Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6829, del 30-07-2012 (2012/7300)

RESOLUCIÓ de 15 de maig de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Fuenterrobles, Manises, el Verger, Ondara, Dénia, Pedreguer, Gata de Gorgos, Xàbia, Rossel i Chella. Expedient: 211/2007 AIA, 194/2008 AIA, 293/2007 AIA,259/2008 AIA, 68/2008 AIA.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6829

Data del DOGV
:   30-07-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/7300

CVE


Data del document
:   15-05-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Ondara](javascript:void(0))
    * [Fuenterrobles](javascript:void(0))
    * [Manises](javascript:void(0))
    * [Rossell](javascript:void(0))
    * [Dénia](javascript:void(0))
    * [Gata de Gorgos](javascript:void(0))
    * [Chella](javascript:void(0))
    * [Verger, el](javascript:void(0))
    * [Pedreguer](javascript:void(0))
    * [Xàbia](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 15 de maig de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Fuenterrobles, Manises, el Verger, Ondara, Dénia, Pedreguer, Gata de Gorgos, Xàbia, Rossel i Chella. Expedient: 211/2007 AIA, 194/2008 AIA, 293/2007 AIA,259/2008 AIA, 68/2008 AIA. [2012/7300]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc,  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients; 211/2007 AIA, 194/2008 AIA, 293/2007 AIA,259/2008 AIA, 68/2008 AIA.  
  
  
València, 15 de maig de 2012. El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 211/2007 AIA.  
Promotor: Guillermo Chaves Rubio.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Fuenterrobles.  
Objecte del projecte: ampliació d'explotació porcina.  
Localització: polígon 4, parcel·la 51, Fuenterrobles (València).  
Descripció del projecte.  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
Actualment, l'explotació disposa de dos naus d'enceball i es pretén ampliar amb la construcció d'una tercera nau, amb capacitat per a 408 places. La capacitat total de l'explotació serà de 1.204 places d'enceball.   
La parcel·la on s'ubica l'explotació té una superfície total de 67.522 m². Les dos naus existents i la nau que es pretén construir tenen unes dimensions de 58 x 7,44 m cada una. Altres instal·lacions: nau destinada a magatzem, vestidor i neteja de 3 x 8,33 m, depòsit d'aigua de 24 m³, sitges de pinso existent més una nova sitja adossada a la nau a construir, pou de proveïment d'aigua i tanca perimetral de 2 m d'alçada.  
  
Les fosses interiors de purins tenen una capacitat de 1.148,4 m³ i estan construïdes amb mur de ciment massís armat i lluït a base de morter hidròfug.  
El procés productiu que es du a terme consistix en l'entrada de gorrins amb una massa aproximada de 20 kg que romanen en l'explotació fins a aconseguir una massa entre 80 i 100 kg. S'estima una duració del cicle de 110 dies. Les necessitats per animal i dia s'han estimat en 8 l d'aigua de beguda i de 2,5 kg de pinso.   
Per al proveïment d'aigua es disposa d'un pou dins de la mateixa explotació d'una connexió amb la xarxa de proveïment municipal. L'explotació disposa de connexió a la xarxa elèctrica.   
La producció de purins s'ha estimat basant-se en la legislació, cosa que suposa un volum anual de 2.589 m³. Els purins es distribuiran en parcel·les agrícoles dedicades al cultiu de cereal, ametler i vinya. La dosi màxima d'aplicació serà de 170 kg nitrogen per ha i any.   
  
Les mesures higienicosanitàries a adoptar en l'explotació inclouen disposar de tela metàl·lica en les finestres de l'explotació i tanca perimetral.  
La distància al nucli urbà de Fuenterrobles és de 1.400 m.  
Tramitació administrativa.  
Informació pública. Remissió de l'expedient.  
Amb data 10 de novembre de 2007 l'Ajuntament de Fuenterrobles remet l'expedient administratiu, el projecte i l'estudi d'impacte ambiental.  
La informació pública del projecte es va realitzar amb la publicació en el BOP de la província de València núm. 106, de 5 de maig de 2007, amb la comunicació als veïns de les parcel·les limítrofes i mitjançant un edicte.   
Durant el període d'informació pública no es presentaren al·legacions al projecte.  
Amb data d'entrada 18 d'agost de 2008, es remet l'informe favorable als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.   
Documentació complementària.  
En l'expedient municipal s'inclouen els documents següents:   
Informe previ favorable de la Direcció Territorial de València de la Conselleria de Territori i Habitatge.   
Informe favorable de 25 d'octubre de 2006, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.   
Informe de compatibilitat urbanística favorable, de 20 d'abril de 2007. S'informa que l'ús referent a granja porcina està arreplegat com a compatible en la modificació puntual de les NS municipals de 30 de setembre de 1997.  
Còpia de l'autorització per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a l'extracció de 2.500 m³/any per a ús industrial.  
Còpies de les llicències d'activitat concedides per a cada una de les naus existents en la parcel·la.  
Afeccions legals.  
El sòl on s'ubica l'explotació està classificat com a sòl no-urbanitzable de protecció agrícola. L'expedient disposa de l'informe favorable de la Conselleria d'Agricultura Pesca i Alimentació i l'autorització prèvia de la Conselleria de Territori i Habitatge d'acord amb el que preveuen els articles 30.2 i 31, paràgraf segon, de la Llei 10/2004 de Sòl no-Urbanitzable.  
La distància de l'explotació respecte al nucli urbà supera els 1.000 m, distància mínima establida en les NS de municipi de Fuenterrobles.   
  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
El municipi de Fuenterrobles no està considerat zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.   
En la realització de qualsevol tipus de treball tant en la fase de construcció com en la fase de funcionament es complirà el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els voltants.  
Vista la cartografia temàtica de la Comunitat València, hi ha una línia elèctrica d'alta tensió el traçat de la qual travessa la parcel·la, pròxima a la zona on se situarà la nau corresponent a l'ampliació. La ubicació de la nau haurà de respectar les servituds de pas establides per a este tipus de línies.  
Consideracions ambientals.  
1. Elements ambientals que poden estar afectats de forma important pel projecte. Identificació i valoració d'impactes.  
 L'explotació està localitzada en una zona antropitzada on es localitzen nombroses explotacions ramaderes i camps de cultiu de secà, predominantment cereal, ametler i vinya. Al nord-oest la vegetació correspon a una àrea de bosc baix i matoll, zona denominada Cerro Pelado. En esta s'ha localitzat l'hàbitat Cisto clusii-Rosmarinetum officinalis (cod. EU 4090). Geològicament pertany al quaternari plistocé, i també hi ha en la contornada materials pertanyents al terciari neogen miocé.   
  
En la parcel·la 51, es localitza als voltants del turó, dins es localitzen zones bosc baix forestal i una zona dedicada al cultiu. Les naus existents i la projectada s'ubiquen en la zona agrícola. La vulnerabilitat d'aqüífers està classificada com a mitjana i alta en la zona on estan les naus. Per tant, donades les característiques del terreny, s'haurà d'assegurar la correcta impermeabilització de les fosses d'emmagatzematge de purins.  
  
Pel contingut de nitrogen dels purins i a la dosi d'aplicació que s'ha estimat, la superfície agrícola necessària seria de 51,34 ha aproximadament. El promotor disposa d'una superfície superior a les 68 ha. Encara que alguna de les parcel·les, o una part, per a la distribució dels purins corresponen a la superfície de vegetació forestal. L'aplicació de purins en estes parcel·les pot suposar un desplaçament de la vegetació present per la proliferació d'espècies nitròfiles i per això no podran computar-se com a superfície agrícola.  
Tampoc es podrà distribuir purins sobre les parcel·les en què s'incomplisquen les distàncies que es recullen en l'article 5 del Reial Decret 324/2000, pel qual s'establixen les normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines. En la resta parcel·les agrícoles els purins es distribuiran amb una dosi adequada a les necessitats del cultiu.  
  
Les accions impactants identificades durant la fase de construcció:   
  
- Emissió de soroll i pols.  
- Generació de runes.  
- Excavacions.  
- Ocupació de sòl.  
Accions impactants identificades durant la fase d'explotació:  
- Producció d'olors.  
- Consum d'aigua.  
- Generació de purins.  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
Les mesures correctores proposades són les següents:  
En la fase de construcció:  
- Els materials utilitzats, els colors i els tipus d'edificació s'han d'integrar en l'entorn on es troba l'explotació.  
- Les fosses de recollida de purins han d'estar impermeabilitzades amb morter hidròfug.  
- L'eliminació de la coberta vegetal es limitarà a la zona on estiga la nau.  
- Les runes que es generen seran transportades a abocador autoritzat.  
Durant la fase d'explotació:  
- Correcta ventilació de les naus, adequada neteja i desinfecció de corralets, l'extracció de residus s'ha de fer amb la menor agitació possible, en dies i hores amb vent favorables.  
- Correcta aplicació dels purins: condicions orogràfiques i atmosfèriques adequades. Dosi màxima de 170 kg N/ha any.   
- Mesures per a garantir el bon estat higiènic sanitari de l'explotació.  
El pla de vigilància ambiental es reduïx a la comprovació i al manteniment de la infraestructura higiènica sanitària i d'emmagatzematge de purins.  
Consideracions jurídiques.  
El projecte està sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, ja que està inclòs en els supòsits previstos en l'annex I, apartat 1 h, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.   
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique esta llei.  
L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualssevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.  
  
Per tot això que s'ha exposat anteriorment, i d'acord amb les facultats que tinc atribuïdes legalment es formula la present declaració d'impacte ambiental:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només a efecte ambiental i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que s'apliquen, la granja porcina situada en el terme municipal de Fuenterrobles (València), promoguda per Guillermo Chaves Rubio sempre que es faça d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i les condicions i modificacions establits a continuació.  
  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte esmentat al compliment de les condicions següents:  
1. L'aplicació de purins es realitzarà exclusivament sobre parcel·les de cultiu que s'exploten agrícolament en l'actualitat. La dosi aplicada ha de calcular-se en funció de les necessitats del cultiu a què és destinat. S'han de respectar les distàncies legalment establides en el Reial Decret 324/2000, pel qual s'establixen les normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.  
2. Després d'haver aplicat els purins en els camps, se'l soterrarà tan ràpidament com siga possible per a evitar pèrdues de nitrogen amoniacal a l'atmosfera i la proliferació d'insectes.  
3. S'ha d'evitar l'augment de gasos contaminants produïts pels animals, vigilar la qualitat i la quantitat dels pinsos usats per a l'alimentació, així com el subministrament correcte d'aigua.  
4. S'ha de disposar de l'assegurança de retirada de cadàvers actualitzada i subscrita per a la totalitat d'animals, de manera que n'estiga assegurada la retirada per una empresa autoritzada per a això.  
5. La resta dels residus generats en l'explotació han de ser manipulats i emmagatzemats com pertoca, i s'han d'acumular en contenidors homologats per a això i retirats per un gestor autoritzat.   
6. Es comunicarà qualsevol variació que es produïsca en la destinació i el tractament dels residus.  
7. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, ha de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra la present resolució, ja que no és un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana esta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Execució de la Llei 2/1989, de 3 març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 6 d'octubre de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient  
Expedient: 194/2008 - AIA.  
Títol: planta de valorització de residus instal·lació III del Pla Zonal de Residus de la Comunitat Valenciana. Zones III i VIII. Àrea de Gestió 1.  
Promotor: Entitat Metropolitana per al Tractament de Residus (EMTRE).  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.   
Localització: parcel·les 57, 58, 50, 91, 73, 84, 85, 83,70, 54, 64, 105, 106, 107, 108, 53 i 97 del polígon 15 del terme municipal de Manises, València.  
Descripció del projecte.  
Antecedents.  
Amb data 2 d'octubre de 2006, la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, Secció de Planejament, remet a la Direcció General de Gestió del Medi Natural el Projecte de Gestió i Estudi d'Impacte Ambiental relatiu al Pla Especial Metropolità Instal·lació III del Pla Zonal de Residus III i VIII. Àrea de Gestió 1, que afecta les parcel·les 57, 58, 50, 91, 73, 84, 85, 83, 70, 54, 64, 105, 106, 107, 108, 53 i 97 del polígon 15 del terme municipal de Manises (València), el promotor de les quals és l'Entitat Metropolitana per al Tractament de Residus (EMTRE), per tal que n'emeta la preceptiva declaració d'impacte ambiental, i es va incoar l'expedient corresponent d'avaluació d'impacte ambiental.  
Amb data 9 de novembre de 2007, la directora general de Gestió del Medi Natural emet una declaració d'impacte ambiental favorable amb les condicions només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen.  
  
Amb data 4 de juliol de 2008, la directora general d'Ordenació del Territori resol declarar definitivament aprovat l'expedient del pla especial per considerar complit l'Acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme de 23 de gener de 2008, ja que l'expedient ha sigut corregit de conformitat amb les condicions que s'hi indicaven.  
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació.  
  
La instal·lació III avaluada en la present declaració d'impacte correspon únicament una planta de valoració que classificarà i valorarà segons la seua tipologia els residus urbans procedents de la recollida en massa, poda i animals domèstics morts generats en les comarques de l'Horta. El rebuig de la planta serà traslladat per a l'eliminació a l'abocador de Dos Aguas (València) que no és objecte de la present avaluació d'impacte ambiental.  
Les instal·lacions de la planta inclouen:  
- Planta de classificació de residus urbans, per mitjà de la recuperació mecànica i manual de residus recuperables per a entregar-los al gestor autoritzat.  
- Planta de compostatge de la fracció orgànica recuperada en el procés de classificació dels residus. Es realitzen els processos de maduració, fermentació i afinament del compost.  
- Incineradora d'animals domèstics morts.  
- Xarxa d'arreplega d'aigües pluvials de cobertes. Bassa d'aigües pluvials netes amb una capacitat de 1.989 m³.  
- Xarxa d'arreplega d'aigües pluvials potencialment brutes. Bassa de pluvials amb capacitat de 1.581 m³  
- Xarxa d'arreplega i bombament de lixiviats.  
- Depuradora de lixiviats. Capacitat de tractament de 0,75 m³/h. Les aigües depurades s'utilitzaran en la planta (reg de compost).  
- Instal·lacions d'auscultació i control ambiental: estació meteorològica automàtica, dos piezòmetres de control de les aigües subterrànies, mesurador en continu de COT.  
-Taller per al manteniment i la reparació d'equips.  
- Edifici d'oficines i vestidors.  
- Control d'accessos.  
Tramitació administrativa.  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
Amb data 5 de març de 2008, els servicis territorials, unitat del control integrat de la contaminació, traslladen la documentació de l'expedient i sol·liciten l'avaluació d'impacte ambiental corresponent.  
Juntament amb la documentació remesa, s'adjunta una còpia de les al·legacions formulades, així com la resposta que en fa el promotor.  
De les al·legacions que s'hi adjunten, s'han tingut en compte en esta declaració les de caràcter ambiental. Es resumixen a continuació els aspectes ambientals més rellevants de les al·legacions mencionades, així com les respostes emeses per l'empresa promotora:  
Al·legacions formulades per Fernanda Botet Escribano i Jesús Borrás Sanchis, en nom i representació del grup municipal PSOE-Progressistes de Manises.  
Sobre el lloc d'implantació i escassa distància a sòl urbà. L'empresa promotora ha promogut un pla especial en el terme municipal de Manises i permet adaptar els usos del sòl a eixa activitat. El pla especial ha sigut aprovat per la Comissió Territorial d'Urbanisme.  
  
Sobre la capacitat de procés de la planta. La capacitat de la planta serà de 35.000 t/any.  
Sobre la inundabilitat i permeabilitat del sòl. El pla especial aprovat ha tingut en compte la capacitat d'acollida del sòl, i ha avaluat el possible risc d'inundació de les parcel·les i la possible contaminació del sòl i els aqüífers subjacents.  
Sobre les infraestructures per a tractament de lixiviats. S'indica que els lixiviats i les aigües pluvials brutes s'emmagatzemaran en distints depòsits. Les aigües pluvials s'emmagatzemaran en una bassa impermeabilitzada, talussos de pendent 1V: 2H amb tanca perimetral. El depòsit de lixiviats ha de ser estanc amb estructura de formigó armat i acer amb tipificació indicada per a estacions de tractament d'aigües i ambients químics agressius.  
Sobre la generació de sorolls. S'ha fet un estudi acústic en què s'indica que amb les mesures correctores dutes a terme no se superen els límits de l'ordenança municipal de Manises, tant en període diürn com en nocturn. Que els nivells de soroll integrants de la planta són molt elevats i que superen en algun dels casos els 90 dB(A). Amb l'aïllament global dels tancaments es disminuïx este nivell sonor i es queda a tot arreu entre 55 i 70 dB(A), amb dos valors puntuals en la nau de pretractament de 70.79 dB(A) en la fatxada sud i 71.31 en la fatxada oest. Tenint en compte l'atenuació per distància amb la formulació emprada, la zona residencial de Manises rebria uns nivells sempre inferiors a 15 dB(A). Es duran a terme controls de les emissions acústiques almenys cada 5 anys o en un termini inferior a 5 anys si s'establira en el procediment d'avaluació d'impacte ambiental o d'autorització ambiental integrada.  
  
Sobre els càlculs d'aigües pluvials. S'indica que els càlculs s'han fet tenint en compte tota la superfície d'actuació (104.289 m²).  
  
Sobre la incineració d'animals morts. Mesures d'emissió i gestió de les partícules absorbides en el cicló d'eixida de gasos de combustió. S'indica que el projecte d'activitat té previst el mesurament de l'emissió de gasos segons la legislació existent i per això es faran mesures contínues de les substàncies: NOx, CO, partícules totals, HCI i SO2". Les partícules com les cendres procedents de la cremació són separades en el cicló i s'arrepleguen i s'envien a l'abocador. La capacitat de tractament d'animals morts és de 150 kg/h. El funcionament de la incineradora es realitza únicament en horari diürn, i el consum d'esta matèria és irregular en funció de la demanda del servici. Les cendres resultat de la incineració són inertitzades i juntament amb el concentrat de la depuradora es destinen a l'abocador de residus no-perillosos de conformitat amb el que establix el Reial Decret 1.481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus per mitjà de depòsit en l'abocador.  
Sobre l'alçada de ximeneres i torres. Hi ha dos ximeneres: ximenera de caldera de combustió de biomassa en depuració (6 m) i ximenera de forn de cremació d'animals morts (10 m). Quant a l'alçada de les torres, les dos tenen una alçada de 10 m. Alçada inferior a la de la nau de maduració que té una alçada de 12 m. Es disposa d'informe favorable a l'estudi d'integració paisatgística realitzat per al pla especial de la planta.  
Al·legacions formulades per Carmen Martínez Ramírez, alcaldessa presidenta de l'Ajuntament de Quart de Poblet. Pel que fa a la compatibilitat urbanística del sòl, s'indica que s'ha tramitat un pla especial i que depenent de la seua aprovació s'obtindrà l'autorització ambiental integrada de la instal·lació.   
Amb data 9 de setembre de 2008, es rep del Servici de Control Integrat de la Contaminació l'Acord de 10 de juliol de 2008, del director general per al Canvi Climàtic, pel qual s'avoca la tramitació i resolució del procediment d'autorització ambiental integrada iniciat per l'entitat metropolitana per al tractament de residus per a la planta. S'adjunta una còpia de l'informe del Servici de Residus Urbans (25 de maig de 2008) sobre idoneïtat de la instal·lació i còpia dels anuncis d'informació pública en el tauler d'anuncis de l'Ajuntament de Manises i una còpia del document acreditatiu del termini de la seua exposició pública en el DOCV núm. 5563, de 25 de juliol de 2007, i del DOCV, de 20 de setembre de 2007, de correcció d'errors.  
  
S'hi adjunten altres documents i informes que ja havien sigut remesos pels servicis territorials.  
2. Informes sectorials.  
Tingudes en compte les al·legacions formulades i la documentació tècnica aportada en la tramitació de l'expedient, s'han sol·licitat una sèrie d'informes sectorials que es detallen a continuació:  
Informe Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric (25 de febrer de 2008):  
- Contingut de la documentació aportada. El trànsit de camions, la depuració d'aigua i les operacions automàtiques de ventilació i desodoració es realitzarà tant en horari diürn com en nocturn. L'activitat en l'interior de les naus i el manteniment d'equips en el taller es farà en horari diürn, fins i tot en pics de treball. S'ha realitzat una anàlisi dels sorolls existents en les zones pròximes a la parcel·la que ocupa. S'ha realitzat una zonificació de la zona i s'ha considerat que les principals fonts sonores són la circulació de vehicles, la planta de selecció de residus, la planta de fermentació, la planta de maduració, la planta d'afinament de compost, incineradora d'animals morts, taller i depuradora.  
  
A partir dels nivells d'emissió dels equips i maquinària, i tenint en compte l'aïllament dels tancaments i l'atenuació per la distància es calcula el nivell de soroll que transmetrà l'activitat. Estos valors no superen els límits establits per la Llei 7/2002, per a les zones d'ús industrial.  
  
- Límits dels nivells sonors establits per la legislació. L'activitat no transmetrà nivells sonors de recepció, en funció de l'ús dominant de la zona, superiors als indicats en l'annex II de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Comunitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica. En particular, per a zones d'ús industrial, els nivells de recepció externs són: 70 dB(A) durant el dia i 60 dB (A) durant la nit.  
  
- Observacions al projecte presentat. D'acord amb l'article 18 del Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'establixen normes de prevenció i correcció de la contaminació acústica en relació amb activitats, instal·lacions, edificacions, obres i servicis, els titulars de les activitats subjectes a autorització ambiental integrada, susceptibles de generar sorolls i vibracions, han de dur a terme un control de les emissions acústiques i dels nivells de recepció de l'entorn, per mitjà de la realització d'auditories acústiques, a l'inici de l'exercici de l'activitat o posada en marxa i, almenys, cada cinc anys.   
- L'auditoria acústica ha de ser realitzada per una entitat col·laboradora en matèria de qualitat ambiental per al camp de la contaminació acústica, d'acord amb el Decret 229/2004, d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'establixen les funcions de les entitats col·laboradores en matèria de qualitat ambiental i se'n crea i es regula el registre.  
- Conclusions. D'acord amb el que s'ha exposat en l'informe, s'estima suficient la documentació aportada en relació amb la legislació de contaminació acústica aplicable.  
Informe Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià (9 de març de 2007). Segons l'informe s'indica:  
- No hi ha constància de l'existència de cap element arquitectònic que puga estar afectat per l'actuació.  
- La prospecció arqueològica no ha localitzat restes de cultura material antiga ni de jaciment arqueològic en l'àrea proposada. No obstant això, l'àrea esmentada està a 225 m aproximadament de la vil·la romana del Pou de Sargueta.  
- L'estudi d'impacte ambiental ha proposat una sèrie d'actuacions tendents a minimitzar els efectes negatius sobre el paisatge i el medi ambient circumdant: elecció d'una solució arquitectònica estèticament apropiada, la creació d'una barrera arbòria perimetral, la limitació en alçada vertical de les estructures, la instal·lació de pantalles acústiques en totes les zones amb maquinària, la creació d'un espai lúdic i de conscienciació ciutadana i l'ús de control i eliminació de males olors, fugues i abocaments accidentals.  
- Des de la consideració del patrimoni etnològic l'impacte es revela inexistent.   
Vist el precepte indicat i de conformitat amb l'informe dels servicis tècnics s'emet un informe favorable als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià.  
Resolució d'aprovació definitiva de l'expedient del Pla Especial Instal·lació 3 del Pla Zonal de Residus Zones III i VIII de Manises (04.07.08):  
La directora general d'Ordenació del Territori resol:  
1. Considerar formalitzat l'Acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme de 23 de gener de 2008, ja que l'expedient ha sigut corregit de conformitat amb les condicions que s'hi assenyalen.  
  
2. Declarar definitivament aprovat l'expedient de Pla Especial Instal·lació III Pla Zonal de Residus Zones III i VIII de Manises.  
3. Ordenar la publicació de l'acord aprovatori, d'acord amb el procediment legalment previst i procedir al segellat de l'expedient de referència.  
Informe del Servici de Residus Urbans. Sobre la idoneïtat de les instal·lacions, s'informa que (25.05.08):  
El projecte esmentat s'inclou en les previsions establides en el Pla Zonal de Residus de les Zones III i VIII, aprovat per Orde de 18 de gener de 2002, del conseller de Territori i Habitatge. La instal·lació 3 es projecta per a la gestió dels residus urbans produïts en la comarca de l'Horta, pertanyent a l'Àrea de Gestió 1.   
Respecte a la instal·lació 3 citada, i en relació amb la legislació en matèria de residus, s'informa que:  
1. La ubicació de la instal·lació 3 serà la següent: terme municipal de Manises. Polígon 15, parcel·les 50, 53, 57, 58, 64, 70, 73, 85, 91, 105, 106, 107, 108, 54, 83, 84, 97. Coordenades UTM (X: 712778-713438; I: 4373581-4373917).  
2. Les activitats sol·licitades inclouen una planta de tractament de residus urbans, per mitjà de la recuperació mecànica i manual prèvia de residus recuperables i el compostatge de la fracció orgànica recuperada i una incineradora d'animals domèstics morts.  
3. Els residus admissibles en la planta seran únicament els residus urbans, d'acord amb la definició de l'article 3, paràgraf b) de la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de Residus. En concret es tractaran els residus urbans arreplegats en massa, poda i animals domèstics morts. Els codis que se sol·liciten són els següents: 200201 residus biodegradables de parcs i jardins, 200301 mescles de residus municipals, 200399 residus municipals no especificats en una altra categoria (animals domèstics morts).  
4. Quant a la planta de classificació de residus urbans i compostatge de la fracció orgànica, s'han de complir les condicions següents:  
  
S'ha de garantir en tot moment que es realitza un control exhaustiu de la qualitat del material obtingut després del procés de compostatge, a més de procedir a la corresponent inscripció en el registre de productes fertilitzants de la Direcció General d'Agricultura del Ministeri d'Agricultura, Pesca i alimentació.  
Així mateix, s'ha de garantir, en tot moment, la correcta gestió dels lixiviats produïts durant el procés de compostatge, i es realitzen controls de la composició i dels volums produïts.  
Diàriament han de registrar-se tots els fluxos de materials produïts en la planta tant pel que fa a quantitats de residus tractats, materials recuperats, rebuig de garbell, rebuig de l'afinament del compost, compost produït, a fi d'obtindre els balanços de recuperació i reducció de residus a eliminar en l'abocador.   
Anualment s'ha de remetre a la Direcció General per al Canvi Climàtic una memòria on s'arreplegue el balanç global de les instal·lacions en matèria de residus.  
Es recorda que els residus destinats a eliminació es limitaran als residus o a les fraccions residuals no susceptibles de valorització d'acord amb les millors tècniques disponibles, de conformitat amb l'article 18 de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de Residus de la Comunitat Valenciana.  
Així mateix, els residus no valoritzables obtinguts s'eliminaran d'acord amb el Reial Decret 1481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus per mitjà de depòsit en l'abocador, i la Decisió 2003/33/CE, de 19 de desembre de 2002, per la qual s'establixen els criteris i procediment d'admissió de residus en abocadors.  
  
Abans de la posada en marxa de les instal·lacions, s'han d'aportar els certificats d'acceptació dels gestors autoritzats de destinació de cada un dels residus que se separen en el procés de classificació prèvia.  
  
El sistema de tractament de gasos, que comprén un total de 3 biofiltres coberts per mitjà d'una làmina de polietilé flexible ancorada en la part superior dels murs que contenen el llit filtrant i amb sistema independent de llavat de gasos cada un, es considera adequat. El Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric és el que ha de determinar el tipus de controls, la periodicitat i la metodologia a utilitzar per a la presa de mostres i les analítiques a realitzar.  
5. Quant a la instal·lació d'incineració d'animals domèstics morts, s'han de complir les condicions següents:  
Les condicions aplicables a la instal·lació són les establides en l'annex IV del Reglament (CE) núm. 1774/2002, quant a condicions generals i d'explotació, abocament d'aigües residuals, residus, mesurament de la temperatura i condicions anormals de funcionament.  
Els residus generats en el procés s'han d'entregar als gestors autoritzats d'acord amb la Llei 10/1998, de Residus, i la Llei 10/2000, de Residus de la Comunitat Valenciana.  
En cas de generar residus perillosos durant el procés, s'ha de sol·licitar la inscripció en el Registre de Xicotets Productors de Residus Perillosos de la Generalitat Valenciana.  
Quant al focus d'emissió de contaminants a l'atmosfera i el control d'emissions, caldrà ajustar-se al que establix l'òrgan competent en la matèria.  
Conclusions de l'informe: quant a la gestió de residus en la instal·lació, d'acord amb la Llei 10/1998, de Residus i la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de Residus de la Comunitat Valenciana, es conclou que el projecte es considera adequat.  
Consideracions ambientals.  
1. Elements ambientals que poden estar afectats de forma important pel projecte d'activitat.  
La instal·lació III se situa en diverses parcel·les de l'extrem sud-oest del terme municipal de Manises al costat de la zona d'ampliació de l'aeroport de Manises i al costat de la zona d'actuació logística del port en el terme municipal de Riba-roja.   
Des del punt de vista geològic i geomorfològic, els terrenys s'ubiquen sobre la plana quaternària de la plana de València. Esta plana està formada per materials quaternaris de capa variable, on s'intercalen els gruixos de conglomerats, graves, arenes, llims i argiles que es disposen horitzontalment.  
Edafològicament, els sòls estan catalogats amb fluvisòls i cambisòls càlcics. Estos sòls han sigut transformats per l'home per a l'aprofitament agrícola.  
Des del punt de vista hidrogeològic l'àmbit del pla especial s'ubica sobre el sistema aqüífer Plana de València. Es caracteritza per ser un aqüífer multicapa, on els materials permeables constituïxen aqüífers d'interés, mentre que les argiles i els llims actuen com a aqüitards amb escàs o nul interés per a la captació d'aigües subterrànies. El funcionament hidràulic està caracteritzat per l'existència d'un flux cap al mar, amb cotes piezomètriques que oscil·len entre els 70 msnm en els punts més occidentals i 1 msnm en els de descàrrega del límit oriental. En el seu conjunt, l'aqüífer és excedentari i les aigües s'utilitzen majoritàriament per al proveïment urbà i industrial, així com per a l'agrícola i el ramader.  
La vulnerabilitat de l'aqüífer davant de la contaminació és elevada pel caràcter permeable dels materials que el constituïxen. Actualment ja es detecten elevades concentracions en nitrats per contaminació agrícola.  
El clima de la zona és típicament mediterrani caracteritzat per hiverns suaus i estius calorosos i secs. Les temperatures oscil·len a l'entorn dels 20 ºC, s'incrementen a l'estiu amb valors al voltant dels 30 - 35 ºC i descendixen a l'hivern fins als 10 ºC.  
Les precipitacions solen ser a la primavera i sobretot a la tardor quan es produïx un període excedent en humitat que va d'octubre a febrer.  
  
Els vents de llevant, frescos i humits, són els més abundants, encara que, de vegades, bufen els vents de ponent molt secs i de gran intensitat que ressequen i eleven la temperatura de l'aire significativament.  
  
La vegetació existent en la zona es compon principalment de cultius de regadiu, principalment cítrics i caquis. La fauna que s'instal·la en la zona és la típica d'àrees naturals molt antropitzades per la presència de cultius de regadiu i l'activitat industrial, així com importants vies de comunicació, no hi destaca com a singular cap espècie.  
  
El paisatge de la zona es caracteritza per ser una zona plana dedicada al cultiu de cítrics i a la indústria. Actualment els cultius estan sent substituïts per polígons industrials, traçats de vies de comunicació importants i l'ampliació de l'aeroport de Manises.  
2. Afeccions legals.   
L'anàlisi i avaluació ambiental duts a terme en l'estudi del pla especial tramitat i aprovat, ha corregit i eliminat qualsevol tipus d'afecció legal que poguera afectar el sòl proposat en el pla especial.  
  
El pla especial ha tingut en compte els accessos a les instal·lacions, els usos del sòl, la disponibilitat d'aigua i subministrament d'aigua potable, la gestió d'aigües residuals i xarxa de sanejament, l'abocament aigües pluvials a zona inundable i la correcta gestió dels residus.  
3. Identificació i valoració dels impactes.  
Les principals accions derivades de la construcció i explotació de les instal·lacions són:  
Fase de construcció: condicionament de camins, arrancada de la vegetació, instal·lació de línia elèctrica, tanca perimetral, explanacions, enjardinaments, construcció de vials, rases d'arreplega de pluvials i lixiviats, solera de formigó i construcció de naus, transport i instal·lació de maquinària.  
Posada en marxa: circulació diària de camions de residus, circulació vehicles treballadors, descàrrega i tractament dels residus en planta, incineració d'animals domèstics, emmagatzematge de productes valorats per a la comercialització o entrega a gestor autoritzat, emmagatzematge i depuració de lixiviats.  
Fase d'abandó: desmantellament d'stal·lacions, restauració de cel·les i gestió adequada dels residus generats.  
Les accions anteriorment descrites generaran impactes sobre:  
Atmosfera: partícules en suspensió, emissió de gasos, olors, sorolls i vibracions.  
Hidrologia superficial i subterrània: alteració dels drenatges, possible contaminació de les aigües superficials i subterrànies. Possibles captacions d'aigua per a ús en les instal·lacions.  
Vegetació i fauna associada: la maquinària i el trasbals de camions fins al complex (soroll, vibracions, emissió de partícules i gasos) afecta negativament el desenrotllament de la vegetació i la recuperació de l'hàbitat per a la fauna precedent.   
Paisatge: construcció de naus, ximeneres, instal·lacions auxiliars, voladura de productes sòlids d'escassa densitat i el trànsit constant de camions.  
Usos del sòl: el sòl passa de ser agrícola a industrial.  
Assossec públic: alteració per soroll i vibracions a causa del trànsit de vehicles.   
Infraestructures: suposa el deteriorament de les infraestructures de transport per increment de la circulació de camions, d'altra banda la mateixa instal·lació suposa una millora en la gestió dels residus urbans i un increment local en la demanda de servicis i adquisició de béns d'equip.   
Socioeconomia i població: l'increment de l'ocupació local directa i/o indirecta suposarà un efecte positiu en l'economia local i comarcal. Afecta negativament les urbanitzacions pròximes.  
Salut i seguretat pública: alt grau de circulació de camions pels camins d'accés i correcta gestió dels residus urbans.  
Els impactes derivats de la mateixa implantació de la instal·lació sobre el sòl proposat van ser considerats i avaluats favorablement des del punt de vista ambiental en el pla especial tramitat.  
4. Consideració de mesures correctores i programa de vigilància ambiental.  
A fi de minimitzar els impactes derivats de la implantació de l'activitat, el projecte ha incorporat una sèrie de mesures correctores tendents a minimitzar i eliminar en algun dels casos els impactes generats. A més s'ha dissenyat un pla de vigilància ambiental que permet garantir el compliment de les mesures correctores propostes.   
  
Mesures correctores:  
Instal·lacions.   
S'ha seleccionat una solució arquitectònica estèticament apropiada, s'ha creat una barrera arbòria perimetral, s'han limitat en alçada vertical les estructures, totes les zones amb maquinària estan totalment aïllades de l'exterior, s'ha creat un espai lúdic i de conscienciació ciutadana, conformació de zones verdes, utilització de mètodes de control i eliminació de males olors, fugues i abocaments accidentals. Es mantenen les servituds de pas de vials afectats per l'activitat.  
  
Planta de tractament i compostatge.  
Construcció de les instal·lacions en naus totalment tancades i cobertes sobre solera impermeable i sistema d'arreplegada de vessaments. Depuradora d'aigües brutes i lixiviats i reutilització. Sistema d'extracció i tractament de gasos. Mesuraments de gasos i partícules, control d'olors, seguiment de nivells acústics, emmagatzematge i gestió dels residus valorats per mitjà de gestors autoritzats i neteja de les instal·lacions.  
Es dotarà dels elements de control que permeta realitzar mesuraments tant de gasos com de partícules, segons l'annex III de l'Orde de 18 d'octubre, sobre prevenció i correcció de la contaminació atmosfèrica.  
La incineradora d'animals domèstics morts.  
Control d'emissions de partícules, gasos i olors. Es dotarà dels elements de control que permeta realitzar mesuraments tant de gasos com de partícules, segons l'annex III de l'Orde de 18 d'octubre, sobre prevenció i correcció de la contaminació atmosfèrica.  
Les cendres derivades del procés d'incineració seran inertitzades i enviades a l'abocador controlat de residus no-perillosos.  
Taller.  
Tots els residus derivats de la reparació i el manteniment dels equips i dels camions s'emmagatzemaran i gestionaran d'acord amb la seua tipologia.  
Pla de vigilància ambiental.  
El pla de vigilància ambiental establix els tipus de documents bàsics que componen el sistema de control mediambiental i definir-ne el contingut, format i sistema de codificació, així com els processos d'elaboració, aprovació, revisió, distribució i control.  
  
El pla de vigilància ambiental s'iniciarà en la fase de construcció de la planta i es mesuraran i prendran mostres sobre: la velocitat i direcció del vent, resta de variables meteorològiques, pols en les operacions de transport, càrrega i descàrrega de materials, moviments de terra..., control fenòmens erosius, aparició jaciments arqueològics, manteniments de plantacions, fauna, sorolls en la maquinària i vehicles, residus generats en l'obra. Es redactaran informes i s'actuarà quan els resultats no estiguen d'acord amb el que s'ha establit com a nivell òptim de referència.  
Durant la fase de funcionament de les instal·lacions, es prendran mesures per al control del compliment dels nivells establits en les legislacions sectorials d'acord amb els usos previstos. Es realitzaran revisions periòdiques de filtres i la resta de mesures correctores aplicades per a reduir les emissions de gasos, olors i pols a l'atmosfera, control de soroll, anàlisis químiques, físiques i microbiològiques dels efluents líquids generats en les instal·lacions i de sòls, anàlisis químiques d'aigües superficials i subterrànies, manteniment de zones verdes i barreres vegetals, revisions periòdiques de la xarxa de sanejament, control sobre la tipologia i gestió dels residus generats, manteniment i conservació de senyals de circulació i llocs d'accés i control.   
Ateses les mesures correctores propostes en l'EIA, el pla de vigilància ambiental del qual es disposa, l'existència d'un pla especial que permet el canvi d'usos en l'emplaçament proposat i els informes que s'han rebut com a conseqüència de les consultes realitzades i que s'arrepleguen en esta declaració d'impacte ambiental, es considera que la planta de tractament de residus urbans proposada en este projecte generarà uns impactes ambientals compatibles amb l'entorn que l'envolta.  
  
Consideracions jurídiques.  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament. L'activitat proposada està inclosa en l'annex I, apartat 6, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/89, d'Impacte Ambiental.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16, apartat 2, lletra m), del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot el que s'ha exposat anteriorment, i d'acord amb les facultats que tinc legalment atribuïdes es formula la present declaració d'impacte ambiental:  
  
Primer  
Estimar favorable, només als efectes ambientals i sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, la declaració d'impacte ambiental corresponent al projecte de planta de valorització de residus instal·lació III del Pla Zonal de Residus de la Comunitat Valenciana, zones III i VIII. Àrea de Gestió 1, situat en el terme municipal de Manises (València), promogut per l'Entitat Metropolitana per al Tractament de Residus (EMTRE), sempre que l'activitat s'exercisca de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en la documentació tramitada i les condicions establits en l'apartat següent, així com les modificacions introduïdes per estos.  
  
  
Segon  
Com a condicions a complir en l'execució de l'esmentat projecte s'establixen les següents:  
Les instal·lacions han d'ajustar-se al que establix el pla especial pel que fa a: accessos, ordenació del sector, subministrament d'aigua potable, gestió d'aigües residuals i xarxa de sanejament, gestió de residus, paisatge i patrimoni.  
En cap cas s'emmagatzemaran residus fora de les naus de la planta.  
Les instal·lacions i la contornada es mantindran netes d'elements volàtils i qualsevol altre residu derivat del transport i tractament dels residus.  
El Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric ha de determinar el tipus de controls, la periodicitat i la metodologia a utilitzar per a la presa de mostres i les analítiques a realitzar en les instal·lacions. D'esta manera es garantirà el correcte tractament de gasos i olors, l'emissió de partícules a l'atmosfera i el soroll generat per la maquinària i trànsit de camions de transport de residus.  
Els residus generats en cada un dels processos de classificació, tractament i incineració seran gestionats i emmagatzemats segons la seua tipologia. Es controlarà la impermeabilitat de la bassa de lixiviats i la composició d'estos. El Servici de Residus Urbans controlarà la correcta gestió de tots i cada un dels residus generats en les instal·lacions.   
  
  
Tercer  
Es notificarà a les persones interessades que contra esta resolució, ja que no és un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Quart  
Es publicarà la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 24 de setembre de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Centeno Centeno  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 293/2007-AIA.  
Títol: gasoducte APB-45 el Verger - Xàbia (transport secundari Marina Alta).  
Localització: el Verger, Ondara, Dénia, Pedreguer, Gata de Gorgos, Xàbia (Alacant).  
Òrgan substantiu: Servici Territorial d'Energia d'Alacant.  
Promotor: Gas Natural Transporte, SDG, SL.  
Descripció del projecte  
L'actuació consistix en la instal·lació d'una canalització soterrada que permetrà el subministrament de gas natural en alta pressió B (APB) a l'eix del Verger, Ondara, Dénia, Pedreguer, Gata de Gorgos i Xàbia. Les dades tècniques del gasoducte són:  
- Canalització en alta pressió B, d'acer de diàmetre 10" de 12,995 km de longitud des de la posició 15-20-04 del gasoducte en projecte d'Enagás fins a l'estació de regulació i mesurament de Gata de Gorgos.  
- Canalització en alta pressió B, d'acer de 8" de diàmetre de 2 km de longitud des del punt d'entrega a Gata de Gorgos fins a les proximitats del límit entre els termes municipals de Gata de Gorgos i Dénia.  
  
- Canalització en alta pressió B, d'acer de 6" de diàmetre de 3,7 km de longitud des del final de la canalització de 8" fins al final del traçat projectat en el terme municipal de Xàbia.  
- Canalització en alta pressió B, d'acer de 6" de diàmetre de 5,7 km de longitud que constituïx el ramal que arriba fins a Dénia i que comença des de la derivació de la línia principal d'Ondara.  
- Cable de telecomunicacions per a control de la infraestructura.  
- Estacions de regulació i mesurament d'APB/APA situades al Verger, Ondara, Pedreguer, Gata de Gorgos, Xàbia i Dénia.  
- Vàlvules intermèdies de seccionament.   
- Sistema de protecció catòdica.  
La longitud total del gasoducte previst és de 24,395 km; la pressió màxima d'operació serà de 45 bar.  
Les unitats constructives més importants que componen l'obra són:  
- Obertura de pista de treball: segons les característiques del terreny la dita obertura afectarà una porció de terreny variable de 10 a 12 metres.  
-Excavació i obertura de rasa.  
-Perforacions horitzontals: en els encreuaments amb carreteres, autopistes i vies de ferrocarril l'encreuament es realitzarà per mitjà de perforació horitzontal; en els encreuaments amb rius i rierols la canonada es llastarà. Els marges dels llits es protegiran de manera convenient per a evitar l'erosió.  
- Distribució i manipulació de canonades.  
- Muntatge mecànic: comprén les operacions de tallada i soldatge de la canonada.  
- Realització de proves d'estanquitat i resistència.  
- Restitució del terreny.  
 L'afecció a finques particulars es concreta en l'expropiació forçosa dels terrenys sobre els quals s'ha de construir les instal·lacions fixes en superfície, la imposició de servitud permanent de pas de gas al llarg del traçat de la conducció amb una amplària de tres metres, un i mig a cada costat de l'eix, per on discorrerà soterrada la canonada, així com una limitació de domini de cinc metres on es restringix l'ús del sòl per a certes activitats.  
Tramitació administrativa.  
El 14 de març de 2006 s'inicia la tramitació de l'aprovació de l'autorització administrativa del gasoducte APB amb la remissió a l'òrgan substantiu de la documentació preceptiva.  
El 26 d'octubre de 2007 es rep en els servicis centrals de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge la documentació consistent en el projecte, l'estudi d'impacte ambiental i els documents acreditatius de la realització del tràmit d'exposició pública per a l'emissió de la preceptiva declaració d'impacte ambiental.  
  
El dia 28 de desembre de 2007, es realitza un requeriment a l'òrgan substantiu perquè es complete l'expedient amb l'aportació de l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, del Patrimoni Cultural Valencià.  
Informació pública.   
La informació pública es va fer per mitjà de publicació en el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant de 27 d'abril de 2007 i en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de 26 d'abril de 2007.  
Durant el període d'informació pública es van presentar al·legacions:  
- Endesa Gas Transportista realitza l'al·legació de caràcter ambiental següent:  
«...la falta de concreció del traçat fa impossible comprovar en quina mesura s'estan afectant llocs d'interés comunitari (LIC), zones d'especial protecció arqueològica o entorns protegits com el parc natural del Montgó, el pla d'ordenació de recursos naturals del qual està afectat pel traçat proposat. En conseqüència, s'hauria de denegar la sol·licitud efectuada, a l'espera que la documentació aportada permeta efectuar l'obligatòria avaluació ambiental».  
Respecte a això es considera que, per mitjà de la declaració d'impacte ambiental, es tractarà de delimitar les afeccions ambientals ocasionades pel projecte. La delimitació es fonamenta en els informes sectorials sol·licitats.   
No obstant això, qualsevol variació del projecte que entre dins dels supòsits arreplegats en la legislació d'impacte ambiental, la variació esmentada s'ha de sotmetre novament al procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
Afeccions legals.  
Terme municipal del Verger:  
- Zona d'influència de la zona humida Desembocadura i front litoral del riu Racons.  
- Àrea d'amortiment d'impactes del parc natural de la marjal de Pego-Oliva.  
- Camins ramaders: assagador Reial, assagador del Camí Vell de Dénia, assagador del Verger a Xàbia.  
Terme municipal d'Ondara:  
- Domini públic hidràulic: riu Girona, barranc de l'Alberca.  
- Camins ramaders: assagador de la Llosa.  
- Sòl forestal (encreuament del riu Girona).  
Terme municipal de Pedreguer:  
- Àrea d'amortiment d'impactes del Parc Natural del Montgó.  
  
- Camins ramaders: assagador del Pou dels Olbits, assagador dels Oquins a la Llosa.  
- Sòl forestal.  
Terme municipal de Gata de Gorgos:  
- Àrea d'amortiment d'impactes del parc natural del Montgó.  
  
- Camins ramaders: assagador de Dénia a Gata, assagador d'Entretermes.  
Xàbia:   
- Àrea d'amortiment d'impactes del Parc Natural del Montgó.  
  
-Camins ramaders: assagador de Cabanes  
Dénia:  
- Àrea d'amortiment d'impactes del Parc Natural del Montgó.  
  
- Domini públic hidràulic: barranc del Regatxo, barranc de la Fusta.  
- Camins ramaders: assagador de Xàbia al mar.  
Respecte al planejament urbanístic vigent en els municipis afectats, la major part del recorregut transcorre per sòl no-urbanitzable sense protecció específica i sòl industrial. En el terme municipal de Pedreguer el gasoducte ocuparà sòl no-urbanitzable de protecció agrícola.   
  
Informes sectorials.   
D'acord amb les afeccions del projecte s'ha emés el següent informe sectorial:  
- El dia 18 de juliol de 2008, el Servici d'Ordenació Sostenible del Medi emet l'informe següent (en extracte):  
«Este projecte té afeccions territorials sobre diferents espais naturals protegits, en concret sobre les seues zones perifèriques d'amortiment, tant en el parc natural de la Marjal de Pego-Oliva com en el Parc Natural del Montgó...  
La legislació que establix la normativa general i particular dels diferents espais naturals protegits i les seues zones perifèriques d'amortiment d'impactes està regulada pel Decret 280/2004, de 17 de novembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals del Parc Natural de la Marjal de Pego-Oliva, el Decret 180/2002, de 5 de novembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals del Montgó i el Decret 229/2007, de 23 de novembre, del Consell, pel qual s'aprova el Pla Rector d'Ús i Gestió del Parc Natural del Montgó.   
  
L'informe considera d'aplicació al projecte certs apartats dels articles 27, 28 i 36 del citat Decret 229/2007, en els quals s'establixen una sèrie de mesures protectores que s'incorporaran a les condicions ambientals i el contingut dels quals es transcriu:  
Article 27. Protecció de recursos hidrològics  
1. Protecció de la qualitat dels recursos:  
a) Es prohibix qualsevol abocament sòlid o líquid, potencialment contaminant, a la llera o sobre un altre tipus de llit, terrestre o marí, en l'àmbit geogràfic d'esta normativa. S'hauran d'accelerar al màxim les accions de depuració d'aigües amb l'objectiu de garantir l'òptima qualitat d'estes en el moment d'abocar-les.  
Article 28. Protecció de la xarxa natural de drenatge   
1. Es prohibix qualsevol activitat que implique entorpir, obstruir o modificar el llit d'algun element propi de la xarxa de drenatge, en l'àmbit del PRUG. Qualsevol actuació que puga comportar una modificació morfològica o canvis temporals o definitius en la vegetació o fauna que els habiten, haurà de tenir l'informe favorable, amb caràcter previ, de l'òrgan que corresponga de la conselleria competent en matèria de medi ambient.  
Article 36. Infraestructures lineals  
3. Totes les actuacions d'infraestructura, projectades en l'àmbit del PRUG, que, per raó de la seua naturalesa, es consideren autoritzables en esta normativa, com també aquelles destinades al servici del parc  
natural, prevenció d'incendis, servici de protecció civil de la comunitat autònoma o de l'estat i xarxes de prevenció de riscos naturals, hauran d'atendre, a més de la legislació sectorial corresponent, els requisits següents:  
a) Els traçats o emplaçaments hauran de seleccionar-se tenint en compte les condicions ecològiques i paisatgístiques del territori, per a evitar la creació d'obstacles en la lliure circulació de la fauna i de les aigües, o farciments de sediments, la degradació de la vegetació natural o els impactes paisatgístics.  
b) Durant la realització de les obres hauran d'adoptar-se les precaucions necessàries per a evitar la destrucció de la coberta vegetal, i a la terminació de les obres s'hauran de restaurar el terreny i la coberta vegetal. Així mateix, s'haurà d'evitar la realització d'obres en aquells períodes en què puguen comportar alteracions i riscos per a la fauna.  
  
Respecte a la integració paisatgística del gasoducte afig:  
«En tot cas s'utilitzarà com a pista de treball la xarxa de camins existents, de manera que l'excavació es realitze en paral·lel a vies de comunicació.  
La no-adequació per a la realització d'esta infraestructura de la CV-734, entre altres raons a causa de l'impacte paisatgístic sobre l'estructura agrícola, ja que s'ha de construir tant la pista de treball com la mateixa rasa sense poder aprofitar cap infraestructura existent, per això es recomana la circulació pel camí Vell de Gata».   
L'informe conclou valorant positivament el traçat però desfavorablement la traça que discorre paral·lela a la CV-734 i proposa una sèrie de mesures correctores que s'inclouran en les condicions ambientals.  
  
Alternatives.  
Es planteja una alternativa al traçat que s'iniciaria en l'estació de regulació i mesurament situada al Verger, voreja el municipi, es dirigix cap al nord per a arribar a Ondara des d'on eixiria el ramal fins a Dénia. La resta del traçat passa pel límit del municipi de Pedreguer amb Dénia, i baixa fins a continuar fins a Xàbia paral·lel a la CV-734. Esta alternativa es descarta per la seua major afecció a vegetació forestal.  
Es tria perquè l'alternativa principal que es planteja seguint el paral·lelisme amb distintes vies de comunicació (A-7, CV-700, N-332, CV-731, CV-725, CV-724, CV-734).  
Consideracions ambientals.  
1. Elements ambientals que poden estar afectats de forma important pel projecte d'activitat. Identificació i valoració d'impactes.  
  
L'estudi d'impacte ambiental destaca els impactes següents que pot ocasionar la realització del projecte com a rellevants :  
- Generació de residus.  
- Afecció a la hidrologia superficial.  
- Alteració de la qualitat de l'aigua subterrània i del sòl.  
- Increment de la contaminació acústica.  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental.  
Es proposen les mesures preventives i correctores següents:  
- Manteniment adequat de la maquinaria a fi d'evitar abocaments d'oli i carburants, reduir les emissions sonores i evitar excés de contaminants.  
- Realització del manteniment de la maquinària en llocs preparats per a això.  
- Planificació de les activitats de càrrega i descàrrega a fi d'evitar l'excés de partícules en suspensió i reg previ dels materials abans de la descàrrega.  
- Minimització de la generació de residus per mitjà de la programació adequada de les compres de materials.  
- Construcció adequada de les àrees d'emmagatzematge de matèries primeres, productes i residus.  
- Restauració de sòls i vegetació per mitjà del depòsit de terra vegetal i la revegetació de la zona afectada.  
El programa de vigilància ambiental proposat comprén el seguiment i el control de les actuacions a desenrotllar en la fase d'obres, així com el seguiment i el control de les condicions ambientals en la fase d'explotació.   
Es considera que l'estudi d'impacte ambiental i el programa de vigilància ambiental es mostren poc concrets quant a la delimitació dels futurs impactes, així com en l'aplicació de mesures correctores. Per tant es jutja necessari ampliar les mesures correctores a aplicar en totes les fases del projecte que inclouran aquelles que el Servici d'Ordenació Sostenible del Medi ha inclòs en el seu informe preceptiu.   
  
Quant a l'afecció sobre el patrimoni cultural, no s'espera a priori cap afecció rellevant. No obstant això, el tram del gasoducte que circula paral·lel (i no acceptable segons l'informe del Servici d'Ordenació Sostenible del Medi) a la CV-734, està a escassos metres de jaciments arqueològics inventariats. Este mateix fet ocorre en la variació del traçat proposat pel servici anteriorment esmentat. Per tant, es jutja necessari un pronunciament previ de la Conselleria de Cultura a fi d'avaluar la idoneïtat del traçat original i de l'alternativa proposada pel camí Vell de Gata.   
Quant a les possibles variacions del traçat proposat, sempre que estes entren dins dels supòsits del Decret 162/1990, modificat pel Decret 32/2006, ha de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental sense perjuí del pronunciament positiu que haja d'obtindre's del Servici d'Ordenació Sostenible del Medi en relació amb l'afecció a espais protegits.   
Consideracions jurídiques.  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament. Annex I.7  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
   
3. L'article 16 del Decret 131/2007, modificat pel Decret 217/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualssevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.   
  
Per tot això que s'ha exposat anteriorment, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte Gasoducte APB-45 el Verger-Xàbia (transport secundari Marina Alta), excepte en el tram que discorre paral·lel a la CV-734, segons s'especifica en el punt informes sectorials de la present declaració d'impacte ambiental.   
  
Segon   
D'acord amb l'informe emés per el Servici d'Ordenació Sostenible del Medi s'estima no acceptable la part del gasoducte que discorre en paral·lel a la CV -734, i se'n proposa com a alternativa el camí Vell de Gata.  
  
Tercer  
La part acceptable del projecte es realitzarà d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i les condicions i modificacions establits a continuació:  
1. S'obtindrà l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, del Patrimoni Cultural Valencià, el sentit i les condicions del qual vincularan la present declaració d'impacte. En l'execució del projecte i davant de l'aparició de restes, s'actuarà d'acord amb els preceptes continguts en la llei esmentada. En qualsevol cas, es vetlarà pel màxim respecte a elements etnològics que pogueren aparéixer pròxims a la traça del gasoducte.  
2. Es respectarà la Llei 3/1995, de Camins Ramaders, i se sol·licitaran els permisos oportuns en relació amb la seua afecció.  
3. Es respectarà el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.   
  
4. La pista de treball, sempre que esta discórrega paral·lela al camí del Barranc de la Vall, el camí Vell de Gata i al camí de Barranqueres, no pot superar en cap cas una amplària de 8 metres i només es podrà separar d'estos camins en aquells trams plantejats en el projecte o, si és el cas, de modificació en la fase d'execució, després de comunicar-ho per escrit a la direcció del parc natural i amb la conformitat per escrit del dit organisme el qual, a més a més, li la comunicarà amb un mínim de tres dies d'antelació l'inici de les obres.  
5. A fi de no crear impactes innecessaris, i sempre que tècnicament siga possible, es proposa la utilització de les zones d'afecció o treball d'altres gasoductes per al traçat de l'actual. Així mateix, s'intentarà no arribar en cap punt del traçat a una amplària de 12 metres de pista de treball, així com utilitzar camins existents per a la instal·lació de la conducció (terme municipal de Gata de Gorgos).  
6. En l'encreuament amb cursos d'aigua s'intentarà no crear afeccions innecessàries utilitzant zones ja prèviament afectades per altres infraestructures, es respectaran al màxim les poblacions de fauna i flora d'interés, i es restauraran convenientment estos espais afectats per mitjà de l'ocupació de tècniques que faciliten l'arrelament de vegetació natural.  
A la terminació de les obres els llits han de quedar lliures de qualsevol tipus de residus o estructures que suposen una interrupció o obstacle al lliure pas de les aigües.  
7. S'habilitaran rampes en les rases per a facilitar l'eixida de la fauna atrapada, les quals es revisaran periòdicament per a evacuar els possibles exemplars de fauna atrapats.  
8. En la zona d'influència de la zona humida Desembocadura i front litoral del riu Racons, no podran habilitar-se parcs de maquinària ni zones d'acumulació de materials que per les seues característiques puguen generar abocaments que contaminen el subsòl.  
9. En el cas d'utilitzar algun producte químic en la prova hidràulica, s'haurà de realitzar una bassa de decantació de manera que els sobrants tinguen les característiques adequades per a abocar-los al llit públic. Els productes químics sobrants es derivaran al gestor autoritzat.  
  
10. No podran afectar-se exemplars arboris que per les seues característiques es troben inclosos en l'àmbit de protecció de la Llei 4/2006, de la Generalitat, de Patrimoni Arbori Monumental de la Comunitat Valenciana.  
11. Es restaurarà convenientment la coberta vegetal, així com els servicis afectats, intentar interferir el mínim possible en l'activitat agrícola. En la restauració de la coberta vegetal es procurarà no executar accions que puguen incidir en la propagació d'espècies exòtiques invasores i respectar l'Orde de 10 de setembre de 2007, de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual s'aproven mesures per al control de les espècies vegetals exòtiques invasores en la Comunitat Valenciana.  
  
12. Totes les restes generades en l'obra es derivaran al gestor o a l'abocador autoritzat.  
13. Es respectaran els articles 27, 28 i 36 del Decret 229/2007, pel qual es va aprovar el Pla Rector d'Ús i Gestió del Parc Natural del Montgó en els punts transcrits en l'apartat d'informes sectorials, d'esta declaració d'impacte ambiental.  
14. Qualsevol variació del traçat que, d'acord amb la legislació, per les seues característiques ho requerisca, haurà de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental. En qualsevol cas les variacions del traçat han de comunicar-se i sotmetre's a informe previ del Servici d'Ordenació Sostenible del Medi per a la qual cosa es farà arribar la documentació pertinent en format digital d'acord amb les especificacions de l'article 36 del Decret 229/2007, anteriorment citat.  
  
  
Quart  
Que es notifique a les persones interessades que contra la present resolució, ja que no és un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.   
  
Quint  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 24 de setembre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 259/2008-AIA.  
Títol: explotació porcina d'enceball .  
Promotor: Juan Francisco Niñerola Sabater.  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic.  
  
Objecte del projecte: obtindre l'autorització ambiental integrada per a una explotació porcina d'enceball.  
Localització: partida les Planes, polígon 5, parcel·la 77, del terme municipal de Rossell (Castelló).  
Descripció del projecte.  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
Es pretén obtindre l'autorització ambiental integrada per a una activitat porcina d'enceball existent, les característiques de la qual segons la documentació aportada són:  
L'explotació posseïx actualment una capacitat per a 3.005 animals (grup tercer).  
L'activitat consistix en l'enceball de porcs des dels 20 kg fins als 100 kg de pes viu, moment en què es destinen a l'escorxador. Es realitza 2,45 cicles/any, i es fa un buit sanitari després de cada cicle d'engreixament.  
La superfície de l'explotació és de 16.053 m². Està constituïda per tres naus d'enceball de 780, 780 i 1.080 m² respectivament, i disposa a més de dos llatzerets, una xicoteta oficina, lavabo i magatzem. La capacitat de les naus és de 858, 858 i 1.290 porcs respectivament. La resta de la superfície està ocupada per oliveres majoritàriament i una tira de tarongers.  
Es considera que l'explotació tindrà unes necessitats anuals d'aigua potable aproximada de 7.271 m³, i es disposa d'una captació d'aigües subterrànies per a ús ramader que compagina amb la connexió municipal d'aigua potable. Esta captació d'aigües subterrànies s'utilitza únicament en els casos de sequera o durant l'estiu, i s'evita consumir-la basant-se en el major cost econòmic. Es disposa de dos depòsits d'emmagatzematge d'aigua procedent de la xarxa municipal de 130 m³ c.u. Segons la documentació tècnica, l'Ajuntament de Rossell es proveïx d'aigües subterrànies, però disposa d'una xarxa per a explotacions ramaderes de la zona tocant al riu Sénia, provinent de l'embassament d'Ulldecona, que arriba fins a esta explotació porcina.  
Els porcs s'engreixen sobre slats. Els purins generats en l'explotació estan retinguts en fosses de purins. Dos de les naus disposen de fosses de 99 m de llargària per 1 m d'amplària i amb pendent del 2%, comença amb una profunditat de 0,3 m i acaba amb una profunditat de 2,3 m (considera l'alçada mitjana de 1,5 m), punt on s'ubica la vàlvula per a càrrega a la bóta de retirada dels purins, amb una capacitat d'emmagatzematge de 295 m³. La tercera nau disposa d'una fossa única davall de la nau d'amplària mitjana de 10,6 m per 90 m de llargària i una profunditat mitjana de 1,752 m, i la capacitat d'emmagatzematge de la nau és de 1.635 m³. En esta nau hi ha tres línies de slats longitudinals a la nau, dos d'1 m d'amplària i un altre de 2 m d'amplària. La neteja de les trapes es fa amb aigua a pressió, amb l'objectiu de reduir el consum d'aigua.  
Es calculen els purins que es generaran, d'acord amb el Reial Decret 324/2000, d'Ordenació de les Explotacions Porcines, i és de 6.460 m³/purins any, que inclouran, al seu torn, 21.786 kg/N/any, la qual cosa implica necessitar 128,15 ha de superfície agrícola on aplicar-lo com a adob orgànic, i justifica disposar d'una superfície superior a la necessària, (128,83 ha) distribuïda entre els termes municipals de Rossell, la Sénia (12,42 ha) i Canet, dedicats integralment al cultiu d'oliveres. No s'ha d'abocar en zones forestals o de pastures. Els purins s'extrauen cada sis mesos (encara que també s'indica que es dóna una única extracció anual), tractat prèviament amb complex enzimàtic que propicia la transformació de gran part del nitrogen soluble en nitrogen proteic bacterià, alhora que es reduïxen les olors.  
No es disposarà de femer ni de bassa de purins. Es disposa de capacitat d'emmagatzematge de purins superior a tres mesos, tal com establix el Reial Decret 324/2000.  
No existix arreplegada d'aigües pluvials. Les aigües residuals dels lavabos seran gestionades juntament amb els purins.  
Els cadàvers generats seran retirats a una caseta d'arreplegada de cadàvers, i es disposa de contracte per a utilitzar el servici mencionat, que és gestionat a través d'una empresa gestora autoritzada (s'aporta el certificat justificatiu expedit per l'Associació d'Usuaris de Casetes de Recollida de Cadàvers de Bestiar no Bovi de la Província de Castelló).  
La ventilació adoptada en l'explotació és estàtica vertical per carener, completada amb ventilació estàtica horitzontal a través de finestres, que permet una correcta ventilació sense que es requerisca ventilació forçada.  
S'ha inclòs un càlcul estimatiu de les emissions a l'atmosfera associades a l'activitat, corresponent a 7.700 kg de NH3 i 8 kg de N2O en els allotjaments, 3.606 kg de CH4 per fermentació entèrica. Les emissions produïdes en els camps de cultiu on s'apliquen els purins com a fertilitzant orgànic s'estimen en 3.269 kg de NH3, 122 kg de N2O i 24.615 kg de CH4, calculat d'acord amb els quadres de càlcul d'emissions de gasos del sector ramader proporcionats pel Registre Estatal d'Emissions i Fonts Contaminants (EPER-Espanya).  
Com a mesures higienicosanitàries, la instal·lació està dotada de tanca perimetral i gual sanitari, pediluvis a l'entrada de les naus, així com malles ocellaires en finestres.  
Els residus especials produïts en l'explotació (entre altres: envasos de plàstic buits sobrants dels medicaments, de productes de neteja i els procedents del manteniment de les instal·lacions, com a tubs fluorescents, canonades de polietilé que conduïxen als abeuradors), són emmagatzemats temporalment en contenidor i retirats periòdicament a través d'empresa gestora autoritzada a l'efecte.  
L'explotació es localitza 800 metres de l'explotació porcina més pròxima i a 900 metres d'una explotació avícola. El nucli urbà més pròxim correspon al municipi de la Sénia a 1.200 metres.   
Tramitació administrativa.  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'expedient s'inicia amb data 3 de setembre de 2008, amb la remissió per la Direcció General per al Canvi Climàtic del projecte, l'estudi d'impacte ambiental, la documentació complementària i el resultat de la informació pública.  
La informació pública s'ha realitzat per mitjà de la publicació en el DOCV núm. 5.728, de 26 de març de 2008, en el tauler d'edictes municipal i notificat als veïns limítrofs a l'activitat, sense la presentació d'al·legacions.  
Informes sectorials  
Els informes inclosos en l'expedient s'arrepleguen a continuació:  
Informe municipal favorable de compatibilitat urbanística amb data 5 de març de 2007.  
Llicència d'activitat concedida amb data 18 de novembre de 1991 a nom de Bautista Niñerola Cuartiella.  
Llicència per canvi de titularitat amb data 23 de juliol de 1993 a nom de Juan Francisco Niñerola Sabater. L'última ampliació, segons es descriu en la documentació tècnica es va realitzar el 1991, sense que es tramitara la corresponent avaluació d'impacte ambiental, com ja imposava la legislació vigent en la matèria.  
Registre d'explotacions porcines, en el qual s'indica que la capacitat de l'explotació és de 3.100 porcs d'enceball.   
Informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de 20 de novembre de 2007. Per a les aigües residuals domèstiques s'indica que s'haurà d'optar (considerant inviable la utilització d'una depuradora per l'escàs volum d'aigua residual generada) per la connexió a una xarxa de clavegueram que conduïsca esta aigua a una estació de tractament d'aigües residuals, o a l'emmagatzematge de les aigües residuals en depòsit estanc i impermeable per a posterior retirada per gestor autoritzat o gestió d'estes i de la resta de residus generats segons el que establixen les disposicions legals vigents.  
El reduït volum d'aigües residuals domèstiques estimat que es generarà en l'explotació anualment fa que es considere viable la gestió conjunta amb els purins.  
Afeccions legals.  
El sòl on s'exercix l'activitat es qualifica com a sòl no-urbanitzable comú, segons les normes subsidiàries municipals.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de Castelló ni a cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals.  
1. Elements ambientals que poden estar afectats de forma important pel projecte d'activitat i identificació d'impactes.  
La parcel·la es localitza al nord del terme municipal a 345 msnm, inserix en una zona agrícola de secà dedicada principalment a l'oliverar. Constituïda per un únic bancal longitudinal en sentit NE-SOE. Segons la cartografia temàtica d'esta Conselleria, està ubicada en una parcel·la de fisiografia plana. Litològicament es caracteritza per estar constituïda per còdols, graves, arenes i argiles. La naturalesa de les parcel·les limítrofes és semblant a l'ocupada per l'explotació. La vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers és mitjana. El risc d'erosió actual és molt baix (pèrdua de 0-7 t/ha/any) i el de l'erosió potencial és moderat (pèrdua de 15-40 t/ha/any). No hi ha risc d'esllavissada ni d'inundació.  
  
No hi ha afecció al camí ramader catalogat en el terme municipal.  
  
La zona on s'exercix l'activitat no presenta valors ambientals rellevants, ja que se situa en un entorn amb un grau de naturalitat escàs, i són els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte:   
- L'aire, per emissió d'olors a causa dels processos anaerobis associats als residus generats (purins i cadàvers).  
- Les aigües superficials i subsuperficials, per lixiviació de purins o percolació d'estos associada a una incorrecta gestió dels purins en la mateixa explotació o bé durant la seua utilització com a adob orgànic.  
  
- El sòl, per alteració de les seues propietats associada a la incorrecta gestió dels purins en la seua utilització com a adob orgànic; i l'aire, per emissió d'olors associada als purins generats i a la presència d'animals principalment.  
A més de les mesures de gestió de l'explotació, a l'estudi d'impacte ambiental s'adjunta una sèrie de mesures correctores, entre les quals s'inclouen:  
- S'aplicarà els purins respectant la distància mínima en la seua distribució sobre el terreny, de 100 metres respecte d'altres explotacions del grup segon i tercer i als nuclis urbans.  
- Els purins s'extrauran de l'explotació amb un període mínim de tres mesos de retenció per mitjà del tractor cisterna propietat del promotor, tractat amb complex bacterià que fixarà el nitrogen, amb reducció de les olors.  
- Els purins no s'abocaran en zones forestals o de pastures, únicament en zones de cultiu. Tampoc s'admeten els abocaments dels purins sobre llits públics o a distàncies inferiors a 35 m de pous i sistemes d'aigua potable, a 200 m de càmpings, de llits públics i a 500 m de zones aqüícoles. Es respectarà la distància mínima en la distribució del fem sobre el terreny, de 100 m respecte d'altres explotacions del grup primer i de 200 metres respecte a explotacions del grup segon i tercer i als nuclis urbans.  
- Es procedirà al treball de les terres agrícoles abans de 24-48 h des que s'apliquen els purins.  
Segons la cartografia temàtica de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, la superfície on s'exercix l'activitat es localitza en un sòl amb una vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers mitjana, per la qual cosa no haurà d'excedir-se la concentració de 170 kg N/ha a l'aplicar els purins com a adob orgànic en camps de cultiu.  
  
S'ha detectat contradiccions en la planificació de l'abonat amb els purins, per la qual cosa haurà d'elaborar-se un pla de gestió i producció agrícola dels purins.  
La superfície agrícola localitzada en parcel·les del terme municipal de la Sénia (12,42 ha), província de Tarragona, on es declara aplicar els purins, hauran de substituir-se per superfície equivalent localitzada a la província de Castelló, ja que es disposa de legislació sectorial pròpia que condiciona l'autorització de l'activitat en esta Comunitat Autònoma, corresponent a més el control de l'activitat (inclòs la gestió dels purins), a l'administració pròpia del territori on es localitza l'activitat.  
  
Atenent les característiques del medi i de l'activitat, es considera viable l'activitat, des del punt de vista mediambiental, sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix l'estudi d'impacte ambiental i es complemente amb l'adopció de les condicions arreplegades en esta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques.  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 1.h.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16, apartat 2, lletra m), del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats legalment establides, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte d'explotació porcina d'enceball, localitzada en el polígon 5, parcel·la 77, del terme municipal de Rossell (Castelló), promogut per Juan Francisco Niñerola Sabater, sempre que este es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i les condicions i modificacions establits a continuació:  
  
A fi de garantir la disponibilitat de recursos hídrics per a l'activitat, haurà de regularitzar-se l'explotació d'aqüífers davant dels organismes de conca corresponents d'acord amb el que establix la Llei d'Aigües.  
  
Haurà de presentar justificació legal de l'aprofitament d'aigua potable de la xarxa municipal.  
Prèviament a l'obtenció de l'autorització ambiental integrada, el promotor haurà de justificar la substitució de la superfície agrícola localitzada en parcel·les del terme municipal de la Sénia (Tarragona), per una altra equivalent a la província de Castelló, a una distància prudencial de l'explotació, de manera que siga viable econòmicament la utilització de purins com a adob orgànic.  
Haurà d'aportar pla de gestió i producció agrícola de purins, de manera que es justifique que l'extracció de purins de l'explotació coincidix amb l'època apropiada de fertilització de les oliveres. S'haurà d'indicar el mètode d'aplicació.  
A l'hora d'utilitzar els purins com a fertilitzant, es limitarà la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastures no-naturals, i evitar les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., així com fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No se superarà la quantitat de 170 kg de N/ha i any. Preferentment, s'haurà de soterrar immediatament per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.  
Segons el Reial Decret 324/00 d'Ordenació de les Explotacions Porcines, haurà de respectar-se com a distància mínima, en la distribució de fem sobre el terreny, la de 100 m respecte a altres explotacions del grup primer i 200 m respecte a les explotacions incloses en la resta dels grups definits en l'article 3.B) del Reial Decret 324/00 i als nuclis urbans. En relació amb els cursos d'aigua, es respectarà el que establix el Reglament de Domini Públic Hidràulic, que desplega els títols preliminar, I, IV, i VI i VII de la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'Aigües, aprovat pel Reial Decret 849/1986, d'11 d'abril, i el qual establix els diferents plans hidrològics de conca.  
Haurà de disposar d'informe favorable de la Conselleria de Cultura i Esport, en relació amb la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià.  
Es comunicarà a esta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en el destí dels residus.  
  
Segon  
Notificar als interessats que contra la present resolució, ja que no és un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Tercer  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 25 de setembre de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 68/2008-AIA.  
Títol: explotació avícola de posta.  
Promotor: EFE, SL.  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic.  
  
Localització: polígon 6, parcel·les 51, 79, 80 i 82 del terme municipal de Chella (València).  
Descripció del projecte.  
L'explotació se situa en les parcel·les 51, 79, 80 I 82 del polígon 6 i la superfície total, segons la documentació disponible, és de 24.502 m².  
La capacitat actual de l'explotació és de 30.000 aus i es pretén ampliar a 100.000 places amb la construcció d'una nova nau de posta dins de la parcel·la 51. Actualment es disposa de dos naus de 1.275 m² i 781,1 m². La tercera nau corresponent a l'ampliació tindria una superfície de 1.419,5 m².  
També té un centre de classificació d'ous, un magatzem d'envasos i embalatges, un taller de reparació i oficines. L'aigua procedix de la xarxa municipal de proveïment. S'ha presentat un informe de l'empresa gestora del servici de proveïment en què s'indica que l'explotació disposa d'un volum anual de 10.000 m³. Addicionalment, dins de l'explotació es disposa d'un pou.  
  
Es disposa de connexió amb la xarxa de proveïment elèctric.  
Les dejeccions sòlides que es generen seran retirades per una empresa externa. Dins de l'explotació es disposa d'un femer, dins de la parcel·la 79. Es tracta d'una solera de formigó de 350 m² construïda amb lleuger pendent cap a una basseta per a l'arreplegada de lixiviats.  
  
Les aigües residuals procedents dels servicis seran emmagatzemades en un depòsit estanc fins a ser retirades per una empresa externa que les portarà fins a la depuradora municipal.  
Entre les mesures higienicosanitàries establides en l'explotació, està la dotació de tanca perimetral, tela ocellaire en finestres de les naus i sistema de desinfecció de vehicles que accedixen a l'explotació. Per a l'emmagatzematge de cadàvers l'explotació disposa de contenidors homologats.  
Tramitació administrativa.  
Informació pública i al·legacions presentades.  
La informació pública es va realitzar per mitjà de la publicació en el DOCV núm. 5.623, amb data de 23 d'octubre de 2007 i mitjançant un edicte en el tauler d'anuncis de l'ajuntament.  
Durant el període d'informació pública es van presentar al·legacions per part de dos dels propietaris de les parcel·les pròximes a l'explotació. En els dos casos es fa referència a l'existència d'un abocament incontrolat de residus ramaders en la parcel·la 79 pertanyent a l'explotació. Es fa referència a les molèsties i als danys ocasionats durant anys als cultius de les finques limítrofes per este motiu.   
  
En la contestació, realitzada pel tècnic redactor de l'estudi d'impacte ambiental, es confirma esta situació i indica que se n'ha fet la retirada, s'ha construït un femer i s'ha subscrit un contracte amb una empresa externa que s'encarrega de la gestió de la gallinassa.  
  
Remissió de l'expedient.  
Amb data 12 d'abril de 2007, des de l'Àrea de Qualitat Ambiental es remet el projecte, els seus annexos i l'estudi d'impacte ambiental, se sol·licita informe sobre la suficiència de la documentació presentada.  
  
Amb data 20 d'abril de 2007, es remet contestació a la consulta mencionada per la qual se sol·licita l'ampliació de la documentació aportada.  
Amb data 21 de gener de 2008 l'Àrea de Qualitat Ambiental remet la documentació complementària i sol·licita informe sobre l'adequació.  
Amb data 28 de gener de 2008, el Servici de Control Integrat de la Contaminació remet el certificat d'informació pública.   
Afeccions legals.  
L'explotació és compatible amb el PGOU municipal. Segons el certificat de data 22 de gener de 2007, tant les instal·lacions existents com les noves construccions es troben ubicades en sòl no-urbanitzable comú i complixen tots els paràmetres urbanístics establits per a este tipus d'instal·lacions.   
La distància de l'explotació respecte al nucli urbà és superior als 1.000 metres. Segons la Llei 6/2003, de Ramaderia de la Comunitat Valenciana, la distància mínima de 1.000 m respecte a nuclis urbans es mantindrà en el cas de nuclis de població superiors als 2.000 habitants. En este cas al municipi de Chella el nombre d'habitants està al voltant dels 2.800 habitants.   
Les parcel·les 81 i 82 i una part de la parcel·la 80 estan en la franja de 100 m que constituiria la zona de policia del barranc pròxim. Segons la documentació remesa no s'ha previst cap actuació en esta zona.  
  
 L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94 d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.   
El municipi de Chella no està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.   
Consideracions ambientals.  
L'explotació s'ubica als peus d'una lloma. Pròxima a la parcel·la on s'ubicarà la nau corresponent a l'ampliació discorre el barranc de Miguel (segons el visor cartogràfic de la Conselleria) o barranc Secanos (segons la informació del cadastre de rústica) que aboca les aigües al riu Bolbaite. La fisiografia de les parcel·les és ondulada amb pendent general descendent cap al barranc.  
Es tracta d'una zona eminentment agrícola dedicada majoritàriament al cultiu de regadiu on es localitzen també diverses vivendes aïllades i naus industrials. En la zona muntanyosa, inclosa com a sòl forestal en l'Inventari Forestal de la Comunitat Valenciana, es localitzen els següents hàbitats amb la codificació europea 5330: Querco cocciferae-Lentiscetum Br.Bl. i Thymo piperellae-Helianthemetum marifolii.  
Segons el visor cartogràfic disponible, la vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers està valorada com a mitjana i alta en la zona on s'ubica l'explotació. Per tant, s'han d'aplicar mesures que eviten la contaminació de l'aigua per escolament o percolació associada fonamentalment a la gestió incorrecta de residus orgànics.   
L'activitat no genera aigües residuals procedents del procés productiu, ja que l'excés d'humitat de les dejeccions s'elimina per mitjà del sistema de ventilació i la neteja de les naus es realitza en sec. Pel que fa a les aigües fecals que es generen seran emmagatzemades fins a la retirada per una empresa externa que les porta a la depuradora municipal.   
  
Es disposa de voreres perimetrals per a l'evacuació de les aigües pluvials que són conduïdes fins a les parcel·les que no estan ocupades per les construccions. Ja que, a més, el perímetre de les naus es troba pavimentat es considera que poden aparéixer problemes d'erosió i entollades no-desitjats per l'augment de l'escolament en punts determinats de la parcel·la on són conduïdes.   
Pel que fa a la gestió de la gallinassa, dins de l'explotació es disposa d'un femer per a l'emmagatzematge temporal que s'utilitza en situacions puntuals en què l'empresa encarregada de la retirada no puga prestar el servici. Donades les dimensions de la solera (350 m²) es considera que no es podrà realitzar un emmagatzematge adequat durant un temps prolongat.   
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 1.h.  
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen. L'article 16, apartat 2, lletra m), del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
  
Per tot això formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals el projecte de granja avícola de posta situada en el terme municipal de Chella (València), promogut per EFE, SL, sempre que es faça d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i les condicions i modificacions establits a continuació:  
1. Ha d'obtindre l'informe definitiu favorable als efectes patrimonials de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià.   
  
2. Anualment s'ha de presentar informe on es dóna compte del desenrotllament i l'avanç de l'activitat, de l'aplicació de les mesures de protecció previstes, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter mediambiental que s'haja pogut produir.  
3. La gallinassa només pot ser emmagatzemada en femer. Este haurà d'estar dimensionat d'acord amb la producció real de l'explotació. Ha d'estar impermeabilitzat i preferiblement cobert. Tindrà parets d'alçada suficient per a contindre la gallinassa i amb un sistema per a l'emmagatzematge dels lixiviats. El programa de vigilància ambiental ha d'incloure la realització de comprovacions periòdiques de l'estat.   
  
Juntament amb el primer informe que es presente en compliment del programa de vigilància ambiental s'ha de presentar un informe, acompanyat d'un reportatge fotogràfic, en el qual es descriguen les mesures adoptades per al condicionament del femer.   
4. S'ha de fer una correcta gestió dels lixiviats emmagatzemats en la basseta, així com de totes les aigües residuals (domèstiques i de neteja) que es generen en l'explotació.  
5. Es mantindran de les mesures d'higiene previstes per al control de l'explotació.  
6. S'ha de dur a terme un seguiment i control del sistema d'evacuació de pluvials. S'ha de garantir que en cap moment les aigües entren en contacte amb els residus emmagatzemats i no produïxen erosió en les zones on són abocades.   
7. La resta de residus serà emmagatzemada i gestionada d'acord amb la seua naturalesa i perillositat. S'haurà de comunicar a este servici qualsevol variació que es produïsca en la destinació.  
8. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, ha de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
  
Segon  
Que es notifique a les persones interessades que contra la present resolució, ja que no és un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Tercer  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 25 de setembre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6829, del 30-07-2012 (2012/7300)

RESOLUCIÓN de 15 de mayo de 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los terminos municipales de Fuenterrobles, Manises, El Verger, Ondara, Denia, Pedreguer, Gata de Gorgos, Xàbia, Rosell, Chella. Expediente: 211/2007 AIA, 194/2008 AIA, 293/2007 AIA,259/2008 AIA, 68/2008 AIA.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6829

Fecha DOGV
:   30-07-2012

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2012/7300

CVE


Fecha del documento
:   15-05-2012

Organismo emisor
:   Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Ondara](javascript:void(0))
    * [Fuenterrobles](javascript:void(0))
    * [Manises](javascript:void(0))
    * [Rossell](javascript:void(0))
    * [Dénia](javascript:void(0))
    * [Gata de Gorgos](javascript:void(0))
    * [Chella](javascript:void(0))
    * [Verger, el](javascript:void(0))
    * [Pedreguer](javascript:void(0))
    * [Jávea](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 15 de mayo de 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los terminos municipales de Fuenterrobles, Manises, El Verger, Ondara, Denia, Pedreguer, Gata de Gorgos, Xàbia, Rosell, Chella. Expediente: 211/2007 AIA, 194/2008 AIA, 293/2007 AIA,259/2008 AIA, 68/2008 AIA. [2012/7300]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el termino señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, y sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo,  
  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes; 211/2007 AIA, 194/2008 AIA, 293/2007 AIA,259/2008 AIA, 68/2008 AIA.  
  
Valencia, 15 de mayo de 2012. El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 211/2007 AIA.  
Promotor: Guillermo Chaves Rubio.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Fuenterrobles.  
Objeto del proyecto: ampliación de explotación porcina.  
Localización: polígono 4, parcela 51, Fuenterrobles (Valencia).  
Descripción del proyecto.  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Actualmente, la explotación cuenta con dos naves de cebo y se pretende ampliar con la construcción de una tercera nave, capacidad para 408 plazas. La capacidad total de la explotación será de 1.204 plazas de cebo.   
La parcela donde se ubica la explotación tiene una superficie total de 67.522 m². Las dos naves existentes y la nave que se pretende construir tienen unas dimensiones de 58 x 7,44 m cada una. Otras instalaciones: nave destinada a almacén, vestuario y aseo de 3 x 8,33 m, depósito de agua de 24 m³, silos de pienso existentes más un nuevo silo adosado a la nave a construir, pozo de abastecimiento de agua y vallado perimetral de 2 m de altura.  
Las fosas interiores de purín tienen una capacidad de 1.148,4 m³ y están construidas con muro de cemento macizo armado y enlucido a base de mortero hidrófugo.  
El proceso productivo que se lleva a cabo consiste en la entrada de lechones con una masa aproximado de 20 kg que permanecen en la explotación hasta alcanzar una masa de entre 80 y 100 kg. Se estima una duración del ciclo de 110 días. Las necesidades por animal y día se han estimado en 8l de agua de bebida y de 2,5 kg de pienso.   
Para el abastecimiento de agua se dispone de un pozo dentro de la misma explotación de una conexión con la red de abastecimiento municipal. La explotación dispone de conexión a la red eléctrica.   
La producción de purín se ha estimado en base a la legislación vigente lo que supone un volumen anual de 2.589 m³. El purín se distribuirá en parcelas agrícolas dedicadas al cultivo de cereal, almendro y vid. La dosis máxima de aplicación será de 170 kg nitrógeno por ha y año.   
Las medidas higiénico-sanitarias a adoptar en la explotación incluyen disponer de tela metálica en las ventanas de la explotación y vallado perimetral,  
La distancia al núcleo urbano de Fuenterrobles es de 1.400 m.  
Tramitación administrativa.  
Información pública. Remisión del expediente.  
En fecha 10 de noviembre de 2007 el Ayuntamiento de Fuenterrobles remite el expediente administrativo, el proyecto y el estudio de impacto ambiental.  
La información pública del proyecto se realizó con la publicación en el BOP de la provincia de Valencia nº 106, de fecha de 5 de mayo de 2007, con la comunicación a los vecinos de las parcelas colindantes y mediante edicto.   
Durante el periodo de información pública no se presentaran alegaciones al proyecto.  
Con fecha de entrada 18 de agosto de 2008, se remite el informe favorable a los efectos patrimoniales contemplados en el artículo 11 de la Ley 4/98, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.   
Documentación complementaria.  
En el expediente municipal se incluyen los siguientes documentos:   
Informe previo favorable de la Dirección Territorial de Valencia de la Conselleria de Territorio y Vivienda.   
Informe favorable de fecha 25 de octubre de 2006, de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación.   
Informe de compatibilidad Urbanística favorable, de fecha 20 de abril de 2007. Se informa que el uso referente a granja porcina se encuentra recogido como compatible en la modificación puntual de las NNSS municipales de 30 de septiembre de 1997.  
Copia de la autorización por parte de la Confederación Hidrográfica del Júcar para la extracción de 2.500 m³/año para uso industrial.  
Copias de las licencias de actividad concedidas para cada una de las naves existentes en la parcela.  
Afecciones legales.  
El suelo donde se ubica la explotación, está clasificado como suelo no urbanizable de protección agrícola. El expediente cuenta con el informe favorable de la Conselleria de Agricultura Pesca y Alimentación y la autorización previa de la Conselleria de Territorio y Vivienda conforme a lo previsto en el artículo 30.2 y 31 párrafo segundo de la Ley 10/2004 de Suelo No Urbanizable.  
La distancia de la explotación con respecto al núcleo urbano supera los 1000 m, distancia mínima establecida en las NNSS de municipio de Fuenterrobles.  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de planes de ordenación de los recursos naturales o planes rectores de uso y gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.  
El municipio de Fuenterrobles no está considerado como zona vulnerable según el Decreto 13/2000 de 25 de enero del Gobierno Valenciano, por el que se designan, en el ámbito de la Comunitat Valenciana, determinados municipios como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias.   
En la realización de cualquier tipo de trabajo tanto en la fase de construcción como en la fase de funcionamiento se cumplirá el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
Vista la cartografía temática de la Comunitat Valencia existe una línea eléctrica de alta tensión cuyo trazado atraviesa la parcela, próxima a la zona donde se ubicará la nave correspondiente a la ampliación. La ubicación de la nave deberá respetar las servidumbres de paso establecidas para este tipo de líneas.  
Consideraciones ambientales.  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto. Identificación y valoración de impactos.  
La explotación se encuentra localizada en una zona antropizada donde se localizan numerosas explotaciones ganaderas y campos de cultivo de secano, predominantemente cereal, almendro y vid. Al noroeste la vegetación se corresponde a un área de monte bajo y matorral, zona denominada cerro Pelado. En ésta se ha localizado el hábitat Cisto clusii-Rosmarinetum officinalis (cod. EU 4090). Geológicamente pertenece al Cuaternario Pleistoceno, existiendo en los alrededores materiales pertenecientes al Terciario Neogeno Mioceno.   
En la parcela 51, se localiza en las inmediaciones del cerro, dentro de la misma se localizan zonas de monte bajo forestal y una zona dedicada al cultivo. Las naves existentes y la proyectada se ubican en la zona agrícola. La vulnerabilidad de acuíferos está clasificada como media y alta en la zona donde se encuentran las naves. Por lo que dadas las características del terreno se deberá asegurar la correcta impermeabilización de las fosas de almacenamiento de purín.  
Por el contenido de nitrógeno del purín y a la dosis de aplicación que se ha estimado, la superficie agrícola necesaria sería de 51,34 ha aproximadamente. El promotor dispone de una superficie superior a las 68 ha. Aunque alguna de las parcelas, o parte de las mismas, para la distribución del purín se corresponden con superficie de vegetación forestal. La aplicación de purín en estas parcelas puede suponer un desplazamiento de la vegetación presente por la proliferación de especies nitrófilas por lo que no podrán computarse como superficie agrícola.  
Tampoco se podrá distribuir purín sobre aquellas parcelas en las que se incumplan las distancias que vienen recogidas en el art. 5 del Real Decreto 324/2000 por el que se establecen las normas básicas de ordenación de las explotaciones porcinas. En el resto parcelas agrícolas el purín se distribuirá con una dosis adecuada a las necesidades del cultivo.   
Las acciones impactantes identificadas durante la fase de construcción:   
- Emisión de ruido y polvo  
- Generación de escombros  
- Excavaciones  
- Ocupación de suelo  
Acciones impactantes identificadas durante la fase de explotación:  
- Producción de olores  
- Consumo de agua  
- Generación de purines  
2. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
Las medidas correctoras propuestas son las siguientes:  
En la fase de construcción:  
- Los materiales empleados, colores y tipo de edificación serán tales que se integren en el entorno donde se ubica la explotación.  
- Los fosos de recogida de purines estarán impermeabilizados con mortero hidrófugo.  
- La eliminación de la cubierta vegetal se limitará a la zona donde se ubique la nave.  
- Los escombros que se generen serán transportados a vertedero autorizado.  
Durante la fase de explotación:  
- Correcta ventilación de las naves, adecuada limpieza y desinfección de corralinas, la extracción de se realizará con la menor agitación posible, en días y horas con viento favorables.  
- Correcta aplicación del purín: condiciones orográficas y atmosféricas adecuadas. Dosis máxima de 170 kgN/ha año.   
- Medidas para garantizar el buen estado higiénico sanitario de la explotación.  
El plan de vigilancia ambiental se reduce a la comprobación y mantenimiento de la infraestructura higiénica sanitaria y de almacenamiento de purines.  
Consideraciones jurídicas.  
El proyecto se encuentra sometido al procedimiento de declaración de impacto ambiental, al estar incluido en los supuestos previstos en el anexo I, apartado 1 h del Decreto 162/1990, de 15 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su reglamento.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 16271990, del 15 de octubre, el Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento de impacto ambiental; en a Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo quinto del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para la declaración de Impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
El articulo 16.2 m) del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por los particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.  
Por todo lo anterior, y en base a las facultades que tengo legalmente atribuidas se formula la presente declaración de impacto ambiental:  
  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la granja porcina, situada en el término municipal de Fuenterrobles (Valencia), promovido por Guillermo Chaves Rubio siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. La aplicación de purín se realizará exclusivamente sobre parcelas de cultivo que actualmente se exploten agrícolamente. La dosis aplicada deberá calcularse en función de las necesidades del cultivo al que es destinado. Se deberán respetar las distancias legalmente establecidas en el Real Decreto 324/2000 por el que se establecen las normas básicas de ordenación de las explotaciones porcinas.  
2. Después de aplicado el purín en los campos, éste se enterrará a la mayor brevedad posible para evitar pérdidas de nitrógeno amoniacal a la atmósfera y proliferación de insectos.  
3. Se evitará el aumento de gases contaminantes producidos por los animales vigilando la calidad y la cantidad de los piensos empleados en su alimentación así como el correcto suministro de agua.   
4. Se deberá disponer del seguro de retirada de cadáveres actualizado y suscrito para la totalidad de animales, de forma que esté asegurada su retirada por empresa autorizada a tal efecto.  
5. El resto de los residuos generados en la explotación deberán ser manipulados y almacenados debidamente, acumulándose en contenedores homologados a tal efecto y retirados por gestor autorizado.   
6. Se comunicará cualquier variación que se produzca en el destino y tratamiento de los residuos.  
7. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el Estudio de Impacto Ambiental, deberá ser comunicado al órgano ambiental competente que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de ejecución de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 6 de octubre de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Datos del expediente  
Expediente: 194/2008 - AIA.  
Título: Planta de valorización de residuos «Instalación III» del Plan Zonal de Residuos de la Comunidad Valenciana. Zonas III y VIII. Área de Gestión 1.  
Promotor: Entidad Metropolitana para el Tratamiento de Residuos (EMTRE).  
Autoridad sustantiva: Dirección General para el Cambio Climático de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda.   
Localización: parcelas 57, 58, 50, 91, 73, 84, 85, 83,70, 54, 64, 105, 106, 107, 108, 53 y 97 del polígono 15 del término municipal de Manises, Valencia.  
Descripción del proyecto.  
Antecedentes.  
En fecha 2 de octubre de 2006, la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Valencia, Sección de Planeamiento remite a la Dirección General de Gestión del Medio Natural el Proyecto de Gestión y Estudio de Impacto Ambiental relativo al Plan Especial Metropolitano «Instalación III» del Plan zonal de residuos III y VIII. Área de gestión 1, que afecta a las parcelas 57, 58, 50, 91, 73, 84, 85, 83, 70, 54, 64, 105, 106, 107, 108, 53 y 97 del polígono 15 del término municipal de Manises (Valencia), cuyo promotor es la Entidad Metropolitana para el Tratamiento de Residuos (EMTRE), a efectos de que se emita la preceptiva declaración de impacto ambiental, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
En fecha 9 de noviembre de 2007, la directora general de Gestión del Medio Natural emite declaración de impacto ambiental favorable con condicionantes a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación.  
En fecha 4 de julio de 2008, la directora general de Ordenación del Territorio, resuelve declarar definitivamente aprobado el expediente del Plan Especial por considerar cumplimentado el Acuerdo de la Comisión Territorial de Urbanismo de fecha 23 de enero de 2008, por cuanto el expediente ha sido corregido de conformidad a los condicionantes señalados en el mismo.  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación.  
La «Instalación III» evaluada en la presente declaración de impacto se corresponde únicamente con una planta de valorización que clasificará y valorizará según su tipología los residuos urbanos procedentes de la recogida en masa, poda y animales domésticos muertos generados en las comarcas de l'Horta. El rechazo de la planta será trasladado para su eliminación al vertedero de Dos Aguas (Valencia) que no es objeto de la presente evaluación de impacto ambiental.  
Las instalaciones de la planta incluyen:  
- Planta de clasificación de residuos urbanos, mediante la recuperación mecánica y manual de residuos recuperables para entregarlos a gestor autorizado.  
- Planta de compostaje de la fracción orgánica recuperada en el proceso de clasificación de los residuos. Se realizan los procesos de maduración, fermentación y afino del compost.  
- Incineradora de animales domésticos muertos.  
- Red de recogida de aguas pluviales de cubiertas. Balsa de aguas pluviales limpias con una capacidad de 1.989 m³.  
- Red de recogida de aguas pluviales potencialmente sucias. Balsa de pluviales con capacidad 1581 m³  
- Red de recogida y bombeo de lixiviados.  
- Depuradora de lixiviados. Capacidad de tratamiento de 0,75 m³/h. Las aguas depuradas se utilizarán en la Planta (riego de compost).  
- Instalaciones de auscultación y control ambiental: estación meteorológica automática, dos piezómetros de control de las aguas subterráneas, medidor en continuo de COT.  
- Taller para el mantenimiento y reparación de equipos.  
- Edificio de oficinas y vestuarios  
- Control de accesos  
Tramitación administrativa.  
1. Información pública. Remisión del expediente.  
En fecha 5 de marzo de 2008, los servicios territoriales, unidad del control integrado de la contaminación, dan traslado de la documentación del expediente solicitando la correspondiente evaluación de impacto ambiental.  
Junto con la documentación remitida, se adjunta copia de las alegaciones formuladas así como la respuesta del promotor a las mismas.  
De las alegaciones que se adjuntan, se han tenido en cuenta en la presente declaración aquellas con carácter ambiental. Se resumen a continuación los aspectos ambientales más relevantes de dichas alegaciones así como las respuestas emitidas por la empresa promotora:  
Alegaciones formuladas por Fernanda Botet Escribano y Jesús Borrás Sanchis, en nombre y representación del grupo municipal PSOE- Progressistes de Manises.  
Sobre el lugar de implantación y escasa distancia a suelo urbano. La empresa promotora ha promovido un plan especial en el término municipal de Manises permitiendo adaptar los usos del suelo a dicha actividad. El plan especial ha sido aprobado por la Comisión Territorial de Urbanismo.  
Sobre la capacidad de proceso de la planta. La capacidad de la planta será de 35.000 Tm/año.  
Sobre la inundabilidad y permeabilidad del suelo. El plan especial aprobado ha tenido en cuenta la capacidad de acogida de dicho suelo, evaluando el posible riesgo de inundación de las parcelas y la posible contaminación del suelo y los acuíferos subyacentes.  
Sobre las infraestructuras para tratamiento de lixiviados. Se indica que los lixiviados y las aguas pluviales sucias se almacenarán en distintos depósitos. Las aguas pluviales se almacenarán en una balsa impermeabilizada, taludes de pendiente 1V: 2H y vallada perimetralmente. El depósito de lixiviados será estanco con estructura de hormigón armado y acero con tipificación indicada para estaciones de tratamiento de aguas y ambientes químicos agresivos.  
Sobre la generación de ruidos. Se ha realizado un estudio acústico en el que se indica que con las medidas correctoras llevadas a cabo no se superan los límites de la ordenanza municipal de Manises tanto en período diurno como nocturno. Que los niveles de ruido integrantes de la planta son muy elevados superando en alguno de los casos los 90 dB(A). Con el aislamiento global de los cerramientos se disminuye este nivel sonoro estando en todos los lugares entre 55 y 70 dB(A), con dos valores puntuales en la nave de pretratamiento de 70.79 dB(A) en la fachada sur y 71.31 en la fachada oeste. Teniendo en cuenta la atenuación por distancia con la formulación empleada, la zona residencial de Manises recibiría unos niveles siempre inferiores a 15 dB(A). Se llevarán a cabo controles de las emisiones acústicas al menos cada 5 años o en un plazo inferior a 5 años si se estableciera en el procedimiento de evaluación de impacto ambiental o de autorización ambiental integrada.  
Sobre los cálculos de aguas pluviales. Se indica que los cálculos se han realizado teniendo en cuenta toda la superficie de actuación (104.289 m²).  
Sobre la incineración de animales muertos. Medidas de emisión y gestión de las partículas absorbidas en el ciclón de salida de gases de combustión. Se indica que el proyecto de actividad tiene contemplada la medición de la emisión de gases según la legislación existente por lo que se realizarán medidas continuas de las sustancias: NOx, CO, partículas totales, HCI y SO2". Las partículas como las cenizas procedentes de la cremación son separadas en el ciclón y se recogen y se envían a vertedero. La capacidad de tratamiento de animales muertos es de 150 kg/h. El funcionamiento de la incineradora se realiza únicamente en horario diurno, y el consumo de esta materia es irregular en función de la demanda del servicio. Las cenizas resultado de la incineración son inertizadas y junto con el concentrado de la depuradora se destinan a vertedero de residuos no peligrosos de conformidad con lo establecido en el Real Decreto 1.481/2001, de 27 de diciembre, por el que se regula la eliminación de residuos mediante depósito en vertedero.  
Sobre la altura de chimeneas y torres. Existen dos chimeneas: chimenea de caldera de combustión de biomasa en depuración (6 m.) y chimenea de horno de cremación de animales muertos (10 m.). En cuanto a la altura de las torres, ambas tienen una altura de 10 m. Altura inferior a la de la nave de maduración que tiene una altura de 12 m. Se dispone de informe favorable al estudio de integración paisajística realizado para el plan especial de la planta.  
Alegaciones formuladas por Carmen Martínez Ramírez alcaldesa-presidenta del Ayuntamiento de Quart de Poblet. En lo referente a la compatibilidad urbanística del suelo, se indica que se ha tramitado un plan especial y que dependiendo de su aprobación se obtendrá la autorización ambiental integrada de la instalación.   
En fecha 9 de septiembre de 2008, se recibe del Servicio de Control Integrado de la Contaminación, el acuerdo de 10 de julio de 2008 del director general para el Cambio Climático por el que se avoca la tramitación y resolución del procedimiento de autorización ambiental Integrada iniciado por la Entidad Metropolitana para el tratamiento de residuos para la planta. Se adjunta copia del informe del Servicio de Residuos Urbanos (25 de mayo de 2008) sobre idoneidad de la instalación y copia de los anuncios de información pública en el tablón de anuncios del Ayuntamiento de Manises y copia del documento acreditativo del plazo de su exposición pública en el DOCV nº 5563 de fecha 25 de julio de 2007 y del DOCV de fecha 20 de septiembre de 2007 de corrección de errores.  
Se adjuntan otros documentos e informes que ya habían sido remitidos por los servicios territoriales.  
2. Informes sectoriales.  
Tenidas en cuenta las alegaciones formuladas y la documentación técnica aportada en la tramitación del expediente, se han solicitado una serie de informes sectoriales que se detallan a continuación:  
Informe Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico (25 de febrero de 2008):  
- Contenido de la documentación aportada. El tránsito de camiones, la depuración de agua y las operaciones automáticas de ventilación y desodorización se realizará tanto en horario diurno como nocturno. La actividad en el interior de las naves y el mantenimiento de equipos en el taller se desarrollará en horario diurno incluso en picos de trabajo. Se ha realizado un análisis de los ruidos existentes en las zonas cercanas a la parcela que ocupa. Se ha realizado una zonificación de la zona y se ha considerado que las principales fuentes sonoras son la circulación de vehículos, la planta de selección de residuos, planta de fermentación, planta de maduración, planta de afino de compost, incineradora animales muertos, taller y depuradora.  
A partir de los niveles de emisión de los equipos y maquinaria, y teniendo en cuenta el aislamiento de los cerramientos y la atenuación por la distancia se calcula el nivel de ruido que transmitirá la actividad. Dichos valores no superan los límites establecidos por la Ley 7/2002, para las zonas de uso industrial.  
- Límites de los niveles sonoros establecidos por la legislación vigente. La actividad no transmitirá niveles sonoros de recepción, en función del uso dominante de la zona, superiores a los indicados en el Anexo II de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Comunidad Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica. En particular, para zonas de uso industrial, los niveles de recepción externos son: 70 dB(A) durante el día y 60 dB (A) durante la noche.  
- Observaciones al proyecto presentado. De acuerdo con el artículo 18 del Decreto 266/2004, de 3 de diciembre, del Consell de la Generalitat, por el que se establecen normas de prevención y corrección de la contaminación acústica en relación con actividades, instalaciones, edificaciones, obras y servicios, los titulares de las actividades sujetas a autorización ambiental integrada, susceptibles de generar ruidos y vibraciones, deben llevar a cabo un control de las emisiones acústicas y de los niveles de recepción del entorno, mediante la realización de auditorías acústicas, al inicio del ejercicio de la actividad o puesta en marcha y, al menos, cada cinco años. - La auditoría acústica debe ser realizada por una entidad colaboradora en materia de calidad ambiental para el campo de la contaminación acústica, de acuerdo con el Decreto 229/2004, de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se establecen las funciones de las entidades colaboradoras en materia de calidad ambiental y se crea y regula su registro.  
- Conclusiones. En virtud de lo expuesto en el informe, se estima suficiente la documentación aportada en relación con la legislación de contaminación acústica aplicable.  
Informe Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano (9 de marzo de 2007). Según el informe se indica:  
- No existe constancia de la existencia de ningún elemento arquitectónico que pueda verse afectado por la actuación.  
- La prospección arqueológica no ha localizado restos de cultura material antigua ni de yacimiento arqueológico en el área propuesta. No obstante, dicha área se encuentra a 225 m. aproximadamente de la Villa Romana del Pou de Sargueta.   
- El estudio de impacto ambiental ha propuesto una serie de actuaciones tendentes a minimizar los efectos negativos sobre el paisaje y el medio ambiente circundante: elección de una solución arquitectónica estéticamente apropiada, la creación de una barrera arbórea perimetral, la limitación en altura vertical de las estructuras, la instalación de pantallas acústicas en todas las zonas con maquinaria, la creación de un espacio lúdico y de concienciación ciudadana y el empleo de control y eliminación de malos olores, fugas y vertidos accidentales.  
- Desde la consideración del patrimonio etnológico el impacto se revela inexistente.   
Visto el precepto indicado y de conformidad con el informe de los Servicios Técnicos se informa Favorablemente a los efectos patrimoniales contemplados en el art. 11 de la Ley 4/98, de 11 de junio de Patrimonio Cultural Valenciano.  
Resolución aprobación definitiva del expediente del Plan Especial «Instalación 3» del Plan Zonal de Residuos Zonas III y VIII de Manises (04.07.08):  
La directora general de Ordenación del Territorio resuelve:  
1. Considerar cumplimentado el Acuerdo de la Comisión Territorial de Urbanismo de fecha 23 de enero de 2008, por cuanto el expediente ha sido corregido de conformidad con los condicionantes señalados en el mismo.  
2. Declarar definitivamente aprobado el expediente de Pla Especial Instalación III Plan Zonal de Residuos Zonas III y VIII de Manises.  
3. Ordenar la publicación del acuerdo aprobatorio, conforme el procedimiento legalmente previsto y proceder al sellado del expediente de referencia.  
Informe del Servicio de Residuos Urbanos. Se informa lo siguiente en relación con la idoneidad de las instalaciones (25.05.08):  
El citado proyecto se incluye en las previsiones establecidas en el Plan Zonal de Residuos de las Zonas III y VIII, aprobado por Orden de 18 de enero de 2002, del conseller de Territorio y Vivienda. La instalación 3, se proyecta para la gestión de los residuos urbanos producidos en la comarca de l'Horta, perteneciente al Área de Gestión 1.   
Respecto a la Instalación 3 citada, y en relación con la legislación vigente en materia de residuos, se informa lo siguiente:  
1. La ubicación de la Instalación 3 será la siguiente: Término municipal de Manises. Polígono 15, parcelas 50, 53, 57, 58, 64, 70, 73, 85, 91, 105, 106, 107, 108, 54, 83, 84, 97. Coordenadas UTM (X: 712778-713438; Y: 4373581-4373917).  
2. Las actividades solicitadas incluyen una planta de tratamiento de residuos urbanos, mediante la recuperación mecánica y manual previa de residuos recuperables y el compostaje de la fracción orgánica recuperada y una incineradora de animales domésticos muertos.  
3. Los residuos admisibles en la planta serán únicamente los residuos urbanos, conforme a la definición del artículo 3, párrafo b) de la Ley 10/1998, de 21 de abril, de Residuos. En concreto se tratarán los residuos urbanos recogidos en masa, poda y animales domésticos muertos. Los códigos que se solicitan son los siguientes: 200201 residuos biodegradables de parques y jardines, 200301 Mezclas de residuos municipales, 200399 residuos municipales no especificados en otra categoría (animales domésticos muertos).  
4. En cuanto a la planta de clasificación de residuos urbanos y compostaje de la fracción orgánica, se deberá cumplir los siguientes condicionantes:  
Se deberá garantizar en todo momento que se realiza un control exhaustivo de la calidad del material obtenido tras el proceso de compostaje, además de proceder a la correspondiente inscripción en el registro de productos fertilizantes de la Dirección General de Agricultura del Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación.  
Asimismo, se deberá garantizar en todo momento la correcta gestión de los lixiviados producidos durante el proceso de compostaje, realizando controles de su composición y de los volúmenes producidos.  
Diariamente deberán registrarse todos los flujos de materiales producidos en la planta tanto en lo que respecta a cantidades de residuos tratados, materiales recuperados, rechazo de la criba, rechazo del afino del compost, compost producido, con el fin de obtener los balances de recuperación y reducción de residuos a eliminar en el vertedero.   
Anualmente se deberá remitir a la Dirección General para el Cambio Climático una memoria donde se recoja el balance global de las instalaciones en materia de residuos.  
Se recuerda que los residuos destinados a eliminación se limitarán a aquellos residuos o fracciones residuales no susceptibles de valorización de acuerdo con las mejores técnicas disponibles, conforme al artículo 18 de la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de Residuos de la Comunitat Valenciana.  
Asimismo, los residuos no valorizables obtenidos se eliminarán de acuerdo con el Real Decreto 1481/2001, de 27 de diciembre, por el que se regula la eliminación de residuos mediante depósito en vertedero, y la Decisión 2003/33/CE, de 19 de diciembre de 2002, por la que se establecen los criterios y procedimiento de admisión de residuos en vertederos.  
Previa puesta en marcha de las instalaciones, se deberá aportar los certificados de aceptación de los gestores autorizados de destino de cada uno de los residuos que se separan en el proceso de clasificación previa.  
El sistema de tratamiento de gases, que comprende un total de 3 biofiltros cubiertos mediante una lámina de polietileno flexible anclada en la parte superior de los muros que contienen el lecho filtrante y con sistema independiente de lavado de gases cada uno, se considera adecuado. El Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico es el que deberá determinar el tipo de controles, la periodicidad y la metodología a utilizar para la toma de muestras y las analíticas a realizar.  
5. En cuanto a la instalación de incineración de animales domésticos muertos, se deberá cumplir los siguientes condicionantes:  
Las condiciones aplicables a la instalación serán las establecidas en el anexo IV del Reglamento (CE) nº 1774/2002, en cuanto a condiciones generales y de explotación, vertido de aguas residuales, residuos, medición de la temperatura y condiciones anormales de funcionamiento.  
Los residuos generados en el proceso deberán entregarse a gestores autorizados de acuerdo con la Ley 10/1998 de Residuos y la Ley 10/2000 de Residuos de la Comunidad Valenciana.  
En caso de generar residuos peligrosos durante el proceso, se deberá solicitar su inscripción en el Registro de Pequeños Productores de Residuos Peligrosos de la Generalitat Valenciana.  
En cuanto al foco de emisión de contaminantes a la atmósfera y el control de emisiones a la misma, se estará a lo que disponga el órgano competente en la materia.  
Conclusiones del informe: en lo relativo a la gestión de residuos en la instalación, conforme a la Ley 10/1998, de Residuos y la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de Residuos de la Comunidad Valenciana, se concluye que el proyecto se considera adecuado.  
Consideraciones ambientales.  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
La instalación III, se sitúa en varias parcelas del extremo suroeste del término municipal de Manises junto a la zona de ampliación del aeropuerto de Manises y junto a la zona de actuación logística del puerto en el término municipal de Riba-roja.   
Desde el punto de vista geológico y geomorfológico los terrenos se ubican sobre la llanura cuaternaria de la Plana de Valencia. Esta llanura está formada por materiales cuaternarios de espesor variable donde se intercalan los paquetes de conglomerados, gravas, arenas, limos y arcillas que se disponen horizontalmente.  
Edafológicamente, los suelos están catalogados con fluvisoles y cambisoles cálcicos. Estos suelos han sido transformados por el hombre para el aprovechamiento agrícola.  
Desde el punto de vista hidrogeológico el ámbito del plan especial se ubica sobre el sistema acuífero «Plana de Valencia». Se caracteriza por ser un acuífero multicapa, donde los materiales permeables constituyen acuíferos de interés, mientras que las arcillas y limos actúan como acuitardos con escaso o nulo interés para la captación de aguas subterráneas. El funcionamiento hidráulico está caracterizado por la existencia de un flujo hacia el mar, con cotas piezométricas que oscilan entre los 70 m.s.n.m. en los puntos más occidentales y 1 m.s.n.m. en los de descarga del borde oriental. En su conjunto, el acuífero es excedentario y las aguas se utilizan en su mayoría para el abastecimiento urbano e industrial así como para el agrícola y ganadero.  
La vulnerabilidad del acuífero frente a la contaminación es elevada por el carácter permeable de los materiales que lo constituyen. Actualmente ya se detectan elevadas concentraciones en nitratos por contaminación agrícola.  
El clima de la zona es típicamente Mediterráneo caracterizado por inviernos suaves y veranos calurosos y secos. Las temperaturas oscilan en torno a los 20ºC, incrementándose en verano con valores alrededor de los 30º - 35ºC y descendiendo en invierno hasta los 10ºC.  
Las precipitaciones suelen darse en primavera y sobre todo en otoño donde se produce un periodo excedente en humedad que va de octubre hasta febrero.  
Los vientos de levante, frescos y húmedos son los más abundantes, aunque en ocasiones soplan los vientos de poniente muy secos y de gran intensidad que resecan y elevan la temperatura del aire significativamente.  
La vegetación existente en la zona se compone principalmente de cultivos de regadío, principalmente cítricos y caquis. La fauna que se instala en la zona es la típica de áreas naturales muy antropizadas por la presencia de cultivos de regadío y la actividad industrial así como importantes vías de comunicación, no destacando por su singularidad ninguna especie.   
El paisaje de la zona se caracteriza por ser una zona llana dedicada al cultivo de cítricos y a la industria. Actualmente los cultivos están siendo sustituidos por polígonos industriales, trazados de importantes vías de comunicación y la ampliación del aeropuerto de Manises.  
2. Afecciones legales.   
El análisis y evaluación ambiental llevada a cabo en el estudio del plan especial tramitado y aprobado, ha corregido y eliminado cualquier tipo de afección legal que pudiera afectar al suelo propuesto en el plan especial.  
El plan especial ha tenido en cuenta los accesos a las instalaciones, los usos del suelo, la disponibilidad de agua y suministro de agua potable, la gestión de aguas residuales y red de saneamiento, el vertido aguas pluviales a zona inundable y la correcta gestión de los residuos.  
3. Identificación y valoración de los impactos.  
Las principales acciones derivadas de la construcción y explotación de las instalaciones son:  
Fase de construcción: acondicionamiento de caminos, arranque de la vegetación, instalación tendido eléctrico, vallado perimetral, explanaciones, ajardinamientos, construcción de viales, zanjas de recogida de pluviales y lixiviados, solera de hormigón y construcción de naves, transporte e instalación de maquinaria.  
Puesta en marcha: circulación diaria de camiones de residuos, circulación vehículos trabajadores, descarga y tratamiento de los residuos en planta, incineración de animales domésticos, almacenamiento de productos valorizados para su comercialización o entrega a gestor autorizado, almacenamiento y depuración de lixiviados.  
Fase de abandono: desmantelamiento instalaciones, restauración parcelas y gestión adecuada de los residuos generados.  
Las acciones anteriormente descritas generarán impactos sobre:  
Atmósfera: partículas en suspensión, emisión de gases, olores, ruidos y vibraciones.  
Hidrología superficial y subterránea: alteración de los drenajes, posible contaminación de las aguas superficiales y subterráneas. Posibles captaciones de agua para uso en las instalaciones.  
Vegetación y fauna asociada: la maquinaria y el trasiego de camiones hasta el complejo (ruido, vibraciones, emisión de partículas y gases) afecta negativamente el desarrollo de la vegetación y la recuperación del hábitat para la fauna precedente.   
Paisaje: construcción de naves, chimeneas, instalaciones auxiliares, voladura de productos sólidos de escasa densidad y el tránsito constante de camiones.  
Usos del suelo: el suelo pasa de ser agrícola a industrial.  
Sosiego público: alteración por ruido y vibraciones debido al tráfico de vehículos.   
Infraestructuras: supone el deterioro de las infraestructuras de transporte por incremento de la circulación de camiones, por otra parte la propia instalación supone una mejora en la gestión de los residuos urbanos y un incremento local en la demanda de servicios y adquisición de bienes de equipo.   
Socioeconomía y población: el incremento del empleo local directo y/o indirecto supondrá un efecto positivo en la economía local y comarcal. Afecta negativamente a las urbanizaciones cercanas.  
Salud y seguridad pública: alto grado de circulación de camiones por los caminos de acceso y correcta gestión de los residuos urbanos.  
Los impactos derivados de la propia implantación de la instalación sobre el suelo propuesto fueron considerados y evaluados favorablemente desde el punto de vista ambiental en el plan especial tramitado.  
4. Consideración medidas correctoras y programa de vigilancia ambiental.  
Con el fin de minimizar los impactos derivados de la implantación de la actividad, el proyecto ha incorporado una serie de medidas correctoras tendentes a minimizar y eliminar en alguno de los casos los impactos generados. Además se ha diseñado un plan de vigilancia ambiental que permite garantizar el cumplimiento de las medidas correctoras propuestas.   
Medidas correctoras:  
Instalaciones.   
Se ha seleccionado una solución arquitectónica estéticamente apropiada, se ha creado una barrera arbórea perimetral, se han limitado en altura vertical las estructuras, todas las zonas con maquinaria están totalmente aisladas del exterior, se ha creado un espacio lúdico y de concienciación ciudadana, conformación de zonas verdes, utilización de métodos de control y eliminación de malos olores, fugas y vertidos accidentales. Se mantienen las servidumbres de paso de viales afectados por la actividad.  
Planta de tratamiento y compostaje.  
Construcción de las instalaciones en naves totalmente cerradas y cubiertas sobre solera impermeable y sistema de recogida de derrames. Depuradora de aguas sucias y lixiviados y reutilización de los mismos. Sistema de extracción y tratamiento de gases. Mediciones de gases y partículas, control de olores, seguimiento de niveles acústicos, almacenamiento y gestión de los residuos valorizados mediante gestores autorizados y limpieza de las instalaciones.  
Se dotará de los elementos de control que permita realizar mediciones tanto de gases como de partículas, según el anexo III de la Orden de 18 de octubre sobre prevención y corrección de la contaminación atmosférica.  
La incineradora de animales domésticos muertos.  
Control de emisiones de partículas, gases y olores. Se dotará de los elementos de control que permita realizar mediciones tanto de gases como de partículas, según el anexo III de la Orden de 18 de octubre sobre prevención y corrección de la contaminación atmosférica.  
Las cenizas derivadas del proceso de incineración serán inertizadas y enviadas a vertedero controlado de residuos no peligrosos.  
Taller.  
Todos los residuos derivados de la reparación y mantenimiento de los equipos y camiones se almacenarán y gestionarán de acuerdo a su tipología.  
Plan de vigilancia ambiental.  
El plan de vigilancia ambiental establece los tipos de documentos básicos que componen el sistema de control medioambiental y definir su contenido, formato y sistema de codificación así como los procesos de elaboración, aprobación, revisión, distribución y control de los mismos.  
El plan de vigilancia ambiental se iniciará en la fase de construcción de la planta y se medirán y tomarán muestras sobre: la velocidad y dirección del viento, resto de variables meteorológicas, polvo en las operaciones transporte, carga y descarga de materiales, movimientos de tierra..., control fenómenos erosivos, aparición yacimientos arqueológicos, mantenimientos plantaciones, fauna, ruidos en la maquinaria y vehículos, residuos generados en la obra. Se redactarán informes y se actuará cuando los resultados sean no conformes a lo establecido como nivel óptimo de referencia.  
Durante la fase de funcionamiento de las instalaciones, se tomarán medidas para el control del cumplimiento de los niveles establecidos en las legislaciones sectoriales conforme a los usos previstos. Se realizarán revisiones periódicas de filtros y demás medidas correctoras aplicadas para reducir las emisiones de gases, olores y polvo a la atmósfera, control de ruido, análisis químicos, físicos y microbiológicos de los efluentes líquidos generados en las instalaciones y de suelos, análisis químicos de aguas superficiales y subterráneas, mantenimiento de zonas verdes y barreras vegetales, revisiones periódicas de la red de saneamiento, control sobre la tipología y gestión de los residuos generados, mantenimiento y conservación de señales de tráfico y puestos de acceso y control.   
Considerando las medidas correctoras propuestas en el EIA, el plan de vigilancia ambiental del que se dispone, la existencia de un plan especial que permite el cambio de usos en el emplazamiento propuesto y los informes que se han recibido como consecuencia de las consultas realizadas y que se recogen en esta declaración de impacto ambiental, se considera que la planta de tratamiento de residuos urbanos propuesta en el presente proyecto generará unos impactos ambientales compatibles con el entorno que la rodea.  
Consideraciones jurídicas.  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. La actividad propuesta se encuentra incluida en el Anexo I, apartado 6a del Decreto 162/1990 de 15 de octubre por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 16, apartado 2, letra m), del Decreto 217/2007, de 26 de octubre, por el que se modifica el Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo lo anterior, y en base a las facultades que tengo legalmente atribuidas se formula la presente declaración de impacto ambiental:  
  
  
Primero  
Estimar favorable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la declaración de impacto ambiental correspondiente al proyecto de planta de valorización de residuos «Instalación III» del Plan Zonal de Residuos de la Comunidad Valenciana, zonas III y VIII. Área de Gestión 1 situado en el término municipal de Manises (Valencia), promovido por la Entidad Metropolitana para el Tratamiento de Residuos (EMTRE), siempre que la actividad se desarrolle de conformidad con el cumplimiento de las medidas propuestas en la documentación tramitada y los condicionantes establecidos en el siguiente apartado, así como las modificaciones introducidas por éstos.  
  
Segundo  
Como condiciones a cumplir en la ejecución del citado proyecto se establecen las siguientes:  
Las instalaciones deberán ajustarse a lo establecido en el plan especial en lo referente a: accesos, ordenación del sector, suministro de agua potable, gestión de aguas residuales y red de saneamiento, gestión de residuos, paisaje y patrimonio.  
En ningún caso se almacenarán residuos fuera de las naves de la planta.   
Las instalaciones y los alrededores se mantendrán limpias de elementos volátiles y cualquier otro residuo derivado del transporte y tratamiento de los residuos.  
El Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico deberá determinar el tipo de controles, la periodicidad y la metodología a utilizar para la toma de muestras y las analíticas a realizar en las instalaciones. De este modo se garantizará el correcto tratamiento de gases y olores, la emisión de partículas a la atmósfera y el ruido generado por la maquinaria y tránsito de camiones de transporte de residuos.   
Los residuos generados en cada uno de los procesos de clasificación tratamiento, e incineración serán gestionados y almacenados según su tipología. Se controlará la impermeabilidad de la balsa de lixiviados y la composición de los mismos. Será el Servicio de Residuos Urbanos quien controle la correcta gestión de todos y cada uno de los residuos generados en las instalaciones.   
  
Tercero  
Se notificará a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Se publicará la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 24 de septiembre de 2008. La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 293/2007-AIA.  
Título: Gasoducto APB-45 el Verger - Xàbia (transporte secundario marina alta).  
Localización: El Verger, Ondara, Denia, Pedreguer, Gata de Gorgos, Xàbia (Alicante).  
Órgano sustantivo: Servicio Territorial de Energía de Alicante.  
Promotor: Gas Natural Transporte SDG, SL.  
Descripción del proyecto  
La actuación consiste en la instalación de una canalización enterrada que permitirá el suministro de gas natural en Alta Presión B (APB) al eje El Verger, Ondara, Denia, Pedreguer, Gata de Gorgos y Xàbia. Los datos técnicos del Gasoducto son:  
- Canalización en alta presión B, de acero de diámetro 10" de 12,995 km de longitud desde la posición 15-20-04 del gasoducto en proyecto de Enagas hasta la estación de regulación y medida de Gata de Gorgos.  
- Canalización en alta presión B, de acero de 8" de diámetro de 2 km de longitud desde el punto de entrega en Gata de Gorgos hasta las proximidades del límite entre los términos municipales de Gata de Gorgos y Denia.  
- Canalización en alta presión B, de acero de 6 « de diámetro de 3,7 km de longitud desde el final de la canalización de 8" hasta el final del trazado proyectado en el Término municipal de Xàbia.  
- Canalización en alta presión B, de acero de 6" de diámetro de 5,7 km de longitud que constituye el ramal que llega hasta Denia y que comienza desde la derivación de la línea principal de Ondara.  
- Cable de telecomunicaciones para control de la infraestructura.  
- Estaciones de regulación y medida de APB/APA situadas en El Verger, Ondara, Pedreguer, Gata de Gorgos, Xàbia y Denia.  
- Válvulas intermedias de seccionamiento.   
- Sistema de protección catódica.  
La longitud total del gasoducto previsto es de 24,395 km; la presión máxima de operación será de 45 bar.  
Las unidades constructivas más importantes que componen la obra son:  
- Apertura de pista de trabajo: según las características del terreno dicha apertura afectará a una porción de terreno variable de 10 a 12 metros.  
- Excavación y apertura de zanja.  
- Perforaciones horizontales: en los cruces con carreteras, autopistas y vías de ferrocarril el cruce se realizará mediante perforación horizontal; en los cruces con ríos y arroyos la tubería se lastrará. Los márgenes de los cauces se protegerán de manera conveniente para evitar la erosión.  
- Distribución y manipulación de tuberías.  
- Montaje mecánico: comprende las operaciones de corte y soldado de la tubería.  
- Realización de pruebas de estanqueidad y resistencia.  
- Restitución del terreno.  
La afección a fincas particulares se concreta en la expropiación forzosa de los terrenos sobre los que se ha de construir las instalaciones fijas en superficie, la imposición de servidumbre permanente de paso de gas a lo largo del trazado de la conducción con una anchura de tres metros, uno y medio a cada lado del eje, por donde discurrirá enterrada la tubería así como una limitación de dominio de cinco metros donde se restringe el uso del suelo para ciertas actividades.  
Tramitación administrativa.  
El 14 de marzo de 2006 se inicia la tramitación de la aprobación de la autorización administrativa del gasoducto APB con la remisión al órgano sustantivo de la documentación preceptiva.  
El 26 de octubre de 2007 se recibe en los Servicios Centrales de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda documentación consistente en proyecto, estudio de impacto ambiental y los documentos acreditativos de la realización del trámite de exposición pública a efectos de la emisión de la preceptiva declaración de impacto ambiental.   
El día 28 de diciembre de 2007 se realiza requerimiento al órgano sustantivo para que se complete el expediente con la aportación del informe regulado en el artículo 11 de la Ley 4/1998, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
Información pública.   
La información pública se realizó mediante publicación en el Boletín Oficial de la Provincia de Alicante del día 27 de abril de 2007 y en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana del día 26 de abril de 2007.  
Durante el periodo de información pública se presentaron alegaciones:  
- Endesa Gas Transportista realiza la siguiente alegación de carácter ambiental:  
«....la falta de concreción del trazado hace imposible comprobar en qué medida se está afectando a lugares de interés comunitario (LICs), zonas de especial protección arqueológica o entornos protegidos como el parque natural del Montgó, cuyo plan de ordenación de recursos naturales se ve afectado por el trazado propuesto. En consecuencia, se debería denegar la solicitud efectuada, a la espera de que la documentación aportada permita efectuar la obligatoria evaluación ambiental.»   
Con respecto a ello se considera que mediante la declaración de impacto ambiental se tratará de delimitar las afecciones ambientales ocasionadas por el proyecto fundamentándose dicha delimitación en los informes sectoriales solicitados.   
No obstante, cualquier variación del proyecto que entre dentro de los supuestos recogidos en la legislación de impacto ambiental, dicha variación deberá someterse nuevamente al procedimiento de evaluación de impacto ambiental.  
Afecciones legales.  
Término municipal de El Verger:  
- Zona de Influencia de la Zona Húmeda «Desembocadura y frente litoral del riu Racons».  
- Área de amortiguación de impactos del parque natural de la marjal de Pego - Oliva.  
- Vías Pecuarias: colada del Azagador Real, colada del Camino Viejo de Denia, colada del Vergel a Jávea.  
Término municipal de Ondara:  
- Dominio público hidráulico: riu Girona, barranco de L'Alberca.  
- Vías pecuarias: colada de la Llosa.  
- Suelo forestal (cruce del rio Girona).  
Término municipal de Pedreguer:  
- Área de amortiguación de impactos del parque natural del Montgó.  
- Vías pecuarias: colada del Pou dels Olbits, colada de Oquins a la Llosa.  
- Suelo forestal  
Término municipal de Gata de Gorgos:  
- Área de amortiguación de impactos del parque natural del Montgó.  
- Vías pecuarias: colada de Denia a Gata, colada de Entretérminos.  
Xàbia:   
- Área de amortiguación de impactos del parque natural del Montgó.  
- Vías pecuarias: colada de Cabañes  
Denia:  
- Área de amortiguación de impactos del parque natural del Montgó.  
- Dominio público hidráulico: barranco del Regatxo, barranco de la Fusta.  
- Vías pecuarias: colada de Jávea al Mar.  
Respecto al planeamiento urbanístico vigente en los municipios afectados, la mayor parte del recorrido transcurre por suelo no urbanizable sin protección específica y suelo industrial. En el término municipal de Pedreguer el gasoducto ocupará suelo no urbanizable de protección agrícola.   
Informes sectoriales.  
De acuerdo con las afecciones del proyecto se ha emitido el siguiente informe sectorial:  
- El día 18 de julio de 2008 el Servicio de Ordenación Sostenible del Medio emite el siguiente informe (en extracto):  
«El presente proyecto tiene afecciones territoriales sobre diferentes espacios naturales protegidos, en concreto sobre sus zonas periféricas de amortiguación, tanto en el parque natural de la Marjal de Pego - Oliva como en el parque natural del Montgó...  
La legislación que establece la normativa general y particular, de los diferentes espacios naturales protegidos y sus zonas periféricas de amortiguación de impactos viene regulada por el Decreto 280/2004, de 17 de noviembre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales del Parc Natural del Marjal de Pego - Oliva, el Decreto 180/2002, de 5 de noviembre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales del Montgó y el Decreto 229/2007, de 23 de noviembre del Consell, por el que se aprueba el Plan Rector de Uso y Gestión del parque natural del Montgó.»  
El informe considera de aplicación al proyecto ciertos apartados de los artículos 27, 28 y 36 del citado Decreto 229/2007 en los que se establecen una serie de medidas protectoras que se incorporarán a los condicionantes ambientales y cuyo contenido se transcribe en su totalidad:  
Artículo 27. Protección de recursos hidrológicos:  
1. Protección de la calidad de los recursos:  
a) Se prohíbe cualquier vertido sólido o líquido, potencialmente contaminante, a cauce o sobre otro tipo de lecho, terrestre o marino, en el ámbito geográfico de esta normativa. Se acelerarán al máximo las acciones de depuración de aguas con el objetivo de garantizar la óptima calidad de las mismas en el momento de verterse.  
Artículo 28. Protección de la red natural de drenaje  
1. Se prohíbe cualquier actividad que suponga entorpecer, obstruir o modificar el lecho de algún elemento propio de la red de drenaje, en el ámbito del PRUG. Cualquier actuación que pueda suponer una modificación morfológica o cambios temporales o definitivos en la vegetación o fauna que los habitan, deberá ser informada favorablemente, con carácter previo, por el órgano que corresponda de la Conselleria competente en materia de medio ambiente.  
Artículo 36. Infraestructuras lineales  
3. Todas las actuaciones de infraestructura, proyectadas en el ámbito del PRUG, que, por razón de su naturaleza, se consideren como autorizables en la presente normativa, así como aquellas destinadas al servicio del parque natural, prevención de incendios, servicio de protección civil de la Comunidad Autónoma o del Estado y redes de prevención de riesgos naturales, deberán atender, además de la legislación sectorial correspondiente, a los requisitos siguientes:  
a) Los trazados o emplazamientos deberán seleccionarse teniendo en cuenta las condiciones ecológicas y paisajísticas del territorio, para evitar la creación de obstáculos en la libre circulación de la fauna y de las aguas, o rellenos de sedimentos, la degradación de la vegetación natural o los impactos paisajísticos.  
b) Durante la realización de las obras deberán adoptarse las precauciones necesarias para evitar la destrucción de la cubierta vegetal, debiéndose proceder, a la terminación de las obras, a la restauración del terreno y de la cubierta vegetal. Asimismo, se evitará la realización de obras en aquellos periodos en que puedan comportar alteraciones y riesgos para la fauna.  
Respecto a la integración paisajística del gasoducto añade:  
«En todo caso se utilizará como pista de trabajo la red de caminos existentes, de forma que la excavación se realice en paralelo a vías de comunicación.  
La no adecuación para la realización de esta infraestructura de la CV-734, entre otras razones debido al impacto paisajístico de la misma sobre la estructura agrícola dado que se debe construir tanto la pista de trabajo como la propia zanja sin poder aprovechar ninguna infraestructura existente, por ello se recomienda la circulación de la misma por el camí Vell de Gata».   
El informe concluye valorando positivamente el trazado pero desfavorablemente la traza que discurre paralela a la CV-734 y proponiendo una serie de medidas correctoras que se incluirán en los condicionantes ambientales.  
Alternativas.  
Se plantea una alternativa a trazado que se iniciaría en la estación de regulación y medida situada en el Verger, bordea el municipio, se dirige al norte para llegar a Ondara desde donde partiría el ramal hasta Denia. El resto del trazado pasa por el límite del municipio de Pedreguer con Denia, y baja hasta continuar hasta Xàbia paralelo a la CV-734. Esta alternativa se descarta por su mayor afección a vegetación forestal.  
Se elige pues la alternativa principal que se plantea siguiendo el paralelismo con distintas vías de comunicación (A-7, CV-700, N-332, CV-731, CV-725, CV-724, CV-734).  
Consideraciones ambientales.  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad. Identificación y valoración de impactos.  
El estudio de impacto ambiental destaca los siguientes impactos que puede ocasionar la realización del proyecto como relevantes:  
- Generación de residuos.  
- Afección a la hidrología superficial.  
- Alteración de la calidad del agua subterránea y del suelo.  
- Incremento de la contaminación acústica.  
2. Consideraciones sobre la propuesta de medidas protectoras, correctoras y programa de vigilancia ambiental.  
Se proponen las siguientes medidas preventivas y correctoras:  
- Mantenimiento adecuado de la maquinaría con el fin de evitar vertidos de aceite y carburantes, reducir las emisiones sonoras y evitar exceso de contaminantes.  
- Realización del mantenimiento de la maquinaria en lugares acondicionados al efecto.  
- Planificación de las actividades de carga y descarga con el fin de evitar exceso de partículas en suspensión y riego previo de los materiales antes de su descarga.  
- Minimización de la generación de residuos por medio de la programación adecuada de las compras de materiales.  
- Construcción adecuada de las áreas de almacenamiento de materias primas, productos y residuos.  
- Restauración de suelos y vegetación mediante el depósito de tierra vegetal y la revegetación de la zona afectada.  
El programa de vigilancia ambiental propuesto comprende el seguimiento y control de las actuaciones a desarrollar en la fase de obras así como el seguimiento y control de las condiciones ambientales en la fase de explotación.   
Se considera que el estudio de impacto ambiental y el programa de vigilancia ambiental se muestran poco concretos en cuanto a la delimitación de los futuros impactos así como en la aplicación de medidas correctoras. Por lo tanto se juzga necesario ampliar las medidas correctoras a aplicar en todas las fases del proyecto que incluirán aquellas que el Servicio de Ordenación Sostenible del Medio ha incluido en su preceptivo informe.   
En cuanto a la afección sobre el patrimonio cultural, no se espera «a priori» ninguna afección relevante. No obstante, el tramo del gasoducto que circula paralelo (y no aceptable según informe del Servicio de Ordenación Sostenible del Medio) a la CV- 734, se encuentra a escasos metros de yacimientos arqueológicos inventariados. Este mismo hecho ocurre en la variación del trazado propuesta por el servicio anteriormente citado. Por lo tanto se juzga necesario un pronunciamiento previo de la Conselleria de Cultura a fin de evaluar la idoneidad del trazado original y de la alternativa propuesta por el camí Vell de Gata.   
En cuanto a las posibles variaciones del trazado propuesto, siempre que éstas entren dentro de los supuestos del Decreto 162/1990, modificado por el Decreto 32/2006, deberá someterse al procedimiento de evaluación de impacto ambiental sin perjuicio del pronunciamiento positivo que deba obtenerse del Servicio de Ordenación Sostenible del Medio en relación con la afección a espacios protegidos.   
Consideraciones jurídicas.  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. Anexo I.7  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificado por el Decreto 32/2006, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 16 del Decreto 131/2007, modificado por el Decreto 217/2007 del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por los particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.   
Por todo lo anterior formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto «Gasoducto APB-45 El Verger - Xàbia (transporte secundario Marina Alta)» excepto en el tramo que discurre paralelo a la CV-734 según se especifica en el punto informes sectoriales de la presente declaración de impacto ambiental.   
  
Segundo  
De acuerdo con el informe emitido por el Servicio de Ordenación Sostenible del Medio se estima no aceptable la parte del gasoducto que discurre en paralelo a la CV-734, proponiendo como alternativa al mismo el camí Vell de Gata.  
  
Tercero  
La parte aceptable del proyecto se realizará de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
1. Se obtendrá el informe regulado en el artículo 11 de la Ley 4/1998, del Patrimonio Cultural Valenciano cuyo sentido y condicionantes vincularán a la presente declaración de impacto. En la ejecución del proyecto y ante la aparición de restos, se actuará conforme a los preceptos contenidos en dicha Ley. En cualquier caso se velará por el máximo respeto a elementos etnológicos que pudieran aparecer cercanos a la traza del gasoducto.  
2. Se respetará la Ley 3/1995, de Vías Pecuarias solicitándose los permisos oportunos en relación con su afección.  
3. Se respetará el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.   
4. La pista de trabajo, siempre que esta discurra paralela al camino del Barranc de La Vall, el camino Vell de Gata y al camino de Barranqueres, no podrá superar en ningún caso una anchura de 8 metros y solo se podrá separar de estos caminos en aquellos tramos planteados en el proyecto o, en su caso de modificación en la fase de ejecución, tras comunicarlo por escrito a la Dirección del parque natural y con la conformidad por escrito de dicho organismo al que además se la comunicará con un mínimo de tres días de antelación el inicio de las obras.  
5. Con el fin de no crear impactos innecesarios, y siempre que técnicamente sea posible, se propone la utilización de las zonas de afección o trabajo de otros gasoductos para el trazado del actual. Asimismo se intentará no llegar en ningún punto del trazado a una anchura de 12 metros de pista de trabajo así como utilizar caminos existentes para el tendido de la conducción (término municipal de Gata de Gorgos).  
6. En el cruce con cursos de agua se intentará no crear afecciones innecesarias utilizando zonas ya previamente afectadas por otras infraestructuras, respetando al máximo a las poblaciones de fauna y flora de interés, y restaurando convenientemente estos espacios afectados mediante el empleo de técnicas que faciliten el arraigo de vegetación natural.  
A la terminación de las obras los cauces deberán quedar libres de cualquier tipo de residuos o estructuras que supongan una interrupción u obstáculo al libre paso de las aguas.  
7. Se habilitarán rampas en las zanjas para facilitar la salida de la fauna atrapada revisándose periódicamente éstas y evacuando a los posibles ejemplares atrapados.  
8. En la zona de influencia de la zona húmeda «desembocadura y frente litoral del Riu Racons» no podrán habilitarse parques de maquinaria ni zonas de acumulación de materiales que por sus características puedan generar vertidos que contaminen el subsuelo.  
9. En el caso de emplear algún producto químico en la prueba hidráulica, se deberá realizar una balsa de decantación de manera que los sobrantes tengan las características adecuadas para su vertido a cauce público. Los productos químicos sobrantes se derivarán a gestor autorizado.  
10. No podrá afectarse a ejemplares arbóreos que por sus características se encuentren incluidos en el ámbito de protección de la Ley 4/2006, de la Generalitat, de Patrimonio Arbóreo Monumental de la Comunitat Valenciana.  
11. Se restaurará convenientemente la cubierta vegetal así como los servicios afectados intentando interferir lo menos posible en la actividad agrícola. En la restauración de la cubierta vegetal se procurará no ejecutar acciones que puedan incidir en la propagación de especies exóticas invasoras respetando la Orden de 10 de septiembre de 2007, de la Conselleria de Medio Ambiente, por la que se aprueban medidas para el control de las especies vegetales exóticas invasoras en la Comunitat Valenciana.  
12. Todos los restos generados en la obra se derivarán a gestor o vertedero autorizado.  
13. Se respetarán los artículos 27, 28 y 36 del Decreto 229/2007 por el que se aprobó el Plan Rector de Uso y Gestión del Parque Natural del Montgó en los puntos transcritos en el apartado de informes sectoriales, de la presente declaración de impacto ambiental.  
14. Cualquier variación del trazado que, de acuerdo con la legislación vigente, por sus características lo requiera, deberá someterse al procedimiento de evaluación de impacto ambiental. En cualquier caso las variaciones del trazado deberán comunicarse y someterse a informe previo del Servicio de Ordenación Sostenible del Medio para lo cual se hará llegar la documentación pertinente en formato digital de acuerdo con las especificaciones del artículo 36 del Decreto 229/2007 anteriormente citado.  
  
Cuarto  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.   
  
Quinto  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia a 24 de septiembre de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 259/2008-AIA.  
Título: Explotación porcina de cebo .  
Promotor: Juan Francisco Niñerola Sabater.  
Autoridad sustantiva: Dirección General para el Cambio Climático.  
Objeto del proyecto: obtener la autorización ambiental integrada para la una explotación porcina de cebo.  
Localización: partida Les Planes, polígono 5, parcela 77, del término municipal de Rossell (Castellón).  
Descripción del proyecto.  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se pretende obtener la autorización ambiental integrada para una actividad porcina de cebo existente, cuyas características, según la documentación aportada, son:  
La explotación posee actualmente una capacidad para 3.005 animales (Grupo tercero).  
La actividad consiste en el cebo de cerdos desde los 20 kg hasta los 100 kg de peso vivo, momento en que se destinan a matadero. Se realiza 2,45 ciclos/año, realizándose vacío sanitario tras cada ciclo de engorde.  
La superficie de la explotación es de 16.053 m². Está constituida por tres naves de cebo de 780, 780 y 1.080 m² respectivamente, disponiendo además de dos lazaretos, una pequeña oficina, aseo y almacén. La capacidad de las naves es de 858, 858 y 1290 cerdos respectivamente. El resto de la superficie está ocupada por olivos en su mayor parte y una hilera de naranjos.  
Se considera que la explotación tendrá unas necesidades anuales de agua potable aproximada de 7.271 m³, disponiendo de una captación de aguas subterráneas para uso ganadero que compagina con la acometida municipal de agua potable. Esta captación de aguas subterráneas se utiliza únicamente en los casos de sequía o durante el verano, evitando su consumo en base a mayor coste económico. Se dispone de dos depósitos de almacenamiento de agua procedente de la red municipal de 130 m³ c.u. Según la documentación técnica, el Ayuntamiento de Rossell se abastece de aguas subterráneas, pero dispone de una red para explotaciones ganaderas de la zona lindante con el río Senia, proveniente del embalse de Ulldecona, que llega hasta esta explotación porcina.  
Los cerdos se engordan sobre slats. Los purines generados en la explotación quedan retenidos en fosas de purines. Dos de las naves disponen de fosas de 99 m de largo por 1 m de ancho, y con pendiente del 2%, comenzando con una profundidad de 0,3 m y acabando con una profundidad de 2,3 m (considera altura media de 1,5 m), punto donde se ubica la válvula para carga a la cuba de retirada del purín, con una capacidad de almacenamiento de 295 m³. La tercera nave dispone de una fosa única bajo la nave de anchura media de 10,6 m por 90 m de largo y una profundidad media de 1,752 m, siendo la capacidad de almacenamiento de la nave de 1.635 m³. En esta nave hay tres líneas de slats longitudinales a la nave, dos de 1 m de ancho y otro de 2 m de ancho. La limpieza de los fosos ser realiza con agua a presión, con el objetivo de reducir el consumo de agua.  
Se calcula los purines que se generarán, en base al Real Decreto 324/2000 de Ordenación de las Explotaciones Porcinas, siendo de 6.460 m³/purín año, que incluirán a su vez 21.786 kg/N/año, lo que implica necesitar 128,15 ha de superficie agrícola donde aplicarlo como abono orgánico, justificando disponer de una superficie superior a la necesaria, (128,83 ha) distribuida entre los términos municipales de Rosell, La Senia (12,42 ha) y Canet, dedicados integralmente al cultivo de olivos, no vertiendo en zonas forestales o de pastos. El purín se extrae cada seis meses (aunque también se indica que se da una única extracción anual), tratado previamente con complejo enzimático que propicia la transformación de gran parte del nitrógeno soluble en nitrógeno protéico bacteriano, al mismo tiempo que se reducen los olores.  
No se dispondrá de estercolero ni de balsa de purines. Se dispone de capacidad de almacenamiento de purines superior a tres meses, tal y como establece el Real Decreto 324/2000.  
No existe recogida de aguas pluviales. Las aguas residuales de los aseos serán gestionadas junto al purín.  
Los cadáveres generados serán retirados a una caseta de recogida de cadáveres, disponiendo de contrato para utilizar dicho servicio, que es gestionado a través de una empresa gestora autorizada (se aporta certificado justificativo expedido por la Associació de Usuaris de casetes de recollida de cadàvers de bestiar no bovi de la provincia de Castelló).  
La ventilación adoptada en la explotación es estática vertical por cumbrera, completada con ventilación estática horizontal a través de ventanas, que permite una correcta ventilación sin que se requiera ventilación forzada.  
Se ha incluido un cálculo estimativo de las emisiones a la atmósfera asociadas a la actividad, correspondiendo a 7.700 kg de NH3 y 8 kg de N2O en los alojamientos, 3.606 kg de CH4 por fermentación entérica. Las emisiones producidas en los campos de cultivo donde se aplica el purín como fertilizante orgánico se estiman en 3.269 kg de NH3, 122 kg de N2O y 24.615 kg de CH4, calculado conforme a los cuadros de cálculo de emisiones de gases del sector ganadero proporcionados por el registro Estatal de Emisiones y Fuentes Contaminantes (EPER-España).  
Como medidas higiénico-sanitarias, la instalación está dotada de vallado perimetral y vado sanitario, pediluvios a la entrada de las naves, así como mallas pajareras en ventanas.  
Los residuos especiales producidos en la explotación (entre otros: envases de plástico vacíos sobrantes de los medicamentos, de productos de limpieza y los procedentes del mantenimiento de las instalaciones, como tubos fluorescentes, tuberías de polietileno que conducen a los bebederos), son almacenados temporalmente en contenedor y retirados periódicamente a través de empresa gestora autorizada a tal efecto.  
La explotación se localiza 800 metros de la explotación porcina más próxima y a 900 metros de una explotación avícola. El casco urbano más cercano corresponde al municipio de la Senia a 1.200 metros.   
Tramitación administrativa.  
1. Información pública. Remisión del expediente  
El expediente se inicia en fecha 3 de septiembre de 2008, con la remisión por la Dirección General para el Cambio Climático de proyecto, estudio de impacto ambiental, documentación complementaria y resultado de la información pública.  
La información pública se ha realizado mediante la publicación en el DOCV nº 5.728 de 26 de marzo de 2008, en el tablón de edictos municipal y notificado a los vecinos colindantes a la actividad, sin la presentación de alegaciones.  
Informes sectoriales  
Los informes incluidos en el expediente se recogen a continuación:  
Informe municipal favorable de compatibilidad urbanística, de fecha 5 de marzo de 2007.  
Licencia de actividad concedida en fecha 18 de noviembre de 1991 a nombre de Bautista Niñerola Cuartiella.  
Licencia por cambio de titularidad de fecha 23 de julio de 1993 a nombre de Juan Francisco Niñerola Sabater. La última ampliación, según se describe en la documentación técnica se realizó en 1991, sin que se tramitara la correspondiente evaluación de impacto ambiental, como ya imponía la legislación vigente en la materia.  
Registro de explotaciones porcinas, en el que se indica que la capacidad de la explotación es de 3.100 cerdos de cebo.  
Informe favorable de la Confederación Hidrográfica del Júcar de fecha 20 de noviembre de 2007. Para las aguas residuales domésticas se indica que deberá optarse (considerando inviable la utilización de una depuradora por el escaso volumen de agua residual generada) por la conexión a una red de alcantarillado que conduzca esta agua a una estación de tratamiento de aguas residuales, o al almacenamiento de las aguas residuales en depósito estanco e impermeable para posterior retirada por gestor autorizado o gestión de éstas y del resto de residuos generados según lo establecido en las disposiciones legales vigentes.  
El reducido volumen de aguas residuales domésticas estimado que se generará en la explotación anualmente hace que se considere viable la gestión conjunta con los purines.  
Afecciones legales.  
El suelo donde se desarrolla la actividad se califica como suelo no urbanizable común, según normas subsidiarias municipales.  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Castellón ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de planes de ordenación de los recursos naturales o planes rectores de uso y gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.  
Consideraciones ambientales.  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad e identificación de impactos.  
La parcela se localiza al norte del término municipal a 345 m.s.n.m., inserta en una zona agrícola de secano dedicada principalmente al olivar. Constituida por un único bancal longitudinal en sentido NE-SOE. Según la cartografía temática de esta Conselleria, está ubicada en una parcela de fisiografía plana. Litológicamente se caracteriza por estar constituida por cantos, gravas, arenas y arcillas. La naturaleza de las parcelas colindantes es similar a la ocupada por la explotación. La vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos es media. El riesgo de erosión actual es muy bajo (pérdida de 0-7 Tm/ha/año) y el de la erosión potencial es moderado (pérdida de 15-40 Tm/ha/año). No existe riesgo de deslizamiento ni de inundación.  
No existe afección a vía pecuaria catalogada en el término municipal.  
La zona donde se desarrolla la actividad, no presenta valores ambientales relevantes, ya que se ubica en un entorno con un grado de naturalidad escaso, siendo los elementos ambientales más destacables susceptibles de ser afectados por el proyecto:   
- El aire, por emisión de olores debido a los procesos anaerobios asociados a los residuos generados (purines y cadáveres).  
- Las aguas superficiales y subsuperficiales, por lixiviación de purines o percolación del mismo asociada a una incorrecta gestión del purín en la propia explotación o bien durante su utilización como abono orgánico.  
- El suelo, por alteración de sus propiedades asociada a la incorrecta gestión del purín en su utilización como abono orgánico; y el aire, por emisión de olores asociada a los purines generados y a la presencia de animales principalmente.  
Además de las medidas de gestión de la explotación, el estudio de impacto ambiental acompaña una serie de medidas correctoras, entre las que se incluye:  
- Se aplicará el purín respetando la distancia mínima en su distribución sobre el terreno, de 100 metros respecto de otras explotaciones del grupo segundo y tercero y a los núcleos urbanos.  
- El purín se extraerá de la explotación con un periodo mínimo de tres meses de retención mediante el tractor cuba propiedad del promotor, tratado con complejo bacteriano que fijará el nitrógeno, reduciendo los olores.  
- El purín no se verterá en zonas forestales o de pastos, únicamente en zonas de cultivo. Tampoco se admiten los vertidos del purín sobre cauces públicos o a distancias inferiores a 35 m. de pozos y sistemas de agua potable, a 200 m de campings, de cauces públicos y a 500 m de zonas acuícolas. Se respetará la distancia mínima en la distribución del estiércol sobre el terreno, de 100 m. respecto de otras explotaciones del grupo primero, y de 200 metros respecto a explotaciones del grupo segundo y tercero y a los núcleos urbanos.  
- Se procederá al laboreo de las tierras agrícolas antes de 24-48 h desde que se aplican los purines.  
Según la cartografía temática de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, la superficie donde se desarrolla la actividad se localiza en un suelo con una vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos media, por lo que no deberá excederse la concentración de 170 kg N/ha al aplicar los purines como abono orgánico en campos de cultivo.  
Se ha detectado contradicciones en la planificación del abonado con el purín, por lo que, deberá elaborarse un plan de gestión y producción agrícola del purín.  
La superficie agrícola localizada en parcelas del término municipal de La Senia (12,42 ha), provincia de Tarragona, donde se declara aplicar el purín, deberán sustituirse por superficie equivalente localizada en la provincia de Castellón, ya que se dispone de legislación sectorial propia que condiciona la autorización de la actividad en esta Comunidad Autónoma, correspondiendo además el control de la actividad (incluido la gestión del purín), a la administración propia del territorio donde se localiza la actividad.  
Atendiendo a las características del medio y de la actividad, de considera viable la actividad, desde el punto de vista medioambiental, siempre que se desarrolle conforme a lo establecido en el estudio de impacto ambiental y se complemente con la adopción de los condicionantes recogidos en esta declaración de impacto ambiental.  
Consideraciones jurídicas.  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1.h.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El articulo 16, apartado 2, letra m), del Decreto 217/2007, de 26 de octubre, por el que se modifica el Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello, y en uso de las facultades legalmente establecidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a solo los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de explotación porcina de cebo, localizada en el polígono 5, parcela 77, del término municipal de Rossell (Castellón), promovido por Juan Francisco Niñerola Sabater, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
Con el fin de garantizar la disponibilidad de recursos hídricos para la actividad, deberá regularizarse la explotación de acuíferos ante los organismos de cuenca correspondientes de acuerdo con lo establecido en la Ley de Aguas.  
Deberá presentar justificación legal del aprovechamiento de agua potable de la red municipal.  
Previo a la obtención de la autorización ambiental integrada, el promotor deberá justificar la sustitución de la superficie agrícola localizada en parcelas del término municipal de La Senia (Tarragona), por otra equivalente en la provincia de Castellón, a una distancia prudencial de la explotación, de manera que sea viable económicamente la utilización de purín como abono orgánico.  
Deberá aportar plan de gestión y producción agrícola de purín, de manera que se justifique que la extracción de purín de la explotación coincide con la época apropiada de fertilización de los olivos. Deberá indicarse sobre método de aplicación.  
A la hora de utilizar el purín como fertilizante, se limitará la zona de aplicación a campos de cultivo y pastizales no naturales, evitando las proximidades de corrientes de agua, ríos, arroyos, barrancos, etc., así como fuentes, conducciones subterráneas de agua y otros posibles focos de contaminación. No se superará la cantidad de 170 kg de N/ha y año. Se deberá, preferentemente, enterrar inmediatamente para evitar las posibles pérdidas de nitrógeno amoniacal.  
En base al Real Decreto 324/00 de Ordenación de las explotaciones porcinas, deberá respetarse como distancia mínima, en la distribución de estiércol sobre el terreno, la de 100 m, respecto a otras explotaciones del grupo primero, y 200 m, respecto a las explotaciones incluidas en el resto de los grupos definidos en el artículo 3.B) del Real Decreto 324/00 y a los núcleos urbanos. En relación con los cursos de agua, se respetará lo establecido en el Reglamento de dominio Público Hidráulico, que desarrolla os títulos preliminar, I, IV, y VI y VII de la Ley 29/1985, de 2 de agosto, de Aguas, aprobado por el Real Decreto 849/1986, de 11 de abril, y lo dispuesto en los diferentes planes hidrológicos de cuenca.  
Deberá disponer de informe favorable de la Conselleria de Cultura i Esport, en relación la Ley 4/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano.  
Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.  
  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 25 de septiembre de 2008. La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 68/2008-AIA.  
Título: Explotación avícola de puesta.  
Promotor: EFE, SL.  
Autoridad sustantiva: Dirección General para el Cambio Climático.  
Localización: Polígono 6, parcelas 51, 79, 80 y 82 término municipal de Chella (Valencia).  
Descripción del proyecto.  
La explotación se sitúa en las parcelas 51, 79, 80 Y 82 del polígono 6 con una superficie total según la documentación disponible es de 24.502 m².  
La capacidad actual de la explotación es de 30.000 aves y se pretende ampliar a 100.000 plazas con la construcción de una nueva nave de puesta dentro de la parcela 51. Actualmente se cuenta con dos naves de 1.275 m² y 781,1 m². La tercera nave correspondiente a la ampliación tendría una superficie de 1.419,5 m².  
Cuenta también con un centro de clasificación de huevos, un almacén de envases y embalajes, un taller de reparación y oficinas.  
El agua procede de la red municipal de abastecimiento. Se ha presentado un informe de la empresa gestora del servicio de abastecimiento en el que se indica que la explotación dispone de un volumen anual de 10.000 m³. Adicionalmente, dentro de la explotación se dispone de un pozo.  
Se dispone de conexión con la red de abastecimiento eléctrico.  
Las deyecciones sólidas que se generen serán retiradas por una empresa externa. Dentro de la explotación se dispone de un estercolero, dentro de la parcela 79. Se trata de una solera de hormigón de 350 m² construida con ligera pendiente hacia una poceta para la recogida de lixiviados.  
Las aguas residuales procedentes de los servicios serán almacenadas en un depósito estanco hasta ser retiradas por una empresa externa que las llevará hasta la depuradora municipal.  
Entre las medidas higiénico-sanitarias establecidas en la explotación, está la dotación de vallado perimetral, tela pajarera en ventanas de las naves y sistema de desinfección de vehículos que acceden a la explotación. Para el almacenamiento de cadáveres la explotación dispone de contenedores homologados.  
Tramitación administrativa.  
Información pública y alegaciones presentadas.   
La información pública se realizó mediante la publicación en el DOCV nº 5.623, de fecha de 23 de octubre de 2007 y mediante edicto en el tablón de anuncios del Ayuntamiento.  
Durante el periodo de información pública se presentaron alegaciones por parte de dos de los propietarios de las parcelas cercanas a la explotación. En ambos casos se hace referencia a la existencia de un vertido incontrolado de residuos ganaderos en la parcela 79 perteneciente a la explotación. Se hace referencia a las molestias y daños ocasionados durante años a los cultivos de las fincas colindantes por este motivo.   
En la contestación a las mismas, realizada por el técnico redactor del estudio de impacto ambiental, se confirma esta situación e indica que se ha procedido a su retirada, se ha construido un estercolero y se ha suscrito un contrato con una empresa externa que se encarga de la gestión de la gallinaza.   
Remisión del expediente.  
En fecha 12 de abril de 2007, desde el Área de Calidad Ambiental se remite el proyecto, anexos al mismo y el estudio de impacto ambiental, solicitando informe acerca de la suficiencia de la documentación presentada.  
En fecha 20 de abril de 2007, se remite contestación a dicha consulta solicitando la ampliación de la documentación aportada.  
  
En fecha 21 de enero de 2008 el Area Calidad Ambiental remite documentación complementaria y solicita informe sobre la adecuación de la misma.  
En fecha 28 de enero de 2008, el Servicio de Control Integrado de la Contaminación remite el certificado de información pública.   
Afecciones legales.  
La explotación es compatible con el PGOU municipal. Según el certificado de fecha 22 de enero de 2007, tanto las instalaciones existentes como las nuevas construcciones se encuentran ubicadas en suelo no urbanizable común cumpliendo con todos los parámetros urbanísticos establecidos para este tipo de instalaciones.   
La distancia de la explotación con respecto al núcleo urbano es superior a los 1000 metros. Según la Ley 6/2003 de Ganadería de la Comunidad Valenciana la distancia mínima de 1000 m con respecto a núcleos urbanos se mantendrá en el caso de núcleos de población superiores a los 2000 habitantes. En este caso el municipio de Chella el número de habitantes se encuentra en torno a los 2.800 habitantes.   
Las parcelas 81 y 82 y parte de la parcela 80 se encuentran en la franja de 100 m que constituiría la zona de policía del barranco cercano. Según la documentación remitida no se ha previsto ninguna actuación en esta zona.  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de planes de ordenación de los recursos naturales o planes rectores de uso y gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.   
El municipio de Chella no está considerado como zona vulnerable según el Decreto 13/2000 de 25 de enero del Gobierno Valenciano, por el que se designan, en el ámbito de la Comunitat Valenciana, determinados municipios como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias.   
Consideraciones ambientales.  
La explotación se ubica a los pies de una loma. Cercana a la parcela donde se ubicará la nave correspondiente a la ampliación discurre el barranco de Miguel (según visor cartográfico de la Conselleria) o barranco Secanos (según información del catastro de rústica) que vierte sus aguas al río Bolbaite. La fisiografía de las parcelas es ondulada con pendiente general descendente hacia el barranco.  
Se trata de una zona eminentemente agrícola dedicada en su mayoría al cultivo de regadío localizándose también varias viviendas aisladas y naves industriales. En la zona montañosa, incluida como suelo forestal en el Inventario Forestal de la Comunitat Valenciana, se localizan los siguientes hábitats con la codificación europea 5330: Querco cocciferae-Lentiscetum Br.Bl. y Thymo piperellae-Helianthemetum marifolii.  
Según el visor cartográfico disponible la vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos está valorada como media y alta en la zona donde se ubica la explotación. Por lo que deberán aplicarse medidas que eviten la contaminación del agua por escorrentía o percolación asociada fundamentalmente a la gestión incorrecta de residuos orgánicos.   
La actividad no genera aguas residuales procedentes del proceso productivo ya que el exceso de humedad de las deyecciones se elimina mediante el sistema de ventilación y la limpieza de las naves se realiza en seco. Por lo que respecta a las aguas fecales que se generan serán almacenadas hasta su retirada por una empresa externa que las lleva a la depuradora municipal.   
Se dispone de aceras perimetrales para la evacuación de las aguas pluviales que son conducidas hasta las parcelas que no están ocupadas por las construcciones. Dado que además el perímetro de las naves se encuentra pavimentado se considera que pueden aparecer problemas de erosión y encharcamientos no deseados por el aumento de la escorrentía en puntos determinados de la parcela donde son conducidas.   
Por lo que respecta a la gestión de la gallinaza, dentro de la explotación se cuenta con un estercolero para el almacenamiento temporal que se emplea en situaciones puntuales en las que la empresa encargada de su retirada no pueda prestar el servicio. Dadas las dimensiones de la solera (350 m²) se considera que no se podrá realizar un almacenamiento adecuado durante un tiempo prolongado.   
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 1.h.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 16, apartado 2, letra m), del Decreto 217/2007, de 26 de octubre, por el que se modifica el Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales el proyecto de granja avícola de puesta situada en el término municipal de Chella (Valencia), promovido por EFE SL, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
1. Deberá obtener el informe definitivo favorable a los efectos patrimoniales de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, establecido en el art.11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano.   
2. Anualmente se deberá presentar informe dando cuenta del desarrollo y avance la actividad, de la aplicación de las medidas de protección previstas, de los controles realizados y de cualquier incidencia de carácter medioambiental que se haya podido producir.  
3. La gallinaza sólo podrá ser almacenada en estercolero. Éste deberá estar dimensionado de acuerdo a la producción real de la explotación. Deberá estar impermeabilizado y preferiblemente cubierto. Contará con paredes de altura suficiente para contener la gallinaza y con un sistema para el almacenamiento de los lixiviados. El programa de vigilancia ambiental deberá incluir la realización de comprobaciones periódicas del estado del mismo.   
Junto con el primer informe que se presente en cumplimiento del programa de vigilancia ambiental se deberá presentar informe, acompañado de un reportaje fotográfico, en el que se describan las medidas adoptadas para el acondicionamiento del estercolero.   
4. Se deberá realizar una correcta gestión de los lixiviados almacenados en la poceta así como de todas las aguas residuales (domesticas y de limpieza) que se generan en la explotación.  
5. Se mantendrán de las medidas de higiene previstas para el control de la explotación.  
6. Se deberá llevar a cabo un seguimiento y control del sistema de evacuación de pluviales. Se deberá garantizar que en ningún momento las aguas entran en contacto con los residuos almacenados y no producen erosión en las zonas donde son vertidas.   
7. El resto de residuos serán almacenados y gestionados de acuerdo a su naturaleza y peligrosidad. Se deberá comunicar a este Servicio cualquier variación que se produzca en el destino de los mismos.  
8. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberá ser comunicado al órgano ambiental competente que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 25 de septiembre de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML