunal, i n'haurà de donar compte a la Junta de Govern.  
2. Reclamar i obtindre del Col·legi i de les altres administracions públiques la protecció de la seua lícita llibertat d'actuació en la defensa jurídica.  
3. La inviolabilitat del seu secret professional.  
4. Les consideracions honorífiques degudes a la seua professió i tradicionalment reconegudes.  
Són drets de les persones col·legiades en relació amb el Col·legi:  
a) Participar en la gestió corporativa i, per tant, exercir els drets de vot i d'accés en els càrrecs col·legials, en la forma que establisquen les normes legals o aquests estatuts.  
b) Participar en les activitats que promoga el Col·legi, particularment en les de formació, i utilitzar les instal·lacions i els serveis col·legials, en els termes que estableix la Junta de Govern.  
c) Sol·licitar informació sobre els assumptes d'interés general que es tracten en els òrgans col·legials i els acords adoptats, sense perjudici de la publicitat que se'ls haja fet institucionalment.  
  
d) Sol·licitar del Col·legi la protecció de la seua independència i llibertat d'actuació professional, la consideració deguda a l'advocacia, la salvaguarda del secret professional i la protecció del dret i deure de defensa, en els supòsits en què es vegen limitats o pertorbats per qualsevol causa. Correspondrà a la Junta de Govern determinar en cada cas l'extensió i forma de l'empara concedida, així com la denegació.  
  
e) Promoure actuacions dels òrgans de govern per mitjà d'iniciatives.  
f) Conéixer en qualsevol moment l'estat de tramitació dels expedients en què tinga la condició d'interessat.  
g) Sol·licitar informació sobre qualsevol aspecte de la vida col·legial. La informació requerida l'haurà de facilitar la Junta de Govern dins del termini d'un mes des de la sol·licitud, llevat que hi haja motius per a negar-li-la basats en la intimitat de les persones, el secret professional o la protecció dels drets i les llibertats de tercers. La resolució desestimatòria haurà de ser motivada.  
h) Formular una moció de censura contra els membres de la Junta de Govern en els termes que regula aquest estatut.  
i) La formació professional inicial i continuada.  
j) Igualment, són drets corporatius, amb caràcter general, els que, si és el cas, deriven de la normativa o regulació de rang superior d'aplicació.  
k) Qualssevol altres que es recullen en aquest estatut.  
  
Article 23. Dels deures de les col·legiades i els col·legiats   
1. A més dels que estableixen l'Estatut General de l'Advocacia i les normes que regulen la professió, són deures de les persones col·legiades:  
a) Com a partícip en la funció de l'Administració de justícia, cooperar amb aquesta i defensar els drets i interessos que li siguen confiats. En cap cas, la tutela d'aquests interessos pot justificar la desviació de la fi suprema de la justícia al fet que l'advocacia es troba vinculada. La defensa jurídica és una obligació professional per als advocats i les advocades que es complirà ajustant-se a les normes deontològiques.  
  
b) Guardar el secret professional de tots els fets o les notícies que conega per raó de qualsevol de les modalitats de la seua actuació professional, i no podrà ser obligat a declarar sobre aquests. El secret abastarà igualment els fets que l'advocat o l'advocada conega per a pertànyer a la Junta de Govern o a alguna de les seues comissions. En cas que el degà o la degana, o qui estatutàriament el substituïsca, siga informat per l'autoritat judicial o governativa de la pràctica d'un escorcoll en el despatx professional d'un advocat o una advocada, s'haurà de personar i assistir a les diligències que es practiquen i vetlar per la salvaguarda del secret professional.  
c) Complir exactament les obligacions que les lleis els imposen en la seua actuació professional, així com el que disposen aquests estatuts, les normes deontològiques i els acords i les resolucions de la Junta de Govern, el consell autonòmic i el Consell General de l'Advocacia.  
  
d) Guardar respecte als companys de professió, les obligacions que es deriven de l'esperit de germanor i cortesia que entre aquests hi ha d'haver, i evitar competències il·lícites.  
e) Mantindre com a matèria reservada les converses i la correspondència amb els professionals de l'advocacia contraris, amb prohibició de revelar o presentar-se en un judici sense el consentiment previ.  
  
f) Complir amb el màxim zel i diligència la missió de defensa que se li encomane.  
g) Guardar el respecte degut a totes les persones que participen en l'administració de la justícia i exigir la reciprocitat en aquesta correcció.  
  
2. Són deures de les persones col·legiades en relació amb el Col·legi:  
a) Estar al corrent en el pagament de les seues quotes, ordinàries o extraordinàries, així com de qualsevol altra càrrega col·legial, siga quina siga la naturalesa, en la forma i els terminis que establisca la Junta de Govern. A aquest efecte es consideren càrregues corporatives totes les imposades pel Col·legi, el Consell Valencià de Col·legis d'Advocats i el Consell General de l'Advocacia en el marc de les respectives competències.  
b) Denunciar en el Col·legi tot acte d'intrusisme que arribe al seu coneixement, així com els casos d'exercici il·legal, siga per falta de col·legiació, per suspensió o inhabilitació del denunciat, o per estar incurs en causes d'incompatibilitat o prohibició.  
c) Denunciar en el Col·legi qualsevol atemptat contra la llibertat, independència o dignitat de qualsevol integrant del Col·legi en l'exercici de les seues funcions.  
d) Comunicar al Col·legi els canvis de domicili professional, trasllats de veïnatge i les absències que duren més de tres mesos consecutius.  
e) Comunicar al Col·legi una adreça de correu electrònic habilitada a l'efecte de les comunicacions oficials, així com els canvis o modificacions posteriors, de conformitat amb la legislació vigent.  
f) Comunicar al Col·legi un compte corrent, així com els posteriors canvis o modificacions d'aquest.  
Les comunicacions que regulen els últims tres apartats s'hauran de fer en un termini màxim de deu dies hàbils des que es produïsca el canvi o la modificació.  
  
  
Article 24. Distincions i honors  
1. A fi de reconéixer els mèrits contrets en benefici i interés de l'advocacia o el dret, els serveis prestats a aquesta corporació o la dedicació constant a l'exercici professional, el Col·legi, a iniciativa de la Junta de Govern, podrà concedir, amb la tramitació prèvia de l'expedient oportú, els títols de col·legiat o col·legiada d'honor, medalla d'honor i degà o degana d'honor. Aquesta última distinció s'haurà d'aprovar en junta general.  
2. Els que, havent figurat com a exercents en aquest col·legi i tenint, per tant, la condició d'advocats i advocades durant almenys vint-i-cinc anys i el dret a utilitzar aquesta denominació, siguen baixa en l'exercici professional i cessen en aquest per arribar a l'edat de jubilació o per incapacitat física, voluntàriament manifestada, podran continuar com a col·legiats i col·legiades, en qualitat de no exercents, i se'ls facultarà perquè continuen utilitzant la denominació de l'honrós títol d'advocat o advocada com a reconeixement permanent de la seua vocació exercida, però sense que puguen exercir la professió una vegada hagen sigut baixa.  
  
Article 25. De la substitució  
1. La substitució en la defensa o l'assessorament es regirà per les normes que conté aquest estatut, l'Estatut General de l'Advocacia Espanyola i el Codi Deontològic.  
2. Les obligacions que imposen són exigibles en l'àmbit del Col·legi i de compliment necessari tant en assumptes judicials com extrajudicials, defensa, assessorament i gestió, i mentre conste que hi ha un assumpte encarregat anteriorment a un altre company o companya, fins i tot quan haja comunicat el seu cessament el client.  
Els professionals de l'advocacia tindran llibertat plena per a acceptar o rebutjar la direcció d'un assumpte, així com de renunciar-hi en qualsevol fase del procediment, sempre que no li cause una indefensió al client.  
Els professionals de l'advocacia que s'hagen d'encarregar de l'adreça professional d'un assumpte encomanat a un altre company o companya li ho hauran de comunicar, en alguna forma que permeta la constància de la recepció, acreditant haver rebut l'encàrrec del client, llevat que hi haja una renúncia escrita i incondicionada a prosseguir la seua intervenció per part de l'anterior lletrat o lletrada i, en tot cas, demanar d'aquest la informació necessària per a continuar l'assumpte.  
La comunicació, excepte en cas d'urgència, que s'ha de justificar, s'haurà de sol·licitar per escrit amb caràcter previ a qualsevol actuació.  
  
El professional de l'advocacia substituït haurà de justificar, tan prompte com siga possible, la recepció de la comunicació, posar a la disposició del company o la companya la documentació relativa a l'assumpte que obre en el seu poder i proporcionar-li les dades i informacions que siguen necessàries.  
El professional de l'advocacia substituït tindrà dret a reclamar i cobrar els honoraris que corresponguen a la seua intervenció professional i el substitut o la substituta tindrà el deure d'informar el seu client del dret a percebre els seus honoraris del professional substituït i el deure del client d'abonar-los, sense perjudici d'eventuals discrepàncies.  
El nou professional de l'advocacia que es faça càrrec de l'assumpte està obligat a respectar i preservar el secret professional sobre la documentació rebuda, amb atenció especial a la confidencialitat de les comunicacions entre companys i companyes.  
  
Article 26. De la necessitat d'identificar-se  
Els professionals de l'advocacia hauran de consignar en totes les seues actuacions o escrits que pertanyen al Col·legi, així com el número de col·legiació.  
S'hauran d'acreditar amb el carnet col·legial expedit pel Col·legi o qualsevol altre document o certificat que justifique la seua col·legiació.  
  
  
CAPÍTOL III  
De la manera d'organitzar-se per a exercir l'advocacia  
  
Article 27. De la forma dels despatxos  
L'advocacia es podrà exercir de les maneres que preveu l'Estatut General de l'Advocacia Espanyola i la legislació vigent.  
L'exercici esmentat es podrà desenvolupar de manera individual o col·lectiva, per mitjà de l'associació amb advocats o altres professionals liberals no incompatibles, segons el règim i els requisits que estableixen aquest estatut, l'Estatut General de l'Advocacia Espanyola i la Llei 2/2007, de 15 de març, de societats professionals.  
  
Article 28. De l'exercici individual de la professió  
1. L'exercici individual de l'advocacia es podrà desenvolupar per compte propi com a titular d'un despatx, per compte d'un altre o com a col·laborador d'un despatx individual o col·lectiu. No es perdrà la condició d'advocat o advocada que exerceix com a titular del seu propi despatx individual quan:  
a) L'advocat o l'advocada tinga en el seu despatx passants o col·laboradors, amb relació laboral amb aquests o sense.  
b) L'advocat o l'advocada compartisca el despatx amb el seu cònjuge, els ascendents, descendents o parents fins al segon grau de consanguinitat o afinitat.  
c) L'advocat o l'advocada compartisca els locals, les instal·lacions, els serveis o altres mitjans amb altres professionals de l'advocacia, però mantenint la independència dels seus despatxos, sense identificació conjunta d'aquesta davant de la clientela.  
d) L'advocat o l'advocada concerte acords de col·laboració per a determinats assumptes o classes d'assumptes amb altres professionals de l'advocacia o despatxos col·lectius, nacionals o estrangers, siga quina siga la forma.  
e) L'advocat o l'advocada constituïsca una societat unipersonal per a l'exercici de l'advocacia que haurà d'observar, quan se li puga aplicar, el que disposa l'article següent per a l'exercici col·lectiu.  
2. L'advocat o l'advocada titular d'un despatx professional individual ha de respondre professionalment davant del seu client de les gestions o actuacions que efectuen els seus passants o col·laboradors, sense perjudici de la facultat de repetir davant d'aquests, si és procedent. No obstant això, els passants i col·laboradors queden sotmesos a les obligacions deontològiques i hauran d'assumir la seua pròpia responsabilitat disciplinària. Els honoraris a càrrec del client es reportaran a favor del titular del despatx, fins i tot en el cas que les actuacions hagen sigut realitzades per altres lletrats per delegació o substitució d'aquest; i, al seu torn, aquest titular del despatx respondrà personalment dels honoraris deguts als lletrats als quals va encarregar o delegar actuacions, fins i tot en el cas que el client deixe d'abonar-li'ls, excepte que hi haja un pacte en contra.  
3. L'exercici de l'advocacia per compte d'un altre en règim de col·laboració especial s'haurà de pactar expressament per escrit i s'hauran de fixar les condicions, la duració, l'abast i el règim econòmic de la col·laboració.  
4. L'advocacia també es podrà exercir per compte d'un altre en règim de dret laboral, mitjançant un contracte de treball formalitzat per escrit en el qual s'haurà de respectar la llibertat i independència bàsiques per a l'exercici de la professió i expressar-se si aquest exercici és en règim d'exclusivitat.  
5. El Col·legi de l'Advocacia de Sueca podrà exigir la presentació dels contractes de col·laboració i de treball a fi de verificar si s'ajusten al que estableix aquest estatut. En les actuacions que faça el col·laborador en règim especial o en règim de dret laboral, per substitució o per delegació del despatx amb què col·labora, haurà de fer constar en nom i per compte de qui actua.  
  
Article 29. De l'exercici col·lectiu o les societats professionals  
1. Les advocades i els advocats podran exercir l'advocacia col·lectivament, mitjançant la seua agrupació, de qualsevol de les maneres lícites en dret, incloses les societats mercantils.  
2. L'agrupació haurà de tindre com a objecte exclusiu l'exercici professional de l'advocacia i estar integrada exclusivament per advocats i advocades en exercici, sense limitació de nombre. No podrà compartir locals o serveis amb professionals incompatibles si això afecta la salvaguarda del secret professional. Tant el capital com els drets polítics i econòmics s'hauran d'atribuir únicament als professionals de l'advocacia que integren el despatx col·lectiu.  
3. La manera d'agrupar haurà de permetre en tot moment la identificació dels integrants, s'haurà de constituir per escrit i inscriure en el Registre especial de societats professionals que el Col·legi té creat a aquest efecte, i tindran les mateixes obligacions deontològiques que la resta de col·legiats i col·legiades amb les particularitats que li siguen pròpies. En aquest registre s'hauran d'inscriure la composició i les altes i baixes que es produïsquen. Els que formen part d'un despatx col·lectiu estaran obligats personalment a sol·licitar les inscripcions corresponents.  
4. Els professionals de l'advocacia agrupats en un despatx col·lectiu no podran tindre un despatx independent del col·lectiu, i en les intervencions professionals que facen i les minutes que emeten hauran de deixar constància de la seua condició de membres del col·lectiu referit. No obstant això, les actuacions corresponents a l'assistència jurídica gratuïta tindran caràcter personal, encara que es podrà sol·licitar del Col·legi la facturació a nom del despatx col·lectiu.  
5. Les advocades i els advocats membres d'un despatx col·lectiu tindran plena llibertat per a acceptar o rebutjar qualsevol client o assumpte del despatx, així com plena independència per a dirigir la defensa dels interessos que tinguen encomanats. Les substitucions que es produïsquen hauran d'atendre les normes de funcionament del respectiu despatx, sense necessitar la sol·licitud de vènia interna. Els honoraris correspondran al col·lectiu sense perjudici del règim intern de distribució que establisquen les referides normes.  
6. L'actuació professional dels integrants del despatx col·lectiu estarà sotmesa a la disciplina col·legial i haurà de respondre personalment el professional de l'advocacia que l'haja efectuada. Tanmateix, s'estendran a tots els membres del despatx col·lectiu el deure de secret professional, les incompatibilitats que afecten qualsevol dels integrants i les situacions de prohibició d'actuar en defensa d'interessos contraposats amb les persones patrocinades per qualsevol d'aquest.  
  
7. La responsabilitat civil que tinga el despatx col·lectiu serà conforme al règim jurídic general que corresponga a la forma d'agrupació utilitzada. A més, tots els professionals de l'advocacia que hagen intervingut en un assumpte hauran de respondre civilment davant del client amb caràcter personal, solidari i il·limitat.  
8. El secret professional incumbeix també les societats d'advocats i advocades i els despatxos col·lectius, de manera que el Col·legi exercirà sobre les societats professionals que estiguen inscrites les mateixes competències que se li atribueixen en relació amb les persones col·legiades, especialment quant a la deontologia i potestat disciplinària.  
9. Per a la millor salvaguarda del secret professional i les relacions de companyonia, les normes reguladores del despatx col·lectiu podran sotmetre a arbitratge col·legial les discrepàncies que puguen sorgir entre els seus membres a causa del funcionament, la separació o la liquidació d'aquest despatx.  
  
Article 30. Del règim de col·laboració multidisciplinària  
1. Les advocades i els advocats es podran associar en règim de col·laboració multidisciplinària amb altres professionals liberals no incompatibles, sense limitació de nombre i sense que això afecte la seua plena capacitat per a l'exercici de la professió davant de qualsevol jurisdicció i tribunal, i utilitzar qualsevol forma lícita en dret, incloses les societats mercantils, sempre que es complisquen les condicions següents:  
a) Que l'agrupació tinga per objecte la prestació de serveis conjunts determinats, incloent-hi serveis jurídics específics que es complementen amb els de les altres professions.  
b) Que l'activitat que s'ha d'exercir no afecte l'exercici correcte de l'advocacia pels membres advocats i/o advocades.  
c) Que es complisquen les condicions establides en l'article anterior en allò que afecte l'exercici de l'advocacia, excepte el que s'ha expressat en l'apartat 2 d'aquest, que no resultarà aplicable, o en l'apartat 4, del qual només serà aplicable l'obligació de deixar constància de la condició de membre del col·lectiu multidisciplinari en les actuacions que es facen i les minutes que s'emeten en el seu àmbit.  
2. Les agrupacions en règim de col·laboració multidisciplinària s'han d'inscriure en el registre especial que a aquest efecte es durà al Col·legi d'Advocats.  
3. Els membres professionals de l'advocacia s'hauran de separar quan qualsevol dels integrants incomplisca les normes sobre prohibicions, incompatibilitats o deontologia pròpies de l'advocacia.  
Els deures d'informació i identificació que estableix l'Estatut General de l'Advocacia Espanyola recauen també sobre les societats multidisciplinàries en les quals són socis professionals de l'advocacia.  
Igualment, el secret professional incumbeix també les societats multidisciplinàries amb participació de professionals de l'advocacia.  
És recomanable que els despatxos multiprofessionals regulen en les seues normes de constitució el règim d'accés i separació dels seus membres, la dissolució i el sotmetiment a mediació o arbitratge per a totes les divergències que puguen sorgir entre els components.  
  
  
CAPÍTOL IV  
De l'exercici de la professió a Espanya per professionals de l'advocacia d'altres estats membres de la Unió Europea   
o d'estats membres de l'Espai Econòmic Europeu  
  
Article 31. De l'exercici a Espanya amb títol professional d'origen  
  
Els professionals de l'advocacia d'un altre estat membre de la Unió Europea o de l'Espai Econòmic Europeu podran desenvolupar a Espanya, en règim de prestació ocasional, les activitats pròpies de l'advocacia, de conformitat amb la legislació vigent, i estaran sotmesos a les mateixes normes professionals i deontològiques que la resta de professionals de l'advocacia.  
  
Article 32. Del dret d'establiment i de la incorporació en el Col·legi com a advocat inscrit  
Els professionals de l'advocacia d'un altre estat membre de la Unió Europea o de l'Espai Econòmic Europeu tindran dret a exercir la seua activitat professional a Espanya, de manera permanent i amb el seu títol professional d'origen, amb la denominació «professional de l'advocacia inscrit», en els termes i amb les limitacions que preveu l'RD 936/2001, de 3 d'agost, pel qual es regula l'exercici permanent a Espanya de la professió amb títol professional obtingut en un altre estat membre de la UE o estat membre de l'Espai Econòmic Europeu.  
  
D'aquests professionals, els que tinguen el domicili professional únic o principal a Espanya en l'àmbit territorial de l'Il·lustre Col·legi de l'Advocacia de Sueca s'hauran d'inscriure prèviament en el registre especial constituït a aquest efecte. A la sol·licitud d'inscripció facilitada pel Col·legi hauran d'acompanyar la documentació que es preveu en l'article 5 de l'RD 936/2001, de 3 d'agost, així com la documentació que acredite el compliment dels requisits que preveu l'article 8 d'aquests estatuts. La quota d'incorporació no podrà ser mai superior a l'exigida a la resta de col·legiades i col·legiats exercents.  
  
Article 33. De la necessitat de concert amb un professional de l'advocacia espanyola  
1. Els professionals de l'advocacia d'un altre estat membre de la Unió Europea o de l'Espai Econòmic Europeu, siga ocasional o amb la categoria de professional de l'advocacia inscrit, hauran d'actuar concertadament amb un/a professional de l'advocacia col·legiat a Espanya en els termes que preveuen les normes aplicables.  
2. El concert s'haurà de comunicar en cada cas al degà o la degana del col·legi de l'advocacia en què vaja a intervindre l'advocat o l'advocada visitant o davant d'aquell en el qual figure registrat com a professional de l'advocacia inscrit, mitjançant un escrit signat pels dos professionals, i s'haurà de fer constar el concert en totes les actuacions professionals que efectue.  
3. El concert obliga el professional de l'advocacia a acompanyar i assistir l'inscrit o visitant en les actuacions professionals.  
  
Article 34. Integració en la professió  
1. Els professionals de l'advocacia que exercisquen en l'àmbit territorial de l'Il·lustre Col·legi de l'Advocacia de Sueca amb el títol professional d'origen, de manera efectiva i regular durant almenys tres anys, i que estiguen col·legiats o col·legiades com a inscrits, podran sol·licitar i obtindre la integració en la professió, de conformitat amb la legislació vigent.  
2. La sol·licitud s'haurà de formular davant de la Junta de Govern i haurà d'anar acompanyada dels informes i la documentació que considere pertinent per a acreditar el nombre i les classes d'assumptes que haja portat.  
3. Rebuda la sol·licitud, aquesta serà analitzada i valorada per la Junta de Govern, es demanarà un informe al Consell General de l'Advocacia Espanyola i s'adoptarà la resolució corresponent motivada en el termini màxim de tres mesos.  
El contingut de la resolució podrà ser:  
a) Denegatori de la sol·licitud, si es considera no acreditat l'exercici efectiu i regular a Espanya durant almenys tres anys en els termes de l'article 17 de l'RD 936/2001, o per considerar que concorren motius d'ordre públic relacionats amb procediments disciplinaris, queixes o incidents de qualsevol mena seguits contra el sol·licitant.  
b) Estimatori de la sol·licitud, la qual cosa comportarà la integració de la persona sol·licitant com a col·legiat o col·legiada exercent, i obtenció de la condició d'advocat o advocada amb caràcter general.  
Adoptada la resolució, es notificarà al sol·licitant i serà susceptible d'un recurs, d'acord amb el que s'estableix en l'article 87 d'aquests estatuts. També es donarà trasllat de la resolució al Consell General de l'Advocacia Espanyola, el Consell Valencià de Col·legis d'Advocats, l'autoritat competent de l'estat d'origen del sol·licitant i també al Ministeri de Justícia.  
  
  
CAPÍTOL V  
Dels honoraris professionals  
  
Article 35. Dels honoraris professionals  
1. L'advocat o l'advocada té dret a una compensació econòmica adequada pels serveis prestats, així com al reintegrament de les despeses que se li hagen causat.  
2. La quantia dels honoraris, així com la forma de retribució fixa, periòdica, per hores o qualsevol altra, serà convinguda lliurement entre client i professional, pel que fa a les normes deontològiques i de competència deslleial. Quant a les costes recobrades de tercers, caldrà ajustar-se al que lliurement acorden les parts.  
3. L'advocada o l'advocat, tan prompte com compte amb les dades necessàries a aquest efecte, haurà d'informar el client sobre els honoraris corresponents a la seua actuació professional i els criteris que pretenga utilitzar per a determinar-ne la quantificació, i haurà de presentar el full corresponent per encàrrec, pressupost o mitjà equivalent. Estarà obligat, així mateix, a informar sobre les conseqüències d'una possible condemna en costes i la quantia aproximada.  
4. S'entén recomanable, en tot cas, que el full per encàrrec o equivalent estiga signat també pel client, i s'hi haurà de fer constar el següent:  
  
a) L'objecte de l'encàrrec.  
b) El detall de les actuacions concretes que expressament queden incloses en l'encàrrec.  
c) Una referència, si és el cas, a les actuacions que no formen part del pressupost, però que s'estimen com a possibles o probables en el desenvolupament de la labor professional.  
d) Els criteris que es tindran en consideració en la determinació dels honoraris professionals i, en la mesura que siga possible, la quantificació exacta. Quan, per les característiques de l'assumpte, s'estime que no és possible la determinació en una quantia exacta, es deixarà constància d'aquesta circumstància, i s'hauran d'indicar, en tot cas, les bases que serviran per a la determinació.  
e) Les quantitats que es requeriran com a bestretes, o per altres circumstàncies, i que no s'incloguen en el preu en el sentit de la lletra d anterior.  
f) Els moments en què és procedent l'abonament de qualssevol quantitats.  
g) Si és el cas, l'esment que el pressupost pot quedar subjecte a eventuals modificacions que puguen motivar el desenvolupament de l'encàrrec, modificacions que s'hauran de sotmetre, igualment, a l'acceptació del client.  
5. Per a la percepció d'honoraris, l'advocat o l'advocada o la societat professional haurà d'expedir una minuta o factura que haurà de lliurar al client. Aquesta factura ha de complir tots els requisits legals i expressar, amb el detall corresponent, tots els elements rellevants per a la seua determinació i, expressament, els diversos conceptes d'honoraris, la llista de despeses i les provisions percebudes.  
6. Amb independència que hi haja, o no, full per encàrrec o pressupost, els professionals de l'advocacia tindran dret a percebre els honoraris corresponents a l'activitat desenvolupada, i podran exercir les accions que la llei establisca per a reclamar-los.  
Article 36. Intervenció del Col·legi en la determinació d'honoraris  
  
1. El Col·legi no podrà establir barems, catàlegs, tarifes o indicacions concretes que conduïsquen directament a la quantificació dels honoraris dels i les professionals, ni tampoc establir recomanacions més àmplies, directrius, normes, regles o criteris orientatius sobre honoraris professionals, encara que no assolisquen aquest grau de concreció.  
  
2. Únicament es podran elaborar criteris orientatius per als supòsits de taxació de costes, jura de comptes i assistència jurídica gratuïta, és a dir, en el marc d'un procés judicial, i la seua formulació únicament podrà ser a l'efecte de pautes o directrius amb algun grau de generalitat, sense poder incloure cap mena de recomanacions, barems o indicacions d'honoraris.  
3. El Col·legi no atendrà consultes, ni anteriors ni posteriors a l'encàrrec professional, per a la determinació dels honoraris professionals o sobre la consideració d'excessius o adequats d'uns honoraris concrets. El Col·legi únicament podrà intervindre en tasques de resolució extrajudicial de les discrepàncies en matèria d'honoraris professionals, mitjançant els procediments de mediació o arbitratge, que vincularan les parts en els termes que aquestes pacten.  
4. El Col·legi haurà d'informar, únicament a requeriment judicial, siga d'ofici o a instàncies de part, en els processos en què es discutisquen honoraris professionals, en la condició de corporació legalment habilitada per a l'emissió de dictamen pericial i en els termes que s'estableixen en les lleis processals.  
  
  
CAPÍTOL VI  
Del torn d'ofici i torns d'assistència  
  
Article 37. Competència  
1. Correspon a la Junta de Govern del Col·legi de l'Advocacia de Sueca regular i organitzar els serveis d'assistència lletrada i de defensa i representació gratuïtes, i garantir-ne, en tot cas, la continuïtat, atesos els principis d'eficiència i funcionalitat, distribució objectiva i equitativa dels diversos torns i mitjans, i quan el cens de professionals ho permeta, d'especialització per òrgans jurisdiccionals.  
  
La defensa professional d'ofici i l'assistència a la persona detinguda i la víctima la prestaran els col·legiats i les col·legiades exercents residents del Col·legi que s'incorporen als torns esmentats, llevat que la necessitat de la prestació del servei impose l'adscripció obligatòria.  
  
La Junta de Govern del Col·legi de l'Advocacia de Sueca establirà les normes per al repartiment entre els col·legiats i les col·legiades exercents residents que ho sol·liciten, així com els requisits que, a més dels que estableix aquest estatut, hagen de complir els que vulguen o hagen de prestar-lo.  
2. Els advocats i les advocades exerciran les funcions a què es refereix el paràgraf precedent amb la llibertat i independència professionals que els són pròpies i d'acord amb les normes ètiques i deontològiques que regeixen la professió, sense perjudici de les limitacions de la normativa que regula el dret d'assistència jurídica gratuïta.  
Correspon als advocats i les advocades inscrits en el torn d'ofici l'assessorament jurídic i la defensa de les persones que tinguen dret a l'assistència jurídica gratuïta, d'acord amb la legislació vigent i els altres casos legalment previstos.  
3. Així mateix, correspon a les advocades i els advocats del torn d'ofici l'assistència i defensa dels que sol·liciten la designació d'ofici o no designen un advocat o una advocada en la jurisdicció penal, sense perjudici de l'abonament d'honoraris pel client si no li és reconegut el dret a l'assistència jurídica gratuïta.  
4. Igualment correspon a les advocades i els advocats del torn d'ofici l'assistència als detinguts i presos i a les víctimes, en els termes que expresse la legislació vigent.  
  
Article 38. Funcionament  
1. El desenvolupament d'aquestes funcions l'organitzarà el Col·legi de l'Advocacia de Sueca, que procedirà a designar el professional de l'advocacia que haja d'assumir cada assumpte, el control de l'acompliment, l'exigència de les responsabilitats disciplinàries i l'establiment de les normes i els requisits que s'han de complir per a prestar els serveis corresponents, tot això d'acord amb la legislació vigent.  
  
2. L'Administració pública abonarà la remuneració dels serveis que es presten en compliment del que s'estableix en aquest capítol, i podrà efectuar el seguiment i control periòdic del funcionament del servei i de l'aplicació dels fons públics que s'hi destinen, en la forma establida legalment.  
  
Article 39. Requisits generals  
Amb caràcter general, les advocades i els advocats adscrits als torns d'ofici o de defensa al detingut i la víctima, hauran de reunir, en tot moment, les condicions següents, sense perjudici de complir els altres requisits i tràmits que acorde la Junta de Govern:  
a) Estar incorporats com a exercents residents en aquest col·legi, almenys amb tres mesos d'antelació a la sol·licitud d'incorporació al torn, així com tindre el seu despatx únic o principal en l'àmbit del partit judicial de Sueca i comptar amb més de tres anys d'exercici professional.  
b) No estar sotmés a expedient disciplinari ni haver sigut sancionat corporativament, excepte la seua rehabilitació.  
c) Tindre complides les seues obligacions econòmiques amb el Col·legi de l'Advocacia de Sueca.  
d) No estar inscrit en el torn d'ofici ni assistència jurídica gratuïta de cap altre col·legi  
La Junta de Govern podrà excloure dels torns els que, per la seua prestació de serveis a la funció pública o empresarial, estiguen subjectes al compliment d'un horari que els impossibilite o obstaculitze greument el bon compliment de les obligacions inherents al funcionament del torn d'ofici o del torn d'assistència al detingut i la víctima, l'atenció dels quals s'ha de cuidar en tot moment amb el màxim zel i diligència.  
  
L'alta o nova incorporació o reincorporació al torn d'ofici es farà efectiva en l'anualitat immediatament posterior a aquella en la qual se sol·licite.  
  
  
CAPÍTOL VII  
Del règim de responsabilitat de les col·legiades   
i els col·legiats i de les societats professionals  
  
Article 40. De la responsabilitat civil i penal  
1. Les persones integrants del Col·legi i les societats professionals estan subjectes a responsabilitat penal pels delictes i les faltes que cometen en l'exercici de la seua activitat professional.  
2. Les persones integrants del Col·legi i les societats professionals, en el seu exercici professional, estan subjectes a responsabilitat civil quan per dol o negligència danyen els interessos la defensa dels quals els haja sigut confiada, una responsabilitat que serà exigible d'acord amb la legislació ordinària davant dels tribunals de justícia.  
  
Article 41. Normes generals de la responsabilitat disciplinària  
1. Les persones integrants del Col·legi i les societats professionals que, en l'exercici de la professió, incomplisquen els deures que preveuen aquest estatut, l'Estatut General de l'Advocacia, l'Estatut del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats, el Codi Deontològic i les altres normes d'aplicació a la professió, incorreran en responsabilitat disciplinària sense perjudici de qualsevol altra responsabilitat penal, civil o administrativa que siga procedent.  
2. L'exercici de la potestat sancionadora respecte de les persones integrants del Col·legi i les societats professionals correspon a la Junta de Govern i s'estén a totes les accions o omissions susceptibles de sanció que tinguen lloc en el seu àmbit territorial, encara que es tracte d'advocades o advocats o societats professionals incorporats a altres col·legis. La Junta de Govern és, igualment, l'òrgan encarregat d'executar les sancions imposades, una vegada fermes.  
3. La potestat disciplinària correspon al Consell Valencià de Col·legis d'Advocats quan la persona afectada tinga la condició d'integrant de la Junta de Govern o de l'òrgan de govern del mateix consell o del Consell General de l'Advocacia Espanyola.  
4. Les sancions disciplinàries es faran públiques en la forma que determine la Junta de Govern, i es faran constar, en tot cas, en l'expedient personal del col·legiat o la col·legiada o en el particular de la societat professional, fins que se'n produïsca la cancel·lació, tot això d'acord amb el que s'estableix en la normativa sobre protecció de dades  
5. Les sancions disciplinàries que comporten la suspensió temporal en l'exercici de l'advocacia o l'expulsió del Col·legi es comunicaran al Consell General de l'Advocacia Espanyola, el Consell Valencià de Col·legis d'Advocats, els jutjats i tribunals, la conselleria competent en matèria de consells i col·legis professionals i, si és procedent, al Ministeri de Justícia, perquè siguen efectives.  
  
Article 42. Procediment disciplinari  
En allò que no s'estableix expressament en aquest estatut, la tipificació de les infraccions disciplinàries i les sancions corresponents i el procediment contradictori que cal seguir per al seu examen i imposició, es regirà pel que es disposa en l'Estatut General de l'Advocacia Espanyola, el Codi Deontològic i el Reglament de procediment disciplinari aprovat pel Consell General de l'Advocacia Espanyola, o les normes que, si és el cas, els substituïsquen.  
1. La responsabilitat disciplinària es declararà prèviament a la formació de l'expedient seguit pels tràmits que s'especifiquen en el Reglament de procediment disciplinari del Consell General de l'Advocacia Espanyola.  
2. La mera presentació de la denúncia no atorga a la persona denunciant la consideració d'interessada. No obstant això, se li comunicaran els acords i les resolucions que posen fi definitivament en via administrativa al procediment disciplinari.  
3. Si la incoació de l'expedient disciplinari ho és a conseqüència d'una denúncia formulada per una persona usuària dels serveis d'assistència jurídica gratuïta, es podrà acordar com a mesura cautelar la separació del servei del professional de l'advocacia presumptament responsable, quan la gravetat del fet denunciat ho aconselle, per un període màxim de sis mesos fins que l'expedient es resolga.  
  
4. Contra la resolució que dicte la Junta de Govern que posarà fi al procediment, les persones interessades podran interposar un recurs d'alçada, que es regularà pel que disposa l'article 87 d'aquest estatut.  
  
  
Article 43. Infraccions i sancions  
Les infraccions que puguen portar aparellada una sanció disciplinària es classifiquen en molt greus, greus i lleus.  
Són infraccions molt greus:  
1. Les regulades com a tals en l'Estatut General de l'Advocacia.  
2. La infracció del règim d'incompatibilitats que regula l'article 17 d'aquest estatut.  
3. Els actes i les omissions que suposen una ofensa greu als deures establits per a les persones integrants del Col·legi en aquest estatut.  
4. L'exercici de la professió en estat d'embriaguesa o sota els efectes de drogues tòxiques i estupefaents quan s'afecte greument aquest exercici o el respecte degut als companys i les companyes i l'Administració de justícia.  
5. La constitució d'associacions o realització d'activitats, la finalitat o la funció de les quals siga la pròpia i exclusiva d'aquest col·legi d'advocats.  
6. La comissió d'una infracció greu per haver sigut sancionat o sancionada per la comissió d'altres dues del mateix caràcter sense que s'haja extingit la responsabilitat d'aquestes.  
7. L'incompliment deliberat i persistent de les normes deontològiques essencials en l'exercici de l'advocacia.  
Són infraccions greus:  
1. Les regulades com a tals en l'Estatut General de l'Advocacia.  
2. L'incompliment greu d'aquests estatuts, dels acords adoptats pels òrgans col·legials en l'àmbit de la seua competència, així com l'incompliment reiterat de l'obligació d'atendre les càrregues col·legials.  
  
3. La falta de respecte, per acció o omissió, o l'atemptat contra la dignitat i l'honor als membres de la Junta de Govern quan actuen en l'exercici de les seues funcions.  
4. Els actes de desconsideració manifesta cap als professionals de l'advocacia en l'exercici de l'activitat professional.  
5. La competència deslleial, quan així haja sigut declarada per l'òrgan competent, i la infracció de les normes de publicitat que estableixen l'Estatut General de l'Advocacia, el Codi Deontològic o les normes que en el futur es dicten i siguen exigibles als professionals de l'advocacia.  
  
6. La comissió d'una infracció lleu, havent sigut prèviament sancionat o sancionada per la comissió d'altres dues del mateix caràcter la responsabilitat de la qual no s'haja extingit.  
7. L'exercici de l'activitat professional per les persones inscrites, ometent amb esment exprés del títol professional d'origen.  
8. La falta de comunicació de qualsevol canvi de domicili i adreça electrònica que dificulte greument o no permeta els actes de notificació en els termes que estableix aquest estatut.  
Són infraccions lleus:  
1. Les regulades com a tals en l'Estatut General de l'Advocacia  
2. La falta de respecte als membres de la Junta de Govern en l'exercici de les seues funcions i als professionals de l'advocacia en l'exercici de la professió, quan no constituïsca una infracció molt greu o greu.  
  
3. La negligència en el compliment dels deures i les obligacions que estableixen aquests estatuts.  
4. L'incompliment lleu dels deures que la professió imposa.  
5. Els actes i les omissions que suposen una vulneració de les obligacions deontològiques i normes ètiques que estableix el Codi Deontològic quan no suposen una infracció molt greu o greu ni estiguen expressament assenyalades com a greus en l'article 125.a de l'Estatut General de l'Advocacia, referit a la vulneració dels deures deontològics.  
  
6. Qualsevol altra falta enumerada en l'article anterior quan no tinga entitat suficient per a ser considerada com a greu.  
  
Article 44. Sancions  
1. Les sancions que es podran imposar als professionals de l'advocacia per les infraccions comeses en l'àmbit d'aquest col·legi són les següents:  
a) Advertència.  
b) Multa pecuniària.  
c) Suspensió de l'exercici de l'advocacia durant un termini no superior a dos anys.  
d) Expulsió del Col·legi.  
En el cas de les societats professionals, podran ser sancionades amb la baixa del registre col·legial corresponent, en els termes que regula l'Estatut General de l'Advocacia.  
2. La imposició de qualsevol sanció guardarà l'adequació deguda entre la gravetat del fet constitutiu de la infracció i la sanció aplicada. Amb aquest fi es considerarà, en tot cas, l'existència de reincidència i reiteració, tenint especialment en compte la naturalesa i l'entitat dels perjudicis causats a tercers o a la professió.  
Les sancions es graduaran de conformitat amb el que disposa l'Estatut General de l'Advocacia Espanyola.  
3. Les sancions que s'imposen als professionals per infraccions greus o molt greus relacionades amb actuacions desenvolupades en la prestació dels serveis del torn d'ofici, comportaran, en tot cas, l'exclusió del professional de l'advocacia d'aquest servei durant un termini mínim de sis mesos, inferior a un any si la infracció és greu i entre un i dos anys si és molt greu.  
4. També podran ser sancionades, d'acord amb l'Estatut General de l'Advocacia Espanyola, per les infraccions comeses pels advocats i les advocades que les integren, les societats professionals quan resulte acreditada la seua responsabilitat concurrent, com a partícips o encobridors, en la comissió d'aquestes infraccions. Es presumirà que hi ha aquesta responsabilitat concurrent quan les infraccions les hagen comés per compte i en profit de la societat professional els seus administradors o els que, seguint les seues instruccions, la representen. En aquests casos, es considerarà la infracció de la societat professional de la mateixa classe que la comesa per l'advocat a l'efecte d'aplicar la sanció corresponent.  
Igualment, es podran sancionar les societats professionals per la realització de conductes directament imputables a la societat que estiguen tipificades com a infraccions per als advocats o les advocades, i es graduaran les infraccions d'acord amb el que preveu l'Estatut General de l'Advocacia Espanyola.  
5. L'actuació en matèria disciplinària del Col·legi, en allò que no regula expressament aquest estatut, s'haurà d'ajustar a la regulació de l'Estatut General de l'Advocacia Espanyola pel que fa a infraccions, sancions i règim de prescripció.  
Article 45. De la mediació del degà o la degana  
L'advocada i/o l'advocat que reba l'encàrrec de promoure actuacions contra un altre professional de l'advocacia sobre responsabilitat emanada de l'exercici professional, haurà d'informar el degà o la degana amb caràcter previ al seu exercici, com a regla de consideració, a fi que duga a terme, si ho considera convenient, una tasca de mediació.  
  
  
TÍTOL III  
Dels òrgans del col·legi  
  
CAPÍTOL I  
Principis rectors i òrgans de govern  
  
Article 46. Principis rectors i òrgans de govern  
1. El govern del Col·legi està presidit pels principis de democràcia, autonomia i transparència. Els seus òrgans de govern són la Junta o Assemblea General, la Junta de Govern i el degà o la degana.  
2. De les sessions i deliberacions dels òrgans col·legiats s'alçarà acta, que signarà el titular de la Secretaria en unió de qui haja presidit la sessió. Les actes se sotmetran a aprovació en la sessió que duga a terme l'òrgan de què es tracte, i serà suficient el vot favorable de la majoria simple dels assistents.  
3. Els acords inclosos en les actes seran immediatament executius sense perjudici d'una aprovació ulterior de l'acta.  
  
  
CAPÍTOL II  
De La Junta de Govern  
  
Secció primera  
Composició  
  
Article 47. De la composició de la Junta de Govern  
1. La Junta de Govern és l'òrgan de direcció, gestió i administració del Col·legi. Estarà integrada per set professionals de l'advocacia exercents i residents i inclourà la degana o el degà, la secretària o el secretari, la tresorera o el tresorer, la bibliotecària o el bibliotecari i tres diputades o diputats numerats ordinalment.  
2. La duració del mandat serà de quatre anys, si bé els titulars podran ser reelegits. La renovació s'efectuarà l'any en què es complisquen els quatre, comptats des de la presa de possessió de cadascun dels membres.  
  
Article 48. De la degana o el degà  
Correspon a la degana o el degà la representació legal del Col·legi en totes les seues relacions, incloses les que mantinga amb els poders públics, les entitats, les corporacions i les persones de qualsevol ordre, la presidència de tots els òrgans col·legiats, dirigint els debats i les votacions, amb vot de qualitat en cas d'empat, i les altres que li atribueix l'Estatut General de l'Advocacia Espanyola.  
  
Article 49. De la vicedegana o el vicedegà  
Qui exercisca el càrrec al qual corresponga el numeral u dels membres de la Junta tindrà la consideració de vicedegana o vicedegà, haurà d'exercir totes les funcions que li conferisca la Junta, i assumirà les del degà o la degana en cas de defunció, absència, malaltia, abstenció, recusació o vacant. En cas que l'afecte alguna d'aquestes circumstàncies, serà substituït pel diputat o la diputada que el seguisca en ordre de numeració.  
  
Article 50. De les diputades i els diputats  
Les diputades i els diputats actuaran com a vocals de la Junta, i exerciran les funcions d'aquesta que la mateixa junta acorde, i les que aquest estatut i les lleis els encomanen. Els seus càrrecs estaran numerats a fi de substituir per ordre numèric creixent al degà o la degana en cas de malaltia, absència o vacant, sempre que no ho puga fer el vicedegà o la vicedegana.  
  
  
Article 51. De la secretària o el secretari  
Qui exercisca la secretaria del Col·legi també actuarà amb aquest caràcter en la Junta de Govern i en la Junta General i tindrà les funcions següents:  
a) Redactar les actes de les juntes generals i de les sessions de la Junta de Govern.  
b) Redactar i dirigir els oficis de citació per a tots els actes del Col·legi, segons les instruccions que reba del Deganat i amb l'anticipació deguda.  
c) Rebre i donar compte de totes les sol·licituds i comunicacions que es remeten al Col·legi.  
d) Portar els llibres necessaris per al millor i més ordenat servei.  
  
e) Expedir, amb el vistiplau del degà o la degana, els certificats que sol·liciten les persones interessades.  
f) Organitzar i dirigir les oficines, ocupar la direcció i proposar la contractació i/o el cessament del personal laboral.  
g) Tindre a càrrec seu l'arxiu i el segell del Col·legi.  
h) Assumir el control de la legalitat dels actes col·legials.  
i) Portar un registre de les col·legiades i els col·legiats exercents en què es consigne el seu historial col·legial.  
j) Revisar cada any la llista de les col·legiades i els col·legiats amb la seua antiguitat i el domicili.  
k) Remetre als òrgans corresponents i els tribunals la llista general de lletrats i lletrades inscrits en els diversos torns d'ofici que hagen d'actuar davant d'aquests.  
l) Elaborar la informació estadística a la qual es refereixen els apartats c i d de l'article 8 d'aquest estatut.  
m) Totes les altres funcions que li encomane la Junta de Govern.  
  
  
Article 52. De la tresorera o el tresorer  
Corresponen al membre de la Junta nomenat com a tresorera o tresorer les funcions següents:  
a) Materialitzar la recaptació i custodiar els fons del Col·legi.  
b) Pagar el que resulte dels pressupostos aprovats, dels acords de la Junta de Govern o la Junta General, així com totes les despeses que resulten necessàries per a garantir el bon funcionament del Col·legi.  
  
c) Informar periòdicament la Junta de Govern sobre el compte d'ingressos i despeses, així com de la marxa del pressupost.  
d) Redactar, per a presentar-los a la Junta General, els comptes de l'exercici econòmic vençut i els pressupostos anuals.  
e) Ingressar i retirar fons dels comptes bancaris de què siga titular el Col·legi.  
f) Portar l'inventari dels béns del Col·legi.  
g) Controlar la comptabilitat i verificar la caixa.  
h) Efectuar els cobraments que corresponguen al col·legi.  
i) Totes les altres funcions que li encomane la Junta de Govern.  
  
  
Article 53. De la bibliotecària o el bibliotecari  
La bibliotecària o el bibliotecari tindrà les obligacions següents:  
a) Ser la persona encarregada de la biblioteca i els serveis informàtics, adoptar les mesures que a aquest efecte es requerisquen, amb compliment de les directrius i els acords de la Junta de Govern, a fi que la biblioteca es trobe en adequat ús, i actualitzar permanentment els fons que haja d'acollir, tant bibliogràfics com informàtics o en qualsevol altre suport.  
b) Formar i portar els registres i el catàleg d'obres oportuns.  
c) Proposar a la Junta de Govern les adquisicions de tot ordre que crega necessàries o convenients per al bon servei.  
d) Proposar a la Junta de Govern cursos formatius i organitzar els que resulten aprovats.  
  
Article 54. De les substitucions  
Les persones titulars de la secretaria, tresoreria i biblioteca seran substituïdes, en el supòsit d'absència temporal o definitiva, per la diputada o el diputat que designe la Junta de Govern fins que tinguen lloc eleccions.  
En cas de vacant o cessament de qualsevol diputada o diputat, romandrà el càrrec sense proveir fins a la convocatòria d'eleccions següent. No obstant això, serà potestat de la Junta de Govern acordar la convocatòria amb anterioritat per a proveir aquest càrrec vacant, per necessitat de funcionament de la Junta de Govern. Els que es designen en aquesta elecció per a substituir els que no van esgotar el terme del seu mandat, ocuparan els càrrecs durant el temps legal que falte als substituïts o les substituïdes.  
  
  
Secció segona  
Funcions i funcionament  
  
Article 55. De les atribucions de la Junta de Govern  
A més de les que estableix l'Estatut General de l'Advocacia Espanyola i la resta de normativa que resulta d'aplicació, són atribucions de la Junta de Govern totes les que no s'atribuïsquen expressament a la Junta General, la degana o el degà, la vicedegana o el vicedegà, o les persones que siguen titulars de la secretaria, tresoreria i biblioteca, i s'estableixen amb caràcter merament enunciatiu i no limitatiu les següents:  
1) Convocar els congressos de l'advocacia dins de l'àmbit col·legial.  
2) Promoure el respecte, la divulgació, el coneixement i l'ensenyament de les normes deontològiques.  
3) Sotmetre a referèndum, per sufragi secret, assumptes concrets d'interés col·legial.  
4) Resoldre sobre l'admissió dels que insten la seua incorporació en el Col·legi i sobre la baixa dels col·legiats i les col·legiades que la sol·liciten.  
5) Vetlar perquè les col·legiades i els col·legiats observen una actitud adequada en relació amb els tribunals i els seus companys i clients, així com perquè, en l'exercici de la seua funció, complisquen les normes deontològiques.  
6) Exercitar les accions i actuacions oportunes per a perseguir l'intrusisme, així com impedir l'exercici de la professió als que ho facen en la forma i les condicions contràries a les normes legals i deontològiques.  
  
7) Regular, en els termes establits legalment, el funcionament i la designació per a prestar els serveis d'assistència jurídica gratuïta.  
  
8) Determinar les quotes d'incorporació i les ordinàries que hagen de satisfer els col·legiats i les col·legiades per al sosteniment de les càrregues i els serveis col·legials.  
9) Proposar a la Junta General la imposició de quotes extraordinàries.  
10) Recaptar l'import de les quotes i dels altres recursos establits per al sosteniment de les càrregues del Col·legi.  
11) Emetre els dictàmens que requerisquen els tribunals en relació amb la impugnació d'honoraris, d'acord amb el que disposen les lleis.  
  
12) Convocar eleccions per a proveir els càrrecs de la Junta de Govern.  
13) Convocar les juntes generals ordinàries o extraordinàries, i assenyalar-ne l'ordre del dia.  
14) Exercir la potestat disciplinària en els termes que preveuen aquests estatuts i altres normes aplicables.  
15) Elaborar els reglaments d'ordre intern que estime convenients, que haurà d'aprovar la Junta General.  
16) Establir, crear o aprovar les comissions del Col·legi a les finalitats de la corporació, i regular-ne el funcionament i fixar les seues facultats.  
17) Vetlar perquè en l'exercici professional s'observen les condicions de dignitat i prestigi que corresponen al professional de l'advocacia, així com propiciar l'harmonia i col·laboració entre els integrants.  
  
18) Informar les col·legiades i els col·legiats de totes les qüestions que els puguen afectar, siguen d'índole corporativa, col·legial, professional o cultural.  
19) Defensar les col·legiades i els col·legiats en l'exercici de les funcions de la professió o en ocasió d'aquesta.  
20) Promoure davant de les administracions tot allò que es considere beneficiós per a l'interés comú i per a la recta i ràpida administració de la justícia.  
21) Exercitar els drets i les accions que corresponguen al Col·legi i, en particular, contra els que impedisquen o pertorben el bon funcionament de l'Administració de justícia o la llibertat i independència de l'exercici professional.  
22) Recaptar, administrar i aplicar els fons del Col·legi i de l'obra social, amb la possibilitat d'aplicar els romanents a partides pressupostàries diferents, redactar els pressupostos i rendir els comptes anuals.  
23) L'adquisició, el gravamen i la venda de béns immobles, així com la inversió o disposició del patrimoni col·legial en els casos en què no supere el 20 % de l'actiu del col·legi, exclòs l'immobilitzat, i sempre que no supere al mateix temps el 20 % del pressupost de l'exercici.  
  
24) Emetre consultes i dictàmens, fer arbitratges i dictar laudes arbitrals, així com crear i mantindre tribunals d'arbitratge.  
25) Contractar el personal laboral necessari per a la bona marxa del Col·legi, així com adoptar les decisions que els afecten, excepte les encomanades a qui ocupe la secretaria.  
26) Exercitar totes les accions que corresponguen al Col·legi davant de tota mena d'administracions, organismes i tribunals.  
27) Designar representants entre els membres de la Junta de Govern davant de qualsevol entitat o organisme.  
28) Fomentar les relacions del Col·legi i els seus col·legiats i col·legiades amb els jutges i les jutgesses, els magistrats i les magistrades, els i les fiscals, els lletrats i les lletrades de l'Administració de justícia, així com amb la resta de funcionaris de justícia i representants de l'Administració pública.  
29) Atendre les queixes que els seus membres li plantegen.  
30) Totes les altres que no siguen expressament atribuïdes a la Junta General.  
  
Article 56. Del funcionament de la Junta de Govern  
1. La Junta de Govern es reunirà amb caràcter ordinari almenys una vegada al mes, excepte el mes d'agost. A més, es podrà reunir, amb caràcter extraordinari, totes les vegades que estime necessari o convenient qui la presidisca en funció dels interessos del Col·legi o quan ho sol·liciten almenys tres dels seus components. En aquest últim cas, hauran d'assenyalar l'objecte de la convocatòria.  
La convocatòria per a les reunions serà responsabilitat de qui exercisca la secretaria, amb el mandat previ de la degana o el degà, i es farà amb cinc dies d'antelació, com a mínim, excepte en els casos d'urgència. Es formularà per escrit i anirà acompanyada de l'ordre del dia corresponent. Es remetrà pel mitjà que el convocant estime convenient, sempre que en quede constància, i haurà d'incloure els assumptes següents:  
a) Els que el degà o la degana estime pertinents.  
b) Els que proposen els membres de la Junta de Govern.  
c) Els que hagen proposat les persones col·legiades.  
d) Precs i preguntes.  
Perquè es puguen adoptar acords sobre matèries no incloses en l'ordre del dia n'haurà d'apreciar prèviament la urgència la mateixa Junta per majoria simple.  
2. Quan siguen raons de màxima urgència les que motiven la convocatòria de la junta, es prescindirà de l'ordre del dia i del requisit temporal de coneixement de la convocatòria establit anteriorment, i serà suficient que, per qualsevol mitjà, es faça saber als membres de la Junta el motiu de la convocatòria i el lloc i l'hora de celebració.  
3. La Junta serà presidida pel degà o la degana o la persona que el substituïsca estatutàriament, que dirigirà els debats, donarà el torn de paraula i procurarà que les intervencions siguen concises i ajustades a l'assumpte que és objecte de qüestió.  
4. Els acords s'adoptaran per majoria de vots dels assistents, que s'emetran de manera escrita i secreta si algun membre de la Junta així ho sol·licita. En cas d'empat, decidirà el vot de qualitat de qui presidisca. Tot això, excepte els casos que s'establisquen expressament en una norma de rang superior o es requerisca una majoria qualificada.  
  
5. La documentació relativa als assumptes que s'hi hagen de tractar haurà d'estar en la secretaria del Col·legi a la disposició dels components de la Junta amb almenys 3 dies d'antelació a la celebració de la sessió de què es tracte.  
6. Els membres de la Junta de Govern que tinguen interés directe o indirecte en un assumpte concret inclòs en l'ordre del dia s'absentaran de la sessió durant la discussió i la votació, i s'hi incorporaran una vegada la Junta haja pres la decisió que sobre aquest aspecte haja estimat pertinent. S'haurà de deixar constància d'aquest fet en l'acta.  
  
7. L'assistència a la Junta de Govern és obligatòria per a tots els components, per la qual cosa l'absència injustificada a tres sessions consecutives o cinc alternes en un període d'un any comportarà la pèrdua de la condició de membre de la Junta, amb un acord previ en aquest sentit adoptat per la mateixa junta. Una vegada notificat l'acord, es podran convocar eleccions per a proveir la vacant o les vacants que s'hagen produït per aquest motiu. Els elegits romandran en el seu càrrec pel temps que reste de mandat als membres de la Junta substituïts.  
8. Les actes de les juntes de govern s'hauran de transcriure en el llibre d'actes que a aquest efecte i amb caràcter obligatori es duran al Col·legi. Seran signades pel degà o la degana i pel secretari o la secretària o per qui haja exercit les funcions de qualsevol d'aquests o dels dos en la junta de què es tracte.  
  
Article 57. De les comissions  
La Junta de Govern, perquè el desenvolupament de les seues funcions siga més eficaç, estarà assistida, quan es considere necessari o oportú, per les comissions de les quals acorde la creació, que podran tindre el caràcter de permanents o temporals, i podrà delegar en aquestes les competències que estime oportunes. Podran formar part d'aquestes comissions les col·legiades i els col·legiats exercents, encara que no formen part de la Junta de Govern.  
Serà la Junta de Govern la que, en el moment de la constitució de cadascuna de les comissions, determinarà els membres d'aquesta, així com el funcionament i les atribucions.  
Els membres seran designats per la Junta de Govern i desenvoluparan la seua comesa durant el temps de mandat de la Junta, encara que podran ser destituïts per aquesta en qualsevol moment.  
Les relacions entre cada comissió i la Junta de Govern es mantindran a través del membre de la Junta que aquesta designe o de la persona que en porte la coordinació.  
Totes les comissions i agrupacions existents o que es creen en el futur tindran com a president o presidenta nat el degà o la degana, que podrà delegar en el membre de la Junta que designe o en el respectiu president de la comissió o agrupació.  
  
  
Secció tercera  
Eleccions  
  
Article 58. Del règim electoral  
1. Els membres de la Junta de Govern seran elegits en votació directa i secreta entre els col·legiats i les col·legiades exercents residents del Col·legi. La duració del mandat serà de quatre anys i podran ser reelegits.  
2. Tindran dret de sufragi actiu per a l'elecció dels càrrecs totes les col·legiades i els col·legiats incorporats amb més de tres mesos d'antelació a la data de la convocatòria de les eleccions.  
3. En les eleccions, el vot dels exercents i inscrits tindrà el doble valor que el dels altres col·legiats i col·legiades.  
4. En el cas que opte per a presentar-se a les eleccions algun membre de la Junta de Govern per a un càrrec diferent del que ocupa, es considerarà que renuncia automàticament de tots els seus càrrecs una vegada presentada la candidatura. Si cessen per aquesta raó tots els membres de la Junta, la crida l'efectuarà el consell autonòmic i ocuparà, en aquest cas, el càrrec de degà o degana la més antiga de les persones anomenades i la secretaria, la més moderna.  
  
Article 59. De la capacitat per a ser membre de la Junta de Govern  
  
No podran optar a càrrec en la Junta de Govern les persones que:  
  
a) Hagen sigut condemnades per una sentència ferma que comporte la inhabilitació o suspensió per a càrrecs públics, mentre aquestes subsistisquen.  
b) Hagen sigut sancionades disciplinàriament amb la inhabilitació o suspensió per a l'exercici de la professió per qualsevol col·legi de l'advocacia o pel Consell Valencià de Col·legis d'Advocats, mentre no s'haja cancel·lat la sanció.  
c) Siguen membres d'òrgans rectors d'un altre col·legi professional.  
El que, per haver sigut triat com a membre de junta, es trobe en alguna d'aquestes situacions, ho haurà de posar en coneixement del degà o la degana, i cessar immediatament en el seu càrrec.  
Article 60. Dels requisits per a optar als càrrecs  
Per a optar als càrrecs, les persones candidates no hauran d'estar incloses en les situacions que preveu l'article anterior i hauran de tindre la condició de col·legiades exercents residents.  
Per a optar al càrrec de degà o degana es requereixen quinze anys d'exercici professional continuats, i la persona candidata haurà d'estar col·legiada com a exercent en aquest col·legi durant el mateix termini i amb despatx obert en l'àmbit territorial d'aquest.  
Per a optar als altres càrrecs es requeriran els mateixos requisits que s'especifiquen en l'apartat anterior, a excepció del termini d'exercici professional continuat exigible, que serà de set anys.  
  
Article 61. De la convocatòria d'eleccions  
1. Les eleccions per a la renovació de càrrecs seran convocades per acord de la Junta de Govern, bé com a punt únic de junta extraordinària, bé com a punt de l'ordre del dia de la junta general ordinària, que hauran de tindre lloc en l'últim trimestre de l'any anterior a la presa de possessió del càrrec, i regir-se en tot el que no recull aquest estatut, per la qual cosa s'estableix en aquesta matèria per l'Estatut General de l'Advocacia Espanyola.  
2. En el cas que la convocatòria es faça per a cobrir vacants que es produïsquen en la Junta de Govern durant la vigència del seu mandat, la Junta adoptarà l'acord pertinent per a celebrar eleccions en les dates que considere més convenient.  
3. Les eleccions s'anunciaran com a mínim en un termini de trenta dies naturals d'antelació a la data de la celebració.  
4. L'acord de convocatòria haurà de contindre, en tot cas, els aspectes relatius a l'obertura del període electoral i els tràmits que s'han de seguir, els càrrecs que són objecte d'elecció, els requisits per a optar a cadascun d'aquests, la data, l'hora i el lloc en què tindran lloc les eleccions, que haurà de coincidir amb dia hàbil, la possibilitat d'exercitar el vot per mitjans telemàtics o per correu, així com l'hora de començament i tancament de les votacions, d'acord amb el que s'estableix en els articles següents.  
5. Qui ocupe el càrrec de secretària o secretari serà la persona encarregada de penjar l'acord de convocatòria i el cens electoral en el tauler d'anuncis i en la finestreta única, en un termini no superior a cinc dies des que la Junta de Govern haja pres l'acord. El cens electoral es formarà amb dues llistes separades. Una, amb les col·legiades i els col·legiats exercents i inscrits, i una altra, amb les persones col·legiades com a no exercents.  
6. Els membres del col·legi que vulguen formular una reclamació contra la convocatòria o les llistes electorals ho hauran de verificar dins del termini dels cinc dies següents a l'exposició d'aquestes.  
7. La Junta de Govern, en cas que hi haja reclamacions, les haurà de resoldre dins dels tres dies següents a l'expiració del termini per a formular-les, i s'haurà de notificar la resolució a cada reclamant dins dels cinc dies següents.  
  
Article 62. De la presentació de candidatures  
1. Les candidatures s'hauran de presentar en la secretaria del Col·legi en el termini màxim de quinze dies des de la data de publicació de la convocatòria d'eleccions, i podran ser conjuntes per a diversos càrrecs.  
2. Les candidatures les hauran de subscriure, per a la seua presentació, exclusivament els candidats o les candidates.   
3. Ningú es podrà presentar a més d'un càrrec dels que s'hagen de triar en la mateixa convocatòria.  
4. En el terme de tres dies des de la finalització del termini de presentació de candidatures, la Junta Electoral proclamarà els que reunisquen els requisits. En el cas que hi haja només una persona candidata per a algun dels càrrecs convocats, serà proclamada electa sense més tràmits.  
5. La llista de les persones que resulten proclamades s'exposarà en els taulers d'anuncis del Col·legi i en la seua pàgina web o finestreta única, i es notificarà a les candidates i els candidats. Serà decisió de la Junta de Govern remetre també comunicacions individuals a les persones col·legiades.  
Dins dels tres dies següents a la finalització del termini de presentació de les candidatures, la Junta de Govern elaborarà les paperetes electorals.  
  
Article 63. Del desenvolupament de les votacions  
1. El dia fixat per a les eleccions es constituirà una mesa electoral en el domicili social del Col·legi, integrada per dos membres de la Junta de Govern, entre aquells els càrrecs dels quals no siguen objecte d'elecció, designats per la Junta, un com a president/a i un altre com a secretari/ària. El membre més antic actuarà com a president/a i l'altre com a secretari/ària. Si no hi ha un nombre suficient, la Junta de Govern designarà els components de la mesa electoral entre les col·legiades i els col·legiats que no es presenten a l'elecció.  
2. Constituïda la mesa electoral, els que hagen presentat la candidatura podran nomenar un interventor que els represente durant el desenvolupament de les votacions i fins que finalitze l'escrutini.  
3. En la mesa electoral hi haurà d'haver urnes separades per al depòsit dels vots; una per a les col·legiades i els col·legiats exercents i una altra per a la resta. Les urnes hauran d'estar tancades, i es deixarà únicament una ranura per a depositar-hi els vots.  
4. Les paperetes de votació que edite el Col·legi hauran de ser blanques i portar imprés en l'anvers exclusivament la relació dels càrrecs que es trien i el nombre dels que opten a la candidatura, sense perjudici que es puguen introduir en la papereta de vot les modificacions que siguen necessàries i imprescindibles per a la lectura i el recompte per mitjans telemàtics, i es requerirà en tot cas per a l'edició que la Junta de Govern n'aprove el format.  
5. La papereta s'haurà d'introduir en un sobre de color blanc que a aquest efecte facilitarà el Col·legi.  
6. Les votacions començaran a les nou hores del matí del dia de les eleccions i continuaran ininterrompudament fins a les catorze hores de la vesprada.  
7. Els que vagen a exercir el seu dret a vot hauran d'acreditar a la mesa electoral la seua identitat. La mesa haurà de comprovar la inclusió en el cens electoral de la persona votant i el president pronunciarà en veu alta el seu nom, indicarà que vota i després introduirà el sobre en l'urna que corresponga.  
8. En l'hora prevista per a la finalització es tancaran les portes i només podran votar els col·legiats i les col·legiades que ja estiguen dins de la seu col·legial. La mesa votarà en últim lloc.  
  
Article 64. De la votació anticipada  
1. Sempre que el Col·legi tinga infraestructura tecnològica que ho permeta, i així ho acorde la Junta de Govern, es podrà exercir el dret al vot de manera anticipada i ininterrompuda per mitjans telemàtics dins dels quinze dies anteriors al que s'ha assenyalat per a les eleccions fins a les catorze hores del dia hàbil anterior al de les eleccions.  
El vot telemàtic s'haurà d'exercitar amb una signatura electrònica que garantisca la identitat del votant, per mitjà del programa de vot telemàtic, al qual s'accedirà des del programa que habilite el Col·legi a aquest efecte.  
2. Qui vulga emetre el seu vot per correu haurà de complir les regles següents:  
a) Des de la convocatòria de les eleccions fins a deu dies abans de la celebració, els col·legiats o les col·legiades que vulguen votar per correu hauran de sol·licitar del secretari o la secretària de la Junta l'expedició d'un certificat acreditatiu de la seua inclusió en el cens electoral.  
b) El secretari o la secretària lliurarà el certificat juntament amb dos sobres amb segell i capçalera col·legial en què figurarà l'expressió «Eleccions a Junta de Govern» i la data d'aquestes dins dels tres dies següents a la finalització del termini de sol·licitud previst en el paràgraf anterior.  
c) La persona votant haurà d'introduir la papereta de votació en un dels sobres lliurats, i, una vegada tancat, l'inserirà en l'altre sobre juntament amb el certificat d'estar inclosa en el cens electoral i una còpia del carnet de col·legiat o col·legiada. Aquest sobre serà remés per correu certificat al Col·legi o lliurat directament a la Secretaria.  
  
d) Els sobres remesos quedaran sota la custòdia de la secretària o el secretari de la Junta de Govern fins al moment previ de conducta a l'escrutini, en què els lliurarà el president de la mesa electoral i, amb la comprovació prèvia de la identitat de la persona remitent i del fet que aquesta no ha votat personalment, s'introduiran les paperetes en l'urna corresponent.  
e) Només s'admetran els vots emesos per correu que complisquen els requisits establits i que es registren en el Col·legi fins al moment de tancar-se la votació.  
f) Els sobres rebuts amb posterioritat a l'escrutini seran refusats i retornats pel mateix conducte al remitent.  
3. Els vots anticipats s'hauran d'introduir en les urnes una vegada conclosa la votació presencial. El vot depositat de manera personal anul·larà, en tot cas, l'emés anticipadament.  
  
Article 65. De l'escrutini i la proclamació  
1. Finalitzada la votació començarà l'escrutini que es regirà per les normes següents:  
1) Hauran de ser declarats nuls els vots que continguen expressions alienes a l'estricte contingut de la votació o que continguen ratllades o raspadures.  
2) Les paperetes que estiguen només parcialment formalitzades quant al nombre de candidats, però que reunisquen els requisits exigits perquè siguen vàlides, ho seran per als càrrecs i les persones expressats correctament.  
2. Una vegada finalitzat l'escrutini es proclamaran electes per a cada càrrec les persones candidates que hagen obtingut la majoria.  
En cas d'empat, es considerarà triada la que més vots haja obtingut entre els exercents; si persisteix, la de més temps d'exercici en el Col·legi; i si encara es manté l'empat, la de més edat.  
  
  
Article 66. De la presa de possessió  
Les persones proclamades electes prendran possessió en la primera junta general ordinària següent a la proclamació, amb el jurament previ o la promesa de complir lleialment el càrrec respectiu i guardar secret de les deliberacions de la Junta de Govern. En el mateix acte se'ls imposaran els distintius col·legials acreditatius de la seua condició i cessaran els que resulten substituïts o substituïdes.  
  
Article 67. Disposicions comunes a l'elecció  
1. Els terminis assenyalats en dies exclouran els dissabtes i dies inhàbils.  
2. Les reclamacions i els recursos que s'interposen davant de la Junta de Govern durant el procés electoral o contra el seu resultat seran admesos a un sol efecte i no suspendran la votació, proclamació i presa de possessió de les persones electes, excepte quan així s'acorde per causes excepcionals mitjançant una resolució expressa motivada.  
3. Les resolucions o els acords de la Junta de Govern es podran recórrer en alçada davant del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats.  
  
  
Article 68. De la comunicació del resultat  
En el termini de cinc dies des de la nova constitució dels òrgans de govern es comunicarà aquesta al consell autonòmic i al general.  
  
Article 69. Dels cessaments  
Els membres de la Junta de Govern del Col·legi d'Advocats cessaran per les causes següents:  
1. Defunció.  
2. Renúncia.  
3. Falta de concurrència dels requisits estatutaris per a exercir el càrrec.  
4. Expiració del termini per al qual van ser triats.  
5. Falta d'assistència injustificada a les sessions de la Junta de Govern d'acord amb el que estableix l'article 56.7 d'aquest estatut.  
  
6. Aprovació de la moció de censura, segons el que regula l'article següent.  
Quan, per qualsevol causa, tots els càrrecs de la Junta de Govern queden vacants, el Consell Valencià de Col·legis d'Advocats designarà una junta provisional que haurà de convocar, en el termini de trenta dies, eleccions per a la provisió dels càrrecs vacants per al temps de mandat que reste als que siguen substituïts.  
Aquestes eleccions s'hauran de dur a terme en el termini dels trenta dies naturals següents, comptats a partir de la convocatòria.  
  
Article 70. De la moció de censura  
La Junta de Govern íntegrament o algun o alguns dels seus membres podran ser remoguts del seu càrrec per mitjà de vot de censura en junta general extraordinària convocada a petició d'un mínim del 20 % de les persones col·legiades com a exercents incorporades al Col·legi amb una antelació mínima de tres mesos, i haurà d'expressar amb claredat la raó en la qual es funde.  
La junta general extraordinària s'haurà de dur a terme en el termini de trenta dies hàbils des que es presenta la sol·licitud.  
Per a la vàlida constitució d'aquesta junta general extraordinària s'exigirà la concurrència personal de la meitat més un del cens electoral amb dret a vot i, en segona convocatòria, d'una tercera part d'aquest mateix cens.  
El vot no serà delegable i haurà de ser personal, directe i secret.  
  
Si prospera el vot de censura, la Junta de Govern convocarà, tan prompte com siga possible, eleccions per a substituir la persona o les persones censurades pel temps de mandat restant.  
  
  
CAPÍTOL III  
De la Junta General  
  
Article 71. De la Junta General  
La Junta General és l'òrgan màxim de govern del Col·legi en els assumptes propis de la seua competència. Es reunirà amb caràcter ordinari, almenys dues ocasions cada any, i amb caràcter extraordinari quan siga convocada degudament a iniciativa del degà o la degana, de la Junta de Govern o d'un nombre de col·legiats i col·legiades que represente el 30 % del cens d'exercents.  
Tots els col·legiats i les col·legiades que estiguen incorporats al Col·legi amb tres mesos d'anterioritat a la data de la convocatòria de la junta general, podran assistir amb veu i vot, tant siguen juntes ordinàries com extraordinàries.  
La Junta General tindrà les atribucions següents:  
a) Aprovar l'Estatut del Col·legi i les seues modificacions o reformes.  
b) Aprovar el balanç i la liquidació pressupostària de cada exercici, així com els pressupostos anuals d'ingressos i despeses.  
c) Aprovar sobre la reprovació o censura de la Junta de Govern o de qualsevol dels seus membres.  
d) Aprovar la imposició de quotes extraordinàries.  
e) L'adquisició, el gravamen i la venda de béns immobles, així com la inversió o disposició del patrimoni col·legial, en els supòsits no atribuïts a la Junta de Govern.  
f) Aprovar els reglaments de règim interior que li propose la Junta de Govern.  
g) Els assumptes que li sotmeta la Junta de Govern que, al seu entendre, meresquen aquesta atenció, pel que fa a la transcendència col·legial.  
h) Formular qualsevol mena de proposició, dins del marc de la legalitat vigent.  
i) Qualsevol altra facultat que li atribuïsquen les lleis, els reglaments, l'Estatut General de l'Advocacia o aquest estatut.  
  
Article 72. De la convocatòria a junta general ordinària  
Les juntes generals s'hauran de convocar amb una antelació mínima de 15 dies naturals, excepte en els casos d'urgència, en què, segons el parer de la Junta de Govern, s'haja de reduir el termini, i s'haurà de motivar en la convocatòria la causa concreta que ho justifique.  
  
La convocatòria ha d'assenyalar la data, l'hora i el lloc de celebració i expressar numerat correctament l'ordre del dia. Si la convocatòria o algun dels punts que s'han de tractar són a instàncies de col·legiats o col·legiades, caldrà indicar-hi aquesta circumstància.  
La citació es publicarà en els taulers d'anuncis del Col·legi i en la pàgina web mitjançant la finestreta única, i s'haurà de notificar a tots els membres del Col·legi per mitjà de la seua adreça electrònica habilitada.  
En la Secretaria del Col·legi, durant les hores de despatx, estaran a la disposició de les persones col·legiades els antecedents dels assumptes que s'hauran de deliberar en la junta convocada.  
  
Article 73. De les juntes generals extraordinàries  
Les juntes generals extraordinàries tindran lloc a iniciativa del degà o la degana, de la Junta de Govern o a sol·licitud d'almenys el 20 % de les col·legiades i els col·legiats exercents, amb expressió dels assumptes concrets que s'hi hagen de tractar.  
La junta s'haurà de fer en el termini de trenta dies naturals comptats des de l'acord del degà o la degana, de la Junta de Govern o des de la presentació de la sol·licitud pel 20 % d'exercents, i mai podran ser tractats més assumptes que els que s'expressen en la convocatòria.  
  
Només per resolució motivada i en el cas que la proposició siga aliena a les finalitats atribuïdes al Col·legi, la Junta de Govern podrà denegar la celebració de la junta general extraordinària, sense perjudici dels recursos que puguen correspondre als peticionaris.  
  
Article 74. Disposicions comunes a la celebració de les juntes generals  
La junta general tindrà lloc el dia i l'hora assenyalats, siga quin siga el nombre d'assistents, excepte en els casos en què aquest estatut o l'Estatut General de l'Advocacia Espanyola exigisca un quòrum d'assistents determinat. Presidirà la junta el degà o la degana, o qui legalment el substituïsca, i serà qui dirigirà el debat. Acabada la discussió, l'assumpte serà sotmés a votació. No es podran prendre acords sobre assumptes no compresos en l'ordre del dia.  
Els acords s'adoptaran per majoria simple, excepte en els casos en què s'exigisca una majoria qualificada. El vot dels exercents i inscrits tindrà un valor doble del de les altres persones col·legiades.  
Les votacions seran a mà alçada. La votació serà secreta quan així ho sol·licite el 10 % dels que assistisquen a la reunió o així s'establisca en aquest estatut.  
Es permetrà la delegació per escrit del vot, que haurà de ser específic per a la junta general a la qual es referisca la delegació, sempre que conste acreditada correctament la seua autenticitat i recaiga en un col·legiat o col·legiada, amb un màxim de 3 delegacions per votant. No es pot delegar el vot per a les eleccions a junta de govern i mocions de censura. El vot per a participar en les juntes generals en què s'haja de tractar el canvi de denominació, la fusió, la segregació, la dissolució i la liquidació del Col·legi tampoc serà delegable.  
Des de la data de la convocatòria i fins al dia de la celebració de la junta, es podran consultar en la secretaria els antecedents relatius al contingut de l'ordre del dia.  
En la junta general ordinària, que haurà de tindre lloc en el primer trimestre de cada any, es podran incloure les proposicions que presenten un mínim d'un 20 % d'exercents. La mateixa junta acordarà, si és el cas, o no, obrir una discussió sobre les proposicions presentades.  
Els acords són obligatoris per a tots els membres del col·legi i immediatament executius, llevat que el mateix acord dispose una altra cosa, sense perjudici dels recursos que corresponguen.  
Del contingut de la junta s'estendrà una acta, que signarà qui presidisca i qui exercisca de secretària o secretari, o les persones que hagen exercit les seues funcions en la junta de què es tracte.  
Les actes de les juntes generals que es facen es transcriuran en un llibre que a aquest efecte, i amb caràcter obligatori, es durà al Col·legi.  
  
  
  
CAPÍTOL IV  
De la modificació de l'estatut  
  
Article 75. De la modificació de l'Estatut  
La modificació d'aquest estatut serà competència de la Junta General, a proposta de la Junta de Govern o d'un grup d'exercents que representen la meitat més un del cens col·legial.  
Els que hagen proposat la modificació hauran de redactar el projecte, que es distribuirà per mitjà de la finestreta única i el correu electrònic a tots els membres del Col·legi perquè en prenguen coneixement, i qualsevol podrà formular esmenes totals o parcials, que haurà de presentar dins del mes següent a la publicació del projecte, les quals seran les úniques que se sotmeten a discussió i votació.  
La Junta General es convocarà dins del mes següent a l'expiració de termini i la recepció d'esmenes, i haurà de tindre lloc abans dels dos mesos següents a la convocatòria.  
En la junta general, el membre de la Junta que designe aquesta defensarà la proposta de modificació i, seguidament, qui haja proposat l'esmena, o si en són diverses, la persona que designen entre aquestes podrà fer ús del dret a la seua defensa. Una vegada finalitzada la intervenció, s'obriran torns a favor i en contra, de manera alternativa per cada esmena presentada, i seguidament se sotmetran a votació.  
Una vegada finalitzat el torn d'esmenes, el text definitiu del projecte se sotmetrà a votació i, si és el cas, i segons el que determine la normativa vigent en aquest moment, s'elevarà al consell corresponent perquè s'aprove. Es remetrà també a l'administració amb competència en matèria de règim jurídic de col·legis professionals, perquè el publique.  
  
  
  
TÍTOL IV  
Del règim econòmic i jurídic del col·legi  
  
CAPÍTOL I  
Del règim econòmic del Col·legi  
  
Article 76. Dels principis informadors i comptes anuals  
De conformitat amb el que disposa l'article 84 de l'Estatut General de l'Advocacia Espanyola, el funcionament econòmic del Col·legi s'haurà d'ajustar al règim de pressupost anual i serà objecte d'una comptabilitat ordenada, i l'exercici econòmic haurà de coincidir amb l'any natural.  
Tots els col·legiats i les col·legiades podran examinar els comptes del Col·legi a partir de la data de convocatòria de la Junta General que els haja d'aprovar.  
La Junta de Govern, a proposta de la Tresoreria, formularà els comptes corresponents a l'exercici de cada any tancat el 31 de desembre, i s'haurà de sotmetre a debat i aprovació de la primera junta general ordinària de l'any.  
Correspon a totes les persones col·legiades el dret d'informació econòmica sobre els comptes anuals formats per la memòria i el compte general de despeses i ingressos, dret que s'exercirà durant els quinze dies hàbils anteriors a la celebració de la primera junta general ordinària de l'any en què s'hagen de sotmetre a examen i aprovació.  
  
  
Article 77. Dels recursos econòmics  
Els recursos econòmics del Col·legi poden ser ordinaris i extraordinaris.  
Constitueixen els recursos ordinaris del Col·legi:  
1. Els rendiments de qualsevol naturalesa que produïsquen els béns o drets que integren el seu patrimoni, així com els rendiments dels fons depositats en els seus comptes.  
2. Els drets d'incorporació en el Col·legi que lliurement determine la Junta de Govern.  
3. Els drets que fixe la Junta de Govern per expedició de certificats, emissió de dictàmens, arbitratges, informes, resolucions o consultes que emeta sobre qualsevol matèria.  
4. L'import de les quotes ordinàries i de les extraordinàries.  
5. Els ingressos procedents de la prestació de serveis en la forma i quantia que la Junta de Govern establisca.  
6. Els ingressos per la promoció entre els col·legiats i les col·legiades de serveis i activitats desenvolupats per tercers.  
7. Els obtinguts per qualsevol altre concepte que legalment corresponga.  
Són recursos extraordinaris:  
1. Les subvencions o els donatius que concedisquen al Col·legi l'Estat o corporacions oficials, entitats o particulars.  
2. Els béns que per qualsevol títol passen a formar part del patrimoni del Col·legi.  
3. Les quantitats que, per qualsevol concepte, corresponga percebre al Col·legi quan administre, en compliment d'algun encàrrec temporal o perpetu, cultural o benèfic, determinats béns o rendes.  
4. Tots els que no tinguen la consideració d'ordinaris.  
  
Article 78. De l'administració  
El patrimoni del Col·legi serà administrat per la Junta de Govern, i per delegació d'aquesta, per la tresorera o el tresorer, amb la col·laboració tècnica que siga necessària a aquest efecte.  
  
Article 79. Del pressupost  
Anualment, la Junta de Govern elaborarà un pressupost de despeses i ingressos que sotmetrà a la segona junta general ordinària perquè n'efectue l'examen, l'esmena i l'aprovació o el rebuig. Si no s'aproven abans del primer dia de l'exercici econòmic corresponent, es consideraran automàticament prorrogats els pressupostos de l'exercici econòmic anterior.  
  
Article 80. De la comptabilitat  
La comptabilitat del Col·legi s'adaptarà en el pla general de comptabilitat que estiga vigent en cada moment.  
  
Article 81. Del personal laboral del Col·legi i dels col·laboradors  
  
Per a l'acompliment de les funcions que té encomanades, el Col·legi es podrà dotar de personal laboral i personal col·laborador.   
Correspondrà a la Junta de Govern, a proposta de la Secretaria, decidir en tot cas, i segons les necessitats del servei, sobre la contractació del personal laboral o la designació de personal col·laborador.   
Serà personal laboral del Col·legi el que, d'acord amb la normativa laboral i la jornada i les condicions que en cada cas s'estipulen, es contracte, en règim de dependència, per a atendre les funcions habituals del Col·legi i els serveis dependents d'aquest. Correspondrà a la Junta del Govern la distribució del treball, el sou i les gratificacions.  
  
El personal de plantilla del Col·legi serà sempre nomenat per concurs i constarà en el pressupost amb les assignacions respectives. La Junta de Govern podrà nomenar, a càrrec d'imprevistos, el personal de caràcter temporal que considere necessari.  
Són col·laboradores les persones col·legiades que, amb caràcter transitori o ocasional, auxilien la Junta de Govern o el Col·legi per al millor acompliment de les seues funcions.   
  
  
CAPÍTOL II  
Del règim jurídic del Col·legi  
 i de la impugnació dels actes col·legials  
  
Article 82. Règim jurídic  
El Col·legi de l'Advocacia de Sueca, com a corporació de dret públic, està subjecte al dret administratiu quan exercisca potestats públiques. Aquest exercici es regirà per la seua normativa estatutària específica i, supletòriament, per les lleis administratives comunes.  
Quant a la resta de la seua activitat, els actes i acords que adopten els òrgans col·legials estaran sotmesos a aquests estatuts i al dret privat, i podran ser objecte d'impugnació, reclamació o exigència de les responsabilitats que, per la naturalesa que té, es puguen derivar davant de la jurisdicció que corresponga per raó de la matèria.  
  
Article 83. De la notificació d'actes i resolucions dels òrgans de govern  
La notificació dels acords i les resolucions dels òrgans col·legiats es durà a terme de conformitat amb les regles següents:  
S'hauran de notificar els acords i les resolucions que afecten drets i interessos de les persones que tenen la condició d'interessades.  
  
Tota notificació d'un acte o una resolució subjecta al dret administratiu haurà de contindre el text íntegre, amb indicació de si posa fi o no a la via administrativa, l'expressió dels recursos que siguen procedents, si és el cas, en via administrativa i judicial, l'òrgan davant del qual s'hauran de presentar i el termini per a interposar-los, sense perjudici que les persones interessades puguen exercitar, si és el cas, qualsevol altre que estimen procedent.  
Les notificacions que continguen el text íntegre de l'acte o resolució, però ometen algun dels altres requisits que es preveuen en l'apartat anterior, tindran efecte a partir de la data en què la part interessada duga a terme actuacions que suposen el coneixement del contingut de l'acte i abast del text o la resolució objecte de la notificació, o interpose qualsevol recurs que siga procedent.  
A l'efecte de les notificacions personals, es considerarà com a domicili a l'efecte de notificació, el domicili professional de les persones col·legiades exercents i inscrites i el domicili que figure en l'arxiu de la corporació per als no exercents. En el cas de terceres persones interessades, es considerarà domicili el que indiquen a aquest efecte.  
  
Amb independència del mitjà utilitzat, les notificacions seran vàlides sempre que es permeta tindre constància de l'enviament o la posada a disposició, la recepció o l'accés a la comunicació per la persona interessada o el seu representant. L'acreditació de la notificació efectuada s'haurà d'incorporar a l'expedient.  
Si les notificacions efectuades per qualsevol dels mitjans regulats en l'article següent resulten infructuoses, serà vàlida la realitzada amb la inserció de l'acte notificat en el tauler d'anuncis d'aquest col·legi durant un termini de quinze dies.  
  
Article 84. De les formes i els mitjans de comunicació del Col·legi  
1. Sempre que ho permeta l'estat de la tecnologia, els integrants del col·legi s'hauran de relacionar amb aquest per mitjans electrònics, d'acord amb el que preveuen les lleis de procediment administratiu, l'Estatut General de l'Advocacia i aquest estatut. Aquesta previsió afecta igualment altres professionals de l'advocacia que es relacionen o s'hagen de relacionar amb el Col·legi per qualsevol causa.  
2. A aquest efecte hauran d'utilitzar els mitjans electrònics, les aplicacions o els sistemes que establisca el Col·legi, que respectarà les garanties i els requisits previstos per al procediment de què es tracte. La Junta de Govern podrà adoptar els acords que siguen oportuns per a una regulació adequada de l'ús de mitjans electrònics a l'efecte de notificacions.  
3. Les notificacions electròniques del Col·legi es podran fer d'una de les dues maneres següents:  
a) Mitjançant la remissió de correu electrònic a l'adreça electrònica de qui es tracte. A aquest efecte, la persona integrant del Col·legi haurà de comunicar i mantindre actualitzada una adreça de correu electrònic, per mitjà de la qual es poden efectuar les notificacions oportunes. Aquesta obligació s'haurà d'omplir en el termini màxim d'un mes des de l'aprovació d'aquest estatut o, si és el cas, des de l'adquisició de la condició d'integrant d'aquest col·legi. Aquesta mateixa comunicació s'haurà de fer a qualsevol altre professional de l'advocacia que haja de mantindre relació amb aquest col·legi.  
b) Mitjançant la posada a disposició de la notificació de què es tracte, en la seu electrònica del Col·legi. En aquest cas, el Col·legi posarà la notificació a la disposició del col·legiat o la col·legiada perquè la reba i tinga el coneixement del contingut en un termini màxim de deu dies a comptar de la posada a disposició. D'aquesta manera, constant la correcta remissió de l'acte de comunicació per aquests mitjans tècnics, de no accedir la persona destinatària al seu contingut en el termini indicat, s'entendrà que la notificació s'ha efectuat legalment desplegant plenament els seus efectes.  
4. En els casos en què el sistema de posada a disposició de la notificació en seu electrònica del Col·legi ho permeta, es remetrà, a més, a la persona destinatària, un avís a la seua adreça electrònica col·legial, sense que la impossibilitat o absència d'aquest avís afecte la validesa de la notificació.  
5. Les notificacions seran vàlides sempre que es puga tindre constància de les dades següents:  
a) L'enviament o la posada a disposició, siga per mitjans electrònics o per mitjans no electrònics.  
b) La recepció i/o l'accés per l'interessat o la interessada o, en els casos de falta d'accés a la notificació, en el transcurs de deu dies sense acceptar-la.  
c) Les dates i hores, tant de remissió o posada a disposició com de l'acceptació per part de la persona interessada o el transcurs del termini indicat sense accedir a aquesta.  
d) La identitat personal o electrònica del remitent i destinatari o destinatària.  
e) En els casos de posada a disposició en seu electrònica, s'acreditaran els casos anteriors mitjançant una certificació de traçabilitat, o equivalent, expedida pel Consell General de l'Advocacia Espanyola. Igualment, tindrà la mateixa consideració la certificació que, d'acord amb els registres que consten en el servidor de correu, emeta el Col·legi de l'Advocacia, en el cas de remissió directa de correu electrònic.  
  
6. En cap cas s'efectuaran per mitjans electrònics les notificacions en les quals els actes que s'han de notificar estiguen acompanyats d'elements que no siguen susceptibles de conversió en format electrònic i les que continguen mitjans de pagament.  
7. En els casos de notificacions per mitjà no electrònic, s'acreditarà amb el justificant de recepció corresponent. Si el destinatari rebutja, expressament o tàcitament, rebre la notificació, es tindrà per efectuada vàlidament i se seguirà amb els altres tràmits.  
8. Es podrà efectuar la notificació per mitjans no electrònics en les circumstàncies següents:  
a) Quan la notificació es faça en ocasió de la presència física de la persona destinatària i aquesta sol·licite o accepte la seua recepció en aquest moment.  
b) Quan el Col·legi considere procedent la pràctica de la notificació per lliurament personal.  
  
Article 85. De l'executivitat i eficàcia dels actes  
1. Els acords i actes dels òrgans col·legials en matèries no subjectes a dret administratiu seran immediatament executius, llevat que en els mateixos acords es dispose una altra cosa.  
2. Els acords i actes sotmesos a dret administratiu, és a dir, els adoptats com a corporació de dret públic, es presumiran vàlids i produiran efectes des de la data en què es dicten, llevat que en aquests es dispose una altra cosa o es referisquen a matèria disciplinària. L'eficàcia quedarà demorada quan així ho exigisca el contingut de l'acte o estiga supeditada a la seua notificació o publicació.  
3. La suspensió dels actes i acords sotmesos a dret administratiu es regirà per les normes que estableix la regulació del procediment administratiu comú. S'exceptuen les sancions imposades en matèria disciplinària, que quedaran automàticament en suspens amb la interposició d'un recurs administratiu o contenciós administratiu, de manera que només s'executaran quan adquirisquen fermesa en via administrativa i, si és el cas, contenciosa administrativa, bé per no ser objecte de recurs administratiu o jurisdiccional, bé per a resultar confirmades després de la resolució dels recursos corresponents.  
  
  
Article 86. Del còmput dels terminis  
Els terminis que es preveuen en aquest estatut expressats en dies s'entendran hàbils, llevat que expressament se'n diga una altra cosa.  
  
Article 87. Dels recursos contra els acords dels òrgans de govern  
  
1. Els acords emanats dels òrgans de govern d'aquest col·legi subjectes al dret administratiu, els actes definitius i els de tràmit que produïsquen indefensió o determinen la impossibilitat de continuar el procediment, seran recurribles en alçada davant del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats, dins del termini d'un mes, comptat a partir de l'endemà de l'adopció, o, si és el cas, des de la notificació als interessats.  
  
Els acords de la Junta General seran recurribles tant pels col·legiats i les col·legiades als quals afecte personalment com per la Junta de Govern.  
2. El recurs es podrà interposar davant del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats o davant del Col·legi de l'Advocacia de Sueca, que l'elevarà, amb els seus antecedents i l'informe que siga procedent, al Consell Valencià, dins dels quinze dies següents a la data de presentació.  
  
3. El recurrent podrà acudir a la via contenciosa administrativa per desestimació del recurs expressa o presumpta, atés que el silenci tindrà efecte desestimatori dels recursos que s'estableixen en aquest article.  
  
4. La interposició del recurs d'alçada davant del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats no suspén l'executivitat dels acords, excepte en els casos següents:  
a) Quan la Junta de Govern interpose un recurs contra acord de la Junta General, fundat en la concurrència d'una causa de nul·litat de ple dret.  
b) Quan es recórrega una sanció disciplinària.  
c) Quan a instàncies de part així ho acorde el Consell Valencià, per concórrer circumstàncies que puguen causar danys difícilment reparables o desproporcionats respecte de l'interés públic tutelat per l'acte.  
  
En els primers dos casos, la simple interposició del recurs suspendrà automàticament l'executivitat de l'acte. La suspensió s'alçarà quan es resolga el recurs.  
En el tercer cas, l'acord no s'entendrà suspés ni tan sols pel transcurs del termini d'un mes, o de qualsevol altre, des que se sol·licite la suspensió sense rebre'n resposta, de manera que, perquè la suspensió s'entenga concedida, es requerirà una resolució expressa del Consell en aquest sentit.  
  
  
CAPÍTOL XII  
De la fusió, segregació, dissolució i liquidació  
  
Article 88. De la fusió, segregació, dissolució i liquidació del Col·legi  
La fusió, absorció i dissolució del Col·legi podrà ser acordada per la junta general extraordinària, convocada especialment a aquest efecte per la Junta de Govern o quan ho sol·liciten, almenys, una quarta part dels col·legiats i les col·legiades exercents residents. A la junta hauran d'assistir personalment, almenys, la meitat més un dels integrants del cens col·legial i l'acord s'haurà d'adoptar pel vot a favor de dues terceres parts dels assistents, i no es permetrà la delegació del vot.  
  
En cas que s'aprove la dissolució del Col·legi, la Junta General proveirà allò que siga necessari respecte de la liquidació, determinarà el nombre de liquidadors, designarà els col·legiats i les col·legiades que hagen d'actuar com a tals, i establirà les atribucions que els correspongueren en l'exercici de les seues funcions i el procediment que s'ha de continuar per a la liquidació.  
  
  
DISPOSICIÓ ADDICIONAL  
  
En tot allò que no preveuen aquests estatuts s'aplicarà el que es preveu en l'Estatut General de l'Advocacia Espanyola i les lleis de col·legis professionals, l'estatal i de la Comunitat Valenciana.  
  
  
DISPOSICIÓ FINAL  
  
Aquests estatuts, una vegada aprovats per la Junta General, es comunicaran al Consell Valencià de Col·legis d'Advocats, el Consell General de l'Advocacia Espanyola i la conselleria competent en matèria de consells i col·legis professionals de la Generalitat Valenciana per a la inscripció en el Registre de col·legis professionals, i publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, moment en el qual se'n produirà l'entrada en vigor.  
  
  
DISPOSICIÓ DEROGATÒRIA  
  
Una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquest estatut, quedaran expressament derogats els estatuts anteriors per al règim i govern de l'Il·lustre Col·legi de l'Advocacia de Sueca i les seues modificacions.»



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9713, del 27-10-2023 (2023/10389)

RESOLUCIÓN 27 de septiembre de 2023, de la directora general de Justicia, por la que se resuelve inscribir los nuevos Estatutos del Ilustre Colegio de la Abogacía de Sueca, en el Registro de colegios profesionales y consejos valencianos de colegios profesionales de la Comunitat Valenciana.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9713

Fecha DOGV
:   27-10-2023

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2023/10389

CVE


Fecha del documento
:   27-09-2023

Organismo emisor
:   Conselleria de Justicia e Interior

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Justicia e Interior](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN 27 de septiembre de 2023, de la directora general de Justicia, por la que se resuelve inscribir los nuevos Estatutos del Ilustre Colegio de la Abogacía de Sueca, en el Registro de colegios profesionales y consejos valencianos de colegios profesionales de la Comunitat Valenciana. [2023/10389]  
Visto el expediente de solicitud de modificación estatutaria instruido a instancia del Ilustre Colegio de la Abogacía de Sueca, inscrito con el número 42 de la Sección Primera del Registro de colegios profesionales y de consejos valencianos de colegios profesionales de la Comunitat Valenciana, en el que se solicita la inscripción de los nuevos Estatutos en dicho registro, atendiendo a los siguientes  
Hechos  
Primero. En fecha 10 de noviembre de 2022 el decano del Colegio presentó la solicitud de inscripción de los nuevos Estatutos de la corporación profesional en el Registro de colegios profesionales y de consejos valencianos de colegios profesionales de la Comunitat Valenciana, en cumplimiento de lo previsto en el artículo 11 de la Ley 6/1997, de 4 de diciembre, de consejos y colegios profesionales de la Comunidad Valenciana.  
Segundo. Los actuales Estatutos del Colegio fueron inscritos en el Registro de colegios profesionales y de consejos valencianos de colegios profesionales de la Comunitat Valenciana el 8 de enero de 1988, y por Decreto 157/2023, de 12 de septiembre, del Consell, se modifica la denominación del Ilustre Colegio de Abogados de Sueca, por la de Ilustre Colegio de la Abogacía de Sueca (DOGV 9689, 22.09.2023). Dicha modificación fue inscrita en el referido Registro en dicha fecha.  
Tercero. Mediante oficio de 21 de abril de 2023, el Servicio de Colegios Profesionales y Registro de Uniones de Hecho de la Comunitat Valenciana formuló reparos a la documentación remitida y al contenido de la propuesta de modificación de los Estatutos, solicitando que subsanaran las deficiencias.  
Cuarto. El 19 de junio de 2023 el Colegio presentó documentación complementaria que subsanaba los reparos formulados a los Estatutos, y se remitió el texto modificado de los Estatutos.  
Quinto. Consta en el expediente el certificado de la secretaria del Colegio, de fecha 3 de noviembre de 2022, suscrito por el decano en los que se indica que la Junta General extraordinaria de colegiados, celebrada el 7 de junio de 2022, aprobó la modificación de los Estatutos y autorizó al decano del Colegio para realizar ante la Conselleria de Justicia, Interior y Administración Pública, las gestiones necesarias para su tramitación y publicación.  
Sexto. Consta en el expediente la comunicación al Consejo Valenciano de Colegios de Abogados de la Comunidad Valenciana, de fecha 12 de junio de 2023, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 11.3 de la Ley 6/1997, de 4 de diciembre, de la Generalitat, de consejos y colegios profesionales de la Comunidad Valenciana.  
Séptimo. La modificación estatutaria cuya inscripción se solicita se refiere a unos nuevos Estatutos, que quedan redactados según el anexo I de la presente resolución.  
  
Fundamentos de derecho  
  
Primero  
Revisada la solicitud de nuevos Estatutos del Ilustre Colegio de la Abogacía de Sueca, estos contienen las determinaciones exigidas por el artículo 10 de la Ley 6/1997, de 4 de diciembre, de consejos y colegios profesionales de la Comunidad Valenciana.  
  
Segundo  
Los Estatutos han sido aprobados con los requisitos y formalidades previstos en dicho artículo y en los propios Estatutos del Colegio.  
  
Tercero  
Esta dirección general es competente para tramitar y resolver el presente expediente, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 6.1 de la Ley 6/1997, de 4 de diciembre, de consejos y colegios profesionales de la Comunidad Valenciana, teniendo en cuenta lo previsto por la disposición final del Decreto 4/2002, de 8 de enero, por el que se aprueba el reglamento de desarrollo de la Ley 6/1997, de 4 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de consejos y colegios profesionales de la Comunidad Valenciana; y en virtud de las atribuciones contenidas en el artículo 69 del Decreto 112/2023, de 25 de julio, del Consell, por el que se establece la estructura orgánica básica de la Presidencia y de las consellerias de la Generalitat y en el artículo 9.2.h del Decreto 134/2023, de 10 de agosto, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Justicia e Interior.  
Por todo lo anterior, visto el artículo 36 de la Constitución y el artículo 49.1.22ª del Estatuto de Autonomía de la Comunitat Valenciana; la Ley 2/1974, de 13 de febrero, de Colegios Profesionales; los artículos 11, 25 y 26 de la Ley 6/1997, de 4 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de consejos y colegios profesionales de la Comunidad Valenciana; así como los artículos 21 y 74 del Decreto 4/2002, de 8 de enero, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el reglamento de desarrollo de esta última; y demás disposiciones complementarias de pertinente aplicación, resuelvo:  
  
Primero  
Inscribir los nuevos Estatutos del Ilustre Colegio de la Abogacía de Sueca en el Registro de colegios profesionales y de consejos valencianos de colegios profesionales de la Comunitat Valenciana.  
  
Segundo  
Publicar la presente resolución en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
Contra la presente resolución, que pone fin a la vía administrativa, se podrá interponer, potestativamente, recurso de reposición ante el mismo órgano que ha dictado el acto, en el plazo de un mes contado desde el día siguiente al de su notificación, o bien, recurso contencioso-administrativo ante la Sala de lo Contencioso Administrativo del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana en el plazo de dos meses contados desde el día siguiente al de su notificación. Todo ello de conformidad con lo establecido en los artículos 123 y 124 de la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas, y en los artículos 10, 14 y 46 de la Ley 29/1998, de 13 de julio, reguladora de la jurisdicción contencioso-administrativa, sin perjuicio de que se utilice cualquier otra vía que se considere oportuna.  
  
València, 27 de septiembre de 2023.- La directora general de Justicia: Cristina Gil Fabregat.  
  
  
ANEXO I  
  
«ESTATUTO PARA EL RÉGIMEN Y GOBIERNO DEL ILUSTRE COLEGIO DE LA ABOGACÍA DE SUECA  
  
INDICE  
PREÁMBULO  
TÍTULO I - DEL COLEGIO  
CAPÍTULO ÚNICO  
Artículo 1. Denominación y naturaleza jurídica  
Artículo 2. Ámbito territorial. Domicilio  
Artículo 3. De los fines  
Artículo 4. De las funciones  
Artículo 5. Tratamiento y emblemas  
Artículo 6. Lengua y Derecho Civil Valenciano  
Artículo 7. Miembros  
Artículo 8. Memoria anual  
Artículo 9. De la ventanilla única  
Artículo 10. De la atención a las personas consumidoras y usuarias  
Artículo 11. De la función social del Colegio  
TÍTULO II - DEL EJERCICIO DE LA PROFESIÓN  
CAPÍTULO I - De las condiciones para el ejercicio de la profesión  
Artículo 12. De la obligatoriedad de la colegiación  
Artículo 13. De los requisitos de incorporación  
Artículo 14. De la incorporación de abogadas y abogados procedentes de otros Colegios y Estados no miembros de la Unión Europea o del Espacio Económico Europeo  
Artículo 15. De la aprobación, suspensión y denegación de la incorporación  
Artículo 16. Del juramento o promesa  
Artículo 17. De las causas de incapacidad para el ejercicio de la abogacía  
Artículo 18. De la pérdida de la condición de colegiado y colegiada  
Artículo 19. De la rehabilitación del profesional de la abogacía expulsado  
Artículo 20. De las incompatibilidades  
CAPÍTULO II - De los derechos y obligaciones de las colegiadas y colegiados.  
Artículo 21. Normas que los regulan  
Artículo 22. De los derechos de las colegiadas y colegiados  
Artículo 23. De los deberes de las colegiadas y colegiados  
Artículo 24. Distinciones y honores  
Artículo 25. De la sustitución  
Artículo 26. De la necesidad de identificarse  
CAPÍTULO III - De la manera de organizarse para ejercer la abogacía.  
Artículo 27. De la forma de los despachos  
Artículo 28. Del ejercicio individual de la profesión  
Artículo 29. Del ejercicio colectivo o sociedades profesionales  
Artículo 30. Del régimen de colaboración multidisciplinar  
CAPÍTULO IV - Del ejercicio de la profesión en España por profesionales de la abogacía de otros estados miembros de la Unión Europea o de estados miembros del Espacio Económico Europeo.  
Artículo 31. Del ejercicio en España con título profesional de origen  
Artículo 32. Del derecho de establecimiento y de la incorporación en el Colegio como abogada o abogado inscrito  
Artículo 33. De la necesidad de concierto con profesional de la abogacía española  
Artículo 34. Integración en la profesión  
CAPÍTULO V - De los Honorarios Profesionales  
Artículo 35. De los honorarios profesionales  
Artículo 36. De la intervención del Colegio en la determinación de honorarios  
CAPÍTULO VI - De los turnos de oficio y turnos de asistencia  
Artículo 37. Competencia  
Artículo 38. Funcionamiento  
Artículo 39. Requisitos generales  
CAPÍTULO VII - Del régimen de responsabilidad de las colegiadas y colegiados y de las sociedades profesionales  
Artículo 40. De la responsabilidad civil y penal  
Artículo 41. Normas generales de la responsabilidad disciplinaría  
Artículo 42. Procedimiento disciplinario  
Artículo 43. Infracciones  
Artículo 44. Sanciones  
Artículo 45. De la mediación del decano o decana  
TÍTULO III - DE LOS ÓRGANOS DEL COLEGIO  
CAPÍTULO I - Principios rectores y órganos de gobierno.  
Artículo 46: Principios rectores y órganos de gobierno  
CAPÍTULO II - De la Junta de Gobierno  
SECCIÓN PRIMERA - Composición  
Artículo 47. De la composición de la Junta de Gobierno  
Artículo 48. De la decana o decano  
Artículo 49. De la vicedecana o vicedecano  
Artículo 50. De las diputadas y diputados  
Artículo 51. De la secretaria o secretario  
Artículo 52. De la tesorera o tesorero  
Artículo 53. De la bibliotecaria o bibliotecario  
Artículo 54. De las sustituciones  
SECCIÓN SEGUNDA - FUNCIONES Y FUNCIONAMIENTO  
Artículo 55. De las atribuciones de la Junta de Gobierno  
Artículo 56. Del funcionamiento de la Junta de Gobierno  
Artículo 57. De las Comisiones  
SECCIÓN TERCERA - ELECCIONES  
Artículo 58. Del régimen electoral  
Artículo 59. De la capacidad para ser miembro de la Junta de Gobierno  
Artículo 60. De los requisitos para optar a los cargos  
Artículo 61. De la convocatoria de elecciones  
Artículo 62. De la presentación de candidaturas  
Artículo 63. Del desarrollo de las votaciones  
Artículo 64. De la votación anticipada  
Artículo 65. Del escrutinio y proclamación  
Artículo 66. De la toma de posesión  
Artículo 67. Disposiciones comunes a la elección  
Artículo 68. De la comunicación del resultado  
Artículo 69. De los ceses  
Artículo 70. De la moción de censura  
CAPÍTULO III - DE LA JUNTA GENERAL  
Artículo 71. De la Junta General  
Artículo 72. De la convocatoria a Junta General Ordinaria  
Artículo 73. De las Juntas Generales Extraordinarias  
Artículo 74. Disposiciones comunes a la celebración de las juntas generales  
CAPÍTULO IV - DE LA MODIFICACIÓN DEL ESTATUTO  
Artículo 75. De la modificación del Estatuto  
TÍTULO IV - DEL RÉGIMEN ECONÓMICO Y JURÍDICO DEL COLEGIO  
CAPÍTULO I - Del régimen económico del Colegio  
Artículo 76. De los principios informadores y cuentas anuales  
Artículo 77. De los recursos económicos  
Artículo 78. De la administración  
Artículo 79. Del presupuesto  
Artículo 80. De la contabilidad  
Artículo 81. Del personal laboral del Colegio y de las colaboraciones  
CAPÍTULO II - Del régimen jurídico del Colegio y de la impugnación de los actos colegiales.  
Artículo 82. Del régimen jurídico  
Artículo 83. De la notificación de actos y resoluciones de los órganos de gobierno  
Artículo 84. De las formas y medios de comunicación del Colegio  
Artículo 85. De la ejecutividad y eficacia de los acuerdos  
Artículo 86. Del cómputo de los plazos  
Artículo 87. De los recursos contra los acuerdos de los órganos de gobierno  
CAPÍTULO III - De la fusión, absorción y disolución  
Artículo 88. De la fusión, absorción y disolución  
DISPOSICIÓN ADICIONAL  
DISPOSICIÓN FINAL  
DISPOSICIÓN DEROGATORIA  
  
  
PREÁMBULO  
  
I. El día 17 de agosto de 1841, en el despacho del primer Decano, D. Asensio Blasco, se procedió, por los veintitrés abogados del distrito, a la constitución del Colegio de Abogados de Sueca.  
II. Desde aquel momento hasta hoy, casi dos siglos después, muchas cosas han cambiado en el ejercicio de la profesión, desde la incorporación de las mujeres, cada vez mayores en número, a la apertura y necesaria adaptación a la normativa de la Unión Europea y a las nuevas leyes de Colegios Profesionales y, tras la promulgación del nuevo Estatuto General de la Abogacía Española, que regula nuestra profesión, mediante el RD 135/2021, de 2 de marzo, se hace necesaria y exigible la adaptación del Estatuto propio de este Colegio, con pleno respeto a la normativa de aplicación y a las competencias que la Comunitat Valenciana y el Consejo Valenciano de Colegios de Abogados tienen asumidas según la legislación en vigor.  
Con este nuevo Estatuto se dota al Colegio de una normativa propia adaptada a los tiempos actuales, tal como corresponde a una corporación que actúa en el ámbito del derecho administrativo, recogiendo e incorporando los nuevos modos de relacionarse el Colegio tanto con sus colegiados y colegiadas como con los usuarios y consumidores, a través de la ventanilla única, sin perder de vista los fines y funciones, apostando por una formación continua siempre bajo el presupuesto y lema de la abogacía, que este Colegio ha hecho propio, de la necesidad de contar con una abogacía de excelencia para ofrecer una justicia de calidad. Debemos también destacar la nueva regulación del acceso a la profesión y a los turnos de oficio y asistencia, así como el reconocimiento, por primera vez, de los despachos multidisciplinares.  
Conforme a las distintas modificaciones legislativas liberalizadoras de los Colegios profesionales, se introduce el principio de colegiación única, no se regula el tema de la publicidad, se ha suprimido toda referencia a los baremos colegiales o fijación de normas de honorarios por parte del Colegio. Por el contrario, sí se regula con mayor detalle las infracciones de las normas deontológicas y su sanción.  
III. El nuevo Estatuto se divide y ordena en cuatro Títulos divididos a su vez en Capítulos y una disposición adicional, dos disposiciones finales y una disposición derogatoria, en el que se integran los contenidos mínimos requeridos por la Ley 2/1974, de 13 de febrero, de Colegios Profesionales, la Ley 6/1997, de 4 de diciembre, de Colegios Profesionales de la Comunidad Valenciana y el propio Estatuto General de la Abogacía Española.  
IV. El Título I «Del Colegio» recoge los aspectos más básicos y a su vez fundamentales del Colegio tales como su denominación y naturaleza, ámbito, sus fines y funciones, sus miembros, dando especial relevancia a la atención a las personas integrantes del Colegio y a las personas consumidoras y usuarias, regulando el funcionamiento de la ventanilla única, asumiendo un compromiso expreso con la transparencia mediante la publicación de la memoria anual y con la sociedad, a través de la función social.  
En este Título I, dedicado a los aspectos básicos del Colegio, se ha regulado con carácter detallado una materia transversal, como es la cooficialidad del castellano y el valenciano en toda la actividad colegial, de forma que ambas lenguas, a elección de los interesados o interesadas, sean verdaderas y plenas lenguas de comunicación y trabajo.  
Así mismo se ha mantenido el compromiso del Colegio con la recuperación del derecho civil propio valenciano que se perdió con la abolición de «Els Furs» por Felipe V y aunque nuestro Estatuto de Autonomía nos reconoce plenamente la competencia para legislar en esta materia, el Tribunal Constitucional ha limitado y recortado este derecho, dejando al Estatuto sin una pieza clave del autogobierno como es la capacidad de legislar en materia civil.  
V. El Título II se divide en siete Capítulos. El primero de ello regula las condiciones para el ejercicio de la profesión, regulando asuntos tales como los requisitos y formas de colegiación y de ejercicio de la Abogacía, incluidas las sociedades profesionales y multidisciplinares y su Registro, con especial atención a la incorporación de profesionales de la abogacía provenientes de otros estados miembros de la Unión Europea o del espacio económico europeo, las incapacidades e incompatibilidades para dicho ejercicio, la pérdida de la condición de persona colegiada y su reincorporación, así como la rehabilitación de los Abogados o Abogadas expulsados.  
El Capítulo II de este Título regula los derechos y obligaciones de las colegiadas y colegiados tanto en el ejercicio de la profesión como en su relación con el propio Colegio con una remisión genérica a los dispuesto así mismo en el Estatuto General de la Abogacía.  
El Capítulo III aborda la manera de organizarse las colegiadas y colegiados ejercientes para ese ejercicio de la abogacía, reconociendo la posibilidad de ejercer de manera individual, regulando la colaboración, de manera colectiva o mediante sociedades profesionales o en régimen de colaboración multidisciplinar.  
El Capítulo IV se dedica en su integridad al ejercicio de la profesión en España por profesionales de la abogacía de otros estados miembros de la Unión Europea o de estados miembros del Espacio Económico Europeo.  
El Capítulo V regula la necesidad y obligatoriedad de firmar con los clientes una hoja de encargo o presupuesto del trabajo encomendado, así como el contenido mínimo que ese encargo ha de contener y limitando la intervención del Colegio en estos aspectos a los estrictos términos establecidos en la legislación vigente, de manera que el Colegio no tendrá más intervención que la que le requieran los Juzgados y Tribunales, no establecerá ningún baremo ni orientación para la determinación de honorarios profesionales y no atenderá consultas a estos efectos, ni anteriores ni posteriores al encargo profesional.  
El Capítulo VI aborda los turnos de oficio y turnos de asistencia, la competencia en esta materia, el funcionamiento y los requisitos generales exigibles para que los colegiados y colegiadas ejercientes residentes puedan tener acceso a estos turnos. Además del turno de asistencia al detenido y por aplicación de la nueva normativa ya se habla del turno de asistencia a las víctimas del delito.  
Por último, el Capítulo VII regula la responsabilidad de las colegiadas y colegiados y de las sociedades profesionales, completando las infracciones contenidas en el Estatuto General con aquellas conductas específicas que desde el Colegio se considera que han de ser sancionadas en beneficio de la buena praxis y la buena imagen de la abogacía. El procedimiento disciplinario se regula por remisión al reglamento de procedimiento disciplinario del Consejo General de la Abogacía Española y las sanciones por remisión al Estatuto General.  
VI. El Título III «De los órganos de gobierno» está dedicado a los órganos y principios rectores del mismo.  
Su Capítulo I recoge los principios que rigen el Colegio y sus órganos de gobierno, reconociendo como a tales al Decano o Decana, a la Junta de Gobierno y a la Junta General  
En el Capítulo II se habla de la Junta de Gobierno, del Decano y Decana, diputados y diputadas, vicedecana o vicedecano, de la tesorería, de la secretaría y del bibliotecario o bibliotecaria, sus atribuciones, composición de la Junta de Gobierno, fines y funciones, funcionamiento y convocatoria y elecciones.  
El Capítulo III va referido a la Junta General regulando las ordinarias y extraordinarias, número, votación y todos los demás aspectos relativos a sus fines y funcionamiento, reconociendo que es el órgano supremo de la voluntad colegial.  
El Capítulo IV va dirigido específicamente a regular las futuras modificaciones del presente Estatuto.  
VII. El Título IV, Del régimen económico y jurídico del Colegio. El Capítulo I está dedicado al funcionamiento económico del mismo, recogiendo las disposiciones generales de dicho funcionamiento, los recursos económicos del Colegio, su administración, y personal laboral y colaborador.  
El Capítulo II regula la naturaleza dual del Colegio y su sujeción al Derecho Administrativo cuando actúa como corporación de Derecho Público. Se regulan los aspectos procedimentales de dicha actuación, como los plazos, la eficacia de los actos de carácter administrativo, su notificación y los recursos que pueden interponer frente a los mismos aquellas personas que ostenten un interés legítimo, con carácter previo a la revisión jurisdiccional en vía contencioso-administrativa.  
El Capítulo III regula los supuestos de fusión, segregación y liquidación del Colegio. Todos estos acuerdos corresponden al órgano soberano de decisión del Colegio, esto es, a la Junta General Extraordinaria que se convoque a tal efecto, a iniciativa de la Junta de Gobierno o del número de personas integrantes del Colegio que se establece.  
VIII. Por último, se incluye una Disposición Adicional que establece la legislación que completa todo lo no previsto en los presentes Estatutos, una Disposición Final que describe el procedimiento para su aprobación y vigencia y una Disposición Derogatoria que deroga con carácter general cuantas disposiciones anteriores contradigan el presente Estatuto.  
  
TÍTULO I  
Del colegio  
  
CAPÍTULO ÚNICO  
  
Artículo 1. Denominación y naturaleza jurídica  
El Colegio de la Abogacía de Sueca, fundado el 17 de agosto de 1841 como Colegio de Abogados de Sueca, es una Corporación de Derecho Público, amparado por la Ley y reconocido por el Estado y la Comunitat Valenciana, de carácter profesional, al servicio de la justicia y de las personas que lo componen, con personalidad jurídica propia y plena capacidad para el cumplimiento de sus fines públicos y privados en el ámbito de su competencia.  
Se rige por la Constitución Española, por las disposiciones europeas de aplicación, por las normas básicas de la Ley estatal de Colegios profesionales, por la Ley de Colegios Profesionales de la Generalitat Valenciana, por el presente Estatuto, y por el Estatuto General de la Abogacía y el Estatuto del Consejo Valenciano de Colegios de Abogados de la Comunidad Valenciana y por cualesquiera otras normas de orden interno que el Colegio pueda aprobar en el ejercicio de sus competencias y atribuciones, así como por los otros reglamentos y acuerdos aprobados por los diferentes órganos corporativos en el ámbito de sus respectivas competencias.  
Su estructura interna y funcionamiento tendrá que ser democrático, fomentando los principios de igualdad, participación, asociación y libertad de expresión de sus miembros, entre otros.  
El acceso y ejercicio a la profesión de sus miembros se rigen por los principios de igualdad de trato y no discriminación por razón de origen racial o étnico, religión o convicciones, discapacidad, edad u orientación sexual en los términos previstos en la legislación vigente.  
  
Artículo 2. Ámbito territorial. Domicilio  
El Colegio tiene su sede en Sueca, Plaza del Convento, número 5, pudiendo ser trasladada, por acuerdo de la Junta de Gobierno y posterior aprobación de la Asamblea General, a otro lugar dentro de la misma ciudad.  
Su ámbito territorial se extiende al actual partido judicial de Sueca, sobre el cual tiene competencia exclusiva y excluyente.  
La modificación de las demarcaciones judiciales no afectará el ámbito territorial del Colegio de la Abogacía de Sueca, que tendrá competencia en las nuevas que puedan crearse en su territorio.  
En el supuesto de alteración del partido por modificación de la planta judicial, el territorio del Colegio estará constituido, en todo caso, por los municipios que actualmente lo integran.  
En caso de creación de órganos judiciales en el ámbito del partido judicial de Sueca que comprendan territorios de diferentes Colegios, tendrá el Colegio de Sueca la competencia para la designación de letrados y letradas del turno de oficio que tengan que actuar en su ámbito, con independencia de la procedencia de la denuncia y/o atestado.  
  
Artículo 3. De los fines  
Son fines esenciales del Colegio en su ámbito territorial:  
1. La ordenación del ejercicio de la profesión de la abogacía, como profesión libre e independiente que, con base en la aplicación de la ciencia y la técnica jurídicas y por medio de su actividad de asesoramiento y consejo, asegura la efectividad del derecho fundamental de defensa y asistencia letrada y se constituye en garantía de los derechos y libertades de las personas, de la concordia y de la Justicia.  
2. La representación institucional exclusiva de la profesión de la abogacía, especialmente en sus relaciones con la Administración.  
3. La contribución a la garantía del derecho constitucional de defensa y acceso a la justicia mediante la organización y prestación de la asistencia jurídica gratuita y defensa de oficio.  
4. La defensa de los derechos e intereses profesionales de las personas colegiadas, estimulando los sentimientos de solidaridad y hermandad dentro de la abogacía.  
5. La intervención en el proceso de acceso a la profesión de los abogados y abogadas.  
6. Promover la constante mejora de la calidad de las prestaciones profesionales de las personas colegiadas mediante la formación profesional permanente y especializada.  
7. Velar por la ética profesional de las personas colegiadas y porque la profesión se ejerza con dignidad, libertad e independencia y responda a los intereses y las necesidades de la sociedad actual, respetando y garantizando los derechos de los ciudadanos y de los profesionales mediante el control deontológico y la aplicación del régimen disciplinario.  
8. La protección de los intereses de los consumidores y usuarios y de los clientes de los servicios de quienes ejercen la profesión.  
9. La defensa del Estado Social y Democrático de Derecho proclamado en la Constitución y la promoción y defensa de los Derechos Humanos.  
10. La colaboración en el funcionamiento, promoción y mejora de la Administración de Justicia.  
11. Y los otros que contemple el Estatuto General de la Abogacía Española y la normativa estatal y autonómica de aplicación.  
  
Artículo 4. De las funciones  
Sus funciones, en su ámbito territorial, son las establecidas por el presente Estatuto, por las leyes estatales, el Estatuto General de la Abogacía, la Ley Reguladora de los Colegios Profesionales de la Comunidad Valenciana y, en lo que le afecte, por el Estatuto del Consejo Valenciano de Colegios de Abogados.  
Sin perjuicio de otras que pudieran corresponderle, se consideran funciones públicas esenciales las siguientes:  
1. Representar y defender a la profesión ante la Administración, instituciones, tribunales, entidades y particulares, con legitimación para ser parte en todos los litigios y causas que afecten los derechos e intereses profesionales y los fines de la Abogacía; ejercitar las acciones de todo tipo que sean procedentes, así como utilizar el derecho de petición conforme a la Ley.  
2. Elaborar su Estatuto particular y sus modificaciones, redactar y aprobar su propio reglamento de régimen interior y otros acuerdos para el desarrollo de sus competencias.  
3. Colaborar con el Poder Judicial y los otros poderes públicos mediante la realización de estudios, emisión de informes, elaboración de estadísticas y otras actividades relacionadas con sus fines, cuando los sean solicitada o lo acuerdan por propia iniciativa.  
4. Organizar y gestionar los servicios de asistencia jurídica gratuita y todos aquellos otros de asistencia y orientación jurídica que se puedan crear, especialmente en beneficio de los sectores sociales más desfavorecidos o necesitados.  
5. Garantizar que el ejercicio de la abogacía se adecue a la normativa vigente, a la deontología profesional y a buenas prácticas y que se respetan los derechos e intereses de las personas destinatarias.  
6. Ordenar en el ámbito de su competencia el ejercicio de la abogacía, velando por la formación de las personas colegiadas, por el cumplimiento por estas de sus deberes y obligaciones y, particularmente, por el respecto a las normas éticas y jurídicas que regulan el ejercicio de la profesión, por la dignidad profesional y por el respeto debido a los derechos de los particulares.  
7. Velar y garantizar la eficacia y correcto ejercicio del derecho constitucional de defensa y ejercitar cuantas acciones redunden en la protección de este derecho, removiendo los obstáculos que dificultan la intervención libre e independiente del profesional de la abogacía. En consecuencia, el Colegio amparará a sus colegiadas y colegiados ejercientes cuando sean inquietados, perturbados o presionados en el ejercicio de su función, asegurando que el profesional de la abogacía se guíe exclusivamente por criterios técnicos y profesionales para la mejor defensa de su cliente y en garantía de su derecho constitucional de defensa y de la realización de la justicia.  
8. Ejercer el control deontológico y la potestad disciplinaria en la orden profesional y colegial.  
9. Organizar cursos para el perfeccionamiento profesional.  
10. Organizar y promover actividades y servicios comunes de carácter profesional, formativo, cultural, asistencial, recreativo, de previsión y cualesquiera otros que redunden en favor de sus colegiados/as.  
11. Procurar la armonía y colaboración entre las personas colegiadas impidiendo la competencia desleal entre ellas.  
12. Adoptar las medidas que permiten evitar y perseguir el intrusismo profesional.  
13. Intervenir, previa solicitud, en vías de conciliación o arbitraje en las cuestiones que, por motivos profesionales, se susciten entre los profesionales de la abogacía o entre estos y sus clientes.  
14. Ejercer funciones de arbitraje en los asuntos que le sean sometidos, así como promover o participar en instituciones de arbitraje y de mediación.  
15. Informar y dictaminar sobre honorarios profesionales, a instancia de la autoridad judicial correspondiente o previo sometimiento de las partes interesadas, pudiendo incluso emitir informes periciales, en los procesos judiciales en los cuales se discutan cuestiones relativas a honorarios profesionales.  
16. Elaborar y aprobar sus presupuestos anuales de ingresos y gastos, así como sus cuentas y liquidaciones presupuestarias y establecer y exigir las aportaciones económicas de las colegiadas y colegiados.  
  
17. Cumplir y hacer cumplir a los profesionales de la abogacía, en todo aquello que afecta a la profesión, las disposiciones legales y estatutarias, así como las normas y decisiones adoptadas por los órganos colegiales en materia que sea de su competencia.  
18. Velar porque toda persona tenga acceso a la obtención de asesoramiento jurídico y disponga de la asistencia de un profesional de la abogacía para la defensa de sus derechos e intereses legítimos, incluso auxiliándole para que designe un profesional de la Abogacía de su elección o de oficio, con o sin reconocimiento del derecho de asistencia jurídica gratuita.  
19. Crear, de manera individual o con otras personas físicas o jurídicas, sociedades, asociaciones, fundaciones o cualquier entidad o figura jurídica admitida en derecho, que tenga por objeto la prestación de servicios de interés general para la abogacía, o que desarrollen actividades en beneficio de las personas colegiadas o de la profesión, así como participar en entidades ya existentes con estas finalidades.  
20. Velar por el propio patrimonio mobiliario e inmobiliario.  
21. Velar por el buen funcionamiento de la justicia y fomentar el perfeccionamiento de la legislación y el desarrollo de la cultura jurídica.  
22. Velar por el cumplimiento de los deberes que impone el Estatuto General de la Abogacía y el resto del ordenamiento jurídico y, en especial, incorporar las tecnologías precisas para garantizar la interoperabilidad entre los diferentes sistemas.  
23. Todas aquellas otras funciones que redunden en beneficio de los intereses de la profesión, de las colegiadas y de los colegiados y el resto de fines de la Abogacía.  
  
Artículo 5. Tratamiento y emblemas  
El Colegio de la Abogacía de Sueca tendrá el tradicional tratamiento de Ilustre y su Decano o Decana el de Excelentísimo Señor o Excelentísima Señora y los miembros de la Junta de Gobierno el de Ilustrísimo Señor o Ilustrísima Señora.  
Su emblema está constituido por el escudo de la ciudad de Sueca rodeado de ramas de olivo y hojas de laurel y con una filacteria que recorre ambos lados del escudo y su base con la leyenda «Colegio de la Abogacía de Sueca».  
El Colegio podrá usar una marca o distintivo diferente al escudo para sus comunicaciones y actos.  
  
Artículo 6. Lengua y Derecho Civil Valenciano  
Son lenguas oficiales del Colegio de la Abogacía de Sueca el valenciano y el castellano.  
Las colegiadas y colegiados tienen derecho a utilizar ambas lenguas en todos los actos y comunicaciones de carácter colegial, generales y particulares. Sin perjuicio de esto y con pleno respecto a los derechos de sus miembros, el Colegio de la Abogacía de Sueca procurará utilizar en sus actuaciones preferentemente el valenciano.  
Toda persona colegiada y toda la ciudadanía en general tiene el derecho a dirigirse al Colegio en la lengua oficial de su elección, y al hecho que el Colegio se dirija a ella en esa misma lengua, en la forma verbal o escrita que corresponda.  
Las peticiones, quejas, sugerencias, expedientes y otros procedimientos se tramitarán en la lengua oficial que se elija en la solicitud. Si hay más de una persona interesada y optan por lenguas oficiales diferentes, el procedimiento se tramitará en ambas lenguas, y las notificaciones que se remitan a cada parte, así como los documentos o testimonios que requieran, se los expedirán en la lengua elegida en cada caso.  
Los documentos que se presenten en cualquiera de las dos lenguas oficiales disfrutarán de plena validez jurídica a los efectos que correspondan en cada procedimiento.  
El Colegio de Abogados de Sueca, continuando la vía iniciada con la aprobación del «Manifiesto por el Derecho Civil Valenciano», en 22 de mayo de 1992, se declara comprometido en la plena recuperación y actualización del histórico Derecho civil valenciano, por lo cual promoverá y apoyará cualesquiera iniciativas que vayan dirigidas a la obtención de este objetivo.  
  
Artículo 7. Miembros  
El Colegio de Abogados de Sueca se integra, sin ninguna limitación, por aquellas personas que, reuniendo las condiciones de aptitud y no estando incursos en ningún tipo de impedimentos, y previo cumplimiento de los requisitos, hayan sido admitidas.  
Los integrantes del Colegio pueden pertenecer a alguna de las siguientes categorías:  
a) Colegiadas y colegiados ejercientes, es decir, los ya incorporados como tales y quienes estando en posesión del título oficial que habilita para el ejercicio de la profesión y poseyendo los requisitos exigidos por la legislación vigente y el presente estatuto, se incorporan al Colegio en calidad de ejercientes para dedicarse profesionalmente al asesoramiento jurídico, a la solución de disputas y a la defensa jurídica de los derechos e intereses ajenos, tanto públicos como privados, en la vía extrajudicial, judicial o arbitral.  
b) Colegiadas y colegiados inscritos, constituida por aquellos profesionales de la abogacía que, de conformidad con la legislación europea y nacional, pueden ejercer en España con el título de su país de origen.  
c) Colegiadas y colegiados no ejercientes: Los que ya están inscritos como tales y los que, reuniendo los requisitos legales para su incorporación, no se proponen ejercer la profesión, sino disfrutar de los otros derechos, ajenos al ejercicio profesional pero inherentes a la condición de colegiadas y colegiados, reconocidos en este Estatuto y otras disposiciones aplicables.  
d) Colegiadas y colegiados de honor: integrada por aquellas personas que sean merecedores de esta distinción por sus méritos o servicios relevantes prestados a la Abogacía o al Colegio de la Abogacía de Sueca.  
  
Artículo 8. Memoria Anual  
El Colegio está sujeto al principio de transparencia en su gestión, para lo cual, elaborará una Memoria Anual que contenga la información siguiente:  
a) Informe de la gestión económica.  
b) Importe de las cuotas aplicables desglosadas por concepto y por el tipo de servicios prestados, así como las normas para su cálculo y aplicación.  
c) Información agregada y estadística relativa a los procedimientos informativos y sancionadores en fase de instrucción o que hayan conseguido firmeza, con indicación de la infracción a la cual se refieren, de su tramitación y de la sanción impuesta en su caso, con observancia, en todo caso, de la legislación en materia de protección de datos de carácter personal.  
d) Información agregada y estadística relativa a quejas y reclamaciones presentadas por los consumidores o usuarios o sus organizaciones representativas, así como sobre su tramitación y, si procede, de los motivos de estimación o desestimación de la queja o reclamación, con observancia, en todo caso, de la legislación en materia de protección de datos de carácter personal.  
e) Los cambios en el contenido del Código Deontológico, si hubiera.  
f) Las normas sobre incompatibilidades y las situaciones de conflicto de intereses en que se encuentran los miembros de la Junta de Gobierno.  
La Memoria Anual aprobada tendrá que hacerse pública a través de la página web en el primer semestre de cada año.  
  
Artículo 9. De la ventanilla única  
1. El Colegio habilitará, a través de su portal electrónico, una ventanilla única a fin de que sus colegiados y colegiadas puedan realizar todos los trámites necesarios para la colegiación, su ejercicio y su baja en el Colegio, a través de un punto único, por vía electrónica y a distancia.  
El Colegio hará lo necesario para que, a través de esta ventanilla única, sus colegiadas y colegiados puedan, sin sobrecoste:  
a) Obtener toda la información y formularios necesarios para el acceso a la actividad profesional y su ejercicio.  
b) Presentar toda la documentación y solicitudes necesarias, incluyendo la de la colegiación.  
c) Conocer el estado de tramitación de los procedimientos en los cuales tenga consideración de interesado o interesada y, en su caso, recibir la correspondiente notificación de los actos de trámite preceptivos y la resolución de los mismos por el Colegio, incluida la notificación de los expedientes disciplinarios cuando fuera procedente.  
d) Convocar a las personas integrantes del Colegio a las Juntas Generales Ordinarias y Extraordinarias y poner en su conocimiento la actividad pública y privada del Colegio.  
e) Publicar la situación de habilitación profesional de sus colegiados y colegiadas, incluyendo la información relativa a las sanciones disciplinarias no canceladas. Esta publicación se hará con estricto cumplimiento de la normativa sobre protección de datos.  
2. A través de la ventanilla única regulada en los presentes Estatutos, para la mejor defensa de los derechos de las personas consumidoras y usuarias, el Colegio ofrecerá la siguiente información, que tendrá que ser clara, inequívoca y gratuita:  
a) El acceso al registro de las colegiadas y colegiados ejercientes, que estará permanentemente actualizado y en el cual constarán, al menos, los siguientes datos: nombre y apellidos, número de colegiación, títulos oficiales de los cuales estén en posesión, domicilio profesional y situación de habilitación profesional.  
b) El acceso al registro de sociedades profesionales, que tendrá el contenido descrito en el artículo 8 de la Ley 2/2007, de 15 de marzo, de Sociedades Profesionales, o legislación que la sustituya.  
c) Las vías de reclamación y los recursos que podrán interponerse en caso de conflicto entre la persona consumidora o usuaria y la colegiada o el propio Colegio.  
d) Enlace a la página web de la Administración competente en materia de consumidores y usuarios.  
  
Artículo 10. De la atención a las personas consumidoras y usuarias  
1. El Colegio tendrá que atender las quejas o reclamaciones presentadas.  
2. Así mismo, dispondrá de un servicio de atención a las personas consumidoras o usuarias, que necesariamente tramitará y resolverá cuántas quejas y reclamaciones referidas a la actividad colegial o profesional de sus miembros se presenten por ellas, así como por asociaciones y organizaciones de consumidores y usuarios en su representación o en defensa de sus intereses.  
3. El Colegio, a través del servicio de atención resolverá sobre la queja o reclamación según proceda: bien informando sobre el sistema extrajudicial de resolución de conflictos, bien remitiéndola a los órganos colegiales competentes para instruir los oportunos expedientes informativos o disciplinarios, bien archivando o bien adoptando cualquier otra decisión conforme a derecho.  
La tramitación del procedimiento de resolución de quejas y reclamaciones será regulada por la Junta de Gobierno.  
4. La presentación de quejas y reclamaciones se podrá hacer de manera presencial, por vía electrónica y por correo.  
  
Artículo 11. De la función social del Colegio  
1. El Colegio tendrá especialmente en cuenta su responsabilidad en la sociedad en que se integra. Por eso podrá promover, organizar y ejecutar programas de acción social en beneficio de los sectores más desfavorecidos, así como para la promoción y difusión de los derechos fundamentales, los valores democráticos de convivencia o la cooperación internacional.  
2. Sin perjuicio de las competencias derivadas de la legislación sobre asistencia jurídica en materia de servicios de orientación jurídica, el Colegio podrá organizar y prestar servicios gratuitos, con o sin financiación externa pública o privada, dedicados a asesorar a quienes no tengan acceso a otros servicios de asesoramiento gratuitos y se encuentran en situaciones de necesidad, desventaja o riesgo de exclusión social.  
  
  
TÍTULO II  
Del ejercicio de la profesión  
  
CAPÍTULO I  
De las condiciones para el ejercicio de la profesión  
  
Artículo 12. De la obligatoriedad de la colegiación  
Para poder ejercer la abogacía es obligatorio estar colegiada o colegiado según lo que dispone el artículo 3, apartado 2, de la Ley 2/1974, de 13 de febrero, de Colegios Profesionales o disposición que la disposición básica que la sustituya. Corresponde en exclusiva la denominación de abogada y abogado a quienes se encuentren incorporados a un colegio de la abogacía como ejercientes  
La colegiación en el Ilustre Colegio de la Abogacía de Sueca habilita para poder ejercer la abogacía en todo el territorio del Estado y también ante los órganos jurisdiccionales internacionales o supranacionales cuando sus normas reguladoras lo permitan.  
Para el ejercicio de la Abogacía, con domicilio profesional único o principal en el ámbito territorial del Colegio, es obligatorio estar incorporado al Ilustre Colegio de la Abogacía de Sueca.  
Las personas colegiadas ejercientes pertenecientes a otros Colegios, durante su actuación en el ámbito del Colegio de la Abogacía de Sueca, quedarán sujetas a la disciplina y normas deontológicas y disciplinarias de este Colegio, conforme al artículo 3.3 de la Ley 2/1974, de 13 de febrero, sobre Colegios Profesionales; podrán utilizar los servicios colegiales y disfrutarán del amparo del Colegio, que protegerá su libertad e independencia.  
  
Artículo 13. De los requisitos de incorporación  
1. La persona que desee colegiarse en el Colegio de la Abogacía de Sueca como profesional de la abogacía, es decir, como abogada o abogado ejerciente, tendrá que cumplir los siguientes requisitos:  
a) Ser mayor de edad y tener nacionalidad española o de algún Estado miembro de la Unión Europea o del Espacio Económico Europeo o de terceros países, teniendo en cuenta lo dispuesto en tratados o convenios internacionales y del cumplimiento de los requisitos recogidos en la normativa sobre extranjería respecto del derecho de los extranjeros para establecerse y acceder al ejercicio profesional en España.  
b) Poseer el título oficial que habilite para el ejercicio de la profesión, que se acreditará mediante la aportación del título universitario oficial de licenciatura o grado en derecho y el certificado de haber superado el curso de formación especializada y la prueba de evaluación final acreditativa de la capacitación profesional para el ejercicio de la abogacía y la procura, en los términos establecidos en el RD 64/2023, de 8 de febrero por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 34/2006, de 30 de octubre, sobre acceso a las profesiones de la abogacía y la procura, así como de los demás requisitos que sean exigibles conforme a la normativa que en cada momento resulte de aplicación, salvo las excepciones establecidas en normas con rango de Ley. La acreditación de la titulación habilitante de los nacionales de algún Estado miembro de la Unión Europea o del Espacio Económico Europeo se ajustará a los requisitos de homologación que se establezcan en la Ley.  
c) Acreditar el conocimiento de la lengua castellana y/o valenciana, por cualquier medio válido en derecho, excepto cuando resulte de manera fehaciente del cumplimiento del requisito anterior.  
d) Satisfacer la cuota de incorporación, que no podrá superar los costes asociados a la tramitación de la inscripción, así como las cuotas de incorporación que establezcan el Consejo Valenciano de Colegios de Abogados y el Consejo General de la Abogacía Española, en su caso, y facilitar una cuenta bancaria en la cual se domiciliarán las cuotas y obligaciones colegiales.  
e) Carecer de antecedentes penales por delitos que llevan aparejada la imposición de penas graves o la inhabilitación para el ejercicio de la Abogacía.  
f) No haber sido condenada por intrusismo en el ejercicio de la abogacía en los tres años anteriores mediante resolución firme, salvo que se hubieron cancelado los antecedentes penales derivados de esta condena.  
  
g) No haber sido sancionada disciplinariamente con la expulsión de un Colegio de la Abogacía o, en caso de haber sufrido tal sanción, haber sido rehabilitado, lo cual se acreditará por medio de certificado expedido por el Consejo General de la Abogacía Española.  
h) No estar incurso en causa de incapacidad, incompatibilidad o prohibición para el ejercicio de la Abogacía, lo cual se acreditará por medio de certificado expedido por el Consejo General de la Abogacía Española.  
i) Formalizar el alta en el régimen de Seguridad Social que corresponda o, en su caso, el ingreso en una entidad o mutua de previsión social alternativa a este régimen, en conformidad con la legislación vigente.  
j) Facilitar en el Colegio una dirección física y otra electrónica a efectos de comunicaciones.  
2. La solicitud se realizará mediante escrito dirigido a la Junta de Gobierno al cual se acompañará la documentación acreditativa del cumplimiento de todos los requisitos para la colegiación. Esta solicitud podrá tramitarse por vía telemática a través de la ventanilla única.  
3. La colegiación como residente exige tener en su ámbito territorial despacho único o principal y no estar incorporado en ningún otro Colegio con tal carácter, sin perjuicio del traslado, que exigirá la baja como residente en el Colegio de origen, para causar alta en este Colegio de la Abogacía de Sueca.  
Se presumirá como domicilio profesional principal el del lugar, en territorio español, donde se encuentre el despacho en el cual el abogado o abogada ejerza con mayor habitualidad la profesión, respecto de otras sedes, oficinas o ubicaciones donde pueda actuar profesionalmente o, en su defecto, el del lugar en el cual esté efectivamente centralizada la gestión administrativa y la dirección de su actividad profesional. A falta de despacho profesional en territorio español, se presumirá como domicilio profesional el del domicilio personal en España.  
4. Para incorporarse como colegiado/a no ejerciente tendrán que cumplirse los requisitos establecidos en el apartado 1, a excepción del regulado en el extremo i).  
  
Artículo 14. Incorporación de abogadas y abogados procedentes otros Colegios y Estados fuera del ámbito de la Unión Europea o del Espacio Económico Europeo  
1. Podrán incorporarse como no residentes al Colegio los procedentes de otros Colegios de España.  
Para colegiarse como no residente, la persona solicitante tendrá que acreditar que figura como abogada o abogado ejerciente en el Colegio de su domicilio profesional único o principal, mediante certificado emitido por este; deberá igualmente aportar certificado del Consejo General de la Abogacía Española con el contenido contemplado en las letras g) y h) del apartado primero del artículo anterior, acreditar los requisitos de los extremos contemplados en las letras d) i) y j) del apartado primero del artículo anterior y facilitar una dirección física y otra electrónica a efectos de comunicaciones.  
2. Se estará a lo que se disponga en la normativa en vigor y convenios internacionales para la colegiación y ejercicio de la profesión por los abogados y abogadas procedentes de otros Estados fuera del ámbito la Unión Europea o del Espacio Económico Europeo, a los que, en todo caso, les serán exigibles los requisitos previstos en el artículo anterior.  
  
Artículo 15. Aprobación, suspensión y/o denegación de la incorporación  
1. Las solicitudes de incorporación serán aprobadas, suspendidas o denegadas, previa la tramitación que proceda, por la Junta de Gobierno mediante resolución motivada.  
2. La resolución de la Junta de Gobierno tendrá que pronunciarse dentro de los seis meses siguientes a la presentación de la solicitud. Serán admitidas todas aquellas personas solicitantes que reúnan los requisitos establecidos para colegiarse.  
3. Por la colegiación se entiende concedida en el Colegio la autorización para comunicar los datos de carácter profesional que, según el parecer de la Junta de Gobierno, tengan tal carácter, incluirlos en las guías colegiales y cederlos a terceros para el cumplimiento de las funciones colegiales, todo esto conforme a lo que se prevé en la legislación sobre protección de datos de carácter personal, con las limitaciones que esta establece.  
4. En el momento de la incorporación se asignará un número de colegiada o colegiado, expidiendo el Colegio la acreditación de tal condición.  
5. La tramitación de la solicitud de incorporación o reincorporación podrá ser suspendida en los siguientes supuestos:  
a) Cuando el interesado o interesada no acompañe la documentación necesaria y hasta que la aporte.  
b) Por existir dudas respecto de la legalidad o certeza de los documentos aportados y mientras no se disponga de las compulsas o legalizaciones oportunas.  
Junto a la notificación de la suspensión de la solicitud se le concederá un plazo de 15 días de subsanación o aportación de documentación, con apercibimiento de denegación.  
6. Se denegarán las solicitudes de incorporación siempre que quien pide la incorporación se encuentre en alguno de los siguientes supuestos:  
a) No cumplir los requisitos de incorporación fijados en estos Estatutos y los complementarios que, en su caso, apruebe la Junta de Gobierno.  
b) Cuando hubiera incurrido en una conducta, que en el supuesto de estar incorporado constituiría falta grave o muy grave que comportara la expulsión o suspensión del ejercicio profesional, y así estuviera declarado por resolución firme, a excepción que conforme al presente estatuto pudiera caber la rehabilitación.  
c) No haber subsanado ni aportado la documentación requerida conforme a lo indicado en el apartado anterior  
La resolución que acuerde la denegación exigirá la previa audiencia, por plazo de diez días, de la persona solicitante.  
La denegación de incorporación como ejerciente adoptada por este Colegio impedirá la incorporación de la persona solicitante cuando se trate de causa insubsanable o que no haya sido debidamente enmendada y será comunicada al Consejo General de la Abogacía Española.  
Contra la citada denegación podrá interponerse recurso de conformidad con lo establecido en el artículo 87 del presente Estatuto.  
  
Artículo 16. Del juramento o promesa  
La incorporación a la profesión por primera vez será solemne, exigirá el juramento o promesa de acatar la Constitución y el resto del ordenamiento jurídico y de cumplir las normas deontológicas de la profesión, con libertad e independencia, de buena fe, con lealtad al cliente, respecto a la parte contraria y guardando el secreto profesional.  
El juramento o promesa será prestado solemnemente ante el Decano o Decana del Colegio de la Abogacía de Sueca o ante el miembro de la Junta de Gobierno en quien se delegue con las formas y protocolo que se establezcan por la Junta.  
En todo caso, se tendrá que dejar constancia del juramento o promesa en el expediente personal de la persona colegiada.  
La Junta de Gobierno podrá acordar la celebración periódica de actos solemnes, con las formas y protocolo que la propia Junta establezca, para la ratificación pública de este juramento o promesa y que se ajustará a las siguientes formalidades: El acto de jura o promesa será togado y ante la Junta de Gobierno, presidida por su Decano o Decana. El profesional que se incorpore tendrá que ser apadrinado por un compañero o una compañera que en el acto de la ratificación pública de la jura o promesa lo presentará a la Junta de Gobierno. En el supuesto de que el nuevo/a colegiado/a no disponga de padrino o madrina será apadrinado por un miembro de la Junta de Gobierno del Colegio.  
  
Artículo 17. De las causas de incapacidad para el ejercicio de la abogacía  
Son circunstancias determinantes de la incapacidad para el ejercicio de la Abogacía:  
a) Los impedimentos que, por su naturaleza o intensidad, no permiten el cumplimiento de la misión de defensa y asesoramiento que a las personas ejercientes se encomienda.  
b) La inhabilitación o suspensión en virtud de sentencia o resolución corporativa firme.  
c) Las sanciones disciplinarias firmes que llevan aparejada la suspensión del ejercicio profesional o la expulsión de cualquier Colegio de la Abogacía del Estado, que tendrá eficacia en todo el territorio nacional.  
d) En general, la pérdida de alguno de los requisitos de ejercicio establecidos en el artículo 13 y, en este caso, la persona colegiada lo notificará en el plazo de quince días, sin perjuicio que tenga que cesar en el ejercicio de sus funciones propias inmediatamente de producirse el hecho impeditivo, y sin que la falta de notificación sea obstáculo para la actuación del Colegio en caso de que tenga noticia de la concurrencia de la causa de incapacidad por cualquier otro medio.  
La incapacidad, por cualquiera de las causas anteriores, supondrá el pase automático de profesional ejerciente a la condición de no ejerciente y desaparecerá cuando cese la causa que la hubiera motivado.  
En el caso de haber sido objeto de expulsión por sanción disciplinaria la incapacidad no desaparecerá en tanto no medie rehabilitación del abogado o la abogada en los términos previstos en el presente Estatuto.  
  
Artículo 18. De la pérdida de la condición de colegiado y colegiada  
La condición de colegiado y colegiada se perderá:  
a) Por defunción  
b) Por baja voluntaria  
c) Por dejar de satisfacer una cuota anual ordinaria o cualquier cuota extraordinaria acordada, así como por impago de cualquier otra carga colegial obligatoria.  
d) Por condena firme que comporte la pena principal o accesoria de inhabilitación para el ejercicio de la profesión.  
e) Por sanción firme de expulsión del Colegio, acordada en expediente disciplinario.  
La pérdida de la condición de colegiado o colegiada por las causas previstas en los apartados anteriores c) d) y e) será acordada por la Junta de Gobierno del Colegio en resolución motivada y, una vez firme, será inmediatamente comunicada al Consejo General de la Abogacía Española y al Consejo Valenciano de Colegios de Abogados.  
En el caso del apartado c se podrá rehabilitar al profesional de la abogacía en sus derechos siempre que se cumplan los siguientes requisitos:  
Se abrirá expediente mediante decreto en el cual constará el acuerdo de la junta de gobierno sobre la pérdida de la condición de colegiada o colegiado y se concederá a la persona interesada un plazo de quince días para que formule alegaciones sobre la posible rehabilitación de su condición de colegiada o colegiado. Será requisito indispensable que junto con las alegaciones se acredite el pago de las cuotas o cantidades debidas y sus intereses al tipo legal incrementado en dos puntos  
  
  
Artículo 19. De la rehabilitación del profesional de la Abogacía expulsado  
1. El profesional de la Abogacía sancionado disciplinariamente con la expulsión podrá obtener la rehabilitación para el ejercicio de la profesión cuando se cumplan los requisitos previstos en los apartados siguientes:  
a) Haber transcurrido un plazo de cinco años desde que la sanción de expulsión hubiera sido ejecutada.  
b) Acreditar haber superado 12 horas de actividades formativas en materia de deontología profesional.  
c) Superar la prueba escrita tipo test sobre deontología profesional que se le efectúe por el Colegio, abonando los correspondientes derechos.  
d) No haber incurrido en causa de indignidad o desprecio de los valores y obligaciones profesionales y deontológicas durante el tiempo de expulsión.  
2. La rehabilitación se solicitará mediante escrito dirigido a la Junta de Gobierno acreditando haber cumplido los requisitos anteriores. Su falta de cumplimiento determinará sin más el rechazo de la solicitud.  
La Junta una vez solicitada la rehabilitación y acreditado el cumplimiento de los requisitos tendrá que dictar resolución en el plazo máximo de tres meses, teniendo en cuenta las siguientes circunstancias:  
a) Antecedentes penales posteriores a la sanción de expulsión y sanciones disciplinarias previas no ejecutadas.  
b) Trascendencia de los daños y perjuicios derivados de la comisión de la infracción sancionada, así como, en su caso, su falta de reparación, atendida la naturaleza de aquellos.  
c) Cualquier otra relativa a su relación con los clientes, los compañeros y compañeras, las autoridades y la organización colegial que permita apreciar la incidencia de la conducta del profesional de la abogacía sobre su futuro ejercicio de la profesión, para lo cual se tendrán en cuenta denuncias o quejas recibidas con posterioridad a la expulsión, siempre que no estuvieran prescritos los hechos a que se refieran.  
3. La resolución que deniegue la rehabilitación tendrá que ser siempre motivada.  
  
Artículo 20. De las incompatibilidades  
Las colegiadas y colegiados están sometidos a las prohibiciones, incompatibilidades y restricciones especiales establecidas en el presente Estatuto, en el Estatuto General de la Abogacía y en la normativa estatal y autonómica aplicable.  
Si la abogada o el abogado a quien afecte alguna causa de prohibición o incompatibilidad opta por el cese en el ejercicio de la abogacía, tendrá que formalizar su baja como ejerciente en el plazo máximo de quince días mediante comunicación dirigida a la Junta, quien acordará inmediatamente su paso automático a no ejerciente hasta que desaparezca esta causa.  
En caso de no comunicar tal circunstancia y de ser la misma conocida por la Junta, se procederá a la apertura de expediente, dando un plazo de quince días para alegaciones y, de acreditarse la incompatibilidad, por medio de resolución motivada, acordará el paso a la situación de no ejerciente de aquellos profesionales de la abogacía en los que concurra alguna de las circunstancias determinantes de incapacidad, incompatibilidad o prohibición para el ejercicio de la abogacía mientras aquella subsista, sin perjuicio que, si así se procede, se resuelva lo que corresponda en vía disciplinaria y con independencia de la situación colegial final en la que quede quien fue declarado incapaz para el ejercicio de la abogacía.  
Desaparecida la situación de incompatibilidad o prohibición, el profesional de la abogacía, previa justificación de este extremo, podrá instar de la Junta de Gobierno su reincorporación en las condiciones colegiales anteriores.  
  
  
CAPÍTULO II  
De los derechos y obligaciones de las colegiadas y colegiados  
  
Artículo 21. Normas que los regulan  
Las colegiadas y colegiados incorporados a este Ilustre Colegio, con ocasión del ejercicio de la profesión, y en relación con sus clientes, con los Tribunales de Justicia, los otros poderes públicos, los compañeros y compañeras, las otras partes y cualesquier tercero, disfrutarán de los derechos y estarán sujetos a los deberes que se establezcan en el presente Estatuto, las Leyes de aplicación, el Estatuto General de la Abogacía Española, el Código Deontológico aprobado por el Consejo General de la Abogacía Española, el Código Deontológico de los Abogados Europeos, los acuerdos y decisiones de la Junta General y de Gobierno de este Ilustre Colegio y los que se adoptan por el Consejo General de la Abogacía y el Consejo Valenciano de Colegios de Abogados en el ámbito de sus competencias.  
  
Artículo 22. De los derechos de las colegiadas y colegiados  
Además de los derechos que otorga el Estatuto General de la Abogacía Española y normas que regulan la profesión, los que estén incorporados y los que actúen dentro del ámbito del Colegio disfrutarán, en el ejercicio de la profesión, de los siguientes:  
1. Actuar en el ejercicio de la profesión con entera libertad e independencia, sin más limitaciones que las derivadas de una disposición legal o de las normas deontológicas. Si un abogado o abogada considera que la autoridad, Tribunal o Juzgado limita su independencia o libertad para cumplir sus deberes profesionales, o que no se le guarda la consideración debida al prestigio y dignidad de su profesión, tendrá que hacerlo constar así ante esta autoridad o ante el propio Juzgado o Tribunal, dando cuenta a la Junta de Gobierno.  
2. Reclamar y obtener del Colegio y de las otras Administraciones Públicas la protección de su lícita libertad de actuación en la defensa jurídica.  
3. La inviolabilidad de su secreto profesional.  
4. Las consideraciones honoríficas debidas a su profesión y tradicionalmente reconocidas.  
Son derechos de las personas colegiadas en relación con el Colegio:  
a) Participar en la gestión corporativa y, por lo tanto, ejercer los derechos de voto y de acceso en los cargos colegiales, en la forma que establezcan las normas legales o los presentes estatutos.  
b) Participar en las actividades que promueva el Colegio, particularmente en las de formación, y utilizar las instalaciones y servicios colegiales, en los términos establecidos por la Junta de Gobierno.  
c) Solicitar información sobre los asuntos de interés general que se tratan en los órganos colegiales y de los acuerdos adoptados, sin perjuicio de la publicidad que a los mismos se los hubiera dado institucionalmente.  
d) Solicitar del Colegio la protección de su independencia y libertad de actuación profesional, la consideración debida a la Abogacía, la salvaguarda del secreto profesional, y la protección del derecho y deber de defensa, en los supuestos en que se vean limitados o perturbados por cualquier causa. Corresponderá a la Junta de Gobierno determinar en cada caso la extensión y forma del amparo concedido, así como su denegación.   
e) Promover actuaciones de los órganos de gobierno por medio de iniciativas.  
f) Conocer en cualquier momento el estado de tramitación de los expedientes en que tenga la condición de interesado.  
g) Solicitar información sobre cualquier aspecto de la vida colegial. La información requerida será facilitada por la Junta de Gobierno dentro del plazo de un mes desde su solicitud, salvo que haya motivos para negársela basados en la intimidad de las personas, el secreto profesional o la protección de los derechos y libertades de terceros. La resolución desestimatoria tendrá que ser motivada.  
h) Formular moción de censura contra los miembros de la Junta de Gobierno en los términos regulados en el presente Estatuto.  
i) La formación profesional inicial y continuada.  
j) Igualmente son derechos corporativos, a todos los efectos, aquellos que en su caso derivan de la normativa o regulación de rango superior de aplicación.  
k) Cualesquiera otros recogidos en el presentes Estatuto.  
  
Artículo 23. De los deberes de los colegiadas y colegiados  
1. Además de los que establecen el Estatuto General de la Abogacía y las normas que regulan la profesión, son deberes de las personas colegiadas:  
a) Como partícipe en la función de la Administración de Justicia, cooperar con ellos, defendiendo los derechos e intereses que le sean confiados. En ningún caso la tutela de tales intereses puede justificar la desviación del fin supremo de la justicia al hecho que la abogacía se encuentra vinculada. La defensa jurídica es una obligación profesional para los abogados y abogadas que se cumplirá ajustándose a las normas deontológicas.  
b) Guardar el secreto profesional de todos los hechos o noticias que conozca por razón de cualquier de las modalidades de su actuación profesional, no pudiendo ser obligado a declarar sobre estos; el secreto abarcará igualmente a los hechos que el abogado o abogada conozca para pertenecer a la Junta de Gobierno o, a alguna de sus Comisiones. En caso de que el Decano o Decana, o quien estatutariamente le sustituya, sea informado por la autoridad judicial o gubernativa, de la práctica de un cacheo en el despacho profesional de un abogado o abogada, tendrá que personarse y asistir a las diligencias que se practiquen, velando para la salvaguarda del secreto profesional.  
c) Cumplir exactamente las obligaciones que las leyes les imponen en su actuación profesional, así como lo dispuesto en los presentes Estatutos, en las normas deontológicas y en los acuerdos y resoluciones de la Junta de Gobierno, del Consejo Autonómico y del Consejo General de la Abogacía.  
d) Guardar, respecto de los compañeros de profesión, las obligaciones que se derivan del espíritu de hermandad y cortesía que entre ellos tiene que existir, evitando competencias ilícitas.  
e) Mantener como materia reservada las conversaciones y correspondencia habidas con los profesionales de la abogacía contrarios, con prohibición de revelar o presentarse en juicio sin su previo consentimiento.  
. Cumplir con el máximo celo y diligencia la misión de defensa que le sea encomendada  
g) Guardar el debido respeto a todas las personas que participan en la Administración de la Justicia y exigir la reciprocidad en tal corrección.  
2. Son deberes de las personas colegiadas en relación con el Colegio:  
a) Estar al corriente en el pago de sus cuotas, ordinarias o extraordinarias, así como de cualquier otra carga colegial, cualquier que sea su naturaleza, en la forma y plazos establecidos por la Junta de Gobierno. A tales efectos se consideran cargas corporativas todas las impuestas por el Colegio, el Consejo Valenciano de Colegios de Abogados y el Consejo General de la Abogacía en el marco de sus respectivas competencias.  
  
b) Denunciar en el Colegio todo acto de intrusismo que llegue a su conocimiento, así como los casos de ejercicio ilegal, sea por falta de colegiación, sea por suspensión o inhabilitación del denunciado, o por estar incurso en causas de incompatibilidad o prohibición.  
c) Denunciar en el Colegio cualquier atentado a la libertad, independencia o dignidad de cualquier integrante del Colegio en el ejercicio de sus funciones.  
d) Comunicar al Colegio los cambios de domicilio profesional, traslados de vecindad y las ausencias que duren más de tres meses consecutivos.  
e) Comunicar al Colegio una dirección de correo electrónico habilitada a efectos de las comunicaciones oficiales, así como sus posteriores cambios o modificaciones de conformidad con la legislación vigente.  
f) Comunicar al Colegio una cuenta corriente, así como sus posteriores cambios o modificaciones.  
Las comunicaciones reguladas en los tres últimos apartados tendrán que hacerse en un plazo máximo de diez días hábiles desde que se produzca el cambio o modificación  
  
  
Artículo 24. Distinciones y honores  
1. A fin de reconocer los méritos contraídos en beneficio e interés de la Abogacía o del Derecho, o los servicios prestados a esta corporación, o la dedicación constante al ejercicio profesional, el Colegio, a iniciativa de la Junta de Gobierno, podrá conceder, previa tramitación del oportuno expediente, los títulos de Colegiado o Colegiada de Honor, Medalla de Honor y Decano o Decana de Honor. Esta última distinción tendrá que ser aprobada en Junta General.  
2. Quienes, habiendo figurado como ejercientes en este Colegio y teniendo por lo tanto la condición de abogados y abogadas, durante al menos veinticinco años y el derecho a utilizar esta denominación, causaren baja en el ejercicio profesional, y cesaren en este, por alcanzar la edad de jubilación o por incapacidad física, voluntariamente manifestada, podrán continuar como colegiados y colegiadas, en calidad de no ejercientes, facultándoseles para que continúen utilizando la denominación del honroso título de abogado o abogada, como reconocimiento permanente de su vocación ejercida, pero sin que puedan ejercer la profesión, una vez causada la baja.  
  
Artículo 25. De la sustitución  
1. La sustitución en la defensa o en el asesoramiento se regirá por las normas contenidas en el presente Estatuto, en el Estatuto General de la Abogacía Española y en el Código Deontológico.  
2. Las obligaciones que imponen son exigibles en el ámbito del Colegio y de necesario cumplimiento tanto en asuntos judiciales como extrajudiciales, defensa, asesoramiento y gestión y mientras conste que haya un asunto encargado antes a otro compañero o compañera, incluso cuando se haya comunicado su cese por el cliente.  
Los profesionales de la abogacía tendrán plena libertad para aceptar o rechazar la dirección de un asunto, así como de renunciar al mismo en cualquier fase del procedimiento, siempre que no le cause indefensión al cliente.  
Los profesionales de la abogacía que tengan que encargarse de la dirección profesional de un asunto encomendado a otro compañero o compañera tendrán que comunícaselo a este, en alguna forma que permita la constancia de la recepción, acreditando haber recibido el encargo del cliente, salvo que haya renuncia escrita e incondicionada a proseguir su intervención por parte del anterior letrado o letrada y, en todo caso, pedir de este la información necesaria para continuar el asunto.  
La comunicación, excepto en caso de urgencia a justificar, tendrá que ser solicitada por escrito con carácter previo a realizar cualquier actuación.  
El profesional de la abogacía sustituido tendrá que justificar lo más pronto posible, la recepción de la comunicación, poner a disposición del compañero o compañera la documentación relativa al asunto que obre en su poder y proporcionarle los datos e informaciones que sean necesarios.  
El profesional de la abogacía sustituido tendrá derecho a reclamar y cobrar los honorarios que correspondan a su intervención profesional y el sustituto o sustituta tendrá el deber de informar a su cliente del derecho a percibir sus honorarios del profesional sustituido y el deber del cliente de abonarlos, sin perjuicio de eventuales discrepancias.  
El nuevo profesional de la abogacía que se haga cargo del asunto viene obligado a respetar y preservar el secreto profesional sobre la documentación recibida, con especial atención a la confidencialidad de las comunicaciones entre compañeros y compañeras.  
  
Artículo 26. De la necesidad de identificarse  
Los profesionales de la abogacía deberán de consignar en todas sus actuaciones o escritos que pertenecen al Colegio, así como el número de colegiación.  
Deberán acreditarse con el carné colegial expedido por el Colegio o cualquier otro documento o certificado que justifique su colegiación.  
  
  
CAPÍTULO III  
De la manera de organizarse para ejercer la abogacía  
  
Artículo 27. De la forma de los despachos  
La Abogacía podrá ejercerse en las formas previstas en el Estatuto General de la Abogacía Española y en la legislación vigente.  
El mencionado ejercicio podrá desarrollarse de forma individual o colectiva, por medio de la asociación con abogados o con otros profesionales liberales no incompatibles, según el régimen y requisitos que establecen el presente Estatuto, el Estatuto General de la Abogacía Española y la Ley 2/2007, de 15 de marzo, de Sociedades Profesionales.  
  
Artículo 28. Del ejercicio individual de la profesión  
1. El ejercicio individual de la abogacía podrá desarrollarse por cuenta propia como titular de un despacho, o por cuenta de otro, o como colaborador de un despacho individual o colectivo. No se perderá la condición de abogado o abogada que ejerce como titular de su propio despacho individual cuándo:  
a) El abogado o abogada tenga en su despacho pasantes o colaboradores, con o sin relación laboral con estos.  
b) El abogado o abogada comparta el despacho con su cónyuge, ascendientes, descendentes o parientes hasta el segundo grado de consanguinidad o afinidad.  
c) El abogado o abogada comparta los locales, instalaciones, servicios u otros medios con otros profesionales de la abogacía, pero manteniendo la independencia de sus despachos, sin identificación conjunta de los mismos ante la clientela.  
d) El abogado o abogada concierte acuerdos de colaboración para determinados asuntos o clases de asuntos con otros profesionales de la abogacía o despachos colectivos, nacionales o extranjeros, cualquier que sea su forma.  
e) El abogado o abogada constituya una sociedad unipersonal para el ejercicio de la abogacía, que tendrá que observar, cuando pueda aplicársele, lo dispuesto en el artículo siguiente para el ejercicio colectivo.  
2. El abogado o abogada titular de un despacho profesional individual responderá profesionalmente frente a su cliente de las gestiones o actuaciones que efectúen sus pasantes o colaboradores, sin perjuicio de la facultad de repetir frente a estos, si procediera. Sin embargo, los pasantes y colaboradores quedan sometidos a las obligaciones deontológicas y asumirán su propia responsabilidad disciplinaria. Los honorarios a cargo del cliente se reportarán a favor del titular del despacho, incluso en el supuesto de que las actuaciones fueron realizadas por otros letrados por delegación o sustitución de este; y a su vez, este titular del despacho responderá personalmente de los honorarios debidos a los letrados a los cuales encargo o delego actuaciones, incluso en el supuesto de que el cliente dejara de abonárselos, excepto pacto en contra.  
  
3. El ejercicio de la abogacía por cuenta de otro en régimen de especial colaboración tendrá que pactarse expresamente por escrito, fijando las condiciones, duración, alcance y régimen económico de la colaboración.  
4. La abogacía también podrá ejercerse por cuenta de otro bajo régimen de derecho laboral, mediante contrato de trabajo formalizado por escrito y en el cual tendrá que respetarse la libertad e independencia básicas para el ejercicio de la profesión y expresarse si este ejercicio fuera en régimen de exclusividad.  
5. El Colegio de la Abogacía de Sueca podrá exigir la presentación de los contratos de colaboración y de trabajo a fin de verificar si se ajustan a lo que establece este Estatuto. En las actuaciones que realice el colaborador en régimen especial o en régimen de derecho laboral, por sustitución o por delegación del despacho con que colabora, tendrá que hacer constar en nombre y por cuenta de quien actúa.  
  
Artículo 29. Del ejercicio colectivo o sociedades profesionales  
1. Las abogadas y abogados podrán ejercer la abogacía colectivamente, mediante su agrupación bajo cualquier de las formas lícitas en derecho, incluidas las sociedades mercantiles.  
2. La agrupación tendrá que tener como objeto exclusivo el ejercicio profesional de la abogacía y estar integrada exclusivamente por abogados y abogadas en ejercicio, sin limitación de número. No podrá compartir locales o servicios con profesionales incompatibles si esto afectara la salvaguarda del secreto profesional. Tanto el capital como los derechos políticos y económicos tendrán que ser atribuidos únicamente a los profesionales de la abogacía que integran el despacho colectivo.  
3. La forma de agrupación tendrá que permitir en todo momento la identificación de sus integrantes, tendrá que constituirse por escrito e inscribirse en el Registro Especial de sociedades profesionales que el Colegio tiene creado a tal efecto y tendrán las mismas obligaciones deontológicas que el resto de colegiados y colegiadas con las particularidades que le sean propias. En este Registro se inscribirán su composición y las altas y bajas que se produzcan. Quienes formen parte de un despacho colectivo estarán obligados personalmente a solicitar las inscripciones correspondientes.  
4. Los profesionales de la abogacía agrupados en un despacho colectivo no podrán tener despacho independiente del colectivo y en las intervenciones profesionales que realicen y en las minutas que emitan tendrán que dejar constancia de su condición de miembros del referido colectivo. Sin embargo, las actuaciones correspondientes a la asistencia jurídica gratuita tendrán carácter personal, aunque podrá solicitarse del Colegio su facturación a nombre del despacho colectivo.  
5. Las abogadas y abogados miembros de un despacho colectivo tendrán plena libertad para aceptar o rechazar cualquier cliente o asunto del despacho, así como plena independencia para dirigir la defensa de los intereses que tengan encomendados. Las sustituciones que se produzcan atenderán a las normas de funcionamiento del respectivo despacho, sin precisar la solicitud de venia interna. Los honorarios corresponderán al colectivo sin perjuicio del régimen interno de distribución que establezcan las referidas normas.  
6. La actuación profesional de los integrantes del despacho colectivo estará sometida a la disciplina colegial respondiendo personalmente el profesional de la abogacía que la haya efectuado. Sin embargo, se extenderán a todos los miembros del despacho colectivo el deber de secreto profesional, las incompatibilidades que afecten a cualquiera de sus integrantes y las situaciones de prohibición de actuar en defensa de intereses contrapuestos con las personas patrocinadas por cualquiera de ellos.  
7. La responsabilidad civil que pudiera tener el despacho colectivo será conforme al régimen jurídico general que corresponda a la forma de agrupación utilizada. Además, todos los profesionales de la abogacía que hayan intervenido en un asunto responderán civilmente frente al cliente con carácter personal, solidario e ilimitado.  
8. El secreto profesional incumbe también a las sociedades de abogados y abogadas y a los despachos colectivos, ejerciendo el Colegio sobre las sociedades profesionales que estén inscritas las mismas competencias que se le atribuyen en relación a las personas colegiadas, especialmente en cuanto a la deontología y a la potestad disciplinaria.  
9. Para la mejor salvaguarda del secreto profesional y de las relaciones de compañerismo, las normas reguladoras del despacho colectivo podrán someter a arbitraje colegial las discrepancias que pudieran surgir entre sus miembros a causa del funcionamiento, separación o liquidación de ese despacho.  
  
Artículo 30. Del régimen de colaboración multidisciplinar  
1. Las abogadas y abogados podrán asociarse en régimen de colaboración multidisciplinar con otros profesionales liberales no incompatibles, sin limitación de número y sin que esto afecte a su plena capacidad para el ejercicio de la profesión ante cualquier jurisdicción y Tribunal, utilizando cualquier forma lícita en derecho, incluidas las sociedades mercantiles, siempre que se cumplan las siguientes condiciones:  
a) Que la agrupación tenga por objeto la prestación de servicios conjuntos determinados, incluyendo servicios jurídicos específicos que se complementan con los de las otras profesiones.  
b) Que la actividad a ejercer no afecte el correcto ejercicio de la abogacía por los miembros abogados y/o abogadas.  
c) Que se cumplan las condiciones establecidas en el artículo anterior en lo que afecte el ejercicio de la abogacía, excepto lo expresado bajo el apartado 2 de este, que no resultará aplicable, o en el apartado 4 del cual solo será aplicable la obligación de dejar constancia de la condición de miembro del colectivo multidisciplinar en las actuaciones que se realicen y minutas que se emitan en su ámbito.  
2. Las agrupaciones en régimen de colaboración multidisciplinar tienen que inscribirse en el Registro Especial que a tal efecto se llevará en el Colegio de Abogados.  
3. Los miembros profesionales de la abogacía tendrán que separarse cuando cualquiera de sus integrantes incumpla las normas sobre prohibiciones, incompatibilidades o deontología propias de la abogacía.  
Los deberes de información e identificación que establece el Estatuto General de la Abogacía Española recaen también sobre las sociedades multidisciplinarias en las cuales son socios profesionales de la abogacía.  
Igualmente, el secreto profesional incumbe también a las sociedades multidisciplinarias con participación de profesionales de la abogacía.  
Es recomendable que los despachos multiprofesionales regulen en sus normas de constitución el régimen de acceso y separación de sus miembros, su disolución y el sometimiento a mediación o arbitraje para todas las divergencias que pudieran surgir entre sus componentes.  
  
  
CAPÍTULO IV  
Del ejercicio de la profesión en España por profesionales   
de la abogacía de otros estados miembros de la Unión Europea   
o de estados miembros del Espacio Económico Europeo  
  
Artículo 31. Del ejercicio en España con título profesional de origen  
Los profesionales de la abogacía de otro estado miembro de la Unión Europea o del Espacio Económico Europeo, podrán desarrollar en España en régimen de prestación ocasional las actividades propias de la abogacía de conformidad con la legislación vigente y estarán sometidos a las mismas normas profesionales y deontológicas que el resto de profesionales de la abogacía.  
  
Artículo 32. Del derecho de establecimiento y de la incorporación en el colegio como abogado inscrito  
Los profesionales de la abogacía de otro estado miembro de la Unión Europea o del Espacio Económico Europeo tendrán derecho a ejercer su actividad profesional en España, de manera permanente y con su título profesional de origen, bajo la denominación «profesional de la abogacía inscrito» en los términos y con las limitaciones previstas en el R.D 936/2001, de 3 de agosto, por el que se regula el ejercicio permanente en España de la profesión con título profesional obtenido en otro Estado miembro de la UE o Estado miembro del Espacio Económico Europeo.  
Aquellos de estos profesionales que tengan su domicilio profesional único o principal en España en el ámbito territorial del Ilustre Colegio de la Abogacía de Sueca deberán inscribirse previamente en el registro especial constituido al efecto. A la solicitud de inscripción facilitada por el Colegio deberán acompañar la documentación prevista en el artículo 5 del RD 936/2001, de 3 de agosto, así como la documentación que acredite el cumplimiento de los requisitos previstos en el artículo 8 de los presente Estatutos. La cuota de incorporación no podrá ser nunca superior a la exigida al resto de colegiadas y colegiados ejercientes.  
  
Artículo 33. De la necesidad de concierto con profesional de la abogacía española  
1. Los profesionales de la abogacía de otro estado miembro de la Unión Europea o del Espacio Económico Europeo, ya sea ocasional o con la categoría de profesional de la abogacía inscrito, tendrán que actuar concertadamente con un/a profesional de la abogacía colegiado/a en España en los términos previstos en las normas aplicables.  
2. El concierto tendrá que ser comunicado en cada caso al Decano o Decana del Colegio de la Abogacía en que vaya a intervenir el abogado o abogada visitante o ante aquel en el que el figure registrado como profesional de la abogacía inscrito, mediante escrito firmado por ambos profesionales, debiendo hacerse constar el concierto en todas las actuaciones profesionales que efectúe.  
3. El concierto obliga al profesional de la abogacía a acompañar y asistir al inscrito o visitante en las actuaciones profesionales.  
  
Artículo 34. Integración en la profesión  
1. Los profesionales de la abogacía que ejerzan en el ámbito territorial del Ilustre Colegio de la Abogacía de Sueca con el título profesional de origen, de manera efectiva y regular durante al menos tres años, y que estén colegiados o colegiadas como inscritos podrán solicitar y obtener la integración en la profesión de conformidad con la legislación vigente.  
2. La solicitud deberá formularse ante la Junta de Gobierno y deberá ir acompañada de los informes y documentación que considere pertinente, para acreditar el número y clases de asuntos que hubiera llevado.  
  
3. Recibida la solicitud, esta será analizada y valorada por la Junta de Gobierno, se pedirá informe al Consejo General de la Abogacía Española y se adoptará la correspondiente resolución motivada en el plazo máximo de tres meses.  
El contenido de la resolución podrá ser:  
a) Denegatorio de la solicitud, si se considera no acreditado el ejercicio efectivo y regular en España durante al menos tres años en los términos del artículo 17 del RD 936/2001, o por considerar que concurren motivos de orden público relacionados con procedimientos disciplinarios, quejas o incidentes de cualquier tipo seguidos contra el solicitante.  
b) Estimatorio de la solicitud, lo que comportará la integración de la persona solicitante como colegiado o colegiada ejerciente, obteniendo la condición de abogado o abogada a todos los efectos.  
Adoptada la resolución, se notificará al solicitante y será susceptible de recurso conforme a lo establecido en el artículo 87 de los presentes Estatutos. También se dará traslado de la resolución al Consejo General de la Abogacía Española, al Consejo Valenciano de Colegios de Abogados, a la autoridad competente del Estado de origen del solicitante y también al Ministerio de Justicia.  
  
  
CAPÍTULO V  
De los honorarios profesionales  
  
Artículo 35. De los honorarios profesionales  
1. El abogado o la abogada tienen derecho a una compensación económica adecuada por los servicios prestados, así como al reintegro de los gastos que se le hayan causado.  
2. La cuantía de los honorarios, así como su forma de retribución fija, periódica, por horas o cualquier otra, será libremente convenida entre cliente y profesional, con respecto a las normas deontológicas y de competencia desleal. Con respecto a las costas recobradas de terceros se estará al que libremente acuerden las partes.  
3. La abogada o el abogado, tan pronto como cuenten con los datos necesarios a tal efecto, tendrán que informar al cliente sobre los honorarios correspondientes a su actuación profesional y los criterios que pretendan utilizar para determinar su cuantificación, debiendo presentar la correspondiente hoja de encargo, presupuesto o medio equivalente. Vendrán obligados así mismo a informar sobre las consecuencias de una posible condena en costas y su cuantía aproximada.  
4. Se entiende recomendable en todo caso que la hoja de encargo o equivalente venga firmada también por el cliente, teniéndose que hacer constar en la misma lo siguiente:  
a) El objeto del encargo.  
b) Detalle de las actuaciones concretas que expresamente quedan incluidas en el encargo.  
c) Una referencia, en su caso, a aquellas actuaciones que no forman parte del presupuesto, pero que se estiman como posibles o probables en el desarrollo de la labor profesional.  
d) Aquellos criterios que se tendrán en consideración en la determinación de los honorarios profesionales y, en la medida posible, su cuantificación exacta. Cuando por las características del asunto se estime que no es posible su determinación en cuantía exacta, se dejará constancia de esta circunstancia, indicándose en todo caso las bases que servirán para su determinación.  
e) Las cantidades que se requerirán como suplidos o por otras circunstancias y que no se incluyan en el precio en el sentido de la letra d) anterior.  
f) Los momentos en que procede el abono de cualesquier cantidades.  
g) En su caso, la mención que el presupuesto puede quedar sujeto a eventuales modificaciones que pudiera motivar el desarrollo del encargo, modificaciones que deberán igualmente ser sometidas a la aceptación del cliente.  
5. Para la percepción de honorarios, el abogado o abogada o la sociedad profesional deberán expedir una minuta o factura que tendrán que entregar al cliente. Esta factura tendrá que cumplir todos los requisitos legales y expresará con el debido detalle todos los elementos relevantes para su determinación y, expresamente, los diferentes conceptos de honorarios, la relación de gastos y las provisiones percibidas.  
6. Con independencia de la existencia o no de hoja de encargo o presupuesto los profesionales de la abogacía tendrán derecho a la percepción de los honorarios correspondientes a la actividad desplegada, pudiendo ejercer las acciones que la ley establezca para su reclamación.  
Artículo 36. Intervención del Colegio en la determinación de honorarios  
1. El Colegio no podrá establecer baremos, catálogos, tarifas o indicaciones concretas que conduzcan directamente a la cuantificación de los honorarios de los/las profesionales ni tampoco establecer recomendaciones más amplias, directrices, normas, reglas o criterios orientativos sobre honorarios profesionales aun cuando no alcancen tal grado de concreción.  
2. Únicamente podrán elaborarse criterios orientativos para los supuestos de tasación de costas, jura de cuentas y asistencia jurídica gratuita, es decir, en el marco de un proceso judicial, y su formulación únicamente podrá ser a efectos de pautas o directrices con algún grado de generalidad, sin poder incluir ninguna clase de recomendaciones, baremos o indicaciones de honorarios.  
3. El Colegio no atenderá consultas, ni anteriores ni posteriores al encargo profesional, para la determinación de los honorarios profesionales o sobre la consideración de excesivos o adecuados de unos honorarios concretos. El Colegio únicamente podrá intervenir, en labores de resolución extrajudicial de las discrepancias en materia de honorarios profesionales, a través de los procedimientos de mediación o arbitraje, que vincularán a las partes en los términos que las mismas pacten.  
4. El Colegio tendrá que informar, únicamente a requerimiento judicial, sea de oficio o a instancia de parte, en aquellos procesos en los cuales se discutan honorarios profesionales, en su condición de corporación legalmente habilitada para la emisión de dictamen pericial y en los términos establecidos por las leyes procesales.  
  
  
CAPÍTULO VI  
Del turno de oficio y turnos de asistencia  
  
Artículo 37. Competencia  
1. Corresponde a la Junta de Gobierno del Colegio de la Abogacía de Sueca la regulación y organización de los servicios de asistencia letrada y de defensa y representación gratuitas, garantizando en todo caso su continuidad atendidos los principios de eficiencia y funcionalidad, de distribución objetiva y equitativa de los diferentes turnos y medios y, cuando el censo de profesionales lo permita, de especialización por órganos jurisdiccionales.  
La defensa profesional de oficio y la asistencia a la persona detenida y a la víctima se prestarán por los colegiados y colegiadas ejercientes residentes del Colegio que se incorporen a los mencionados turnos, salvo que la necesidad de la prestación del servicio imponga la adscripción obligatoria.  
La Junta de Gobierno del Colegio de la Abogacía de Sueca establecerá las normas para su reparto entre los colegiados y colegiadas ejercientes residentes que lo soliciten, así como los requisitos que, además de los establecidos en el presente Estatuto, tengan que cumplir aquellos que deban o quieran prestarlo.  
2. Los abogados y abogadas ejercerán las funciones a que se refiere el párrafo precedente con la libertad e independencia profesionales que los son propias y conforme a las normas éticas y deontológicas que rigen la profesión, sin perjuicio de las limitaciones de la normativa que regula el derecho de asistencia jurídica gratuita.  
Corresponde a los abogados y abogadas inscritos en el turno de oficio el asesoramiento jurídico y defensa de las personas que tengan derecho a la asistencia jurídica gratuita, conforme a la legislación vigente y en los otros casos legalmente previstos.  
3. Así mismo, corresponde a las abogadas y abogados del turno de oficio la asistencia y defensa de quienes solicitan la designación de oficio o no designan abogado o abogada en la jurisdicción penal, sin perjuicio del abono de honorarios por el cliente si no le fuera reconocido el derecho a la asistencia jurídica gratuita.  
4. Igualmente corresponde a las abogadas y abogados del turno de oficio la asistencia a los detenidos y presos y a las víctimas en los términos que exprese la legislación vigente.  
  
Artículo 38. Funcionamiento  
1. El desarrollo de estas funciones será organizado por el Colegio de la Abogacía de Sueca, procediendo a la designación del profesional de la abogacía que tenga que asumir cada asunto, al control de su desempeño, a la exigencia de las responsabilidades disciplinarias y al establecimiento de las normas y requisitos que han de cumplirse para la prestación de los servicios correspondientes, todo esto conforme a la legislación vigente.  
2. La Administración pública abonará la remuneración de los servicios que se presten en cumplimiento de lo que se establece en este capítulo y podrá efectuar el seguimiento y control periódico del funcionamiento del servicio y de la aplicación de los fondos públicos a él destinados, en la forma legalmente establecida.  
  
Artículo 39. Requisitos generales  
A todos los efectos, las abogadas y abogados adscritos a los turnos de oficio o de defensa al detenido y a la víctima, tendrán que reunir en todo momento, las siguientes condiciones, sin perjuicio de cumplir los otros requisitos y trámites que acuerde la Junta de Gobierno:  
a) Estar incorporados como ejercientes residentes en este Colegio, al menos con tres meses de antelación a la solicitud de incorporación al turno, así como tener su despacho único o principal en el ámbito del partido judicial de Sueca y contar con más de tres años de ejercicio profesional.  
b) No estar sometido a expediente disciplinario ni haber sido sancionado corporativamente, salvo su rehabilitación.  
c) Tener cumplidas sus obligaciones económicas con el Colegio de la Abogacía de Sueca.  
d) No estar inscrito en el turno de oficio ni asistencia jurídica gratuita de ningún otro Colegio  
La Junta de Gobierno podrá excluir de los turnos a quienes por su prestación de servicios a la Función Pública o empresarial, estén sujetos al cumplimiento de un horario, que les imposibilite u obstaculice gravemente el buen cumplimiento de las obligaciones inherentes al funcionamiento del turno de oficio o del turno de asistencia al detenido y a la víctima, cuya atención tiene que cuidarse en todo momento con el máximo celo y diligencia.  
El alta o nueva incorporación o reincorporación al turno de oficio se hará efectiva en la anualidad inmediatamente posterior a aquella en la que se solicite.  
  
  
CAPÍTULO VII  
Del regimen de responsabilidad de las colegiadas   
y colegiados y de las sociedades profesionales  
  
Artículo 40. De la responsabilidad civil y penal  
1. Las personas integrantes del Colegio y las sociedades profesionales están sujetas a responsabilidad penal por los delitos y faltas que cometan en el ejercicio de su actividad profesional.  
2. Las personas integrantes del Colegio y las sociedades profesionales, en su ejercicio profesional, están sujetos a responsabilidad civil cuando por dolo o negligencia dañen aquellos intereses cuya defensa les hubiera sido confiada, responsabilidad que será exigible conforme a la legislación ordinaria ante los Tribunales de Justicia.  
  
Artículo 41. Normas generales de la responsabilidad disciplinaria  
1. Las personas integrantes del Colegio y las sociedades profesionales que, en el ejercicio de la profesión, incumplan los deberes previstos en el presente Estatuto, el Estatuto General de la Abogacía, el Estatuto del Consejo Valenciano de Colegios de Abogados, el Código Deontológico y las otras normas de aplicación a la profesión, incurrirán en responsabilidad disciplinaria sin perjuicio de cualquier otra responsabilidad penal, civil o administrativa que proceda.  
2. El ejercicio de la potestad sancionadora respecto de las personas integrantes del Colegio y las sociedades profesionales corresponde a la Junta de Gobierno, y se extiende a todas las acciones u omisiones susceptibles de sanción que tengan lugar en su ámbito territorial, aunque se trate de abogadas o abogados o sociedades profesionales incorporados a otros Colegios. La Junta de Gobierno es igualmente el órgano encargado de ejecutar las sanciones impuestas, una vez firmes.  
3. La potestad disciplinaria corresponde al Consejo Valenciano de Colegios de Abogados cuando la persona afectada ostente la condición de integrante de la Junta de Gobierno o del órgano de gobierno del propio Consejo o del Consejo General de la Abogacía Española.  
4. Las sanciones disciplinarias se harán públicas en la forma en la que determine la Junta de Gobierno y se harán constar en todo caso en el expediente personal del colegiado o colegiada o en el particular de la sociedad profesional, hasta que se produzca su cancelación, todo ello conforme a lo establecido en la normativa sobre protección de datos  
5. Las sanciones disciplinarias que comporten la suspensión temporal en el ejercicio de la abogacía o la expulsión del Colegio se comunicarán al Consejo General de la Abogacía Española, al Consejo Valenciano de Colegios de Abogados, a los Juzgados y Tribunales, a la Conselleria competente en materia de consejos y colegios profesionales y, si fuera procedente, al Ministerio de Justicia, para su efectividad.  
  
Artículo 42. Procedimiento disciplinario  
En lo no establecido expresamente en el presente Estatuto, la tipificación de las infracciones disciplinarias y las sanciones correspondientes y el procedimiento contradictorio a seguir para su examen e imposición, se regirá por lo que se dispone en el Estatuto General de la Abogacía Española, el Código Deontológico y el Reglamento de Procedimiento Disciplinario aprobado por el Consejo General de la Abogacía Española, o las normas que en su caso los sustituyan.  
1. La responsabilidad disciplinaria se declarará previa la formación del expediente seguido por los trámites que se especifican en el Reglamento de Procedimiento Disciplinario del Consejo General de la Abogacía Española.  
2. La mera presentación de la denuncia no otorga a la persona denunciante la consideración de interesada. No obstante, se le comunicarán los acuerdos y resoluciones que pongan fin definitivamente en vía administrativa al procedimiento disciplinario.  
3. Si la incoación del expediente disciplinario lo es como consecuencia de una denuncia formulada por una persona usuaria de los servicios de asistencia jurídica gratuita, podrá acordarse como medida cautelar la separación del servicio del profesional de la abogacía presuntamente responsable, cuando la gravedad del hecho denunciado lo aconseje, por un periodo máximo de seis meses hasta que el expediente se resuelva.  
4. Contra la resolución que se dicte por la Junta de Gobierno poniendo fin al procedimiento podrá interponerse por las personas interesadas recurso de alzada que se regulará por lo dispuesto en el artículo 87 del presente Estatuto.  
  
Artículo 43. Infracciones y sanciones  
Las infracciones que pueden llevar aparejada sanción disciplinaria se clasifican en muy graves, graves y leves.  
Son infracciones muy graves:  
1. Las reguladas como tales en el Estatuto General de la Abogacía.  
2. La infracción del régimen de incompatibilidades regulado en el artículo 17 del presente Estatuto  
3. Los actos y omisiones que supongan ofensa grave a los deberes establecidos para las personas integrantes del Colegio en este Estatuto.  
4. El ejercicio de la profesión en estado de embriaguez o bajo los efectos de drogas tóxicas y estupefacientes cuando se afecte gravemente este ejercicio o al respeto debido a los compañeros y compañeras y administración de justicia.  
5. La constitución de asociaciones o realización de actividades, el fin o la función de las cuales sea la propia y exclusiva de este Colegio de Abogados.  
6. La comisión de una infracción grave, habiendo sido sancionado o sancionada por la comisión de otras dos del mismo carácter sin que se haya extinguido la responsabilidad de estas.  
7. El deliberado y persistente incumplimiento de las normas deontológicas esenciales en el ejercicio de la abogacía.  
Son infracciones graves:  
1. Las reguladas como tales en el Estatuto General de la Abogacía.  
2. El incumplimiento grave del presentes Estatutos, de los acuerdos adoptados por los órganos colegiales en el ámbito de su competencia, así como por el reiterado incumplimiento de la obligación de atender las cargas colegiales.  
3. La falta de respeto, por acción u omisión, o el atentado contra la dignidad y honor a los miembros de la Junta de Gobierno cuando actúan en el ejercicio de sus funciones.  
4. Los actos de desconsideración manifiesta hacia los profesionales de la abogacía en el ejercicio de la actividad profesional.  
5. La competencia desleal, cuando así haya sido declarada por el órgano competente y la infracción de las normas de publicidad establecidas en el Estatuto General de la Abogacía, Código Deontológico o normas que en el futuro se dicten y sean exigibles a los profesionales de la abogacía.  
6. La comisión de una infracción leve, habiendo sido previamente sancionado o sancionada por la comisión de otras dos del mismo carácter cuya responsabilidad no se haya extinguido.  
7. El ejercicio de la actividad profesional por las personas inscritas, omitiendo expresa mención del título profesional de origen.  
8. La falta de comunicación de cualquier cambio de domicilio y dirección electrónica que dificulte gravemente o no permita los actos de notificación en los términos establecidos en el presente Estatuto.  
Son infracciones leves:  
1. Las reguladas como tales en el Estatuto General de la Abogacía  
2. La falta de respecto a los miembros de la Junta de Gobierno en el ejercicio de sus funciones y a los profesionales de la abogacía en el ejercicio de la profesión, cuando no constituya infracción muy grave o grave.  
3. La negligencia en el cumplimiento de los deberes y obligaciones establecidos en los presentes Estatutos.  
4. El incumplimiento leve de los deberes que la profesión impone.  
5. Los actos y omisiones que suponen una vulneración de las obligaciones deontológicas y normas éticas establecidas en el Código Deontológico cuando no supongan una infracción muy grave o grave ni estén expresamente señaladas como graves en el artículo 125.a) del Estatuto General de la Abogacía referido a la vulneración de los deberes deontológicos.  
6. Cualquier otra falta enumerada en el artículo anterior cuando no tuvieran entidad suficiente para ser considerada como grave.  
  
Artículo 44. Sanciones  
1. Las sanciones que podrán imponerse a los profesionales de la abogacía por las infracciones cometidas en el ámbito de este Colegio son las siguientes:  
a) Apercibimiento.  
b) Multa pecuniaria.  
c) Suspensión del ejercicio de la Abogacía por un plazo no superior a dos años.  
d) Expulsión del Colegio.  
En el caso de las sociedades profesionales, podrán ser sancionadas con la baja del registro colegial correspondiente, en los términos regulados en el Estatuto General de la Abogacía.  
2. La imposición de cualquier sanción guardará la debida adecuación entre la gravedad del hecho constitutivo de la infracción y la sanción aplicada. A tal fin se considerará, en todo caso, la existencia de reincidencia y reiteración, teniendo especialmente en cuenta la naturaleza y entidad de los perjuicios causados a terceros o a la profesión.  
Las sanciones se graduarán de conformidad con lo dispuesto en el Estatuto General de la Abogacía Española.  
3. Las sanciones que se impongan a los profesionales por infracciones graves o muy graves relacionadas con actuaciones desarrolladas en la prestación de los servicios del turno de oficio, llevarán aparejada en todo caso la exclusión del profesional de la abogacía de dicho servicio por un plazo mínimo de seis meses e inferior a un año si la infracción fuera grave y entre uno y dos años si fuera muy grave.  
4. También podrán ser sancionadas, con arreglo al Estatuto General de la Abogacía Española, por las infracciones cometidas por las abogadas y abogados que las integran, las sociedades profesionales cuando resulte acreditada su responsabilidad concurrente, como partícipes o encubridores, en la comisión de dichas infracciones. Se presumirá que existe esa responsabilidad concurrente cuando las infracciones se hayan cometido por cuenta y en provecho de la sociedad profesional por sus administradores o por quienes, siguiendo sus instrucciones, la representen. En estos supuestos se considerará la infracción de la sociedad profesional como de la misma clase que la cometida por el Abogado a efectos de aplicar la sanción correspondiente.  
Igualmente podrán ser sancionadas las sociedades profesionales por la realización de conductas directamente imputables a la sociedad que se encuentren tipificadas como infracciones para los abogados o abogadas, graduándose las infracciones con arreglo a lo previsto en el Estatuto General de la Abogacía Española.  
5. La actuación en materia disciplinaria del Colegio, en lo no regulado expresamente en el presente Estatuto se ajustará a la regulación del Estatuto General de la Abogacía Española respecto a infracciones, sanciones y régimen de prescripción.  
Artículo 45: De la mediación del Decano o Decana.  
La abogada y/o el abogado que reciba el encargo de promover actuaciones contra otro profesional de la abogacía sobre responsabilidad emanada del ejercicio profesional, tendrá que informar al Decano o Decana con carácter previo a su ejercicio, como regla de consideración, a fin de que realice, si lo considera conveniente, una tarea de mediación.  
  
  
TÍTULO III  
De los órganos del colegio  
  
CAPÍTULO I  
Principios rectores y órganos de gobierno  
  
Artículo 46. Principios rectores y órganos de gobierno  
1. El gobierno del Colegio está presidido por los principios de democracia, autonomía y transparencia, Son sus órganos de gobierno la Junta o Asamblea General, la Junta de Gobierno y el Decano o Decana.  
2. De las sesiones y deliberaciones de los órganos colegiados se levantará acta, que firmará la persona titular de la Secretaría en unión de quién hubiera presidido la sesión. Las actas se someterán a aprobación en la siguiente sesión que celebre el órgano de que se trate, bastante el voto favorable de la mayoría simple de los asistentes.  
3. Los acuerdos contenidos en las actas serán inmediatamente ejecutivos sin perjuicio de la ulterior aprobación del acta.  
  
  
CAPÍTULO II  
De la Junta de Gobierno  
  
Sección primera  
Composición  
  
Artículo 47. De la composición de la Junta de Gobierno  
1. La Junta de Gobierno es el órgano de dirección, gestión y administración del Colegio. Estará integrada por siete profesionales de la abogacía ejercientes y residentes e incluirá a la Decana o Decano, secretaria o secretario, tesorera o tesorero, bibliotecaria o bibliotecario y tres Diputadas o Diputados numerados ordinalmente.  
2. La duración del mandato será de cuatro años, si bien sus titulares podrán ser reelegidos. La renovación se efectuará el año en que se cumplan los cuatro contados desde la toma de posesión de cada uno de los miembros.  
  
Artículo 48. De la Decana o Decano  
Corresponde a la Decana o Decano la representación legal del Colegio en todas sus relaciones, incluidas las que mantenga con los poderes públicos, entidades, corporaciones y personas de cualquier orden, la presidencia de todos los órganos colegiados, dirigiendo los debates y las votaciones, con voto de calidad en caso de empate, y las otras que le atribuye el Estatuto General de la Abogacía Española.  
  
Artículo 49. De la vicedecana o vicedecano  
Quién ostente el cargo al cual corresponda el numeral primero de los miembros de la Junta tendrá la consideración de vicedecana o vicedecano ejerciendo todas aquellas funciones que le confiera la Junta, asumiendo las del decano o decana en caso de defunción, ausencia, enfermedad, abstención, recusación o vacante. En caso de que le afecte alguna de esas circunstancias será sustituido por el Diputado o Diputada que lo siga en orden de numeración.  
  
Artículo 50. De las diputadas y diputados  
Las diputadas y diputados actuarán como vocales de la Junta, ejerciendo las funciones de esta que la propia Junta acuerde y las que el presente Estatuto y las Leyes les encomienden. Sus cargos estarán numerados a fin de sustituir por orden numérico creciente al decano o decana en caso de enfermedad, ausencia o vacante, siempre que no pueda hacerlo el vicedecano o vicedecana.  
  
  
Artículo 51. De la Secretaria o Secretario  
Quién ejerza la secretaría del Colegio también actuará en ese carácter en la Junta de Gobierno y en la Junta General y tendrá las siguientes funciones:  
a) Redactar las actas de las Juntas Generales y de las sesiones de Junta de Gobierno.  
b) Redactar y dirigir los oficios de citación para todos los actos del Colegio, según las instrucciones que reciba del decanato y con la anticipación debida.  
c) Recibir y dar cuenta de todas las solicitudes y comunicaciones que se remiten en el Colegio.  
d) Llevar los libros necesarios para el mejor y más ordenado servicio.  
e) Expedir con el visto bueno de la Decana o Decano las certificaciones que se solicitan por las personas interesadas.  
f) Organizar y dirigir las oficinas y ostentar la dirección y proponer la contratación y/o cese del personal laboral.  
g) Tener a su cargo el archivo y sello del Colegio.  
h) Asumir el control de la legalidad de los actos colegiales.  
i) Llevar un registro de las colegiadas y colegiados ejercientes en que se consigne su historial colegial.  
j) Revisar cada año la lista de las colegiadas y colegiados expresando su antigüedad y domicilio.  
k) Remitir a los órganos correspondientes y los Tribunales la lista general de letrados y letradas inscritos en los distintos turnos de oficio que tengan que actuar ante aquellos.  
l) Elaborar la información estadística a la que se refieren los apartados c) y d) del artículo 8 del presente Estatuto.  
m) Cuántas otras funciones se le encomiendan por la Junta de Gobierno.  
  
Artículo 52. De la Tesorera o Tesorero  
Corresponde al miembro de la Junta nombrado como Tesorera o Tesorero las siguientes funciones:  
a) Materializar la recaudación y custodiar los fondos del Colegio.  
b) Pagar conforme a lo que resulte de los presupuestos aprobados, de los acuerdos de la Junta de Gobierno o de la Junta General, así como todos aquellos gastos que resulten necesarios para garantizar el buen funcionamiento del Colegio.  
c) Informar periódicamente la Junta de Gobierno sobre la cuenta de ingresos y gastos así como de la marcha del presupuesto.  
d) Redactar para su presentación a la Junta General las cuentas del ejercicio económico vencido y los presupuestos anuales.  
e) Ingresar y retirar fondos de las cuentas bancarias de los que fuera titular el Colegio.  
f) Llevar el inventario de los bienes del Colegio.  
g) Controlar la contabilidad y verificar la caja.  
h) Realizar los cobros que correspondan al colegio.  
i) Cuántas otras funciones se le encomiendan por la Junta de Gobierno.  
  
Artículo 53. De la Bibliotecaria o Bibliotecario  
La Bibliotecaria o bibliotecario tendrá las obligaciones siguientes:  
a) Ser la persona encargado de la Biblioteca y los servicios informáticos, adoptando las medidas que al efecto se requieran, con cumplimiento de las directrices y acuerdos de la Junta de Gobierno, a fin de que la biblioteca se encuentre en adecuado uso, actualizando permanentemente los fondos que tenga que acoger, tanto bibliográficos como informáticos o en cualquier otro soporte, se encuentre en buen uso.  
b) Formar y llevar los oportunos registros y catálogo de obras.  
c) Proponer a la Junta de Gobierno las adquisiciones de todo orden que entendiera precisas o convenientes para el buen servicio.  
d) Proponer a la Junta de Gobierno cursos formativos y organizar los que resulten aprobados.  
  
Artículo 54. De las sustituciones  
Las personas titulares de la Secretaría, Tesorería y Biblioteca serán sustituidas, en el supuesto de ausencia temporal o definitiva, por la Diputada o Diputado que designe la Junta de Gobierno hasta que se celebran elecciones.  
En caso de vacante o cese de cualquier diputada o diputado, permanecerá el cargo sin proveer hasta la siguiente convocatoria de elecciones. Sin embargo, será potestad de la Junta de Gobierno, acordar la convocatoria con anterioridad para proveer este cargo vacante, por necesidad de funcionamiento de la Junta de Gobierno. Quienes fueran designados en esta elección para sustituir a aquellos que no hubieron agotado el término de su mandato, ocuparán los cargos durante el tiempo legal que faltara a los sustituidos o sustituidas.  
  
  
Sección segunda  
Funciones y funcionamiento  
  
Artículo 55. De las atribuciones de la Junta de Gobierno  
Además de las que establece el Estatuto General de la Abogacía Española y demás normativa que resulta de aplicación, son atribuciones de la Junta de Gobierno todas las que no sean expresamente atribuidas a la Junta General, a la Decana o Decano, Vicedecana o Vicedecano, o a las personas que sean titulares de la Secretaría, Tesorería y Biblioteca, estableciéndose con carácter meramente enunciativo y no limitativo las siguientes:  
1) Convocar los Congresos de la Abogacía dentro del ámbito colegial.  
2) Promover el respeto, la divulgación, conocimiento y enseñanza de las normas deontológicas.  
3) Someter a referéndum, por sufragio secreto, asuntos concretos de interés colegial.  
4) Resolver sobre la admisión de quienes instan su incorporación en el Colegio y sobre la baja de los colegiados y colegiadas que la solicitan.  
5) Velar porque las colegiadas y colegiados observen adecuada actitud en relación con los Tribunales y sus compañeros y clientes, así como porque, en el ejercicio de su función, cumplan con las normas deontológicas.  
6) Ejercitar las acciones y actuaciones oportunas para perseguir el intrusismo, así como impedir el ejercicio de la profesión a quienes lo hagan en forma y bajo condiciones contrarias a las normas legales y deontológicas.  
7) Regular, en los términos legalmente establecidos, el funcionamiento y la designación para prestar los servicios de asistencia jurídica gratuita.  
8) Determinar las cuotas de incorporación y las ordinarias que tengan que satisfacer los colegiados y colegiadas para el sostenimiento de las cargas y servicios colegiales.  
9) Proponer a la Junta General la imposición de cuotas extraordinarias.  
10) Recaudar el importe de las cuotas y de los otros recursos establecidos para el sostenimiento de las cargas del Colegio.  
11) Emitir los dictámenes que sean requeridos por los tribunales en relación a la impugnación de honorarios, con sujeción a lo que se dispone en las Leyes.  
12) Convocar elecciones para proveer los cargos de la Junta de Gobierno.  
13) Convocar las Juntas Generales ordinarias o extraordinarias, señalando su orden del día.  
14) Ejercer la potestad disciplinaria, en los términos previstos por los presentes Estatutos y demás normas aplicables.  
15) Elaborar los reglamentos de orden interno que estime convenientes, los cuales tendrán que ser aprobados por la Junta General.  
16) Establecer, crear o aprobar las Comisiones del Colegio a los fines de la Corporación, regulando su funcionamiento y fijando sus facultades.  
17) Velar porque en el ejercicio profesional se observen las condiciones de dignidad y prestigio que corresponden al profesional de la abogacía, así como propiciar la armonía y colaboración entre sus integrantes.  
18) Informar a las colegiadas y colegiados de todas las cuestiones que puedan afectarles, ya sean de índole corporativa, colegial, profesional o cultural.  
19) Defender a las colegiadas y colegiados en el ejercicio de las funciones de la profesión o con ocasión de esta.  
20) Promover ante las administraciones todo aquello que se considere beneficioso para el interés común y para la recta y rápida administración de justicia.  
21) Ejercitar los derechos y acciones que correspondan al Colegio y, en particular, contra quienes impidan o perturben el buen funcionamiento de la administración de justicia o la libertad e independencia del ejercicio profesional.  
22) Recaudar, administrar y aplicar los fondos del Colegio y de la obra social, pudiendo aplicar los remanentes a diferentes partidas presupuestarias, redactar los presupuestos y rendir las cuentas anuales.  
23) La adquisición, el gravamen y la venta de bienes inmuebles, así como la inversión o disposición del patrimonio colegial en los supuestos en que no supere el 20 por ciento del activo del colegio, excluido el inmovilizado y siempre que no supere al mismo tiempo el 20 por ciento del presupuesto del ejercicio.  
24) Emitir consultas y dictámenes, realizar arbitrajes y dictar laudos arbitrales, así como crear y mantener tribunales de arbitraje.  
25) Proceder a la contratación del personal laboral necesario para la buena marcha del Colegio, así como adoptar las decisiones que les afectan, excepto las encomendadas a quien ostente la secretaría.  
26) Ejercitar todas las acciones que correspondan al Colegio ante toda clase de administraciones, organismos y tribunales.  
27) Designar representantes entre los miembros de la Junta de Gobierno ante cualquier entidad u organismo.  
28) Fomentar las relaciones del Colegio y sus colegiados y colegiadas con los jueces y juezas, magistrados y magistradas, fiscales, letrados y letradas de la administración de justicia, así como con el resto de funcionarios de justicia y representantes de la Administración Pública.  
  
29) Atender las quejas de sus miembros que le sean planteadas  
30) Todas las otras que no estén expresamente atribuidas a la Junta General.  
  
Artículo 56. Del funcionamiento de la Junta de Gobierno  
1. La Junta de Gobierno se reunirá con carácter ordinario al menos una vez al mes, excepto el mes de agosto. Además, podrá reunirse, con carácter extraordinario, cuántas veces estime necesario o conveniente quién la presida en función de los intereses del Colegio o cuando lo soliciten al menos tres de sus componentes. En este último caso, tendrán que señalar el objeto de la convocatoria.  
La convocatoria para las reuniones será responsabilidad de quien ostente la Secretaría, previo mandato de la Decana o Decano, y se hará con cinco días de antelación como mínimo, excepto en los casos de urgencia. Se formulará por escrito e irá acompañada del orden del día correspondiente. Se remitirá por el medio que el convocante estime conveniente, siempre que quede constancia e incluirá los siguientes asuntos:  
a) Los que el Decano o Decana estime pertinentes.  
b) Los propuestos por los miembros de la Junta de Gobierno.  
c) Los que hubieran sido propuestos por las personas colegiadas.  
d) Ruegos y preguntas.  
Para que puedan adoptarse acuerdos sobre materias no incluidas en el orden del día tendrá que apreciarse previamente su urgencia por la propia Junta por mayoría simple.  
2. Cuando sean razones de máxima urgencia las que motiven la convocatoria de la Junta, se prescindirá del orden del día y del requisito temporal de conocimiento de la convocatoria antes establecido, bastando que, por cualquier medio, se haga saber a los miembros de la Junta el motivo de la convocatoria y el lugar y hora de celebración.  
3. La Junta será presidida por el Decano o Decana o por la persona que estatutariamente le sustituya, quien dirigirá los debates, dando turno de palabra y cuidando que las intervenciones sean concisas y ajustadas al asunto objeto de cuestión.  
4. Los acuerdos se adoptarán por mayoría de votos de los asistentes, que se emitirán de manera escrita y secreta si algún miembro de la Junta así lo solicita. En caso de empate decidirá el voto de calidad de quien presida. Todo esto, excepto los supuestos que expresamente se establezcan en una norma de rango superior o se precise una mayoría cualificada.  
5. La documentación relativa a los asuntos a tratar tendrá que estar en la Secretaría del Colegio, a disposición de los componentes de la Junta con tres días de antelación a la celebración de la sesión de que se trate.  
6. Los miembros de la Junta de Gobierno que tengan interés directo o indirecto en un concreto asunto incluido en el orden del día, se ausentarán de la sesión durante su discusión y votación, incorporándose a ella una vez hubiera tomado la Junta la decisión que sobre tal extremo hubiera estimado pertinente. De tal hecho se dejará constancia en el acta.  
7. La asistencia a la Junta de Gobierno es obligatoria para todos sus componentes, por lo que la ausencia injustificada a tres sesiones consecutivas o cinco alternas en un periodo de un año comportará la pérdida de la condición de miembro de Junta, previo acuerdo en tal sentido adoptado por la propia Junta. Una vez notificado el acuerdo, se podrán convocar elecciones para proveer la vacante o vacantes que por tal motivo se hubieran producido. Los elegidos permanecerán en su cargo por el tiempo que resto de mandato a los miembros de la Junta sustituidos.  
8. Las Actas de las Juntas de Gobierno se transcribirán en el libro de actas que a tal efecto y con carácter obligatorio se llevará en el Colegio. Serán firmadas por el Decano o Decana y por el Secretario o Secretaria o por quien hubiera ejercido las funciones de cualquiera de ellos o de ambos en la Junta de que se trate.  
  
Artículo 57. De las comisiones  
La Junta de Gobierno, para una mayor eficacia en el desarrollo de sus funciones, estará asistida, cuando se considere necesario u oportuno, por las Comisiones de las que acuerde su creación, que podrán tener el carácter de permanentes o temporales, pudiendo delegar en ellas las competencias que estime oportunas. Podrán formar parte de dichas comisiones las colegiadas y los colegiados ejercientes, aun cuando no formen parte de la Junta de Gobierno.  
Será la propia Junta de Gobierno la que al tiempo de la constitución de cada una de las comisiones determinará los miembros de la misma, así como su funcionamiento y atribuciones.  
Los miembros serán designados por la Junta de Gobierno y desarrollarán su cometido durante el tiempo de mandato de la Junta aunque podrán ser destituidos por esta en cualquier momento.  
Las relaciones entre cada Comisión y la Junta de Gobierno se mantendrá a través del miembro de la Junta que esta designe o de la persona que lleve la coordinación.  
Todas las comisiones y agrupaciones existentes o que se creen en el futuro tendrán como Presidente/a nato/a al Decano/a, quien podrá delegar en el miembro de la Junta que designe o en el respectivo presidente de la Comisión o Agrupación.  
  
  
Sección tercera  
Elecciones  
  
Artículo 58. Del régimen electoral  
1. Los miembros de la Junta de Gobierno serán elegidos en votación directa y secreta de entre los colegiados y colegiadas ejercientes residentes del Colegio. La duración del mandato será de cuatro años y podrán ser reelegidos  
2. Tendrán derecho de sufragio activo para la elección de los cargos todas las colegiadas y colegiados incorporados con más de tres meses de antelación a la fecha de la convocatoria de las elecciones.  
3. En las elecciones, el voto de los ejercientes e inscritos tendrá el doble valor que el de los demás colegiados y colegiadas.  
4. En el supuesto de que opte para presentarse a las elecciones algún miembro de la Junta de Gobierno, para cargo diferente al que ostenta, se le tendrá por renunciado automáticamente de todos sus cargos, una vez presentada la candidatura. Si cesasen por esta razón todos los miembros de la Junta, el llamamiento lo efectuará el Consejo Autonómico y ostentará en ese caso el cargo de Decano/a la más antigua de las personas llamadas y la Secretaría la más moderna.  
  
Artículo 59. De la capacidad para ser miembro de la Junta de Gobierno  
No podrán optar a cargo en la Junta de Gobierno aquellas personas que:  
a) Hayan sido condenadas por sentencia firme que comporte la inhabilitación o suspensión para cargos públicos, mientras estas subsistan.  
b) Hayan sido sancionadas disciplinariamente con la inhabilitación o suspensión para el ejercicio de la profesión por cualquier Colegio de la Abogacía o por el Consejo Valenciano de Colegios de Abogados, mientras no haya sido cancelada la sanción.  
c) Sean miembros de órganos rectores de otro colegio profesional  
Aquel que habiendo sido elegido como miembro de Junta se encuentre en alguna de estas situaciones lo tendrá que poner en conocimiento del Decano o Decana, cesando inmediatamente en su cargo.  
Artículo 60. De los requisitos para optar a los cargos  
Para optar a los cargos, las personas candidatas no tendrán que estar incluidas en las situaciones previstas en el artículo anterior y tendrán que tener la condición de colegiadas ejercientes residentes.  
Para optar al cargo de decano o decana se requieren quince años de ejercicio profesional continuados, debiendo estar la persona candidata colegiada como ejerciente en este Colegio durante ese mismo plazo y con despacho abierto en el ámbito territorial del mismo.  
Para optar a los otros cargos se requerirán los mismos requisitos especificados en el apartado anterior a excepción del plazo de ejercicio profesional continuado exigible, que será de siete años.  
  
Artículo 61. De la convocatoria de elecciones  
1. Las elecciones para renovación de cargos serán convocadas por acuerdo de la Junta de Gobierno, bien como punto único de Junta Extraordinaria, bien como punto del orden del día de Junta General ordinaria, teniendo que celebrarse en el último trimestre del año anterior a la toma de posesión del cargo, rigiéndose en todo lo no recogido en el presente Estatuto, por lo que se establece en esta materia por el Estatuto General de la Abogacía Española.  
2. En el supuesto de que la convocatoria lo fuera para cubrir vacantes que se produjeran en la Junta de Gobierno durante la vigencia de su mandato, la Junta adoptará el pertinente acuerdo para la celebración de elecciones en las fechas que estime más conveniente.   
3. Las elecciones se anunciarán como mínimo en un plazo de treinta días naturales de antelación a la fecha de su celebración.  
4. El acuerdo de convocatoria contendrá en todo caso lo relativo a la apertura del periodo electoral y trámites a seguir, los cargos objeto de elección, los requisitos para optar a cada uno de ellos, la fecha, hora y lugar de celebración de las elecciones, que coincidirá con día hábil, la posibilidad de ejercitar el voto por medios telemáticos o por correo, así como la hora de comienzo y cierre de las votaciones, conforme al que se establece en los artículos siguientes.  
5. Quien ostente el cargo de secretaria o secretario será la persona encargada de colgar el acuerdo de convocatoria y el censo electoral en el tablón de anuncios y en la ventanilla única, en un plazo no superior a cinco días desde que la Junta de Gobierno haya tomado el acuerdo. El censo electoral se formará con dos listas separadas. Una, con las colegiadas y colegiados ejercientes e inscritos y otra con las personas colegiadas como no ejercientes.  
  
6. Los miembros del colegio que quisieran formular reclamación contra la convocatoria o las listas electorales tendrán que verificarlo dentro del plazo de los cinco días siguientes a la exposición de estas.  
7. La Junta de Gobierno, caso de haber reclamaciones, las resolverá dentro de los tres días siguientes a la expiración del plazo para formularlas, notificándose su resolución a cada reclamante dentro de los cinco días siguientes.  
  
Artículo 62. De la presentación de candidaturas  
1. Las candidaturas tendrán que presentarse en la secretaría del Colegio en el plazo máximo de 15 días desde la fecha de publicación de la convocatoria de elecciones y podrán ser conjuntas para varios cargos.  
2. Las candidaturas tendrán que ser subscritas para su presentación exclusivamente por candidatos o candidatas.  
3. Nadie podrá presentarse a más de un cargo de los cuales tengan que ser elegidos en la misma convocatoria.  
4. En el término de 3 días desde la finalización del plazo de presentación de candidaturas, la Junta Electoral proclamará a quienes reúnan los requisitos. En el supuesto de que haya una sola persona candidata para alguno de los cargos convocados, será proclamada electa sin más trámite.  
5. La relación de las personas que resulten proclamadas será expuesta en los tablones de anuncios del Colegio y en su página web o ventanilla única y se notificará a las candidatas y candidatos. Será decisión de la Junta de Gobierno remitir también comunicaciones individuales a las personas colegiadas.  
Dentro de los tres días siguientes a la finalización del plazo de presentación de las candidaturas, la Junta de Gobierno elaborará las papeletas electorales.  
  
Artículo 63. Del desarrollo de las votaciones  
1. El día fijado para las elecciones se constituirá una mesa electoral en el domicilio social del Colegio, integrada por dos miembros de la Junta de Gobierno, de entre aquellos cuyos cargos no sean objeto de elección, designados por la Junta, uno como Presidente/a y otro como Secretario/a. El miembro más antiguo actuará como Presidente/a y el otro como Secretario/a. Caso de no haber número suficiente, la Junta de Gobierno designará los componentes de la mesa electoral de entre las colegiadas y colegiados que no se presentan a la elección.  
2. Constituida la mesa electoral, quienes hayan presentado candidatura podrán nombrar un interventor que los represente durante el desarrollo de las votaciones y hasta la finalización del escrutinio.  
3. En la Mesa Electoral tendrá que haber urnas separadas para el depósito de los votos; una para las colegiadas y colegiados ejercientes y otra para el resto. Las urnas tendrán que estar cerradas, dejándose únicamente una ranura para depositar los votos.  
4. Las papeletas de votación que edite el Colegio tendrán que ser blancas y llevarán impreso en su anverso exclusivamente la relación de los cargos que se eligen y el nombre de quienes optan a la candidatura, sin perjuicio que se puedan introducir en la papeleta de voto las modificaciones que sean necesarias e imprescindibles para su lectura y recuento por medios telemáticos, requiriéndose en todo caso para su edición la aprobación del formato por la Junta de Gobierno.  
5. La papeleta tendrá que introducirse en un sobre de color blanco que a tal efecto será facilitado por el Colegio.  
6. Las votaciones empezarán a las 9 horas de la mañana del día de las elecciones y continuarán ininterrumpidamente hasta las 14 horas de la tarde.  
7. Quienes vayan a ejercer su derecho a voto tendrán que acreditar a la mesa electoral su identidad. La mesa comprobará la inclusión en el censo electoral de la persona votante y el Presidente pronunciará en voz alta su nombre, indicando que vota y procediendo a introducir el sobre en la urna que corresponda.  
8. En la hora prevista para su finalización se cerrarán las puertas y solo podrán votar los colegiados y colegiadas que ya estuvieran dentro de la sede colegial. La mesa votará en último lugar.  
  
Artículo 64. De la votación anticipada  
1. Siempre que el Colegio tenga infraestructura tecnológica que lo permita y así se acuerde por la Junta de Gobierno, se podrá ejercer el derecho al voto de manera anticipada e ininterrumpida por medios telemáticos dentro de los quince días anteriores al señalado para las elecciones hasta las catorce horas del día hábil anterior al de las elecciones.  
El voto telemático tendrá que ejercitarse con firma electrónica que garantice la identidad del votante, a través del programa de voto telemático, al que se accederá desde el programa que habilite el Colegio al efecto.  
2. Quién desee emitir su voto por correo tendrá que cumplir las siguientes reglas:  
a) Desde la convocatoria de las elecciones hasta 10 días antes de su celebración, los colegiados/as que deseen votar por correo tendrán que solicitar del Secretario o Secretaria de la Junta la expedición de un certificado acreditativo de su inclusión en el censo electoral.  
b) El secretario o secretaria entregará el certificado junto con dos sobres con sello y cabecera colegial en que figurará la expresión «Elecciones a Junta de Gobierno» y la fecha de estas dentro de los tres días siguientes a la finalización del plazo de solicitud previsto en el párrafo anterior.  
c) La persona votante introducirá la papeleta de votación en uno de los sobres entregados y, una vez cerrado, lo insertará en el otro sobre junto con el certificado de estar incluida en el censo electoral y con la copia de su carné de colegiado o colegiada. Este sobre será remitido por correo certificado en el Colegio o entregado directamente en la Secretaría.  
d) Los sobres remitidos quedarán bajo la custodia de la Secretaria o Secretario de la Junta de Gobierno hasta el momento previo de proceder al escrutinio en que los entregará el Presidente de la mesa electoral y, previa comprobación de la identidad de la persona remitente y que esta no ha votado personalmente, se introducirán las papeletas en la urna correspondiente.  
e) Solo se admitirán los votos emitidos por correo que cumplan los requisitos establecidos y que tengan entrada en el Colegio hasta el momento de cerrarse la votación.  
f) Los sobres recibidos con posterioridad al escrutinio serán rehusados y devueltos por el mismo conducto a su remitente.  
3. Los votos anticipados se introducirán en las urnas una vez concluida la votación presencial. El voto depositado de forma personal anulará en todo caso el emitido anticipadamente.  
  
Artículo 65. Del escrutinio y proclamación  
1. Finalizada la votación empezará el escrutinio que se regirá por las siguientes normas:  
1) Tendrán que ser declarados nulos aquellos votos que contengan expresiones ajenas al estricto contenido de la votación o que contengan tachaduras o raspaduras.  
2) Aquellas papeletas que se encuentran solo parcialmente cumplimentadas en cuanto al número de candidatos, pero que reúnan los requisitos exigidos para su validez, lo serán para los cargos y personas correctamente expresados.  
2. Una vez finalizado el escrutinio se proclamarán electas para cada cargo las personas candidatas que hayan obtenido la mayoría.  
En caso de empate se entenderá elegida la que más votos hubiera obtenido entre los ejercientes; de persistir este, la de mayor tiempo de ejercicio en el Colegio; y si todavía se mantuviera el empate, la de mayor edad.  
  
Artículo 66. De la toma de posesión  
Las personas proclamadas electas tomarán posesión en la primera Junta General ordinaria siguiente a su proclamación, previo juramento o promesa de cumplir lealmente el cargo respectivo y guardar secreto de las deliberaciones de la Junta de Gobierno. En el mismo acto se les impondrán los distintivos colegiales acreditativos de su condición y cesarán quienes resulten sustituidos o sustituidas.  
  
Artículo 67. Disposiciones comunes a la elección  
1. Los plazos señalados en días excluirán los sábados y días inhábiles.  
2. Las reclamaciones y recursos que se interpongan ante la Junta de Gobierno durante el proceso electoral o contra su resultado serán admitidos en un solo efecto y no suspenderán la votación, proclamación y toma de posesión de las personas electas, salvo cuando así se acuerde por causas excepcionales mediante resolución expresa motivada.  
3. Las resoluciones o acuerdos de la Junta de Gobierno podrán ser recurridas en alzada ante el Consejo Valenciano de Colegios de Abogados.  
  
Artículo 68. De la comunicación del resultado  
En el plazo de cinco días desde la nueva constitución de los órganos de gobierno se comunicará esta al Consejo Autonómico y al General.  
  
Artículo 69. De los ceses  
Los miembros de la Junta de Gobierno del Colegio de Abogados cesarán por las causas siguientes:  
1. Defunción.  
2. Renuncia.  
3. Falta de concurrencia de los requisitos estatutarios para ejercer el cargo.  
4. Expiración del plazo para el que fueron elegidos.  
5. Falta de asistencia injustificada a las sesiones de la Junta de Gobierno conforme a lo que establece el artículo 56.7 del presente Estatuto.  
6. Aprobación de la moción de censura, según lo que regula el siguiente artículo.  
Cuando, por cualquier causa, la totalidad de los cargos de la Junta de Gobierno quedaran vacantes, el Consejo Valenciano de Colegios de Abogados designará una Junta provisional que convocará en el plazo de treinta días elecciones para la provisión de los cargos vacantes para el tiempo de mandato que restara a quienes sean sustituidos.  
Estas elecciones tendrán que celebrarse en el plazo de treinta días naturales siguientes contados a partir de la convocatoria.  
  
Artículo 70. De la moción de censura  
La Junta de Gobierno en su totalidad o alguno o algunos de sus miembros podrán ser removidos de su cargo por medio de voto de censura en Junta General Extraordinaria convocada a petición de un mínimo del 20 % de las personas colegiadas como ejercientes incorporadas al Colegio con una antelación mínima de tres meses, y expresará con claridad la razón en la que se funde.  
La Junta General Extraordinaria tendrá que celebrarse en el plazo de treinta días hábiles desde que se presentará la solicitud.  
Para la válida constitución de esa Junta General Extraordinaria se exigirá la concurrencia personal de la mitad más uno del censo electoral con derecho a voto y, en segunda convocatoria, de una tercera parte de ese mismo censo.  
El voto no será delegable y tendrá que ser personal, directo y secreto.  
Si prosperara el voto de censura, la Junta de Gobierno convocará, a la mayor brevedad, elecciones para sustituir a la persona o personas censuradas por el tiempo de mandato que le restaba.  
  
  
CAPÍTULO III  
De la Junta General  
  
Artículo 71. De la Junta General  
La Junta General es el órgano máximo de gobierno del Colegio en los asuntos propios de su competencia. Se reunirá con carácter ordinario, en al menos dos ocasiones cada año y con carácter extraordinario cuando sea debidamente convocada a iniciativa del Decano o Decana, de la Junta de Gobierno o de un número de colegiados y colegiadas que represente al treinta por ciento del censo de ejercientes.  
Todos los colegiados y colegiadas que estén incorporados al Colegio con tres meses de anterioridad a la fecha de la convocatoria de la Junta General, podrán asistir con voz y voto, tanto sean Juntas ordinarias como extraordinarias.  
La Junta General tendrá las siguientes atribuciones:  
a) Aprobar el Estatuto del Colegio y sus modificaciones o reformas.  
  
b) Aprobar el balance y de la liquidación presupuestaria de cada ejercicio, así como de los presupuestos anuales de ingresos y gastos.  
c) Aprobar sobre la reprobación o censura de la Junta de Gobierno o de cualquier de sus miembros.  
d) Aprobar la imposición de cuotas extraordinarias.  
e) La adquisición, el gravamen y la venta de bienes inmuebles, así como la inversión o disposición del patrimonio colegial, en aquellos supuestos no atribuidos a la Junta de Gobierno.  
f) Aprobar los reglamentos de régimen interior que le proponga la Junta de Gobierno.  
g) Aquellos asuntos que le someta la Junta de Gobierno que, a su entender, merezcan esta atención, en razón a su trascendencia colegial.  
  
h) Formular cualquier tipo de proposición, dentro del marco de la legalidad vigente.  
i) Cualquier otra facultad que le atribuyan las leyes, los reglamentos, el Estatuto General de la Abogacía o el presente Estatuto.  
  
Artículo 72. De la convocatoria a Junta General Ordinaria  
Las Juntas Generales tendrán que convocarse con una antelación mínima de quince días naturales, excepto en los casos de urgencia, en qué según el parecer de la Junta de Gobierno tenga que reducirse el plazo, teniendo que motivarse en la convocatoria la causa concreta que lo justifique.  
La convocatoria, señalará la fecha, hora y lugar de celebración y expresará debidamente numerado el orden del día. Si la convocatoria o alguno de los puntos a tratar fueran a instancia de las personas colegiadas tendrá que indicarse tal circunstancia.  
La citación se publicará en los tablones de anuncios del Colegio y en la página web a través de la ventanilla única, notificándose a todos los miembros del Colegio a través de su dirección electrónica habilitada.  
En la Secretaría del Colegio, durante las horas de despacho, estarán a disposición de las personas colegiadas los antecedentes de los asuntos a deliberar en la Junta convocada.  
  
Artículo 73. De las Juntas Generales Extraordinarias  
Las Juntas Generales Extraordinarias se celebrarán a iniciativa del Decano o Decana, de la Junta de Gobierno o a solicitud de al menos el veinte por ciento de las colegiadas y colegiados ejercientes, con expresión de los asuntos concretos que se tengan que tratar.  
La Junta tendrá que celebrarse en el plazo de treinta días naturales contado desde el acuerdo del Decano o Decana, de la Junta de Gobierno o desde la presentación de la solicitud por el veinte por ciento de ejercientes y nunca podrán ser tratados más asuntos que los expresados en la convocatoria.  
Solo por resolución motivada y en el supuesto de que la proposición sea ajena a los fines del Colegio podrá denegarse por la Junta de Gobierno la celebración de la Junta General extraordinaria, sin perjuicio de los recursos que pudieran corresponder a los peticionarios.  
  
Artículo 74. Disposiciones comunes a la celebración de las Juntas Generales  
La Junta General se celebrará el día y hora señalados, cualquier que sea el número de asistentes, excepto en los casos en que este Estatuto o el Estatuto General de La Abogacía Española exija un quórum de asistentes determinado. Presidirá la Junta el Decano o Decana, o quien legalmente le sustituya, y será quien dirigirá el debate. Acabada la discusión, el asunto será sometido a votación. No se podrán tomar acuerdos sobre asuntos no comprendidos en la orden del día.  
Los acuerdos se adoptarán por mayoría simple, excepto en los casos en que se exija una mayoría cualificada. El voto de los ejercientes e inscritos tendrá doble valor que el de las otras personas colegiadas.  
Las votaciones serán a mano levantada. La votación será secreta cuando así lo solicite el diez por ciento de quienes asistan a la reunión o así se establezca en el presente Estatuto.  
Se permitirá la delegación por escrito del voto que tendrá que ser específico para la Junta General a la que se refiera la delegación, siempre que conste debidamente acreditada su autenticidad y recaiga en un colegiado o colegiada, con un máximo de tres delegaciones por votante. No puede delegarse el voto para las elecciones a Junta de Gobierno y mociones de censura. El voto para participar en las Juntas Generales donde tenga que tratarse el cambio de denominación, la fusión, segregación, disolución y liquidación del Colegio tampoco será delegable.  
Desde la fecha de la convocatoria y hasta el día de su celebración, se podrán consultar en la Secretaría los antecedentes relativos al contenido del Orden del día.  
En la Junta General Ordinaria, a celebrar en el primer trimestre de cada año, podrán incluirse las proposiciones que presenten un mínimo de un veinte por ciento de ejercientes. La propia Junta acordará si procede o no abrir discusión sobre las proposiciones presentadas.  
Los acuerdos son obligatorios para todos los miembros del colegio e inmediatamente ejecutivos, salvo que el propio acuerdo dispongo otra cosa, sin perjuicio de los recursos que correspondan.  
Del contenido de la Junta se levantará acta que será firmada por quien presida y por quien ejerza de Secretaria o Secretario, o por las personas que hubieran ejercido sus funciones en la Junta de qué se trate.  
Las actas de la Juntas Generales que se celebren se transcribirán en un libro que al efecto y con carácter obligatorio, se llevará en el Colegio.  
  
  
CAPÍTULO IV  
De la modificación del estatuto  
  
Artículo 75. De la modificación del Estatuto  
La modificación del presente Estatuto será competencia de la Junta General, a propuesta de la Junta de Gobierno o de un grupo de ejercientes que representen la mitad más uno del censo colegial.  
Quienes hubiesen propuesto la modificación redactarán el proyecto, que será distribuido a través de la ventanilla única y el correo electrónico a todos los miembros del Colegio a fin de que tomen conocimiento y cualquiera podrá formular enmiendas totales o parciales, que tendrá que presentar dentro del mes siguiente a la publicación del proyecto, siendo estas las únicas que se sometan a discusión y votación.  
La Junta General se convocará dentro del mes siguiente a la expiración de plazo y recepción de enmiendas; teniendo que celebrarse antes de los dos meses siguientes a la convocatoria.  
En la Junta General el miembro de la Junta que por esta se designe, defenderá el proyecto y, seguidamente, quién hubiera propuesto la enmienda, o si fueran varias, la persona que de entre ellas designen, podrá hacer uso del derecho a su defensa. Una vez finalizada su intervención, se abrirán turnos a favor y en contra, de manera alternativa por cada enmienda presentada, sometiéndose seguidamente a votación.  
Finalizado el turno de enmiendas el texto definitivo del proyecto será sometido a votación y, en su caso, y según determine la normativa en ese momento vigente, se elevará al Consejo correspondiente para su aprobación. Se remitirá también a la Administración con competencia en materia de régimen jurídico de colegios profesionales, para su publicación.  
  
  
Título iv  
Del régimen económico y jurídico del colegio  
  
CAPÍTULO I  
Del régimen económico del Colegio  
  
Artículo 76. De los principios informadores y cuentas anuales  
De conformidad con lo que dispone el artículo 84 del Estatuto General de la Abogacía Española, el funcionamiento económico del Colegio se ajustará al régimen de presupuesto anual y será objeto de una ordenada contabilidad, coincidiendo el ejercicio económico con el año natural.  
Todos los colegiados y colegiadas podrán examinar las cuentas del Colegio a partir de la fecha de convocatoria de la Junta General que tenga que aprobarlos.  
La Junta de Gobierno, a propuesta elaborada por la Tesorería, formulará las cuentas correspondientes al ejercicio de cada año cerrado a 31 de diciembre, debiendo someterse a debate y aprobación de la primera Junta General Ordinaria del año.  
Corresponde a todas las personas colegiadas el derecho de información económica sobre las cuentas anuales formadas por la Memoria y la cuenta general de gastos e ingresos, derecho que se ejercerá durante los quince días hábiles anteriores a la celebración de la primera Junta General Ordinaria del año en la que hayan de someterse a examen y aprobación.  
  
Artículo 77. De los recursos económicos  
Los recursos económicos del Colegio pueden ser ordinarios y extraordinarios.  
Constituyen los recursos ordinarios del Colegio:  
1. Los rendimientos de cualquier naturaleza que produzcan los bienes o derechos que integran su patrimonio, así como los rendimientos de los fondos depositados en sus cuentas.  
2. Los derechos de incorporación en el Colegio que libremente determine la Junta de Gobierno.  
3. Los derechos que fije la Junta de Gobierno por expedición de certificados, por emisión de dictámenes, arbitrajes, informes, resoluciones o consultas que emita sobre cualquier materia.  
4. El importe de las cuotas ordinarias y de las extraordinarias.  
5. Los ingresos procedentes de la prestación de servicios en la forma y cuantía que la Junta de Gobierno establezca.  
6. Los ingresos por la promoción entre los colegiados y colegiadas de servicios y actividades desarrollados por terceros.  
7. Los obtenidos por cualquier otro concepto que legalmente correspondiera.  
Son recursos extraordinarios:  
1. Las subvenciones o donativos que se concedan al Colegio por el Estado o Corporaciones Oficiales, Entidades o particulares.  
2. Los bienes que por cualquier título pasen a formar parte del patrimonio del Colegio.  
3. Las cantidades que por cualquier concepto corresponda percibir al Colegio cuando administre, en cumplimiento de algún encargo temporal o perpetuo, cultural o benéfico, determinados bienes o rentas.  
4. Todos aquellos que no tengan la consideración de ordinario.  
  
Artículo 78. De la administración  
El patrimonio del Colegio será administrado por la Junta de Gobierno, y por delegación de esta, por la tesorera o tesorero, con la colaboración técnica que sea necesaria a estos efectos.  
  
Artículo 79. Del presupuesto  
Anualmente la Junta de Gobierno elaborará un presupuesto de gastos e ingresos que someterá a la segunda Junta General Ordinaria para su examen, enmienda y aprobación o rechazo. Si no se aprobara antes del primer día del ejercicio económico correspondiente, se considerarán automáticamente prorrogados los presupuestos del ejercicio económico anterior.  
  
Artículo 80. De la contabilidad  
La contabilidad del Colegio se adaptará en el plan general de contabilidad que esté vigente en cada momento.  
  
Artículo 81. Del personal laboral del Colegio y de los colaboradores  
Para el desempeño de las funciones que tiene encomendadas, el Colegio podrá dotarse de personal laboral y de personal colaborador.   
Corresponderá a la Junta de Gobierno, a propuesta de la Secretaría, decidir en todo caso y según las necesidades del servicio sobre la contratación del personal laboral o la designación de personal colaborador.   
Será personal laboral del Colegio el que con sujeción a la normativa laboral y con la jornada y condiciones que en cada caso se estipulen, se contrate, en régimen de dependencia, para atender las funciones habituales del Colegio y servicios dependientes del mismo. Corresponderá a la Junta del Gobierno la distribución del trabajo, sueldo y gratificaciones.  
El personal de plantilla del Colegio será siempre nombrado por concurso y constará en el presupuesto con las asignaciones respectivas. La Junta de Gobierno podrá nombrar, a cargo de imprevistos, el personal de carácter temporal que considere preciso  
Son colaboradores aquellas personas colegiadas que, con carácter transitorio u ocasional, auxilian a la Junta de Gobierno o al Colegio para el mejor desempeño de sus funciones.   
  
  
CAPÍTULO II  
Del régimen jurídico del Colegio   
y de la impugnación de los actos colegiales  
  
Artículo 82. Del régimen jurídico  
El Colegio de la Abogacía de Sueca, como Corporación de Derecho Público, está sujeto al derecho administrativo cuando ejerza potestades públicas. Este ejercicio se regirá por su normativa estatutaria específica y supletoriamente por las leyes administrativas comunes.  
Respecto al resto de su actividad, los actos y acuerdos que adopten los órganos colegiales estarán sometidos a los presentes Estatutos y al Derecho Privado y podrán ser objeto de impugnación, reclamación o exigencia de las responsabilidades que de su propia naturaleza puedan derivarse ante la jurisdicción que corresponda por razón de la materia.  
  
Artículo 83. De la notificación de actos y resoluciones de los órganos de gobierno  
La notificación de los acuerdos y resoluciones de los órganos colegiados se llevará a cabo de conformidad con las siguientes reglas:  
Deberán notificarse los acuerdos y resoluciones que afectan a derechos e intereses de las personas que ostentan la condición de interesadas.  
Toda notificación de un acto o resolución sujeta al derecho administrativo deberá contener su texto íntegro, con indicación de si pone fin o no a la vía administrativa, la expresión de los recursos que procedan, en su caso, en vía administrativa y judicial, el órgano ante el que se deberán presentar y el plazo para interponerlos, sin perjuicio que las personas interesadas pudieran ejercitar, en su caso, cualquier otro que estimaran procedente.  
Las notificaciones que, conteniendo el texto íntegro del acto o resolución, omitieran alguno de los otros requisitos previstos en el apartado anterior, surtirán efecto a partir de la fecha en que la parte interesada realice actuaciones que supongan el conocimiento del contenido del acto y alcance del texto o resolución objeto de la notificación, o interponga cualquier recurso que proceda.  
A efectos de las notificaciones personales se considerará como domicilio a efectos de notificación, el domicilio profesional de las personas colegiadas ejercientes e inscritas y el domicilio que figure en el archivo de la corporación para los no ejercientes. En el caso de terceras personas interesadas se considerará domicilio el que indiquen a tales efectos.  
Con independencia del medio utilizado, las notificaciones serán válidas siempre que se permita tener constancia de su envío o de su puesta a disposición, de la recepción o acceso a la comunicación por la persona interesada o su representante. La acreditación de la notificación efectuada se incorporará al expediente.  
Si las notificaciones realizadas por cualquier de los medios regulados en el artículo siguiente resultaran infructuosas, será válida la realizada con la inserción del acto notificado en el tablón de anuncios de este Colegio por plazo de 15 días.  
  
Artículo 84. De las formas y medios de comunicación del Colegio  
1. Siempre que lo permita el estado de la tecnología, los integrantes del colegio tendrán que relacionarse con este por medios electrónicos, conforme al que se prevé en las leyes de procedimiento administrativo, el Estatuto General de la Abogacía y el presente Estatuto. Esta previsión afecta igualmente a otros profesionales de la Abogacía que se relacionan o tengan que relacionarse con el Colegio por cualquier causa.  
2. A tal efecto tendrán que utilizar los medios electrónicos, aplicaciones o sistemas establecidos por el Colegio, quien respetará las garantías y requisitos previstos para el procedimiento de que se trate. La Junta de Gobierno podrá adoptar los acuerdos que sean oportunos para una adecuada regulación del uso de medios electrónicos a efectos de notificaciones.  
3. Las notificaciones electrónicas del Colegio se podrán realizar de una de las dos formas siguientes:  
a) Mediante la remisión de correo electrónico a la dirección electrónica de quien se trate. A tal efecto, la persona integrante del Colegio tendrá que comunicar y mantener actualizada una dirección de correo electrónico, a través de cual se pueden efectuar las notificaciones oportunas. Esta obligación tendrá que rellenarse en plazo máximo de un mes desde la aprobación del presente estatuto o en su caso desde la adquisición de la condición de integrante de este colegio. Esa misma comunicación se deberá hacer a cualquier otro profesional de la abogacía que tenga que mantener relación con este Colegio.  
b) Mediante puesta a disposición de la notificación de que se trate, en la sede electrónica del Colegio. En este caso el Colegio pondrá la notificación a disposición del colegiado o colegiada para que proceda a su recepción y conocimiento del contenido en plazo máximo de diez días a contar desde la puesta a disposición. De este modo, constando la correcta remisión del acto de comunicación por estos medios técnicos, de no acceder la persona destinataria a su contenido en el plazo indicado, se entenderá que la notificación ha sido efectuada legalmente desplegando plenamente sus efectos.  
4. En los casos en que el sistema de puesta a disposición de la notificación en sede electrónica del Colegio lo permita, se remitirá, además, a la persona destinataria un aviso a su dirección electrónica colegial, sin que la imposibilidad o ausencia de tal aviso afecte la validez de la notificación.  
5. Las notificaciones serán válidas siempre que se pueda tener constancia de los siguientes datos:  
a) Su envío o puesta a disposición, ya sea por medios electrónicos o por medios no electrónicos.  
b) La recepción o/y acceso por el interesado o interesada o, en los casos de falta de acceso a la notificación, en el transcurso de diez días sin aceptarla.  
c) Las fechas y horas tanto de remisión o puesta a disposición como de la aceptación por parte de la persona interesada o transcurso del plazo indicado sin acceder a esta.  
d) La identidad personal o electrónica del remitente y destinatario o destinataria  
e) En los casos de puesta a disposición en sede electrónica, se acreditarán los anteriores extremos mediante certificación de trazabilidad o equivalente, expedida por el Consejo General de la Abogacía Española. Igualmente tendrá la misma consideración la certificación que, de acuerdo con los registros obrantes en el servidor de correo, emita el propio Colegio de la Abogacía, en el caso de remisión directa de correo electrónico.  
6. En ningún caso se efectuarán por medios electrónicos las notificaciones en las que los actos a notificar vayan acompañados de elementos que no sean susceptibles de conversión en formato electrónico y las que contengan medios de pago.  
7. En los casos de notificaciones por medio no electrónico, se acreditará con el correspondiente acuse de recibo. Si el destinatario rechazara, expresa o tácitamente, recibir la notificación, se tendrá por efectuada válidamente la misma y se seguirá con los otros trámites.  
8. Se podrá efectuar la notificación por medios no electrónicos en los siguientes supuestos:  
a) Cuando la notificación se realice con ocasión de la presencia física de la persona destinataria y esta solicita o acepta su recepción en ese momento.  
b) Cuando el Colegio considere procedente la práctica de la notificación por entrega personal.  
  
Artículo 85. De la ejecutividad y eficacia de los actos  
1. Los acuerdos y actos de los órganos colegiales en materias no sujetas a Derecho Administrativo serán inmediatamente ejecutivos, salvo que en los propios acuerdos se disponga otra cosa.  
2. Los acuerdos y actos sometidos a derecho administrativo, es decir, los adoptados en cuanto corporación de derecho público, se presumirán válidos y producirán efectos desde la fecha en que se dictan, salvo que en ellos se disponga otra cosa o se refieran a materia disciplinaria. La eficacia quedará demorada cuando así lo exija el contenido del acto o esté supeditada a su notificación o publicación.  
3. La suspensión de los actos y acuerdos sometidos a Derecho Administrativo se regirá por las normas establecidas en la regulación del procedimiento administrativo común. Se exceptúan las sanciones impuestas en materia disciplinaria, que quedarán automáticamente en suspenso con la interposición de recurso administrativo o contencioso-administrativo, de forma que solo serán ejecutadas cuando adquieran firmeza en vía administrativa y, en su caso, contencioso-administrativa, bien por no ser objeto de recurso administrativo o jurisdiccional, bien para resultar confirmadas después de la resolución de los correspondientes recursos.  
  
Artículo 86. Del cómputo de los plazos  
Los plazos previstos en el presente estatuto expresados en días se entenderán hábiles, salvo que expresamente se diga otra cosa.  
  
Artículo 87. De los recursos contra los acuerdos de los órganos de gobierno  
1. Los acuerdos emanados de los órganos de gobierno de este Colegio sujetos al derecho administrativo, los actos definitivos y los de trámite que produzcan indefensión o determinen la imposibilidad de continuar el procedimiento, serán recurribles en alzada ante el Consejo Valenciano de Colegios de Abogados, dentro del plazo de un mes, contado a partir del siguiente al de su adopción, o, en su caso, desde su notificación a los interesados.  
Los acuerdos de la Junta General serán recurribles tanto por los colegiados y colegiadas a quienes afecte personalmente como por la propia Junta de Gobierno.  
2. El recurso podrá interponerse ante el Consejo Valenciano de Colegios de Abogados o ante el propio Colegio de la Abogacía de Sueca, que lo elevará, con sus antecedentes e informe que proceda, al Consejo Valenciano, dentro de los 15 días siguientes a la fecha de presentación.  
3. El recurrente podrá acudir a la vía contencioso-administrativa por desestimación del recurso expresa o presunta, dado que el silencio tendrá efecto desestimatorio de los recursos establecidos en el presente artículo  
4. La interposición del recurso de alzada ante el Consejo Valenciano de Colegios de Abogados no suspende la ejecutividad de los acuerdos, excepto en los siguientes casos:  
a) Cuando la Junta de Gobierno interponga recurso contra acuerdo de la Junta General fundado en la concurrencia de una causa de nulidad de pleno derecho.  
b) Cuando se recurra una sanción disciplinaria.  
c) Cuando a instancia de parte así lo acuerdo el Consejo Valenciano, por concurrir circunstancias que puedan causar daños difícilmente reparables o, desproporcionados respecto al interés público tutelado por el acto.  
En los dos primeros casos, la simple interposición del recurso suspenderá automáticamente la ejecutividad del acto. La suspensión se levantará una vez se resuelva el recurso.  
En el tercer caso el acuerdo no se entenderá suspendido ni siquiera por el transcurso del plazo de un mes, o de cualquier otro, desde que se solicitase la suspensión sin recibir respuesta, de modo que, para que la suspensión se entienda concedida, se requerirá de resolución expresa del Consejo en tal sentido.  
  
  
CAPÍTULO XII  
De la fusión, segregación, disolución y liquidación  
  
Artículo 88. De la fusión, segregación, disolución y liquidación del Colegio  
La fusión, absorción y disolución del Colegio podrá ser acordada por la Junta General Extraordinaria, convocada especialmente al efecto por la Junta de Gobierno o cuando lo soliciten, al menos, una cuarta parte de los colegiados/as ejercientes residentes. A la Junta tendrán que asistir personalmente, al menos, la mitad más uno de los integrantes del censo colegial y el acuerdo tendrá que adoptarse por el voto a favor de dos terceras partes de los asistentes, no permitiéndose la delegación del voto.  
En caso de que se aprobara la disolución del Colegio, la Junta General proveerá aquello que sea necesario respecto de la liquidación, determinará el número de liquidadores y designará los colegiados y colegiadas que tengan que actuar como tales, estableciendo las atribuciones que les correspondieran en el ejercicio de sus funciones y el procedimiento a continuar para la liquidación.  
  
  
DISPOSICIÓN ADICIONAL  
  
En todo aquello no previsto en los presentes Estatutos se aplicará lo previsto en el Estatuto General de la Abogacía Española y en las Leyes de Colegios Profesionales, Estatal y de la Comunidad Valenciana.  
  
  
DISPOSICIÓN FINAL  
  
Los presentes Estatutos, una vez aprobados por la Junta General, serán comunicados al Consejo Valenciano de Colegios de Abogados, al Consejo General de la Abogacía Española y a la Conselleria competente en materia de consejos y colegios profesionales de la Generalitat Valenciana para inscripción en el Registro de Colegios Profesionales, y publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, momento en el que se producirá su entrada en vigor.  
  
  
DISPOSICIÓN DEROGATORIA  
  
Una vez publicados en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana el presente Estatuto, quedarán expresamente derogados los anteriores Estatutos para el régimen y gobierno del Ilustre Colegio de la Abogacía de Sueca y sus modificaciones.»



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML