Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5822, del 06-08-2008 (2008/9822)

ACORD d'1 d'agost de 2008, del Consell, pel qual declara paratge natural municipal l'enclavament denominat El Castell, al terme municipal d'Atzeneta del Maestrat
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5822

Data del DOGV
:   06-08-2008

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2008/9822

CVE


Data del document
:   01-08-2008

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Acord

Descriptors 

:   * [Atzeneta del Maestrat](javascript:void(0))
    * [reserva natural](javascript:void(0))
    * [municipi](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))

ACORD d'1 d'agost de 2008, del Consell, pel qual declara paratge natural municipal l'enclavament denominat El Castell, al terme municipal d'Atzeneta del Maestrat [2008/9822]
El Consell, en la reunió del dia 1 d'agost de 2008, va adoptar l'acord següent:
L'àmbit territorial proposat per al Paratge Natural Municipal el Castell se situa al terme municipal d'Atzeneta del Maestrat, a la comarca de l'Alcalatén. La zona proposada, de 4,40 ha. d'extensió, reuneix valors paisatgístics, culturals i ambientals que justificaven l'inici dels tràmits per a la seua declaració.
El paratge, enclavat en els contraforts més orientals del sistema Ibèric extern o aragonés, se situa a la part alta d'una xicoteta lloma, a 490 m d'altitud, als peus del massís del Penyagolosa i cenyit pels barrancs de la Vall i Torre-Sellés, que, després de la seua confluència als voltants de l'enclavament, conformen el barranc del Castell, que desemboca a la rambla d'Atzeneta. Geològicament es tracta d'una àrea fortament fallada, en la qual afloren materials amb edats compreses entre el triàsic i el quaternari, amb presència de calcàries i margues corresponents a l'albienc superior - cenomanienc.
Quant a la vegetació potencial, cal indicar que en la zona d'estudi correspondria a la sèrie mesomediterrània castellanoaragonesa; encara que de l'encinar, només uns quants peus testifiquen l'antiga esplendor. Xicotetes taques de roures martinencs (Quercus pubescens) es refugien en les zones més humides i fresques. Actualment, les formacions vegetals predominants estan formades per pinedes de pi blanc (Pinus halepensis), present en els vessants més orientals del paratge, i la garriga, caracteritzada per la presència de romer (Rosmarinus officinalis), llentiscle (Pistacia lentiscus), coscoll (Quercus coccifera) i argelaga (Ulex parviflorus). La influència antròpica en l'entorn de l'ermita ha implicat la presència d'espècies introduïdes pel seu caràcter ornamental, com la pita o pitera (Agave americana), la figuera de pala (Opuntia sp.) o la iuca (Yucca sp.).
La diversitat paisatgística existent al paratge, amb presència d'àrees forestals, ambients fluvials lligats als barrancs de la Vall i Torre-Sellés, i vessants amb matolls, juntament amb la relativament moderada pressió antròpica, ha afavorit la presència d'una variada fauna. Destaca la presència de mamífers carnívors, com el gat salvatge (Felis silvestris), la geneta (Genetta genetta) o la fagina (Martes foina) i els quiròpters, que ronden per l'àmbit del paratge procedents de la pròxima cova Obscura, un dels refugis d'aquestes espècies de major importància a la Comunitat Valenciana. L'ombria dels barrancs representa un hàbitat idoni per a xicotetes rapaces, com l'esparver vulgar (Accipiter nisus) i el xot (Otus scops), mentre que en l'ecosistema de matoll abunden les espècies pertanyents a la família sylviidae, com busqueretes i mosquiters, i a les zones més pròximes als cursos d'aigua, els rossinyols. Els barrancs de la Vall i Torre-Sellés conserven, fins i tot a l'estiu, tolls molt atractius per a amfibis com el gripau comú (Bufo bufo), el gripau corredor (Bufo calamita) i tòtil (Alytes obstetricans), la granota comuna (Rana perezi) i fins i tota la salamandra (Pleurodeles waltl). Entre els rèptils, espècies protegides, com el fardatxo (Lacerta lepida) o la serp verda (Malpolon monspessulanus) estan també presents en l'espai protegit.
Respecte als valors patrimonials i culturals, destaca de forma excel·lent el Castell, fortificació d'ús defensiu que data de l'any 1516, que dóna nom al paratge natural municipal i que es troba catalogat com a bé d'interés cultural (BIC), tant en el Registre de Béns d'Interés Cultural del patrimoni històric espanyol, com, a nivell autonòmic, en el Registre del Patrimoni Cultural Valencià. Amb posterioritat, juntament amb aquest es va construir una ermita, destinació de dues romeries anuals que es realitzen des del poble d'Atzeneta. També es troba, dins dels límits del paratge, un jaciment arqueològic denominat Ermita de Sant Joan. Es tracta d'un poblat iber adscrit a l'edat de bronze (III mil·lenni a.C.), i posteriorment medieval, en el qual s'han trobat fragments de sílex i ceràmica.
Finalment cal indicar que la declaració de l'enclavament del Castell com a paratge natural municipal pretén també contribuir a aconseguir una ràpida regeneració i recuperació dels valors naturals i culturals que es van veure afectats per l'incendi forestal que va assolar la comarca a l'agost de 2007.
Per tot això, i a iniciativa de l'Ajuntament d'Atzeneta del Maestrat, la Generalitat, en l'exercici de les seues competències autonòmiques en la matèria, considera necessària la declaració d'un règim especial de protecció i conservació dels valors naturals d'aquest espai.
Així, la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, estableix la figura de protecció denominada paratge natural municipal, que regula posteriorment el Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, la qual s'adapta a les característiques d'aquest enclavament i permet la via jurídica idònia per a la consecució dels objectius previstos.
Per això, vistos els valors naturals i culturals d'aquest, l'interés de l'Ajuntament d'Atzeneta del Maestrat, i havent-se complit els tràmits previstos en el Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de regulació dels paratges naturals municipals, a proposta del conseller de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, el Consell
ACORDA
Primer. Objecte
1. Es declara paratge natural municipal l'entorn denominat el Castell, al terme municipal d'Atzeneta del Maestrat, i s'hi estableix un règim jurídic de protecció, d'acord amb les normes bàsiques contingudes en la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
2. En raó de l'interés ecològic, paisatgístic i cultural del paratge natural municipal, aquest règim jurídic està orientat a protegir la integritat dels ecosistemes naturals, i no s'hi admet cap ús o activitat que pose en perill la conservació dels valors que motiven la seua declaració.
Segon. Àmbit territorial
1. El paratge natural municipal es localitza al terme municipal d'Atzeneta del Maestrat, a la província de Castelló, i la seua delimitació descriptiva i gràfica figura en els annexos I i II d'aquest acord, respectivament.
2. En cas de discrepància entre la delimitació descriptiva i la delimitació gràfica, prevaldrà la primera.
Tercer. Administració i gestió
1. L'administració i gestió del paratge natural municipal correspon a l'Ajuntament d'Atzeneta del Maestrat.
2. La direcció general amb competències en espais naturals protegits designarà un tècnic dels Serveis Territorials de Castelló, de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, el qual prestarà assistència tècnica i assessorament en la gestió del paratge natural municipal.
Quart. Règim de protecció
Amb caràcter general, s'hi podran continuar efectuant les activitats tradicionals compatibles amb les finalitats que motiven aquesta declaració, d'acord amb les seues regulacions específiques i el que estableixen aquest acord i el corresponent Pla especial de protecció del Paratge Natural Municipal el Castell.
En l'àmbit del paratge natural municipal les competències de les administracions públiques s'hauran d'exercir de manera que queden preservats tots els valors ecològics, paisatgístics i culturals del paratge natural municipal, i s'hauran d'avaluar amb especial atenció els possibles impactes ambientals produïts per les actuacions exteriors a aquest.
Cinqué. Pla especial de protecció
1. Per raó del que estableix l'article 7 del Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de regulació dels paratges naturals municipals, s'aprova el Pla especial de protecció del Paratge Natural Municipal el Castell, al terme municipal d'Atzeneta del Maestrat.
2. En l'annex III d'aquest acord s'inclou la part dispositiva de l'esmentat Pla especial de protecció del Paratge Natural Municipal el Castell.
3. Les disposicions del Pla especial de protecció seran vinculants tant per a les administracions públiques com per als particulars.
Sisé. Consell de Participació del Paratge Natural Municipal
1. Es crea el Consell de Participació del Paratge Natural Municipal el Castell com a òrgan col·legiat de caràcter consultiu, amb la finalitat de col·laborar en la gestió i canalitzar la participació dels propietaris i els interessos socials i econòmics afectats.
2. El Consell de Participació estarà compost per:
a) Tres representants escollits per l'Ajuntament d'Atzeneta del Maestrat, un dels quals actuarà com a secretari del Consell de Participació.
b) Un representant de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.
c) Un representant de la direcció general amb competències en espais naturals protegits als Serveis Territorials de Castelló de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.
d) Un representant de la direcció territorial amb competències en l'Àrea de Patrimoni Cultural als Serveis Territorials de Castelló de la Conselleria de Cultura i Esport.
e) Dos representant dels interessos socials, culturals, institucionals o econòmics, afectats o que col·laboren en la conservació dels valors naturals mitjançant l'activitat científica, l'acció social, l'aportació de recursos de qualsevol classe o els objectius de la qual coincidisquen amb la finalitat de l'espai natural protegit.
f) Un representant de la Diputació Provincial de Castelló.
L'ajuntament podrà proposar la modificació de la composició del Consell de Participació per a donar cabuda a altres representants de col·lectius amb interessos en el paratge natural municipal. La modificació de la composició del Consell de Participació haurà de ser aprovada per Acord del Consell.
3. El Consell de Participació del Paratge Natural Municipal el Castell s'haurà de constituir en el termini de sis mesos des de la declaració d'aquest.
Seran funcions d'aquest òrgan col·legiat de caràcter consultiu les previstes en l'article 50 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
4. El president del Consell de Participació serà nomenat per l'Ajuntament d'Atzeneta del Maestrat, d'entre els membres del Consell.
5. A fi d'establir un funcionament adequat en l'actuació del Consell de Participació, es podran aprovar unes normes internes de funcionament.
Seté. Execució i desenvolupament
S'autoritza el conseller de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge perquè, en el marc de les seues competències, dicte el que calga per a l'execució i el desenvolupament d'aquest acord.
Vuité. Efectes i revisió
1. Aquest acord produirà efecte a partir del dia que es publique en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.
2. Qualsevol modificació del que estableix aquest acord haurà de ser aprovada, al seu torn, per acord del Consell, i en aquest cas s'hauran de seguir els mateixos tràmits.
Contra aquest acord, les persones interessades poden interposar recurs contenciós administratiu en el termini de dos mesos comptadors a partir de l'endemà a la publicació d'aquest acord en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, davant de la sala contenciosa administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que disposen l'article 10 i concordants de la Llei reguladora de la jurisdicció contenciosa administrativa.
Tot això sense perjudici de la interposició del recurs potestatiu de reposició davant del Consell, en el termini d'un mes des de l'endemà de la publicació d'aquest acord en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que disposen els articles 116 i 117 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú, modificada per la Llei 4/1999, de 13 de gener.
Valencia, 1 d'agost de 2008
El vicepresident primer i secretari del Consell,
VICENTE RAMBLA MOMPLET
ANNEX I
DELIMITACIÓ DEL PARATGE NATURAL
MUNICIPAL EL CASTELL
1. L'àmbit territorial del Paratge Natural Municipal el Castell queda definit per les parcel·les cadastrals següents, pertanyents al polígon 7 del terme municipal d'Atzeneta del Maestrat:
- Parcel·les: 67, 69, 70 i 71, propietat de l'Ajuntament d'Atzeneta del Maestrat.
- Parcel·les: 9002 i 9009, assegador i descompte del Castell.
- Parcel·les: 9004 i 9008, de domini públic hidràulic, Confederació Hidrogràfica del Xúquer.
2. Els límits d'aquest són els següents:
- Al nord: límit superior de l'assegador del Castell.
- A l'est: amb la parcel·la 390, a mig vessant del barranc del Castell.
- Al sud: amb el barranc del Castell.
- A l'oest: amb les parcel·les 66, 68 i 23, les quals corresponen al marge dret del barranc de Torre-Sellés.
3. Delimitació geogràfica: el paratge queda delimitat pel polígon els vèrtexs del qual amb les corresponents coordenades, que consideren el sistema de referència European Datum 1950 (ED 50) i el sistema cartogràfic UTM (fus 30 N), s'inclouen en un arxiu que es troba a disposició de qui vullga consultar-lo en format digital en les dependències de la Direcció General de Gestió del Medi Natural.
4. La superfície total del paratge és de 4,40 ha.ANNEX III
PART DISPOSITIVA DEL PLA ESPECIAL DE PROTECCIÓ DEL PARATGE NATURAL MUNICIPAL EL CASTELL, AL TERME MUNICIPAL D'ATZENETA DEL MAESTRAT.
TÍTOL I
DISPOSICIONS GENERALS
Article 1. Naturalesa del pla
Aquest pla especial (PE) es redacta a l'empara de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana. Constitueix, per tant, un dels plans especials previstos en els articles 177 i següents del Reglament d'ordenació i gestió territorial i urbanística, aprovat mitjançant el Decret 67/2006, de 19 de maig, del Consell.
Article 2. Finalitat
L'objectiu genèric pel qual es redacta aquest PE és l'establiment de les mesures necessàries per a garantir la protecció del paratge el Castell pel que fa a la conservació i la millora de la fauna i la flora, com també de les singularitats culturals, paisatgístiques i geològiques que presenta. El PE constitueix, per tant, el marc que regularà el règim de l'espai natural, els usos i activitats i l'ús públic d'aquest.
Article 3. Àmbit
1. L'àmbit territorial del Paratge Natural Municipal el Castell queda definit per les parcel·les cadastrals següents, pertanyents al polígon 7, del terme municipal d'Atzeneta del Maestrat:
- Parcel·les: 67, 69, 70 i 71, propietat de l'Ajuntament d'Atzeneta del Maestrat.
- Parcel·les: 9002 i 9009, assegador i descompte del Castell.
- Parcel·les: 9004 i 9008, de domini públic hidràulic - Confederació Hidrogràfica del Xúquer.
2. Els límits del paratge natural municipal són:
- Al nord: límit superior de l'assegador del Castell.
- A l'est: amb la parcel·la 390, a mig vessant del barranc del Castell.
- Al sud: amb el barranc del Castell.
- A l'oest: amb les parcel·les 66, 68 i 23, les quals corresponen al marge dret del barranc de Torre-Sellés.
3. El paratge té una superfície de 4,40 hectàrees.
Article 4. Efecte
1. De conformitat amb el que disposa l'article 42 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, el PE s'ajusta al que preveu la legislació urbanística.
2. Les disposicions d'aquest PE són d'aplicació directa i prevalen sobre el planejament urbanístic municipal. Aquest haurà d'adaptar-se en tot el que calga al règim d'ordenació i gestió del paratge desenvolupat per aquest PE.
3. Quan de la informació detallada elaborada per a la redacció del planejament municipal resulte discrepància entre els documents d'aquest pla i la realitat existent, s'aplicarà la normativa que millor s'ajuste a la realitat, excepte en el cas que aquesta discrepància es dega a accions o intervencions produïdes després de l'aprovació d'aquest pla, i en aquest cas s'aplicaran les determinacions d'aquest i s'exigirà l'adopció de les mesures necessàries per a restituir el terreny a l'estat reflectit en el PE.
4. El planejament urbanístic municipal que s'aprove després de l'entrada en vigor d'aquest PE haurà d'ajustar-se a les determinacions protectores contingudes en aquest, assignant les classificacions i qualificacions del sòl d'acord amb les normes i criteris ací establits, i de manera que es respecten les limitacions d'ús imposades pel PE.
5. Les determinacions d'aquest pla s'entendran sense perjudici de les contingudes en les legislacions sectorials i, en particular, de les normes, reglaments o plans que s'aproven per al desenvolupament i el compliment de la finalitat protectora d'aquest pla, com també les d'aquells destinats a la millora de la qualitat de vida dels ciutadans i el desenvolupament sostenible. En el cas que la normativa continguda en aquest pla resulte més detallada o protectora, s'aplicarà aquesta amb preferència sobre la continguda en la legislació sectorial, sempre que no estiga en contradicció amb la finalitat d'aquesta. En tot cas, l'aprofitament urbanístic dels terrenys es realitzarà d'acord amb les previsions d'aquest PE.
6. L'establiment de zones de protecció i categories de sòls o activitats es realitzarà únicament a l'efecte protector d'aquest pla, sense que això pressupose l'existència d'altres consideracions urbanístiques o d'ordenació territorial. Les normes o recomanacions contingudes en aquest pla constitueixen un element més a tenir en compte a l'hora d'efectuar l'ordenació integral del territori mitjançant el corresponent planejament general.
Article 5. Tramitació, vigència i revisió
1. El PE es tramitarà segons la legislació vigent.
2. Les determinacions del PE entraran en vigor a partir del dia que es publique en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana i seguiran vigents fins que no es revise el pla, per haver canviat suficientment les circumstàncies o els criteris que han determinat la seua aprovació.
3. La revisió o modificació de les determinacions del pla podran realitzar-se en qualsevol moment, seguint els mateixos tràmits que s'hagen seguit per a la seua aprovació i, per tant, estarà sotmesa al procediment d'avaluació d'impacte ambiental.
Article 6. Contingut
El contingut de la documentació del pla especial es correspon amb el que disposen l'article 183 i següents del Reglament d'ordenació i gestió territorial i urbanística, aprovat mitjançant el Decret 67/2006, de 19 de maig, del Consell. En concret, inclourà els apartats següents:
1. Memòria informativa i justificativa:
Inclourà els aspectes descriptius i justificatius, com també els estudis complementaris necessaris per al desenvolupament de l'ordenació, d'acord amb els objectius que justifiquen la seua elaboració.
2. Normativa:
La normativa d'aquest pla es divideix en dos grans apartats. El primer es troba dedicat a l'establiment de normes generals per a la protecció de recursos naturals i per a la regulació de determinades activitats que incideixen en el medi natural. El segon es dedica a l'establiment de normes específiques per a la protecció d'espais determinats en funció dels valors que presenten.
3. Plànols:
El pla especial inclou els plànols següents:
I) Plànols d'informació.
II) Plànols d'ordenació.
4. Normes per a la gestió.
5. Mecanismes de finançament.
6. Règim sancionador.
Article 7. Interpretació
1. En la interpretació d'aquest PE s'haurà d'atendre al que resulte de la seua consideració com un tot unitari, utilitzant sempre la memòria informativa i justificativa com a document en què es contenen els criteris i principis que han orientat la redacció del pla.
2. En cas de conflicte entre les normes de protecció i els documents gràfics del pla, prevaldran les primeres, excepte quan la interpretació derivada dels plànols vinga recolzada també per la memòria, de tal manera que es faça palesa l'existència d'algun error material en les normes.
3. En l'aplicació d'aquest PE prevaldrà aquella interpretació que comporte un major grau de protecció dels valors naturals de l'àmbit del pla.
4. En qualsevol supòsit no previst en aquest pla, serà preceptiu l'informe favorable de l'Ajuntament d'Atzeneta del Maestrat, sense perjudici de les competències sectorials que puguen haver-hi.
Article 8. Règim d'avaluació d'impactes ambientals
Els projectes, plans, actuacions, obres i activitats que es realitzen o implanten en l'àmbit territorial del paratge s'hauran de sotmetre al règim d'avaluació ambiental establit en la legislació autonòmica valenciana i estatal sobre avaluació d'impacte ambiental vigent en aquell moment.
Article 9. Autoritzacions i informes previs
1. Aquesta normativa, en les seues normes generals i normes particulars, especifica les actuacions, plans i projectes l'execució dels quals requereix autorització especial de l'Ajuntament d'Atzeneta del Maestrat i que requereixen informe vinculant de la conselleria competent en matèria de medi ambient.
2. Les autoritzacions anteriors s'atorgaran sense perjudici de l'obligació d'obtenir les llicències o autoritzacions que siguen aplicables amb caràcter sectorial a determinades activitats, com també en concordança amb el que estableix aquesta normativa.
TÍTOL II
NORMES GENERALS DE REGULACIÓ
D'USOS I ACTIVITATS
CAPÍTOL I
NORMES SOBRE PROTECCIÓ
DE RECURSOS DE DOMINI PÚBLIC
SECCIÓ 1ª.
PROTECCIÓ DE RECURSOS HIDROLÒGICS
Article 10. Qualitat de l'aigua
Amb caràcter general, queden prohibits aquells usos i activitats que contribuïsquen a deteriorar la qualitat de les aigües, com també aquelles actuacions, obres i infraestructures que puguen dificultar el flux hídric.
Article 11. Llits, riberes i marges dels cursos d'aigua
1. S'hi hauran de mantenir les condicions naturals dels llits, i en cap cas no es podran canalitzar ni dragar.
2. En la zona de domini públic hidràulic, com també en els marges inclosos en les zones de servitud i de policia definides en la Llei d'aigües, s'haurà de conservar la vegetació de ribera, i no s'hi permetrà la transformació a cultiu dels terrenys actualment erms o destinats a usos forestals. D'altra banda, es consideraran compatibles les actuacions de manteniment de llits i gestió de recursos hídrics que haja de realitzar la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, en l'àmbit de les seues competències.
3. Es prohibeix l'ocupació del domini públic hidràulic i de la zona de servitud per instal·lacions o construccions de qualsevol tipus, permanents o temporals; com també l'extracció d'àrids, excepte en aquells casos necessaris per a obres autoritzades de condicionament o neteja dels llits.
4. Tota actuació que afecte domini públic hidràulic i zones de policia i servitud haurà de tenir, prèviament a l'execució d'aquesta, l'informe favorable de l'organisme de conca corresponent.
Article 12. Protecció d'aigües subterrànies
1. Queda prohibit l'establiment de pous, rases, galeries o qualsevol dispositiu destinat a facilitar l'absorció pel terreny d'aigües residuals que puguen produir per la seua toxicitat o per la seua composició química i bacteriològica, la contaminació de les aigües superficials o profundes.
2. La instal·lació del sistema de depuració d'oxidació total per al sanejament d'edificacions o zones d'ús públic només podrà ser autoritzada quan es donen suficients garanties que no comporten cap risc per a la qualitat de les aigües superficials o subterrànies.
Article 13. Abocaments
1. En aplicació de l'article 100 de la Llei d'aigües, es prohibeix, amb caràcter general, l'abocament directe o indirecte en un llit públic, canal de reg o aqüífer subterrani, d'aigües residuals la composició química o la contaminació bacteriològica de les quals puguen impurificar les aigües amb danys per a la salut pública o per als aprofitaments inferiors, tant comuns com especials.
2. Es prohibeix l'abocament sense depurar, directe o indirecte, d'aigües residuals, com també l'abocament o depòsit permanent o temporal de qualsevol tipus de residus sòlids, runes o substàncies, qualsevol que siga la seua naturalesa, que constituïsquen o puguen constituir un perill de contaminació de les aigües o degradació del seu entorn; excepte en els casos de neteja d'acord amb el que preveu l'article 49 del Reglament del domini públic hidràulic.
3. Per a la concessió de la llicència urbanística relacionada amb qualsevol activitat que puga generar abocaments de qualsevol naturalesa, s'exigirà la justificació del tractament que hagen de donar-se a aquests per a evitar la contaminació de les aigües superficials i subterrànies. El tractament d'aigües residuals haurà de ser tal que s'ajuste a les condicions de qualitat exigides per als usos a què haja de ser destinada; en tot cas, les aigües resultants no podran superar els límits establits en la legislació sectorial.
4. L'efectivitat de la llicència quedarà condicionada, en tot cas, a l'obtenció i la validesa posterior de l'autorització d'abocament.
Article 14. Captacions d'aigua
Queden prohibides les obertures de pous o captacions d'aigua dins de l'àmbit del PE, excepte les destinades a satisfer les necessitats derivades de les infraestructures d'ús públic, sempre que es justifique aquesta com l'única via d'abastiment possible. En tot cas, hauran d'efectuar-se de manera que no provoquen repercussions negatives sobre el sistema hidrològic i la resta dels aprofitaments.
SECCIÓ 2ª.
PROTECCIÓ DE SÒLS
Article 15. Moviment de terres i extracció d'àrids
1. Els moviments de terra estaran subjectes a l'obtenció prèvia de la llicència urbanística. Queden exceptuades de l'obtenció de llicència les labors de preparació i condicionament dels sòls relacionats amb l'activitat agrícola, com ara anivellació de terrenys i llaurada, com també aquelles labors de condicionament dels sòls relacionades amb les actuacions de restauració i repoblació postincendi.
2. Es prohibeix la realització d'aquelles obres que generen moviments de terra d'elevada magnitud, excepte causa degudament justificada i la subjecció prèvia al règim d'avaluació d'impacte ambiental i la resta de legislació sectorial que se li siga d'aplicació.
3. Es prohibeix l'extracció d'àrids en tot l'àmbit del paratge.
Article 16. Conservació de la coberta vegetal
1. Es consideren prioritàries, en l'àmbit del pla, totes aquelles actuacions que tendisquen a conservar o recuperar la coberta vegetal com a mitjà per a evitar els processos erosius, ja que l'erosió potencial de la zona és molt elevada.
2. Aquelles actuacions que puguen alterar o perjudicar, de manera significativa, les condicions de l'espai natural o de les espècies de flora silvestre existents, requeriran la redacció d'una memòria o projecte, que haurà de ser aprovat per l'ajuntament, amb autorització prèvia de la conselleria competent en matèria de medi ambient.
3. Els treballs de restauració de la coberta vegetal aniran dirigits a la conservació i recuperació de les formacions vegetals autòctones que constitueixen la vegetació potencial.
4. Els treballs d'eliminació de vegetació al·lòctona s'hauran de dur a terme fonamentalment en l'entorn del Castell, excepte en aquells exemplars d'espècies ornamentals no invasores l'existència dels quals quede justificada pel seu valor cultural.
5. Es prohibeix l'ús d'herbicides per al control de les males herbes, i s'haurà de fer mitjançant escarda mecànica o manual.
Article 17. Pràctiques de conservació de sòls
1. Es prohibeix la destrucció de bancals i marges d'aquests; com també les transformacions agrícoles i labors que posen en perill la seua estabilitat o comporten la seua eliminació.
2. D'acord amb el que disposa l'article 28 de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, forestal de la Comunitat Valenciana, l'administració cuidarà de l'estabilització i regeneració dels terrenys situats en vessants, amb terrasses o bancals que hagen deixat de ser conservats o s'abandonen com a sòls agrícoles.
3. Per a la restauració dels murs de pedra seca que mantenen els bancals del vessant del Castell s'hauran d'utilitzar les tècniques tradicionals en aquelles comarques de l'interior castellonenc.
4. Es prohibeix, amb caràcter general, la rompuda de terrenys amb vegetació silvestre per a establiment de noves àrees de cultiu.
5. Es prohibeixen els aterrassaments de sòl, excepte en projectes de correcció de talussos.
6. Sempre que la realització d'una obra vaja acompanyada de la generació de talussos per desmunt o terraplé, serà obligatòria la fixació d'aquests mitjançant repoblació vegetal amb espècies pròpies de la zona o elements naturals. Excepcionalment, quan no hi haja altres solucions, es podran permetre les actuacions d'obra civil, sempre que siguen tractades mitjançant tècniques d'integració paisatgística.
SECCIÓ 3ª.
PROTECCIÓ DE LA VEGETACIÓ SILVESTRE
Article 18. Formacions vegetals
Es consideren formacions vegetals subjectes a les determinacions d'aquest pla totes aquelles no cultivades o resultants de l'activitat agrícola. Aquesta determinació no inclou la vegetació adventícia que acompanya els cultius ni les formacions ruderals i nitròfiles que colonitzen els carrers, vials, parets, cunetes, abocadors, enderrocs, erms i altres àrees molt antropitzades.
Article 19. Tala i recol·lecció
1. Sense perjudici del que disposa l'article 16 d'aquestes normes, es prohibeix la recol·lecció total o parcial de taxons vegetals per a fins comercials.
2. Queden sotmeses al procediment d'estimació d'impacte ambiental les actuacions necessàries per a la defensa contra incendis forestals que plantegen derrocar, talar o mutilar peus dels taxons de major interés per a la conservació.
3. La tala i recol·lecció total o parcial de les espècies vegetals estarà sotmesa a les disposicions de l'Ordre de 20 de desembre de 1985, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca, sobre protecció d'espècies endèmiques amenaçades, com també a la legislació sectorial aplicable.
4. Sense perjudici del que disposa el punt 3 d'aquest article, es permet la recol·lecció consuetudinària de fruits, llavors, plantes silvestres de consum tradicional, com ara bolets, mores, etc., sempre que hi haja consentiment del propietari i sense perjudici de les limitacions específiques que la conselleria competent en matèria de medi ambient puga establir quan resulte perjudicial per la seua intensitat o altres causes per a la flora o la fauna. En el cas de recol·lecció de plantes silvestres o bolets, queda prohibida l'arrancada de la planta, i haurà de recol·lectar-se mitjançant tallada, i no s'hi permet la utilització d'instruments com ara aixades o rastells.
5. L'extracció de fusta o llenya es realitzarà acollint-se al que disposa el Decret 98/1995, de 16 de maig, del Consell, pel qual es va aprovar el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, forestal de la Comunitat Valenciana, o a la legislació vigent en matèria d'aprofitament forestal.
6. A més del supòsit citat en el punt anterior, es podrà realitzar, de manera extraordinària, l'extracció de fusta o llenya si respon a algun dels criteris següents:
- Com a resultat de les labors d'eliminació de l'arbratge cremat.
- Com a resultat de labors de prevenció d'incendis.
- Com a resultat de mesures fitosanitàries.
- Amb motiu d'estudis científics.
- Per eradicació d'espècies al·lòctones invasores.
En cap cas podran recollir-les lliurement els visitants.
Article 20. Regeneració i plantacions
1. Els treballs de regeneració i recuperació de la coberta vegetal tindran per objectiu la formació i potenciació de les comunitats vegetals naturals característiques de l'àmbit del pla, en els seus distints estadis de desenvolupament.
2. La gestió dels recursos forestals dirigirà les seues actuacions a la conservació, millora i protecció dels terrenys forestals segons les determinacions de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, forestal de la Comunitat Valenciana i al seu reglament executiu, aprovat pel Decret 98/1995 de 16 de maig, del Consell.
3. Queda prohibida la introducció d'espècies exòtiques i repoblació amb aquestes, entenent aquestes per tota espècie, subespècie o varietat que no pertanga o haja pertangut històricament a la vegetació silvestre de l'àmbit del pla.
4. Queda prohibida en l'àmbit del paratge la introducció d'espècies susceptibles de constituir plagues o de generar malalties.
5. És obligatòria l'autorització de la conselleria competent en matèria de medi ambient per a realitzar qualsevol modificació substancial de l'estructura natural d'una finca forestal, i serà necessària la presentació d'un projecte en què s'especifiquen les accions que es pretenen dur a terme i al qual hauran d'ajustar-se els treballs que s'han de realitzar.
SECCIÓ 4ª.
PROTECCIÓ DE LA FAUNA
Article 21. Destrucció de la fauna silvestre
1. S'haurà de respectar, en tot cas, la normativa sectorial aplicable en matèria de protecció de la fauna.
2. Sense perjudici de la normativa sectorial aplicable sobre fauna, es consideren protegides totes les poblacions d'espècies animals silvestres del paratge, amb les excepcions següents:
a) Espècies cinegètiques, regulades específicament per les seues normatives sectorials.
b) Espècies el control de poblacions de les quals puga ser autoritzat o promogut per la conselleria competent en matèria de medi ambient, de conformitat amb les determinacions de la normativa sectorial sobre fauna.
3. Les intervencions que es realitzen al paratge sobre la coberta vegetal, els sòls, el medi hídric i, en general, els distints hàbitats faunístics, hauran de garantir el manteniment de condicions adequades per a la pervivència i, si és el cas, la reproducció de les poblacions animals afectades.
4. Amb caràcter general, i sense perjudici del que estableix la legislació sectorial sobre fauna, no es permeten en l'àmbit del paratge les activitats que puguen provocar, directament o indirectament, la destrucció o el deteriorament de poblacions d'espècies animals silvestres o dels seus hàbitats. La prohibició s'estén especialment als hàbitats i enclavaments necessaris per als cicles vitals de la fauna com ara nius, caus i dormidors, com també en les èpoques de major sensibilitat.
En particular, s'hi prohibeix:
a) La destrucció, la mort, el deteriorament, la recol·lecció, el comerç, la captura en viu, la possessió o l'exposició d'animals vius o les restes d'aquests que es troben protegides per la legislació sectorial vigent i per aquestes normes.
b) La recol·lecció, possessió o comerç d'ous o cries.
c) La producció de sons innecessaris que alteren la tranquil·litat habitual de la fauna.
d) L'emissió de llums que incidisquen negativament sobre hàbitats i enclavaments d'especial interés per a la fauna.
Article 22. Repoblació o solta d'animals
1. Es prohibeix la repoblació i solta de qualsevol espècie animal exòtica, entenent per tal tota espècie, subespècie o varietat que no pertanga, o haja pertangut històricament, a la fauna de l'àmbit del pla, excepte la utilització d'espècies per a control biològic de plagues que realitze l'administració o autoritze aquesta.
2. Tota reintroducció d'espècies faunístiques autòctones actualment desaparegudes al paratge, com també els eventuals reforçaments poblacionals d'espècies existents i el mode de realitzar-los, haurà de ser autoritzada o promoguda per la conselleria competent en matèria de medi ambient.
Article 23. Tanques i tancaments
L'alçament de tanques i tancament en l'àmbit del pla especial hauran de complir el que disposa el Decret 178/2005, de 18 de novembre, del Consell, pel qual s'estableixen les condicions de les tanques en el medi natural i dels tancaments cinegètics, i requeriran l'autorització prèvia de la conselleria competent en matèria de medi ambient. Tot això sense perjudici de l'obtenció de la corresponent llicència urbanística en els termes previstos per la llei.
SECCIÓ 5ª.
PROTECCIÓ DEL PAISATGE
Article 24. Impacte paisatgístic
1. Es consideraran els valors paisatgístics del paratge com un criteri determinant per a la ubicació de les distintes infraestructures i usos. En conseqüència, la implantació d'usos o activitats que per les seues característiques puguen generar un important impacte paisatgístic hauran de realitzar-se de manera que es minimitze el seu efecte negatiu sobre el paisatge.
Amb aquest fi, s'evitarà especialment la seua ubicació en llocs de gran incidència visual, com ara en la rodalia de monuments o edificis i construccions d'interés historicocultural.
2. S'hauran de respectar els preceptes continguts en el Decret 120/2006, d'11 d'agost, del Consell, pel qual es va aprovar el Reglament de paisatge de la Comunitat Valenciana, en relació amb aquelles activitats que puguen incidir en la preservació de la qualitat paisatgística del paratge.
3. En tot cas, les instal·lacions i edificacions en el medi rural hauran d'incorporar les mesures de camuflament i mimetització necessàries per a la seua integració en el paisatge.
4. L'ajuntament haurà de tenir en compte, en autoritzar o informar els projectes referents al paratge, l'efecte de la seua realització sobre els valors paisatgístics d'aquest.
5. Les pistes i camins forestals i rurals, àrees tallafocs, i infraestructures de qualsevol tipus que siguen autoritzades, es realitzaran atenent a la màxima integració en el paisatge i el mínim impacte ambiental.
6. Es protegirà el paisatge entorn d'aquelles fites i elements singulars de caràcter natural com ara penyals, arbres exemplars, etc., per als quals s'establiran perímetres de protecció sobre la base de conques visuals que garantisquen la seua prominència en l'entorn.
Article 25. Publicitat estàtica
1. Es prohibeix, amb caràcter general, la col·locació de cartells informatius de propaganda, inscripcions o artefactes de qualsevol naturalesa amb fins publicitaris, incloent la publicitat recolzada directament o construïda tant sobre elements naturals del territori, com sobre les edificacions.
2. Al paratge s'admetran, únicament, els indicadors d'activitats, establiments i llocs que per les seues dimensions, disseny i col·locació estiguen adequats a l'estructura ambiental on s'instal·len, com també tots els de caràcter institucional relacionats amb l'ús públic i la gestió de l'àmbit territorial objecte del pla.
SECCIÓ 6ª.
PROTECCIÓ DEL PATRIMONI CULTURAL
Article 26. Patrimoni cultural
1. La Llei 5/2007, de 9 de febrer, de la Generalitat, de modificació de la Llei 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat, del patrimoni cultural valencià, estableix que el patrimoni cultural valencià està constituït pels béns mobles i immobles de valor històric, artístic, arquitectònic, arqueològic, paleontològic, etnològic, documental, bibliogràfic, científic, tècnic, o de qualsevol altra naturalesa cultural. També formen part del patrimoni cultural valencià, en qualitat de béns immaterials del patrimoni etnològic, les creacions, coneixements, tècniques, pràctiques i usos més representatius i valuosos de les formes de vida i de la cultura tradicional valenciana. Així mateix, formen part d'aquest patrimoni com a béns immaterials les expressions de les tradicions del poble valencià en les seues manifestacions musicals, artístiques, gastronòmiques o d'oci i, en especial, aquelles que han sigut objecte de transmissió oral i les que mantenen i potencien l'ús del valencià. Els béns immaterials de naturalesa tecnològica que constituïsquen manifestacions rellevants o fites d'evolució tecnològica de la Comunitat Valenciana són, així mateix, elements integrants del patrimoni cultural valencià.
2. Tota actuació arqueològica o paleontològica haurà de ser autoritzada expressament per la conselleria competent en matèria de cultura. La sol·licitud d'autorització haurà de contenir un pla, en què es determinen amb precisió els límits de la zona objecte de l'actuació, la identificació del propietari o propietaris dels terrenys i un programa detallat dels treballs que justifique la seua conveniència i interés científic i la qualificació professional, determinada reglamentàriament, de la direcció i equip tècnic encarregats d'aquests. Les autoritzacions concedides hauran de ser comunicades a l'ajuntament corresponent immediatament. La conselleria competent en matèria de cultura haurà d'establir reglamentàriament els procediments d'inspecció oportuns per a comprovar que els treballs es desenvolupen segons el programa autoritzat i ordenarà la seua suspensió immediata quan no s'ajusten a l'autorització concedida o es considere que les actuacions professionals no assolisquen el nivell adequat. Una vegada conclosa l'actuació arqueològica o paleontològica, i dins del termini que en l'autorització o després d'aquesta fixe l'administració, o si no n'hi ha en el de dos anys, el promotor, a càrrec seu, sense perjudici del que disposa l'article 64.2 de l'esmentada Llei 4/1998, haurà de presentar a la conselleria competent en matèria de cultura una memòria científica dels treballs efectuats, subscrita per l'arqueòleg o el paleontòleg director d'aquests. No s'atorgaran llicències municipals per a excavacions o remocions de terra amb fins arqueològics o paleontològics, quan aquesta llicència siga preceptiva d'acord amb la legislació urbanística, sense haver-se acreditat prèviament l'autorització a què es refereix l'apartat primer d'aquest article. L'atorgament de la llicència es comunicarà a la conselleria competent en matèria de cultura simultàniament a la seua notificació a l'interessat. Serà il·lícita tota actuació arqueològica o paleontològica que es realitze sense la corresponent autorització, o sense subjecció als termes d'aquesta, com també les obres de remoció de terra, de demolició o qualssevol altres realitzades amb posterioritat en el lloc on s'haja produït un troballa casual de béns arqueològics o paleontològics que no haja sigut comunicat immediatament a l'administració competent. La conselleria competent en matèria de cultura ordenarà la paralització immediata de l'actuació o de l'obra i es confiscarà de tots els objectes i béns trobats, sense perjudici de les sancions que escaiguen d'acord amb el que disposa aquesta llei.
3. De conformitat amb el que disposen tant l'article 34.2 com la disposició transitòria de la Llei 4/1998, l'ajuntament on s'ubique un BIC té l'obligació de redactar un pla especial de protecció per a aquest, d'acord amb els criteris disposats en l'article 39, i sotmetre'l, amb anterioritat a la seua aprovació provisional, a l'informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià. En tant s'aprova aquest instrument d'ordenació, regiran provisionalment les normes de protecció establides en la declaració del BIC, com també s'establirà un entorn de protecció de 200 metres comptadors des del contorn extern del bé o dels hipotètics vestigis d'aquest.
4. Els elements i conjunts considerats recursos arqueològics i historicoartístics, podran acollir usos turisticorecreatius, sempre que aquests no impliquen la pèrdua dels seus valors científics i culturals i després de l'obtenció prèvia de l'informe favorable de la conselleria competent en matèria de cultura.
5. Per a la realització d'obres, públiques o privades, en immobles compresos en zones arqueològiques o paleontològiques o en espais de protecció o àrees de vigilància arqueològica o paleontològica, com també, en general, en tots aquells en què es conega o presumisca fundadament l'existència de restes arqueològiques o paleontològics d'interés rellevant, el promotor de les obres haurà d'aportar al corresponent expedient un estudi previ sobre l'efecte que les obres projectades puguen causar en les restes d'aquesta naturalesa, subscrit per un tècnic competent. Les actuacions necessàries per a l'elaboració d'aquest estudi seran autoritzades per la conselleria competent en matèria de cultura, la qual establirà els criteris a què s'ha d'ajustar l'actuació, i s'hauran de supervisar per un arqueòleg o paleontòleg designat per la mateixa conselleria.
6. La campana de l'espadanya, campana històrica fosa en 1844 i que encara manté la instal·lació tradicional, quedarà protegida, preservant-la de qualsevol refosa.
SECCIÓ 7ª.
PROTECCIÓ DE CAMINS RAMADERS
Article 27. Protecció de camins ramaders
1. Qualsevol actuació que es duga a terme i que puga afectar camins ramaders haurà de complir el que estableix la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders.
2. En aplicació de l'article 5 de la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders, la classificació, delimitació, fitació o qualsevol altre acte relacionat amb aquestes, correspon a la conselleria competent en matèria de medi ambient, s'ha de vetlar pel seu manteniment com a espai d'ús públic.
3. Sense perjudici del que estableix l'article 17 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, fins a l'elaboració i aprovació del catàleg de camins ramaders d'interés natural, es consideren com a camins ramaders d'interés natural, a l'efecte previst en l'article 17.2 d'aquesta llei, la totalitat dels camins ramaders de l'àmbit d'aquest pla.
SECCIÓ 8ª.
PROTECCIÓ DE COVES
I ELEMENTS D'INTERÉS GEOLÒGIC
Article 28. Protecció de coves i elements d'interés geològic
1. Es consideren d'especial protecció tots aquells elements de singular interés geològic i geomorfològic, com també les coves i avencs presents dins de l'àmbit del paratge.
2. En general, aquest pla està subjecte al que dispose la legislació sectorial que siga d'aplicació a cadascun dels elements considerats dins d'aquest article.
3. Per a les coves i avencs presents en l'àmbit del paratge caldrà ajustar-se al que disposa el Decret 65/2006, de 12 de maig, del Consell, pel qual es desenvolupa el règim de protecció de les coves i s'aprova el Catàleg de coves de la Comunitat Valenciana. En especial, es respectaran els perímetres de protecció indicats en l'article 9 del decret esmentat.
CAPÍTOL II
NORMES SOBRE REGULACIÓ D'ACTIVITATS
I INFRAESTRUCTURES
SECCIÓ 1ª.
ACTIVITATS EXTRACTIVES I MINERES
Article 29. Activitats extractives i mineres
Es prohibeix la realització d'activitats extractives i mineres en l'àmbit del PE.
SECCIÓ 2ª.
ACTIVITATS AGRÀRIES
Article 30. Concepte
A l'efecte d'aquest pla es consideren agràries les activitats relacionades directament amb l'explotació econòmica dels recursos vegetals cultivats, mitjançant l'ús de mitjans tècnics i instal·lacions que no comporten ni tinguen com a conseqüència la transformació del seu estat o característiques essencials.
Article 31. Tipus de cultius i incompatibilitats
1. Es consideren compatibles, en l'àmbit del pla, el manteniment de les activitats agràries que es registren en el moment de l'aprovació d'aquest.
2. Es prohibeix l'ampliació de la superfície de les àrees actualment existents dedicades a l'activitat agrícola. El cultiu d'espècies forestals de caràcter intensiu, únicament podrà efectuar-se sobre aquestes àrees.
3. A l'efecte previst en l'apartat anterior, no es consideren sotmesos a l'activitat agrícola els terrenys el cultiu dels quals haja sigut abandonat per un termini superior a 10 anys o que hagen adquirit signes inequívocs de la seua vocació forestal.
4. Es prohibeix, amb caràcter general, les pràctiques agrícoles sota la modalitat d'hivernacle o túnel.
Article 32. Construccions i instal·lacions relacionades amb les activitats agropecuàries
Es prohibeix, amb caràcter general, tot tipus d'edificació de nova planta, com també construccions i instal·lacions vinculades a l'explotació agrària (magatzems de productes i maquinàries, quadres, estables, etc.), o a la primera transformació de productes (assecadors, serradores, etc.).
Article 33. Productes fitosanitaris
L'ús de productes fitosanitaris haurà d'ajustar-se a les normes i plans sectorials que els siguen d'aplicació, d'acord amb els períodes, les limitacions i les condicions establits pels organismes competents. En tot cas, es prohibeix la utilització d'herbicides volàtils de qualsevol tipus.
SECCIÓ 3ª.
ACTIVITATS RAMADERES
Article 34. Concepte i règim general d'ordenació
1. Es consideren ramaderes les activitats relacionades amb l'explotació, cria, reproducció i aprofitament de les espècies animals. Amb caràcter general, l'exercici d'aquesta activitat se sotmetrà a les normes i plans sectorials que siguen d'aplicació.
2. L'ordenació de la ramaderia extensiva sobre terrenys forestals haurà de realitzar-se, almenys, tenint en compte les condicions següents:
a) Delimitació d'àrees fitades.
b) Definició de la càrrega ramadera aplicable a les distintes zones.
c) Disseny d'un sistema de rotació per a evitar el sobrepasturatge.
d) En tot cas les activitats ramaderes hauran de ser compatibles amb els usos didàctics i recreatius del paratge.
3. Segons s'estableix en l'article 4 del Decret 6/2004, de 23 de gener, del Consell, pel qual s'estableixen normes generals de protecció en terrenys forestals incendiats, els terrenys forestals que hagen patit els efectes d'un incendi no podran ser destinats al pasturatge, almenys, durant els cinc anys posteriors a aquest.
Article 35. Construccions i instal·lacions relacionades amb les activitats ramaderes
Queden prohibides les construccions ramaderes de nova planta en l'àmbit del paratge. Aquesta prohibició s'estén tant a la ramaderia intensiva estabulada com a les construccions lligades a les explotacions extensives o semiextensives, com ara pletes, corrals i dormidors.
SECCIÓ 4ª.
APROFITAMENT FORESTAL
Article 36. Terreny forestal
1. A l'efecte d'aquest pla, es consideren forests o terrenys forestals els així definits en l'article 2 de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, forestal de la Comunitat Valenciana.
2. Es promourà la declaració d'utilitat pública pel Consell, a l'efecte previst en la legislació forestal, els terrenys forestals de propietat pública inclosos en l'àmbit del pla que no tinguen encara aquesta consideració.
3. Es promourà la firma de convenis, consorcis o qualsevol altra figura prevista per la legislació, entre l'administració forestal i l'ajuntament o els propietaris particulars de terrenys forestals per a la realització de labors de reforestació i regeneració, treballs i tractaments de prevenció i extinció de plagues i malalties i de prevenció d'incendis.
Article 37. Repoblació forestal
Sense perjudici del que disposa l'article 20 d'aquestes normes, la repoblació de terrenys forestals haurà d'ajustar-se a les normes i plans sectorials que se li siguen d'aplicació.
Article 38. Aprofitaments forestals
1. Es consideren, a l'efecte d'aquest pla, com a aprofitaments forestals, les fustes, productes de tria, llenyes, escorfes, pastos, fruits, llavors, plantes aromàtiques, medicinals i condimentàries, bolets i la resta de productes que es generen als terrenys forestals. Aquests aprofitaments requeriran de l'autorització de la conselleria competent en matèria de medi ambient, sense perjudici del que disposa l'article 19 d'aquestes normes.
2. Els aprofitaments forestals en l'àmbit del paratge hauran d'ajustar-se al que disposen les normes i plans sectorials que siguen d'aplicació.
3. Es prohibeix, amb caràcter general, la transformació a usos agrícoles dels terrenys forestals.
4. L'aprofitament de pastos i recursos cinegètics podrà limitar-se quan es puga derivar un risc per a la conservació dels sòls o hi haja arbres joves, especialment en zones repoblades o en procés de regeneració.
5. D'acord amb el que disposa l'article 82 del Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, forestal de la Comunitat Valenciana, l'extracció de productes forestals es realitzarà exclusivament a través de les vies prèviament autoritzades per l'administració forestal.
Article 39. Incendis forestals
1. En general, i en matèria d'incendis forestals, aquest pla està subjecte al que determina la legislació sectorial específica en matèria d'incendis forestals.
2. En particular, s'hi establiran les mesures necessàries per al manteniment de les infraestructures de prevenció i extinció d'incendis, manteniment de les pistes i dels depòsits, etc.
3. Sense perjudici del que disposa la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del sòl no urbanitzable; el Decret 6/2004, de 23 de gener, del Consell, pel qual s'estableixen normes generals de protecció en terrenys forestals incendiats, estableix en l'article 4 que els terrenys forestals que hagen patit l'efecte d'un incendi no es podran destinar al pasturatge en els cinc anys següents.
4. Tant en els plans locals de prevenció d'incendis forestals, que són preceptius per l'article 38 del Decret 98/1995, de 16 de maig, del Consell, pel qual es va aprovar el Reglament de la llei forestal de la Comunitat Valenciana, com en els plans d'actuació municipal enfront del risc d'incendis, regulats en el Decret 163/1998, de 6 d'octubre, del Consell, que afecten el paratge, s'haurà de considerar el paratge com una àrea d'especial protecció i prioritat de defensa a què fa referència l'article 140 del Decret 98/1995, anteriorment esmentat.
SECCIÓ 5ª.
ACTIVITAT CINEGÈTICA
Article 40. Normes generals
1. L'activitat cinegètica es considera compatible en l'àmbit del pla especial, i queda subjecta als períodes i les condicions establits en la legislació sectorial específica i articles següents.
2. En particular, la caça està permesa en aquells terrenys que actualment compleixen les condicions legals establides per a aquesta activitat.
Article 41. Ordenació cinegètica
1. En general, i en matèria d'ordenació cinegètica, aquest pla està subjecte al que disposa la legislació sectorial que siga d'aplicació.
2. En el vedat en què es troba el paratge natural es fomentarà l'establiment de la zona de reserva cinegètica dins de l'àmbit d'aquest.
3. Sense perjudici del que disposa la regulació sectorial sobre períodes de veda i espècies cinegètiques a la Comunitat Valenciana, la conselleria competent en matèria de medi ambient podrà determinar en l'àmbit del pla, si així ho requereix l'estat dels recursos cinegètics, limitacions específiques en les espècies abatibles i períodes hàbils.
SECCIÓ 6ª.
ACTIVITAT PESQUERA I ALTRES
APROFITAMENTS PISCÍCOLES
Article 42. Marc normatiu de l'activitat pesquera
1. L'activitat pesquera està regulada, amb caràcter general, en la Llei de pesca fluvial, de 20 de febrer de 1942, i el seu Reglament, de 6 d'abril de 1943, com també en l'article 33, apartat 2, de la Llei 4/1989, de 27 de març, de conservació dels espais naturals de la flora i fauna silvestres.
2. Dins d'aquest marc legislatiu, la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge emet ordres anuals sobre els períodes hàbils i normes generals relacionades amb la pesca en aigües continentals de la Comunitat Valenciana, definint les espècies de pesca permesa, les limitacions i prohibicions de caràcter general i altres aspectes de l'activitat. Aquestes disposicions regularan, amb caràcter general, l'activitat pesquera en l'àmbit del paratge.
SECCIÓ 7ª.
ACTIVITAT INDUSTRIAL
Article 43. Activitat industrial
Per considerar-se incompatible amb els objectes de protecció d'aquest pla, queda prohibida l'activitat industrial de qualsevol tipus, incloent les instal·lacions d'emmagatzematge o primera transformació de productes primaris.
SECCIÓ 8ª.
ÚS PÚBLIC DEL PARATGE
A) PLA D'ÚS PÚBLIC DEL PARATGE
Article 44. Pla d'ús públic del paratge
1. Es fomentarà l'elaboració d'un pla d'ús públic del paratge, que contindrà les determinacions necessàries per a l'ordenació i la gestió de les activitats lligades al gaudi ordenat i a l'ensenyament dels valors ambientals i culturals del paratge, efectuades tant per iniciativa pública com privada o mixta.
2. L'elaboració del pla d'ús públic comportarà la realització dels corresponents estudis en què s'avalue la incidència que la realització d'aquest tipus d'activitats pot tenir sobre els valors naturals que van motivar la declaració del paratge natural municipal, a fi d'evitar impactes negatius sobre aquests.
3. L'esmentat pla d'ús públic haurà de contenir, necessàriament, la regulació de la pràctica d'activitats de muntanya, com ara senderisme, escalada, etc., en l'àmbit del paratge. A aquest efecte, establirà els llocs i períodes en què es podran efectuar aquestes activitats, sense perjudici per als valors naturals del paratge. S'haurà d'ajustar, en tot cas, al que disposa el Decret 179/2004, de 24 de setembre, del Consell, de regulació del senderisme i esports de muntanya de forma compatible amb la conservació del medi natural, o a la legislació vigent en matèria de senderisme i esports de muntanya.
4. En el pla d'ús públic es concretarà l'organisme competent i el règim de gestió de les instal·lacions recreatives del paratge.
5. El pla d'ús públic establirà una ordenació i zonificació detallada a fi de regular les activitats de gaudi concentrat i les activitats esportives establides en els articles 48 i 51, respectivament.
6. El pla d'ús públic determinarà i senyalitzarà, si és el cas, les vies d'accés al paratge, les zones aptes per a l'aparcament i els camins no transitables per vehicles.
7. La zona haurà de disposar dels serveis adequats i suficients per a l'emmagatzemament i la recollida dels residus que es generen. Per la qual cosa s'haurà d'estudiar la capacitat d'acollida de la zona recreativa i estimar en funció d'aquesta la producció de residus.
8. En el pla d'ús públic s'establiran les normes en relació amb la permanència en l'àrea recreativa d'animals domèstics.
9. El Pla d'ús públic, l'aprovarà l'ajuntament amb l'informe vinculant de la conselleria competent en matèria de medi ambient. Prèviament a la seua aprovació es demanaran els informes necessaris a fi de garantir la seguretat i integritat de les persones davant dels riscos d'avinguda o d'incendis, i s'adoptaran les mesures que els òrgans competents establisquen.
10. En aquest sentit, les dues romeries i la resta de festes de caràcter religiós popular que s'efectuen tradicionalment tindran la consideració d'activitats compatibles amb la protecció del paratge natural municipal sempre que no posen en perill la conservació dels seus valors tant naturals com culturals.
11. Les entitats organitzadores de les romeries i activitats culturals hauran de complir, de manera general, les condicions següents:
- Muntatge i desmuntatge de la infraestructura necessària per a l'activitat.
- Instal·lació de lavabos mòbils durant la celebració dels actes, en nombre suficient per a atendre els participants previstos.
- Instal·lació extra de contenidors de fem i posterior recollida.
12. El pla d'ús públic del paratge inclourà actuacions de promoció i conscienciació social sobre els aspectes ambientals d'aquest, com també el seu ús adequat i conservació, especialment en la celebració de romeries i festes de caràcter religiós popular.
B) ALLOTJAMENT TURÍSTIC I ALTRES ACTIVITATS HOSTALERES I RECREATIVES VINCULADES A CONSTRUCCIONS
Article 45. Campaments de turisme o càmpings
Es prohibeixen els càmpings i campaments públics i privats en tot l'àmbit del paratge natural.
Article 46. Activitats recreatives i d'esplai vinculades a construccions
1. Només es permetran en les àrees preparades a aquest efecte.
2. Tindran la consideració d'equipaments públics i s'explotaran directament o indirectament per l'ajuntament, amb l'aplicació de mesures correctores en matèria de contaminació acústica, eliminació de barreres arquitectòniques i d'espectacles públics, seguretat i higiene.
Article 47. Instal·lacions i adequacions
Sense perjudici del que disposa l'article 27 de la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del sòl no urbanitzable, les activitats i instal·lacions turístiques, recreatives, esportives, d'oci i esplai queden subjectes, amb caràcter general i d'acord amb les prohibicions i cauteles assenyalades en les normes particulars d'aquest pla, a les determinacions següents:
Les instal·lacions o edificacions de caràcter recreatiu hauran de recolzar-se preferentment sobre construccions preexistents, evitant en la mesura que siga possible les edificacions de nova planta. La reconversió haurà de resoldre adequadament la depuració dels seus abocaments i la gestió dels seus residus sòlids.
C) ACTIVITATS RECREATIVES NO VINCULADES A CONSTRUCCIONS
Article 48. Gaudi concentrat
El gaudi concentrat es defineix com aquell que s'efectua en un espai habilitat per a activitats recreatives, dotat amb equipaments d'escassa entitat, com ara taules, bancs i papereres.
Aquest es produirà exclusivament en la zona habilitada a aquest efecte en les proximitats del Castell, sempre que no produïsca minva en els valors naturals i paisatgístics existents a la zona.
Article 49. Circulació motoritzada al paratge
1. Amb caràcter general, es prohibeix la circulació motoritzada fora de les carreteres i els camins agrícoles i forestals del paratge, excepte en els casos següents:
- Vehicles autoritzats per l'ajuntament.
- Vehicles amb fins d'aprofitament agrari i forestal.
- Vehicles de les administracions públiques que circulen com a conseqüència de necessitats del servei o de la realització d'activitats de manteniment de les infraestructures, serveis públics, etc.
- Vehicles que realitzen serveis de rescat, emergència o qualsevol altre de naturalesa pública.
- Vehicles de les forces i cossos de seguretat de l'Estat.
2. L'ajuntament podrà limitar l'accés al públic a determinades àrees pel que fa a la seua fragilitat, per a evitar molèsties a la fauna, o per raons referides a la conservació de valors i recursos naturals que es motiven justificadament.
Article 50. Acampada lliure
Es prohibeix l'acampada lliure en tot l'àmbit del paratge.
Article 51. Activitats esportives organitzades
1. Qualsevol activitat esportiva organitzada per entitats públiques o privades fora dels espais habilitats per a aquest fi en l'àmbit del paratge requerirà autorització prèvia de l'ajuntament. En particular, es permet la realització, dins dels límits del paratge, de la carrera popular Volta a peu al Castell, que organitza l'Ajuntament d'Atzeneta del Maestrat.
2. Es permet la realització d'esports pels particulars que no requerisquen la utilització d'elements sorollosos o puguen causar danys a la fauna i flora present en la zona.
3. Es prohibeix, amb caràcter general, la pràctica d'activitats motoritzades amb fins esportius o lúdics, com ara motocròs, trial, quads i semblants.
4. Aquestes activitats s'exerciran sempre que no produïsca minva en els valors naturals i paisatgístics existents en la zona.
SECCIÓ 9ª.
ACTIVITATS D'URBANITZACIÓ I EDIFICACIÓ
Article 52. Urbanisme
El PE, a l'efecte urbanístic, manté la classificació actual del sòl com a sòl no urbanitzable, però sí que modifica la qualificació dels terrenys inclosos dins dels límits del paratge natural, i queden, a partir d'ara, com a sòl no urbanitzable de protecció cultural i ambiental.
Article 53. Edificació
1. Sense perjudici del que estableix la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del sòl no urbanitzable, es prohibeix la construcció d'edificacions de nova planta, amb les excepcions següents: les edificacions que puguen preveure's com a equipament públic i edificacions destinades a serveis públics relacionats amb la gestió del paratge o amb les activitats de gestió dels recursos ambientals, sempre que s'adapten als requisits establits en el planejament general o es tracte d'instal·lacions portàtils o desmuntables.
2. Amb caràcter general, es permet en tot l'àmbit del paratge la rehabilitació o reconstrucció d'edificacions preexistents, per a la qual cosa s'haurà de respectar en el seu disseny i composició l'entorn en què s'enclaven. A fi de garantir la deguda adaptació paisatgística d'aquestes edificacions al seu entorn, podrà exigir-se l'aportació de les anàlisis d'impacte sobre el medi en què es localitzen, incloent la utilització de documents gràfics.
3. De forma molt excepcional, sempre que se'n justifique suficientment la necessitat i la impossibilitat d'adaptar-se a les edificacions preexistents, podrà permetre's l'ampliació d'aquestes edificacions que puguen preveure's com a equipament públic o estar destinades a serveis públics relacionats amb la gestió del paratge o amb les activitats de gestió dels recursos ambientals. Amb aquest fi s'haurà d'obtenir en tot cas informe favorable de la conselleria competent en matèria de medi ambient i complir els criteris establits en els apartats següents.
4. Les obres que es duguen a terme en construccions o edificacions catalogades s'hauran d'ajustar al que estableix el planejament urbanístic vigent.
SECCIÓ 10ª.
INFRAESTRUCTURES
Article 54. Normes generals sobre les obres d'infraestructures
1. Es prohibeix, amb caràcter general, la realització d'infraestructures de qualsevol tipus, com ara línies elèctriques i de telecomunicacions, viaris, abocadors de residus sòlids, etc., excepte les previstes en el programa d'actuacions del pla d'ús públic, les destinades al servei d'instal·lacions i activitats autoritzades en el pla, al compliment dels objectius en aquest plantejats, les obres d'infraestructura que ha de realitzar la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en l'àmbit de les seues competències, com també aquelles destinades a l'interés general.
2. La realització d'obres per a la instal·lació, el manteniment o la remodelació d'infraestructures de qualsevol tipus, haurà d'atenir, a més de a les disposicions de les normatives sectorials aplicables, als requisits genèrics següents:
- Els traçats i emplaçaments hauran de realitzar-se tenint en compte les condicions ecològiques i paisatgístiques del territori, a fi d'evitar la creació d'obstacles a la lliure circulació de les aigües o farciments d'aquestes, degradació de la vegetació natural o impactes paisatgístics.
- Durant la realització de les obres hauran de prendre's les precaucions necessàries per a evitar la destrucció de la coberta vegetal i, a la terminació de les obres, s'hauran de restaurar el terreny i la coberta vegetal. Així mateix, s'haurà d'evitar la realització d'obres en aquells períodes en què puguen comportar alteracions i riscos per a la fauna.
- Les autoritzacions i la resta de requisits que específicament s'assenyalen per a la realització d'infraestructures hauran d'obtenir-se, en tot cas, amb caràcter previ a l'atorgament de llicència urbanística.
Article 55. Pla d'Acció Territorial de Caràcter Sectorial, Pla Eòlic de la Comunitat Valenciana
A aquest respecte caldrà ajustar-se al que estableix el Pla d'Acció Territorial de Caràcter Sectorial, Pla Eòlic de la Comunitat Valenciana, aprovat mitjançant un acord de 26 de juliol de 2001, del Consell, que qualifica com a zona exterior residual l'àmbit del paratge.
Article 56. Estudi d'impacte ambiental
A més dels supòsits previstos en la legislació d'impacte ambiental i en l'article 162 del Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, forestal de la Comunitat Valenciana, queden sotmesos al procediment d'estimació d'impacte ambiental, d'acord amb el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, pel qual es va aprovar el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat, d'impacte ambiental, les carreteres, camins i pistes forestals o les seues ampliacions, quan no estiguen sotmeses al procediment d'avaluació d'impacte ambiental, incloent, així mateix, les necessàries per a la defensa contra incendis forestals.
SECCIÓ 11ª.
ACTIVITATS D'INVESTIGACIÓ
Article 57. Promoció de les activitats d'investigació
1. Amb independència del potencial ús públic del paratge com a recurs utilitzable en la investigació bàsica sobre el medi físic, el territori i l'ambient socioeconòmic i cultural, a disposició en forma ordenada dels investigadors i les entitats i organismes especialitzats, l'ajuntament en col·laboració amb la conselleria competent en matèria de medi ambient, per a una millor gestió i administració de l'espai protegit, promourà la realització d'activitats d'investigació aplicada en matèria de coneixement i gestió dels recursos ambientals i culturals.
2. Aquestes activitats podran realitzar-se, atenent a les característiques de les mateixes i als seus requeriments en mitjans humans i materials, amb mitjans propis de les administracions públiques competents o mitjançant les oportunes col·laboracions amb entitats i organismes científics, tècnics o acadèmics. A aquest respecte, se celebraran amb els oportuns organismes i entitats científiques i acadèmiques, els convenis o acords de col·laboració necessaris.
3. Les matèries prioritàries d'investigació aplicada en l'àmbit del paratge són les següents, en llista oberta que podrà adaptar-se a les necessitats la gestió de l'espai protegit:
a) Investigació bàsica sobre les espècies de flora i fauna autòctona.
b) Desenvolupament de programes de conservació, recuperació i gestió d'espècies de flora i fauna considerats d'interés especial pel seu caràcter endèmic, rar o amenaçat, com també sobre les condicions per a la recuperació o millora dels seus hàbitats.
c) Investigació etnogràfica i etnològica sobre el medi humà tradicional del paratge.
d) Investigació sobre mètodes d'administració i gestió dels recursos naturals des de distintes perspectives: jurídica, administrativa, econòmica.
e) Mètodes de gestió de l'ús públic del paratge, des dels punts de vista tècnic, sociològic, econòmic i empresarial.
4. L'ajuntament facilitarà el coneixement i promourà la divulgació dels treballs d'investigació realitzats en l'àmbit del paratge.
Article 58. Autoritzacions
Sense perjudici del règim general d'autoritzacions que figura en les disposicions generals d'aquesta normativa, s'estableix el següent règim específic per a la realització, per persones o entitats alienes a l'ajuntament o a la conselleria competent en matèria de medi ambient, d'activitats o projectes d'investigació que tinguen com a objecte els recursos ambientals i culturals del paratge:
a) Les actuacions que afecten directament o indirectament la flora, fauna o els hàbitats protegits, requeriran autorització prèvia de l'ajuntament. Amb aquesta finalitat, la persona o entitat que haja de realitzar l'activitat investigadora haurà d'adjuntar a la sol·licitud una memòria del projecte d'investigació que s'haja de desenvolupar.
b) Les autoritzacions podran contenir condicions o restriccions per a l'execució del projecte. Cap la seua revocació si les investigacions s'aparten del que estableix la memòria del projecte presentat, o si les labors d'investigació s'han dut a terme vulnerant les directrius establides per l'autorització.
c) Una vegada realitzat l'estudi científic autoritzat, la persona o entitat autoritzada haurà de presentar un informe a l'ajuntament sobre els resultats, com també sobre qualsevol altra dada que puga ser interessant des del punt de vista científic o de gestió de l'espai natural. En el cas que els treballs d'investigació autoritzats siguen publicats, el director del projecte haurà d'aportar un exemplar de la publicació.
d) Les autoritzacions atorgades per a anellament científic d'aus no exclouen de la necessitat obtenir per l'anellador els permisos corresponents dels particulars si és el cas.
e) Els promotors de projectes d'investigació sobre els valors naturals i culturals del paratge que, per no afectar directament la flora, la fauna o els hàbitats protegits, no requereixen autorització prèvia, hauran de comunicar, això no obstant, a l'ajuntament l'existència del projecte, i haurà de facilitar a aquesta l'accés als resultats de les investigacions amb destinació al fons documental del paratge.
TÍTOL III
NORMES PARTICULARS DE REGULACIÓ
D'USOS I ACTIVITATS
CAPÍTOL I
CONCEPTES I ASPECTES GENERALS
Article 59. Concepte
1. A l'efecte de particularitzar les normes protectores establides mitjançant aquest PE, s'ha distingit l'àmbit amb les següents zones per a definir els tractaments específics més ajustats a les seues necessitats protecció, conservació i millora:
- Àrea forestal.
- Àrea d'ús públic.
2. Les determinacions inherents a aquesta categoria de protecció constitueixen la referència normativa bàsica a l'hora d'establir els usos i activitats permeses i prohibides per aquest PE.
Article 60. Interpretació
1. En tot allò no regulat en aquestes normes particulars s'aplicaran les disposicions contingudes en les normes generals de regulació d'usos i activitats.
2. En la interpretació de la normativa prevaldran les normes particulars sobre les generals.
CAPÍTOL II
ÀREA FORESTAL
Article 61. Caracterització
1. Es correspon, fonamentalment, amb la zona corresponent als barrancs de Torre-Sellés, la Vall i el barranc del Castell, els principals valors naturals del qual resideixen en la proximitat a la cova Obscura, en la qual s'han catalogat quiròpters de gran importància a nivell nacional i autonòmic, la vegetació ben conservada de màquia mediterrània, amb exemplars dispersos de Quercus i, finalment, que constitueix un dels punts amb disponibilitat d'aigua per a la fauna de l'entorn.
2. Els objectius plantejats per a aquesta categoria de protecció es poden sintetitzar en:
- Preservar la qualitat ambiental.
- Conservació de la vegetació existent, potenciació d'aquesta i de la seua regeneració natural.
- Mantenir els processos ecològics essencials i la diversitat biològica del paratge.
- Conservar i restaurar les fites paisatgístiques existents.
3. Plantejar aquests objectius comporta, necessàriament, una limitació de les possibilitats d'ús públic, i s'hi permeten únicament aquells usos compatibles amb els objectius proposats, sobretot els de tipus científic i cultural.
Article 62. Localització
Comprén la major part de l'àmbit del paratge. Aquest espai queda assenyalat i delimitat en els corresponents plans d'ordenació d'aquest PE.
Article 63. Usos permesos
1. Es consideren usos permesos, amb caràcter general, tots aquells destinats a afavorir la conservació i potenciació dels valors naturals, culturals i al manteniment dels processos ecològics essencials i la diversitat biològica.
2. Queden específicament permesos els usos següents:
a) Tractaments de millora i conservació de la vegetació, com ara cures culturals i netes, eliminació selectiva de matoll i espècies al·lòctones en l'entorn del Castell, i, en especial, mesures per a aconseguir la regeneració natural.
b) Els usos i actuacions destinades a millorar les condicions naturals i paisatgístiques d'aquest espai o a facilitar la realització d'activitats científiques, didàctiques i recreativonaturalístiques. Incloent actuacions i adequacions didacticonaturalístiques de caràcter extensiu, com ara marcatge i senyalització d'itineraris i enclavaments singulars visitables o miradors.
c) Repoblació forestal, amb l'autorització prèvia de la conselleria competent en matèria de medi ambient.
d) Instal·lacions provisionals per a l'execució d'obres públiques. Prèviament a l'obtenció de llicència urbanística, requeriran informe favorable de la conselleria competent en matèria de medi ambient.
e) Sense perjudici del que disposa l'article 19 d'aquestes normes, es permet la recol·lecció consuetudinària de fruits, llavors i plantes silvestres de consum tradicional, com ara bolets, mores, etc., sense perjudici de les limitacions específiques de la conselleria competent en matèria de medi ambient puga establir quan resulte perjudicial per la seua intensitat o altres causes per a la flora o la fauna. En qualsevol cas queda prohibida l'arrancada de la planta, i haurà de recol·lectar-se mitjançant tallada.
f) Infraestructures de defensa contra incendis forestals i, si és el cas, les obres de captació d'aigües destinades a aquesta. Prèviament a l'obtenció de llicència urbanística haurà de disposar de l'autorització de la conselleria competent en matèria de medi ambient.
g) Construcció i condicionament de pistes i camins forestals destinats exclusivament a la lluita contra incendis forestals, sempre que hagen sigut previstos en el Pla de prevenció d'incendis, tal com preveu l'article 55 de la Llei forestal.
h) L'activitat cinegètica, tal com es preveu en les disposicions de les normes generals de regulació d'usos i activitats d'aquest PE.
Article 64. Usos prohibits
1. Es consideren usos prohibits, amb caràcter general, tots els que comporten la degradació del medi o dificulten el desenvolupament dels usos permesos. En especial, es prohibeixen tots aquells usos i actuacions que no es troben directament vinculades a la millora i conservació de la riquesa biològica de la zona o a l'exercici d'activitats científiques i naturalístiques.
2. Queden específicament prohibits en aquests espais:
a) Actuacions o activitats relacionades amb l'extracció d'àrids i terres per a l'explotació dels recursos miners.
b) Construccions i instal·lacions industrials i residencials de qualsevol tipus, excepte allò que s'ha previst en l'article 53 d'aquesta normativa.
c) Instal·lacions de caràcter turisticorecreatiu, excepte les adequacions didacticonaturalístiques previstes en l'article anterior.
d) Suports de publicitat exterior de qualsevol tipus, com també qualsevol forma de publicitat, excepte indicadors de caràcter institucional destinats a proporcionar informació sobre la zona, sense que comporten deteriorament del paisatge.
e) Obres o magatzems i instal·lacions relacionades amb l'explotació agrícola o ramadera, inclouen hivernacles, i infraestructures de servei a aquestes. Com també instal·lacions d'emmagatzemament o primera transformació de productes forestals.
f) Construccions o instal·lacions, de caràcter permanent o temporal, incloent tanques i tancaments, lligats a l'activitat cinegètica o pecuària, excepte construcció de murs artesanals de pedra en sec.
g) Infraestructures de qualsevol tipus, excepte les directament vinculades a la prevenció i control d'incendis forestals o destinades al servei d'edificacions o instal·lacions permeses, les previstes en les normatives sectorials, com també aquelles destinades a l'interés general.
h) Instal·lacions esportives de qualsevol tipus, com també activitats esportives que impliquen la utilització de vehicles de motor.
i) L'abocament de residus sòlids o líquids de qualsevol tipus que puguen contribuir a deteriorar la qualitat de les aigües, el sòl o paisatge.
j) L'ús del foc amb qualsevol finalitat en tot l'àmbit, com també tirar fòsfors, puntes de cigarret, etc.
CAPÍTOL III
ÀREA D'ÚS PÚBLIC
Article 65. Caracterització
Amb una superfície d'un poc menys d'1 ha, inclou les proximitats del Castell i l'ermita de Sant Joan, com també la zona habilitada com a berenador que disposa d'aparcament, zona de barbacoes, font, papereres, taules i bancs.
Aquesta zona compleix en l'actualitat una sèrie de funcions, com:
- Una funció didacticonaturalistica. Per les seues característiques ecologicoambientals, es proposa la seua utilització amb fins didàctics, promocionant activitats naturalístiques i l'ús públic basat en els recursos naturals, fomentant el respecte cap al medi ambient.
- Una funció social com a lloc d'esplai. És una zona que en l'actualitat presenta unes condicions òptimes per a l'exercici d'activitats recreatives, ja que posseeix les infraestructures necessàries per a això.
Aquesta àrea es caracteritza per la seua aptitud per a acollir un determinat grau d'ocupació i utilització, i està vinculada a l'espai de valor cultural i paisatgístic que l'envolta i que es pretén protegir.
Article 66. Localització
Ubicada al nord del paratge natural, es troba en el punt més elevat i amb millor accés des d'Atzeneta, gràcies a la pista asfaltada que accedeix al Castell.
Article 67. Usos permesos
1. Queden específicament permesos els usos següents:
a) Amb caràcter general, aquelles actuacions tendents a la millora i conservació de les edificacions.
b) L'accés lliure per les carreteres, pistes i camins autoritzats.
c) Tractaments de millora i conservació de la vegetació, com ara cures culturals i netes, eliminació selectiva del matoll i, en especial, mesures per a aconseguir la regeneració natural.
d) Treballs d'eradicació dels exemplars d'espècies al·lòctones existents en les proximitats de l'ermita i el Castell.
e) Repoblacions forestals segons el que estableix les normes generals de regulació d'usos i activitats d'aquesta normativa.
f) Les infraestructures de qualsevol tipus que ineludiblement hagen d'establir-se pel que fa a la seua utilitat i interés públic.
g) Els usos que s'hi desenvolupen, a l'entrada en vigor d'aquest pla especial, tant en l'ermita de Sant Joan com en el Castell d'Atzeneta.
h) Les activitats culturals i d'oci i recreatives que defineixen l'ús específic de l'àrea, les dotacions, infraestructures i serveis per al control i manteniment del medi.
i) Ús del foc: podran utilitzar-se les instal·lacions degudament dissenyades i autoritzades per a l'ús del foc amb la finalitat de cuinar, que formen part de la zona recreativa autoritzada, excepte els dies en què l'índex de perill siga extrem, de conformitat amb la normativa aplicable.
j) Elements de mobiliari urbà, com ara bancs, taules i papereres, com també indicadors de caràcter institucional relacionats amb l'ús públic del paratge i la gestió de l'àmbit territorial objecte del PE.
k) Àrees de pícnic.
Article 68. Usos prohibits
1. Es consideren usos prohibits, amb caràcter general, tots els que comporten la degradació del medi o dificulten el desenvolupament dels usos permesos. En especial, es prohibeixen tots aquells usos i actuacions que no es troben directament vinculades a la millora i conservació de la riquesa biològica de la zona o a l'exercici d'activitats científiques i naturalístiques.
2. Queden específicament prohibits en aquests espais:
a) La construcció o instal·lació d'obres relacionades amb l'explotació de recursos vius.
b) Usos i activitats que comporten un notable impacte paisatgístic o ecològic.
c) La instal·lació de suports de publicitat o altres elements anàlegs, excepte aquells indicadors d'activitats, establiments i llocs que es consideren necessaris per a la correcta gestió del paratge. En tot cas, caldrà ajustar-se a les normes que s'establisquen de disseny i instal·lació.
d) La construcció d'edificacions de nova planta, amb les excepcions, sempre que se'n justifique suficientment la necessitat i la impossibilitat d'adaptar-se a les edificacions preexistents, d'aquelles edificacions que puguen preveure's com a equipament públic i edificacions destinades a serveis públics relacionats amb la gestió del paratge o amb les activitats de gestió dels recursos ambientals, sempre que s'adapten als requisits establits en el planejament general o es tracte d'instal·lacions portàtils o desmuntables.
e) La utilització de foc fora de les instal·lacions degudament dissenyades i autoritzades amb aquest fi.
f) L'activitat cinegètica.
g) L'ús d'elements o activitats productors de soroll, quan puguen alterar els hàbits de la fauna silvestre o perjudiquen la normal convivència dels usuaris.
TÍTOL IV
NORMES PER A LA GESTIÓ DEL PARATGE NATURAL
Article 69. Règim general
1. L'administració i gestió del paratge natural municipal correspon a l'Ajuntament d'Atzeneta del Maestrat.
2. La conselleria competent en matèria de medi ambient podrà prestar a l'ajuntament l'assistència tècnica necessària i assessorament per a la gestió del paratge natural municipal.
3. El règim de gestió del paratge atendrà al marc establit, amb caràcter genèric, per als paratges naturals municipals per la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, com també a les determinacions específiques que estableix en la matèria el Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de regulació dels paratges naturals municipals.
4. La gestió del paratge, quant al funcionament d'instal·lacions, equipaments i serveis, podrà delegar-se d'acord amb el que preveu la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana. Aquesta gestió també podrà encomanar-se a altres entitats de dret públic o concertar-se amb institucions o entitats de naturalesa privada.
5. L'ajuntament podrà promoure, per a assegurar la participació efectiva en la gestió del paratge dels agents socials i econòmics implicats i d'altres administracions públiques, la constitució d'una entitat mixta amb participació de les administracions autonòmica i local i del sector privat, tal com una fundació, un consorci o un altre tipus de figura prevista en la legislació vigent.
Article 70. Consell de Participació del paratge natural municipal
Com a òrgan col·legiat de caràcter consultiu, amb la finalitat de col·laborar en la gestió i canalitzar la participació dels propietaris i interessos socials i econòmics afectats, s'ha creat el Consell de Participació del Paratge Natural Municipal el Castell, segons s'estableix en l'acord de declaració del paratge, atenint-se d'aquesta manera al que preveu l'article 7.3 del Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de regulació dels paratge naturals municipals.
TÍTOL V
MECANISME DE FINANÇAMENT
Article 71. Règim general
1. El finançament del paratge natural municipal correrà per compte de l'Ajuntament d'Atzeneta del Maestrat.
2. L'Ajuntament d'Atzeneta del Maestrat habilitarà en els seus pressupostos els crèdits necessaris per a la correcta gestió del paratge natural municipal.
3. La Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge podrà participar en el finançament del paratge natural municipal, d'acord amb l'article 10 del Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de regulació dels paratges naturals municipals, sense perjudici dels mitjans econòmics que poden aportar altres entitats públiques o privades que puguen tenir interés a coadjuvar al manteniment del paratge natural municipal.
TÍTOL VI
RÈGIM SANCIONADOR
Article 72. Règim sancionador
1. La inobservança o infracció de la normativa aplicable al paratge natural municipal serà sancionada de conformitat amb la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, sense perjudici del que siga exigible en via penal, civil o de qualsevol altre ordre en què puga incórrer.
2. Els infractors estaran obligats, en tot cas, a reparar els danys causats i restituir els llocs i elements alterats a la seua situació inicial.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5822, del 06-08-2008 (2008/9822)

ACUERDO de 1 de agosto de 2008, del Consell, por el que declara paraje natural municipal el enclave denominado El Castell, en el término municipal de Atzeneta del Maestrat.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5822

Fecha DOGV
:   06-08-2008

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2008/9822

CVE


Fecha del documento
:   01-08-2008

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda

Tipo de documento
:   Acuerdo

Descriptores 

:   * [Atzeneta del Maestrat](javascript:void(0))
    * [reserva natural](javascript:void(0))
    * [municipio](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))

ACUERDO de 1 de agosto de 2008, del Consell, por el que declara paraje natural municipal el enclave denominado El Castell, en el término municipal de Atzeneta del Maestrat. [2008/9822]
El Consell, en la reunión del día 1 de agosto de 2008, adoptó el siguiente acuerdo:
El ámbito territorial propuesto para el Paraje Natural Municipal El Castell se sitúa en el término municipal de Atzeneta del Maestrat, en la comarca de l'Alcalatén. La zona propuesta, de 4,40 ha. de extensión, reúne valores paisajísticos, culturales y ambientales que justificaban el inicio de los trámites para su declaración.
El Paraje, enclavado en las estribaciones más orientales del Sistema Ibérico externo o aragonés, se sitúa en lo alto de una pequeña loma, a 490 m. de altitud, a los pies del macizo del Penyagolosa y ceñida por los barrancos de la Vall y Torre-Sellés, que, tras su confluencia en las inmediaciones del enclave, conforman el barranco del Castell, que desemboca en la Rambla de Atzeneta. Geológicamente se trata de un área fuertemente fallada, en la que afloran materiales con edades comprendidas entre el Triásico y el Cuaternario, con presencia de calizas y margas correspondientes al Albiense Superior - Cenomaniense.
En cuanto a la vegetación potencial, cabe indicar que en la zona de estudio correspondería a la serie mesomediterránea castellano-aragonesa; aunque del encinar, sólo unos cuantos pies atestiguan su antiguo esplendor. Pequeñas manchas de robles (Quercus pubescens) se refugian en las zonas más húmedas y frescas. Actualmente, las formaciones vegetales predominantes están formadas por pinares de pino carrasco (Pinus halepensis), presente en las laderas más orientales del Paraje, y la garriga, caracterizada por la presencia de romero (Rosmarinus officinalis), lentisco (Pistacia lentiscus), coscoja (Quercus coccifera) y la aulaga o «argilaga» (Ulex parviflorus). La influencia antrópica en el entorno de la ermita ha implicado la presencia de especies introducidas por su carácter ornamental, como la pita o pitera (Agave americana), la chumbera (Opuntia sp.) o la yuca (Yucca sp.).
La diversidad paisajística existente en el Paraje, con presencia de áreas forestales, ambientes fluviales ligados a los barrancos de la Vall y Torre-Sellés, y laderas con matorrales, junto a la relativamente moderada presión antrópica, ha favorecido la presencia de una variada fauna. Destaca la presencia de mamíferos carnívoros, como el gato montés (Felis silvestris), la gineta (Genetta genetta) o la garduña (Martes foina) y los quirópteros, que merodean por el ámbito del Paraje procedentes de la cercana Cova Oscura, uno de los refugios de estas especies de mayor importancia en la Comunitat Valenciana. La umbría de los barrancos representa un hábitat idóneo para pequeñas rapaces, como el gavilán (Accipiter nisus) y el autillo (Otus scops), mientras que en el ecosistema de matorral abundan las especies pertenecientes a la familia sylviidae, como currucas y mosquiteros, y en las zonas más cercanas a los cursos de agua, los ruiseñores. Los barrancos de la Vall y Torre-Sellés conservan, incluso en verano, pozas muy atractivas para anfibios como el sapo común (Bufo bufo), corredor (Bufo calamita) y partero (Alytes obstetricans), la rana común (Rana perezi) e incluso el gallipato (Pleurodeles waltl). Entre los reptiles, especies protegidas, como el lagarto ocelado (Lacerta lepida) o la culebra bastarda (Malpolon monspessulanus) están también presentes en el espacio protegido.
Respecto a los valores patrimoniales y culturales, destaca de forma sobresaliente El Castell, fortificación de uso defensivo que data del año 1516, que da nombre al Paraje Natural Municipal y que se encuentra catalogado como Bien de Interés Cultural (BIC), tanto en el Registro de Bienes de Interés Cultural del Patrimonio Histórico Español, como, a nivel autonómico, en el Registro del Patrimonio Cultural Valenciano. Con posterioridad junto a éste se construyó una ermita, destino de dos romerías anuales que se realizan desde el pueblo de Atzeneta. También se encuentra, dentro de los límites del Paraje, un yacimiento arqueológico denominado Ermita de San Joan. Se trata de un poblado íbero adscrito a la Edad de Bronce (II-I milenio a.C.), y posteriormente medieval, en el que se han hallado fragmentos de sílex y cerámica.
Finalmente cabe indicar que la declaración del enclave del Castell como Paraje Natural Municipal pretende también contribuir a lograr una pronta regeneración y recuperación de los valores naturales y culturales que se vieron afectados por el incendio forestal que asoló la comarca en agosto de 2007.
Por todo ello, y a iniciativa del Ayuntamiento de Atzeneta del Maestrat, la Generalitat, en el ejercicio de sus competencias autonómicas en la materia, considera necesaria la declaración de un régimen especial de protección y conservación de los valores naturales de este espacio.
Así, la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, establece la figura de protección denominada Paraje Natural Municipal, que regula posteriormente el Decreto 161/2004, de 3 de septiembre, del Consell, que se adapta a las características de este enclave y permite la vía jurídica idónea para la consecución de los objetivos previstos.
Por ello, vistos los valores naturales y culturales del mismo, el interés del Ayuntamiento de Atzeneta del Maestrat, y habiéndose cumplido los trámites previstos en el Decreto 161/2004, de 3 de septiembre, del Consell, de Regulación de los Parajes Naturales Municipales, y a propuesta del conseller de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, el Consell
ACUERDA
Primero. Objeto
1. Se declara Paraje Natural Municipal el entorno denominado El Castell, en el término municipal de Atzeneta del Maestrat, estableciéndose para el mismo un régimen jurídico de protección, de acuerdo con las normas básicas contenidas en la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana.
2. En razón del interés ecológico, paisajístico y cultural del Paraje Natural Municipal, dicho régimen jurídico está orientado a proteger la integridad de los ecosistemas naturales, no admitiéndose uso o actividad que ponga en peligro la conservación de los valores que motivan su declaración.
Segundo. Ámbito territorial
1. El Paraje Natural Municipal se localiza en el término municipal de Atzeneta del Maestrat, en la provincia de Castellón, figurando su delimitación descriptiva y gráfica en los anexos I y II del presente Acuerdo, respectivamente.
2. En caso de discrepancia entre la delimitación descriptiva y la delimitación gráfica, prevalecerá la primera de ellas.
Tercero. Administración y gestión
1. La administración y gestión del Paraje Natural Municipal corresponde al Ayuntamiento de Atzeneta del Maestrat.
2. La Dirección General con competencias en espacios naturales protegidos designará un técnico de los servicios territoriales de Castellón, de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, el cual prestará asistencia técnica y asesoramiento en la gestión del Paraje Natural Municipal.
Cuarto. Régimen de protección
Con carácter general, podrán continuar desarrollándose las actividades tradicionales compatibles con las finalidades que motivan esta declaración, de acuerdo con sus regulaciones específicas y lo establecido por el presente Acuerdo y el correspondiente Plan Especial de Protección del Paraje Natural Municipal El Castell.
En el ámbito del Paraje Natural Municipal las competencias de las Administraciones Públicas se ejercerán de modo que queden preservados todos los valores ecológicos, paisajísticos y culturales del Paraje Natural Municipal, evaluando con especial atención los posibles impactos ambientales producidos por las actuaciones exteriores al mismo.
Quinto. Plan Especial de Protección
1. En virtud de lo establecido en el artículo 7 del Decreto 161/2004, de 3 de septiembre, del Consell, de Regulación de los Parajes Naturales Municipales, se aprueba el Plan Especial de Protección del Paraje Natural Municipal El Castell, en el término municipal de Atzeneta del Maestrat.
2. En el anexo III de este acuerdo se incluye la parte dispositiva del citado Plan Especial de Protección del Paraje Natural Municipal El Castell.
3. Las disposiciones del Plan Especial de Protección serán vinculantes tanto para las Administraciones Públicas como para los particulares.
Sexto. Consejo de Participación del Paraje Natural Municipal
1. Se crea el Consejo de Participación del Paraje Natural Municipal El Castell, como órgano colegiado de carácter consultivo, con la finalidad de colaborar en la gestión y canalizar la participación de los propietarios e intereses sociales y económicos afectados.
2. El Consejo de Participación estará compuesto por:
a) Tres representantes elegidos por el Ayuntamiento de Atzeneta del Maestrat, uno de los cuales actuará como Secretario del Consejo de Participación.
b) Un representante de la Confederación Hidrográfica del Júcar.
c) Un representante de la Dirección General con competencias en espacios naturales protegidos en los servicios territoriales de Castellón, de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda.
d) Un representante de la Dirección Territorial con competencias en el Área de Patrimonio Cultural en los servicios territoriales de Castellón, de la Conselleria de Cultura y Deporte.
e) Dos representante de los intereses sociales, culturales, institucionales o económicos, afectados o que colaboren en la conservación de los valores naturales a través de la actividad científica, la acción social, la aportación de recursos de cualquier clase o cuyos objetivos coincidan con la finalidad del espacio natural protegido.
f) Un representante de la Diputación Provincial de Castellón.
El Ayuntamiento podrá proponer la modificación de la composición del Consejo de Participación para dar cabida a otros representantes de colectivos con intereses en el Paraje Natural Municipal. La modificación de la composición del Consejo de Participación deberá ser aprobada por Acuerdo del Consell.
3. El Consejo de Participación del Paraje Natural Municipal El Castell se constituirá en el plazo de seis meses desde la declaración del mismo.
Serán funciones de dicho órgano colegiado de carácter consultivo las previstas en el artículo 50 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana.
4. El Presidente del Consejo de Participación será nombrado por el Ayuntamiento de Atzeneta del Maestrat, de entre los miembros del Consejo.
5. Con el objeto de establecer un funcionamiento adecuado en la actuación del Consejo de Participación se podrán aprobar unas normas internas de funcionamiento.
Séptimo. Ejecución y desarrollo
Se autoriza al conseller de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda para que, en el marco de sus competencias, dicte lo necesario para la ejecución y desarrollo del presente Acuerdo.
Octavo. Efectos y revisión
1. El presente Acuerdo producirá efectos a partir del día de su publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.
2. Cualquier modificación de lo establecido en el presente Acuerdo deberá ser aprobada, a su vez, por Acuerdo del Consell, debiendo seguirse en tal caso los mismos trámites.
Contra el presente Acuerdo, los interesados podrán interponer recurso contencioso-administrativo en el plazo de dos meses, contados a partir del día siguiente al de la publicación de este acuerdo en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, ante la Sala de lo Contencioso-administrativo del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, de conformidad con lo que dispone el artículo 10 y concordantes de la Ley Reguladora de la Jurisdicción Contencioso-administrativa.
Todo ello sin perjuicio de la interposición del recurso potestativo de reposición ante el Consell, en el plazo de un mes desde el día siguiente al de la publicación del presente Acuerdo en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, de acuerdo con lo que disponen los artículos 116 y 117 de la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común, modificada por la Ley 4/1999, de 13 de enero.
Valencia, 1 de agosto de 2008
El vicepresidente primero y secretario del Consell,
VICENTE RAMBLA MOMPLET
ANEXO I
DELIMITACIÓN DEL PARAJE NATURAL
MUNICIPAL EL CASTELL
1. El ámbito territorial del Paraje Natural Municipal El Castell queda definido por las siguientes parcelas catastrales, pertenecientes al polígono 7, del término municipal de Atzeneta del Maestrat:
- Parcelas: 67, 69, 70 y 71 propiedad del Ayuntamiento de Atzeneta del Maestrat.
- Parcelas: 9002 y 9009, Vereda y descuento del Castell.
- Parcelas: 9004 y 9008 de dominio público hidráulico - Confederación Hidrográfica del Júcar.
2. Los límites del mismo son los siguientes:
- Al norte: límite superior de la Vereda del Castell.
- Al este: con la parcela 390, a media ladera del Barranco del Castell.
- Al sur: con el Barranco del Castell.
- Al oeste: con las parcelas 66, 68 y 23, correspondiente al margen derecho del Barranco de Torre-Sellés.
3. Delimitación geográfica: el Paraje queda delimitado por el polígono cuyos vértices con sus correspondientes coordenadas, que consideran el sistema de referencia European Datum 1950 (ED 50) y el sistema cartográfico UTM (huso 30 N), se incluyen en un archivo que se halla a disposición de quien desee consultarlo en formato digital en las dependencias de la Dirección General de Gestión del Medio Natural.
4. La superficie total del Paraje es de 4,40 ha.ANEXO III
PARTE DISPOSITIVA DEL PLAN ESPECIAL DE PROTECCIÓN DEL PARAJE NATURAL MUNICIPAL EL CASTELL, EN EL TÉRMINO MUNICIPAL DE ATZENETA DEL MAESTRAT.
TÍTULO I
DISPOSICIONES GENERALES
Artículo 1. Naturaleza del Plan
El presente Plan Especial (PE) se redacta al amparo de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana. Constituye, por tanto, uno de los Planes Especiales previstos en los artículos 177 y siguientes del Reglamento de Ordenación y Gestión Territorial y Urbanística, aprobado mediante el Decreto 67/2006, de 19 de mayo, del Consell.
Artículo 2. Finalidad
El objetivo genérico por el cual se redacta este PE es el establecimiento de las medidas necesarias para garantizar la protección del Paraje El Castell en razón de la conservación y mejora de la fauna y flora, así como de las singularidades culturales, paisajísticas y geológicas que presenta. El PE constituye, por tanto, el marco que regulará el régimen del espacio natural, los usos y actividades y el uso público del mismo.
Artículo 3. Ámbito
1. El ámbito territorial del Paraje Natural Municipal El Castell queda definido por las siguientes parcelas catastrales, pertenecientes al polígono 7, del término municipal de Atzeneta del Maestrat:
- Parcelas: 67, 69, 70 y 71 propiedad del Ayuntamiento de Atzeneta del Maestrat.
- Parcelas: 9002 y 9009, Vereda y descuento del Castell.
- Parcelas: 9004 y 9008 de dominio público hidráulico - Confederación Hidrográfica del Júcar.
2. Los límites del Paraje Natural Municipal son:
- Al norte: límite superior de la Vereda del Castell.
- Al este: con la parcela 390, a media ladera del Barranco del Castell.
- Al sur: con el Barranco del Castell.
- Al oeste: con las parcelas 66, 68 y 23, correspondiente al margen derecho del Barranco de Torre-Sellés.
3. El Paraje tiene una superficie de 4,40 hectáreas.
Artículo 4. Efectos
1. De conformidad con lo dispuesto en el artículo 42 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, el PE se ajustará a lo previsto en la legislación urbanística.
2. Las disposiciones de este PE serán de aplicación directa y prevalecerán sobre el planeamiento urbanístico municipal. Éste deberá adaptarse en todo lo necesario al régimen de ordenación y gestión del Paraje, desarrollado por el presente PE.
3. Cuando de la información detallada elaborada para la redacción del planeamiento municipal resultase discrepancia entre los documentos de este Plan y la realidad existente, se aplicará la normativa que mejor se ajuste a la realidad, salvo en el supuesto de que dicha discrepancia se deba a acciones o intervenciones producidas con posterioridad a la aprobación de este Plan, en cuyo caso serán de aplicación las determinaciones del mismo y se exigirá la adopción de las medidas necesarias para restituir el terreno al estado reflejado en el PE.
4. El planeamiento urbanístico municipal que se apruebe con posterioridad a la entrada en vigor de este PE deberá ajustarse a las determinaciones protectoras contenidas en el mismo, asignando las clasificaciones y calificaciones del suelo con arreglo a las normas y criterios aquí establecidos, y de forma que se respeten las limitaciones de uso impuestas por el PE.
5. Las determinaciones de este Plan se entenderán sin perjuicio de las contenidas en las legislaciones sectoriales y, en particular, de las normas, reglamentos o planes que se aprueben para el desarrollo y cumplimiento de la finalidad protectora de este Plan, así como las de aquellos destinados a la mejora de la calidad de vida de los ciudadanos y el desarrollo sostenible. En el caso de que la normativa contenida en este Plan resultara más detallada o protectora, se aplicará ésta con preferencia sobre la contenida en la legislación sectorial, siempre que no esté en contradicción con la finalidad de la misma. En todo caso, el aprovechamiento urbanístico de los terrenos se realizará de acuerdo con las previsiones de este PE.
6. El establecimiento de zonas de protección y categorías de suelos o actividades se realizará únicamente a los efectos protectores de este Plan, sin que ello presuponga la existencia de otras consideraciones urbanísticas o de ordenación territorial. Las normas o recomendaciones contenidas en este Plan constituyen un elemento más a tener en cuenta a la hora de proceder a la ordenación integral del territorio mediante el correspondiente planeamiento general.
Artículo 5. Tramitación, vigencia y revisión
1. El PE se tramitará según la legislación vigente.
2. Las determinaciones del PE entrarán en vigor a partir del día de su publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana y seguirán vigentes hasta tanto no se revise el Plan, por haber cambiado suficientemente las circunstancias o los criterios que han determinado su aprobación.
3. La revisión o modificación de las determinaciones del Plan podrán realizarse en cualquier momento, siguiendo los mismos trámites que se hayan seguido para su aprobación y, por lo tanto, estará sometida al procedimiento de evaluación de impacto ambiental.
Artículo 6. Contenido
El contenido de la documentación del Plan Especial se corresponde con lo dispuesto en el artículo 183 y siguientes del Reglamento de Ordenación y Gestión Territorial y Urbanística, aprobado mediante el Decreto 67/2006, de 19 de mayo, del Consell. En concreto, incluirá los siguientes apartados:
1. Memoria informativa y justificativa:
Incluirá los aspectos descriptivos y justificativos, así como los estudios complementarios necesarios para el desarrollo de la ordenación, de acuerdo con los objetivos que justifican su elaboración.
2. Normativa:
La normativa del presente Plan se divide en dos grandes apartados. El primero se halla dedicado al establecimiento de normas generales para la protección de recursos naturales y para la regulación de determinadas actividades que inciden en el medio natural. El segundo se dedica al establecimiento de normas específicas para la protección de espacios determinados en función de los valores que encierran.
3. Planos:
El Plan Especial incluye los siguientes planos:
I) Planos de información.
II) Planos de ordenación.
4. Normas para la gestión.
5. Mecanismos de financiación.
6. Régimen sancionador.
Artículo 7. Interpretación
1. En la interpretación de este PE deberá atenderse a lo que resulte de su consideración como un todo unitario, utilizando siempre la memoria informativa y justificativa como documento en el que se contienen los criterios y principios que han orientado la redacción del Plan.
2. En caso de conflicto entre las normas de protección y los documentos gráficos del Plan prevalecerán las primeras, salvo cuando la interpretación derivada de los planos venga apoyada también por la memoria, de tal modo que se haga patente la existencia de algún error material en las normas.
3. En la aplicación de este PE prevalecerá aquella interpretación que lleve aparejado un mayor grado de protección de los valores naturales del ámbito del Plan.
4. En cualquier supuesto no contemplado en el presente Plan, será preceptivo el informe favorable del Ayuntamiento de Atzeneta del Maestrat, sin perjuicio de las competencias sectoriales que puedan existir.
Artículo 8. Régimen de evaluación de impactos ambientales
Los proyectos, planes, actuaciones, obras y actividades que se realicen o implanten en el ámbito territorial del Paraje se someterán al régimen de evaluación ambiental establecido en la legislación autonómica valenciana y estatal sobre evaluación de impacto ambiental vigente en ese momento.
Artículo 9. Autorizaciones e informes previos
1. La presente normativa, en sus normas generales y normas particulares, especifica las actuaciones, planes y proyectos cuya ejecución requiere autorización especial del Ayuntamiento de Atzeneta del Maestrat y que requieren informe vinculante de la Conselleria competente en materia de medio ambiente.
2. Las autorizaciones anteriores se otorgarán sin perjuicio de la obligación de obtener las licencias o autorizaciones que sean aplicables con carácter sectorial a determinadas actividades, así como en concordancia con lo establecido en la presente normativa.
TÍTULO II
NORMAS GENERALES DE REGULACIÓN
DE USOS Y ACTIVIDADES
CAPÍTULO I
NORMAS SOBRE PROTECCIÓN
DE RECURSOS DE DOMINIO PÚBLICO
SECCIÓN 1ª
PROTECCIÓN DE RECURSOS HIDROLÓGICOS
Artículo 10. Calidad del agua
Con carácter general, quedan prohibidos aquellos usos y actividades que contribuyan a deteriorar la calidad de las aguas, así como aquellas actuaciones, obras e infraestructuras que puedan dificultar el flujo hídrico.
Artículo 11. Cauces, riberas y márgenes de los cursos de agua
1. Se mantendrán las condiciones naturales de los cauces, no pudiendo realizarse, en ningún caso, su canalización o dragado.
2. En la zona de dominio público hidráulico, así como en los márgenes incluidos en las zonas de servidumbre y de policía definidas en la Ley de Aguas, se conservará la vegetación de ribera, no permitiéndose la transformación a cultivo de los terrenos actualmente baldíos o destinados a usos forestales. Por otro lado, se considerarán compatibles las actuaciones de mantenimiento de cauces y gestión de recursos hídricos, a realizar por la Confederación Hidrográfica del Júcar, en el ámbito de sus competencias.
3. Se prohíbe la ocupación del dominio público hidráulico y de la zona de servidumbre por instalaciones o construcciones de cualquier tipo, permanentes o temporales; así como la extracción de áridos, salvo en aquellos casos necesarios para obras autorizadas de acondicionamiento o limpieza de los cauces.
4. Toda actuación que afecte a dominio público hidráulico y zonas de policía y servidumbre contará, previamente a la ejecución de la misma, con el informe favorable del organismo de cuenca correspondiente.
Artículo 12. Protección de aguas subterráneas
1. Queda prohibido el establecimiento de pozos, zanjas, galerías o cualquier dispositivo destinado a facilitar la absorción por el terreno de aguas residuales que puedan producir por su toxicidad o por su composición química y bacteriológica, la contaminación de las aguas superficiales o profundas.
2. La instalación del sistema de depuración de oxidación total para el saneamiento de edificaciones o zonas de uso público sólo podrá ser autorizada cuando se den suficientes garantías de que no supongan riesgo alguno para la calidad de las aguas superficiales o subterráneas.
Artículo 13. Vertidos
1. En aplicación del artículo 100 de la Ley de Aguas se prohíbe, con carácter general, el vertido directo o indirecto en un cauce público, canal de riego o acuífero subterráneo, de aguas residuales cuya composición química o contaminación bacteriológica puedan impurificar las aguas con daños para la salud pública o para los aprovechamientos inferiores, tanto comunes como especiales.
2. Se prohíbe el vertido sin depurar, directo o indirecto, de aguas residuales, así como el vertido o depósito permanente o temporal de todo tipo de residuos sólidos, escombros o sustancias, cualquiera que sea su naturaleza, que constituyan o puedan constituir un peligro de contaminación de las aguas o degradación de su entorno; salvo en los casos de limpieza de acuerdo con lo previsto en el artículo 49 del Reglamento del Dominio Público Hidráulico.
3. Para la concesión de la licencia urbanística relacionada con cualquier actividad que pueda generar vertidos de cualquier naturaleza, se exigirá la justificación del tratamiento que hayan de darse a éstos para evitar la contaminación de las aguas superficiales y subterráneas. El tratamiento de aguas residuales deberá ser tal que se ajuste a las condiciones de calidad exigidas para los usos a que vaya a ser destinada; en cualquier caso, las aguas resultantes no podrán superar los límites establecidos en la legislación sectorial.
4. La efectividad de la licencia quedará condicionada, en todo caso, a la obtención y validez posterior de la autorización de vertido.
Artículo 14. Captaciones de agua
Quedan prohibidas las aperturas de pozos o captaciones de agua dentro del ámbito del PE, salvo las destinadas a satisfacer las necesidades derivadas de las infraestructuras de uso público, siempre que se justifique ésta como la única vía de abastecimiento posible. En todo caso, deberán efectuarse de forma que no provoquen repercusiones negativas sobre el sistema hidrológico y el resto de los aprovechamientos.
SECCIÓN 2ª
PROTECCIÓN DE SUELOS
Artículo 15. Movimiento de tierras y extracción de áridos
1. Los movimientos de tierra estarán sujetos a la obtención previa de la licencia urbanística. Quedan exceptuadas de la obtención de licencia las labores de preparación y acondicionamiento de los suelos relacionados con la actividad agrícola, tales como nivelación de terrenos y arado, así como aquellas labores de acondicionamiento de los suelos relacionadas con las actuaciones de restauración y repoblación post-incendio.
2. Se prohíbe la realización de aquellas obras que generen movimientos de tierra de elevada magnitud, salvo causa debidamente justificada y previa sujeción al régimen de evaluación de impacto ambiental y demás legislación sectorial que le sea de aplicación.
3. Se prohíbe la extracción de áridos en todo el ámbito del Paraje.
Artículo 16. Conservación de la cubierta vegetal
1. Se consideran prioritarias, en el ámbito del Plan, todas aquellas actuaciones que tiendan a conservar o recuperar la cubierta vegetal como medio para evitar los procesos erosivos, ya que la erosión potencial de la zona es muy elevada.
2. Aquellas actuaciones que puedan alterar o perjudicar, de modo significativo, las condiciones del espacio natural o de las especies de flora silvestre existentes, requerirán la redacción de una memoria o proyecto, que será aprobado por el Ayuntamiento, con autorización previa de la Conselleria competente en materia de medio ambiente.
3. Los trabajos de restauración de la cubierta vegetal irán dirigidos a la conservación y recuperación de las formaciones vegetales autóctonas que constituyen la vegetación potencial.
4. Los trabajos de eliminación de vegetación alóctona se llevarán a cabo fundamentalmente en el entorno del Castell, excepto en aquellos ejemplares de especies ornamentales no invasoras cuya existencia quede justificada por su valor cultural.
5. Se prohíbe el uso de herbicidas para el control de las malas hierbas, debiendo hacerse mediante escarda mecánica o manual.
Artículo 17. Prácticas de conservación de suelos
1. Se prohíbe la destrucción de bancales y márgenes de éstos; así como las transformaciones agrícolas y labores que pongan en peligro su estabilidad o supongan su eliminación.
2. De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, la administración cuidará de la estabilización y regeneración de los terrenos situados en vertientes, con terrazas o bancales que hayan dejado de ser conservados o se abandonen como suelos agrícolas.
3. Para la restauración de los muros de piedra seca que mantienen los bancales de la ladera del Castell se deberán utilizar las técnicas tradicionales en esas comarcas del interior castellonense.
4. Se prohíbe, con carácter general, la roturación de terrenos con vegetación silvestre para establecimiento de nuevas áreas de cultivo.
5. Se prohíbe los aterrazamientos de suelos, salvo en proyectos de corrección de taludes.
6. Siempre que la realización de una obra vaya acompañada de la generación de taludes por desmonte o terraplén, será obligatorio la fijación de éstos mediante repoblación vegetal con especies propias de la zona o elementos naturales. Excepcionalmente, cuando no existan otras soluciones, se podrán permitir las actuaciones de obra civil, siempre que sean tratadas mediante técnicas de integración paisajística.
SECCIÓN 3ª
PROTECCIÓN DE LA VEGETACIÓN SILVESTRE
Artículo 18. Formaciones vegetales
Se consideran formaciones vegetales sujetas a las determinaciones del presente Plan todas aquellas no cultivadas o resultantes de la actividad agrícola. Esta determinación no incluye la vegetación adventicia que acompaña a los cultivos ni las formaciones ruderales y nitrófilas que colonizan las calles, viales, paredes, cunetas, vertederos, escombreras, baldíos y otras áreas muy antropizadas.
Artículo 19. Tala y recolección
1. Sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 16 de estas normas, se prohíbe la recolección total o parcial de taxones vegetales para fines comerciales.
2. Quedan sometidas al procedimiento de estimación de impacto ambiental las actuaciones necesarias para la defensa contra incendios forestales que planteen derribar, talar o mutilar pies de los taxones de mayor interés para la conservación.
3. La tala y recolección total o parcial de las especies vegetales estará sometida a las disposiciones de la Orden de 20 de diciembre de 1985, de la Conselleria de Agricultura y Pesca, sobre protección de especies endémicas amenazadas, así como a la legislación sectorial aplicable.
4. Sin perjuicio de lo dispuesto en el punto 3 de este artículo, se permite la recolección consuetudinaria de frutos, semillas, plantas silvestres de consumo tradicional, tales como setas, moras, etc., siempre que exista consentimiento del propietario y sin perjuicio de las limitaciones específicas que la Conselleria competente en materia de medio ambiente pueda establecer cuando resulte perjudicial por su intensidad u otras causas para la flora o la fauna. En el caso de recolección de plantas silvestres o setas, queda prohibido el arranque de la planta, debiendo recolectarse mediante corta, no permitiéndose la utilización de instrumentos tales como azadas o rastrillos.
5. La extracción de madera o leña se realizará acogiéndose a lo dispuesto en el Decreto 98/1995, de 16 de mayo, del Consell, por el que se aprobó el Reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, o a la legislación vigente en materia de aprovechamiento forestal.
6. Además del supuesto citado en el punto anterior, se podrá realizar de manera extraordinaria la extracción de madera o leña, si responde a alguno de los siguientes criterios:
- Como resultado de las labores de eliminación del arbolado quemado.
- Como resultado de labores de prevención de incendios.
- Como resultado de medidas fitosanitarias.
- Con motivo de estudios científicos.
- Por erradicación de especies alóctonas invasoras.
En ningún caso podrán recogerse libremente por los visitantes.
Artículo 20. Regeneración y plantaciones
1. Los trabajos de regeneración y recuperación de la cubierta vegetal tendrán por objetivo la formación y potenciación de las comunidades vegetales naturales características del ámbito del Plan, en sus distintos estadios de desarrollo.
2. La gestión de los recursos forestales dirigirá sus actuaciones a la conservación, mejora y protección de los terrenos forestales según las determinaciones de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana y a su Reglamento ejecutivo, aprobado por el Decreto 98/1995, de 16 de mayo, del Consell.
3. Queda prohibida la introducción y repoblación con especies exóticas, entendiéndose éstas por toda especie, subespecie o variedad que no pertenezca o haya pertenecido históricamente a la vegetación silvestre del ámbito del Plan.
4. Queda prohibida en el ámbito del Paraje la introducción de especies susceptibles de constituir plagas o de generar enfermedades.
5. Es obligatoria la autorización de la Conselleria competente en materia de medio ambiente para realizar cualquier modificación sustancial de la estructura natural de una finca forestal, siendo necesaria la presentación de un proyecto en el que se especifiquen las acciones que se pretenden llevar a cabo y al que deberán ajustarse los trabajos a realizar.
SECCIÓN 4ª
PROTECCIÓN DE LA FAUNA
Artículo 21. Destrucción de la fauna silvestre
1. Se deberá respetar, en todo caso, la normativa sectorial aplicable en materia de protección de la fauna.
2. Sin perjuicio de la normativa sectorial aplicable sobre fauna, se consideran protegidas todas las poblaciones de especies animales silvestres del Paraje, con las siguientes excepciones:
a) Especies cinegéticas, reguladas específicamente por sus normativas sectoriales.
b) Especies cuyo control de poblaciones pueda ser autorizado o promovido por la Conselleria competente en materia de medio ambiente, de conformidad con las determinaciones de la normativa sectorial sobre fauna.
3. Las intervenciones que se realicen en el Paraje sobre la cubierta vegetal, los suelos, el medio hídrico y, en general, los distintos hábitats faunísticos, deberán garantizar el mantenimiento de condiciones adecuadas para la pervivencia y, en su caso, la reproducción de las poblaciones animales afectadas.
4. Con carácter general, y sin perjuicio de lo establecido en la legislación sectorial sobre fauna, no se permiten en el ámbito del Paraje las actividades que puedan provocar, directa o indirectamente, la destrucción o deterioro de poblaciones de especies animales silvestres o de sus hábitats. La prohibición se extiende especialmente a los hábitats y enclaves necesarios para los ciclos vitales de la fauna tales como nidos, madrigueras y dormideros, así como en las épocas de mayor sensibilidad.
En particular, se prohíbe:
a) La destrucción, muerte, deterioro, recolección, comercio, captura en vivo, posesión o exposición de animales vivos o sus restos que se hallen protegidos por la legislación sectorial vigente y por las presentes normas.
b) La recolección, posesión o comercio de huevos o crías.
c) La producción de sonidos innecesarios que alteren la tranquilidad habitual de la fauna.
d) La emisión de luces que incidan negativamente sobre hábitats y enclaves de especial interés para la fauna.
Artículo 22. Repoblación o suelta de animales
1. Se prohíbe la repoblación y suelta de cualquier especie animal exótica, entendiéndose por tal toda especie, subespecie o variedad que no pertenezca, o haya pertenecido históricamente, a la fauna del ámbito del Plan, salvo la utilización de especies para control biológico de plagas que realice la administración o autorice ésta.
2. Toda reintroducción de especies faunísticas autóctonas actualmente desaparecidas en el Paraje, así como los eventuales reforzamientos poblacionales de especies existentes y el modo de realizarlos, deberá ser autorizada o promovida por la Conselleria competente en materia de medio ambiente.
Artículo 23. Cercas y vallados
El levantamiento de cercas y vallados en el ámbito del Plan Especial cumplirá con lo dispuesto en el Decreto 178/2005, de 18 de noviembre, del Consell, por el que se establecen las condiciones de los vallados en el medio natural y de los cerramientos cinegéticos, requiriendo la previa autorización de la Conselleria competente en materia de medio ambiente. Todo ello sin perjuicio de la obtención de la correspondiente licencia urbanística en los términos previstos por la Ley.
SECCIÓN 5ª
PROTECCIÓN DEL PAISAJE
Artículo 24. Impacto paisajístico
1. Se considerarán los valores paisajísticos del Paraje como un criterio determinante para la ubicación de las distintas infraestructuras y usos. En consecuencia, la implantación de usos o actividades que por sus características puedan generar un importante impacto paisajístico deberán realizarse de manera que se minimice su efecto negativo sobre el paisaje.
A tal fin, se evitará especialmente su ubicación en lugares de gran incidencia visual, tales como en la vecindad de monumentos o edificios y construcciones de interés histórico-cultural.
2. Se respetarán los preceptos contenidos en el Decreto 120/2006, de 11 de agosto, del Consell, por el que se aprobó el Reglamento de Paisaje de la Comunitat Valenciana, en relación con aquellas actividades que puedan incidir en la preservación de la calidad paisajística del Paraje.
3. En cualquier caso, las instalaciones y edificaciones en el medio rural deberán incorporar las medidas de enmascaramiento y mimetización necesarias para su integración en el paisaje.
4. El Ayuntamiento tendrá en cuenta, al autorizar o informar los proyectos referentes al Paraje, los efectos de su realización sobre los valores paisajísticos del mismo.
5. Las pistas y caminos forestales y rurales, áreas cortafuegos, e infraestructuras de cualquier tipo que sean autorizadas, se realizarán atendiendo a su máxima integración en el paisaje y su mínimo impacto ambiental.
6. Se protegerá el paisaje en torno a aquellos hitos y elementos singulares de carácter natural como roquedos, árboles ejemplares, etc., para lo que se establecerán perímetros de protección sobre la base de cuencas visuales que garanticen su prominencia en el entorno.
Artículo 25. Publicidad estática
1. Se prohíbe, con carácter general, la colocación de carteles informativos de propaganda, inscripciones o artefactos de cualquier naturaleza con fines publicitarios, incluyendo la publicidad apoyada directamente o construida tanto sobre elementos naturales del territorio, como sobre las edificaciones.
2. En el Paraje se admitirán, únicamente, los indicadores de actividades, establecimientos y lugares que por su tamaño, diseño y colocación estén adecuados a la estructura ambiental donde se instalen, así como todos los de carácter institucional relacionados con el uso público y la gestión del ámbito territorial objeto del Plan.
SECCIÓN 6ª
PROTECCIÓN DEL PATRIMONIO CULTURAL
Artículo 26. Patrimonio cultural
1. La Ley 5/2007, de 9 de febrero, de la Generalitat, de modificación de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat, del Patrimonio Cultural Valenciano, establece que el patrimonio cultural valenciano está constituido por los bienes muebles e inmuebles de valor histórico, artístico, arquitectónico, arqueológico, paleontológico, etnológico, documental, bibliográfico, científico, técnico, o de cualquier otra naturaleza cultural. También forman parte del patrimonio cultural valenciano, en calidad de bienes inmateriales del patrimonio etnológico, las creaciones, conocimientos, técnicas, prácticas y usos más representativos y valiosos de las formas de vida y de la cultura tradicional valenciana. Asimismo, forman parte de dicho patrimonio como bienes inmateriales las expresiones de las tradiciones del pueblo valenciano en sus manifestaciones musicales, artísticas, gastronómicas o de ocio y, en especial, aquellas que han sido objeto de transmisión oral y las que mantienen y potencian el uso del valenciano. Los bienes inmateriales de naturaleza tecnológica que constituyan manifestaciones relevantes o hitos de evolución tecnológica de la Comunitat Valenciana son, asimismo, elementos integrantes del patrimonio cultural valenciano.
2. Toda actuación arqueológica o paleontológica deberá ser autorizada expresamente por la Conselleria competente en materia de cultura. La solicitud de autorización deberá contener un plano, en el que se determinen con precisión los límites de la zona objeto de la actuación, la identificación del propietario o propietarios de los terrenos y un programa detallado de los trabajos que justifique su conveniencia e interés científico y la cualificación profesional, determinada reglamentariamente, de la dirección y equipo técnico encargados de los mismos. Las autorizaciones concedidas deberán ser comunicadas al Ayuntamiento correspondiente inmediatamente. La Conselleria competente en materia de cultura establecerá reglamentariamente los procedimientos de inspección oportunos para comprobar que los trabajos se desarrollen según el programa autorizado y ordenará su suspensión inmediata cuando no se ajusten a la autorización concedida o se considere que las actuaciones profesionales no alcancen el nivel adecuado. Una vez concluida la actuación arqueológica o paleontológica, y dentro del plazo que en la autorización o con posterioridad a ella fije la administración, o en su defecto en el de dos años, el promotor, a su cargo, sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 64.2 de la citada Ley 4/1998, deberá presentar a la Conselleria competente en materia de cultura una memoria científica de los trabajos desarrollados, suscrita por el arqueólogo o paleontólogo director de los mismos. No se otorgarán licencias municipales para excavaciones o remociones de tierra con fines arqueológicos o paleontológicos, cuando dicha licencia fuere preceptiva conforme a la legislación urbanística, sin haberse acreditado previamente la autorización a que se refiere el apartado primero de este artículo. El otorgamiento de la licencia se comunicará a la Conselleria competente en materia de cultura simultáneamente a su notificación al interesado. Será ilícita toda actuación arqueológica o paleontológica que se realice sin la correspondiente autorización, o sin sujeción a los términos de ésta, así como las obras de remoción de tierra, de demolición o cualesquiera otras realizadas con posterioridad en el lugar donde se haya producido un hallazgo casual de bienes arqueológicos o paleontológicos que no hubiera sido comunicado inmediatamente a la administración competente. La Conselleria competente en materia de cultura ordenará la paralización inmediata de la actuación o de la obra y se incautará de todos los objetos y bienes hallados, sin perjuicio de las sanciones que procedan con arreglo a lo dispuesto en dicha Ley.
3. De conformidad con lo dispuesto tanto en el artículo 34.2, como en la disposición transitoria de la Ley 4/1998, el Ayuntamiento donde se ubique un BIC tiene la obligación de redactar un Plan Especial de Protección para éste, de acuerdo con los criterios dispuestos en el artículo 39, y someterlo, con anterioridad a su aprobación provisional, al informe vinculante de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano. En tanto se aprueba dicho instrumento de ordenación, regirán provisionalmente las normas de protección establecidas en la declaración del BIC, así como se establecerá un entorno de protección de 200 metros, a contar desde el contorno externo del bien o de sus hipotéticos vestigios.
4. Los elementos y conjuntos considerados recursos arqueológicos e histórico-artísticos, podrán acoger usos turístico-recreativos, siempre que éstos no impliquen la pérdida de sus valores científicos y culturales y previa obtención de informe favorable de la Conselleria competente en materia de cultura.
5. Para la realización de obras, públicas o privadas, en inmuebles comprendidos en zonas arqueológicas o paleontológicas o en espacios de protección o áreas de vigilancia arqueológica o paleontológica, así como, en general, en todos aquellos en los que se conozca o presuma fundadamente la existencia de restos arqueológicos o paleontológicos de interés relevante, el promotor de las obras deberá aportar al correspondiente expediente un estudio previo sobre los efectos que las obras proyectadas pudieran causar en los restos de esta naturaleza, suscrito por un técnico competente. Las actuaciones precisas para la elaboración de dicho estudio serán autorizadas por la Conselleria competente en materia de cultura, que establecerá los criterios a los que se ha de ajustar la actuación, y se supervisarán por un arqueólogo o paleontólogo designado por la propia Conselleria.
6. La campana de la espadaña, campana histórica fundida en 1844 y que aún mantiene la instalación tradicional, quedará protegida, preservándola de cualquier refundición.
SECCIÓN 7ª
PROTECCIÓN VÍAS PECUARIAS
Artículo 27. Protección de vías pecuarias
1. Cualquier actuación que se lleve a cabo y que pueda afectar a vías pecuarias deberá cumplir con lo establecido en la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias.
2. En aplicación del artículo 5 de la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias, la clasificación, deslinde, amojonamiento o cualquier otro acto relacionado con las mismas, corresponde a la Conselleria competente en materia de medio ambiente, debiendo velar por su mantenimiento como espacio de uso público.
3. Sin perjuicio de lo establecido en el artículo 17 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, hasta la elaboración y aprobación del catálogo de vías pecuarias de interés natural, se consideran como vías pecuarias de interés natural, a los efectos previstos en el artículo 17.2 de dicha Ley, la totalidad de las vías pecuarias del ámbito del presente Plan.
SECCIÓN 8ª
PROTECCIÓN DE CUEVAS
Y ELEMENTOS DE INTERÉS GEOLÓGICO
Artículo 28. Protección de cuevas y elementos de interés geológico
1. Se consideran de especial protección todos aquellos elementos de singular interés geológico y geomorfológico, así como las cuevas y simas presentes dentro del ámbito del Paraje.
2. En general, este Plan está sujeto a lo que disponga la legislación sectorial que le sea de aplicación a cada uno de los elementos considerados dentro de este artículo.
3. Para las cuevas y simas presentes en el ámbito del Paraje se atenderá a lo dispuesto en el Decreto 65/2006, de 12 de mayo, del Consell, por el que se desarrolla el régimen de protección de las cuevas y se aprueba el Catálogo de Cuevas de la Comunitat Valenciana. En especial, se respetarán los perímetros de protección mencionados en el artículo 9 del mencionado Decreto.
CAPÍTULO II
NORMAS SOBRE REGULACIÓN DE ACTIVIDADES
E INFRAESTRUCTURAS
SECCIÓN 1ª
ACTIVIDADES EXTRACTIVAS Y MINERAS
Artículo 29. Actividades extractivas y mineras
Se prohíbe la realización de actividades extractivas y mineras en el ámbito del PE.
SECCIÓN 2ª
ACTIVIDADES AGRARIAS
Artículo 30. Concepto
A los efectos de este Plan se consideran agrarias las actividades relacionadas directamente con la explotación económica de los recursos vegetales cultivados, mediante el empleo de medios técnicos e instalaciones que no supongan ni tengan como consecuencia la transformación de su estado o características esenciales.
Artículo 31. Tipos de cultivos e incompatibilidades
1. Se consideran compatibles, en el ámbito del Plan, el mantenimiento de las actividades agrarias que se registren en el momento de la aprobación de éste.
2. Se prohíbe la ampliación de la superficie de las áreas actualmente existentes dedicadas a la actividad agrícola. El cultivo de especies forestales de carácter intensivo, únicamente podrá efectuarse sobre dichas áreas.
3. A los efectos previstos en el apartado anterior, no se consideran sometidos a la actividad agrícola los terrenos cuyo cultivo haya sido abandonado por un plazo superior a 10 años o que hayan adquirido signos inequívocos de su vocación forestal.
4. Se prohíbe, con carácter general, las prácticas agrícolas bajo la modalidad de invernadero o túnel.
Artículo 32. Construcciones e instalaciones relacionadas con las actividades agropecuarias
Se prohíbe, con carácter general, todo tipo de edificación de nueva planta, así como construcciones e instalaciones vinculadas a la explotación agraria (almacenes de productos y maquinarias, cuadras, establos, etc.), o a la primera transformación de productos (secaderos, aserraderos, etc.).
Artículo 33. Productos fitosanitarios
El uso de productos fitosanitarios deberá ajustarse a las normas y planes sectoriales que les sean de aplicación, con arreglo a los períodos, limitaciones y condiciones establecidos por los organismos competentes. En todo caso, se prohíbe la utilización de herbicidas volátiles de cualquier tipo.
SECCIÓN 3ª
ACTIVIDADES GANADERAS
Artículo 34. Concepto y régimen general de ordenación
1. Se consideran ganaderas las actividades relacionadas con la explotación, cría, reproducción y aprovechamiento de las especies animales. Con carácter general, el ejercicio de esta actividad se someterá a las normas y planes sectoriales que le sean de aplicación.
2. La ordenación de la ganadería extensiva sobre terrenos forestales deberá realizarse, al menos, teniendo en cuenta las siguientes condiciones:
a) Delimitación de áreas acotadas.
b) Definición de la carga ganadera aplicable a las distintas zonas.
c) Diseño de un sistema de rotación para evitar el sobrepastoreo.
d) En todo caso las actividades ganaderas deberán ser compatibles con los usos didácticos y recreativos del Paraje.
3. Según se establece en el artículo 4 del Decreto 6/2004, de 23 de enero, del Consell, por el que se establecen normas generales de protección en terrenos forestales incendiados, los terrenos forestales que hayan sufrido los efectos de un incendio no podrán ser destinados al pastoreo, al menos, durante los cinco años posteriores a éste.
Artículo 35. Construcciones e instalaciones relacionadas con las actividades ganaderas
Quedan prohibidas las construcciones ganaderas de nueva planta en el ámbito del Paraje. Esta prohibición se extiende tanto a la ganadería intensiva estabulada como a las construcciones ligadas a las explotaciones extensivas o semiextensivas, tales como apriscos, corrales y dormideros.
SECCIÓN 4ª
APROVECHAMIENTO FORESTAL
Artículo 36. Terreno forestal
1. A los efectos del presente Plan, se consideran montes o terrenos forestales los así definidos en el artículo 2 de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana.
2. Se promoverá la declaración de utilidad pública por el Consell, a los efectos previstos en la legislación forestal, los terrenos forestales de propiedad pública incluidos en el ámbito del Plan que no tengan todavía dicha consideración.
3. Se promoverá la firma de convenios, consorcios o cualquier otra figura prevista por la legislación, entre la administración forestal y el Ayuntamiento o propietarios particulares de terrenos forestales para la realización de labores de reforestación y regeneración, trabajos y tratamientos de prevención y extinción de plagas y enfermedades y de prevención de incendios.
Artículo 37. Repoblación forestal
Sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 20 de estas normas, la repoblación de terrenos forestales deberá ajustarse a las normas y planes sectoriales que le sean de aplicación.
Artículo 38. Aprovechamientos forestales
1. Se consideran, a los efectos de este Plan, como aprovechamientos forestales, las maderas, productos de entresaca, leñas, cortezas, pastos, frutos, semillas, plantas aromáticas, medicinales y condimentarias, setas y demás productos que se generen en los terrenos forestales. Dichos aprovechamientos requerirán de la autorización de la Conselleria competente en materia de medio ambiente, sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 19 de estas normas.
2. Los aprovechamientos forestales en el ámbito del Paraje deberán ajustarse a lo dispuesto en las normas y planes sectoriales que le sean de aplicación.
3. Se prohíbe, con carácter general, la transformación a usos agrícolas de los terrenos forestales.
4. El aprovechamiento de pastos y recursos cinegéticos podrá limitarse cuando se pueda derivar un riesgo para la conservación de los suelos o existan árboles jóvenes, especialmente en zonas repobladas o en proceso de regeneración.
5. De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 82 del Reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, la extracción de productos forestales se realizará exclusivamente a través de vías previamente autorizadas por la administración Forestal.
Artículo 39. Incendios forestales
1. En general y en materia de incendios forestales, este Plan está sujeto a lo determinado por la legislación sectorial específica en materia de incendios forestales.
2. En particular, se establecerán las medidas necesarias para el mantenimiento de las infraestructuras de prevención y extinción de incendios, mantenimiento de las pistas y de los depósitos, etc.
3. Sin perjuicio de lo dispuesto en la Ley 10/2004, de 9 de diciembre, de la Generalitat, del Suelo No Urbanizable, el Decreto 6/2004, de 23 de enero, del Consell, por el que se establecen normas generales de protección en terrenos forestales incendiados, establece en su artículo 4 que los terrenos forestales que hayan sufrido los efectos de un incendio no se podrán destinar al pastoreo, en los cinco años siguientes.
4. Tanto en los planes locales de prevención de incendios forestales que son preceptivos por el artículo 38 del Decreto 98/1995, de 16 de mayo, del Consell, por el que se aprobó el Reglamento de la Ley Forestal de la Comunitat Valenciana, como en los planes de actuación municipal frente al riesgo de incendios, regulados en el Decreto 163/1998, de 6 de octubre, del Consell, que afecten al Paraje, se deberá considerar el Paraje como un Área de Especial Protección y Prioridad de Defensa a la que se hace referencia en el artículo 140 del Decreto 98/1995, anteriormente mencionado.
SECCIÓN 5ª
ACTIVIDAD CINEGÉTICA
Artículo 40. Normas generales
1. La actividad cinegética se considera compatible en el ámbito del Plan Especial, quedando sujeta a los periodos y condiciones establecidos en la legislación sectorial específica y artículos siguientes.
2. En particular, la caza está permitida en aquellos terrenos que actualmente cumplen las condiciones legales establecidas para dicha actividad.
Artículo 41. Ordenación cinegética
1. En general, y en materia de ordenación cinegética, este Plan está sujeto a lo dispuesto en la legislación sectorial que le sea de aplicación.
2. En el acotado en el que se encuentra el Paraje Natural se fomentará el establecimiento de la zona de reserva cinegética dentro del ámbito del mismo.
3. Sin perjuicio de lo dispuesto en la regulación sectorial sobre períodos de veda y especies cinegéticas en la Comunitat Valenciana, la Conselleria competente en materia de medio ambiente podrá determinar en el ámbito del Plan, si así lo requiere el estado de los recursos cinegéticos, limitaciones específicas en las especies abatibles y períodos hábiles.
SECCIÓN 6ª
ACTIVIDAD PESQUERA
Y OTROS APROVECHAMIENTOS PISCÍCOLAS
Artículo 42. Marco normativo de la actividad pesquera
1. La actividad pesquera está regulada, con carácter general, en la Ley de Pesca Fluvial, de 20 de febrero de 1942, y su Reglamento, de 6 de abril de 1943, así como en el artículo 33, apartado 2, de la Ley 4/1989, de 27 de marzo, de Conservación de los Espacios Naturales de la Flora y Fauna Silvestres.
2. Dentro de dicho marco legislativo, la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda emite órdenes anuales sobre los periodos hábiles y normas generales relacionadas con la pesca en aguas continentales de la Comunitat Valenciana, definiendo las especies de pesca permitida, las limitaciones y prohibiciones de carácter general y otros aspectos de la actividad. Dichas disposiciones regularán, con carácter general, la actividad pesquera en el ámbito del Paraje.
SECCIÓN 7ª
ACTIVIDAD INDUSTRIAL
Artículo 43. Actividad industrial
Por considerarse incompatible con los objetos de protección de este Plan, queda prohibida la actividad industrial de cualquier tipo, incluyendo las instalaciones de almacenaje o primera transformación de productos primarios.
SECCIÓN 8ª
USO PÚBLICO DEL PARAJE
A) PLAN DE USO PÚBLICO DEL PARAJE
Artículo 44. Plan de Uso Público del Paraje
1. Se fomentará la elaboración de un Plan de Uso Público del Paraje, que contendrá las determinaciones necesarias para la ordenación y la gestión de las actividades ligadas al disfrute ordenado y a la enseñanza de los valores ambientales y culturales del Paraje, efectuadas tanto por iniciativa pública como privada o mixta.
2. La elaboración del Plan de Uso Público conllevará la realización de los correspondientes estudios en los que se evalúe la incidencia que el desarrollo de este tipo de actividades puede tener sobre los valores naturales que motivaron la declaración del Paraje Natural Municipal, con objeto de evitar impactos negativos sobre los mismos.
3. El citado Plan de Uso Público deberá contener, necesariamente, la regulación de la práctica de actividades de montaña, tales como senderismo, escalada, etc., en el ámbito del Paraje. A tal efecto, establecerá los lugares y periodos en los que se podrán desarrollar estas actividades, sin perjuicio para los valores naturales del Paraje. Se ajustará, en todo caso, a lo dispuesto en el Decreto 179/2004, de 24 de septiembre, del Consell, de regulación del senderismo y deportes de montaña de forma compatible con la conservación del medio natural, o a la legislación vigente en materia de senderismo y deportes de montaña.
4. En el Plan de Uso Público se concretará el organismo competente y el régimen de gestión de las instalaciones recreativas del Paraje.
5. El Plan de Uso Público establecerá una ordenación y zonificación pormenorizada al objeto de regular las actividades de recreo concentrado y las actividades deportivas establecidas en los artículos 48 y 51, respectivamente.
6. El Plan de Uso Público determinará y señalizará, en su caso, las vías de acceso al paraje, las zonas aptas para el aparcamiento y los caminos no transitables por vehículos.
7. La zona dispondrá de los servicios adecuados y suficientes para el almacenamiento y la recogida de los residuos que se generen. Por lo que se deberá estudiar la capacidad de acogida de la zona recreativa y estimar en función de la misma la producción de residuos.
8. En el Plan de Uso Público se establecerán las normas en relación con la permanencia en el área recreativa de animales domésticos.
9. El Plan de Uso Público lo aprobará el Ayuntamiento con el informe vinculante de la Conselleria competente en materia de medio ambiente. Previamente a su aprobación se recabarán los informes necesarios con el fin de garantizar la seguridad e integridad de las personas ante los riesgos de avenida o de incendios, adoptándose las medidas que los órganos competentes establezcan.
10. En este sentido, las dos romerías y demás fiestas de carácter religioso-popular que se efectúan tradicionalmente tendrán la consideración de actividades compatibles con la protección del Paraje Natural Municipal siempre que no pongan en peligro la conservación de sus valores tanto naturales como culturales.
11. Las entidades organizadoras de las romerías y actividades culturales habrán de cumplir, de manera general, las condiciones siguientes:
- Montaje y desmontaje de la infraestructura necesaria para su actividad.
- Instalación de lavabos móviles durante la celebración de los actos, en número suficiente para atender a los participantes previstos.
- Instalación extra de contenedores de basura y su recogida posterior.
12. El Plan de Uso Público del Paraje incluirá actuaciones de promoción y concienciación social sobre los aspectos ambientales del mismo, así como su uso adecuado y conservación, especialmente en la celebración de romerías y fiestas de carácter religioso-popular.
B) ALOJAMIENTO TURÍSTICO Y OTRAS ACTIVIDADES HOSTELERAS Y RECREATIVAS VINCULADAS A CONSTRUCCIONES
Artículo 45. Campamentos de turismo o campings
Se prohíben los campings y campamentos públicos y privados en todo el ámbito del Paraje Natural.
Artículo 46. Actividades recreativas y de esparcimiento vinculadas a construcciones
1. Sólo se permitirán en las áreas acondicionadas al efecto.
2. Tendrán la consideración de equipamientos públicos y se explotarán directa o indirectamente por el Ayuntamiento, con la aplicación de medidas correctoras en materia de contaminación acústica, eliminación de barreras arquitectónicas y de espectáculos públicos, seguridad e higiene.
Artículo 47. Instalaciones y adecuaciones
Sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 27 de la Ley 10/2004, de 9 de diciembre, de la Generalitat, del Suelo No Urbanizable, las actividades e instalaciones turísticas, recreativas, deportivas, de ocio y esparcimiento quedan sujetas, con carácter general y conforme a las prohibiciones y cautelas señaladas en las normas particulares del presente Plan, a las siguientes determinaciones:
Las instalaciones o edificaciones de carácter recreativo deberán apoyarse preferentemente sobre construcciones preexistentes, evitando en la medida de lo posible las edificaciones de nueva planta. La reconversión deberá resolver adecuadamente la depuración de sus vertidos y la gestión de sus residuos sólidos.
C) ACTIVIDADES RECREATIVAS NO VINCULADAS A CONSTRUCCIONES
Artículo 48. Recreo concentrado
El recreo concentrado se define como aquel que se desarrolla en un espacio habilitado para actividades recreativas, dotado con equipamientos de escasa entidad, como mesas, bancos y papeleras.
Éste se producirá exclusivamente en la zona habilitada al efecto en las proximidades de El Castell, siempre que no produzca merma en los valores naturales y paisajísticos existentes en la zona.
Artículo 49. Circulación motorizada en el Paraje
1. Con carácter general, se prohíbe la circulación motorizada fuera de las carreteras y los caminos agrícolas y forestales del Paraje, salvo en los siguientes casos:
- Vehículos autorizados por el Ayuntamiento.
- Vehículos con fines de aprovechamiento agrario y forestal.
- Vehículos de las Administraciones Públicas que circulen como consecuencia de necesidades del servicio o de la realización de actividades de mantenimiento de las infraestructuras, servicios públicos, etc.
- Vehículos que realicen servicios de rescate, emergencia o cualquier otro de naturaleza pública.
- Vehículos de las Fuerzas y Cuerpos de Seguridad del Estado.
2. El Ayuntamiento podrá limitar el acceso al público a determinadas áreas en razón de su fragilidad, para evitar molestias a la fauna, o por razones referidas a la conservación de valores y recursos naturales que se motiven justificadamente.
Artículo 50. Acampada libre
Se prohíbe la acampada libre en todo el ámbito del Paraje.
Artículo 51.Actividades deportivas organizadas
1. Cualquier actividad deportiva organizada por entidades públicas o privadas fuera de los espacios habilitados para tal fin en el ámbito del Paraje requerirá autorización previa del Ayuntamiento. En particular, se permite la realización, dentro de los límites del Paraje, de la carrera popular Volta a peu al Castell, que organiza el Ayuntamiento de Atzeneta del Maestrat.
2. Se permite la realización de deportes por los particulares que no requieran la utilización de elementos ruidosos o puedan causar daños a la fauna y flora presente en la zona.
3. Se prohíbe, con carácter general, la práctica de actividades motorizadas con fines deportivos o lúdicos, tales como motocrós, trial, quads y similares.
4. Estas actividades se desarrollarán siempre que no produzca merma en los valores naturales y paisajísticos existentes en la zona.
SECCIÓN 9ª
ACTIVIDADES DE URBANIZACIÓN Y EDIFICACIÓN
Artículo 52. Urbanismo
El PE, a efectos urbanísticos, mantiene la clasificación actual del suelo como suelo no urbanizable, pero sí modifica la calificación de los terrenos incluidos dentro de los límites del Paraje Natural, quedando, a partir de ahora, como suelo no urbanizable de protección cultural y ambiental.
Artículo 53. Edificación
1. Sin perjuicio de lo establecido en la Ley 10/2004, de 9 de diciembre, de la Generalitat, del Suelo No Urbanizable, se prohíbe la construcción de edificaciones de nueva planta, con las siguientes excepciones: las edificaciones que puedan preverse como equipamiento público y edificaciones destinadas a servicios públicos relacionados con la gestión del Paraje o con las actividades de gestión de los recursos ambientales, siempre que se adapten a los requisitos establecidos en el planeamiento general o se trate de instalaciones portátiles o desmontables.
2. Con carácter general, se permite en todo el ámbito del Paraje la rehabilitación o reconstrucción de edificaciones preexistentes, para lo cual se deberá respetar en su diseño y composición el entorno en el que se enclavan. Con el fin de garantizar la debida adaptación paisajística de estas edificaciones a su entorno, podrá exigirse la aportación de los análisis de impacto sobre el medio en que se localicen, incluyendo la utilización de documentos gráficos.
3. De forma muy excepcional, siempre y cuando se justifique suficientemente su necesidad y la imposibilidad de adaptarse a las edificaciones preexistentes, podrá permitirse la ampliación de dichas edificaciones que puedan preverse como equipamiento público o estar destinadas a servicios públicos relacionados con la gestión del Paraje o con las actividades de gestión de los recursos ambientales. Para ello se deberá obtener en todo caso informe favorable de la Conselleria competente en materia de medio ambiente y cumplir los criterios establecidos en los siguientes apartados.
4. Las obras que se lleven a cabo en construcciones o edificaciones catalogadas se ajustarán a lo establecido en el planeamiento urbanístico vigente.
SECCIÓN 10ª
INFRAESTRUCTURAS
Artículo 54. Normas generales sobre las obras de infraestructuras
1. Se prohíbe, con carácter general, la realización de infraestructuras de cualquier tipo, tales como tendidos eléctricos y de telecomunicaciones, viarios, vertederos de residuos sólidos, etc., salvo las previstas en el programa de actuaciones del Plan de Uso Público, las destinadas al servicio de instalaciones y actividades autorizadas en el Plan, al cumplimiento de los objetivos en él planteados, las obras de infraestructura a realizar por la Confederación Hidrográfica del Júcar en el ámbito de sus competencias, así como aquellas destinadas al interés general.
2. La realización de obras para la instalación, mantenimiento o remodelación de infraestructuras de cualquier tipo, deberá atenerse, además de a las disposiciones de las normativas sectoriales aplicables, a los siguientes requisitos genéricos:
- Los trazados y emplazamientos deberán realizarse teniendo en cuenta las condiciones ecológicas y paisajísticas del territorio, con el fin de evitar la creación de obstáculos a la libre circulación de las aguas o rellenos de las mismas, degradación de la vegetación natural o impactos paisajísticos.
- Durante la realización de las obras deberán tomarse las precauciones necesarias para evitar la destrucción de la cubierta vegetal, debiéndose proceder, a la terminación de las obras, a la restauración del terreno y a la cubierta vegetal. Asimismo, se evitará la realización de obras en aquellos períodos en que puedan comportar alteraciones y riesgos para la fauna.
- Las autorizaciones y demás requisitos que específicamente se señalen para la realización de infraestructuras deberán obtenerse, en todo caso, con carácter previo al otorgamiento de licencia urbanística.
Artículo 55. Plan de Acción Territorial de Carácter Sectorial, Plan Eólico de la Comunitat Valenciana
A este respecto se atenderá a lo establecido en el Plan de Acción Territorial de Carácter Sectorial, Plan Eólico de la Comunitat Valenciana, aprobado mediante Acuerdo de 26 de julio de 2001, del Consell, que califica como zona exterior residual el ámbito del Paraje.
Artículo 56. Estudio de impacto ambiental
Además de los supuestos previstos en la legislación de impacto ambiental y en el artículo 162 del Reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, quedan sometidos al procedimiento de estimación de impacto ambiental, de acuerdo con el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, por el que se aprobó el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat, de Impacto Ambiental, las carreteras, caminos y pistas forestales o sus ampliaciones, cuando no estén sometidas al procedimiento de evaluación de impacto ambiental, incluyendo, asimismo, las necesarias para la defensa contra incendios forestales.
SECCIÓN 11ª
ACTIVIDADES DE INVESTIGACIÓN
Artículo 57. Promoción de las actividades de investigación
1. Con independencia del potencial uso público del Paraje como recurso utilizable en la investigación básica sobre el medio físico, el territorio y el ambiente socioeconómico y cultural, a disposición en forma ordenada de los investigadores y las entidades y organismos especializados, el Ayuntamiento en colaboración con la Conselleria competente en materia de medio ambiente, para una mejor gestión y administración del espacio protegido, promoverá la realización de actividades de investigación aplicada en materia de conocimiento y gestión de los recursos ambientales y culturales.
2. Dichas actividades podrán realizarse, atendiendo a las características de las mismas y a sus requerimientos en medios humanos y materiales, con medios propios de las administraciones públicas competentes o mediante las oportunas colaboraciones con entidades y organismos científicos, técnicos o académicos. A este respecto, se celebrarán con los oportunos organismos y entidades científicas y académicas, los convenios o acuerdos de colaboración necesarios.
3. Las materias prioritarias de investigación aplicada en el ámbito del Paraje son las siguientes, en relación abierta que podrá adaptarse a las necesidades de la gestión del espacio protegido:
a) Investigación básica sobre las especies de flora y fauna autóctona.
b) Desarrollo de programas de conservación, recuperación y gestión de especies de flora y fauna considerados de interés especial por su carácter endémico, raro o amenazado, así como sobre las condiciones para la recuperación o mejora de sus hábitats.
c) Investigación etnográfica y etnológica sobre el medio humano tradicional del Paraje.
d) Investigación sobre métodos de administración y gestión de los recursos naturales desde distintas perspectivas: jurídica, administrativa, económica.
e) Métodos de gestión del uso público del Paraje, desde los puntos de vista técnico, sociológico, económico y empresarial.
4. El Ayuntamiento facilitará el conocimiento y promoverá la divulgación de los trabajos de investigación realizados en el ámbito del Paraje.
Artículo 58. Autorizaciones
Sin perjuicio del régimen general de autorizaciones que figura en las disposiciones generales de esta normativa, se establece el siguiente régimen específico para la realización, por personas o entidades ajenas al Ayuntamiento o a la Conselleria competente en materia de medio ambiente, de actividades o proyectos de investigación que tengan por objeto los recursos ambientales y culturales del Paraje:
a) Las actuaciones que afecten directa o indirectamente a la flora, fauna o los hábitats protegidos, requerirán autorización previa del Ayuntamiento. Con esta finalidad, la persona o entidad que vaya a realizar la actividad investigadora acompañará a la solicitud una memoria del proyecto de investigación que se va a desarrollar.
b) Las autorizaciones podrán contener condiciones o restricciones para la ejecución del proyecto. Cabe su revocación si las investigaciones se apartan de lo establecido en la memoria del proyecto presentado, o si las labores de investigación se han llevado a cabo vulnerando las directrices establecidas por la autorización.
c) Una vez realizado el estudio científico autorizado, la persona o entidad autorizada deberá presentar informe al Ayuntamiento sobre los resultados, así como sobre cualquier otro dato que pueda ser interesante desde el punto de vista científico o de gestión del espacio natural. En el supuesto de que los trabajos de investigación autorizados sean publicados, el director del proyecto deberá aportar un ejemplar de la publicación.
d) Las autorizaciones otorgadas para anillamiento científico de aves no excluyen de la necesidad de obtener por el anillador los permisos correspondientes de los particulares en su caso.
e) Los promotores de proyectos de investigación sobre los valores naturales y culturales del Paraje que, por no afectar directamente a la flora, la fauna o los hábitats protegidos, no requieren autorización previa, deberán no obstante comunicar al Ayuntamiento la existencia del proyecto, debiendo facilitar a la misma el acceso a los resultados de las investigaciones con destino al fondo documental del Paraje.
TÍTULO III
NORMAS PARTICULARES DE REGULACIÓN
DE USOS Y ACTIVIDADES
CAPÍTULO I
CONCEPTOS Y ASPECTOS GENERALES
Artículo 59. Concepto
1. A los efectos de particularizar las normas protectoras establecidas mediante este PE, se ha distinguido el ámbito con las siguientes zonas para definir los tratamientos específicos más ajustados a sus necesidades de protección, conservación y mejora:
- Área forestal.
- Área de uso público.
2. Las determinaciones inherentes a esta categoría de protección constituyen la referencia normativa básica a la hora de establecer los usos y actividades permitidas y prohibidas por este PE.
Artículo 60. Interpretación
1. En todo lo no regulado en estas normas particulares serán de aplicación las disposiciones contenidas en las Normas Generales de Regulación de Usos y Actividades.
2. En la interpretación de la normativa prevalecerán las normas particulares sobre las generales.
CAPÍTULO II
ÁREA FORESTAL
Artículo 61. Caracterización
1. Se corresponde fundamentalmente con la zona correspondiente a los barrancos de Torre-Sellés, la Vall y el barranco del Castell, cuyos principales valores naturales residen en la proximidad a la Cova Oscura, en la que se han catalogado quirópteros de gran importancia a nivel nacional y autonómico, la vegetación bien conservada de maquia mediterránea con ejemplares dispersos de quercus y, finalmente, que constituye uno de los puntos con disponibilidad de agua para la fauna del entorno.
2. Los objetivos planteados para esta categoría de protección se pueden sintetizar en:
- Preservar la calidad ambiental.
- Conservación de la vegetación existente, potenciación de la misma y de su regeneración natural.
- Mantener los procesos ecológicos esenciales y la diversidad biológica del Paraje.
- Conservar y restaurar los hitos paisajísticos existentes.
3. Plantear estos objetivos supone, necesariamente, una limitación de las posibilidades de uso público, permitiéndose únicamente aquellos usos compatibles con los objetivos propuestos, sobre todo los de tipo científico y cultural.
Artículo 62. Localización
Comprende la mayor parte del ámbito del Paraje. Este espacio queda señalado y delimitado en los correspondientes planos de ordenación del presente PE.
Artículo 63. Usos permitidos
1. Se consideran usos permitidos, con carácter general, todos aquellos destinados a favorecer la conservación y potenciación de los valores naturales, culturales y al mantenimiento de los procesos ecológicos esenciales y la diversidad biológica.
2. Quedan específicamente permitidos los siguientes usos:
a) Tratamientos de mejora y conservación de la vegetación, tales como cuidados culturales y limpias, eliminación selectiva de matorral y especies alóctonas en el entorno del Castell, y, en especial, medidas para conseguir la regeneración natural.
b) Los usos y actuaciones destinadas a mejorar las condiciones naturales y paisajísticas de este espacio o a facilitar la realización de actividades científicas, didácticas y recreativo-naturalísticas. Incluyendo actuaciones y adecuaciones didáctico-naturalísticas de carácter extensivo, tales como marcaje y señalización de itinerarios y enclaves singulares visitables o miradores.
c) Repoblación forestal, previa autorización de la Conselleria competente en materia de medio ambiente.
d) Instalaciones provisionales para la ejecución de obras públicas. Previamente a la obtención de licencia urbanística, requerirán informe favorable de la Conselleria competente en materia de medio ambiente.
e) Sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 19 de estas normas, se permite la recolección consuetudinaria de frutos, semillas y plantas silvestres de consumo tradicional, tales como setas, moras, etc., sin perjuicio de las limitaciones específicas de la Conselleria competente en materia de medio ambiente pueda establecer cuando resulte perjudicial por su intensidad u otras causas para la flora o la fauna. En cualquier caso queda prohibido el arranque de la planta, debiendo recolectarse mediante corta.
f) Infraestructuras de defensa contra incendios forestales y, en su caso, las obras de captación de aguas destinadas a la misma. Previamente a la obtención de licencia urbanística deberá contar con autorización de la Conselleria competente en materia de medio ambiente.
g) Construcción y acondicionamiento de pistas y caminos forestales destinados exclusivamente a la lucha contra incendios forestales, siempre y cuando hayan sido contemplados en el Plan de Prevención de Incendios, tal y como prevé el artículo 55 de la Ley Forestal.
h) La actividad cinegética, tal y como se contempla en las disposiciones de las Normas Generales de Regulación de Usos y Actividades del presente PE.
Artículo 64. Usos prohibidos
1. Se consideran usos prohibidos, con carácter general, todos los que comporten la degradación del medio o dificulten el desarrollo de los usos permitidos. En especial, se prohíben todos aquellos usos y actuaciones que no se hallen directamente vinculadas a la mejora y conservación de la riqueza biológica de la zona o al desarrollo de actividades científicas y naturalísticas.
2. Quedan específicamente prohibidos en estos espacios:
a) Actuaciones o actividades relacionadas con la extracción de áridos y tierras para la explotación de los recursos mineros.
b) Construcciones e instalaciones industriales y residenciales de cualquier tipo, salvo lo contemplado en el artículo 53 de la presente normativa.
c) Instalaciones de carácter turístico-recreativo, excepto las adecuaciones didáctico-naturalísticas previstas en el artículo anterior.
d) Soportes de publicidad exterior de cualquier tipo, así como cualquier forma de publicidad, salvo indicadores de carácter institucional destinados a proporcionar información sobre la zona, sin que supongan deterioro del paisaje.
e) Obras o almacenes e instalaciones relacionadas con la explotación agrícola o ganadera, incluyen invernaderos, e infraestructuras de servicio a las mismas. Así como instalaciones de almacenamiento o primera transformación de productos forestales.
f) Construcciones o instalaciones, de carácter permanente o temporal, incluyendo cercas y vallados, ligados a la actividad cinegética o pecuaria, excepto construcción de muros artesanales de piedra en seco.
g) Infraestructuras de cualquier tipo, salvo las directamente vinculadas a la prevención y control de incendios forestales o destinadas al servicio de edificaciones o instalaciones permitidas, las contempladas en las normativas sectoriales, así como aquellas destinadas al interés general.
h) Instalaciones deportivas de cualquier tipo, así como actividades deportivas que impliquen la utilización de vehículos a motor.
i) El vertido de residuos sólidos o líquidos de cualquier tipo que puedan contribuir a deteriorar la calidad de las aguas, el suelo o paisaje.
j) El uso del fuego con cualquier finalidad en todo el ámbito así como arrojar fósforos, colillas, etc.
CAPÍTULO III
ÁREA DE USO PÚBLICO
Artículo 65. Caracterización
Con una superficie de algo menos de 1 ha., incluye las proximidades del Castell y la Ermita de San Juan, así como la zona habilitada como merendero que dispone de aparcamiento, zona de barbacoas, fuente, papeleras, mesas y bancos.
Esta zona cumple en la actualidad con una serie de funciones, como:
- Una función didáctico-naturalistica. Por sus características ecológico-ambientales, se propone su utilización con fines didácticos, promocionando actividades naturalísticas y el uso público basado en los recursos naturales, fomentando el respeto hacia el medio ambiente.
- Una función social como lugar de esparcimiento. Es una zona que en la actualidad presenta unas condiciones óptimas para el desarrollo de actividades recreativas, ya que posee las infraestructuras necesarias para ello.
Dicha área se caracteriza por su aptitud para acoger un cierto grado de ocupación y utilización, estando vinculada al espacio de valor cultural y paisajístico que le rodea y que se pretende proteger.
Artículo 66. Localización
Ubicada al norte del Paraje Natural, se encuentra en el punto más elevado y con mejor acceso desde Atzeneta, gracias a la pista asfaltada que accede al Castell.
Artículo 67. Usos permitidos
1. Quedan específicamente permitidos los siguientes usos:
a) Con carácter general, aquellas actuaciones tendentes a la mejora y conservación de las edificaciones.
b) El acceso libre por las carreteras, pistas y caminos autorizados.
c) Tratamientos de mejora y conservación de la vegetación, tales como cuidados culturales y limpias, eliminación selectiva del matorral y, en especial, medidas para conseguir la regeneración natural.
d) Trabajos de erradicación de los ejemplares de especies alóctonas existentes en las proximidades de la ermita y el Castell.
e) Repoblaciones forestales según lo establecido en las Normas Generales de Regulación de Usos y Actividades de la presente normativa.
f) Las infraestructuras de cualquier tipo que ineludiblemente deban establecerse en razón de su utilidad e interés público.
g) Los usos que vienen desarrollándose, a la entrada en vigor del presente Plan Especial, tanto en la Ermita de San Juan como en el Castell de Atzeneta.
h) Las actividades culturales y ocio-recreativas que definen el uso específico del área, las dotaciones, infraestructuras y servicios para el control y mantenimiento del medio.
i) Uso del fuego: podrán utilizarse las instalaciones debidamente diseñadas y autorizadas para el uso del fuego con la finalidad de cocinar, que forman parte de la zona recreativa autorizada, excepto los días en que el índice de peligro sea extremo, de conformidad con la normativa aplicable.
j) Elementos de mobiliario urbano, tales como bancos, mesas y papeleras, así como indicadores de carácter institucional relacionados con el uso público del Paraje y la gestión del ámbito territorial objeto del PE.
k) Áreas de picnic.
Artículo 68. Usos prohibidos
1. Se consideran usos prohibidos, con carácter general, todos los que comporten la degradación del medio o dificulten el desarrollo de los usos permitidos. En especial, se prohíben todos aquellos usos y actuaciones que no se hallen directamente vinculadas a la mejora y conservación de la riqueza biológica de la zona o al desarrollo de actividades científicas y naturalísticas.
2. Quedan específicamente prohibidos en estos espacios:
a) La construcción o instalación de obras relacionadas con la explotación de recursos vivos.
b) Usos y actividades que comporten un notable impacto paisajístico o ecológico.
c) La instalación de soportes de publicidad u otros elementos análogos, excepto aquellos indicadores de actividades, establecimientos y lugares que se consideren necesarios para la correcta gestión del Paraje. En todo caso se atenderá a las normas que se establezcan de diseño e instalación.
d) La construcción de edificaciones de nueva planta, con las excepciones, siempre y cuando se justifique suficientemente su necesidad y la imposibilidad de adaptarse a las edificaciones preexistentes, de aquellas edificaciones que puedan preverse como equipamiento público y edificaciones destinadas a servicios públicos relacionados con la gestión del Paraje o con las actividades de gestión de los recursos ambientales, siempre que se adapten a los requisitos establecidos en el planeamiento general o se trate de instalaciones portátiles o desmontables.
e) La utilización de fuego fuera de las instalaciones debidamente diseñadas y autorizadas para ello.
f) La actividad cinegética.
g) El uso de elementos o actividades productores de ruido, cuando puedan alterar los hábitos de la fauna silvestre o perjudiquen la normal convivencia de los usuarios.
TÍTULO IV
NORMAS PARA LA GESTIÓN DEL PARAJE NATURAL
Artículo 69. Régimen general
1. La administración y gestión del Paraje Natural Municipal corresponde al Ayuntamiento de Atzeneta del Maestrat.
2. La Conselleria competente en materia de medio ambiente podrá prestar al Ayuntamiento la asistencia técnica necesaria y asesoramiento para la gestión del Paraje Natural Municipal.
3. El régimen de gestión del Paraje atenderá al marco establecido, con carácter genérico, para los Parajes Naturales Municipales por la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, así como a las determinaciones específicas que establece en la materia el Decreto 161/2004, de 3 de septiembre, del Consell, de Regulación de los Parajes Naturales Municipales.
4. La gestión del Paraje, en lo relativo al funcionamiento de instalaciones, equipamientos y servicios, podrá delegarse de acuerdo con lo previsto en la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana. Esta gestión también podrá encomendarse a otras entidades de derecho público o concertarse con instituciones o entidades de naturaleza privada.
5. El Ayuntamiento podrá promover, para asegurar la participación efectiva en la gestión del Paraje de los agentes sociales y económicos implicados y de otras Administraciones Públicas, la constitución de una entidad mixta con participación de las Administraciones autonómica y local y del sector privado, tal como una fundación, un consorcio u otro tipo de figura contemplada en la legislación vigente.
Artículo 70. Consejo de Participación del Paraje Natural Municipal
Como órgano colegiado de carácter consultivo, con la finalidad de colaborar en la gestión y canalizar la participación de los propietarios e intereses sociales y económicos afectados, se ha creado el Consejo de Participación del Paraje Natural Municipal El Castell, según se establece en el Acuerdo de declaración del Paraje, ateniéndose de esta manera a lo contemplado en el artículo 7.3 del Decreto 161/2004, de 3 de septiembre, del Consell, de Regulación de los Paraje Naturales Municipales.
TÍTULO V
MECANISMO DE FINANCIACIÓN
Artículo 71. Régimen general
1. La financiación del Paraje Natural Municipal correrá por cuenta del Ayuntamiento de Atzeneta del Maestrat.
2. El Ayuntamiento de Atzeneta del Maestrat habilitará en sus presupuestos los créditos necesarios para la correcta gestión del Paraje Natural Municipal.
3. La Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda podrá participar en la financiación del Paraje Natural Municipal, de acuerdo con el artículo 10 del Decreto 161/2004, de 3 de septiembre, del Consell, de Regulación de los Parajes Naturales Municipales, sin perjuicio de los medios económicos que pueden aportar otras entidades públicas o privadas que puedan tener interés en coadyuvar al mantenimiento del Paraje Natural Municipal.
TÍTULO VI
RÉGIMEN SANCIONADOR
Artículo 72. Régimen sancionador
1. La inobservancia o infracción de la normativa aplicable al Paraje Natural Municipal será sancionada de conformidad con la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, sin perjuicio de lo exigible en vía penal, civil o de cualquier otro orden en que pudiera incurrir.
2. Los infractores estarán obligados, en todo caso, a reparar los daños causados y restituir los lugares y elementos alterados a su situación inicial.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML