Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5403, del 07-12-2006 (2006/14166)

Resolució de 21 de novembre de 2006 de la Secretària Autonòmica de Territori i Medi Ambient, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracións d'impacte ambiental.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5403

Data del DOGV
:   07-12-2006

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2006/14166

CVE


Data del document


Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Resolució de 21 de novembre de 2006 de la Secretària Autonòmica de Territori i Medi Ambient, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracións d'impacte ambiental. [2006/14166]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat.  
En virtut d'això, he resolt:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat les declaracións d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 381/00-AIA Villahermosa del Rio, 151/05-AIA Rafelbunyol, 057/05-AIA Vinalopo, L'Alacantí i La Marina Baixa, 085/05-AIA Picassent, i 370/02-AIA Segorbe, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 21 de novembre de 2006.. La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 381/00-AIA  
Títol: Conservació i millora de la carretera CV-175 entre pk 6+500 i pk 8+400   
Promotor: Diputació de Castelló  
Autoritat substantiva: Diputació de Castelló  
Objecte: Millorar les condicions funcionals de la carretera   
Localització: Villahermosa del Río (Castelló)  
Descripció del projecte  
L'actuació es localitza al terme municipal de Villahermosa del Río, a la carretera CV-175, que va des de la intersecció amb la carretera CV-190 fins al límit amb la província de Terol, entre els pk 6+500 i 8+400, abans d'arribar al municipi de Villahermosa del Río. La CV-190 va de Castelló a la carretera N-234 per Rubielos de Mora.  
La carretera sobre la qual es fa l'actuació tenia originàriament, segons l'estudi d'impacte ambiental presentat, una calçada d'entre 5,00 i 5,50 m d'ample, amb nombroses revoltes de radi majoritàriament per sota de 30 m i inferior a 15 m en determinats punts.  
L'actuació recollida en la documentació de l'expedient consistia en:  
. Ampliació de l'amplària de la via: secció 7,50/8,00 amb 1 carril per sentit de 3,50 m, vorals de 0,25 m i bermes de 0,25 m. En les revoltes, sobreample de 0,50 m  
. Adaptació del traçat, en planta, a un radi mínim de 50 m, i en alçat, a un pendent màxim de 4,78% i a un paràmetre dels acords verticals que permeten 60 km/h de velocitat específica  
. Construcció de cunetes i 2 obres de pas transversal en el pk 6+770 i el pk 8+180, consistents en voltes de formigó prefabricades de 4,00 x 4,40 m, per a l'encreuament de sengles barrancs  
. Construcció del paviment  
. Senyalització horitzontal i vertical adequada  
Tramitació administrativa  
El 21 de juliol de 2000 la Direcció Territorial de Castelló va remetre informe tècnic sobre el estudi d'impacte ambiental del projecte d'obra conservació i millora de la carretera CV-175 entre pk 6+500 i pk 8+400. Villahermosa del Río.  
El 7 de setembre la Direcció Territorial de Castelló va remetre un exemplar de l'estudi d'impacte ambiental del projecte d'obra conservació i millora de la carretera CV-175 entre pk 6+500 i pk 8+400. Villahermosa del Río .  
Amb aquesta documentació s'inicia l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental 381/00-AIA en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de la llavors Conselleria de Medi Ambient (actualment de Territori i Habitatge).  
El 10 de juny de 2005 es realitza consulta al Servei d'Ordenació Sostenible del Medi de la Conselleria de Territori i Habitatge i el 6 de setembre aquest servei remet informe.  
Informes sectorials  
De l'informe sobre l'estudi d'impacte ambiental de l'obra de conservació i millora de la carretera CV-175 entre pk 6+500 i pk 8+400 en terme municipal de Villahermosa del Río, de la Direcció Territorial de Castelló cal destacar:  
Personal tècnic d'aquests Serveis Territorials visita la zona d'actuació el 6 de juliol de 2000 i comprova el següent:  
. Els talussos apreciats en camp en els desmunts són grans i presenten risc d'inestabilitat a causa del pendent d'aquests, al mateix temps que causen un fort impacte visual.  
. Els talussos dels terraplens [...] tenen un elevat impacte visual.  
. El camí ramader núm. 6 assagador del Pas Reial de la Cadena a Villahermosa del Río es veu afectat pel pas de la carretera, que l'ocupa per trams.  
. Ni els responsables de les obres ni l'estudi d'impacte ambiental fan referència a allò que s'ha previst en l'article 13 de la Llei de camins ramaders [...].  
. L'informe conclou proposant mesures correctores a més de les proposades en l'estudi d'impacte ambiental:  
. Limitació real de la velocitat del projecte als 60 km/h [...] especialment en les zones d'invasió del camí ramader, que haurà de ser convenientment senyalitzada i necessitarà la instal·lació de mecanismes limitadors de la velocitat, com poden ser bandes sonores.  
. [...] complir l'article 13 de la Llei de camins ramaders, sobre realització d'obres públiques sobre terrenys de camins ramaders [...]  
. En els talussos produïts, especialment en desmunt, seria necessària una estabilització correcta [...]. Es recomana la construcció de cunetes de guarda en la part zenital del talús, que desvien el possible escorriment longitudinal, especialment en els llocs de majors alçàries de desmunt.  
És convenient la realització de bermes que eviten caiguda de materials [...]. En les zones no consolidades amb poca alçària de desmunt, si no s'habiliten murets de contenció convé mantenir el pendent per sota de 35º. Si l'alçària dels talussos és gran (major de 5 m), serà inexcusable la construcció dels esmentats murets, que hauran de ser de pedra seca i estar ben integrats amb les formes constructives de la zona.  
Revegetar creant caselles al voltant dels clots, en els desmunts sobre materials no consolidats (no petris).  
. En els talussos de terraplé, que es troben terres remogudes i sense consolidar, convé dur a terme una revegetació correcta, amb espècies invasores d'aquest tipus de terrenys [...] d'un port tal que permeta ocultar els impactes paisatgístics ... al mateix temps que actuar com a pantalla contra el produït pels automòbils. Pel fet que aquests terraplens es troben en les voltants de barrancs es creu més convenient l'ús de vegetació de ribera de caràcter heliòfil [...]. Aquestes espècies poden ser (a més de les contingudes en l'estudi d'impacte ambiental): Populus alba, Populus nigra, Salix atrocinea, Celtis australis, Ulmus minor, etc.  
En les zones més elevades del talús, la revegetació es pot donar amb espècies forestals de caràcter igualment heliòfil, encara que ací convindrà assegurar-se de la realització de caselles, que facilite l'arribada d'aigua a les arrels. Pinus halepensis i Populus nigra en edats primerenques semblen les espècies més indicades per a aquest fi, encara que per a evitar caure en la monoespecificitat, convindria dur a terme una mescla amb les espècies de ribera ja mencionades, especialment en la part mitjana del talús. Aquesta mescla ha de ser acurada i seguir criteris paisatgístics correctes.  
Realització de bermes en els talussos de terraplé més grans. Manteniment dels pendents dels talussos per sota de 35º.  
. En tot cas serà necessari seguir una metodologia correcta i cuidadosa en les accions de restauració que facilite una regeneració real del medi. Es recomana la participació d'especialistes en restauració forestal i paisatgística durant la fase d'obres de correcció, per a dirigir amb bon criteri la realització de les accions correctores.  
De l'informe elaborat pel Servei d'Ordenació Sostenible del Medi cal destacar el següent:   
En el pla d'actuacions del projecte de PORN s'ha inclòs específicament una actuació denominada: Restauració d'impactes i integració paisatgística de la carretera CV-175, a fi de poder integrar les infraestructures amb els objectius d'aquest pla de desenvolupament sostenible en funció de la conservació de la qualitat del medi ambient i del paisatge.  
[...]  
... aquest servei informa favorablement el projecte de referència, sempre que s'apliquen efectivament les adequades mesures correctores d'integració paisatgística i de minimització d'impactes ambientals negatius, en tot el tram de la carretera CV-175 que haja sigut preparada i es trobe dins de l'àmbit del PORN, estiga dins o fora del projecte de referència ... Les actuacions mínimes que s'hauran de realitzar seran:  
. Abordar la correcció de l'estabilitat dels talussos de desmunt i terraplé on siga necessari...  
. Es recobriran amb terra vegetal tots els desmunts i terraplens existents.  
. Es plantaran espècies arbòries i arbustives autòctones adequades, tant a peu de tots els talussos com en les bermes i en les àrees lliures generades en l'antiga carretera...  
. S'haurà de justificar el funcionament correcte del sistema global de drenatge...  
. S'haurà de comprovar l'efecte sobre l'erosió, i els possibles arrossegaments i sedimentacions sobre llits...  
. En els trams en què s'haja construït un escullerat, es justificarà mitjançant fotografia que aquest s'assembla el més possible al substrat rocós existent en les proximitats...  
. S'haurà de justificar que realment s'han deixat punts de pas per a la fauna, que són suficients i adequats.  
. Es complisca efectivament l'article 13 de la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders.  
. En tots els trams de carretera abandonats que no siguen estrictament necessaris per a l'accés a les finques existents, es procedirà al ripat del paviment i a l'extensió d'una capa de terra vegetal, on es plantaran espècies autòctones.  
Afeccions legals  
Espais naturals protegits  
L'actuació està dins de l'àmbit del projecte de Pla d'ordenació dels recursos naturals (PORN) del massís de Penyagolosa, iniciat per Ordre de 13 d'octubre de 2003, de la Conselleria de Territori i Habitatge.   
Xarxa Natura 2000  
L'actuació està dins del lloc d'interés comunitari (LIC) Penyagolosa, inclòs en la llista aprovada per Acord del Govern Valencià de 10 de juliol de 2001, i dins de la zona d'especial protecció per a les aus (ZEPA) Penyagolosa, proposada l'any 2002.   
Camins ramaders  
L'actuació afecta el camí ramader núm. 6 assagador del Pas Reial de la Cadena de Villahermosa del Río d'ample legal 8,00 m.  
Domini públic hidràulic  
El tram de carretera creua dos llits naturals, en el pk 6+770 i pk 8+180.  
Consideracions ambientals  
Cal assenyalar, en primer lloc, que l'execució de les obres corresponents al projecte Conservació i millora de la carretera CV-175 entre pk 6+500 i pk 8+400, estaven en avançat estat d'execució quan es remet l'exemplar de l'estudi d'impacte ambiental de l'expedient 381/00-AIA.  
El 9 de juny de 2005 personal del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental realitza nova visita de camp a la zona afectada per les obres i comprova que aquestes estan executades en la seua totalitat.  
Ja que les obres ja estan executes, en aquest expedient no és possible fer una avaluació d'impacte ambiental pròpiament dita (que hauria de ser prèvia i preventiva) sinó que es procedeix a avaluar els impactes residuals generats per l'execució de l'obra.  
En segon lloc, de la comparació entre l'estudi d'impacte ambiental i l'actuació executada s'observen determinades diferències fonamentals amb conseqüències negatives des del punt de vista ambiental, que són les que s'enuncien a continuació:  
. L'estudi d'impacte ambiental plantejava la modificació de la secció transversal de la carretera per a fer-la d'ample 7,50/8,00 m en recta, amb 1 carril per sentit de 3,50 m, voral de 0,25 m i berma de 0,25 m. En l'actuació executada no hi ha bermes en tots els trams a peu de talús de desmunt, de manera que si hi haguera despreniments de materials del talús, aquests caurien directament a la calçada.  
. En l'estudi d'impacte ambiental també es preveia la construcció de cunetes en ambdós marges per a recollir els escorriments. En la data de visita a l'obra no s'hi havien construït aquestes cunetes. Es desconeix com s'ha resolt el drenatge longitudinal de la carretera.  
. La diferència més notable que s'observa és l'alçària real dels desmunts, molt superior a la descrita en el plànol núm. 5 de l'estudi d'impacte ambiental (perfil longitudinal), amb un màxim de 7,474 m en el pk 6+700, arribant en la realitat puntualment alçàries d'al voltant de 20 m.  
. Les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental consistents en l'execució de bermes en els talussos que foren superiors a 5 m no s'han aplicat.  
. L'estudi d'impacte ambiental presentava un programa de revegetació que preveia la implantació de vegetació en els talussos en terraplé de més d'1,00 m, en els de desmunt de més de 2,50 m i en les àrees lliures de l'antiga carretera no reutilitzables per a altres fins. No obstant això, sobre el terreny es van observar talussos de desmunt sense cap tipus de revegetació i zones revegetades que no han respectat els criteris del pla de revegetació de l'estudi d'impacte ambiental pel que fa a tipus i espècies que s'han d'utilitzar.  
En aquest sentit, aquesta declaració d'impacte ambiental de l'expedient 381/00-AIA es pronuncia sobre els impactes residuals causats per l'execució de les obres de conservació i millora de la carretera CV-175 entre pk 6+500 i pk 8+400, amb l'objecte d'establir els criteris adequats per a dur a terme correctament el procés de restitució previst en l'article 37 del Decret 162/1990.  
A continuació s'assenyalen els elements ambientals afectats de manera important pel projecte i la identificació i valoració dels corresponents impactes residuals. Aquests elements seran objecte del projecte de restitució:  
. Fauna i flora: l'obra és una barrera al pas de fauna, la qual cosa es considera que té un impacte residual moderat. S'ha destruït massa forestal sense regeneració adequada, i s'ha causan un impacte residual sever.  
. Paisatge: les obres no estan de cap manera integrades en l'entorn de muntanya i bosc. Els desmunts alts de paret nua sense revegetar són visibles a distància. S'ha construït algun mur a peu de talús d'aparença totalment artificial. Per tant s'observa un impacte residual sever sobre el paisatge.  
. Geomorfologia: l'obra ha alterat aquest element significativament perquè s'han deixat parets quasi verticals sense vegetació, en les quals es poden donar, a més, problemes d'inestabilitat. Per això s'estima que hi ha un impacte residual sever sobre la geomorfologia.   
. Escorriment: el drenatge longitudinal de la carretera no està resolt. Podria haver-hi problemes d'erosió i arrossegament de materials per l'escorriment superficial. En aquest aspecte s'ha produït un impacte residual moderat.  
. Llits naturals: l'obra creua dos llits naturals mitjançant terraplé i volta de formigó prefabricada. Amb aquest tipus d'obres s'ocupa tot el llit en la secció de pas, la qual cosa significa alterar totalment l'aspecte i el funcionament natural del llit i dificultar el trànsit de fauna, per tant s'observa un impacte residual sever.  
. Camins ramaders: l'obra afecta el camí ramader núm. 6, i és d'obligat compliment la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders.  
. Patrimoni historicoartístic i cultural: l'estudi d'impacte ambiental no conté cap informació sobre valors del patrimoni historicoartístic i cultural. S'ha comprovat el llistat de patrimoni cultural valencià i no hi ha jaciments inventariats en la zona d'actuació. No obstant això, ja que l'actuació està executada, no es pot determinar si s'afectarà algun valor arqueològic o etnològic durant les obres.  
En tercer lloc cal assenyalar la Directiva 92/43/CEE (traslladada a l'ordenament espanyol per Reial decret 1997/1995), article 4, apartat 5:  
Des del moment que un lloc figure en la llista a què es refereix el paràgraf tercer de l'apartat 2, quedarà sotmés al que disposen els apartats 2, 3 i 4 de l'article 6.  
El paràgraf 3r de l'apartat 2 diu:  
La llista de llocs seleccionats com a llocs d'importància comunitària, en què es faran constar els llocs que alberguen un o diversos tipus d'hàbitats naturals prioritaris o una o diverses espècies prioritàries, serà aprovada per la comissió mitjançant el procediment mencionat en l'article 21.  
I l'article 6 apartat 3:  
3. Qualsevol pla o projecte que, sense tenir relació directa amb la gestió del lloc o sense ser necessari per a aquesta, puga afectar de manera apreciable els esmentats llocs, ja siga individualment o en combinació amb altres plans i projectes, se sotmetrà a una adequada avaluació de les seues repercussions en el lloc, tenint en compte els objectius de conservació d'aquest lloc. A la vista de les conclusions de l'avaluació de les repercussions en el lloc i supeditat a allò que disposa l'apartat 4, les autoritats nacionals competents només es declararan d'acord amb aquest pla o projecte després d'haver-se assegurat que no causarà perjudici a la integritat del lloc en qüestió i, si procedeix, després d'haver-lo sotmés a informació pública.  
La Comunitat Valenciana va proposar una llista de LIC en 1997. La llista definitiva va ser aprovada per Acord del Govern Valencià el 10 de juliol de 2001 i en ella ja figura el LIC Penyagolosa, per la qual cosa aquesta actuació hauria d'haver fet un estudi adequat dels hàbitats afectats per aquesta i proposar un tractament apropiat dels impactes corresponents. En l'estudi d'impacte ambiental no es fa tractament algun d'aquests elements.  
Consideracions jurídiques  
. El projecte examinat constitueix, segons allò que preveu l'annex I de l'apartat 8. a) del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
. En l'expedient no s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, ja que l'actuació s'ha executat abans de la finalització del procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'hi aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.   
. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior es formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Respecte a l'actuació: Conservació i millora de la carretera CV-175 entre pk 6+500 i pk 8+400, promoguda per la Diputació de Castelló i executada abans de la finalització del corresponent procediment d'avaluació d'impacte ambiental, s'estima que té impactes residuals moderats i severs i, per tant, es considera a l'efecte ambiental acceptable, només si es du a terme la restauració de l'entorn afectat per l'obra, d'acord amb els condicionants que s'hi exposen en el punt segon.  
Segon  
Se supedita l'acceptació ambiental del projecte al compliment dels següents condicionants:  
1. Elaborar un projecte de restauració natural i paisatgística que comprenga, com a mínim, l'àmbit territorial afectat per les obres de, Conservació i millora de la carretera CV-175 entre pk 6+500 i pk 8+400, és a dir, tots aquells espais que han sigut alterats o utilitzats per a la realització de l'obra.   
Respecte al projecte de restauració, haurà de ser elaborat per especialistes i tindrà com a objecte restablir, almenys, els elements següents:  
. Fauna: s'haurà de corregir l'efecte barrera causat per la carretera plantejant passos de fauna adequats a les espècies que habiten en la zona.   
. Flora: s'haurà d'escometre la restauració forestal o revegetació dels espais que han quedat sense vegetació (talussos, trams de l'antiga carretera en desús, llits, etc.), amb espècies de tipus adequat a l'entorn en què es troba la carretera.  
. Paisatge: s'haurà d'estudiar la integració paisatgística de l'obra apropiada a l'entorn en què es troba.  
. Geologia: s'haurà d'escometre la correcció de l'estabilitat de talussos de desmunt i terraplé on siga necessari, així com el tractament de l'escorriment superficial amb un adequat sistema de drenatge.  
. Llits naturals: s''hauran d'estudiar els punts de pas de la carretera pels llits naturals i la seua compatibilitat amb l'ús que la fauna fa d'ells, plantejant alternatives on siguen una barrera per al pas de fauna. També s'estudiarà la recuperació del seu aspecte natural amb alternatives més permeables i que ocupen menys sòl (ponts en compte de terraplé i canella, per exemple).  
. Camins ramaders: s'haurà de comprovar el compliment de la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders, i proposar-hi solucions si és el cas.  
. Patrimoni historicoartístic i cultural: s'estudiarà l'existència de valors d'aquest tipus; en tot cas, el promotor haurà de sol·licitar el corresponent informe vinculant de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, sobre la conformitat de l'actuació (la restauració) amb la normativa de protecció del patrimoni cultural valencià. El contingut d'aquest informe s'integrarà en el projecte de restauració com un condicionant més.  
. La programació de les obres d'execució del projecte de restauració haurà de tenir en compte les restriccions temporals que existeixen durant l'època de cria de les aus que nien en les proximitats de la zona.  
2. El projecte de restauració es presentarà, per a ser informat pel Servei d'Ordenació Sostenible del Medi de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial, en un termini màxim de sis mesos des de la data de notificació de la present resolució. Una còpia de l'informe favorable haurà de ser presentada davant d'aquesta Direcció General. L'execució del projecte de restauració es durà a Terme sota la supervisió de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló.  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 3 d'octubre de 2005. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 151/05-AIA  
Títol: Indústria de tractaments superficials per galvanotècnia  
Promotor: Tecnogalvano, SA  
Localització: C/ la Pau, 11 . Rafelbunyol (València)  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitage de la Generalitat Valenciana  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
Tecnogalvano, SA, és una indústria del sector siderúrgic i activitat de la galvanotècnia afectada per la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, segons el subapartat 2.6 (instal·lacions per al tractament de superfície de metalls..., amb volum de cubetes superior a 30 m³...), en les instal·lacions de la qual en el c/ la Pau, 11 . Rafelbunyol (València) realitzen l'esmentada activitat i amb una capacitat de producció tal, que resulta preceptiva l'obtenció de l'autorització ambiental integrada, motiu pel qual es redacta el projecte avaluat.  
Característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat  
La indústria es troba ja construïda i en plena activitat, per la qual cosa no escau analitzar l'impacte derivat de la seua construcció, sinó només el generat per la seua activitat i el produït en el desmantellament d'aquesta.   
Tecnogalvano, SA, situada en una parcel·la qualificada com a sòl urbà consolidat d'ús industrial, en la zona d'ordenança V: polígon industrial del municipi de Rafelbunyol, expressat en el certificat municipal expedit el 18/12/03.  
La nau amb una superfície de 1.300 m² ocupa la totalitat de la parcel·la, afronta a l'oest i sud, amb altres activitats industrials  
Les instal·lacions industrials consten de diverses línies clàssiques de bótes amb diverses variants, amb unes etapes prèvies com són el desgreixatge i poliment, i disposa de línies de recobriment i 4 d'acabat, específiques per a cromat, daurat, níquel negre i llautonat, amb una sèrie de bótes de llavada en cadena, intercalades entre les diferents etapes del procés, que generen una important quantitat d'aigües residuals i banys de caràcter perillós, procedents de les diferents bótes i rentades, i aquestes últimes són portades a la depuradora, les aigües de la qual, depurades, són abocades al clavegueram municipal, i disposen de permís d'abocament des del 6/5/2002.  
Es nodreix d'aigua de pou amb permís d'enllumenament de la CHJ de 5/3/2003 i d'aigua municipal.  
Els focus d'emissions són la caldera, els bafs de les bótes (es disposa de 7 campanes, i de l'eixida de l'aspiració del cicló de la pols de polidores.  
En el seu procés industrial, l'empresa utilitza com a matèries primeres ànodes de coure llautó i níquel i els corresponents banys àcids (nítric i clorhídric fonamentalment) i altres productes de procés bàsicament percloretilé com desgreixant, pasta i discs de polir i una àmplia gamma de sals de caràcter perillós com ara cianurs, clorurs, sulfats, etc, dels diferents acabats, com també altres productes auxiliars, i com a fonts d'energia, gasoil i electricitat.  
Antecedents  
No en consten en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental.  
Tramitació administrativa  
En data 16 de març de 2005 es rep, remés per l'Àrea de Qualitat Ambiental, el projecte bàsic, l'estudi d'impacte ambiental del projecte de referència.  
En data 12 de juliol de 2005 la Direcció General de Qualitat Ambiental el sotmet a informació pública, i es publica en el DOGV 5047.  
En data 15 de setembre de 2005 l'Ajuntament de Rafelbunyol, expedeix el certificat en què s'assenyala que després d'haver sigut exposat des del 13 de juliol fins al 17 d'agost de 2005, i transcorregut el període d'informació pública no s'hi van presentar al·legacions.  
El 20 de setembre de 2005 la DGCA informa que no es van presentar al·legacions en la Conselleria de Territori i Habitatge ni en l'Ajuntament.  
La indústria té llicència d'activitat des del 24/1/1995.  
La indústria té autorització d'abocament al clavegueram municipal.  
La indústria té permís d'enllumenament d'aigües subterrànies.  
Atés completa la documentació remesa, s'incoa expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Afeccions legals  
La indústria sol·licita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
D'acord amb els articles 18, 19 i 20 de l'Ordre de 9 de setembre de 2003, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus s'atribueixen a la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escaiga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat  
La indústria de la galvanotècnia requereix moderats consums d'aigua i energia, i origina al mateix temps emissions atmosfèriques, soroll, abocaments, residus sòlids i líquids.   
La indústria es troba recollida en el Catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex ll del Decret 833/75, de 6 de febrer, que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric, com a grup C en l'epígraf 3.1.1 Generadors de vapor de capacitat de producció inferior a 20 t/h.  
Respecte al sòl i les aigües, cal assenyalar que la ubicació de la indústria està en una zona sense risc d'inundació ni de lliscament, de baixa vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies, tot això d'acord amb la Cartografia temàtica de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana.  
Atés que la situació de l'emplaçament està ja àmpliament ocupat per la indústria, en un entorn industrial totalment antropitzat, els elements ambientals més directament afectats pel seu desenvolupament podrien ser els propis del medi inert o abiòtic, ja que el medi biòtic, perceptual i social es veuran molt lleugerament afectats. Si bé hi ha una convivència amb habitatges pròxims pel que hauran d'extremar-se les exigències de contaminació i establir-se controls addicionals.  
Pel que fa a la generació de residus durant el funcionament normal i manteniment de la indústria, està previst l'emmagatzemament temporal d'aquests, fins a la seua recollida per un gestor extern. Per aquest motiu, només s'avaluarà la gestió intracentre dels residus per gestors per a la recollida dels residus produïts, en tractar-se de gestors autoritzats. En tenir-se, d'altra banda, prevista la gestió de residus perillosos i no perillosos.   
És l'abocament d'aigües residuals industrials punt fonamental que cal controlar-ne la qualitat, com també ha de garantir-se la impermeabilització de les bótes i canaletes.  
Identificació i valoració d'impactes durant la fase de funcionament.  
L'estudi d'impacte ambiental es duu a terme partint de les premisses que la instal·lació objecte de projecte està ja construïda i en ple funcionament i és productora de residus i que se la classifica dins del grup C segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric. Així, durant la fase d'explotació, es considera que les accions que poden generar impacte (els factors d'impacte) seran únicament la generació d'emissions gasoses procedents les campanes d'extracció i pols emesa en diversos punts del procés, de residus de diferent índole, i sorolls, com també l'originat per l'abocament de les aigües residuals i banys esgotats.  
Es conclou que després de l'adopció de les corresponents mesures preventives o correctores, l'impacte de l'execució i entrada en funcionament de la planta és compatible, i en el cessament de l'actuació no necessita mesures correctores addicionals a les exposades per a recuperar les condicions originals.  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
Es proposen una sèrie de condicions, havent de ser observades les següents mesures correctes  
1) Contaminació acústica. Vibracions.  
Falta el mesurament de l'afecció acústica real produïda per la indústria de referència, duta a terme per un OCA, a fi de corroborar les estimacions exposades. Haurà d'aportar en el termini màxim de 3 mesos un complet estudi d'immissió de soroll en zones de major afecció, fent una anàlisi dels focus productors de soroll. Havent de realitzar amb aquest fi un control de soroll en les dues situacions: parada totalment i en plena activitat. I en cas necessari aportar la proposta de mesures correctores.   
2) Contaminació atmosfèrica  
La indústria disposa d'un total de 4 focus fixos d'emissió de contaminants atmosfèrics, dels que 3 corresponen a emissions contínues, per la qual cosa l'altre focus, en funció de les previsions d'utilització hauran o no de ser considerat com a tal, i en aquest cas sotmetre's al règim de vigilància i control periòdic exigit pel Decret 833/75.  
Les emissions atmosfèriques contaminants del procés de fabricació són:   
. En les bótes: els gasos de combustió del gas natural (bàsicament són partícules, NOx, CO, CO2, ClH i probablement COV procedents del desgreixatge.  
. En la resta d'unitats: Les partícules procedents de moles de rectificat i dels focus difusos de les operacions de descàrrega i trànsit de camions.  
Hauran de ser controlats aquests contaminants, els nivells d'emissió dels quals, basant-se en el que disposa el punt 1.A de l'article 22 de la Llei 16/2002, de prevenció de control integrats de la contaminació, de millors tècniques disponibles i específicament per a les substàncies enumerades en l'annex 3, s'hi estableixen els següents límits en xemeneies dels processos de:  
Contaminant  
Partícules 150 mg/m³  
 NOx 300 ppm  
 CO 500 ppm  
Cl 230 mg/m³  
SO2 4.300 ppm  
Opacitat 2 (Ringelman)  
La indústria es troba recollida en el grup C, del Catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex ll del Decret 833/75, de 6 de febrer, que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric. Per això, i com a mesura de control de la contaminació, s'exigeix la confecció del llibre de registre d'emissions, amb la mesura de les emissions de cada un dels focus emissors de contaminants segons el model que apareix en l'annex lV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, realitzades per un organisme de control autoritzat. Així mateix, s'indica que els focus disposen d'orificis que possibiliten la presa de mostres dels paràmetres contaminants en l'emissió i es tinga accessibilitat a aquests segons s'indica en l'esmentada ordre.  
3) Usos de l'aigua i contaminació hídrica  
El proveïment d'aigua de la indústria procedeix d'una captació subterrània autoritzada per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i de la xarxa municipal.  
La indústria disposa de xarxa separativa per a la recollida d'aigües pluvials i es troba connectada a la xarxa municipal de sanejament.   
Les aigües residuals produïdes per l'empresa són les aigües de les unitats del procés industrial i les aigües sanitàries, en un únic punt d'abocament. Les aigües industrials es recullen i tracten en depuradora mitjançant procés fisicoquímic. La contaminació del subsòl és un punt que s'ha de tenir especial control a pesar d'estar formigonada la planta, atés el caràcter corrosiu i poder contaminant de les aigües de procés i residuals.  
Les xemeneies no tenen elements anticontaminació, excepte el focus núm. 2 que disposa de cicló.  
4) Contaminació del sòl  
Aquest apartat està íntimament relacionat amb l'anterior per la qual cosa l'afecció sobre les aigües podria desembocar en la contaminació del sòl i viceversa.  
Malgrat tractar-se d'una activitat potencialment contaminant del sòl, en la documentació presentada no s'avalua aquest aspecte, i s'assenyala únicament la impermeabilitat de les basses, i s'indica que no es preveu cap tipus de contaminació subterrània.   
No es detallen les condicions de les zones d'emmagatzemament de matèries primeres. Segons s'indica, les basses per a l'emmagatzemament són impermeables.  
5) Residus generats  
Durant el seu funcionament normal i manteniment, la indústria genera tota una sèrie de residus: llots i aigües, olis lubricants esgotats, envasos contaminats, absorbents, fluorescents, bateries usades, paper i cartó contaminat, guants i màscares, aerosols, etc. Emmagatzemen els residus temporalment en contenidors especials, sense rebre cap tractament, en una zona projectada a aquest efecte, un magatzem cobert adossat a la nau principal, fins a la recollida d'aquests per un gestor autoritzat.   
6) Programa de vigilància ambiental  
Es presenta un programa de vigilància ambiental centrat en la periodicitat i mode en què han de dur-se a terme els mesuraments de les emissions i immissions gasoses i el control de la generació i gestió de residus.   
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, ja que tal com estableix l'apartat g) del grup 4 de l'annex 1 de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, les instal·lacions per al tractament de superfície de metalls, quan el volum de les cubetes per al tractament siga superior a 30 m³, es troben sotmeses al tràmit de declaració d'impacte ambiental.  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la direcció general de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant, a la vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte per a la instal·lació d'una indústria per a la fabricació de taulells ceràmics, promoguda per Tecnogalvano, SA, que s'ha d'implantar al camí Foya Ferraes, s/n, del terme municipal de Rafelbuñol (València), en els termes que estableix el projecte, annex a aquest i l'estudi d'impacte ambiental, sempre que es complisquen les condicions següents:  
1) Totes les substàncies que puguen ser catalogades com a residus, seran adequadament emmagatzemades i lliurades a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de residus de 12 de desembre.  
2) Pel que fa a la zona d'emmagatzemament de residus perillosos:  
. Es tractarà d'una zona pavimentada, coberta, ventilada, amb sistemes que permeten la retenció i recollida d'abocaments accidentals, i de fàcil accés de manera que es minimitze el risc d'accidents en la càrrega/descàrrega dels diversos residus.  
. Per a l'emmagatzemament de residus líquids o que per l'alt contingut líquid d'aquests puguen generar abocaments es disposarà de cubetes o sistema de recollida que garantisquen el confinament i posterior recollida dels possibles vessaments. Cada cubeta o recipient de recollida de vessaments accidentals ha de tenir com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la major d'ambdues quantitats). Les cubetes hauran de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals en cas de vessament comporte augment de la seua perillositat o en dificulten la gestió.  
3) El titular de la instal·lació estarà obligat a remetre periòdicament a la Direcció General de Qualitat Ambiental l'informe de situació especificat en el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.  
4) Es comptarà amb l'adequada quantitat d'absorbent no inflamable per a resoldre els xicotets vessaments accidentals. L'absorbent contaminat es gestionarà segons la naturalesa del vessament.  
5) Els resultats del programa de vigilància ambiental determinaran si s'han d'implementar les mesures correctores adoptades per a prevenir la contaminació acústica (obertures per a ventilació dotades de silenciadors, etc.) haurà de complir-se allò que estableix el títol lV, capítol ll, Condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis, i el títol ll, capítol ll, nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana de protecció contra la contaminació acústica. En tot cas, l'activitat industrial haurà de dur-se a terme amb les finestres i els accessos a les naus tancats.  
6) L'alçària de les xemeneies haurà de ser clarament superior a la d'edificis o estructures pròxims o confrontants, de manera que no es produïsquen turbulències que garantisquen la dispersió   
7) L'activitat haurà de disposar d'un llibre de registre per cada un dels focus emissors de contaminants segons el model que apareix en l'annex lV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, on han d'anotar-se tots els mesuraments periòdics d'autocontrol de les emissions a l'atmosfera. El llibre de registre es troba disponible en els Serveis Territorials de la Conselleria de Medi Ambient. Així mateix hauran de presentar correctament emplenada l'adaptació de l'enquesta que apareix en l'annex V de l'esmentada ordre, la qual, igualment es troba disponible en els mencionats Serveis Territorials.  
8) Pel que fa al programa de vigilància ambiental, haurà de constar de les accions:  
. Mesuraments de les emissions de NOx, CO, F, SO2 i partícules, realitzades per un organisme de control autoritzat a la posada en marxa i cada tres anys, ja que l'activitat es troba classificada com a grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric.  
. Mesuraments d'autocontrol de les emissions de Cl, NO2, COV, CO, i partícules realitzades per un centre qualificat o per la mateixa empresa una vegada cada any.  
. Mesuraments del soroll ambiental en l'entorn immediat de la parcel·la de l'activitat, o en l'interior d'habitatges o instal·lacions que puguen estar pròximes o confrontants. Aquests mesuraments han de realitzar-se per organismes col·laboradors de l'administració tant a la posada en marxa, com almenys cada cinc anys, d'acord amb l'article 37 de la Llei 7/2002.  
. S'asseguraran les condicions d'operació d'acord amb allò que estableix el projecte d'execució i l'estudi d'impacte ambiental, i comprovar que les mesures preventives i correctores proposades s'han realitzat i es troben en bon estat de funcionament. Aquestes mesures es completaran amb les proposades en la resolució d'impacte ambiental.  
. El programa de vigilància ambiental proposat pel promotor amb les addicions ací detallades, es remetrà anualment a la Direcció General de Gestió del Medi Natural.  
9) Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.  
10) Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural, que establirà si procedeix l'aplicació de noves mesures correctores.  
Segon  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 3 d'octubre de 2005. La directora general deGestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 057/05-AIA  
Títol: Proveïment d'aigua a les comarques del Vinalopó, l'Alacantí i la Marina Baixa (Alacant)  
Promotor: Conselleria d'Infraestructures i Transport  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transport  
Localització: A les comarques del Vinalopó, l'Alacantí i la Marina Baixa (Alacant)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat del projecte  
El projecte preveu la construcció d'un conjunt d'infraestructures per a poder donar continuïtat a la circulació d'aigües que siguen transferides mitjançant la conducció Xúquer-Vinalopó programades en el Pla Hidrològic del Xúquer, indicant en la memòria del projecte que queda aquest projecte condicionat i supeditat a la interconnexió Xúquer-Vinalopó, el projecte de la qual finalitza amb un salt hidrològic al turó d'Alhorines, i quedant fora de l'àmbit d'aquest projecte de proveïment qualsevol consideració sobre l'origen de l'aigua transvasada i el punt de presa d'aquesta.  
El projecte s'inicia per tant a partir de la presa d'Alhorines i les obres que s'han de realitzar comprenen:  
A. Conducció d'adducció. Tram inicial: Conduccions d'acer helicosoldat de 4.140 m de longitud (dues conduccions de reg marge dret de 1.400 mm 1.800 mm i una conducció de proveïment d'aigua bruta de DN 1.400 mm).  
B. Embassament regulador: En què s'emmagatzemarà l'aigua bruta per al posterior tractament d'aquesta en l'estació de tractament d'aigua potable. La ubicació prevista és al costat de l'estació de tractament d'aigua potable en El Morrón. Es tracta d'un embassament de materials solts amb làmina impermeabilitzant de polietilé, de forma en planta triangular arredonida, amb les característiques següents:  
. Capacitat útil de 943.229 m³ i capacitat total de 1.030.617 m³.  
. La diferència de cota és de 12 m des de la cota de solera mínima (541 msnm) a la cota de coronació (553 msnm), l'alçària de resguard és de 2 m.  
. El talús interior és de 3H:1V i el talús exterior de 2H:1V.  
. Amb una amplària de 8 m de corredor de coronació.  
. Superfície total en planta de 158.788 m².  
. Longitud de corredor interior de 1.319 m i longitud exterior de corredor de 1.370 m.  
C. Estació de tractament d'aigua potable (ETAP) i depòsits d'aigua tractada:   
ETAP: La planta tindrà una capacitat de tractament de 1.200 l/s en tres línies de 400 l/s, en la qual es realitzarà un tractament fisicoquímic amb oxidació intermèdia amb ozó i desinfecció final amb clor gas o diòxid de clor. Haurà de disposar així mateix d'un tractament dels fangs generats en el procés de depuració.  
Depòsits d'aigua tractada: Es construiran tres depòsits situats a la vora de l'ETAP amb una capacitat de 50.000 m³ cadascun, i permetrà, per tant, una capacitat d'acumulació de 150.000 m³ en total.  
D. Conducció d'adducció. Trams intermedi i final.  
D1. Tram intermedi: Dues conduccions de reg de 10.620 m i 10.880 m de longitud (DN 1.400 mm i 1.800 mm cada una) d'acer helicosoldat i conducció de proveïment de 10.370 m constituïda per dues conduccions DN 900 de formigó armat amb camisa de xapa.  
D2. Tram final: Format per:  
. Conducció de proveïment de Santa Eulàlia: de 7.315 m de conducció DN 900 mm de formigó armat amb camisa de xapa.  
. Conducció de proveïment Peñarrubia: de 8.233 m de conducció DN 900 mm de formigó armat amb camisa de xapa.  
E. Conducció de transport: de 21.513 m amb dues conduccions DN 600 mm de fosa dúctil.  
F. Depòsits de proveïment de Calderones.  
Dos depòsits de 25.000 m³ cada un d'ells, en dues naus o gots rectangulars de formigó armat, amb 5,00 m d'alçària lliure interior i 4,50 m d'alçària útil.  
G. Depòsit de proveïment Pla de l'Olivera.  
Un depòsit de 10.000 m³ en dues naus o vasos rectangulars de formigó armat, amb 5,00 m d'alçària lliure interior i 4,50 m d'alçària útil.  
H. Ramals de distribució. Derivacions a nuclis de població.  
. Ramal de Villena 2.171 m de conducció DN 300 mm de fosa dúctil segons norma UNE-EN 545.  
. Ramal de Salines-Monòver 8.674 m de conducció DN 300 mm de fosa dúctil segons norma UNE-EN 545. Estació de bombament, amb tres bombes de Q = 130 m³/h, H = 80 mca i 75 CV  
. Ramal de Sax 1.443 m de conducció DN 200 mm de fosa dúctil segons norma UNE-EN 545. Estació de bombament, amb tres bombes de Q = 60 m³/h, H = 115 mca i 50 CV  
. Ramal d'Elda 1.724 m de conducció DN 400 mm de fosa dúctil segons norma UNE-EN 545. Estació de bombament, amb tres bombes de Q = 220 m³/h, H = 45 mca i 60 CV  
. Ramal d'Asp 11.536 m de conducció DN 200 mm de fosa dúctil segons norma UNE-EN 545.  
. Ramal de Mutxamel 1.746 m de conducció DN 200 mm de fosa dúctil segons norma UNE-EN 545.  
. Ramal de Xixona: Dues conduccions:  
. 13.240 m de conducció DN 250 mm de fosa dúctil segons norma UNE-EN 545.  
. 7.026 m de conducció DN 280 mm de polietilé d'alta densitat (PE 100 AD), PN 16,  
Segons norma UNE-EN-12201.  
. Cinc estacions de bombament. Quatre, amb tres bombes de Q = 55 m³/h, H = 85 mca i 40 CV. Una, amb tres bombes de Q = 55 m³/h, H = 75 mca i 30 CV.  
Les obres es completen amb un sistema de control centralitzat; camins de servei; arquetes de presa, ventoses, desguassos i interconnexions; obres d'encreuament en clava d'autovies, carreteres i línies fèrries; reforços en previsió de futures infraestructures (autovies i línies fèrries d'alta velocitat); obres singulars d'encreuament de barrancs; conduccions d'enllaç, sobreeixidor i desguassos amb la bassa de regulació i planta de tractament; connexions de serveis, energia elèctrica, aigua potable i telefonia; accés de vehicles; sanejament; reposició dels serveis afectats per les obres.  
2. Alternatives  
Es planteja una altra alternativa per a la ubicació de l'embassament regulador i l'ETAP, a més de en El Morrón, amb localització en Peñarrubia. Triant la primera fonamentalment per necessitar un moviment de terres quatre vegades menor.  
Per a la conducció principal de transport es plantegen tres alternatives que discorren pels dos corredors naturals des del nord de la província d'Alacant fins a la costa: corredor del Vinalopó i el corredor del Montnegre.  
El corredor del Vinalopó es planteja com la solució natural per al traçat de les conduccions, presentant una tendència descendent des de l'interior cap a la costa, presentant l'avantatge que permet el funcionament per gravetat i com a inconvenient el que per ell ja discorren diverses conduccions, com també l'autovia A-31, la línia ferroviària l'Encina-Alacant i la futura línia fèrria d'alta velocitat Madrid-Alacant.  
El corredor del Montnegre, indica que no es troba tan saturat, però precisa d'una impulsió per a arribar a la Foia de Castalla i discorre per una orografia abrupta, per la qual cosa s'opta per l'alternativa anterior.  
S'estudien així mateix alternatives detallades per a cada tram i ramals específicament, com també per a la ubicació dels depòsits de Calderones i Pla de l'Olivera.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient:  
La Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Infraestructures i Transport remet en data 31 de maig de 2005 el projecte, estudi d'impacte ambiental i el certificat d'informació pública.  
El projecte i estudi d'Impacte ambiental ha estat sotmés a informació pública mitjançant anunci de la Conselleria d'Infraestructura i Transport en el DOGV núm. 4966, de 15/03/ 2005, i en el BOE de 12/03/2005, i no s'han formulat al·legacions a aquest segons el certificat remés.  
2. Informes obrants en l'expedient:  
Del Servei de Conservació i Gestió de la Biodiversitat s'emet un informe sobre les afeccions a microreserva, fauna i flora protegides, en el qual s'indica el següent:  
El projecte comprén múltiples conduccions, diversos depòsits d'aigua, una estació potabilitzadora i totes les infraestructures associades, per la qual cosa comporta nombroses afeccions sobre el sòl, la vegetació i la fauna que no obstant això, queden bastant minimitzades en discórrer en gran part per zones humanitzades i ja fortament alterades.  
Les afeccions al medi més greus que previsiblement causaran les obres són les següents:  
. El pas de la conducció per la microreserva de flora del Polovar.  
. El pas de la conducció per la serra de Salinas (afecció a hàbitats).  
Pel que fa a l'afecció a la microreserva, cal informar el següent:  
Conforme a l'article quart del Decret 218/1994, de 17 d'octubre, pel qual es crea la figura de protecció d'espècies denominada microreserva vegetal (DOGV núm. 2379, de 3 de novembre de 1994), estan prohibides:   
. L'extracció d'arrels o altres parts subterrànies de les plantes (article 4.1)   
. Depositar elements o substàncies sòlides... susceptibles de causar danys greus a les plantes (article 4.1.a)   
. Realitzar extraccions de sòl o roques amb risc de causar danys a les plantes (article 4.1.c)   
. El trànsit amb vehicles (article 4.1.d)   
Les anteriors prohibicions poden alçar-se mitjançant autorització de la D. G. de Gestió del Medi Natural emesa per raons científiques, educatives o de conservació. Normalment les ordres de declaració de cada microreserva transfereixen aquesta potestat d'autorització als directors territorials.   
L'Ordre de 13 de novembre de 2002, de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual es declaren 11 microreserves vegetals en la província d'Alacant (DOGV núm. 4390, de 2 de desembre de 2002), indica en l'article segon que: No es consideraran com a part de les microreserves, les pistes forestals o carreteres i les construccions (edificacions, vèrtexs geodèsics, antenes,...) preexistents dins dels límits establits per a cada una d'elles.   
Conforme a això, es podria acceptar l'afectació a la microreserva de Miramontes l'establiment d'una nova infraestructura si:   
1) La infraestructura que s'ha de construir transcorrerà per un camí preexistent   
2) Durant l'obra no s'afectarà en cap moment allò que aquesta mas allà de la cuneta .abocant terra, penetrant vehicles en la zona natural per a girar o deixar pas, etc..   
3) La infraestructura generada no donarà lloc a efectes secundaris posteriors sobre la vegetació.  
Del traçat presentat pel projectista es desprén que la infraestructura no discorre per cap camí preexistent, per la qual cosa l'actuació resulta incompatible amb el manteniment de la microreserva.  
Pel que fa al pas de la conducció pel LIC Serra de Salinas, afectant hàbitats prioritaris, hauria d'estudiar-se la possibilitat de modificar el traçat, evitant l'afecció al LIC. De no ser això possible, els promotors hauran de realitzar una cartografia detallada dels hàbitats prioritaris de l'entorn del camí pel qual discorrerà la traça, a fi de poder comprovar i justificar la seua no-afecció per les obres realitzades.  
Com a mesura correctora de l'impacte en general, hauria d'intentar-se que el traçat discorrega .com ho fa en gran part. per carreteres i camins. No sembla lògic que en alguns trams, això no obstant, per exemple el que voreja la llacuna de Salinas, no discórrega pel camí pròxim. Una altra mesura correctora important és el disseny acurat de tots els elements de transport d'electricitat a depòsits d'aigua i resta d'estructures que puguen necessitar subministrament elèctric, de manera que no puguen produir electrocució d'aus, com també dotar de salvaocells les línies necessàries. Es fa notar que el passat any es va electrocutar una cria d'àguila reial en la línia elèctrica pròxima pertanyent a Aiguas Potables de Alicante.  
D'altra banda, pel que fa a la concepció del projecte, convé tenir en compte que la seua finalitat és, en part, compensar l'excessiva extracció del recurs hídric en la comarca de l'Alt Vinalopó i aquesta excessiva extracció no sols ha afectat el medi agrícola, sinó també el medi natural, que és el que més s'ha vist perjudicat. Les zones humides de la comarca estan seques i contaminades i la flora i fauna lligada a aquestes, desapareguda i quasi extinta. La distribució de l'aigua per mitjà de canonades, si bé permet una major eficiència en la seua gestió, fa que el medi aquàtic original no es beneficie de l'aportació d'aquests recursos; ni el riu Vinalopó ni les séquies i canals associats a aquest tindran possibilitats de recuperar-se. En aquesta situació, s'inverteix la lògica de gestió dels recursos hídrics, discorrent pels rius i séquies superficials les aigües residuals procedents de depuradores no totalment funcionals i per canonades soterrades les aigües de qualitat. Això comporta un perjudici molt greu per a la fauna i flora lligada al medi aquàtic que queda sense possibilitat de regenerar-se.  
En aquesta situació, el projecte hauria de contenir mesures correctores que permeteren regenerar alguna representació dels ecosistemes hídrics de l'Alt Vinalopó, tant algun tram fluvial com de tolles i llacunes, permetent així el manteniment de la flora i fauna lligada a aquestes i, en particular, de les poblacions del fartet del Vinalopó, espècie catalogada en perill d'extinció. Aquestes mesures correctores podrien englobar-se dins d'un pla d'acció per a recuperar les poblacions del fartet d'interior, al seu torn inclòs en el pla de recuperació de l'espècie. En cas de resultar necessari, el seu finançament podria realitzar-se mitjançant el pressupost contingut en el projecte per a mesures correctores, en gran part innecessàries. El projecte podria elaborar-se abans de l'inici de les obres, de manera que l'execució d'aquest es realitzara al mateix temps que les obres de les conduccions, a fi d'aprofitar maquinàries i mitjans i abaratir les despeses.  
Afeccions legals  
. En el transcurs dels traçats projectats resulten implicats llocs amb diversos graus de protecció ambiental:  
. En el tram intermedi de la conducció d'adducció (comprén conduccions de reg i conduccions de proveïment) es travessa la microreserva de Miramontes, resultant d'aplicació el que estableix l'Ordre de 13 de novembre de 2002 de la Conselleria de Medi Ambient (DOGV núm. 4390, de 2 de desembre de 2002). En l'estudi s'indica que discorre el camí que creua la microreserva, no obstant això, segons el traçat que es grafia en els plànols no pareix coincidir amb camins existents, almenys de les dimensions necessàries perquè transcórreguen les dues conduccions de reg i dos de proveïment.  
. En el tram final de la conducció d'adducció s'encreua per la seua banda més oriental el LIC de Serra Salinas, transcorrent la traça per damunt d'un camí ramader (assagador de les Delícies a la Mina).  
. Hi ha diversos camins ramaders afectats per les obres, per la qual cosa s'haurà de complir allò que s'ha establit per a aquestes en la Llei 3/1995, de camins ramaders, disposant de les autoritzacions preceptives.  
. El tram intermedi de la conducció discorre pròxim al perímetre de la cara oriental de la zona humida denominada Laguna i Saleros de Villena.  
. L'embassament regulador que se situa a la vora de l'ETAP en El Morrón respon a la classificació de gran presa, per la qual cosa s'haurà de complir a allò que s'ha establit per a aquestes en l'Ordre de 12 de març de 1996, per la qual s'aprova el Reglament tècnic sobre seguretat de preses i embassaments (BOE núm. 78, de 30 de març de 1996).  
. En tractar-se d'obres que integren el sistema de proveïment d'aigües de consum públic haurà de complir les condicions establides per als sistemes de subministrament i qualitat de l'aigua del Reial decret 140/2003, de 7 de febrer, pel qual s'estableixen els criteris sanitaris de la qualitat de l'aigua de consum públic (BOE núm. 45, de 21/2/2003).  
Consideracions ambientals  
Els principals factors ambientals que poden resultar afectats són:  
A) En les conduccions:  
. Sobretot en el procés de construcció per les afeccions a la flora i la fauna a causa de l'eradicació de la vegetació per moviment de terres, així com per l'ocupació de sòl per a l'abassegament de materials i depòsits temporals de l'extracció de terres. Es generaran residus fonamentalment de tipus inert de materials excedentaris que hauran de retirar-se a abocadors autoritzats.  
En el traçat de les conduccions poden resultar afectades diverses figures amb diversos graus de protecció dels valors naturals existents, resultant més rellevants les següents:  
a-1. Afecció a la microreserva de Miramontes en el traçat del tram intermedi de la conducció d'adducció (comprén conduccions de reg i conduccions de proveïment), resultant d'aplicació allò que estableix l'Ordre de 13 de novembre de 2002, de la Conselleria de Medi Ambient (DOGV núm. 4390, de 2 de desembre de 2002). En l'estudi s'indica que discorre pel camí que creua la microreserva, no obstant això, segons el traçat que es grafia en els plànols no sembla coincidir amb camins existents, almenys de les dimensions necessàries perquè transcórreguen les dues conduccions de reg i dos de proveïment.   
En l'article 4.1 del Decret 218/1994, de 17 d'octubre (DOGV núm. 2379, de 3-11-94), pel qual es crea la figura de protecció d'espècies denominada microreserva vegetal, estan prohibides una sèrie d'actuacions, excepte resolució expressa favorable de la Direcció General de Conservació del Medi Natural emesa per motius científics, conservacionistes o educatius, entre les activitats prohibides es troben: l'extracció d'arrels o altres parts subterrànies de les plantes, depositar elements o substàncies sòlides susceptibles de causar danys greus a les plantes realitzar extraccions de sòl o roques amb risc de causar danys a les plantes, el trànsit amb vehicles,.... Activitats que resultarien incompatibles amb l'execució de les obres en el cas que aquestes hagueren de realitzar-se fora de l'àmbit exclusiu de camins preexistents que, d'acord amb l'article segon de l'Ordre de 13 de novembre de 2002, no es consideren part de la microreserva.  
a-2. En el tram final de la conducció d'adducció (pel qual transcorren únicament conduccions de proveïment d'aigua potable) s'encreua per la seua banda més oriental el LIC de Serra Salinas, transcorrent la traça per damunt d'un camí ramader (abassegador de les Delícies a la Mina), segons s'indica en la documentació presentada.  
a-3. El tram intermedi de la conducció discorre pròxim al perímetre de la cara oriental de la zona humida denominada Laguna i Saleros de Villena.  
L'execució de les conduccions en aquests trams ha de ser especialment curosa per a no afectar els hàbitats prioritaris existents, tant per l'ocupació de terrenys per la mateixa conducció, com pels llocs de depòsit de materials o parc de maquinària i la resta d'operacions necessàries per a les obres que s'han de realitzar.  
B) A la vista de l'informe emés pel Servei de Conservació i Gestió de la Biodiversitat, una valoració rellevant mereix la situació de degradació dels ecosistemes hídrics de l'Alt Vinalopó a causa de la precària situació dels recursos hídrics existents i que estan afectant el medi natural, en especial les zones humides i la flora i fauna lligada a les mateixes, i en concret a espècies protegides en perill d'extinció com és el fartet del Vinalopó. En aquest sentit s'està elaborant pel Servei precitat un pla de recuperació del fartet que podria coordinar-se amb un pla d'acció que preveja l'aportació de recursos hídrics a partir del projecte objecte d'aquesta avaluació d'impacte ambiental, adoptant mesures correctores que permeten efectuar actuacions que compensen els efectes adversos del transport hídric per canonada soterrada en compte d'utilitzar els llits fluvials existents. Per això, s'estableix a partir del condicionat d'aquesta resolució mesures correctores que prevegen l'aportació d'aquests recursos en la manera en què s'acorde amb el Servei de Conservació i Gestió de la Biodiversitat.   
C) En les estacions de bombament:   
A més dels possibles impactes anteriorment exposats, són obres que necessiten instal·lacions complementàries com el subministrament elèctric que pot afectar l'àrea de campeig de l'avifauna. Així mateix l'impacte per emissió de sorolls, i l'impacte paisatgístic per la presència d'edificacions en una zona de conca visual àmplia són elements que poden produir impactes derivats del funcionament del sistema.  
Per això, en les línies elèctriques s'adoptaran mesures que eviten l'electrocució de l'avifauna, com també senyalització que impedisca els xocs amb les xarxes de subministrament elèctric.  
D) En l'embassament d'El Morrón:  
. La zona presenta un risc sísmic elevat, per la qual cosa s'hauran d'adoptar les mesures constructives en el projecte que preveuen aquest risc, d'acord amb la norma de construcció sismoresistent, disposant d'informe favorable de la Direcció General d'Interior.  
. Per a l'estabilitat de talussos s'han d'efectuar treballs de revegetació que permeta evitar efectes d'erosió I acarcavament.  
. Per la presència de la làmina d'aigua poden afluir tant elements d'avifauna com amfibis o altres animals, per la qual cosa es poden produir impactes adversos si no s'instal·len dispositius que permeten l'eixida de l'embassament en proporció i disposició adequada d'acord amb les dimensions de l'embassament. Així mateix per a evitar xocs de l'avifauna en els tanques, s'han d'adoptar mesures correctores de senyalització.  
E) En tractar-se d'un sistema de distribució d'aigua potable, s'ha d'atendre a la qualitat d'aquesta, tant en origen com evitant possibles contaminacions ja siga per falta d'estanquitat de les conduccions o per introducció de contaminació en el sistema a causa d'una execució defectuosa en el transcurs de les obres. Complint en tot cas allò que estableix la normativa sectorial aplicable.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics de l'annex I.7 del Decret 162/90 pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, en el qual resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta. (Annex I apartats 7 i 8e).  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
4. L'article 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar favorable, només a l'efecte ambiental, sense perjudici de l'aplicació de la legislació sectorial específica, el projecte de proveïment d'aigua a les comarques del Vinalopó, Alacantí i Marina Baixa, a la província d'Alacant, projecte promogut per la Conselleria d'Infraestructures i Transport, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb allò que estableix la documentació presentada i l'apartat segon d'aquesta resolució.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels següents condicionants:  
1) A fi de preservar els valors ambientals de la microreserva de Miramontes, i en aplicació del que estableix l'article quart del Decret 218/1994, de 17 d'octubre, pel qual es crea la figura de protecció d'espècies denominada microreserva vegetal, en el tram intermedi de la conducció d'adducció, únicament es podrà acceptar l'afectació a la microreserva de Miramontes l'establiment d'una nova infraestructura si:   
1) La infraestructura que s'ha de construir transcorrerà per un camí preexistent   
2) Durant l'obra no s'afectarà en cap moment allò que aquesta mas allà de la cuneta .abocant terra, penetrant vehicles en la zona natural per a girar o deixar-hi pas, etc..   
3) La infraestructura generada no donarà lloc a efectes secundaris posteriors sobre la vegetació  
En cas contrari s'haurà de procedir a estudiar alternatives de manera que no afecten la microreserva.  
2) S'estableixen com a condicionants específics per a l'execució de l'embassament regulador situat a la vora de l'ETAP a El Morrón, els següents:  
2.1: La zona presenta un risc sísmic elevat, per la qual cosa s'hauran d'adoptar les mesures constructives en el projecte que prevegen aquest risc, d'acord amb la norma de construcció sismoresistent, disposant d'informe favorable de la Direcció General d'Interior.  
2.2: Sent que l'embassament regulador respon a la classificació de gran presa, s'haurà de complir a allò que s'ha establit per a aquestes en l'Ordre de 12 de març de 1996 per la qual s'aprova el reglament tècnic sobre seguretat de preses i embassaments (BOE núm. 78, de 30 de març de 1996), havent de procedir a la classificació de la presa front al risc davant de la Direcció General d'Obres Hidràuliques del Ministeri de Medi Ambient, d'acord amb les disposicions establides en la matèria.  
2.3: Per a garantir l'estabilitat dels talussos, evitant l'erosió i acarcavament d'aquests, s'haurà d'efectuar un seguiment de la plantació que es realitze, assegurant el manteniment de la revegetació mitjançant la implantació d'un sistema de reg. Pel que fa a les espècies que s'han d'utilitzar per a la revegetació, hauran de ser preferentment espècies arbustives resultant recomanables tant pel seu port com per la seua adaptació a l'entorn en què se situa: el ginebre (Juniperus oxycedrus), l'arç negre (Rhamnus lyciodes), coscoll (Quercus coccifera) albaida (Anthyllis cytisodides), espart (Stipa tenacissima), etc.  
2.4 S'instal·laran elements (rampes, escalons, etc.) que permeten l'eixida d'animals de l'embassament que hi entraren de manera accidental, i en nombre suficient proporcional a les dimensions d'aquest. S'efectuarà la senyalització de la part superior de la tanca a fi de fer-la visible per a l'evitar la col·lisió de l'avifauna.  
2.5 Per a facilitar el trànsit d'amfibis es crearan buits en la base de la tanca, bé en els blocs de formigó o bé instal·lant la tanca a una determinada alçària del sòl que faça la mateixa funció.  
3) En el tram final de la conducció d'adducció pel qual s'encreua el LIC de Serra Salinas (pel qual únicament discorren ja conduccions de proveïment d'aigua per a consum), en el cas de no poder modificar el traçat, s'evitarà l'afecció als hàbitats prioritaris existents en el LIC, havent de realitzar una cartografia detallada dels hàbitats prioritaris de l'entorn del camí pel qual discorrerà la traça, a fi de poder comprovar i justificar la no-afecció d'aquesta per les obres realitzades. La documentació elaborada haurà de disposar d'informe favorable del Servei de Conservació i Gestió de la Biodiversitat d'aquesta Direcció General.  
4) A fi de permetre la regeneració d'algun element pertanyent als ecosistemes hídrics de l'Alt Vinalopó (algun tram fluvial, tolles o llacunes), i en concret contribuir a la recuperació del fartet del Vinalopó, espècie catalogada en perill d'extinció, s'adoptarà com a mesura correctora complementària l'aportació hídrica i restauració d'ecosistemes mitjançant un pla d'acció inclòs en el pla de recuperació de l'espècie, que s'haurà d'elaborar de manera coordinada amb el Servei de Conservació i Gestió de la Biodiversitat, incloent en el pressupost de les mesures correctores del projecte el finançament d'aquest.  
5) Per a evitar afeccions a l'avifauna, en els línies elèctriques s'instal·laran tecnologies de pals que no produïsquen electrocucions. També es procedirà a aïllar tots els ponts, grapes i la resta d'elements de tensió. Dotant així mateix de salvaocells les línies necessàries per a evitar els xocs de l'avifauna.  
6) S'hauran de complir en tot moment les condicions establides per als sistemes de subministrament i qualitat de l'aigua del Reial decret 140/2003, de 7 de febrer, pel qual s'estableixen els criteris sanitaris de la qualitat de l'aigua de consum públic (BOE núm. 45, de 21/2/2003), i la resta de normativa sectorial aplicable  
7) Els materials sobrants es traslladaran a abocadors autoritzats. S'efectuarà la reposició i restauració de camins afectats per les obres de les conduccions i la resta de terrenys de depòsit de materials. Els residus procedents del tractament de potabilització es gestionaran d'acord amb la tipologia d'aquests.  
8) S'implantaran en depòsits, estacions de bombament i grups de pressió, els aïllaments acústics necessaris per a aconseguir els nivells d'immissió sonora establits en la Llei 7/2002, de 3 de desembre de la Comunitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
9) Sent que hi ha diversos camins ramaders afectades per les obres, s'haurà de complir allò que s'ha establit per a aquestes en la Llei 3/1995, de camins ramaders, disposant de les autoritzacions preceptives.  
10) En el programa de vigilància ambiental s'inclourà la gestió realitzada amb els diversos tipus de residus retirats i els generats en l'execució i funcionament de les obres projectades, remetent anualment un informe amb el resultat de l'esmentat programa a aquesta Direcció General amb indicació dels llocs de destinació del material excedentari, indicació de la solució adoptada per a l'eixida d'animals del bassa, incloent reportatge fotogràfic de les obres realitzades i estat de la revegetació de talussos. Així mateix s'efectuarà un seguiment dels possibles accidents de l'avifauna.  
11) Si durant l'execució de les obres es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura, de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, de conformitat amb allò que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià. En el cas què resultara necessari, s'efectuarà un seguiment arqueològic de les obres.  
12) Es pressupostaran en el projecte tant les mesures correctores establides en l'estudi d'impacte ambiental com les que s'estableixen en aquest condicionat.  
13)Altres condicionants de caràcter ambiental que s'establisquen en les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat de la forma reglamentària, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 6 d'octubre de 2005. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 85/05-AIA  
Projecte: Projecte de transport, emmagatzemament i compostatge de residus vegetals.  
Promotor: Tramave, SL  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Picassent i Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: En la partida Devadillo, parcel·les 560, 64a,64f, 64i i 5j del polígon 30 del terme municipal de Picassent (València).  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat del projecte  
L'activitat de nova implantació pretén realitzar la gestió de restes vegetals procedents de les podes de jardí i la resta de zones que generen residus de material vegetal, per al seu posterior emmagatzemament, trituració i compostatge per a revertir-lo novament com a adob orgànic. La capacitat teòrica de la planta, segons l'annex presentat és de 403.000 m³/any.  
Amb aquest fi es projecten unes instal·lacions que ocupen una superfície total de 22.718 m² en sòl qualificat en el Pla general de Picassent com a no urbanitzable sense especificació o catalogació especial, segons s'indica en l'estudi d'impacte ambiental. Les parcel·les que s'han d'ocupar es troben en el polígon 30, parcel·les 560, 64a, 64f, 64i i 5j que pertanyen a la finca Mas del Sabater.  
L'accés s'efectua des de la carretera comarcal de Picassent-Turís per camí asfaltat i ample suficient.  
La finca disposa actualment d'aigua de reg que prové del pou Sant Martí, siti a la urbanització el Pinar.  
. El sistema de sanejament s'ha dissenyat per al màxim aprofitament del reg del material en la fase de fermentació.  
. Per a les aigües pluvials, no s'impedirà l'escorriment natural d'aquestes, i en cas de pluges torrencials els muntons en fermentació i els fermentats es taparan amb lones de protecció per a evitar-ne el desplaçament incontrolat.  
. Aigües de neteja: es conduiran a la fossa sèptica.  
. Aigües fecals: es recolliran en fossa sèptica de buidatge periòdic   
Per a les oficines disposaran d'aigua envasada. No disposen de connexió a xarxa d'aigua potable.  
2. Alternatives  
No es proposen diferents alternatives d'ubicació a la triada, i es justifica aquesta per la proximitat a les instal·lacions del viver de la mateixa empresa, l'existència d'accessos i parcel·les disponibles.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
El 4 de maig de 2005 l'Ajuntament de Picassent remet el projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i certificat d'exposició pública d'aquest.  
El 7 de juny de 2005, l'Àrea de Residus de la Direcció General de Qualitat Ambiental remet informe sobre el projecte i còpia del projecte, annex complementari i estudi d'impacte ambiental.  
El projecte ha estat sotmés a informació pública mitjançant un anunci de l'Ajuntament de Picassent DOGV núm. 4958, de 3 de març de 2005, i no s'hi han presentat al·legacions, segons el certificat remés per l'Ajuntament.  
2. Informes remesos  
En l'informe remés per l'Àrea de Residus s'indica en extracte que:  
. L'activitat queda tipificada com a operació de valorització R3 reciclatge o recuperació de substàncies orgàniques que no s'utilitzen com a dissolvents (annex I de l'Ordre MMA304/2002).  
. Els residus que sol·licita l'interessat són de teixits vegetals (6.000 t) residus de la silvicultura (4.000 t) i residus biodegradables (8.000 t).  
. La superfície total de la instal·lació és de 22.718 m², repartida de la manera següent:  
. Parcel·la 5j: 2.399 m² zona de descàrrega i trituració.  
. Parcel·la 560: 8.753 m², zona de fermentació I volteig.  
. Parcel·la 64 a: 6.922 m², zona de maduració.  
. Parcel·la 64 f: 1.813 m², zona de garbellament.  
. Parcel·la 64 i: 2.831 m², zona per a producte final.  
. La capacitat teòrica de la planta, segons l'annex presentat és de 403.000 m³/any. En ella es realitzaran les fases de: recepció i pesada; trituració, apilament (4 mesos) amb voltejos i humidificació per aspersors amb control d'humitat i pH, amb una fase final de garbellament amb malles diferents segons el compost o humus a obtenir.  
. Els rebutjos originats en la recepció del material (plàstics, metalls, vidre...) es col·locaran en contenidors diferenciats i es lliuraran a gestors autoritzats.  
. Els lixiviats que es generen es conduiran mitjançant un pendent, fins a un depòsit de 4 m³ de capacitat. Aquesta zona estarà degudament impermeabilitzada. Els lixiviats recollits es recircularan sobre les piles de material.  
L'informe conclou que revisada la documentació presentada, es considera que el projecte és adequat per a dur a terme l'operació de valorització dels residus biodegradables o residus verds, sempre que es complisquen els aspectes exposats en el projecte.  
Afeccions legals:  
El projecte se situa en parcel·les qualificades en el Pla general d'ordenació urbana com a sòl no urbanitzable sense especificar, segons s'indica en l'estudi d'impacte ambiental.  
L'activitat objecte del projecte haurà de disposar de l'autorització per a la gestió de residus de la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
Consideracions ambientals:  
1. Elements ambientals afectats pel projecte  
Els terrenys sobre els quals s'implanta l'activitat es troben molt antropitzats, per la qual cosa les afeccions sobre la flora i la fauna no resulten significatives.  
Els principals efectes adversos, es deriven del funcionament de l'activitat, principalment sobre la generació d'aigües de lixiviat amb potencial contaminant per la càrrega orgànica que puguen contenir, com també l'afecció per olors i dispersió de partícules. Així mateix, encara que en l'estudi s'indica que la zona visual és poc freqüentada, sí que cal considerar l'alteració del paisatge, ja que la conca visual és àmplia i es troba molt pròxim a l'edificació protegida de la Masia del Devadillo, la preservació del paisatge és un aspecte que cal considerar en la minimització d'impactes.  
2. Mesures correctores i programa de vigilància ambiental  
Les mesures correctores que s'estableixen en l'estudi d'impacte ambiental per a minimitzar els impactes derivats de l'activitat, es refereixen, entre altres a:  
. Gestió de lixiviats: que es recullen en depòsit de 4 m³ que es reutilitzarà indefinidament per als regs successius dels muntons que s'han de compostar.  
. Emissions de pols i volàtils mitjançant regs periòdics, i transport cobert d'aquells que continguen material volàtil.  
. Per a prevenció d'incendis: disposar de mànega amb pressió contínua amb almenys 2 preses d'enganxall ràpid.  
Sobre l'avifauna mitjançant tècniques d'exclusió (repel·lents o ultrasons) i de dispersió (artefactes visuals o de so)  
Control de plagues: amb tractaments desraticides i insecticides.  
Materials i olis retirats i transportats a plantes de reciclats i els no reciclables a abocadors autoritzats.  
Així mateix, encara que no s'inclou en el capítol de mesures correctores, quan es realitza la descripció d'impactes, sobre el paisatge concretament s'indica que per a minimitzar l'impacte sobre aquest, es realitzarà un tancament amb xiprers cada 0'5 m.  
No obstant això, cal assenyalar que per a prevenir efectes de contaminació per escorriment del terreny, s'haurà d'adoptar com a mesura correctora addicional que es realitze una tanca perimetral formada per un mur d'obra d'una alçària suficient que evite l'eixida d'aigües contaminades a l'exterior en el cas de produir-se pluges torrencials, i realitzar posteriorment una adequada gestió de les aigües acumulades.  
S'estableix un programa de vigilància ambiental per a la fase de construcció i per a la fase de funcionament, realitzant anualment una auditoria ambiental en la planta.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics del Decret 162/90 pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta (annex I-6-a).  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'hi aplique aquesta Llei.  
4. L'article 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar favorable, només a l'efecte ambiental, sense perjudici de les exigències derivades de l'aplicació de la normativa sectorial específica, el projecte per a l'activitat de transport, emmagatzematge i compostatge de restes verdes, situat al polígon 30, parcel·les 560, 64a, 64f, 64i i 5j del polígon 30 del terme municipal de Picassent (València), projecte promogut per Tramave, SL, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb allò que estableix la documentació presentada i l'apartat segon d'aquesta resolució.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte, al compliment dels següents condicionants:  
1) Per a evitar efectes de contaminació per escorriment del terreny, s'haurà d'adoptar com a mesura correctora addicional que es realitze un tanca perimetral format per un mur d'obra d'una alçària suficient que evite l'eixida d'aigües contaminades a l'exterior en el cas de produir-se pluges torrencials, i realitzar posteriorment una adequada gestió de les aigües acumulades.  
2) S'haurà de garantir, mitjançant regs periòdics, el manteniment i desenvolupament de la plantació de xiprers del tancament perimetral per a minimitzar l'impacte paisatgístic.  
3) S'haurà de remetre, almenys amb periodicitat anual, un informe sobre el compliment del programa de vigilància ambiental en què descriga el seguiment i compliment de les mesures correctores previstes en l'estudi i les que s'hi estableixen com addicionals en aquest condicionat.  
4) Si durant l'execució de les obres es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura, de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
5) Altres condicionants ambientals que es deriven de les autoritzacions preceptives i de la normativa sectorial que hi siga d'aplicació, havent de disposar abans de l'inici de l'activitat de l'autorització d'un gestor de residus emesa per la Direcció General de Qualitat Ambiental, complint a les disposicions que en aquesta s'establisca.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat de la forma reglamentària, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València 7 d'octubre de 2005. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 370/02 . AIA  
Promotor: BPB Iberplaco SA  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló.   
Objecte del projecte: Explotació d'algeps en la sol·licitud de concessió derivada del P. I. denominat Iberyeso 2695-A.   
Localització: Terme municipal de Segorbe (Castelló).  
Ref. òrgan substantiu: NMINC MIEXCD/2000/7 jr/rd/ac.  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques del projecte  
La demarcació minera comprén unes 352,45 ha, de les quals tan sols 11,4 ha constitueixen la zona en què es planteja l'explotació d'algeps. Per a tota l'àrea les reserves estimades són d'uns deu milions de metres cúbics (uns vint milions de tones) amb un 5% d'estèrils.  
Per al transport del mineral des de la pedrera fins a la fàbrica situada a Soneja s'empren els camins locals, la circulació diària estimada és d'uns 59 camions. Aquests camins seran millorats mitjançant dues capes de llast i una capa de rodament de mescla bituminosa densa. L'amplària de la pista resultant és de 6 metres i va proveïda de cunetes.  
El sistema d'explotació és mitjançant pedrera, amb extracció mitjançant perforació i voladura. L'alçària màxima de cada banc és de 20 metres, amb un talús de 80º d'inclinació respecte a l'horitzontal i bermes de 6 metres d'amplària.   
La planificació de la producció s'estableix en quatre fases, amb restauració progressiva dels terrenys explotats al final de cadascuna d'elles. Cada banc de restauració té 5 metres d'alçària, una berma de 3 metres i un talús amb 35º d'inclinació respecte de l'horitzontal.  
Es pensa produir unes 400.000 tones a partir del tercer any, fins llavors s'haurien produït unes 150.000 tones. La vida de l'explotació s'acosta a uns 20 anys. El personal el composen tres operaris de maquinària i dos conductors de camions.  
La maquinària que s'ha d'emprar està constituïda per un bulldozer de 300 CV, una retroexcavadora CAT 214 amb martell hidràulic adaptable, una carregadora frontal CAT 966, dos camions tipus bolquet de 18 tones, un tractor amb cisterna, un carro perforador amb compressor, i una anivelladora.  
2. Alternatives  
El promotor ha triat aquesta zona per la bona qualitat de l'algeps, per estar ben comunicada i per existir diversos buits miners dispersos sense restaurar, amb la qual cosa la restauració final de la pedrera millora les condicions ambientals de l'entorn respecte a l'estat actual.  
Tramitació administrativa  
1. Tramitació   
. 8 d'octubre de 2002. El Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló remet el projecte d'explotació i l'estudi d'impacte ambiental.  
. 21 de novembre de 2002. S'informa al promotor sobre l'estat de l'expedient i se li requereix una còpia del pla de restauració i dues còpies de l'estudi d'impacte ambiental. A l'òrgan administratiu substantiu se li sol·licita la certificació del resultat del tràmit d'informació pública.  
. 24 de febrer de 2003. El promotor remet les dues còpies de l'estudi d'impacte ambiental.  
. 14 de març de 2005. Es requereix a l'autoritat substantiva el certificat del resultat del tràmit d'informació pública, al promotor se li sol·licita l'informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció de patrimoni cultural valencià.  
. 7 d'abril de 2005. El Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial torna el requeriment d'ampliació de documentació, al·lega que no és l'autoritat administrativa substantiva del procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
. 15 d'abril de 2005. Se li explica al Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial que és l'òrgan administratiu que ha iniciat el procediment i se li reitera la sol·licitud d'ampliació de documentació.  
. 18 d'abril de 2005. Se li comunica al promotor, a través d'Indústria, que l'informe de patrimoni és desfavorable i que es requereix més documentació.  
. 21 d'abril de 2005. La Conselleria de Cultura, Educació i Esports remet l'informe favorable i condicionat de patrimoni.  
. 5 de maig de 2005. El Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial remet el resultat del tràmit d'informació pública, declarant que no s'han produït al·legacions.  
. 1 de juny de 2005. Se li requereix al promotor una ampliació de documentació, a través del Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial.  
. 8 de juny de 2005. El Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial remet l'informe favorable i condicionat de patrimoni.  
. 16 d'agost de 2005. Se li sol·licita a l'Ajuntament de Segorbe el certificat de compatibilitat de l'ús extractiu en els terrenys de la concessió.  
. 17 d'agost de 2005. Se li envia el promotor una còpia de l'ofici de data 16 d'agost de 2005 remés al Servei Territorial d'Indústria per a la seua informació. El titular ho rep el 7 de setembre.  
2. Informació pública  
La documentació de l'expedient ha estat sotmesa a informació pública sense existir al·legacions.  
3. Peticions d'informes sectorials i documentació suplementària  
El 21 de novembre de 2002 es va efectuar una consulta a patrimoni, a la qual va contestar el 24 de febrer de 2003.   
El 31 de març de 2003 es va consultar al Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial, va contestar el 15 d'abril de 2003.  
Es va efectuar una consulta a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló el 31 de març de 2003, que la va tornar sense contestar. El 24 d'abril de 2003 se li va reiterar la mateixa consulta.  
El 31 de maig de 2005 es repeteix la consulta anterior a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló. El 26 de juliol de 2005 se li reitera la mateixa consulta, la qual és contestada finalment el 17 d'agost de 2005.  
El 16 d'agost de 2005 se sol·licita a l'Ajuntament de Segorbe el certificat de compatibilitat de l'ús extractiu en els terrenys de la concessió.   
Informes sectorials  
El mapa de camins ramaders remés per la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló posa de manifest que no hi ha cap camí ramader que passe pels terrenys de l'explotació minera.  
L'informe de patrimoni és favorable però amb diverses condicions, cadascuna de les quals es relacionen al final d'aquesta declaració.  
Afeccions legals  
No se'n coneixen.  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats pel projecte de l'activitat  
Segons l'informe de Patrimoni cultural valencià, els treballs miners poden afectar els jaciments del Pozo del Moro, el Dominguillo, la masia de Ferrer I i II, i el jaciment Somat 8.   
Els camins veïnals es veuran sotmesos al trànsit dels bolquets, per la qual cosa poden degradar-se i ser focus emissors de pols si no es mantenen en bon estat, es netegen de pols i es reguen amb la periodicitat que es necessite.  
Els voltants de l'explotació es destinen principalment a cultius d'arbres fruiters de secà. L'emissió de pols des de la pedrera pot arribar a impedir el creixement i les funcions vitals normals de l'esmentada vegetació si no es prevé i controla.  
El camí de Tristán a Masia Nueva es troba asfaltat i entronca amb les dues pistes de la pedrera. El trànsit de bolquets pot acumular terra sobre el camí si no s'instal·la un sistema de neteja dels pneumàtics.  
2. Identificació i valoració dels impactes  
Els impactes han sigut identificats i valorats correctament.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
Les mesures correctores proposades són adequades, l'efectivitat d'aquestes depén de la freqüència amb què s'apliquen i de la seua adaptació a les característiques pròpies de l'explotació.   
Falta quantificar les mesures preventives de les emissions de pols i adaptar-les a l'explotació Iberyeso 2695 A, per a aconseguir les millors condicions ambientals possibles.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte es troba sotmés a declaració d'impacte ambiental en trobar-se inclòs dins dels supòsits previstos en l'annex I, apartat 3c.1 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. Per Ordre de 9 de setembre de 2003, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge i segons l'article 17, s'atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural l'avaluació ambiental.  
Per tant, a la vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el Projecte d'explotació de la pedrera Iberyeso núm. 2695 A, i el pla de restauració d'aquesta, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les modificacions introduïdes en l'annex a l'estudi d'impacte ambiental i pla de restauració de la concessió minera derivada del P.I. Iberyeso, de 2005, les quals s'accepten com a vàlides i reemplacen els plantejaments anteriors; a més s'observaran les condicions enumerades en l'apartat següent.  
Segon  
1. El Projecte d'explotació de la pedrera Iberyeso núm. 2695 A, i el pla de restauració d'aquesta serà acceptable, només a l'efecte ambiental, si és compatible amb els usos permesos en el Pla general d'ordenació urbana del municipi de Segorbe per als terrenys en què se situa l'esmentada explotació.  
2. Els treballs proposats en el pla d'explotació no es correlacionen amb les fases d'explotació i restauració contingudes en l'annex a l'estudi d'impacte ambiental i pla de restauració de la concessió minera derivada del P.I. Iberyeso. Seran vàlides únicament les fases d'explotació i restauració de l'esmentat annex.  
3. Per a fer factible la restauració proposada, s'aportarà la quantitat necessària de terra vegetal procedent de préstecs.  
4. Abans de l'inici de la quarta fase de restauració es desviarà el camí que parteix des del paratge los Cuatro Caminos, cap a la partida los Dominguillos, segons figura en el plànol núm. 10 de l'annex a l'estudi d'impacte ambiental i pla de restauració. Una vegada acabada la fase quarta se'n restituirà el traçat original.   
5. Abans d'iniciar la quarta fase es construirà una bassa de decantació pròxima al límit de l'explotació i situada en l'extrem nord-oest, que servirà per a netejar de sediments les aigües d'escorriment que discorren cap al barranc de Plumer. La bassa s'haurà de mantenir neta de sediments fins a finalitzar la restauració de la pedrera.   
6. La bassa de decantació situada en el sud de l'explotació romandrà neta de sediments fins a dos anys després d'haver completat la restauració de la pedrera. La bassa ha de desaiguar per sobreeiximent, no s'accepta el sistema proposat de desguàs per filtració.  
7. L'informe favorable de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports, a l'efecte patrimonial, està supeditat al compliment de les condicions següents:  
. El promotor haurà de delimitar, abalisar i senyalitzar un perímetre de protecció de 50 metres al voltant dels jaciments del Pozo del Moro i el Dominguillo, amb anterioritat a l'inici de la primera fase de l'explotació; on no podran realitzar-se labors d'abassegament, abocament, col·locació de casetes, magatzematge de maquinària, obertura de camins o qualsevol altra activitat que comporte una afecció al patrimoni arqueològic. S'haurà de remetre a la Direcció Territorial de Cultura, Educació i Esports de Castelló el mapa topogràfic d'aquesta delimitació.  
. Respecte als jaciments de Masia de Ferrer I i II s'aplicaran les mateixes condicions que en el punt anterior, encara que no caldrà senyalitzar, abalisar ni delimitar l'àrea del jaciment, ni presentar el plànol topogràfic.  
. Abans d'iniciar la segona fase d'explotació, el titular sol·licitarà a la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià l'autorització per al seguiment arqueològic, firmada per un tècnic competent.  
. Previ a l'inici de la segona fase d'explotació s'excavarà el jaciment Somat 8.  
8. En cada pista que entronca amb el camí de Tristán a Masía Nueva (és el camí asfaltat pròxim a l'extrem nord-est de l'explotació) s'instal·larà un sistema per a netejar els pneumàtics dels bolquets, que s'instal·larà uns metres abans d'entrar en la via asfaltada.  
9. Quan es donen voladures o es realitzen labors de càrrega en les proximitats de cultius, s'instal·larà una barrera tallavents de manera que no resulte afectada per les projeccions de la voladura. La barrera, que pot ser mòbil, se situarà en direcció perpendicular al vent predominant i tindrà una alçària mínima de 2 metres.   
10. Amb l'objecte de prevenir possibles incendis en el terreny forestal adjacent, s'hauran de complir les condicions següents:  
. Ha d'existir una franja de 25 metres d'amplària separant la pedrera de la zona forestal contigua, que es trobarà permanentment lliure de vegetació baixa i arbustiva, i amb l'estrat arbori fortament aclarit i podat fins a dos terços de l'alçària total de cada peu, com també un camí perimetral.  
. En cas d'estar situada la pedrera en un lloc de vent fort s'ha d'augmentar la franja de 25 metres a 50 metres, almenys en les direccions dels vents més desfavorables.  
. La pedrera disposarà de dues pistes d'accés amb una capacitat portant mínima de 2.000 kp/m². En els trams amb revoltes de les pistes, el carril de rodament ha de quedar delimitat per la traça d'una corona circular els radis de la qual mínims han de ser 5,30 m i 12,50 m, amb una amplària lliure per a la circulació de 7,20 metres.  
. Quan no es puga disposar de les dues vies alternatives indicades en el paràgraf anterior, l'accés únic ha de finalitzar en un cul-de-sac de forma circular de 12,50 metres de radi.  
. Les vies d'accés i les cunetes d'aquestes hauran de mantenir-se lliures de vegetació, i disposaran d'una faixa de protecció de 10 metres a cada costat del camí, permanentment lliure de vegetació baixa i arbustiva, i si és el cas, amb l'estrat arbori fortament aclarit i podat fins a dues terceres parts de l'alçària total de cada peu.  
. Disposaran dels plans d'autoprotecció d'empresa que recull el pla especial enfront del risc d'incendis forestals de la Comunitat Valenciana (Decret 163/1998, del Govern Valencià).  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 10 d'octubre de 2005.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5403, del 07-12-2006 (2006/14166)

Resolución de 21 de noviembre de 2006 de la Secretaria Autonómica de Territorio y Medio Ambiente por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5403

Fecha DOGV
:   07-12-2006

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2006/14166

CVE


Fecha del documento


Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Resolución de 21 de noviembre de 2006 de la Secretaria Autonómica de Territorio y Medio Ambiente por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental. [2006/14166]  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las Declaraciones de Impacto Ambiental.  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat.  
En su virtud, he resuelto:  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 381/00-AIA Villahermosa del Rio, 151/05-AIA Rafelbuñol, 057/05-AIA Vinalopó, L'Alacantí y la Marina Baixa, 085/05-AIA Picassent, y 370/02-AIA Segorbe, que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación  
Valencia, 21 de noviembre de 2006.. La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental   
Expediente: 381/00-AIA  
Título: Conservación y mejora de la carretera CV-175 entre PK 6+500 y PK 8+400   
Promotor: Diputación de Castellón  
Autoridad sustantiva: Diputación de Castellón  
Objeto: Mejorar las condiciones funcionales de la carretera   
Localización: Villahermosa del Río (Castellón)  
Descripción del proyecto  
La actuación se localiza en el término municipal de Villahermosa del Río, en la carretera CV-175, que va desde la intersección con la carretera CV-190 hasta el límite con la provincia de Teruel, entre los PK 6+500 y 8+400, antes de llegar al municipio de Villahermosa. La CV-190 va de Castellón a la carretera N-234 por Rubielos de Mora.  
La carretera sobre la que se hace la actuación tenía originariamente, según el Estudio de Impacto Ambiental presentado, una calzada de entre 5,00 y 5,50 m de ancho, con numerosas curvas de radio mayoritariamente por debajo de 30 m e inferior a 15 m en ciertos puntos.  
La actuación recogida en la documentación del expediente consistía en:  
. Ampliación del ancho de la vía: sección 7,50/8,00 con 1 carril por sentido de 3,50 m, arcenes de 0,25 m y bermas de 0,25 m. En las curvas, sobreancho de 0,50 m  
. Adaptación del trazado, en planta, a un radio mínimo 50 m, y en alzado, a una pendiente máxima de 4,78% y a un parámetro de los acuerdos verticales que permiten 60 km/h de velocidad específica  
. Construcción de cunetas y 2 obras de paso transversal en el PK 6+770 y el PK 8+180, consistentes en bóvedas de hormigón prefabricadas de 4,00 x 4,40 m, para el cruce de sendos barrancos  
. Construcción del firme  
. Señalización horizontal y vertical adecuada  
Tramitación administrativa  
El 21 de julio de 2000 la Dirección Territorial de Castellón remitió informe técnico sobre el «Estudio de impacto ambiental del proyecto de obra conservación y mejora de la carretera CV-175 entre p.k. 6+500 y p.k. 8+400. Villahermosa del Río».  
El 7 de septiembre la Dirección Territorial de Castellón remitió un ejemplar del «Estudio de impacto ambiental del proyecto de obra conservación y mejora de la carretera CV-175 entre p.k. 6+500 y p.k. 8+400. Villahermosa del Río».  
Con esta documentación se inicia el expediente de evaluación de impacto ambiental 381/00-AIA en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental de la entonces Conselleria de Medio Ambiente (hoy de Territorio y Vivienda).  
El 10 de junio de 2005 se realiza consulta al Servicio de Ordenación Sostenible del Medio de la Conselleria de Territorio y Vivienda y el 6 de septiembre ese Servicio remite Informe.  
Informes sectoriales  
Del «Informe sobre el Estudio de impacto ambiental de la obra de conservación y mejora de la carretera CV-175 entre PK 6+500 y PK 8+400 en Término Municipal de Villahermosa del Río», de la Dirección Territorial de Castellón cabe destacar:  
. Personal técnico de esos SSTT visita la zona de actuación el 6 de julio de 2000 y comprueba lo siguiente:  
. «...los taludes apreciados en campo en los desmontes son grandes y presentan riesgo de inestabilidad debido a su pendiente, a la vez que causan un fuerte impacto visual.  
. Los taludes de los terraplenes [...] tienen un elevado impacto visual.  
. La V.P. nº 6 Cordel del Paso real de la Cadena a Villahermosa se ve afectada por el paso de la carretera, que la ocupa por tramos.  
. «Ni los responsables de las obras ni el EIA hacen referencia a lo contemplado en el artículo 13 de la Ley de Vías Pecuarias [...].»  
El informe concluye proponiendo medidas correctoras además de las propuestas en el Estudio de Impacto Ambiental:  
. «Limitación real de la velocidad del proyecto a los 60 km/h [...] especialmente en las zonas de invasión de la Vía Pecuaria, que deberá ser convenientemente señalizada y precisará la instalación de mecanismos limitadores de la velocidad, como pueden ser bandas sonoras.  
. [...] cumplir el artículo 13 de la ley de Vías Pecuarias sobre realización de obras públicas sobre terrenos de Vías Pecuarias [...]  
. En los taludes producidos, especialmente en desmonte, sería necesaria una estabilización correcta [...]. Se recomienda la construcción de cunetas de guarda en la parte cenital del talud, que desvíen la posible escorrentía longitudinal, especialmente en los lugares de mayores alturas de desmonte.  
Es conveniente la realización de bermas que eviten caída de materiales [...]. En las zonas no consolidadas con poca altura de desmonte, si no se habilitan muretes de contención conviene mantener la pendiente por debajo de 35º. Si la altura de los taludes es grande (mayor de 5 m), será inexcusable la construcción de dichos muretes, que deberán ser de piedra seca y estar bien integrados con las formas constructivas de la zona.  
Revegetar creando casillas alrededor de los hoyos, en los desmontes sobre materiales no consolidados (no pétreos).  
. En los taludes de terraplén, en que se encuentren tierras removidas y sin consolidar, conviene llevar a cabo una revegetación correcta, con especies «invasoras» de este tipo de terrenos [...] de un porte tal que permita ocultar los impactos paisajísticos ... a la vez que actuar como pantalla contra el producido por los automóviles. Debido a que estos terraplenes se hallan en las inmediaciones de barrancos se cree más conveniente el uso de vegetación de ribera de carácter heliófilo [...]. Estas especies pueden ser (además de las contenidas en el EIA): Populus alba, P. nigra, Salix atrocinea, Celtis australis, Ulmus minor, etc...  
En las zonas más elevadas del talud, la revegetación se puede dar con especies forestales de carácter igualmente heliófilo, aunque aquí convendrá asegurarse de la realización de casillas, que facilite la llegada de agua a las raíces. Pinus halepensis y P. nigra en edades tempranas parecen las especies más indicadas para este fin, aunque para evitar caer en la monoespecificidad, convendría llevar a cabo una mezcla con las especies de ribera ya mencionadas, especialmente en la parte media del talud. Esta mezcla debe ser cuidadosa y seguir criterios paisajísticos correctos.  
Realización de bermas en los taludes de terraplén más grandes. Mantenimiento de las pendientes de los taludes por debajo de 35º.  
. En todo caso será necesario seguir una metodología correcta y cuidadosa en las acciones de restauración que facilite una regeneración real del medio. Se recomienda la participación de especialistas en restauración forestal y paisajística durante la fase de obras de corrección, para dirigir con buen criterio la realización de las acciones correctoras.»  
Del Informe elaborado por el Servicio de Ordenación Sostenible del Medio hay que destacar lo siguiente:   
«En el Plan de Actuaciones del proyecto de P.O.R.N. se ha incluido específicamente una actuación denominada: Restauración de impactos e integración paisajística de la Carretera CV-175, con el fin de poder integrar las infraestructuras con los objetivos de este plan de desarrollo sostenible en función de la conservación de la calidad del medio ambiente y del paisaje.  
[...]  
... este Servicio informa favorablemente al proyecto de referencia, siempre y cuando se apliquen efectivamente las adecuadas medidas correctoras de integración paisajística y de minimización de impactos ambientales negativos, en todo el tramo de la carretera CV-175 que haya sido acondicionada y se encuentre dentro del ámbito del PORN, esté dentro o fuera del proyecto de referencia. Las actuaciones mínimas que se deberán realizar serán:  
. Abordar la corrección de la estabilidad de los taludes de desmonte y terraplén donde sea necesario.  
. Se recubrirán con tierra vegetal todos los desmontes y terraplenes existentes  
. Se plantarán especies arbóreas y arbustivas autóctonas adecuadas, tanto a pie de todos los taludes como en las bermas y en las áreas libres generadas en la antigua carretera.  
. Se deberá justificar el correcto funcionamiento del sistema global de drenaje.  
. Se deberá comprobar los efectos sobre la erosión, y los posibles arrastres y sedimentaciones sobre cauces.  
. En los tramos en los que se haya construido un escollerado, se justificará mediante fotografía que éste se asemeja lo más posible al sustrato rocoso existente en las proximidades.  
. Se deberá justificar que realmente se han dejado puntos de paso para la fauna, que son suficientes y adecuados.  
. Se cumpla efectivamente el artículo 13 de la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias.  
. En todos los tramos de carretera abandonados que no sean estrictamente necesarios para el acceso a las fincas existentes, se procederá al ripado del pavimento y a la extensión de una capa de tierra vegetal, donde se plantarán especies autóctonas.  
Afecciones legales  
Espacios Naturales Protegidos  
La actuación está dentro del ámbito del proyecto de Plan de Ordenación de los Recursos Naturales (P.O.R.N.) del Macizo de Penyagolosa, iniciado por Orden de 13 de octubre de 2003 de la Conselleria de Territorio y Vivienda.   
Red Natura 2000  
La actuación está dentro del Lugar de Interés Comunitario (LIC) «Penyagolosa», incluido en la lista aprobada por Acuerdo del Gobierno Valenciano de 10 de julio de 2001, y dentro de la Zona de Especial Protección para las Aves (ZEPA) «Penyagolosa», propuesta en el año 2002.   
Vías Pecuarias  
La actuación afecta a la Vía Pecuaria nº 6 Cordel del Paso Real de la Cadena de Villahermosa de ancho legal 8,00 m.  
Dominio Público Hidráulico  
El tramo de carretera cruza dos cauces naturales, en el PK 6+770 y PK 8+180.  
Consideraciones ambientales  
Hay que señalar, en primer lugar, que la ejecución de las obras correspondientes al proyecto «Conservación y mejora de la carretera CV-175 entre PK 6+500 y PK 8+400» estaban en avanzado estado de ejecución cuando se remite el ejemplar del Estudio de Impacto Ambiental del expediente 381/00-AIA.  
El 9 de junio de 2005 personal del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental realiza nueva visita de campo a la zona afectada por las obras y comprueba que las mismas están ejecutadas en su totalidad.  
Puesto que las obras ya están ejecutas, en este expediente no es posible hacer una evaluación de impacto ambiental propiamente dicha (que debería ser previa y preventiva) sino que se procede a evaluar los impactos residuales generados por la ejecución de la obra.  
En segundo lugar, de la comparación entre el Estudio de Impacto Ambiental (EsIA) y la actuación ejecutada se observan ciertas diferencias fundamentales con consecuencias negativas desde el punto de vista ambiental, que son las que se enuncian a continuación:  
. El EsIA planteaba la modificación de la sección transversal de la carretera para hacerla de ancho 7,50/8,00 m en recta, con 1 carril por sentido de 3,50 m, arcén de 0,25 m y berma de 0,25 m. En la actuación ejecutada no hay bermas en todos los tramos a pie de talud de desmonte, de manera que si hubiera desprendimientos de materiales del talud éstos caerían directamente a la calzada.  
. En el EsIA también se preveía la construcción de cunetas en ambos márgenes para recoger las escorrentías. En la fecha de visita a la obra no se habían construido tales cunetas. Se desconoce cómo se ha resuelto el drenaje longitudinal de la carretera.  
. La diferencia más notable que se observa es la altura real de los desmontes, muy superior a la descrita en el plano nº 5 del EsIA («Perfil longitudinal»), con un máximo de 7,474 m en el PK 6+700, alcanzando en la realidad puntualmente alturas de alrededor de 20 m.  
. Las medidas correctoras propuestas en el EsIA consistentes en la ejecución de bermas en los taludes que fueran superiores a 5 m no se han aplicado.  
. El EsIA presentaba un Programa de Revegetación que preveía la implantación de vegetación en los taludes en terraplén de más de 1,00 m, en los de desmonte de más de 2,50 m y en las áreas libres de la antigua carretera no reutilizables para otros fines. Sin embargo sobre el terreno se observaron taludes de desmonte sin ningún tipo de revegetación y zonas revegetadas que no han respetado los criterios del Plan de Revegetación del EsIA en cuanto a tipo y especies a utilizar.  
En este sentido, la presente Declaración de Impacto Ambiental del expediente 381/00-AIA se pronuncia sobre los impactos residuales causados por la ejecución de las obras de conservación y mejora de la carretera CV-175 entre PK 6+500 y PK 8+400, con el objeto de establecer los criterios adecuados para llevar a cabo correctamente el proceso de restitución previsto en el artículo 37 del Decreto 162/1990.  
A continuación se señalan los elementos ambientales afectados de forma importante por el proyecto y la identificación y valoración de los correspondientes impactos residuales. Esos elementos serán objeto del proyecto de restitución:  
. Fauna y flora: la obra es una barrera al paso de fauna, lo que se considera que tiene un impacto residual moderado. Se ha destruido masa forestal sin regeneración adecuada, causando un impacto residual severo.  
. Paisaje: las obras no están de ninguna manera integradas en el entorno de montaña y bosque. Los desmontes altos de pared desnuda sin revegetar son visibles a distancia. Se ha construido algún muro a pie de talud de apariencia totalmente artificial. Por tanto se observa un impacto residual severo sobre el paisaje.  
. Geomorfología: la obra ha alterado este elemento significativamente porque se han dejado paredes casi verticales sin vegetación, en las que se pueden dar además problemas de inestabilidad. Por ello se estima que hay un impacto residual severo sobre la geomorfología.   
. Escorrentía: el drenaje longitudinal de la carretera no está resuelto. Podría haber problemas de erosión y arrastre de materiales por la escorrentía superficial. En este aspecto se ha producido un impacto residual moderado.  
. Cauces naturales: la obra cruza dos cauces naturales mediante terraplén y bóveda de hormigón prefabricada. Con este tipo de obras se ocupa todo el lecho en la sección de paso, lo que significa alterar totalmente el aspecto y el funcionamiento natural del cauce y dificultar el tránsito de fauna, por tanto se observa un impacto residual severo.  
. Vías pecuarias: la obra afecta a la Vía Pecuaria nº 6, siendo de obligado cumplimiento la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias.  
. Patrimonio histórico-artístico y cultural: el EsIA no contiene ninguna información sobre valores del patrimonio histórico-artístico y cultural. Se ha comprobado el listado de Patrimonio Cultural Valenciano y no hay yacimientos inventariados en la zona de actuación. No obstante, puesto que la actuación está ejecutada, no se puede determinar si se afectó a algún valor arqueológico o etnológico durante las obras.  
En tercer lugar hay que señalar la Directiva 92/43/CEE (transpuesta al ordenamiento español por Real Decreto 1997/1995), artículo 4, apartado 5:  
«Desde el momento en que un lugar figure en la lista a que se refiere el párrafo tercero del apartado 2, quedará sometido a lo dispuesto en los apartados 2, 3 y 4 del artículo 6.»  
El párrafo 3º del apartado 2 dice:  
«La lista de lugares seleccionados como lugares de importancia comunitaria, en la que se harán constar los lugares que alberguen uno o varios tipos de hábitats naturales prioritarios o una o varias especies prioritarias, será aprobada por la Comisión mediante el procedimiento mencionado en el artículo 21.»  
Y el artículo 6 apartado 3:  
«3. Cualquier plan o proyecto que, sin tener relación directa con la gestión del lugar o sin ser necesario para la misma, pueda afectar de forma apreciable a los citados lugares, ya sea individualmente o en combinación con otros planes y proyectos, se someterá a una adecuada evaluación de sus repercusiones en el lugar, teniendo en cuenta los objetivos de conservación de dicho lugar. A la vista de las conclusiones de la evaluación de las repercusiones en el lugar y supeditado a lo dispuesto en el apartado 4, las autoridades nacionales competentes sólo se declararán de acuerdo con dicho plan o proyecto tras haberse asegurado de que no causará perjuicio a la integridad del lugar en cuestión y, si procede, tras haberlo sometido a información pública.»  
La Comunidad Valenciana propuso una lista de LIC en 1997. La lista definitiva fue aprobada por Acuerdo del Gobierno Valenciano el 10 de julio de 2001 y en ella ya figura el LIC Penyagolosa, por lo que esta actuación debería haber hecho un estudio adecuado de los hábitats afectados por la misma y proponer un tratamiento apropiado de los impactos correspondientes. En el EsIA no se hace tratamiento alguno de estos elementos.  
Consideraciones jurídicas  
. El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el Anexo I del apartado 8. a) del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.  
. En el expediente no se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental, ya que la actuación se ha ejecutado antes de la finalización del procedimiento de evaluación de impacto ambiental.  
. El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las Declaraciones y Estimaciones de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental.   
. El artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo lo anterior se formulo la siguiente   
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Respecto la actuación «Conservación y mejora de la carretera CV-175 entre PK 6+500 y PK 8+400», promovida por la Diputación de Castellón y ejecutada antes de la finalización del correspondiente procedimiento de evaluación de impacto ambiental, se estima que tiene impactos residuales moderados y severos y, por tanto, se considera a los efectos ambientales aceptable, sólo si se lleva a cabo la restauración del entorno afectado por la obra, de acuerdo con los condicionantes que se exponen en el punto Segundo.  
Segundo  
Se supedita la aceptación ambiental del proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Elaborar un proyecto de restauración natural y paisajística que comprenda, como mínimo, el ámbito territorial afectado por las obras de «Conservación y mejora de la carretera CV-175 entre PK 6+500 y PK 8+400», es decir, todos aquellos espacios que han sido alterados o utilizados para la realización de la obra.   
Respecto al proyecto de restauración, deberá ser elaborado por especialistas y tendrá por objeto restablecer, al menos, los siguientes elementos:  
. Fauna: se corregirá el efecto barrera causado por la carretera planteando pasos de fauna adecuados a las especies que habitan en la zona.   
. Flora: se abordará la restauración forestal o revegetación de los espacios que han quedado sin vegetación (taludes, tramos de la antigua carretera en desuso, cauces, etc.), con especies de tipo adecuado al entorno en que se encuentra la carretera.  
. Paisaje: se estudiará la integración paisajística de la obra apropiada al entorno en el que se encuentra.  
. Geología: se abordará la corrección de la estabilidad de taludes de desmonte y terraplén donde sea necesario, así como el tratamiento de la escorrentía superficial con un adecuado sistema de drenaje.  
. Cauces naturales: se estudiarán los puntos de paso de la carretera por los cauces naturales y su compatibilidad con el uso que la fauna hace de ellos, planteando alternativas donde sean una barrera para el paso de fauna. También se estudiará la recuperación de su aspecto natural con alternativas más permeables y que ocupen menos suelo (puentes en vez de terraplén y caño, por ejemplo).  
. Vías pecuarias: se comprobará el cumplimiento de la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias, proponiendo soluciones en su caso.  
. Patrimonio histórico-artístico y cultural: se estudiará la existencia de valores de este tipo; en cualquier caso, el promotor deberá solicitar el correspondiente Informe vinculante de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, sobre la conformidad de la actuación (la restauración) con la normativa de protección del Patrimonio Cultural Valenciano. El contenido de ese informe se integrará en el proyecto de restauración como un condicionante más.  
. La programación de las obras de ejecución del proyecto de restauración deberá tener en cuenta las restricciones temporales que existen durante la época de cría de las aves que anidan en las proximidades de la zona.  
2. El proyecto de restauración se presentará, para ser informado por el Servicio de Ordenación Sostenible del Medio de la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial, en un plazo máximo de seis meses desde la fecha de notificación de la presente resolución. Una copia del informe favorable deberá ser presentada ante esta Dirección General. La ejecución del proyecto de restauración se llevará a cabo bajo la supervisión de la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Castellón.  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en la vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 3 de octubre de 2006.. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 151/05-AIA  
Título: Industria de tratamientos superficiales por galvanotecnia  
Promotor: Tecnogalvano, SA.  
Localización: c/La Pau, 11 . Rafelbuñol (Valencia)  
Autoridad sustantiva: Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda de la Generalitat Valenciana  
Descripción del proyecto  
Objeto del Proyecto  
Tecnogalvano, SA., es una industria del sector siderúrgico y actividad de la galvanotecnia afectada por la Ley 16/2002 de 1 de julio de prevención y control integrados de la contaminación, según el subapartado 2.6 (Instalaciones para el tratamiento de superficie de metales...., con volumen de cubetas superior a 30 m³....), en cuyas instalaciones c/La Pau, 11 . Rafelbuñol (Valencia) realizan dicha actividad y con una capacidad de producción tal, que resulta preceptiva la obtención de la Autorización Ambiental Integrada, motivo por el que se redacta el proyecto evaluado.  
Características más relevantes de las construcciones y/o de la actividad  
La industria se encuentra ya construida y en plena actividad, por lo que no procede analizar el impacto derivado de su construcción, sino solamente el generado por su actividad y el producido en su desmantelamiento.   
Tecnogalvano, SA., situada en una parcela calificada como suelo urbano consolidado de uso industrial, en la Zona de Ordenanza V: Polígono Industrial del municipio de Rafelbuñol, expresado en el certificado municipal expedido el 18/12/03.  
La nave con una superficie de 1.300 m² ocupa la totalidad de la parcela, linda al oeste y sur, con otras actividades industriales  
Las instalaciones industriales constan de varias líneas clásicas de cubas con diversas variantes, con unas etapas previas como son el desengrase y pulido, disponiendo de líneas de recubrimiento y 4 de acabado, específicas para cromado, dorado, níquel negro y latonado, con una serie de cubas de lavado en cadena, intercaladas entre las diferentes etapas del proceso, generando una importante cantidad de aguas residuales y baños de carácter peligroso, procedentes de las diferentes cubas y enjuagues, siendo llevadas estas últimas a la depuradora, cuyas aguas depuradas son vertidas al alcantarillado municipal, disponiendo de permiso de vertido desde el 6/5/2002.  
Se nutre de agua de pozo con permiso de alumbramiento de la CHJ de 5/3/2003 y de agua municipal.  
Los focos de misiones son la caldera, los vahos de las cubas (disponiendo de 7 campanas, y de la salida de la aspiración de del ciclón de del polvo de pulidoras  
En su proceso industrial, la empresa utiliza como materias primas ánodos de cobre latón y níquel y los correspondientes baños ácidos (nítrico y clorhídrico fundamentalmente) y otros productos de proceso básicamente percloretileno como desengrasante, pasta y discos de pulir y una amplia gama sales de carácter peligroso tales como cianuros, cloruros, sulfatos, etc, de los diferentes acabados, así como otros productos auxiliares, y como fuentes de energía, gasoil y electricidad.  
Antecedentes  
No constan en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental.  
Tramitación administrativa  
En fecha 16 de marzo de 2005 se recibe, remitido por el Área de Calidad Ambiental, el Proyecto Básico, el Estudio de Impacto Ambiental del proyecto de referencia.  
En fecha 12 de julio de se somete a información pública por la Dirección General de Calidad Ambiental, publicándose en el DOGV 5.047.  
En fecha 15 de septiembre de 2005 el Ayuntamiento de Rafelbuñol, expide el certificado en el que se señala que haber sido expuesto desde el 13 de julio hasta el 17 de agosto de 2005, y transcurrido el periodo de información pública no se presentaron alegaciones.  
El 20 de septiembre de 2005 la DGCA informa que no se presentaron alegaciones en la Conselleria de Territori i Habitatge ni en el Ayuntamiento.  
La industria tiene licencia de actividad desde el 24/1/1995  
La industria tiene autorización de vertido al alcantarillado municipal  
La industria tiene permiso de alumbramiento de aguas subterráneas.  
Considerando completa la documentación remitida, se procede a incoar expediente de evaluación de impacto ambiental.  
Afecciones legales  
La industria solicita la Autorización Ambiental Integrada que otorga la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
De acuerdo a los artículos 18, 19 y 20 de la Orden de 9 de septiembre de 2003, de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se desarrolla el Decreto 119/2003, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento orgánico funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, las competencias en materia de control integrado de la contaminación, calidad de aguas, seguimiento y control de este recurso, protección atmosférica y acústica, y el seguimiento, control y gestión de residuos se atribuyen a la Dirección General de Calidad Ambiental.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
La industria de la galvanotecnia requiere moderados consumos de agua y energía, originando a la vez emisiones atmosféricas, ruido, vertidos, residuos sólidos y líquidos.   
La industria se encuentra recogida en el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera, del Anexo ll del Decreto 833/75, de 6 de febrero que desarrolla la Ley 38/1972 de Protección del Ambiente Atmosférico, como grupo C en el epígrafe 3.1.1 .Generadores de vapor de capacidad de producción inferior a 20 Tm/h  
Respecto al suelo y las aguas, es de señalar que la ubicación de la industria está en una zona sin riesgo de inundación ni de deslizamiento, de baja vulnerabilidad a la contaminación de las aguas subterráneas, todo ello de acuerdo a la Cartografía Temática de la Conselleria de Territorio y Vivienda de la Generalitat Valenciana.  
Dado que la situación del emplazamiento está ya ampliamente ocupado por la industria, en un entorno industrial totalmente antropizado, los elementos ambientales más directamente afectados por su desarrollo podrían ser los propios del medio inerte o abiótico, ya que el medio biótico, perceptual y social se verán muy ligeramente afectados. Si bien hay una convivencia con viviendas cercanas por lo que deberán extremarse las exigencias de contaminación y establecerse controles adicionales.  
En cuanto a la generación de residuos durante el normal funcionamiento y mantenimiento de la industria, está previsto el almacenamiento temporal de los mismos, hasta su recogida por gestor externo. Por este motivo, sólo se evaluará la gestión intracentro de los residuos por gestores para la recogida de los residuos producidos, al tratarse de gestores autorizados. Al tenerse, por otra parte, prevista la gestión de residuos peligrosos y no peligrosos.   
Siendo el vertido de aguas residuales industriales punto fundamental a controlar la calidad así como ha de garantizarse la impermeabilización de las cubas y canaletas.  
Identificación y valoración de impactos durante la fase de funcionamiento.  
El Estudio de Impacto Ambiental se lleva a cabo partiendo de las premisas de que la instalación objeto de proyecto está ya construida y en pleno funcionamiento siendo productora de residuos y de que se le clasifica dentro del grupo C según el Anexo ll del Catálogo de Industrias Potencialmente Contaminadoras de la Atmósfera del Decreto 833/75 de Protección del Ambiente Atmosférico. Así, durante la fase de explotación, se considera que las acciones que pueden generar impacto (los factores de impacto) serán únicamente la generación de emisiones gaseosas procedentes las campanas de extracción y polvo emitido en distintos puntos del proceso, de residuos de diferente índole, y ruidos, así como el originado por el vertido de las aguas residuales y baños agotados.  
Se concluye que tras la adopción de las correspondientes medidas preventivas y/o correctoras, el impacto de la ejecución y entrada en funcionamiento de la planta es compatible, y en el cese de la actuación no precisa medidas correctoras adicionales a las expuestas para recuperar las condiciones originales.  
Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
Se proponen una serie de condiciones, debiendo ser observadas las siguientes medidas correctas  
1) Contaminación acústica. Vibraciones  
Falta la medición de la afección acústica real producida por la industria de referencia, llevada a cabo por un OCA, al objeto de corroborar las estimaciones expuestas. Deberá aportar en el plazo máximo de 3 meses un completo estudio de inmisión de ruido en zonas de mayor afección, haciendo un análisis de los focos productores de ruido. Debiendo realizar para ello un control de ruido en las dos situaciones: parada totalmente y en plena actividad. Y en caso necesario aportar la propuesta de medidas correctoras.   
2) Contaminación atmosférica  
La industria cuenta con un total de 4 focos fijos de emisión de contaminantes atmosféricos, de los que 3 corresponden a emisiones continuas, por lo que el otro foco, en función de las previsiones de utilización deberán o no ser considerado como tal, y en tal caso someterse al régimen de vigilancia y control periódico exigido por el Decreto 833/75.  
Las emisiones atmosféricas contaminantes del proceso de fabricación son:   
. En las cubas: los gases de combustión del gas natural (básicamente son partículas, NOx, CO, CO2,,ClH y probablemente COV's procedentes del desengrase.  
. En el resto de unidades: Las partículas procedentes de muelas de rectificado y de los focos difusos de las operaciones de descarga y tráfico de camiones.  
Deberán ser controlados estos contaminantes, cuyos niveles de emisión, en base a lo dispuesto en el punto 1.a del Artículo 22 de la Ley 16/2002 de Prevención de control integrados de la contaminación, de mejores técnicas disponibles y específicamente para las sustancias enumeradas en el anejo 3 se establecen los siguientes límites de en chimeneas de los procesos de  
Contaminante  
Particulas 150 mg/m³  
Nox 300 ppm  
CO 500 ppm  
Cl 230 mg/m³  
SO2 4.300 ppm  
Opacidad 2 (Ringelman)  
La industria se encuentra recogida en el grupo C, del catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera, del Anexo ll del Decreto 833/75, de 6 de febrero que desarrolla la Ley 38/1972 de Protección del Ambiente Atmosférico. Por ello, y como medida de control de la contaminación, se exige la confección del Libro de Registro de Emisiones, con la medida de las emisiones de cada uno de los focos emisores de contaminantes según el modelo que aparece en el Anexo lV de la Orden de 18 de octubre de 1976 sobre prevención y corrección de la contaminación industrial de la atmósfera, realizadas por un organismo de control autorizado. Asimismo, se indica que los focos dispongan de orificios que posibiliten la toma de muestras de los parámetros contaminantes en la emisión y se tenga accesibilidad a los mismos según se indica en la citada Orden.  
1) Usos del agua y contaminación hídrica  
El abastecimiento de agua de la industria procede de una captación subterránea autorizada por la Confederación Hidrográfica del. Júcar y de la red municipal.  
La industria dispone de red separativa para la recogida de aguas pluviales y se encuentra conectada a la red municipal de saneamiento.   
Las aguas residuales producidas por la empresa son las aguas de las unidades del proceso industrial y las aguas sanitarias, en un único punto de vertido. Las aguas industriales se recogen y tratan en depuradora mediante proceso fisicoquímico. La contaminación del subsuelo es un punto a tener especial control a pesar de estar hormigonada la planta, dado el carácter corrosivo y poder contaminante de las aguas de proceso y residuales  
Las chimeneas carecen de elementos anticontaminación, salvo el foco nº 2 que dispone de ciclón.  
2) Contaminación del suelo.  
Este apartado está íntimamente relacionado con el anterior por cuanto que la afección sobre las aguas podría desembocar en la contaminación del suelo y viceversa.  
A pesar de tratarse de una actividad potencialmente contaminante del suelo, en la documentación presentada no se evalúa este aspecto, señalando únicamente la impermeabilidad de las balsas, indicándose que no se prevé ningún tipo de contaminación subterránea.   
No se detallan las condiciones de las zonas de almacenamiento de materias primas. Según se indica, las balsas para el almacenamiento son impermeables.  
1) Residuos generados  
Durante su normal funcionamiento y mantenimiento, la industria genera toda una serie de residuos: lodos y aguas, aceites lubricantes agotados, envases contaminados, absorbentes, fluorescentes, baterías usadas, papel y cartón contaminado, guantes y mascarillas, aerosoles, etc.,. Almacenan los residuos temporalmente en contenedores especiales, sin recibir tratamiento alguno, en una zona proyectada a tal efecto un almacén cubierto adosada a la nave principal, hasta su recogida por gestor autorizado.   
2) Programa de Vigilancia Ambiental  
Se presenta un Programa de Vigilancia Ambiental centrado en la periodicidad y modo en que han de llevarse a cabo las mediciones de las emisiones e inmisiones gaseosas y el control de la generación y gestión de residuos.   
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, ya que tal y como establece el apartado g) del Grupo 4 del Anexo 1 de la Ley 6/2001, de 8 de mayo, de modificación del Real Decreto legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de evaluación de impacto ambiental, las instalaciones para el tratamiento de superficie de metales, cuando el volumen de las cubetas para el tratamiento sea superior a 30 m³, se encuentran sometidas al trámite de Declaración de Impacto Ambiental.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por tanto, a la vista de todo lo anterior y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el Proyecto para la instalación de una Industria para la fabricación de baldosas cerámicas, promovida por TECNOGALVANO, SA., a implantar en la Camino Foya Ferraes, s/n, del término municipal de l'Rafelbuñol (Castellón), en los términos que establece el Proyecto, Anexo al mismo y el Estudios de Impacto Ambiental, siempre y cuando se cumplan las siguientes condiciones:  
1) Todas las sustancias que puedan ser catalogadas como residuos, serán adecuadamente almacenadas y entregados a Gestor Autorizado, según la Ley 10/2000 de Residuos de 12 de diciembre.  
2) En cuanto a la zona de almacenamiento de residuos peligrosos:  
. Se tratará de una zona pavimentada, cubierta, ventilada, con sistemas que permitan la retención y recogida de vertidos accidentales, y de fácil acceso de modo que se minimice el riesgo de accidentes en la carga/descarga de los diversos residuos.  
. Para el almacenamiento de residuos líquidos o que por su alto contenido líquido puedan generar vertidos se contará con cubetos o sistema de recogida que garanticen el confinamiento y posterior recogida de los posibles derrames. Cada cubeto o recipiente de recogida de derrames accidentales debe tener como mínimo el volumen del envase de mayor tamaño o el 10% del total (la mayor de ambas cantidades). Los cubetos deberán ser individuales para cada tipo de residuos cuya mezcla en caso de derrame suponga aumento de su peligrosidad o dificulten su gestión.  
3) El titular de la instalación estará obligado a remitir periódicamente a la Dirección General de Calidad Ambiental el Informe de Situación especificado en el Real Decreto 9/2005, de 14 de enero, por el que se establece la relación de actividades potencialmente contaminantes del suelo y los criterios y estándares para la declaración de suelos contaminados.  
4) Se contará con la adecuada cantidad de absorbente no inflamable para solventar los pequeños derrames accidentales. El absorbente contaminado se gestionará según la naturaleza del derrame.  
5) Los resultados del Programa de vigilancia Ambiental determinarán si se han de implementar las medidas correctoras adoptadas para prevenir la contaminación acústica (aperturas para ventilación dotadas de silenciadores, etc.) deberá cumplirse lo establecido en el título lV, capítulo ll «Condiciones acústicas de las actividades comerciales, industriales y de servicios» y el Título ll, capítulo ll «Niveles de perturbación», de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana de Protección contra la Contaminación Acústica. En todo caso, la actividad industrial deberá llevarse a cabo con las ventanas y los accesos a las naves cerrados.  
6) La altura de las chimeneas deberá ser claramente superior a la de edificios o estructuras próximas o colindantes, de modo que no se produzcan turbulencias que garanticen la dispersión   
7) La actividad deberá disponer de un libro de registro por cada uno de los focos emisores de contaminantes según el modelo que aparece en el Anexo lV de la Orden de 18 de octubre de 1976 sobre prevención y corrección de la contaminación industrial de la atmósfera, donde deben anotarse todas las mediciones periódicas de autocontrol de las emisiones a la atmósfera. El libro de registro se encuentra disponible en los servicios territoriales de la Conselleria de Medio Ambiente. Así mismo deberán presentar correctamente cumplimentada la adaptación de la encuesta que aparece en el Anexo V de la mencionada orden, la cual igualmente se encuentra disponible en los mencionados SS.TT.  
8) En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental, deberá constar de las acciones:  
. Mediciones de las emisiones de NOx, CO, F, SO2 y partículas, realizadas por un organismo de control autorizado a la puesta en marcha y cada tres años, ya que la actividad se encuentra clasificada como grupo B según el Anexo ll del Catálogo de Industrias Potencialmente Contaminadoras de la Atmósfera del Decreto 833/75 de Protección del Ambiente Atmósferico.  
. Mediciones de autocontrol de las emisiones de Cl, NO2, COV's, CO, y partículas realizadas por un centro cualificado o por la propia empresa una vez cada año.  
. Mediciones del ruido ambiental en el entorno inmediato de la parcela de la actividad, o en el interior de viviendas o instalaciones que pudieran estar próximas o colindantes. Estas mediciones deben realizarse por organismos colaboradores de la administración tanto a la puesta en marcha, como al menos cada cinco años, de acuerdo con el artículo 37 de la Ley 7/2002.  
. Se asegurarán las condiciones de operación de acuerdo con lo establecido en el Proyecto de Ejecución y el Estudio de Impacto Ambiental, comprobando que las medidas preventivas y correctoras propuestas se han realizado y se encuentran en buen estado de funcionamiento. Estas medidas se completarán con las propuestas en la resolución de impacto ambiental.  
. El Programa de Vigilancia Ambiental propuesto por el promotor con las adiciones aquí detalladas, se remitirá anualmente a la Dirección General de Gestión del Medio Natural.  
9) Otros condicionantes ambientales que se establezcan a través de las autorizaciones sectoriales que resulten de aplicación.  
10) Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el Estudio de Impacto Ambiental, deberán ser comunicados a la Conselleria de Territorio y Vivienda, Dirección General de Gestión del Medio Natural, que establecerá si procede la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 3 de octubre de 2005.. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 057/05-AIA.  
Título Abastecimiento de Agua a las Comarcas del Vinalopó, L'Alacantí y La Marina Baixa (Alicante)  
Promotor: Conselleria de Infraestructuras y Transporte.  
Autoridad Sustantiva: Conselleria de Infraestructuras y Transporte.  
Localización: En las comarcas del Vinalopó, L'Alacantí y la Marina Baixa (Alicante)  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de las construcciones y/o de la actividad del proyecto:  
El proyecto prevé la construcción de un conjunto de infraestructuras para poder dar continuidad a la circulación de aguas que sean transferidas mediante la conducción Júcar-Vinalopó programadas en el Plan Hidrológico del Júcar, indicando en la memoria del proyecto que queda el presente proyecto condicionado y supeditado a la interconexión Júcar-Vinalopó, cuyo proyecto finaliza con un salto hidrológico en el cerro de Alhorines, quedando fuera del ámbito de este proyecto de abastecimiento cualquier consideración sobre el origen del agua trasvasada y el punto de toma de la misma.  
El proyecto se inicia por tanto a partir de la toma de Alhorines y las obras a realizar comprenden:  
A. Conducción de Aducción. Tramo inicial: Conducciones de acero helicosolado de 4.140m de longitud (dos conducciones de Riego Margen Derecha de 1.400 mm 1.800 mm y una Conducción de abastecimiento de agua bruta de DN 1.400 mm).  
B. Embalse regulador: En el que se almacenará el agua bruta para su posterior tratamiento en la estación de tratamiento de agua potable. La ubicación prevista es junto a la Estación de Tratamiento de Agua Potable en El Morrón. Se trata de un embalse de materiales sueltos con lámina impermeabilizante de polietileno, de forma en planta triangular redondeada, con las características siguientes:  
. Capacidad útil de 943.229 m³ y capacidad total de 1.030.617 m³.  
. La diferencia de cota es de 12 m. desde la cota de solera mínima (541m.s.n.m.) a la cota de coronación (553m.s.n.m.), la altura de resguardo es de 2 m.  
. El talud interior es de 3H:1V y el talud exterior de 2H:1V.  
. Con una anchura de 8m. de pasillo de coronación.  
. Superficie total en planta de 158.788 m².  
. Longitud de pasillo interior de 1.319 m. y longitud exterior de pasillo de 1.370 m.  
C. Estación de Tratamiento de Agua Potable (E.T.A.P.) y depósitos de agua tratada:   
ETAP: La Planta tendrá una capacidad de tratamiento de 1.200 l/s en tres líneas de 400 l/s, en la que se realizará un tratamiento fisico-químico con oxidación intermedia con ozono y desinfección final con cloro gas o dióxido de cloro. Dispondrá así mismo de un tratamiento de los fangos generados en el proceso de depuración.  
Depósitos de agua tratada: Se construirán tres depósitos ubicados junto a la ETAP con una capacidad de 50.000 m³ cada uno, permitiendo por tanto una capacidad de acumulación de 150.000 m³ en total.  
D. Conducción de Aducción. Tramos intermedio y final.  
D1.Tramo intermedio: Dos conducciones de Riego de 10.620 m. y 10.880 m. de longitud (DN 1.400 mm y 1.800 mm cada una) de acero helicosolado y conducción de abastecimiento de 10.370m. constituida por dos conducciones DN 900 de hormigón armado con camisa de chapa.  
D2.Tramo final: Formado por:  
. Conducción de abastecimiento de Santa Eulalia: De 7.315 m. de conducción DN 900 mm de hormigón armado con camisa de chapa.  
. Conducción de abastecimiento Peñarrubia: De 8.233m. de conducción DN 900 mm de hormigón armado con camisa de chapa.  
E. Conducción de Transporte: De 21.513 m. con dos conducciones DN 600 mm de fundición dúctil.  
F. Depósitos de abastecimiento de Calderones.  
Dos depósitos de 25.000 m³ cada uno de ellos, en dos naves o vasos rectangulares de hormigón armado, con 5,00 m de altura libre interior y 4,50 m de altura útil.  
G. Depósito de abastecimiento Pla de la Olivera.  
Un depósito de 10.000 m³ en dos naves o vasos rectangulares de hormigón armado, con 5,00 m de altura libre interior y 4,50 m de altura útil.  
H. Ramales de distribución. Derivaciones a núcleos de Población.  
. Ramal de Villena 2.171 m de conducción DN 300 mm de fundición dúctil según norma UNE-EN 545.  
. Ramal de Salinas-Monóvar 8.674 m de conducción DN 300 mm de fundición dúctil según norma UNE-EN 545. Estación de bombeo, con tres bombas de Q = 130 m³/h, H = 80 m.c.a. y 75 CV  
. Ramal de Sax 1.443 m de conducción DN 200 mm de fundición dúctil según norma UNE-EN 545. Estación de bombeo, con tres bombas de Q = 60 m³/h, H = 115 m.c.a. y 50 CV  
. Ramal de Elda 1.724 m de conducción DN 400 mm de fundición dúctil según norma UNE-EN 545. Estación de bombeo, con tres bombas de Q = 220 m³/h, H = 45 m.c.a. y 60 CV  
. Ramal de Aspe 11.536 m de conducción DN 200 mm de fundición dúctil según norma UNE-EN 545.  
. Ramal de Mutxamel 1.746 m de conducción DN 200 mm de fundición dúctil según norma UNE-EN 545.  
. Ramal de Xixona: Dos conducciones:  
. 13.240 m de conducción DN 250 mm de fundición dúctil según norma UNE-EN 545.  
. 7.026 m de conducción DN 280 mm de polietileno de alta densidad (PE 100 AD), PN 16,  
según norma UNE-EN-12201.  
. Cinco estaciones de bombeo. Cuatro, con tres bombas de Q = 55 m³/h, H = 85 m.c.a. y 40 CV. Una, con tres bombas de Q = 55 m³/h, H = 75 m.c.a. y 30 CV.  
Las obras se completan con un sistema de control centralizado; caminos de servicio; arquetas de toma, ventosas, desagües e interconexiones; obras de cruce en hinca de autovías, carreteras y líneas férreas; refuerzos en previsión de futuras infraestructuras (autovías y líneas férreas de alta velocidad); obras singulares de cruce de barrancos; conducciones de enlace, aliviadero y desagües con la balsa de regulación y planta de tratamiento; acometidas de servicios, energía eléctrica, agua potable y telefonía; acceso de vehículos; saneamiento; reposición de los servicios afectados por las obras.  
2. Alternativas:  
Se plantea otra alternativa para la ubicación del embalse regulador y la ETAP, además de en El Morrón, con localización en Peñarrubia. Eligiendo la primera fundamentalmente por necesitar un movimiento de tierras cuatro veces menor.  
Para la conducción principal de transporte se plantean tres alternativas que discurren por los dos corredores naturales desde el norte de la provincia de Alicante hasta la costa: corredor del Vinalopó y el corredor del Montnegre.  
El corredor del Vinalopó se plantea como la solución natural para el trazado de las conducciones, presentando una tendencia descendente desde el interior hacia la costa, presentando la ventaja de que permite el funcionamiento por gravedad y como inconveniente el que por él ya discurren diversas conducciones, así como la autovía A-31, la línea ferroviaria L'Encina-Alicante y la futura línea férrea de Alta Velocidad Madrid-Alicante.  
El corredor del Montnegre, indica que no se encuentra tan saturado, pero precisa de una impulsión para alcanzar la Foia de Castalla y discurre por una orografía abrupta, por lo que se opta por la alternativa anterior.  
Se estudian asimismo alternativas detalladas para cada tramo y ramales específicamente, así como para la ubicación de los depósitos de Calderones y Plá de la Olivera.  
Tramitación administrativa  
1. Información pública. Remisión del expediente:  
La Dirección General de Obras Públicas de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte remite en fecha 31 de mayo de 2005 el proyecto, estudio de impacto ambiental y el certificado de información pública.  
El Proyecto y Estudio de Impacto Ambiental ha estado sometido a información pública mediante anuncio de la Conselleria de Infraestructura y Transporte en el DOGV nº 4.966 de 15/03/ 2005, y en el BOE del 12/03/2005, no habiéndose formulado alegaciones al mismo según el certificado remitido.  
2. Informes obrantes en el expediente:  
Del Servicio de Conservación y Gestión de la Biodiversidad se emite informe sobre las afecciones a microrreserva, fauna y flora protegidas, en el que se indica lo siguiente:  
.El proyecto comprende múltiples conducciones, varios depósitos de agua, una estación potabilizadora y todas las infraestructuras asociadas, por lo que supone numerosas afecciones sobre el suelo, la vegetación y la fauna que sin embargo quedan bastante minimizadas al discurrir en gran parte por zonas humanizadas y ya fuertemente alteradas.  
Las afecciones al medio más graves que previsiblemente causarán las obras son las siguientes:  
. El paso de la conducción por la microreserva de flora de .El Polovar..  
. El paso de la conducción por la Sierra de Salinas (afección a hábitats).  
En lo que concierne a la afección a la microrreserva, cabe informar lo siguiente:  
Conforme al artículo Cuarto del Decreto 218/1994, de 17 de octubre, por el que se crea la figura de protección de especies denominada microrreserva vegetal (DOGV nº. 2379, de 3 de noviembre de 1994), están prohibidas:   
. la extracción de raíces u otras partes subterráneas de las plantas (art. 4.1)   
. depositar elementos o sustancias sólidas ... susceptibles de causar daños graves a las plantas (art. 4.1.a)   
. realizar extracciones de suelo o rocas con riesgo de causar daños a las plantas (art. 4.1.c)   
. el tránsito con vehículos (art. 4.1.d)   
Las anteriores prohibiciones pueden levantarse mediante autorizacion de la D.G. de Gestión del Medio Natural emitida por razones científicas, educativas o de conservación. Normalmente las Ordenes de declaración de cada microrreserva transfieren esa potestad de autorización a los directores territoriales.   
La Orden de 13 de noviembre de 2002, de la Conselleria de Medio Ambiente, por la que se declaran 11 microrreservas vegetales en la provincia de Alicante (DOGV nº. 4390, de 2 de diciembre de 2002), indica en su artículo Segundo que «No se considerarán como parte de las microrreservas, las pistas forestales o carreteras y las construcciones (edificaciones, vértices geodésicos, antenas,...) preexistentes dentro de los límites establecidos para cada una de ellas».   
Conforme a ello, se podría aceptar la afectación a la microrreserva de Miramontes el establecimiento de una nueva infraestructura si:   
1) la infraestructura a construir va a transcurrir por un camino preexistente   
2) durante la obra no se va a afectar en ningún momento a lo que esta mas allá de la cuneta .vertiendo tierra, penetrando vehiculos en la zona natural para girar o dejar paso, etc..   
3) la infraestructura generada no va a dar lugar a efectos secundarios posteriores sobre la vegetación.  
Del trazado presentado por el proyectista se desprende que la infraestructura no discurre por ningún camino preexistente, por lo que la actuación resulta incompatible con el mantenimiento de la microrreserva.  
En cuanto al paso de la conducción por el LIC .Sierra de Salinas., afectando a hábitats prioritarios, debería estudiarse la posibilidad de modificar el trazado, evitando la afección al LIC. De no ser ello posible, los promotores deberán realizar una cartografía detallada de los hábitats prioritarios del entorno del camino por el que discurrirá la traza, con el fin de poder comprobar y justificar su no afección por las obras realizadas.  
Como medida correctora del impacto en general, debería intentarse que el trazado discurriera .como lo hace en gran parte. por carreteras y caminos. No parece lógico que en algunos tramos, sin embargo, por ejemplo el que bordea la laguna de Salinas, no discurra por el camino cercano. Otra medida correctora importante es el diseño cuidadoso de todos los elementos de transporte de electricidad a depósitos de agua y resto de estructuras que pudieran precisar de suministro eléctrico, de forma que no puedan producir electrocución de aves, así como dotar de salvapájaros las líneas precisas. Se hace notar que el pasado año se electrocutó un pollo de águila real en el tendido eléctrico cercano perteneciente a Aguas Potables de Alicante.  
Por otra parte, en cuanto a la concepción del proyecto, conviene tener en cuenta que su finalidad es, en parte, compensar la excesiva extracción del recurso hídrico en la comarca del Alto Vinalopó y esta excesiva extracción no solo ha afectado al medio agrícola sino también al medio natural, que es el que más se ha visto perjudicado. Las zonas húmedas de la comarca están secas y contaminadas y la flora y fauna ligada a las mismas desaparecida y casi extinta. La distribución del agua por medio de tuberías, si bien permite una mayor eficiencia en su gestión, hace que el medio acuático original no se beneficie de la aportación de estos recursos; ni el río Vinalopó ni las acequias y canales asociados al mismo tendrán posibilidades de recuperarse. En esta situación, se invierte la lógica de gestión de los recursos hídricos, discurriendo por los ríos y acequias superficiales las aguas residuales procedentes de depuradoras no totalmente funcionales y por tuberías enterradas las aguas de calidad. Esto supone un perjuicio muy grave para la fauna y flora ligada al medio acuático que queda sin posibilidad de regenerarse.  
En esta situación, el proyecto debería contener medidas correctoras que permitieran regenerar alguna representación de los ecosistemas hídricos del Alt Vinalopó, tanto algún tramo fluvial como de charcas y lagunas, permitiendo así el mantenimiento de la flora y fauna ligada a las mismas y, en particular, de las poblaciones del .fartet del Vinalopó., especie catalogada en peligro de extinción. Estas medidas correctoras podrían englobarse dentro de un Plan de Acción para recuperar las poblaciones del fartet de interior, a su vez incluido en el Plan de Recuperación de la especie. En caso de resultar necesario, su financiación podría realizarse mediante el presupuesto contenido en el proyecto para medidas correctoras, en gran parte innecesarias. El proyecto podría elaborarse antes del inicio de las obras, de forma que su ejecución se realizara a la vez que las obras de las conducciones, con el fin de aprovechar maquinarias y medios y abaratar los costes..  
Afecciones legales  
. En el transcurso de los trazados proyectados resultan implicados lugares con diferentes grados de protección ambiental:  
. En el tramo intermedio de la conducción de aducción (comprende conducciones de riego y conducciones de abastecimiento) se atraviesa la Microrreserva de Miramontes, resultando de aplicación lo establecido en la Orden de 13 de noviembre de 2002 de la Conselleria de Medio Ambiente (DOGV nº 4390, de 2 de diciembre de 2002). En el estudio se indica que discurre que el camino que cruza la Microrreserva, no obstante, según el trazado que se grafía en los planos no parece coincidir con caminos existentes, al menos de las dimensiones necesarias para que transcurran las dos conducciones de riego y dos de abastecimiento.  
. En el tramo final de la conducción de aducción se cruza por su parte más oriental el LIC de .Sierra Salinas., transcurriendo la traza por encima de una vía Pecuaria (Vereda de las Delicias a la Mina).  
. Hay varias vías pecuarias afectadas por las obras, por lo que se deberá cumplir lo establecido para las mismas en la Ley 3/1995 de vías pecuarias, disponiendo de las autorizaciones preceptivas.  
. El tramo intermedio de la conducción discurre próximo al perímetro de la cara oriental de la Zona Húmeda denominada Laguna y Saleros de Villena.  
. El embalse regulador que se ubica junto a la E.T.A.P en el Morrón responde a la clasificación de Gran Presa, por lo que se deberá dar cumplimiento a lo establecido para las mismas en la Orden de 12 de marzo de 1996 por la que se aprueba el Reglamento Técnico sobre seguridad de Presas y Embalses (BOEnº78 de 30 de marzo de 1996).  
. Al tratarse de obras que integran el sistema de abastecimiento de aguas de consumo público deberá cumplir las condiciones establecidas para los sistemas de suministro y calidad del agua del Real Decreto 140/2003 de 7 de febrero, por el que se establecen los criterios sanitarios de la calidad del agua de consumo público (BOE nº 45 de 21/2/2003).  
Consideraciones ambientales  
Los principales factores ambientales que pueden resultar afectados son:  
A) En las conducciones:  
. Sobre todo en el proceso de construcción por las afecciones a la flora y la fauna debido a la erradicación de la vegetación por movimiento de tierras, así como por la ocupación de suelo para el acopio de materiales y depósitos temporales de la extracción de tierras. Se generarán residuos fundamentalmente de tipo inerte de materiales excedentarios que deberán retirarse a vertederos autorizados.  
En el trazado de las conducciones pueden resultar afectadas varias figuras con diversos grados de protección de los valores naturales existentes, resultando más relevantes las siguientes:  
a-1. Afección a la microrreserva de Miramontes en el trazado del tramo intermedio de la conducción de aducción (comprende conducciones de riego y conducciones de abastecimiento), resultando de aplicación lo establecido en la Orden de 13 de noviembre de2002 de la Conselleria de Medio Ambiente (DOGV nº 4390, de 2 de diciembre de 2002). En el estudio se indica que discurre por el camino que cruza la Microrreserva, no obstante, según el trazado que se grafía en los planos no parece coincidir con caminos existentes, al menos de las dimensiones necesarias para que transcurran las dos conducciones de riego y dos de abastecimiento.   
En el artículo 4.1 del Decreto 218/1994, de 17 de octubre (DOGV nº 2379 de 3-11-94), por el que se crea la figura de protección de especies denominada microrreserva vegetal, están prohibidas una serie de actuaciones, salvo resolución expresa favorable de la Dirección General de Conservación del Medio Natural emitida por motivos científicos, conservacionistas o educativos, entre las actividades prohibidas se encuentran: la extracción de raíces u otras partes subterráneas de las plantas, depositar elementos o sustancias sólidas susceptibles de causar daños graves a las plantas realizar extracciones de suelo o rocas con riesgo de causar daños a las plantas, el tránsito con vehículos,.... Actividades que resultarían incompatibles con la ejecución de las obras en el caso de que éstas tuvieran que realizarse fuera del ámbito exclusivo de caminos preexistentes que, de acuerdo con el artículo segundo de la Orden de 13 de noviembre del 2002, no se consideran parte de la microrreserva.  
a-2-En el tramo final de la conducción de aducción (por el que transcurren únicamente conducciones de abastecimiento de agua potable) se cruza por su parte más oriental el LIC de .Sierra Salinas., transcurriendo la traza por encima de una vía Pecuaria (Vereda de las Delicias a la Mina), según se indica en la documentación presentada.  
a-3- El tramo intermedio de la conducción discurre próximo al perímetro de la cara oriental de la Zona Húmeda denominada Laguna y Saleros de Villena.   
La ejecución de las conducciones en estos tramos debe ser especialmente cuidadosa para no afectar a los hábitats prioritarios existentes, tanto por la ocupación de terrenos por la propia conducción, como por los lugares de depósito de materiales o parque de maquinaria y demás operaciones necesarios para las obras a realizar.  
B) A la vista del informe emitido por el Servicio de Conservación y Gestión de la Biodiversidad, una valoración relevante merece la situación de degradación de los ecosistemas hídricos del Alt Vinalopó debido a la precaria situación de los recursos hídricos existentes y que están afectando al medio natural, en especial las zonas húmedas y la flora y fauna ligada a las mismas, y en concreto a especies protegidas en peligro de extinción como es el .Fartet del Vinalopó.. En este sentido se está elaborando por el Servicio precitado un Plan de Recuperación del fartet que podría coordinarse con un Plan de Acción que contemple la aportación de recursos hídricos a partir del proyecto objeto de esta evaluación de impacto ambiental, adoptando medidas correctoras que permitan efectuar actuaciones que compensen los efectos adversos del transporte hídrico por tubería enterrada en lugar de utilizar los cauces fluviales existentes. Por ello, se establece a partir del condicionado de la presente resolución medidas correctoras que contemple la aportación de esos recursos en la forma en que se acuerde con el Servicio de Conservación y Gestión de la Biodiversidad.  
C) En las estaciones de bombeo: Además de los posibles impactos anteriormente expuestos, son obras que necesitan instalaciones complementarias como el suministro eléctrico que puede afectar al área de campeo de la avifauna. Asimismo el impacto por emisión de ruidos, y el impacto paisajístico por la presencia de edificaciones en una zona de cuenca visual amplia son elementos que pueden producir impactos derivados del funcionamiento del sistema.  
Por ello, en los tendidos eléctricos se adoptarán medidas que eviten la electrocución de la avifauna, así como señalización que impida los choque con las redes de suministro eléctrico.  
D) En el embalse de El Morrón:  
. La zona presenta un riesgo sísmico elevado, por lo que se deberán adoptar las medidas constructivas en el proyecto que contemplen este riesgo, de acuerdo con la Norma de Construcción Sismo Resistente, disponiendo de informe favorable de la Dirección General de Interior.  
. Para la estabilidad de taludes se deben efectuar trabajos de revegetación que permita evitar efectos de erosión y acarcavamiento.  
. Por la presencia de la lámina de agua pueden afluir tanto elementos de avifauna como anfibios u otros animales, por lo que se pueden producir impactos adversos si no se instalan dispositivos que permitan la salida del embalse en proporción y disposición adecuada de acuerdo con las dimensiones del embalse. Asi mismo para evitar choques de la avifauna en los vallados, se debe adoptar mediadas correctoras de señalización.  
E) Al tratarse de un sistema de distribución de agua potable, se debe atender a la calidad de la misma, tanto en origen como evitando posibles contaminaciones ya sea por falta de estanqueidad de las conducciones o por introducción de contaminación en el sistema debido a una ejecución defectuosa en el transcurso de las obras. Cumpliendo en todo caso lo establecido en la normativa sectorial aplicable.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos del Anexo I.7 del Decreto 162/90 por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental de la Ley 2/1989 de 3 de marzo de la Generalitat Valenciana, en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.(Anexo I apartados 7 y 8e).  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/89 de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Organo Ambiental, para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
4. El Art. 56, del Decreto 81/2003, de 27 de junio, del Consell de la Generalitat, por el que establece la estructura orgánica de las Consellerias de la administración de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural, la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar favorable, a los solos efectos ambientales, sin perjuicio de la aplicación de la legislación sectorial específica, el proyecto de .Abastecimiento de Agua a las Comarcas del Vinalopó, Alcantí y Marina Baixa. en la provincia de Alicante, proyecto promovido por la Conselleria de Infraestructuras y Transporte, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y el apartado segundo de la presente resolución.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1) Con el fin de preservar los valores ambientales de la microrreserva de Miramontes, y en aplicación de lo establecido en el artículo cuarto del Decreto 218/1994, de 17 de octubre, por el que se crea la figura de protección de especies denominada microrreserva vegetal, en el tramo intermedio de la conducción de aducción, únicamente se podrá aceptar la afectación a la microrreserva de Miramontes el establecimiento de una nueva infraestructura si:   
1) la infraestructura a construir va a transcurrir por un camino preexistente   
2) durante la obra no se va a afectar en ningún momento a lo que esta mas allá de la cuneta .vertiendo tierra, penetrando vehículos en la zona natural para girar o dejar paso, etc..   
3) la infraestructura generada no va a dar lugar a efectos secundarios posteriores sobre la vegetación  
En caso contrario se deberá proceder a estudiar alternativas de forma que no afecten a la microrreserva.  
2) Se establecen como condicionantes específicos para la ejecución del embalse regulador situado junto a la E.T.A.P. en El Morrón, los siguientes:  
2.1:La zona presenta un riesgo sísmico elevado, por lo que se deberán adoptar las medidas constructivas en el proyecto que contemplen este riesgo, de acuerdo con la Norma de Construcción Sismo Resistente, disponiendo de informe favorable de la Dirección General de Interior.  
2.2: Siendo que el embalse regulador responde a la clasificación de Gran Presa, se deberá dar cumplimiento a lo establecido para las mismas en la Orden de 12 de marzo de 1996 por la que se aprueba el Reglamento Técnico sobre seguridad de Presas y Embalses (BOEnº78 de 30 de marzo de 1996), debiendo proceder a la clasificación de la presa frente al riesgo ante la Dirección General de Obras Hidráulicas del Ministerio de Medio Ambiente de acuerdo con las disposiciones establecidas en la materia.  
2.3: Para garantizar la estabilidad de los taludes, evitando la erosión y acarcavamiento de los mismos, se deberá efectuar un seguimiento de la plantación que se realice, asegurando el mantenimiento de la revegetación mediante la implantación de un sistema de riego. En cuanto a las especies a utilizar para la revegetación, deberán ser preferentemente especies arbustivas resultando recomendables tanto por su porte como su adaptación al entorno en el que se ubica: el enebro (Juniperus oxycedrus), el espino negro (Rhamnus lyciodes), coscoja (Quercus coccifera) la labaida (Anthyllis cytisodides), esparto (Stipa tenacissima), etc..  
2.4 Se instalarán elementos (rampas, escalones, etc...) que permitan la salida de animales del embalse que entrasen en el mismo de forma accidental, y en número suficiente proporcional a las dimensiones del mismo. Se efectuará la señalización de la parte superior del vallado con el fin de hacerlo visible para la evitar la colisión de la avifauna.  
2.5 Para facilitar el tránsito de anfibios se crearán oquedades en la base de la valla, bien en los bloques de hormigón o bien instalando la valla a una determinada altura del suelo que haga la misma función.  
1) En el tramo final de la conducción de aducción por el que se cruza el LIC de .Sierra Salinas. (por el que únicamente discurren ya conducciones de abastecimiento de agua para consumo), en el caso de no poder modificar el trazado, se evitará la afección a los hábitats prioritarios existentes en el LIC, debiendo realizar una cartografía detallada de los hábitats prioritarios del entorno del camino por el que discurrirá la traza, con el fin de poder comprobar y justificar su no afección por las obras realizadas. La documentación elaborada deberá disponer de informe favorable del Servicio de Conservación y Gestión de la Biodiversidad de esta Dirección General.  
2) Con el fin de permitir la regeneración de algún elemento perteneciente a los ecosistemas hídricos del Alt Vinalopó (algún tramo fluvial, charcas o lagunas), y en concreto contribuir a la recuperación del .fartet del Vinalopó., especie catalogada en peligro de extinción, se adoptará como medida correctora complementaria la aportación hídrica y restauración de ecosistemas mediante un Plan de Acción incluido en el Plan de Recuperación de la especie, a elaborar de forma coordinada con el Servicio de Conservación y Gestión de la Biodiversidad, incluyendo en el presupuesto de las medidas correctoras del proyecto la financiación del mismo.  
3) Para evitar afecciones a la avifauna, en los tendidos eléctricos se instalarán tecnologías de postes que no produzcan electrocuciones. También se procederá a aislar todos los puentes, grapas y demás elementos de tensión. Dotando asimismo de salvapájaros las líneas precisas para evitar los choques de la avifauna.  
4) Se deberán cumplir en todo momento las condiciones establecidas para los sistemas de suministro y calidad del agua del Real Decreto 140/2003 de 7 de febrero, por el que se establecen los criterios sanitarios de la calidad del agua de consumo público (BOE nº 45 de 21/2/2003), y demás normativa sectorial aplicable  
5) Los materiales sobrantes se trasladarán a vertederos autorizados. Se efectuará la reposición y restauración de caminos afectados por las obras de las conducciones y demás terrenos de depósito de materiales. Los residuos procedentes del tratamiento de potabilización se gestionarán de acuerdo con su tipología.  
6) Se implantarán en depósitos, estaciones de bombeo y grupos de presión, los aislamientos acústicos necesarios para conseguir los niveles de inmisión sonora establecidos en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre de la Comunidad Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica.  
7) Siendo que hay varias vías pecuarias afectadas por las obras, se deberá cumplir lo establecido para las mismas en la Ley 3/1995 de vías pecuarias, disponiendo de las autorizaciones preceptivas.  
8) En el Programa de Vigilancia Ambiental se incluirá la gestión realizada con los distintos tipos de residuos retirados y los generados en la ejecución y funcionamiento de las obras proyectadas, remitiendo anualmente un informe con el resultado del citado Programa a esta Dirección General con indicación de los lugares de destino del material excedentario, indicación de la solución adoptada para la salida de animales del balsa, incluyendo reportaje fotográfico de las obras realizadas y estado de la revegetación de taludes. Asimismo se efectuará un seguimiento de los posibles accidentes de la avifauna.  
9) Si durante la ejecución de las obras se encontrasen restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el titular deberá poner el hecho en conocimiento de la Conselleria de Cultura, de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano. En el caso en que resultara necesario, se efectuará un seguimiento arqueológico de las obras.  
10) Se presupuestarán en el proyecto tanto las medidas correctoras establecidas en el Estudio de Impacto Ambiental como las que se establecen en el presente condicionado.  
11) Otros condicionantes de carácter ambiental que se establezcan en las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación.  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia a 6 de octubre de 2005. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 85/05-AIA  
Proyecto: Proyecto de transporte, almacenamiento y compostaje de residuos vegetales.  
Promotor: TRAMAVE,SL.  
Autoridad Sustantiva: Ayuntamiento de Picassent y Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
Localización: En la Partida Devadillo, parcelas 560, 64a,64f,64i y 5j del Polígono 30 del término municipal de Picassent (Valencia).  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de las construcciones y/o de la actividad del proyecto:  
La actividad de nueva implantación pretende realizar la gestión de restos vegetales procedentes de las podas de jardín y demás zonas que generen residuos de material vegetal, para su posterior almacenado, triturado y compostado para revertirlo de nuevo como abonado orgánico. La capacidad teórica de la planta, según el anexo presentado es de 403.000 m³/año.  
Para ello se proyectan unas instalaciones que ocupan una superficie total de 22.718 m² en suelo calificado en el Plan General de Picassent como no urbanizable sin especificación o catalogación especial, según se indica en el estudio de impacto ambiental. Las parcelas a ocupar se encuentran en el Polígono 30 parcelas 560, 64a, 64f, 64i y 5j que pertenecen a la finca Mas del Sabater.  
El acceso se efectúa desde la carretera comarcal de Picassent-Turís por camino asfaltado y ancho suficiente  
La finca dispone actualmente de agua de riego que proviene del pozo San Martín, sito en la urbanización El Pinar.  
. El sistema de saneamiento se ha diseñado para el máximo aprovechamiento del riego del material en la fase de fermentado.  
. Para las aguas pluviales, no se impedirá la escorrentía natural de las mismas, y en caso de lluvias torrenciales los montones en fermentación y los fermentados se taparán con lonas de protección para evitar su desplazamiento incontrolado.  
. Aguas de baldeo: Se conducirán a la fosa sèptica.  
. Aguas fecales: Se recogerán en fosa sèptica de vaciado periódico   
Para las oficinas dispondrán de agua envasada. No disponen de conexión a red de agua potable.  
2. Alternativas:  
No se proponen diferentes alternativas de ubicación a la elegida, justificándose ésta por la proximidad a las instalaciones del vivero de la misma empresa, la existencia de accesos y parcelas disponibles.  
Tramitación Administrativa:  
1. Información Pública. Remisión del expediente:  
El 4 de mayo de 2005 el Ayuntamiento de Picassent remite el Proyecto de Actividad, Estudio de Impacto Ambiental y certificado de exposición pública del mismo.  
El 7 de junio de 2005, el Área de Residuos de la Dirección General de Calidad Ambiental remite informe sobre el proyecto y copia del Proyecto, Anexo complementario y Estudio de Impacto Ambiental.  
El proyecto ha estado sometido a información pública mediante anuncio del Ayuntamiento de Picassent DOGV nº 4.958 de 3 de marzo de 2005, no habiéndose presentado alegaciones al mismo, según el certificado remitido por el Ayuntamiento.  
2. Informes remitidos:  
En el informe remitido por el área de Residuos se indica en extracto que:  
. La actividad queda tipificada como operación de valorización R3 reciclado o recuperación de sustancias orgánicas que no se utilizan como disolventes (Anejo I de la Orden MMA304/2002).  
. Los residuos que solicita el interesado son de tejidos vegetales (6.000T) residuos de la silvicultura (4.000T) y residuos biodegradables (8.000 T).  
. La superficie total de la instalación es de 22.718 m², repartida de la forma siguiente:  
. Parcela 5j: 2.399 m² zona de descarga y triturado.  
. Parcela 560: 8.753 m², zona de fermentación y volteo.  
. Parcela 64 a: 6.922 m², zona de maduración.  
. Parcela 64 f: 1.813 m², zona de cribado.  
. Parcela 64i: 2.831 m², zona para producto final.  
. La capacidad teórica de la planta, según el anexo presentado es de 403.000 m³/año. En ella se realizarán las fases de: recepción y pesaje; triturado, apilado (4 meses) con volteos y humidificación por aspersores con control de humedad y pH, con una fase final de cribado con mallas diferentes según el compost o mantillo a obtener.  
. Los rechazos originados en la recepción del material (plásticos, metales, vidrio...) se colocarán en contenedores diferenciados y se entregarán a gestores autorizados.  
. Los lixiviados que se generen se conducirán mediante una pendiente, hasta un depósito de 4 m³ de capacidad. Esta zona estará debidamente impermeabilizada. Los lixiviados recogidos se recircularán sobre las pilas de material.  
El informe concluye que revisada la documentación presentada, se considera que el proyecto es adecuado para llevar a cabo la operación de valorización de los residuos biodegradables o residuos verdes, siempre y cuando se cumplan los aspectos expuestos en el proyecto.  
Afecciones legales:  
El proyecto se ubica en parcelas calificadas en el Plan General de Ordenación Urbana como suelo no urbanizable sin especificar, según se indica en el estudio de impacto ambiental.  
La actividad objeto del proyecto deberá disponer de la autorización para la gestión de residuos de la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
Consideraciones ambientales:  
1. Elementos ambientales afectados por el proyecto:  
Los terrenos sobre los que se implanta la actividad se encuentran muy antropizados, por lo que las afecciones sobre la flora y la fauna no resultan significativas.  
Los principales efectos adversos, se derivan del funcionamiento de la actividad, principalmente sobre la generación de aguas de lixiviado con potencial contaminante por la carga orgánica que puedan contener, así como la afección por olores y dispersión de partículas. Asimismo, aunque en el estudio se indica que la zona visual es poco frecuentada, sí que hay que considerar la alteración del paisaje, puesto que la cuenca visual es amplia y se encuentra muy próximo a la edificación protegida de la Masía del Devadillo, la preservación del paisaje es un aspecto a considerar en la minimización de impactos.  
2. Medidas correctoras y Programa de Vigilancia Ambiental:  
Las medidas correctoras que se establecen en el estudio de impacto ambiental para minimizar los impactos derivados de la actividad, se refieren, entre otras a:  
. Gestión de lixiviados: que se recogen en depósito de 4 m³ que se reutilizará indefinidamente para los riegos sucesivos de los montones a compostar.  
. Emisiones de polvo y volátiles mediante riegos periódicos, y transporte cubierto de los que contengan material volátil.  
. Para prevención de incendios: Disponer de manguera con presión continua con al menos 2 tomas de enganche rápido.  
Sobre la avifauna mediante técnicas de exclusión (repelentes o ultrasonidos) y de dispersión (artefactos visuales o de sonido)  
Control de plagas: con tratamientos desraticidas e insecticidas.  
Materiales y aceites retirados y transportados a plantas de reciclados y los no reciclables a vertederos autorizados.  
Asimismo, aunque no se incluye en el capítulo de medidas correctoras, cuando se realiza la descripción de impactos, sobre el paisaje concretamente se indica que para minimizar el impacto sobre el mismo, se realizará un cerramiento con cipreses cada 0'5 m.  
No obstante, hay que señalar que para prevenir efectos de contaminación por escorrentía del terreno, se deberá adoptar como medida correctora adicional que se realice un vallado perimetral formado por un muro de obra de una altura suficiente que evite la salida de aguas contaminadas al exterior en el caso de producirse lluvias torrenciales, realizando posteriormente una adecuada gestión de las aguas acumuladas.  
Se establece un Programa de Vigilancia Ambiental para la fase de construcción y para la fase de funcionamiento, realizando anualmente una auditoría medioambiental en la planta.  
Consideraciones jurídicas:  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos del Decreto 162/90 por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental de la Ley 2/1989 de 3 de marzo de la Generalitat Valenciana, en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento (Anexo I-6-a).  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/89 de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Organo Ambiental, para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
4. El Art. 56, del Decreto 81/2003, de 27 de junio, del Consell de la Generalitat, por el que establece la estructura orgánica de las Consellerias de la administración de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural, la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar favorable, a los solos efectos ambientales, sin perjuicio de las exigencias derivadas de la aplicación de la normativa sectorial específica, el Proyecto para la actividad de transporte, almacenado y compostado de restos verdes, situado en el Polígono 30, parcelas 560, 64a,64f,64i y 5j del Polígono 30 del término municipal de Picassent (Valencia), proyecto promovido por TRAMAVE,SL., siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y el apartado segundo de la presente resolución.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto, al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1) Para evitar efectos de contaminación por escorrentía del terreno, se deberá adoptar como medida correctora adicional que se realice un vallado perimetral formado por un muro de obra de una altura suficiente que evite la salida de aguas contaminadas al exterior en el caso de producirse lluvias torrenciales, realizando posteriormente una adecuada gestión de las aguas acumuladas.  
2) Se garantizará mediante riegos periódicos el mantenimiento y desarrollo de la plantación de cipreses del cerramiento perimetral para minimizar el impacto paisajístico.  
3) Se remitirá, al menos con periodicidad anual, un informe sobre el cumplimiento del Programa de Vigilancia Ambiental en el que describa el seguimiento y cumplimiento de las medidas correctoras previstas en el estudio y las que se establecen como adicionales en el presente condicionado.  
4) Si durante la ejecución de las obras se encontrasen restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el titular deberá poner el hecho en conocimiento de la Conselleria de Cultura, de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
5) Otros condicionantes ambientales que se deriven de las autorizaciones preceptivas y de la normativa sectorial que resulte de aplicación, debiendo disponer antes del inicio de la actividad de la autorización de gestor de residuos emitida por la Dirección General de Calidad Ambiental, dando cumplimiento a las disposiciones que en ésta se establezca.  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia 7 de octubre de 2005.. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 370/02 . AIA  
Promotor: BPB Iberplaco, SA.  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Castellón.   
Objeto del proyecto: Explotación de yesos en la Solicitud de Concesión Derivada del P.I. denominado .Iberyeso 2695-A..   
Localización: Término Municipal de Segorbe (Castellón).  
Ref. órgano sustantivo: NMINC MIEXCD/2000/7 jr/rd/ac.  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características del proyecto  
La demarcación minera abarca unas 352,45 ha, de las cuales tan solo 11,4 ha constituyen la zona en que se plantea la explotación de yesos. Para todo el área las reservas estimadas son de unos diez millones de metros cúbicos (unos veinte millones de toneladas) con un 5% de estériles.  
Para el transporte del mineral desde la cantera hasta la fábrica situada en Soneja se emplean los caminos locales, la circulación diaria estimada es de unos 59 camiones. Estos caminos serán mejorados mediante dos capas de zahorras y una capa de rodadura de mezcla bituminosa densa. La anchura de la pista resultante es de 6 metros y va provista de cunetas.  
El sistema de explotación es mediante cantera, con arranque mediante perforación y voladura. La altura máxima de cada banco es de 20 metros, con un talud de 80º de inclinación respecto a la horizontal y bermas de 6 metros de anchura.   
La planificación de la producción se establece en cuatro fases, con restauración progresiva de los terrenos explotados al final de cada una de ellas. Cada banco de restauración tiene 5 metros de altura, una berma de 3 metros y un talud con 35º de inclinación respecto a la horizontal.  
Se piensa producir unas 400.000 toneladas a partir del tercer año, hasta entonces se habrían producido unas 150.000 toneladas. La vida de la explotación se acerca a unos 20 años. El personal lo componen tres operarios de maquinaria y dos conductores de camiones.  
La maquinaria a emplear está constituida por un bulldozer de 300 CV, una retroexcavadora CAT 214 con martillo hidráulico adaptable, una cargadora frontal CAT 966, dos camiones tipo .volquete. de 18 toneladas, un tractor con cuba, un carro perforador con compresor, y una niveladora.  
2. Alternativas  
El promotor ha elegido esta zona por la buena calidad del yeso, por estar bien comunicada y por existir varios huecos mineros dispersos sin restaurar, con lo que la restauración final de la cantera mejora las condiciones medioambientales del entorno respecto al estado actual.  
Tramitación Administrativa  
1. Tramitación   
. 8 de octubre de 2002. El Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Castellón remite el Proyecto de Explotación y el Estudio de Impacto Ambiental.  
. 21 de noviembre de 2002. Se le informa al promotor sobre el estado del expediente y se le requiere una copia del Plan de Restauración y dos copias del Estudio de Impacto Ambiental. Al órgano administrativo sustantivo se le solicita la certificación del resultado del trámite de información pública.  
. 24 de febrero de 2003. El promotor remite las dos copias del Estudio de Impacto Ambiental.  
. 14 de marzo de 2005. Se requiere a la autoridad sustantiva la certificación del resultado del trámite de información pública, al promotor se le solicita el informe vinculante de conformidad del proyecto con la normativa de protección de patrimonio cultural valenciano.  
. 7 de abril de 2005. El Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial devuelve el requerimiento de ampliación de documentación, alega que no es la autoridad administrativa sustantiva del procedimiento de Evaluación de Impacto Ambiental.  
. 15 de abril de 2005. Se le explica al Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial que es el órgano administrativo que ha iniciado el procedimiento y se le reitera la solicitud de ampliación de documentación.  
. 18 de abril de 2005. Se le comunica al promotor, a través de Industria, que el informe de Patrimonio es desfavorable y que se requiere más documentación.  
. 21 de abril de 2005. La Conselleria de Cultura, Educación y Deportes remite el informe favorable y condicionado de Patrimonio.  
. 5 de mayo de 2005. El Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial remite el resultado del trámite de información pública, declarando que no se han producido alegaciones.  
. 1 de junio de 2005. Se le requiere al promotor una ampliación de documentación, a través del Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial.  
. 8 de junio de 2005. El Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial remite el informe favorable y condicionado de Patrimonio.  
. 16 de agosto de 2005. Se le solicita al Ayuntamiento de Segorbe el certificado de compatibilidad del uso extractivo en los terrenos de la concesión.  
. 17 de agosto de 2005. Se le envía al promotor una copia del oficio de fecha 16 de agosto de 2005 remitido al Servicio Territorial de Industria para su información. El titular lo recibe el 7 de septiembre.  
2. Información Pública  
La documentación del expediente ha estado sometida a información pública sin existir alegaciones.  
3. Peticiones de informes sectoriales y documentación suplementaria  
El 21 de noviembre de 2002 se efectuó una consulta a Patrimonio, a la cual contestó el 24 de febrero de 2003.   
El 31 de marzo de 2003 se consultó al Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial, contestó el 15 de abril de 2003.  
Se efectuó una consulta a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Castellón el 31 de marzo de 2003, que la devolvió sin contestar. El 24 de abril de 2003 se le reiteró la misma consulta.  
El 31 de mayo de 2005 se repite la consulta anterior a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Castellón. El 26 de julio de 2005 se le reitera la misma consulta, la cual es contestada finalmente el 17 de agosto de 2005.  
El 16 de agosto de 2005 se le solicita al Ayuntamiento de Segorbe el certificado de compatibilidad del uso extractivo en los terrenos de la concesión.   
Informes sectoriales  
El mapa de vías pecuarias remitido por la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Castellón pone de manifiesto que no existe vía pecuaria alguna que pase por los terrenos de la explotación minera.  
El informe de Patrimonio es favorable pero con varias condiciones, cada una de las cuales se relacionan al final de ésta declaración.  
Afecciones Legales  
No se conocen.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos que pueden verse afectados por el proyecto de la actividad  
Según el informe de Patrimonio Cultural Valenciano, los trabajos mineros pueden afectar los yacimientos del .Pozo del Moro., .El Dominguillo., la Masía de Ferrer I y II, y el yacimiento .Somat 8..   
Los caminos vecinales se verán sometidos al tráfico de los volquetes, por lo que pueden degradarse y ser focos emisores de polvo si no se mantienen en buen estado, se limpian de polvo y se riegan con la periodicidad que se precise.  
Los alrededores de la explotación se destinan principalmente a cultivos de árboles frutales de secano. La emisión de polvo desde la cantera puede llegar a impedir el crecimiento y las funciones vitales normales de dicha vegetación si no se previene y controla.  
El Camino de Tristán a Masía Nueva se encuentra asfaltado y entronca con las dos pistas de la cantera. El tráfico de volquetes puede acumular tierra sobre el camino si no se instala un sistema de limpieza de los neumáticos.  
2. Identificación y valoración de los impactos  
Los impactos han sido identificados y valorados correctamente.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
Las medidas correctoras propuestas son adecuadas, su efectividad depende de la frecuencia con que se apliquen y de su adaptación a las características propias de la explotación.   
Falta cuantificar las medidas preventivas de las emisiones de polvo y adaptarlas a la explotación .Iberyeso 2695 A. para lograr las mejores condiciones ambientales posibles.   
Consideraciones Jurídicas  
1. El proyecto se encuentra sometido a Declaración de Impacto Ambiental al encontrarse incluido dentro de los supuestos previstos en el anexo I, apartado 3c.1 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. Por Orden de 9 de septiembre de 2003, de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se desarrolla el Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat Valenciana por el cual se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda y según el Artículo 17, se atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la Evaluación Ambiental.  
Por tanto, en vista de todo lo anterior y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el Proyecto de Explotación de la Cantera .Iberyeso Nº 2695 A. y su Plan de Restauración, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las modificaciones introducidas en el .Anexo al Estudio de Impacto Ambiental y Plan de Restauración de la Concesión Minera Derivada del P.I. Iberyeso. de 2005, las cuales se aceptan como válidas y reemplazan los planteamientos anteriores; además se observarán las condiciones enumeradas en el apartado siguiente.  
Segundo  
1. El Proyecto de Explotación de la Cantera .Iberyeso Nº 2695 A. y su Plan de Restauración será aceptable, a los solos efectos ambientales, si es compatible con los usos permitidos en el Plan General de Ordenación Urbana del Municipio de Segorbe para los terrenos en que se ubica la citada explotación.  
2. Los trabajos propuestos en el Plan de Explotación no se correlacionan con las fases de explotación y restauración contenidas en el .Anexo al Estudio de Impacto Ambiental y Plan de Restauración de la Concesión Minera Derivada del P.I. Iberyeso.. Serán válidas únicamente las fases de explotación y restauración del citado anexo.  
3. Para hacer factible la restauración propuesta, se aportará la cantidad precisa de tierra vegetal procedente de préstamos.  
4. Antes del inicio de la cuarta fase de restauración se desviará el camino que parte desde el paraje .Los Cuatro Caminos. hacia la partida .Los Dominguillos., según figura en el plano Nº 10 del .Anexo al Estudio de Impacto Ambiental y Plan de Restauración.. Una vez terminada la fase cuarta se restituirá su trazado original.   
5. Antes de iniciar la cuarta fase se construirá una balsa de decantación próxima al limite de la explotación y situada en el extremo NO, que servirá para limpiar de sedimentos las aguas de escorrentía que discurren hacia el Barranco de Plumer. La balsa se mantendrá limpia de sedimentos hasta finalizar la restauración de la cantera.   
6. La balsa de decantación situada en el sur de la explotación permanecerá limpia de sedimentos hasta dos años después de haber completado la restauración de la cantera. La balsa ha de desaguar por rebose, no se acepta el sistema propuesto de desagüe por filtración.  
7. El informe favorable de la Conselleria de Cultura, Educación y Deportes, a los efectos patrimoniales, está supeditado al cumplimiento de las siguientes condiciones:  
. El promotor deberá delimitar, balizar y señalizar un perímetro de protección de 50 metros en torno a los yacimientos del Pozo del Moro y El Dominguillo, con anterioridad al inicio de la primera fase de la explotación; en donde no podrán realizarse labores de acopio, vertido, colocación de casetas, almacenaje de maquinaria, apertura de caminos o cualquier otra actividad que suponga una afección al patrimonio arqueológico. Se deberá remitir a la Dirección Territorial de Cultura, Educación y Deportes de Castellón el mapa topográfico de ésta delimitación.  
. Con respecto a los yacimientos de Masía de Ferrer I y II se aplicarán las mismas condiciones que en el punto anterior, aunque no será preciso señalizar, balizar ni delimitar el área del yacimiento, ni presentar el plano topográfico.  
. Antes de iniciar la segunda fase de explotación, el titular solicitará a la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano la autorización para el seguimiento arqueológico, firmada por técnico competente.  
. Previo al inicio de la segunda fase de explotación se excavará el yacimiento .Somat 8..  
8. En cada pista que entronca con el Camino de Tristán a Masía Nueva (es el camino asfaltado próximo al extremo NE de la explotación) se instalará un sistema para limpiar los neumáticos de los volquetes, que se instalará unos metros antes de entrar en la vía asfaltada.  
9. Cuando se den voladuras o se realicen labores de carga en las proximidades de cultivos, se instalará una barrera cortavientos de modo que no resulte alcanzada por las proyecciones de la voladura. La barrera, que puede ser móvil, se situará en dirección perpendicular al viento predominante y tendrá una altura mínima de 2 metros.   
10. Con el objeto de prevenir posibles incendios en el terreno forestal adyacente, se deberán cumplir las condiciones siguientes:  
. Debe existir una franja de 25 metros de anchura separando la cantera de la zona forestal contigua, que se encontrará permanentemente libre de vegetación baja y arbustiva, y con el estrato arbóreo fuertemente aclarado y podado hasta dos tercios de la altura total de cada pie, así como un camino perimetral.  
. En caso de estar situada la cantera en un lugar de viento fuerte se ha de aumentar la franja de 25 metros a 50 metros, al menos en las direcciones de los vientos más desfavorables.  
. La cantera dispondrá de dos pistas de acceso con una capacidad portante mínima de 2.000 kp/m². En los tramos curvos de las pistas, el carril de rodadura debe quedar delimitado por la traza de una corona circular cuyos radios mínimos deben ser 5,30 m y 12,50 m, con una anchura libre para la circulación de 7,20 metros.  
. Cuando no se pueda disponer de las dos vías alternativas indicadas en el párrafo anterior, el acceso único debe finalizar en un fondo de saco de forma circular de 12,50 metros de radio.  
. Las vías de acceso y sus cunetas deberán mantenerse libres de vegetación, y dispondrán de una faja de protección de 10 metros, a cada lado del camino, permanentemente libre de vegetación baja y arbustiva, y en su caso, con el estrato arbóreo fuertemente aclarado y podado hasta dos terceras partes de la altura total de cada pie.  
. Dispondrán de los Planes de Autoprotección de empresa que recoge el Plan Especial Frente al Riesgo de Incendios Forestales de la Comunidad Valenciana (Decreto 163/1998, del Gobierno Valenciano).  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 10 de octubre de 2005.. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML