Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 2004, del 15-04-1993 (1993/827650)

DECRET 48/1993, de 5 d'abril, del Govern Valencià, pel qual es regulen els objectius i els continguts del primer nivell dels ensenyaments de valencià en les escoles oficials d'idiomes de la Comunitat Valenciana.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/d/1993/04/05/48/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   2004

Data del DOGV
:   15-04-1993

Secció del DOGV
:   DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   1993/827650

CVE


Data del document
:   05-04-1993

Organisme emissor
:   Conselleria de Cultura, Educació i Ciència

Tipus de document
:   Decret

Decret 48/1993, de 5 d'abril, del Govern Valencià, pel qual es regulen els objectius i els continguts del primer nivell dels ensenyaments de valencià en les escoles oficials d'idiomes de la Comunitat Valenciana.  
La Constitució espanyola determina en l'article 148 que les comunitats autònomes podran assumir competències en matèria d'ensenyament de la llengua pròpia.  
Assolida l'autonomia de la Comunitat Valenciana per la Llei Orgànica 5/1982, d'1 de juliol, que aprova l'estatut, la matèria lingüística és objecte de regulació en l'article 7, el qual estableix que els dos idiomes oficials de la comunitat autònoma són el valencià i el castellà. La Llei 4/1983, de 23 de novembre, d'Us i Ensenyament del Valencià, en desplegar aquest article, estableix l'especial importància que té la incorporació del valencià en tots els nivells educatius de l'ensenyament, com a factor fonamental per a fer realitat el dret que té tot ciutadà a conèixer i usar el valencià.  
La Llei Orgànica 1/1990, de 3 d'octubre, d'Ordenació General del Sistema Educatiu, diu, en l'article 50, que en les escoles oficials d'idiomes es fomentarà especialment l'estudi. dels idiomes europees, i també el de les llengües cooficials de l'Estat, i determina que l'estructura, els afectes acadèmics i les titulacions seran els establerts en la legislació específica sobre aquests ensenyaments de regim especial:  
En aquest sentit, la Llei 29/1981, de 24 de juny, organitza els ensenyaments d'idiomes en dos nivells i estableix els requisits que ha de tenir l'alumnat per a accedir a cadascun. Aquesta llei es desplega mitjançant el Reial Decret 967/1988, de 2 de setembre, el qual estructura el primer nivell i determina que estarà constituït per dos cicles, fixa un horari mínim i reconeix, alhora, la competència de les administracions educatives per a establir una distribució horària adequada a les característiques dels centres situats al seu àmbit territorial. Posteriorment, el Reial Decret 1523/1989, d'1 de desembre, va aprovar els continguts mínims corresponents al primer nivell dels ensenyaments de les llengües estrangeres impartides en les escoles oficials d'idiomes, i, amb la intenció de completar-lo, el Reial Decret 47/1992, de 24 de gener, va aprovar els continguts mínims corresponents al castellà i a altres llengües oficials de les comunitats autònomes.  
Les escoles oficials d'idiomes realitzen una tasca notòria posant a l'abast dels ciutadans el coneixement teòric i pràctic de les llengües estrangeres, especialment de les utilitzades al nostre entorn europea, i a la Comunitat Valenciana aquesta oferta educativa s'estén també a l'ensenyament del valencià.  
La situació sociolingüística de la Comunitat Valenciana (població dels territoris predominantment castellanoparlants, població immigrant que ha de ser integrada, dèficit en els usos formals i escassa tradició en l'ensenyament de la llengua i en la llengua pròpia, etc.), ens revela la importància que adquireixen les escoles oficials d'idiomes en els processos de normativització i de normalització del valencià.  
Així doncs, ('oferta de l'ensenyament del valència en les escoles oficials d'idiomes es presenta com un instrument valuós perquè els ciutadans, mitjançant el seu aprenentatge, paguen assumir plenament els seus compromisos en el procés de recuperació de la normalitat lingüística que l?ordenament jurídic exigeix, facilitant l'extensió del coneixement del valencià a tota la nostra societat.  
Per tot això, a proposta del Conseller de Cultura, Educació i Ciència, i després de la deliberació del Govern Valencià, en la reunió del dia 5 d'abril de 1993,  
DECRETE  
Article primer  
S'aproven els objectius i els continguts dels ensenyaments especialitzats del primer nivell corresponents al valencià, que figuren en l'annex d'aquest decret.  
Article segon  
L'horari mínim dedicat als ensenyaments de valencià serà l'establert amb caràcter general en el Reial Decret 967/1988, de 2 de setembre, sobre ordenació dels ensenyaments del primer nivell dels ensenyaments especialitzats d'idiomes.  
Article tercer  
1. Els llibres de text i els materials curriculars s'adequaran als continguts que estableix aquest decret, a les prescripcions que s?assenyalen reglamentàriament i a la normativa gramatical de l'Institut de Filologia Valenciana.  
2. La Conselleria de Cultura, Educació i Ciència determinarà els requisits i el procediment per a l'homologació dels llibres de text i dels materials curriculars a que fa referència l'apartat anterior.  
Article quart  
La Conselleria de Cultura, Educació i Ciència determinarà pel que fa als ensenyaments regulats en aquest decret, les revalidacions i les equivalències escaients entre els certificats de les escoles oficials d'idiomes de la Comunitat Valenciana i els d'altres comunitats, i així mateix amb d'altres titulacions.  
DISPOSICIONS FINALS  
Primera  
S'autoritza la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència a desenvolupar el contingut d'aquest decret per a la seua ordenació acadèmica i l?aplicació en les escoles oficials d'idiomes de la Comunitat Valenciana.  
Segona  
Aquest decret entrarà en vigor l?endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
València, 5 d'abril de 1993.  
El President de la Generalitat Valenciana  
JOAN LERMA I BLASCO  
El Conseller de Cultura, Educació i Ciència  
ANDREU LOPEZ I BLASCO  
ANNEX  
Objectius i continguts per al primer nivell dels ensenyaments especialitzats de valencià  
1. CICLE ELEMENTAL  
1.1. Objectius generals  
El cicle elemental té com a objectiu fonamental que l'alumne assolesca un nivell bàsic de competència en l'expressió i la comprensió de l'idioma, tant en la seua forma oral com en la seua forma escrita, perquè siga capaç d'utilitzar-lo amb fluïdesa en situacions quotidianes com a instrument de comunicació.  
Es pretén proporcionar a l?alumne la informació bàsica sobre les característiques fonètiques, les estructures i les normes d'interacció comunicativa que condicionen l?ús de la llengua, i també sobre els aspectes culturals de l?àmbit geogràfic del nostre domini lingüístic.  
1.2. Objectius específics.  
A. Desenvolupament de la competència comunicativa.  
En finalitzar el cicle elemental l?alumne estarà en condicions de realitzar les activitats següents:  
1. Llenguatge parlat.  
- Comprendre parlants habituals de la llengua en converses de caràcter no especialitzat, a velocitat normal, fins i tot per telèfon.  
- Comprendre almenys el que és essencial de la informació difusa a través dels mitjans de comunicació que utilitzen com a suport la llengua oral, com ara la radio, la televisió, el cinema, etc.  
- Participar de forma escaient en la situació comunicativa, encara que fas d'una manera senzilla, en temes d'actualitat, i també sobre el seu propi treball, la seua família i sobre qualsevol tipus d'informació rellevant.  
- Expressar les seues idees; sentiments i necessitats de forma clara, encara que fas d'una manera senzilla.  
2. Llenguatge escrit.  
- Comprendre almenys el que és essencial en la informació continguda en anuncis , fulls informatius , respostes comercials, correspondència personal senzilla, etc.  
- Comprendre de manera general articles de premsa no especialitzats.  
- Comprendre versions simplificades i graduades de material literari.  
- Escriure notes, apunts breus i comunicacions personals senzilles.  
- Emplenar qüestionaris, formularis i, en general, els models d'impresos habituals.  
- Comunicar-se per escrit, de forma elemental però suficient, amb institucions civils, empreses de serveis, etc.  
- Escriure sobre temes d?interès general, transmetent-ne almenys la informació bàsica.  
3. Interacció social.  
- Desenvolupar-se lingüísticament amb un grau acceptable de confiança en les situacions socials en que més probablement es puga trobar.  
- Reconèixer les actituds, els estats d?ànim i la intencionalitat expressats pels seus interlocutors i reaccionar-hi de manera escaient.  
B. Desenvolupament de la competència gramatical.  
La informació sobre la llengua s?orientarà en un sentit més creatiu que analític o descriptiu, posant l?èmfasi en l'ús pràctic més que no en la simple comprensió Intel·lectual de les estructures gramaticals.  
En finalitzar el cicle elemental l?alumne estarà en condicions de:  
- Discriminar i articular els sons propis del sistema fonològic, tant pel que fa a mots aïllats com pel que fa a la cadena parlada, i la seua accentuació bàsica, de tal manera que permeta la comunicació amb parlants habituals de la llengua.  
- Comprendre i utilitzar les pautes rítmiques i d'entonació més freqüents.  
- Reconèixer i utilitzar el sistema de representació gràfica.  
- Deduir el significat de mots i expressions mitjançant el coneixement de les seues regles de formació.  
- Comprendre i expressar relacions internes dins l'estructura sintagmàtica i oracional.  
- Comprendre i expressar significats conceptuals (relacions lògiques, nocions i relacions de quantitat i grau, espacials, te nocions d'aspecte, modalitat, etc.).  
- Comprendre i expressar relacions entre diferents parts curs parlat o escrit, mitjançant els mecanismes bàsics, lèxics sintàctics de connexió.  
1.3 Continguts  
Els programes dels cursos es desenvoluparan d'acord continguts següents:  
A. Intencions i actes de la parla.  
1. Contacte social:  
- Salutacions.  
- Presentacions.  
- Establiment de contacte social.  
- Oferiments i expressió de l'agraïment.  
- Expressió de la comprensió.  
- Excuses.  
- Desitjós.  
- Paraules buides.  
2. Influencia exercida sobre els interlocutors:  
- Incitació.  
- Mandat: afirmatiu/negatiu.  
- Consells, advertiments.  
- Petició.  
3. Apreciació:  
- Apreciació intel·lectual: aprovació, desaprovació, qualificació, comparació, elecció i preferència, indiferència, restricció, atenuació, graus d'insistència.  
- Apreciació afectiva: contrarietat, pesar, decepció, satisfacció, gratitud, etc.  
4. Informació:  
- Aportació d'informació.  
- Petició d'informació.  
- Informació sobre: dades objectives, esdeveniments, descripcions, etc.  
5. Discussió:  
- Acord, desacord.  
- Argumentació: iniciació i desenvolupament d'un rac arguments de suport, establiment de conclusions, expressió de causa, conseqüència, finalitat, concessió, condició, hipòtesi i oposició.  
B. Continguts fonètic i gramatical.  
1.4. Continguis fonètic i gramatical  
Aspectes fonètics.  
Identificació dels sons propis de la llengua:  
El sistema vocàlic:  
Els subsistemes tònic i àton.  
La síl·laba. L'accentuació.  
Contactes vocàlics. Diftongs creixents i decreixents.  
Hiat. La dièresi; sentit i normes elementals.  
Sinalefa i elisió. L'apostrofació.  
El sistema consonàntic:  
Distinció i producció de sons consonàntics. Oposicions.  
Grups consonàntics: Fenòmens de contacte.  
Sonorització i ensordiment; emmudiment i sensibilització: casos mes usuals.  
Entonació i ritme: usos més freqüents.  
Morfosintaxi.  
Substantiu:  
Gènere i nombre.  
Aspectius i derivatius fonamentals.  
Composició. Regles ortogràfiques mínimes i prosòdia.  
Bases d'antonímia i sinonímia.  
Noms anafòrics.  
Determinació:  
Formes determinades: article, demostratiu i possessiu.  
Formes indeterminades.  
Substantivació d'adjectius, adverbis i oracions de relatiu.  
Solucions normatives i col·loquials.  
Numerals.  
Indefinits quantitatius: gramaticals i lexicalitzats bàsics.  
Catàfores i altres formes.  
Adjectius:  
Morfologia, concordança.  
Graus.  
Substitució/elisió de l'adjectiu.  
Substantivació/abstracció de l?adjectiu.  
Situació preferent i canvis de significat.  
Elisions:  
Idea general.  
Pronoms personals forts.  
Pronoms personals febles.  
Situació respecte al verb.  
Diverses funcions sintàctiques bàsiques.  
Morfologia i ortografia.  
Combinacions pronominals. Nivell col·loquial i nivell formal. Iniciació a la seua ortografia.  
Pronoms de regim verbal.  
Anafòrics.  
Relatius i interrogatius.  
Elisió de frases.  
Indefinits i quantitatius.  
Pleonasmes i pseudo-pleonasmes.  
Verbs:  
Modes indicatiu i subjuntiu: morfologia i usos principals.  
Perífrasis més freqüents.  
Principals grups de verbs amb conjugacions especials.  
Transitivitat. Reflexivitat. Selecció de verbs.  
Auxiliaritat especial.  
Regim preposicional.  
Adverbis:  
Propis i locucions: lloc, direcció, temps, manera, quantitat, grau, ordre, afirmació, dubte, negació.  
Situació de l'adverbi en la frase. Elisió de l'adverbi.  
Nexes i modificadors:  
Preposicions àtones, tòniques i locucions més usuals.  
Regim preposicional.  
Substitució i desaparició de preposicions.  
Construccions: ordre dels elements i concordança.  
Oració simple:  
Declarativa, negativa, intensiva/exclamativa, onomatopeies interjeccions.  
Dubitatives, imperatives i interrogatives.  
Amb partícules. Altres.  
Oració composta:  
Coordinació pura.  
Adversació.  
Comparacions.  
Subordinació: causals, finals, consecutives, acumulatives, condicionals, concessives completives, temporals, de subjecte, modals, locatives, relatives.  
Ortografia:  
Tota l?ortografia morfològica gramatical, verbal i nominal.  
Correlació entre fonètica i ortografia. Contraccions.  
Us de la puntuació.  
Introducció a l'ús del guió.  
Excepcions més importants a les regles i a la morfologia.  
Abreviatures més usuals.  
Ortografia dels acròstics i sigles més usuals.  
C. Contingut lèxic.  
El cabal lèxic en aquest cicle elemental ha d'abastar el domini actiu i passiu entre 1.500 i 3.000 mots.  
1. Lèxic estàndard (actiu i passiu) d'expressió, descripció i elicitació, en situacions personals i de l'entorn habitual en que es desenvolupa el parlant, d'ordre concret i abstracte.  
2. Lèxic actiu i passiu de la relació social i la interacció personal, en diferents nivells de formalitat.  
3. Lèxic passiu bàsic en la correspondència personal i comercial, com també en textos literaris senzills.  
4. Lèxic passiu bàsic utilitzat als mitjans de comunicació social i a la publicitat.  
5. Lèxic passiu de textos literaris adients als diferents cursos (principalment en prosa).  
6. Lèxic actiu imprescindible per a la correspondència personal i comercial, i per a omplir impresos i produir notes, resums i comunicacions succintes.  
D. Contingut cultural.  
El contingut cultural s?atendrà com a vehicle normal d'adquisició de la competència comunicativa, particularment en allò que fa referència a l?àmbit geogràfic del nostre domini lingüístic, si bé podrà constituir per si mateix objecte directa de la programació.  
Els camps estructuradors que es consideren d?interès són:  
1. Aspectes geogràfics i històrics.  
2. Política i economia.  
3. Societat.  
4. Mitjans de comunicació social.  
5. Manifestacions culturals i literàries  
2. CICLE SUPERIOR  
2.1. Objectius generals  
El cicle superior té com a objectiu principal el desenvolupament de la capacitat creativa del l'alumne en l'ús de l?idioma, fins un grau que li permeta una major flexibilitat i matisació en la seua comprensió i expressió.  
Es tracto, per tant, d'ampliar i aprofundir l'estudi de les característiques gramaticals de les normes d'interacció comunicativa de la llengua, i d'intensificar el contacte amb els accents, estils i varietats més comuns, per tal que l'alumne assolesca una major capacitat de comunicació en les diferents comunitats de parlants i en els diferents contextos sòcio-culturals.  
2.2. Objectius específics  
A. Desenvolupament de la competència comunicativa.  
En finalitzar el cicle superior l'alumne estarà en condicions de realitzar les activitats següents:  
1. Llenguatge parlat.  
- Comprendre parlants habituals amb diferents accents i registres, fins i tot si hi ha distorsió per soroll ambiental, per altres converses pròximes o per causa del mitja utilitzat (telèfon, radio, etc.).  
- Comprendre sense problemes intervencions públiques, xerrades, conferencies i programes informatius o de debut en radio o televisió, i també els diàlegs d'obres cinematogràfiques o de teatre.  
- Seleccionar la informació que necessite a partir d'un context parlat més ampli, amb la suficient precisió per poder utilitzar-la posteriorment.  
- Participar en qualsevol conversa de caràcter general i de la seua activitat professional, exposant els seus punís de vista, opinions i matisacions amb la suficient fluïdesa.  
2. Llenguatge escrit.  
- Comprendre adequadament la informació d'anuncis públics, avisos, formularis, fulls d'instruccions, etc.  
- Comprendre articles de premsa, especialitzats o no, adreçats al lector mitja.  
- Comprendre obres literàries clàssiques i actuals, dins la seua àrea d'interessos.  
- Utilitzar les formes més usuals de transmissió escrita de la informació, com ara cartes, telegrames, resums, informes, etc.  
- Narrar les experiències pròpies o d'altri i descriure idees, processos i esdeveniments, almenys des d'un puní de vista personal.  
- Desenvolupar temes de debut, establint els seus punís de vista amb prou claredat, precisió i extensió, organitzant els materials de forma adequada.  
3. Interacció social.  
- Utilitzar la llengua en les seues relacions socials, professionals i afectives, amb naturalitat i adequació a la majoria de les situacions.  
- Interpretar adequadament l'actitud i la intencionalitat, explícita i implícita, dels seus interlocutors i reaccionar d'acord amb les seues necessitats i els seus interessos.  
- Comprendre las varietats geogràfiques, els accents, els registres i els estils més comuns en l?àmbit geogràfic del nostre domini lingüístic.  
B. Desenvolupament de la competència gramatical.  
- Els objectius constitueixen en aquest apartat una ampliació i un reforç dels corresponents al cicle elemental, per tal que l'alumne puga aconseguir els objectius propis de la competència comunicativa.  
L'alumne ha d'aconseguir:  
- Millorar substancialment la pronunciació, el ritme i l'entonació.  
- Utilitzar de manera més eficient les estructures morfosintàctiques adquirides i adquirir-ne d'altres més complexes.  
- Millorar la capacitat de matisació en la comprensió i l'expressió de significats conceptuals.  
- Utilitzar de manera adient els mecanismes d?enllaç del discurs tant oral com escrit (desenvolupament d'un raonament, connexió de paràgrafs, precisió, resum, reforç, canvi de tema, etc.).  
2.3. Continguts  
Els programes dels cursos es desenvoluparan d'acord amb els continguts següents:  
A. Intencions i actes de parla.  
Practica, consolidació i desenvolupament de les funcions de comunicació enunciades per al cicle elemental. En aquest cicle es considerarà l'idioma globalment, per tal d'aconseguir un ús correcte i adient del llenguatge en situacions especifiques adequadament con : textualitzades.  
B. Continguts fonètic i gramatical.  
2.4 Continguts fonètic i gramatical  
Aspectes fonètics  
Identificació de sons propis de la llengua:  
Principis de transcripció fonètica.  
Identificar per la fonètica variants dialectals importants.  
Assimilacions i dissimilacions.  
Falques fonètiques. Epèntesis típiques.  
El sistema vocàlic estàndard:  
Accentuació prosòdica i gràfica total.  
Aplicació total de la dièresi.  
Estudi d'elisions i sinalefes.  
El sistema consonàntic:  
Revisió de les oposicions consonàntiques inicials, medials finals.  
Insistència en la sonorització per contacte.  
Estudi detallat dels emmudiments.  
Entonació i ritme:  
Repàs d'interrogatives, d'exclamatives, d'adversatives i d'altres expressions amb entonació especial.  
Pleonasmes i pauses.  
Ritme intern de la frase i del mot.  
Nocions de mètrica.  
Morfosintaxi.  
Substantiu:   
Plurals morfològics.  
Gènere estàndard dels substantius.  
Forma estàndard dels substantius mediatitzats o barbaritzats.  
Préstecs. Tendències fonètiques i gràfiques.  
Aspectius i derivatius: ampliació. Epèntesi i falques fonètiques.  
Composició: normes ortogràfiques, límits, tendències.  
Precisió: sinonímia/antonímia.  
Determinació:  
Coneixement de formes no estàndard d'articles, de possessius i de demostratius.  
La substantivació de l'infinitiu, del participi i d'oracions de relatiu i completives.  
Ampliació d'indefinits-quantitatius lexicalitzats.  
La concordança vacil·lant d'alguns determinants.  
Adjectius:  
Estudi particular dels aspectius. Usos habituals.  
Precisió en l'adjectivació. Sinonímia i antonímia.  
Aprofundiment en la situació d'adjectiu i nom.  
Solucions diverses a l?abstracció i a la intensivització dels adjectius.  
Elisions:  
Revisió dels sistemes estàndard.  
Estudi detallat de la pronominalització amb «en», «ho», «hi». Restriccions.  
La passiva moderna.  
L'elisió en el regim preposicional.  
Les referències catafòriques i anafòriques.  
L'ús dubitatiu-interrogatiu.  
Pleonasmes i pauses.  
Hipèrbaton.  
Verbs:  
Morfologia ortogràfica normativa.  
Coneixement dels subsistemes verbals central, balear i valencià.  
Revisió d'usos.  
Revisió dels verbs que obliguen a l'ús del subjuntiu en la subordinada.  
Repàs dels valors de la reflexivitat i la transitivitat.  
Ampliació i aprofundiment en l'estudi de les perífrasis.  
El regim preposicional davant infinitiu i davant «que».  
Adverbis:  
Sinònims històrics dels adverbis en -ment.  
Ampliació de locucions adverbials: formes més locals o específiques.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 2004, del 15-04-1993 (1993/827650)

DECRETO 48/1993, de 5 de abril, del Gobierno Valenciano, por el que se regulan los objetivos y los contenidos del primer nivel de las enseñanzas de valenciano en las escuelas oficiales de idiomas de la Comunidad Valenciana.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**VIGENTE**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/d/1993/04/05/48/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   2004

Fecha DOGV
:   15-04-1993

Sección del DOGV
:   DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   1993/827650

CVE


Fecha del documento
:   05-04-1993

Organismo emisor
:   Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia

Tipo de documento
:   Decreto

Decreto 48/1993, de 5 de abril, del Gobierno Valenciano, por el que se regulan los objetivos y los contenidos del primer nivel de las enseñanzas de valenciano en las escuelas oficiales de idiomas de la Comunidad Valenciana.  
La Constitución española determina en el artículo 148 que las comunidades autónomas podrán asumir competencias en materia de enseñanza de la lengua propia.  
Alcanzada la autonomía de la Comunidad Valenciana por Ley Orgánica 5/1982, de 1 de julio, aprobatoria del estatuto, materia lingüística es objeto de regulación en el artículo 7, que establece que los dos idiomas oficiales de la comunidad autónoma son el valenciano y el castellano. La Ley 4/1983, de 23 de noviembre, de Uso y Enseñanza del Valenciano, al desarrollar dicho artículo, establece la especial importancia que tiene incorporación del valenciano en todos los niveles educativos la enseñanza, como factor fundamental para hacer realidad derecho que tiene todo ciudadano a conocer y usar el valenciano.  
La Ley Orgánica 1/1990, de 3 de octubre, de Ordenación General del Sistema Educativo, dice, en el artículo 50, que las escuelas oficiales de idiomas se fomentará especialmente estudio de los idiomas europeos, así como el de las lenguas cooficiales del Estado y determina que la estructura, los efectos académicos y las titulaciones serán los establecidos en la legislación específica sobre estas enseñanzas de régimen especial.  
En este sentido, la Ley 29/1981, de 24 de junio, organiza las enseñanzas de idiomas en dos niveles y establece los requisitos que ha de reunir el alumnado para acceder a cada uno. Esta ley se desarrolla mediante el Real Decreto 967/1988, de 2 septiembre, el cual estructura el primer nivel y determina que estará constituido por dos ciclos, fija un horario mínimo reconoce, al mismo tiempo, la competencia de las administraciones educativas para establecer una distribución horaria adecuada a las características de los centros situados en su ámbito territorial. Posteriormente, el Real Decreto 1523/1989, de 1 diciembre, aprobó los contenidos mínimos correspondientes primer nivel de las enseñanzas de las lenguas extranjeras impartidas en las escuelas oficiales de idiomas, y, con la intención de completarlo, el Real Decreto 47/1992, de 24 de enero, aprobó los contenidos mínimos correspondientes al castellano y a otras lenguas oficiales de las comunidades autónomas.  
Las escuelas oficiales de idiomas realizan una tarea notoria poniendo al alcance de los ciudadanos el conocimiento teórico y práctico de las lenguas extranjeras, especialmente de las utilizadas en nuestro entorno europeo, y en la Comunidad Valenciana esta oferta educativa se extiende también a la enseñanza del valenciano.  
La situación sociolingüística de la Comunidad Valenciana (población de los territorios predominantemente castellanoparlantes, población inmigrante que ha de ser integrada, déficit en los usos formales y escasa tradición en la enseñanza de la lengua y en la lengua propia, etc), nos revela la importancia que adquieren las escuelas oficiales de idiomas en los procesos de normativización y de normalización del valenciano.  
Así pues, la oferta de la enseñanza del valenciano en las escuelas oficiales de idiomas se presenta como un instrumento valioso para que los ciudadanos, mediante su aprendizaje puedan asumir plenamente sus compromisos en el proceso de recuperación de la normalidad lingüística que exige el ordenamiento jurídico, facilitando la extensión del conocimiento de valenciano a toda nuestra sociedad.  
Por todo ello, a propuesta del Conseller de Cultura, Educación y Ciencia, previa deliberación del Gobierno Valenciano en su reunión del día 5 de abril de 1993.  
DISPONGO  
Artículo primero  
Se aprueban los objetivos y los contenidos de las enseñan zas especializadas del primer nivel correspondientes al valenciano, que figuran en el anexo de este decreto.  
Artículo segundo  
El horario mínimo dedicado a la enseñanza del valenciano será el establecido con carácter general en el Real Decreto 967/1988, de 2 de septiembre, sobre ordenación de las enseñanzas del primer nivel de las enseñanzas especializadas de idiomas.  
Artículo tercero  
1. Los libros de texto y los materiales curriculares se adecuarán a los contenidos que establece este decreto, a las prescripciones que se indiquen reglamentariamente y a la normativa gramatical del Institut de Filología Valenciana.  
2. La Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia determinará los requisitos y el procedimiento para la homologación de los libros de texto y de los materiales curriculares a que se refiere el apartado anterior.  
Artículo cuarto  
La Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia determinará, en lo que se refiere a las enseñanzas reguladas en este decreto, las convalidaciones y equivalencias que proceder entre los certificados de las escuelas oficiales de idiomas de la Comunidad Valenciana y los de otras comunidades, así como con otras titulaciones.  
DISPOSICIONES FINALES  
Primera  
Se autoriza a la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencía a desarrollar el contenido de este decreto para su ordenación académica y su aplicación en las escuelas oficiales de idiomas de la Comunidad Valenciana.  
Segunda  
Este decreto entrará en vigor el día siguiente de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
Valencia, 5 de abril de 1993.  
El President de la Generalitat Valenciana  
JOAN LERMA I BLASCO  
El Conseller de Cultura, Educació i Ciència,  
ANDREU LOPEZ BLASCO  
ANEXO  
Objetivos y contenidos para el primer nivel de las enseñanzas especializadas de valenciano  
1. CICLO ELEMENTAL  
1.1 Objetivos generales  
El ciclo elemental tiene como objetivo fundamental que el alumno alcance un nivel básico de competencia en la expresión y comprensión del idioma, tanto en su forma oral como en su forma escrita, para que sea capaz de utilizarlo con fluidez en situaciones cotidianas como instrumento de comunicación.  
Se pretende proporcionar. al alumno la información básica sobre las características fonéticas, estructuras y normas de interacción comunicativa que condicionan el uso de la lengua, y también sobre los aspectos culturales del ámbito geográfico de nuestro dominio lingüístico.  
1.2 Objetivos específicos  
A. Desarrollo de la competencia comunicativa.  
Al finalizar el ciclo elemental el alumno estará en condiciones realizar las siguientes actividades:  
1. Lenguaje hablado.  
- Comprender a hablantes habituales de la lengua en conversaciones de carácter no especializado, a velocidad normal, incluso por teléfono.  
- Comprender al menos lo esencial de la información difundida a través de los medios de comunicación que utilizan como soporte lengua oral, tales como la radio, la televisión, el cine, etc.  
- Participar de forma apropiada en la situación comunicativa, aunque sea de una manera sencilla, sobre temas de actualidad, así como también sobre su propio trabajo, su familia y sobre cualquier tipo de información relevante.  
- Expresar sus ideas, sentimientos y necesidades de forma clara, aunque sea de una forma sencilla.  
2. Lenguaje escrito.  
- Comprender al menos lo esencial en la información contenida en anuncios, folletos informativos, respuestas comerciales, correspondencia personal sencilla, etc.  
- Comprender de modo general artículos de prensa no especializados.  
- Comprender versiones simplificadas y graduadas de material literario.  
- Escribir notas, apuntes breves y comunicaciones personal sencillas.  
- Rellenar cuestionarios, formularios y, en general, los tipos impresos habituales.  
- Comunicarse por escrito, de forma elemental pero suficiente, con instituciones civiles, empresas de servicios, etc.  
- Escribir sobre temas de interés general, transmitiendo al menos la información básica.  
3. Interacción social.  
- Desenvolverse lingüísticamente con un grado aceptable de confianza en las situaciones sociales en que con mayor probabilidad pueda encontrarse.  
- Reconocer las actitudes, los estados de ánimo y la intencionalidad expresados por sus interlocutores y reaccionar de forma adecuada.  
B. Desarrollo de la competencia gramatical.  
La información acerca de la lengua se orientará en un sentido más creativo que analítico o descriptivo, enfatizando más en el uso práctico que en la simple comprensión intelectual de las estructuras gramaticales.  
Al término del ciclo elemental el alumno estará en condiciones de:  
- Discriminar y articular los sonidos propios del sistema fonológico, tanto en palabras aisladas como en la cadena hablada, así como su acentuación básica, de forma que permita la comunicación c hablantes habituales de la lengua.  
- Comprender y utilizar las pautas rítmicas y de entonación más frecuentes.  
- Reconocer y utilizar el sistema de representación gráfica.  
- Deducir el significado de palabras y expresiones mediante el conocimiento de sus reglas de formación.  
- Comprender y expresar relaciones internas dentro de la estructura sintagmática y oracional.  
- Comprender y expresar significados conceptuales (relaciones lógicas, nociones y relaciones de cantidad y grado, espaciales, temporales, nociones de aspecto, modalidad, etc.).  
- Comprender y expresar relaciones entre distintas partes del discurso hablado o escrito, mediante los mecanismos básicos, léxico. morfosintácticos de conexión.  
1.3 Contenidos  
Los programas de los cursos se desarrollarán de acuerdo con contenidos siguientes:  
A. Intenciones y actos del habla.  
1. Contacto social:  
- Saludos.  
- Presentaciones.  
- Establecimiento del contacto social.  
- Ofrecimientos y expresión del agradecimiento.  
- Expresión de la comprensión.  
- Excusas.  
- Deseos.  
- Palabras vacías.  
2. Influencia ejercida sobre los interlocutores:  
- Incitación.  
- Mandato: afirmativo/negativo.  
- Consejos, advertencias.  
- Petición.  
3. Apreciación:  
- Apreciación intelectual: aprobación, desaprobación, calificación, comparación, elección y preferencia, indiferencia, restricción, atenuación y grados de insistencia.  
- Apreciación afectiva: contrariedad, pesar, decepción, satisfacción, gratitud, etc.  
4. Información:  
- Aporte de información.  
- Petición de información.  
- Información acerca de: datos objetivos, acontecimientos, descripciones, etc.  
5. Discusión:  
- Acuerdo, desacuerdo.  
- Argumentación: iniciación y desarrollo de un razonamiento, argumentos de apoyo, establecimiento de conclusiones, expresión causa, consecuencia, finalidad, concesión, condición, hipótesis y oposición.  
B. Contenidos fonético y gramatical.  
1.4 Contenidos fonético y gramatical  
Aspectos fonéticos.  
Identificación de los sonidos propios de la lengua:  
El sistema vocálico:  
Los subsistemas tónico y átono.  
La sílaba. La acentuación.  
Contactos vocálicos. Diptongos crecientes y decrecientes.  
Hiatos. La diéresis, sentido y normas elementales.  
Sinalefa y elisión. La apostrofación.  
El sistema consonántico:  
Distinción y producción de sonidos consonánticos. Oposiciones.  
Grupos consonánticos. Fenómenos de contacto.  
Sonorización y ensordecimiento. Enmudecimiento y sensibilización: casos más usuales.  
Entonación y ritmo: usos más frecuentes.  
Morfosintaxis.  
Sustantivo:  
Género y número.  
Aspectivos y derivativos fundamentales.  
Composición. Reglas ortográficas mínimas y prosodia.  
Bases de antonimia y sinonimia.  
Nombres anafóricos.  
Determinación:  
Formas determinadas: artículo, demostrativo y posesivo.  
Formas indeterminadas.  
Sustantivación de adjetivos, adverbios y oraciones de relativo.  
Soluciones normativas y coloquiales.  
Numerales.  
Indefinidos cuantitativos: gramaticales y lexicalizados básicos.  
Catáforas y otras formas.  
Adjetivos:  
Morfología, concordancia.  
Grados.  
Sustitución/elisión del adjetivo.  
Sustantivación/abstracción del adjetivo.  
Situación preferente y cambios de significado.  
Elisiones:  
Idea general.  
Pronombres personales fuertes.  
Pronombres personales «febles».  
Situación con respecto al verbo.  
Diversas funciones sintácticas básicas.  
Morfología y ortografía.  
Combinaciones pronominales. Nivel coloquial y nivel formal. Iniciación a su ortografía.  
Pronombres de régimen verbal.  
Anafóricos.  
Relativos e interrogativos.  
Elisión de frases.  
Indefinidos y cuantitativos.  
Pleonasmos y pseudopleonasmos.  
Verbos:  
Modos indicativo y subjuntivos: morfología y usos principales.  
Perífrasis más frecuentes.  
Principales grupos de verbos con conjugaciones especiales.  
Transitividad. Reflexividad. Selección de verbos.  
Auxiliaridad especial.  
Régimen preposicional.  
Adverbios:  
Propios y locuciones: lugar, dirección, tiempo, manera, cantidad, grado, orden, afirmación, duda, negación.  
Situación del adverbio en la frase. Elisión del adverbio.  
Nexos y modificadores:  
Preposiciones átonas, tónicas y locuciones más usuales.  
Régimen preposicional.  
Sustitución y desaparición de preposiciones.  
Construcciones: orden de los elementos y concordancia.  
Oración simple:  
Declarativa, negativa, intensiva/exclamativa, onomatopeyas e interjecciones.  
Dubitativas, imperativas e interrogativas.  
Con partículas. Otras.  
Oración compuesta:  
Coordinación pura.  
Adversación.  
Comparaciones.  
Subordinación: causales, finales, consecutivas, acumulativas, condicionales, concesivas completivas, temporales, de sujeto, modales, locativas, relativas.  
Ortografía:  
Toda la ortografía morfológica gramatical, verbal y nominal.  
Correlación entre fonética y ortografía. Contracciones.  
Uso de la puntuación.  
Introducción al uso del guión.  
Excepciones más importantes a las reglas y a la morfología.  
Abreviaturas más usuales.  
Ortografía de los acrósticos y siglas más usuales.  
C. Contenido léxico.  
El caudal léxico de este ciclo elemental debe abarcar un dominio activo y pasivo entre 1.500 y 3.000 palabras.  
1. Léxico estándar (activo y pasivo) de expresión, descripción y licitación, en situaciones personales y del entorno habitual en que se desenvuelve el hablante, de orden concreto y abstracto.  
2. Léxico activo y pasivo de la relación social e interacción personal, en diferentes niveles de formalidad.  
3. Léxico pasivo básico en la correspondencia personal y comercial, así coreo en textos literarios sencillos.  
4. Léxico pasivo básico utilizado en los medios de comunicación social y la publicidad.  
5. Léxico pasivo de textos literarios adecuados a los distintos cursos (primordialmente en prosa).  
6. Léxico activo imprescindible para la correspondencia personal comercial, y para cumplimentar impresos y producir notas, resúmenes y comunicaciones sucintas.  
D. Contenido cultural.  
Se atenderá al contenido cultural como vehículo normal de adquisición de la competencia comunicativa, particularmente en lo referido al ámbito geográfico de nuestro dominio lingüístico, si bien podrá constituir por si mismo objeto directo de la programación.  
Los campos estructuradores que se consideran de interés son:  
1. Aspectos geográficos e históricos.  
2. Política y economía.  
3. Sociedad.  
4. Medios de comunicación social.  
5. Manifestaciones culturales y literarias.  
2. CICLO SUPERIOR  
2.1 Objetivos generales  
El ciclo superior tiene como objetivo principal el desarrollo de la capacidad creativa del alumno en el uso del idioma, hasta un grado que le permita una mayor flexibilidad y matización en su comprensión y expresión.  
Se trata, por tanto, de ampliar y profundizar tanto el estudio de la características gramaticales de las normas de interacción comunicativa de la lengua, como de intensificar el contacto con sus acentos, estilos y variedades más comunes, a fin de que el alumno logre un: mayor capacidad de comunicación en las diferentes comunidades de hablantes y en los diferentes contextos socioculturales.  
2.2 Objetivos específicos  
A. Desarrollo de la competencia comunicativa.  
Al finalizar el ciclo superior el alumno estará en condiciones de realizar las siguientes actividades:  
1. Lenguaje hablado.  
- Comprender a hablantes habituales, con distintos acentos registros, incluso si existe distorsión por ruido ambiental, por otras conversaciones cercanas o debida al medio utilizado (teléfono, radio etc.).  
- Comprender sin problemas intervenciones públicas, charlas conferencias y programas informativos o de debate en radio o televisión, así como los diálogos de obras cinematográficas o de teatro.  
- Seleccionar la información que necesite a partir de un contexto hablado más amplio con suficiente precisión para su posterior utilización.  
- Participar en cualquier conversación de carácter general y de su actividad profesional, exponiendo sus puntos de vista, opiniones y matizaciones con la suficiente fluidez.  
2. Lenguaje escrito.  
- Comprender adecuadamente la información contenida en anuncios públicos, avisos, formularios, hojas de instrucciones, etc.  
- Comprender artículos de prensa especializados o no, dirigidos al lector medio.  
- Comprender obras literarias clásicas y actuales, dentro de su área de intereses.  
- Utilizar las formas más usuales de transmisión escrita de la información, como cartas, telegramas, resúmenes, informes, etc.  
- Narrar las experiencias propias o de otros, y describir ideas procesos y acontecimientos, al menos desde un punto de vista personal.  
- Desarrollar temas de debate, estableciendo sus puntos de vista con suficiente claridad, precisión y extensión y organizando los materiales de forma adecuada.  
3. Interacción social.  
- Utilizar la lengua en sus relaciones sociales, profesionales afectivas, con naturalidad y adecuación a la mayoría de las situaciones.  
- Interpretar adecuadamente la actitud e intencionalidad, explícita e implícita de sus interlocutores y reaccionar de acuerdo con sus necesidades e intereses.  
- Comprender las variedades geográficas, los acentos, registros y estilos más extendidos en el ámbito geográfico de nuestro dominio lingüístico.  
B. Desarrollo de la competencia gramatical.  
Los objetivos constituyen aquí una ampliación y refuerzo de los correspondientes al ciclo elemental, a fin de que el alumno puede alcanzar los objetivos propios de la competencia comunicativa.  
El alumno ha de conseguir:  
- Mejorar sustancialmente la pronunciación, el ritmo y la entonación.  
- Utilizar más eficientemente las estructuras morfosintácticas adquiridas y adquirir otras más complejas.  
- Mejorar la capacidad de matización en la comprensión y expresión de significados conceptuales.  
Utilizar adecuadamente los mecanismos de enlace del discurso tanto oral como escrito (desarrollo de un razonamiento, conexión de párrafos, precisión, resumen, refuerzo, cambio de tema, etc.).  
2.3 Contenidos  
Los programas de los cursos se desarrollarán de acuerdo con los contenidos siguientes:  
A. Intenciones y actos del habla. Práctica, consolidación y desarrollo de las funciones de comunicación enunciadas para el ciclo elemental. En este ciclo se considera á el idioma globalmente, con objeto de conseguir un uso correcto y apropiado del lenguaje en situaciones específicas adecuadamente contextualizadas.  
B. Contenidos fonético y gramatical.  
2.4 Contenidos fonético y gramatical  
Aspectos fonéticos.  
Identificación de sonidos propios de la lengua:  
Principios de transcripción fonética.  
Identificar por la fonética variaciones dialectales importantes.  
Asimilaciones y disimilaciones.  
Cuñas fonéticas. Epéntesis típicas.  
El sistema vocálico estándar:  
Acentuación prosódica y gráfica total.  
Aplicación total de la diéresis.  
Estudio de elisiones y sinalefas.  
El sistema consonántico:  
Revisión de las oposiciones consonánticas iniciales, mediales y finales.  
Insistencia en la sonorización por contacto.  
Estudio detallado de los enmudecimientos.  
Entonación y ritmo:  
Repaso de interrogativas, exclamativas, adversativas y otras expresiones con entonación especial.  
Pleonasmos y pausas.  
Ritmo interno de la frase y la palabra.  
Nociones de métrica.  
Morfosintaxis.  
Sustantivo:  
Plurales morfológicos.  
Género estándar de los sustantivos.  
Forma estándar de los sustantivos mediatizados o barbarizados.  
Préstamos. Tendencias fonéticas y gráficas.  
Aspectivos y derivativos: ampliación, epéntesis y cuñas fonéticas.  
Composición: normas ortográficas, límites, tendencias.  
Precisión: sinonimia/antonimia.  
Determinación:  
Conocimiento de formas no estándar de artículos, posesivos y demostrativos.  
La sustantivación del infinitivo, del participio y de oraciones de relativo y completivas.  
Ampliación de indefinidos-cuantitativos lexicalizados.  
La concordancia vacilante de algunos determinantes.  
Adjetivos:  
Estudio particular de los aspectivos. Usos habituales.  
Precisión en la adjetivación. Sinonimia y antonimia.  
Profundización en la situación de adjetivo y nombre.  
Soluciones diversas a la abstracción e intensivización de los adjetivos.  
Elisiones:  
Revisión de los sistemas estándar.  
Estudio pormenorizado de la pronominalización con «en», «ho», «hi». Restricciones.  
La pasiva moderna.  
La elisión en el régimen preposicional.  
Las referencias catafóricas y anafóricas.  
El uso dubitativo-interrogativo.  
Pleonasmos y pausas.  
Hipérbaton.  
Verbos:  
Morfología ortográfica normativa.  
Conocimiento de los subsistemas verbales central, balear y valenciano.  
Revisión de usos.  
Revisión de los verbos que obligan al uso del subjuntivo en la subordinada.  
Repaso de los valores de la reflexividad y la transitividad.  
Ampliación y profundización en el estudio de las perífrasis.  
El régimen preposicional ante infinitivo y ante «que».  
Adverbios:  
Sinónimos históricos de los adverbios en -ment.  
Ampliación de locuciones adverbiales formas más locales o específicas.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI