Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6816, del 11-07-2012 (2012/6542)

RESOLUCIÓ de 17 de maig de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals d'Onda, Aras de los Olmos, Corbera, Teulada - el Poble Nou de Benitatxell, Biar, Manises i Riba-roja de Túria. Expedient número 36/2006 AIA i altres.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6816

Data del DOGV
:   11-07-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/6542

CVE


Data del document
:   17-05-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Aras de los Olmos](javascript:void(0))
    * [Corbera](javascript:void(0))
    * [Biar](javascript:void(0))
    * [Riba-roja de Túria](javascript:void(0))
    * [Onda](javascript:void(0))
    * [Teulada](javascript:void(0))
    * [Poble Nou de Benitatxell, el](javascript:void(0))
    * [Manises](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 17 de maig de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals d'Onda, Aras de los Olmos, Corbera, Teulada - el Poble Nou de Benitatxell, Biar, Manises i Riba-roja de Túria. Expedient número 36/2006 AIA i altres. [2012/6542]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 36/2006 AIA Onda; 36/07 AIA Aras de los Olmos; 129/2008 AIA Corbera; 171/08 AIA Teulada - el Poble Nou de Benitatxell; 173/2008 AIA Biar, i 272/06 AIA Manises - Riba Roja de Túria.   
  
València, 17 de maig de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 36/2006-AIA.  
Títol: activitat de gestió de residus perillosos.   
Promotor: Gardenia Química, SA.  
Autoritat substantiva: Àrea de Residus.  
Localització: avinguda Reial d'Extremadura, parcel·la 27, Onda (Castelló).  
  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte.   
Gardenia Química, SA, és una empresa dedicada a la fabricació i venda d'additius per a la indústria ceràmica, ubicada al municipi d'Onda (Castelló).  
Amb l'objectiu de previndre i reduir l'impacte sobre el medi ambient dels seus envasos, l'empresa s'ha adherit a un sistema de depòsit, devolució i retorn (SDDR) i, per tant, sol·licita l'autorització administrativa de gestió de residus perillosos.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
D'acord amb el projecte presentat l'activitat, que preveu la valorització d'envasos de plàstic que hagen contingut substàncies tòxiques i/o perilloses per mitjà de llavada i condicionament, es pretén ubicar a l'avinguda Reial d'Extremadura, parcel·la 27, a Onda, província de Castelló, en un solar ubicat en sòl urbà industrial segons recull el vigent Pla General d'Ordenació Urbana d'Onda. La parcel·la disposa de 17.463 m², dels quals 119,22 m² són ocupats per la nova activitat.   
  
L'accés principal al solar es realitza a través del carrer Camí Vell d'Onda a Castelló, i els vehicles ixen per la porta que comunica amb l'avinguda Reial d'Extremadura.   
El lloc on s'emplaça l'activitat disposa de subministrament municipal d'aigua, d'energia elèctrica (centres d'entrega i línies de mitjana tensió), de gas natural, de clavegueram municipal i de xarxa d'aigües pluvials.  
Gardenia Química, SA, disposa d'un pou per a subministrament propi, degudament legalitzat, des d'on per bombament s'acumula l'aigua en una bassa específica d'aigua crua. Així mateix, l'empresa està connectada a la xarxa municipal d'aigua potable.  
El consum d'aigua actual de la planta de fabricació i venda d'additius per a la indústria ceràmica és de 40 m³/dia. L'ampliació projectada, objecte d'esta declaració d'impacte ambiental, comporta un consum lleument superior al consum actual, per la qual cosa està garantit el cabal necessari.  
S'estima que s'hi tractaran una mitjana anual de 1.100 envasos tipus GRG 1.000 l, qualificats com a perillosos, ja que aquells que siguen qualificats com a nocius però que es troben en bones condicions s'incorporaran al procés sense llavada prèvia. De forma esquemàtica, el procés de tractament dels envasos passa per dos activitats diferenciades:   
  
- Recollida i emmagatzematge temporal dels envasos de cada una de les empreses de les quals és subministrador.  
- Tractament i valorització i reciclatge dels residus perillosos.  
Aquells envasos que per les seues característiques i per les necessitats de producció puguen reutilitzar-se directament per a contindre el mateix producte passaran a les naus de producció per a ser reutilitzats. La resta passarà al procés de recuperació d'envasos.  
La recuperació de envasos de plàstic s'inicia amb el transport a l'inici del tren de neteja per mitjà d'un carretó elevador. El procés continua amb l'escorreguda del contingut residual per gravetat. A continuació, es neteja per fora i per dins amb pistoles d'aigua a pressió amb sistema de regularització de la temperatura de l'aigua i tanc de magatzematge d'additius. El responsable de la planta d'envasos anotarà els envasos tractats en la planta. Una vegada nets, els envasos passen per un lloc de control, on es retiren els envasos de plàstic no aprofitables, que s'emmagatzemen per a l'entrega a un gestor de residus no perillosos. Els envasos reutilitzables es reincorporen al procés de producció.   
  
L'empresa s'alimentarà a base d'energia elèctrica i gas propà per a alimentar les calderes de calfament d'aigua de procés. La potència instal·lada per al tren de llavada d'envasos industrials serà de 10 kW.  
  
Alternatives  
En l'estudi d'impacte ambiental no es preveuen alternatives tecnològiques al procés existent.  
Afeccions legals  
L'activitat projectada és conforme a la Llei 10/1998, de Residus, i la Llei 10/2000, de Residus de la Comunitat Valenciana, de gestió de residus perillosos, per la qual cosa queda sotmesa a la corresponent autorització administrativa de la conselleria competent en medi ambient.  
  
El Reial Decret 9/2005, de 14 de gener, sobre activitats potencialment contaminants del sòl, exigix als titulars d'aquelles activitats incloses en la relació de l'annex I segons CNAE, remetre un informe preliminar de situació del sòl ocupat davant de l'òrgan autonòmic competent, d'acord amb l'article 3.1 d'esta reglamentació.  
  
El Decret 266/2004, del Consell de la Generalitat, que desplega la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica, exigix en l'article 18 la realització d'auditories acústiques per a aquelles activitats susceptibles de produir sorolls i vibracions.  
Tot això, sense perjuí de les autoritzacions que calga obtindre d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que siga aplicable.  
Consideracions ambientals  
La planta s'ubica en un entorn industrial, en el qual destaca el sector ceràmic. L'impacte ambiental que genera la neteja d'envasos es reduïx, bàsicament, a la gestió de les aigües residuals que això genera. Existix, a més, generació de sorolls i vibracions propis de l'activitat.  
  
Respecte a les emissions de contaminants a l'atmosfera, s'indica que els únics focus emissors de fum són les calderes d'aigua calenta que funcionen amb gas propà. Les mesures correctores proposades es basen en la conducció cap a l'exterior, per mitjà de ximenera individual, dels fums generats per la combustió de propà.  
Quant als sorolls i vibracions, s'indica que el nivell de soroll que produïx la planta de neteja d'envasos, segons les dades del fabricant, és de 80 dB(A), i el punt més pròxim fora de la parcel·la, parcel·la limítrofa, és el nivell sonor interior màxim de 70 db (A). L'estudi d'impacte ambiental inclou un estudi acústic en què s'estima el compliment dels límits sonors establits i conclou que el nivell d'aïllament acústic és adequat. Cap de les màquines la instal·lació de les quals s'ha previst ha de produir vibracions excessives, per la qual cosa inicialment no es preveu la instal·lació de mesures correctores en eixe sentit. No obstant això, si estes apareixen, s'instal·laran sobre suports flexibles, tipus goma, suro o semblant, i s'adoptaran les mesures oportunes per al seu equilibrat dinàmic i estàtic, a fi de suprimir les vibracions en origen.  
  
Les aigües residuals industrials que es poden generar en l'empresa per l'activitat són les aigües procedents dels lixiviats dels envasos emmagatzemats i l'aigua residual procedent de la neteja dels envasos. Estes aigües seran conduïdes per gravetat fins a una bassa d'acumulació de dimensions 1 x 1 x 1, 5 m, situada junt amb l'emmagatzematge d'envasos. Des d'ací, i per bombament, es conduiran fins a l'estació depuradora on estes aigües s'introduïxen en una bassa d'homogeneïtzació de dimensions 157 m³, junt amb les aigües residuals de la fàbrica i els possibles vessaments de producte. L'aigua que ix de l'EDAR s'aboca a la xarxa de clavegueram municipal, ja que complix els requisits establits en l'article 9 de la normativa d'abocaments aprovada per l'Ajuntament d'Onda en data 26 de maig de 1997. En la documentació aportada s'ha justificat que l'actual depuradora, integrada per quatre reactors biològics en sèrie, és suficient per a admetre el nou cabal.  
Els envasos qualificats com a perillosos s'emmagatzemaran temporalment en els aplecs destinats a això en la nau auxiliar, com a pas previ a la introducció en el procés de valorització o en l'enviament a gestor final autoritzat. L'emmagatzematge dels envasos qualificats com a perillosos es realitzarà sota teulada, sobre una superfície pavimentada, impermeable i amb un sistema estanc d'arreplega de possibles lixiviats.  
No es preveu que l'activitat projectada puga causar contaminació del sòl basant-se en els motius següents:  
- Les matèries primeres que pogueren produir lixiviats en cas de pluja s'emmagatzemaran dins de l'empresa, mai en la intempèrie.  
- La bassa de recollida d'aigües residuals serà totalment impermeable, esta propietat s'ha de garantir per mitjà d'aplicació de pintura específica a les parets de la bassa.  
- Les canaletes de recollida d'aigües residuals estan fabricades per mitjà de formigó lleugerament armat, amb la qual cosa s'assegura l'estanquitat d'estes.  
- L'emmagatzematge de residus perillosos generats en l'empresa es realitzarà per mitjà d'envasos adequats i mai en la intempèrie, per la qual cosa no es poden produir lixiviats que contaminen les aigües pluvials.  
El programa de vigilància ambiental consistix a vigilar el que estipula l'estudi d'impacte ambiental per mitjà de les mesures següents:  
  
Diàriament  
- inspecció visual dels residus emmagatzemats i dels contenidors de cada un d'estos.  
- Neteja de possibles o eventuals emissions d'efluents dels contenidors.  
- Control intern de pH i nutrients en les basses.  
- Control intern del moviment de cabals entre les basses.  
  
Setmanalment  
- Inspecció setmanal exhaustiva dels residus continguts en planta, comprovant l'estat dels productes emmagatzemats així com dels recipients que els contenen per a evitar fugues.  
- Control quantitatiu dels residus.  
- Control intern de la demanda química d'oxigen (DQO) en cada una de les quatre basses.  
- Control intern del sistema antiespumant.  
  
Quinzenalment  
- Control intern de la DQO en l'efluent d'eixida al clavegueram.  
- Control intern de sòlids en suspensió en l'efluent d'eixida al clavegueram.  
- Control intern de conductivitat en l'efluent d'eixida al clavegueram.  
- Control intern de pH en l'efluent d'eixida al clavegueram.  
- Control intern del sistema antiespumant.  
  
Mensualment  
- Anàlisi per una empresa externa de l'aigua d'entrada al reactor i de l'aigua d'eixida tractada per la depuradora.  
- Control de consums d'electricitat, gas i aigua.  
- Revisió i manteniment de cada una de les màquines.  
- Efectuar una neteja completa de la maquinària de l'empresa.  
- Verificar l'eficàcia dels dispositius de seguretat.  
  
Trimestralment  
- Control extern de la DQO en l'efluent d'eixida al clavegueram.  
- Control extern de sòlids en suspensió en l'efluent d'eixida al clavegueram.  
- Control extern de conductivitat en l'efluent d'eixida al clavegueram.  
- Control extern de pH en l'efluent d'eixida al clavegueram.  
  
Cada cinc anys  
- Mesurament de sorolls al voltant de la fàbrica.  
Quant a accident mediambiental, l'empresa ha de disposar, dins del programa de vigilància mediambiental, de procediments per a situacions d'emergència capaços de minimitzar qualsevol situació no desitjable. A este efecte es determinaran aquells aspectes o situacions potencials capaços de provocar un accident mediambiental, i definir un protocol d'actuació davant de les emergències següents:  
-Vessament de substàncies perilloses o no perilloses sobre el sòl.  
- Funcionament anòmal de la depuradora.  
- Incendi de la maquinària o la instal·lació.  
Tramitació administrativa  
Amb data 20 de gener de 2006, va tindre entrada en este Servici un escrit de l'Àrea de Residus Industrials on sol·licitava el tràmit preceptiu d'avaluació d'impacte ambiental del projecte i es remetia el corresponent expedient, incloent-hi:  
- Projecte tècnic.  
- Estudi d'impacte ambiental i document de síntesi.  
- Manual d'autoprotecció.  
El mateix escrit de remissió certifica que l'estudi d'impacte ambiental ha estat exposat al públic al tauler d'edictes de l'Ajuntament durant el termini de 30 dies hàbils, comptadors des del dia 8 de juny al 12 de juliol de 2006, i que no s'hi han presentat al·legacions durant el període d'exposició pública.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constituïx, segons el que preveu l'apartat 6 d.1, de l'annex I del Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual es modifica el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament.  
 L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que són d'aplicació.   
  
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, atribuïx a l'òrgan mediambiental la competència en la formulació de la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique esta llei.   
  
L'article 16.2 m del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que siguen d'aplicació, el projecte d'activitat de gestió de residus perillosos, promogut per Gardenia Química, SA, que s'ha d'ubicar en avinguda Reial d'Extremadura, parcel·la 27, del terme municipal d'Onda, província de Castelló, sempre que es realitze d'acord amb el que establix l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i la resta de documentació que constituïx l'expedient avaluat.  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte esmentat al compliment dels condicionants següents:  
1. Els emmagatzematges i els aplecs d'envasos (residus) previs al seu tractament han de realitzar-se exclusivament a l'interior de la nau ensostrada, dotada de paviment impermeable i proveïda d'instal·lacions o sistemes de recollida de vessaments que, en cap cas, s'han de connectar amb la xarxa de recollida d'aigües pluvials o presentaran risc d'abocament cap a la xarxa de clavegueram.   
2. L'abocament d'aigües a la xarxa de clavegueram municipal ha de complir el que establix l'ordenança municipal d'abocaments de l'Ajuntament d'Onda.  
3. Ha de dur un registre documentat del programa de vigilància ambiental inclòs en l'estudi d'impacte ambiental als efectes d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia.  
4. S'ha de presentar davant de la Direcció General per al Canvi Climàtic l'informe preliminar de situació del sòl per tractar-se d'una activitat considerada potencialment contaminant del sòl, d'acord amb l'article 3 del Reial Decret 9/2005, de 14 de gener, sobre activitats potencialment contaminants del sòl.  
5. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, ha de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana esta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 8 d'octubre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 36/07-AIA.  
Títol: explotació bovina d'engreix.  
Promotor: Antonio Andrés Pérez.  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Aras de los Olmos.  
Objecte del projecte: obtenció de la llicència ambiental per a l'explotació de boví d'engreix.  
Localització: polígon 285 i 286, terme municipal d'Aras de los Olmos (València).  
  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
Es pretén obtindre la llicència ambiental per a una explotació de vaquí d'engreix, les característiques, de la qual segons la documentació tècnica aportada es resumixen a continuació:  
La finca té una superfície de 8.998 m², i existix una explotació cunícola que ocupa una superfície de 1.108,26 m², segons les autoritzacions prèvies concedides (la primera de data 26 de juny de 2003, per a una superfície de 419,4 m² i la segona de data 10 de juny de 2004 per a l'ampliació complementària de 688,26 m², activitat localitzada íntegrament en la parcel·la 286). Es pretén construir una nau coberta i d'estructura oberta de 900 m² amb parcs adossats fins una superfície de 2.429,5 m². Es preveu utilitzar la terra extreta en l'excavació de rases de fonamentació, i conformar un talús perimetral d'uns 0,5 m d'alçària, sobre el qual es realitzarà plantació vegetal perimetral.   
  
L'activitat consistix en l'engreix de 490 vedells sobre llit de palla. Es considera que es generarà un total de 2,68 t de fem, variable en funció del pes d'entrada dels vedells. Es necessitarà 71 ha de superfície agrícola on aplicar-lo com a adob orgànic, considerant un contingut en nitrogen de 12.072 kg de N/any, i es justifica la seua utilització com a adob orgànic en explotacions agrícoles pròpies i arrendades (no s'ha aportat identificació cadastral de les parcel·les on s'aplicarà el fem).  
  
Es projecta construir un femer, i es pretén retirar el fem després de la finalització de cada cicle d'engreix (no s'aporta informació detallada del femer, com ara la ubicació, les dimensions o les característiques constructives).  
Com a mesures higienicosanitàries que s'han d'adoptar, es projecta dotar de tanca perimetral l'explotació, així com de gual de desinfecció a l'entrada de la nau. S'aplicarà programa de desinsectació-desratització-desinfecció.  
El subministrament d'aigua potable procedix de la xarxa d'abastiment municipal. Les necessitats hídriques per a esta explotació són de 1.430 m³/any, i es projecta disposar de dos depòsits de 2 m³ c.u.   
L'eliminació de cadàvers es realitza a través de gestor autoritzat.  
  
Les aigües residuals seran les de neteja que aboquen directament a la canonada de PVC que conduïx a la cubeta de recollida, per tant no hi haurà filtracions.  
Els residus perillosos (considerats com a tals els derivats de les restes de tractaments amb productes farmacològics i insecticides, així com el material de rebuig d'estos) seran gestionats a partir d'empresa gestora autoritzada a este efecte.   
L'explotació es localitza a menys de 1.000 m del nucli urbà d'Aras de los Olmos.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'expedient s'inicia el 9 de febrer de 2007, amb la remissió, per la Comissió d'Activitats Qualificades d'esta Conselleria, del projecte d'activitat, l'estudi d'impacte ambiental i l'expedient municipal.  
La informació pública s'ha dut a terme en el BOP número 104, de 3 de maig de 2006, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.  
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària.  
L'expedient municipal conté la documentació següent:  
- Informe favorable de l'enginyera tècnica municipal.  
- Autorització prèvia de la COPUT, amb data de Resolució de 25 de gener de 2005.  
- Informe favorable del cap local de Sanitat.  
- Informe favorable de l'Alcaldia.  
- Informació pública (BOP núm. 104, de 3 de maig de 2006, al tauler d'edictes així com als veïns limítrofs de les parcel·les) sense la presentació d'al·legacions.  
No s'ha aportat justificació de sol·licitud d'informe vinculant a la Conselleria de Cultura i Esport, de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, establit en la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià.   
Afeccions legals  
El sòl on s'ubica l'explotació es qualifica com a sòl no urbanitzable comú, segons el Pla General d'Ordenació Urbana d'Aras de los Olmos.   
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
L'article 54 de la Llei 6/2003, de Ramaderia, regula les distàncies mínimes on podran instal·lar-se unitats de producció de la mateixa espècie ramadera, sense imposar limitacions a unitats de producció de diferent espècie, per això és possible la compatibilitat de l'explotació cunícola i de vaquí d'engreix en la mateixa superfície.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte. Identificació i valoració d'impactes.  
Les parcel·les on pretén ubicar-se l'activitat corresponen a una superfície ocupada parcialment per una altra explotació ramadera (cunícola), sense que l'activitat proposada comporte eliminació de vegetació natural, ja que la parcel·la està desproveïda de vegetació, ni modificació significativa de les característiques actuals del terreny, que és pla. La fisiografia de la zona correspon a terrenys lleugerament ondulats. Litològicament es tracta de materials constituïts per cudols, graves i llims.   
  
L'explotació es localitza en una zona fortament antropitzada, dedicada principalment a l'agricultura de secà, on es combinen les parcel·les en explotació amb altres en estat d'abandó. L'explotació s'integra paisatgísticament en l'entorn.  
No es produïx afecció a comunitats botàniques o faunístiques d'especial interés mediambiental o espècies protegides, endèmiques, en perill d'extinció o de distribució escassa o puntual en el context provincial de la Comunitat Valenciana.  
Segons la Cartografia Temàtica de la Conselleria de Territori i Habitatge, l'accessibilitat d'aqüífers és mitjana, la vulnerabilitat és baixa. L'erosió actual és molt baixa (0-7 t/ha/any) i l'erosió potencial és baixa (7-15 t/ha/any).  
No hi ha afecció a camí ramader catalogat en el terme municipal.  
  
La zona on s'exercix l'activitat no presenta valors ambientals rellevants, ja que s'ubica en un entorn amb un grau de naturalitat escàs. Els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte són:   
- L'aire, per emissió d'olors associats al fem generat i a la presència d'animals, emissió de sorolls i pols.   
- Les aigües superficials i subsuperficials, per lixiviació dels purins generats en l'aplec, o per una incorrecta gestió del fem en l'explotació o bé durant la seua utilització com a adob orgànic.  
  
- El sòl, per alteració de les seues propietats associada a la incorrecta gestió del fem com a adob orgànic.  
No es considera significativa l'afecció a les aigües superficials i subsuperficials associada a la gestió del fem com a adob en finques agrícoles, ja que la vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers en la zona és baixa, per la qual cosa si es realitza una correcta gestió del fem, adaptada a les necessitats del cultiu i sempre sense sobrepassar les dosis assenyalades en la documentació tècnica aportada, no es pressuposa l'aparició de contaminació associada. Estes consideracions són també aplicables al sòl. No es pot concloure sobre l'afecció a les aigües i al sòl en l'explotació, associada a una incorrecta impermeabilització en les zones on s'acumule el fem (àrea de repòs i exercici d'animals, així com femer), ja que no s'hi ha aportat informació.  
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han avaluat els efectes previsibles que podrà causar l'activitat sobre el medi, considerant que no produirà cap modificació substancial en cap de les fases de l'activitat (construcció, explotació, abandó). La descripció del medi natural es considera escassa i a una escala inapropiada per a l'activitat que s'ha d'avaluar.  
  
S'ha elaborat una matriu d'importància per a avaluar els possibles impactes que puga causar l'activitat, sense que s'hi hagen aportat conclusions.  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
No s'han proposat mesures correctores en l'estudi d'impacte ambiental. S'han previst com a tals una sèrie d'actuacions que s'han de dur a terme en el normal exercici de l'activitat, tant en la fase de construcció com en la de funcionament.  
Han d'adoptar-se com a mesures correctores les següents:  
- Cal assegurar la impermeabilització de la zona de repòs i d'exercici dels animals de manera que no es produïsquen lixiviats i es puga realitzar una retirada correcta del fem.  
- Cal dissenyar la solera de la nau i zona d'exercici dels animals amb un lleuger pendent de manera que puguen canalitzar-se els possibles lixiviats cap a una cubeta de recollida de lixiviats, els quals podran incorporar-se a la pila del femer.  
- Cal construir femer impermeabilitzat, amb cubeta de recollida de lixiviats amb capacitat suficient per a emmagatzemar la producció de fem d'un mínim tres mesos (considerant la periodicitat d'aplicació en el camp en funció de les necessitats nutritives del cultiu), i amb murs que permeten l'emmagatzematge sense fugues de lixiviats. Els lixiviats podran aplicar-se al muntó de fem.  
El programa de vigilància ambiental proposa, en la fase de funcionament, disposar de llibre de registre de les retirades del fem per una empresa especialitzada. Esta mesura es contradiu amb la gestió proposada en la descripció del projecte, on s'indica que s'utilitzarà en finques pròpies o arrendades com a adob orgànic. Per tant, haurà de concretar-se la destinació del fem.  
Tenint en compte les característiques del medi i la descripció de l'activitat, es considera viable l'explotació ramadera, des del punt de vista mediambiental, sempre que es realitze d'acord amb el que establix l'estudi d'impacte ambiental i es complemente amb l'adopció dels condicionants recollits en esta declaració d'impacte ambiental.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 1.h.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que són d'aplicació.  
3. L'article 16, apartat 2, lletra m, del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que són d'aplicació, la legalització de l'explotació de vaquí d'engreix situada en el terme municipal d'Aras de los Olmos (València), promoguda per Antonio Andrés Pérez, sempre que esta es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:   
1. Abans de l'obtenció de la llicència ambiental, s'ha de disposar de justificació legal de l'aprofitament d'aigua potable de la xarxa d'abastiment municipal (contracte amb l'empresa subministradora).  
2. S'ha de justificar la impermeabilització de les zones on es localitzen els animals (nau coberta i parcs) i el seu condicionament per a la recollida de lixiviats.  
3. Tal com establix la Llei 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat, de Ramaderia de la Comunitat Valenciana, ha de disposar de femer en l'explotació. El femer ha de ser de formigó impermeabilitzat amb parets d'alçària suficient per a contindre la producció estimada de tres mesos sense que existisca sobreeiximent. S'ha de conferir a la solera un cert pendent per a conduir els possibles lixiviats que es puguen generar a la cubeta, els quals poden novament incorporar-se al muntó. Cal aportar un plànol de localització i dimensionament, i informació tècnica relativa a les característiques constructives.  
4. Abans de la concessió de la llicència ambiental, ha de justificar-se la destinació del fem, la superfície agrícola total necessària, la identificació cadastral de les parcel·les, les cèdules cadastrals, el cultiu i el programa d'adob, tenint en compte en qualsevol cas que només podrà emprar-se sobre superfície agrícola.  
5. Els residus sòlids assimilables a residus sòlids urbans han de ser destinats a abocador autoritzat.  
6. Ha d'obtindre l'informe favorable de la Conselleria de Cultura i Esport en compliment de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià.  
7. S'ha de comunicar a esta Direcció General qualsevol modificació que es produïsca en la gestió de residus.  
  
Segon  
Notificar als interessats que contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Tercer  
Publicar esta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 7 d'octubre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades del projecte en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental:  
  
Expedient: 129/2008-AIA.  
Títol: Pla Especial del Paratge Natural Municipal les Fontanelles.  
  
Promotor: Ajuntament de Corbera (València).  
Autoritat substantiva: Consell de la Generalitat Valenciana.  
Localització: vessant septentrional de la serra del Cavall Bernat, en el sector sud-occidental del terme municipal de Corbera (València).  
  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte   
L'objecte d'este projecte de pla especial és garantir la protecció del paratge natural municipal denominat les Fontanelles, fonamentalment pel que fa a la conservació i millora de la fauna i flora, així com les singularitats geològiques, paisatgístiques i culturals que presenta. Constituïx un enclavament de gran valor natural per al municipi de Corbera, per tant s'establix, en l'àmbit del pla especial, el marc que regularà el règim de l'espai natural, els usos i les activitats permeses i prohibides, així com l'ús públic.   
  
Este projecte es redacta a l'empara de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, i constituïx un dels plans especials previstos en els articles 177 i següents del Reglament de Gestió Territorial i Urbanística, aprovat per mitjà de el Decret 67/2006, de 19 de maig, del Consell.   
L'àmbit territorial del paratge natural les Fontanelles, de 86,422 hectàrees, queda definit per les parcel·les cadastrals del terme municipal de Corbera, que s'indiquen a continuació :   
- Subparcel·les d, f, g, h, i, l i part de la c de la parcel·la 276, del polígon 14.  
- Part de la parcel·la 9012 del polígon 14.  
- Part de la parcel·la 9013 del polígon 14.  
En la documentació tècnica remesa es destaca que el fet d'haver exclòs les subparcel·les a, e i part de la c, és perquè es tracta de terrenys d'ús agrícola, a diferència de la resta de la finca que és completament de caràcter forestal. A més, s'indica que estes es troben situades en una zona perifèrica de l'espai (en el límit nord-est), en contacte amb altres parcel·les agrícoles; per la qual cosa, la seua exclusió respon a la intenció d'introduir una major coherència en la delimitació. D'esta manera, els límits del paratge natural municipal s'ajusten, en gran manera, al límit determinat per la conca vessant del barranc de les Fontanelles; concretament, el límit meridional coincidix amb la divisòria amb la conca del barranc de la Murta (barrancs del Racó de les Vinyes i del Pou), discorrent este paral·lel al límit del terme amb Alzira que es troba a uns 200 metres al sud. El límit oriental definix les aigües que aboquen al barranc de la Boqueta, i l'occidental, en el seu sector més meridional, el vessant al barranc del Senill. El límit nord s'ha establit, tal com s'ha assenyalat anteriorment, excloent les parcel·les agrícoles situades en ambdós marges del barranc. Amb esta delimitació es complixen els criteris d'ordenació establits en la memòria justificativa del pla especial, ja que ajusten els límits de l'espai a elements naturals existents en l'actualitat en el territori.  
  
  
El planejament urbanístic vigent en l'àmbit del pla especial està constituït per les normes subsidiàries de planejament aprovades definitivament en la sessió celebrada el 25 de juliol de 1991, de la Comissió Territorial d'Urbanisme, i homologades, posteriorment, l'1 d'octubre de 1999. En estes normes subsidiàries es qualifiquen els terrenys afectats pel paratge natural municipal com ara:   
- Sòl no urbanitzable comú: afecta un reduït sector localitzat en l'extrem septentrional del paratge, junt al barranc de les Fontanelles i al barranc de la Boqueta.  
- Sòl no urbanitzable d'especial protecció-parc natural: afecta la resta de l'espai.  
Este pla especial, als efectes urbanístics, modifica les dos qualificacions existents en l'actualitat d'acord amb les normes subsidiàries vigents i qualifica la totalitat del paratge natural com a sòl no urbanitzable d'especial protecció paratge natural municipal. Així, com a primer canvi que s'ha d'introduir, se suprimix la categoria de sòl no urbanitzable comú que afecta un xicotet sector del paratge localitzat en l'extrem septentrional, i l'integra en la mateixa qualificació que afecta la resta de l'espai, ja que en este sector no s'exercix activitat agrícola i presenta les mateixes característiques que la resta de la superfície. La segona modificació que s'efectua és la qualificació de sòl no urbanitzable d'especial protecció paratge natural municipal; es considera esta denominació més coincident amb l'espai natural protegit que es pretén declarar amb este pla especial.   
Respecte a la zonificació, s'han diferenciat, des del punt de vista de l'ordenació, dos àrees:  
- Àrea forestal.  
- Àrea de règim especial: cova de les Ratetes.  
Amb l'objecte de particularitzar les normes protectores establides per mitjà de la normativa del pla especial, i com a conseqüència de la presència en el paratge de la Cova de les Ratetes, inclosa en el Catàleg de Coves de la Comunitat Valenciana amb un règim específic derivat d'esta catalogació, s'ha proposat distingir de la totalitat del paratge natural municipal, qualificat com a àrea forestal, la Cova de les Ratetes i la seua zona perimetral de protecció com a àrea de règim especial.   
  
Respecte a l'àrea forestal, en un principi es va preveure la possibilitat de diferenciar del seu àmbit la zona compresa en l'entorn de les fonts del Senill i de les Fontanelles, zona que sol ser utilitzada per a realitzar-hi activitats d'oci, encara que no existixen infraestructures d'ús públic de cap tipus. A causa de la dificultat d'accés que té la zona, i la inexistència d'alguna pista que arribe fins a esta, l'Ajuntament només ha proposat condicionar-la com a àrea de descans. Les úniques actuacions que s'hi haurien de realitzar són la col·locació de diversos bancs i taules de fusta integrats en l'entorn.   
  
Es va considerar que la possible instal·lació d'estos equipaments d'escassa entitat no era suficient motiu com per a la diferenciació de la resta de l'àrea forestal, i queda regulada esta àrea de descans en la normativa general del pla especial, dins de l'apartat d'activitats recreatives no vinculades a construccions, secció octava (ús públic del paratge natural municipal).   
Quant al contingut de la normativa reguladora dels usos i de la gestió del paratge, s'establixen dos apartats fonamentals. En el primer, s'establixen les normes generals per a la protecció de recursos generals i la regulació de determinades activitats susceptibles d'incidir en el medi natural; i en el segon apartat normatiu, s'establixen normes específiques dirigides a la protecció dels espais en funció dels valors que presenten.  
  
Tramitació administrativa  
En data 18 d'abril de 2008, l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals, de la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, va remetre a l'Àrea d'Avaluació Ambiental el present projecte, incloent-hi el corresponent estudi d'impacte ambiental, el projecte de pla especial i l'expedient administratiu, constituït pels certificats i els informes que es detallen a continuació:   
1. Informe subscrit pel comissari d'Aigües, de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de data 18 d'abril de 2008, en el qual, entre altres qüestions, s'assenyalen les que es transcriuen a continuació:   
- Segons s'indica en l'article 4.4 de la normativa: «Les determinacions d'este pla s'entendran sense perjuí de les contingudes en les legislacions sectorials i en particular de les normes, reglaments o plans que s'aproven per al desplegament i compliment de la finalitat protectora d'este pla, així com les d'aquells destinats a la millora de la qualitat de vida dels ciutadans i el desenrotllament sostenible. En el cas que la normativa continguda en este pla resulte més detallada o protectora s'aplicarà esta amb preferència sobre la continguda en la legislació sectorial, sempre que no estiga en contradicció amb la finalitat d'esta. En tot cas, l'aprofitament urbanístic dels terrenys es realitzarà d'acord amb les previsions d'este pla especial». A este respecte, pel que fa al domini públic hidràulic, caldrà ajustar-se al que disposa la legislació d'aigües vigent.   
- D'acord amb l'article 9 de la normativa: «Esta normativa especifica, en les seues normes generals i normes particulars, les actuacions, els plans i els projectes l'execució dels quals requerix l'autorització especial de l'Ajuntament de Corbera i aquells que requerixen informe vinculant de la conselleria competent en matèria de medi ambient. Paral·lelament, les autoritzacions anteriorment citades s'atorgaran sense perjuí de l'obligació d'obtindre les llicències o autoritzacions que siguen aplicables amb caràcter sectorial a determinades activitats, així com en concordança amb el que establix la normativa desplegada». En este sentit, quant al domini públic hidràulic, la Confederació Hidrogràfica del Xúquer és l'òrgan competent, d'acord amb la legislació d'aigües vigent.   
- En l'article 60, relatiu al règim general, concretament en l'apartat 5, s'indica que «l'ajuntament podrà promoure, per a assegurar la participació efectiva en la gestió del paratge dels agents socials i econòmics implicats i d'altres administracions públiques, la constitució d'una entitat mixta amb participació de les administracions autònoma i local i del sector privat, com ara una fundació, un consorci o un altre tipus de figura prevista en la legislació vigent». Respecte a esta qüestió, en l'esmentada entitat mixta o figura jurídica semblant, s'hauria d'incloure l'Administració de l'Estat, bé a través del Ministeri de Medi Ambient o d'este organisme de conca.  
  
- Respecte a l'article 61, per estar d'alguna manera relacionats els recursos hídrics, se suggerix que en el Consell de Participació hauria de figurar un representant de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer o, si és el cas, un representant del Ministeri de Medi Ambient.   
- Segons s'indica en l'article 48: les determinacions d'este pla s'entendran sense perjuí de les contingudes en les legislacions sectorials i en particular de les normes, reglaments o plans que s'aproven per al desplegament i compliment de la finalitat protectora d'este pla així com les d'aquells destinats a la millora de la qualitat de vida dels ciutadans i el desenrotllament sostenible. En el cas que la normativa continguda en este pla resulte més detallada o protectora, s'aplicarà esta amb preferència sobre la continguda en la legislació sectorial, sempre que no estiga en contradicció amb la finalitat d'esta. En tot cas, l'aprofitament urbanístic dels terrenys s'ha de realitzar d'acord amb les previsions d'este pla especial. Per tant, en tot allò relacionat amb el domini públic hidràulic, caldrà ajustar-se al que disposa la legislació d'aigües vigent.  
  
2. Informe del Servici d'Ordenació i Seguretat Minera de la Conselleria d'Indústria, Comerç i Innovació, de data 5 de maig de 2008, on s'hi indica el que se cita a continuació:  
«Quant a la prohibició de l'activitat minera establida en la proposta de norma reguladora del paratge natural municipal, convé fer menció a l'article 122 de la Llei de Mines, afegit a l'esmentada llei per mitjà de la disposició addicional primera de la Llei 12/2007, de 2 de juliol, per la qual es modifica la Llei 34/1998, de 7 d'octubre, del Sector d'Hidrocarburs, a fi d'adaptar-la al que disposa la Directiva 2003/55/CE del Parlament Europeu i del Consell, de 26 de juny de 2003, sobre normes comunes per al mercat interior del gas natural, i que establix que qualsevol prohibició continguda en els instruments d'ordenació sobre activitats incloses en la Llei de Mines haurà de ser motivada i no podrà ser de caràcter genèric».   
3. Informe del Servici Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València, de data 26 de març de 2008, relatiu als drets miners existents en el terme municipal de Corbera. S'informa que l'única explotació minera que afecta el terme és l'autorització d'explotació de recursos de la secció A) de la Llei de Mines, anomenada GIRTAL número 1124, del Registre Miner de la Província de València.   
  
4. Certificat municipal de data 14 d'abril de 2008, subscrit per la secretària interventora de l'Ajuntament de Corbera i l'alcalde d'esta localitat, en el qual s'exposa que el procediment d'exposició al públic del present projecte de pla especial s'ha efectuat per mitjà de la inserció del corresponent edicte en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana número 5719, de data 7 de març de 2008, sense que s'hi haja presentat cap al·legació respecte d'això.   
5. Certificat municipal, de data 8 de febrer de 2008, subscrit per la secretària interventora i l'alcalde de la localitat de Corbera, en el qual s'exposa l'acord adoptat pel ple en la sessió celebrada el 27 de desembre de 2007, relatiu a l'aprovació del projecte i conseqüentment la decisió d'iniciar la tramitació de la declaració com a paratge natural municipal per a l'enclavament les Fontanelles, situat en el terme municipal de Corbera.  
6. Informe de l'arquitecte tècnic municipal, de data 10 de desembre de 2004, en el qual certifica, en relació amb la parcel·la 276 del polígon 14, que esta es troba classificada pel planejament urbanístic vigent com a sòl no urbanitzable, i que es dividix, al seu torn, en dos classificacions distintes:  
- Sòl no urbanitzable comú.  
- Sòl no urbanitzable d'especial protecció parc natural.  
7. Criteri de conformitat positiu, emés per la Direcció General de Gestió del Medi Natural, de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, de data 14 de febrer de 2008, en el qual es resol emetre informe favorable a la iniciativa de l'Ajuntament per a la declaració de paratge natural municipal de l'espai esmentat, d'acord amb el que disposa l'article 4 del Decret 161/2004, del Govern Valencià, de Regulació dels Paratges Naturals Municipals; d'acord amb l'informe tècnic de l'Àrea d'Espais Naturals, de data 13 de febrer, en el qual s'emet un informe favorable a esta iniciativa, ja que complix els preceptes de l'article 3 del Decret 161/2004, de Regulació dels Paratges Naturals Municipals, i perquè l'enclavament presenta especials valors naturals d'interés local que justifiquen la seua protecció, i el que establix l'article 9 de la Llei 11/1994, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana; també s'estima, en este, que la delimitació territorial de l'espai proposat és adequada per a garantir la protecció del paratge.  
  
   
Consideracions ambientals  
1. Dins del paratge de les Fontanelles, a les zones d'ombria i fons de barranc, sotmeses a un microclima molt favorable, les temperatures suaus i l'elevada humitat afavorixen el desenrotllament de formacions vegetals de gran diversitat i alt grau de maduresa. Entre les espècies més destacables presents es troben la murta, el galzeran, l'arç blanc, la retrama, els rosers silvestres, l'arítjol, la rogeta, la mare-selva i els albarzers, junt amb peus de freixe de flor i la garrofera, taques aïllades de carrasca i de pi blanc.   
2. El principal llit existent dins de l'àmbit d'estudi, recorrent el sector central del paratge en direcció SO-NE, és el barranc de les Fontanelles. A este tributen la resta de barrancs i torrents de l'entorn, entre els quals destaquen el barranc del Senill, el de l'Infern i el de la Boquera.  
  
3. La major part de l'àmbit proposat com a paratge natural municipal (i així s'arreplega en l'apartat 9.7.1 de la memòria informativa), a excepció de l'extrem nord-oriental, està inclòs dins de la proposta del lloc d'importància comunitària (LIC) serra de Corbera (ES5233013).   
  
4. Respecte a la fauna, destaca la presència de rapaces d'alt valor ecològic com l'àguila de panxa blanca (inclosa en la categoria de vulnerable en el Catàleg Valencià d'Espècies Amenaçades de Fauna), i poblacions de quiròpters, afavorides per l'existència d'abundants coves i buits. Així com poblacions d'invertebrats d'alt interés per a la conservació, dels quals s'inclouen diversos endemismes a la Comunitat Valenciana.   
5. Respecte al paisatge, l'aspecte més destacable és el contrast existent entre la serra de Corbera i la plana litoral. Des de les cotes més altes del paratge pot divisar-se, en primer pla, el castell de Corbera, i de fons gran part de la Ribera Baixa, d'elevada qualitat paisatgística. A més, la topografia de l'espai, amb la presència de profunds barrancs amb una alta cobertura vegetal, abruptes vessants, i nombrosos avencs i coves, configuren un paisatge de gran singularitat.   
6. Dins de l'àmbit territorial del paratge natural municipal s'han identificat dos elements catalogats per l'Àrea de Patrimoni Cultural de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià dins de l'apartat de «Béns immobles de la Comunitat Valenciana» en la categoria de jaciments arqueològics; estos són la Cova de les Ratetes i el Puntal de l'Agüela.   
7. Respecte als usos i aprofitaments que es realitzen en l'actualitat en l'àmbit del paratge natural són:  
- Quant a l'aprofitament cinegètic, l'espai forma part del vedat de caça el Clavell, la titularitat del qual pertany a la Societat de Caçadors de Corbera; es tracta d'un vedat de caça menor, amb aprofitament secundari de porc senglar.   
- No s'efectuen altres tipus d'aprofitaments forestals com ara l'associat a pastures o l'activitat apícola.  
- Dins de l'àmbit d'estudi tampoc té lloc l'activitat agrícola.   
  
- La resta d'usos que tenen lloc dins de l'espai estan relacionats amb les activitats d'oci en el medi natural. Es realitzen diversos esports de muntanya, entre estos el senderisme i l'escalada.  
  
8. L'espai no està travessat per cap carretera ni camí. No hi ha nuclis urbanitzats ni edificacions disperses dins del seu àmbit. Paral·lelament el paratge tampoc està travessat per cap línia elèctrica, xarxa de telecomunicacions, xarxa d'abastiment d'aigua potable ni tampoc discorre dins dels seus límits cap camí ramader catalogat.   
  
9. En la documentació del pla especial del paratge natural municipal s'indica que caldrà ajustar-se al que establix el Pla Eòlic de la Comunitat Valenciana aprovat pel Govern Valencià mitjançant l'Acord de 26 de juliol de 2001, que qualifica com a zona exterior residual tot l'àmbit del paratge.  
10. Quant als riscos ambientals, i d'acord amb el que s'ha observat en la cartografia temàtica de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge:   
- El risc d'incendi identificat és de grau elevat.  
- Dins de l'àmbit d'estudi hi ha dos zones xicotetes en el paratge en què hi ha risc de despreniment: al voltant de la Cova de les Ratetes i, una altra, més gran, al voltant del llit mitjà del barranc de la Boqueta. En la resta de l'àmbit d'estudi no observa l'existència de risc de lliscament.   
- El grau d'erosió actual i potencial és molt elevat en tot l'àmbit del paratge.  
- Pràcticament tota la totalitat del paratge presenta una vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies mitjana.  
- Segons el Pla d'Acció Territorial de Caràcter Sectorial sobre el Risc d'Inundació de la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), dins de l'àmbit d'estudi no hi ha risc d'inundació.   
- Tal com recull l'estudi d'impacte ambiental presentat, basant-se en els dades aportades a l'equip redactor per l'Ajuntament de Corbera, el 1991 es va produir un incendi en la partida del Pla de la Pastissera, situada al nord del paratge, que va arribar a afectar fins i tot el sector NE d'este. Amb anterioritat, en la dècada dels huitanta, es van produir altres incendis que també van afectar el paratge, encara que no s'ha pogut delimitar amb precisió l'àmbit d'afecció d'estos.   
11. Respecte a l'adopció de mesures protectores i correctores, s'ha desenrotllat àmpliament este apartat. A continuació s'assenyalen algunes de les mesures més significatives incloses en la documentació presentada:  
- Ús públic del paratge:  
- Per a evitar l'impacte que puga comportar l'ús públic del paratge sobre la fauna o la vegetació hi existent, en la normativa del pla especial es deixa oberta la possibilitat que l'Ajuntament puga limitar l'accés al públic a determinades àrees quant a la seua fragilitat, per a evitar molèsties a la fauna o per raons referides a la conservació de valors i recursos naturals o culturals que es motiven justificadament.  
- Respecte al mobiliari i a la senyalització que s'implante:  
- El mobiliari que s'instal·le en el paratge, com ara tanques, taules, bancs, senyals i panells s'han d'adequar a l'ambient natural i han de ser d'una qualitat adequada per a evitar impactes visuals i estètics.  
- Incendis:  
- En l'àmbit del pla especial es prendran les mesures necessàries d'acord amb el que preveu la legislació forestal per a la prevenció d'incendis forestals. Concretament, es prohibix, com a mesura preventiva general, l'ús del foc amb qualsevol finalitat.  
- En la normativa del pla especial es regulen les activitats permeses en el paratge per a evitar en la mesura que siga possible el risc d'incendi. S'inclouen l'establiment de les mesures necessàries per al manteniment de les infraestructures de prevenció i extinció, i es fomenta l'elaboració d'un pla de prevenció i extinció d'incendis que afecten l'àmbit d'estudi.  
- Regeneració i conservació de la vegetació autòctona:  
- En les reforestacions que s'autoritzen en l'espai només s'han d'utilitzar espècies autòctones que no tinguen caràcter invasor; és a dir, aquelles espècies, subespècies o varietats que pertanguen o hagen pertangut històricament a la vegetació silvestre de l'àmbit del pla.   
  
- Conservació de la fauna autòctona:  
- El principal impacte sobre esta pot derivar-se de l'execució d'actuacions molestes, com la realització de tractaments silvícoles en les èpoques més sensibles del cicle vital de les espècies; per la qual cosa, estes actuacions s'han d'efectuar fora de les esmentades èpoques.  
- Moviments de terres:  
- Encara que inicialment no està prevista la realització d'obres que comporten moviments de terres, en cas de dur-se a terme, es requerirà l'obtenció prèvia de llicència urbanística, tal com s'inclou en la normativa del pla especial.  
- Ús de maquinària:   
- Totes aquelles activitats que requerisquen l'ús de maquinària hauran de realitzar les tasques de manteniment d'esta en tallers autoritzats a este efecte. A més, es comprovarà que la maquinària no tinga fugues d'oli, lubricants i combustibles durant la realització dels treballs; amb la qual cosa es pretén evitar abocaments accidentals que puguen afectar el sòl, les aigües tant superficials com subterrànies i, per extensió, la fauna que alberguen.  
12. La normativa de regulació d'usos, recursos i infraestructures es considera acceptable des d'un punt de vista ambiental, i s'estima que permet la conservació i la millora dels valors ambientals del paratge i és compatible amb els usos i les infraestructures permesos amb les condicions establides. L'efecte de la regulació establida es considera en principi positiu i dependrà de l'aplicació correcta d'este per part de l'Ajuntament, encarregat de la seua gestió amb la col·laboració directa de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
  
13. En relació amb el programa de vigilància ambiental, s'hi establix la necessitat d'elaborar un informe o memòria anual per part de l'Ajuntament que es presentarà davant de la Conselleria de Medi Ambient, la qual avaluarà el correcte compliment de les mesures protectores proposades en l'estudi i en la declaració d'impacte ambiental.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, ja que està inclòs en els supòsits previstos en l'annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
2. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.  
3. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 16271990, del 15 d'octubre, el Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que siguen d'aplicació.  
4. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique esta llei.  
5. L'article 16.2.m del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.  
  
Sobre la base de tot el que s'ha exposat anteriorment i fent ús de les facultats que legalment tinc atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer   
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que són d'aplicació, el Pla Especial del Paratge Natural Municipal les Fontanelles, al terme municipal de Corbera (València), sempre que este es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental presentat i els condicionants i les modificacions establits en l'apartat segon d'esta declaració.   
  
Segon   
Se supedita l'execució d'este projecte al compliment dels següents condicionants:  
1. Respecte a l'àmbit del paratge natural municipal, este es considera acceptable sense perjuí que hi ha altres zones en el municipi amb igual o major valor que reben o poden rebre mesures de conservació i protecció iguals o superiors a les proposades en este pla a través de diferents mitjans legalment establits.  
Es recomana que en un futur es revise la delimitació del paratge de manera que s'hi ajuste seguint criteris que no es limiten a la propietat dels terrenys (vegetació, ribera de llits, etc.) de manera que puguen incloure's zones que no s'han inclòs ara per motius de propietat i que posseïsquen valors ambientals que les facen mereixedors de la protecció.  
2. S'ha d'incorporar a la normativa del pla especial totes aquelles consideracions que s'establixen en l'informe de la Comissaria d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de data 18 d'abril de 2008, i en l'informe del Servici d'Ordenació i Seguretat Minera de la Conselleria d'Indústria, Comerç i Innovació, de data 5 de maig de 2008.   
  
3. S'ha de revisar la redacció de l'article 5 del pla especial i modificar-lo, de manera que es complisca el que establix la vigent legislació d'impacte ambiental quant al fet que:  
Estan sotmesos a declaració d'impacte ambiental els plans generals i les seues revisions, en tot cas. Igualment se sotmetran a declaració d'impacte ambiental les modificacions del pla general només quan afecten sòl classificat com a no urbanitzable, i els plans parcials i plans especials, incloent-hi les seues modificacions. En conseqüència, es consideraran també revisions i modificacions del pla especial, i per tant sotmeses a declaració d'impacte ambiental, les alteracions dels límits de les zones de protecció assenyalades en este que puga introduir el planejament que s'aprove amb posterioritat, fins i tot encara que comporten un augment de les condicions de protecció o un increment de la superfície protegida.  
4. S'ha d'obtindre informe favorable de la Conselleria de Cultura relatiu a la conformitat de la normativa desenrotllada en el pla especial amb la normativa de protecció del patrimoni cultural i han d'incorporar-se en el projecte totes les consideracions i modificacions que la Conselleria de Cultura establisca respecte d'això.   
Així mateix, s'han de tindre en compte les consideracions següents:  
- Qualsevol actuació que puga afectar els béns inclosos en l'inventari de béns immobles del patrimoni cultural valencià de la Conselleria de Cultura de l'àmbit del paratge ha d'obtindre informe favorable previ de la Conselleria de Cultura.  
- Respecte al descobriment d'elements del patrimoni cultural valencià en les actuacions que puguen desenrotllar-se en l'àmbit del paratge, s'ha de complir el que establix la Llei de Patrimoni Cultural Valencià.  
  
- Els elements del patrimoni cultural podran acollir usos turístics recreatius sempre que els usos esmentats siguen compatibles amb la normativa del pla especial, no impliquen la pèrdua dels seus valors científics i culturals, i obtinguen prèviament informe favorable de la Conselleria de Cultura.  
5. Respecte al pla de prevenció i extinció d'incendis s'ha d'obtindre (es considera convenient la seua elaboració ateses les característiques particulars de l'àmbit del paratge natural municipal avaluat) informe previ favorable del Servici de Prevenció d'Incendis i Sanitat Forestal, de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
  
6. En relació amb els valors paisatgístics de la zona, i d'acord amb el Decret 120/2006, d'11 d'agost, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament del Paisatge de la Comunitat Valenciana, s'han de mantindre els elements naturals i impedir-ne la degradació (art. 7); la gestió i conservació de l'espai natural ha de quedar condicionada a la preservació del paisatge (art. 5); s'han de preservar les fites i elevacions topogràfiques naturals, mantenint la seua visibilitat i reforçant la seua presència com a referència visual i mantenint les vistes panoràmiques des de posicions elevades (art. 21). Amb esta finalitat el pla ha de contindre mesures específiques que impedisquen la localització d'infraestructures amb incidència en el paisatge en tot l'àmbit d'aplicació del pla.  
7. Atés que l'àmbit proposat com a paratge natural municipal es caracteritza, entre altres consideracions, i així es recull en la documentació tècnica del projecte, per l'existència de formacions vegetals de gran diversitat i alt grau de maduresa; presència de rapaces d'alt valor ecològic com l'águila de panxa blanca (inclosa en la categoria de vulnerable en el Catàleg Valencià d'Espècies Amenaçades de Fauna); poblacions de quiròpters afavorides per l'abundància de coves i buits, així com l'existència de poblacions d'invertebrats d'alt interés per a la seua conservació, caldrà obtindre, prèviament a l'aprovació definitiva del pla especial, informe favorable del Servici de Biodiversitat d'esta Conselleria i s'han d'incorporar en la normativa del pla especial totes les consideracions que s'hi s'establisquen.   
  
8. Tenint en compte que la major part de l'àmbit proposat com a paratge natural municipal, a excepció del seu extrem nord-oriental, està inclòs dins de la proposta del lloc d'interés comunitari (LIC) serra de Corbera, s'incorporaran en la normativa del pla especial totes les consideracions que, si és el cas, es deriven de la possible incidència de l'aprovació del LIC.   
9. L'informe o la memòria anual que ha de realitzar l'Ajuntament s'ha de presentar davant de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals d'esta Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.   
10. Amb anterioritat a fer efectiu el pla d'ús públic del paratge s'han de realitzar els estudis pertinents que permeten fer una adequada regulació d'activitats com ara l'escalada, el senderisme, etcètera; es prohibiran estes activitats quan la seua realització impedisca o dificulte la normal funció dels processos biològics de la zona, tal com recull la normativa del pla especial. En particular, s'ha de prohibir l'escalada en zones de nidificació de rapaces, quan existisquen comunitats rupícoles d'interés o quan estos usos pertorben el sentit de la utilització adequada i sostenible de l'espai; i s'ha d'obtindre, prèviament, informe del Servici de Biodiversitat d'esta Conselleria, en el qual establiran totes aquelles mesures o consideracions que s'hi estimen oportunes.   
  
11. A més del que establix el pla especial, s'han de sotmetre a avaluació d'impacte ambiental tots els projectes, plans i actuacions quan així ho determine la legislació vigent en eixe moment, tant estatal com autonòmica.  
12. De forma general, en les zones d'oci que s'habiliten, amb un informe previ favorable dels organismes corresponents, s'han d'establir les mesures oportunes per a assegurar la seguretat de les persones, un pla de recollida de residus i neteja de l'àrea, i s'han d'habilitar normes en relació amb la permanència en esta d'animals domèstics.  
  
13. S'han de senyalitzar adequadament les vies d'accés al paratge, les zones aptes per a aparcament, els camins no transitables amb vehicles, les sendes, així com qualsevol altre element del medi que s'estime convenient.  
14. A més del que establix el pla especial s'han de sotmetre a avaluació d'impacte ambiental tots els projectes, plans i actuacions quan així ho determine la legislació vigent en eixe moment, tant estatal com autonòmica.  
  
Tercer   
Es notifica a les parts interessades que contra esta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart   
Esta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.   
  
València, 13 d'octubre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 171/08-AIA.  
Títol: antena per a subministrament de gas natural al terme municipal del Poble Nou de Benitatxell.  
Localització: termes municipals de Teulada i el Poble Nou de Benitatxell.  
Promotor: Endesa Gas Alicante.  
Òrgan substantiu: Servici Territorial d'Energia d'Alacant.  
  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
L'objecte del projecte és la construcció d'una antena de 3.772 metres de longitud en els termes municipals de Teulada i el Poble Nou de Benitatxell a fi de subministrar gas natural al terme municipal del Poble Nou de Benitatxell, a la província d'Alacant.   
L'antena té l'origen en la posició 04 del gasoducte de transport secundari Marina Alta, fase II, dins del terme municipal de Teulada.  
  
La conducció, de 4" de diàmetre i 16 bar de pressió, es dirigix inicialment cap a l'est, discorrent en paral·lel a 2 metres del gasoducte Marina Alta, fase II. Després de 900 metres deixa el terme municipal de Teulada per a tot seguit entrar en el del Poble Nou de Benitatxell, sempre en paral·lel amb el gasoducte Marina Alta, fase II, i seguint la mateixa direcció. Abandona este paral·lelisme després d'haver avançat 1.177 metres en el terme municipal del Poble Nou de Benitatxell, gira en direcció primer sud-est i, posteriorment, sud. Finalitza en les proximitats de la carretera CV-740, on s'instal·larà un armari de regulació a partir del qual partirà la xarxa de distribució del municipi. La canonada de gas comptarà amb un sistema de protecció catòdica a base de la instal·lació d'ànodes de sacrifici de magnesi.  
La longitud total del gasoducte és de 3.772 metres, dels quals discorren 952 metres pel terme de Teulada i 2.820 metres pel terme del Poble Nou de Benitatxell.   
El programa d'obres previst és:  
- Replantejament  
- Obertura de pista  
- Obertura de rasa  
- Transport, alineació, corbament de les canonades i soldadura  
- Posada en rasa i tapament  
- Realització de proves hidràuliques  
- Restitució del terreny.  
La construcció del gasoducte portarà implícita una obertura de pista de treball de 10 metres. L'afecció a finques particulars es concreta en l'expropiació forçosa dels terrenys sobre els quals es construiran les instal·lacions fixes en superfície i una imposició de servitud permanent de pas de gas al llarg del traçat de la construcció d'una amplària de quatre metres, dos a cada costat de l'eix per on discorrerà soterrada la canonada.  
Alternatives   
L'estudi d'impacte ambiental presenta una variant al traçat principal en el terme municipal del Poble Nou de Benitatxell que és descartada per presentar major afecció a terrenys naturals que l'alternativa principal.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
L'expedient va ser remés pel Servici Territorial d'Energia d'Alacant i va tindre entrada en els servicis centrals de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge el dia 29 de febrer de 2008.  
   
La informació pública es va realitzar per mitjà d'inserció d'anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, del dia 4 de juliol de 2007, i en el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant, del dia 4 de juliol de 2007.   
Durant el període d'informació pública s'hi van produir al·legacions, però cap de caràcter ambiental.  
Afeccions legals  
El projecte proposat no afecta espais protegits en virtut de la Directiva 92/43/CEE ni cap espai recollit en la Llei 11/1994, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, ni terrenys forestals inventariats o forests declarats d'utilitat pública.   
El projecte presenta afecció al camí ramader assagador de l'Abiar al terme municipal del Poble Nou de Benitatxell.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat. Identificació i valoració d'impactes.  
  
Les principals afeccions del gasoducte sobre els elements ambientals es produiran en la fase d'obres del projecte. La necessitat de realitzar l'explanació de 10 metres d'amplària sobre una superfície lineal de 3.772 metres implica una pèrdua de vegetació, canvi momentani en el paisatge i els consegüents impactes derivats de l'obertura de rases i el trasbals de maquinària pesada.  
Atés el traçat del gasoducte que evita zones forestals i aprofita la zona d'afecció del gasoducte Marina Alta, fase II, s'espera una reducció dels impactes sobre el territori.  
 L'afecció ambiental directa més important causada pel gasoducte es produïx entre els vèrtexs V-AL 016-VAL / V-AL-018. Entre estos vèrtexs es troba una zona amb vegetació pròpia de zona humides entre la qual destaca la presència de Phragmites australis, Arundo donax i Rubus sp.  
Quant a les afeccions indirectes, l'estudi d'impacte assenyala (entre altres) afecció potencial a l'espècie Aquila chrysaetos.   
Quant a la flora, tant de l'estudi d'impacte ambiental com del Banc de Dades de Biodiversitat de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge es desprén la presència en la zona de l'espècie Boervahia repens, espècie catalogada en perill d'extinció. No obstant això, l'estudi d'impacte ambiental assenyala el traçat del gasoducte fora d'este hàbitat.  
El paisatge per on discorre l'antena de gas es caracteritza per tractar-se d'un paisatge agrari esguitat per escassos terrenys amb vegetació natural o seminatural; al nord i a menys de 500 metres, el paisatge passa a ser forestal. Quant al paisatge, l'estudi d'impacte qualifica la fragilitat visual d'este com a alta, ja que el gasoducte se situa pròxim a distintes infraestructures i urbanitzacions, amb un nombre molt alt d'observadors potencials.  
Quant a la possible afecció sobre béns del patrimoni cultural valencià, es localitza en el terme municipal del Poble Nou de Benitatxell l'Alqueria del Poble Nou de Benitatxell. El traçat no afecta directament les restes localitzades en la zona encara que, a causa de la seua proximitat, hauran d'extremar-se les mesures de vigilància i control.  
Al terme municipal de Teulada s'ha localitzat un pou d'adscripció contemporània que obligarà a adoptar mesures preventives durant l'obertura de la pista de servici.  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental.  
Entre les mesures proposades per a minimitzar els impactes esperats previsibles es proposa de manera general una revisió preliminar de la zona a fi d'evitar l'afecció d'espècies d'interés.   
Altres mesures proposades són aquelles que es dirigixen a minimitzar els efectes ambientals negatius en la fase d'obres derivades del trànsit de la maquinària pesada així com de les derivades de l'obertura de rases.   
A fi de reduir els impactes en la fase de construcció, les obres es realitzaran simultàniament a les del gasoducte Marina Alta, fase II, i així aprofitar la pista de treball d'este, amb la qual cosa s'espera una reducció del 60% dels impactes.  
Estes mesures generals han d'ampliar-se a fi d'evitar afeccions concretes a béns d'interés ambiental. D'altra banda, en ser part del traçat coincident amb el del gasoducte Marina Alta, fase II, s'estima lògic que es complisquen els condicionants ambientals recollits en la declaració d'impacte d'este projecte, per a la part del traçat coincident.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament. Annex I. 7.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que siguen d'aplicació.  
  
3. L'article 16 del Decret 131/2007, modificat pel Decret 217/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.   
  
Per tot l'anterior formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que siguen d'aplicació, el projecte d'antena de subministrament de gas natural al terme municipal del Poble Nou de Benitatxell, sempre que este es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
1. S'ha d'obtindre l'informe regulat en la Llei 4/1998, del Patrimoni Cultural Valencià, el sentit i consideracions del qual vincularan esta declaració d'impacte ambiental. En cas d'aparició de restes emparades per esta Llei, s'actuarà d'acord amb els preceptes hi continguts.  
  
En tot cas, s'establirà un perímetre de protecció suficientment ampli per a evitar l'afecció tant a elements etnològics (pou de Teulada) com arqueològics (l'Alqueria del Poble Nou de Benitatxell).   
2. Entre els vèrtexs V-AL-16 i V-AL-18 s'ha de realitzar una vigilància especial i evacuar tota la fauna d'interés que poguera aparéixer i restaurar la zona quant a la morfologia (a fi que conserve les seues característiques de zona humida o d'embassament) i la vegetació.   
3. El calendari d'obres s'ha d'ajustar per a evitar l'afecció a fauna protegida (àguila reial) després de la consulta prèvia als Servicis Territorials d'Alacant els quals hauran de donar recomanacions a fi d'evitar molèsties a les aus tant en relació amb el seu període reproductiu com sobre la possible afecció de les obres a l'àrea de campeig. Les mesures addicionals de protecció adoptades es remetran per escrit a l'Àrea d'Avaluació Ambiental a fi que estes consten en l'expedient.  
4. No s'han d'ubicar zones de recollida o parcs de maquinària en la zona nord del pas del gasoducte pel terme municipal de Teulada, a fi de no afectar l'hàbitat de Boerhavia repens.   
Com a mesura addicional de protecció, s'ha de realitzar una prospecció botànica prèvia abans de l'inici de les obres que comptarà amb la supervisió dels Servicis Territorials d'Alacant. En cas d'afecció directa a Boerhavia repens haurà de variar-se el traçat del gasoducte.  
5. S'ha de respectar la Llei 3/1995, de Camins Ramaders, i se sol·licitaran els permisos oportuns als Servicis Territorials d'Alacant en relació amb l'afecció a l'assagador de l'Abiar.   
6. S'ha de respectar el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que s'ha d'observar per a l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.   
  
Segon  
Notificar als interessats que contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.   
  
Tercer  
Publicar esta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 14 d'octubre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 173/ 2008-AIA.  
Promotor: Áridos López, SL.  
Autoritat substantiva: Servici Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial. Conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència (Alacant).  
Objecte del projecte: explotació de recursos de la secció A), denominada el Cubet.  
Localització: diverses parcel·les del polígon 13 del terme municipal de Biar (Alacant).   
  
Descripció del projecte  
1. Antecedents.  
La zona d'estudi i el seu entorn és una zona afectada des de fa diverses dècades per distintes explotacions d'àrids, pertanyents a distints promotors, que han donat com a resultat la pèrdua de qualitat en el paisatge, amb parcel·les excavades a distintes cotes, separades per talussos quasi verticals. Actualment, hi ha dos promotors diferents que sol·liciten ampliacions de les seues explotacions d'àrids. Tradicionalment, les explotacions consistien en l'aprofitament de parcel·les successives per part de cada un dels promotors, resultant zones d'explotació poc compactes i disperses.  
L'any 2004 diversos promotors, entre ells Áridos López, SL, van presentar un projecte conjunt per a sol·licitar l'autorització de l'explotació de la zona, amb el propòsit d'obtindre una autorització conjunta, amb expedient d'impacte ambiental 207/2004-AIA, que va obtindre una declaració d'impacte ambiental negativa. El projecte avaluat en aquell moment (que incloïa algunes parcel·les sol·licitades en l'actual projecte) presentava errors que persistixen en el projecte presentat actualment. La documentació tècnica presentada seguix sense plantejar una solució que assegure la restauració i la integració en l'entorn de les parcel·les sol·licitades per a ampliar l'explotació d'àrids (a part de les deficiències en qualitat i contingut de la documentació presentada). D'altra banda, és important destacar que este projecte no inclou les parcel·les ja afectades, les quals han sigut explotades sense haver obtingut una declaració d'impacte ambiental favorable.   
A més, atesa la naturalesa de l'explotació, en la qual s'entremesclen parcel·les de distints promotors, és necessari que les solucions presentades pels distints promotors siguen coherents i compatibles entre si.  
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
L'objecte del projecte és l'ampliació de l'extracció d'àrids, denominada el Cubet, del terme municipal de Biar a Alacant, tramitada com a secció A) de la Llei de Mines.   
Segons el projecte, els recursos que s'han d'extraure es reduïxen a una gran capa horitzontal de conglomerats de cantells calcaris embolicats amb una matriu arenosa amb una potència de 4 a 5 m, sobre un mantell d'argiles que servixen de base a les extraccions. Realitzada una visita a la zona, es comprova que en algunes àrees de la zona ja explotada, la profunditat dels buits d'extracció és molt superior als 5 m descrits en el projecte.  
Segons el projecte, la superfície afectada serà d'aproximadament 29 ha, la duració de l'activitat serà de 15 anys, en els quals s'estima un volum de material total per a extraure d'1.500.000 m³. No obstant això, el projecte no aclarix quina superfície ja ha afectat l'empresa promotora, i en quina fase es troba la restauració d'esta. Es limita a mostrar fotografies d'antigues parcel·les afectades, en les quals s'han introduït cultius de secà, deixant entre les esmentades parcel·les, en els límits, monticles de terra a la cota original del terreny.   
En la documentació no es descriu cap fase. Es desconeix on començaran les labors d'explotació i les característiques generals d'estes, tampoc per on començaran a restaurar. Es desconeix també on es localitzaran els aplecs de terra vegetal, i quina serà la seua conservació. Tampoc s'explica res respecte a la planta de tractament existent en la zona.  
  
Respecte a la restauració, la documentació planteja contradiccions a la solució que s'ha d'adoptar: d'una banda descriu la restauració dels buits per mitjà del rebliment d'estos, sense justificar el volum de material per al rebliment, i també de la plantació de distintes espècies de cultiu mantenint la cota final de l'explotació, uns 4,5 m per davall de l'original, sense explicar què passarà amb els límits de les parcel·les. No queda tampoc clara la inclinació dels talussos.  
El programa de vigilància ambiental és insuficient en qualitat i contingut. Es limita a tractar de manera molt general el control de la pols i el material en suspensió i el control acústic. No establix cap calendari ni cap mesura per a comprovar l'eficàcia de la restauració i corregir possibles errors.   
3. Estudi d'alternatives i justificació de la solució adoptada.  
L'estudi d'impacte ambiental (d'ara en avant EIA) no conté un estudi d'alternatives. La justificació de l'emplaçament es basa en el fet que la zona ha sigut explotada durant les últimes dècades i hi ha material aprofitable.   
Tampoc es justifiquen les solucions tècniques adoptades en el desenrotllament de l'explotació i de la restauració. Com ja s'ha dit, la documentació presenta diverses contradiccions respecte d'això, ja que es parla de reblir el buit fins a restablir la cota original del terreny i, d'altra banda, també es diu que el resultat final de la restauració rebaixarà la cota actual del terreny uns 4,5 m. Una altra contradicció és que en el projecte d'explotació es parla de talussos de separació entre les parcel·les pràcticament verticals durant l'extracció que se suavitzaran fins a aconseguir una inclinació de 60º amb l'horitzontal, i en l'estudi d'impacte ambiental i el pla de restauració s'explica el següent:   
«Impacte morfològic: este impacte té un caràcter temporal, ja que una vegada explotada la zona en què actualment s'està aprofitant, es procura recuperar la forma inicial per mitjà de la realització de suaus talussos amb uns pendents màxims de 30º, després del rebliment dels buits amb una capa de terra vegetal de 0,5 m» [...]  
[...] «Es rebaixarà la cota del camí assenyalat en el pla fins a la mateixa alçària que els terrenys explotats una vegada que siguen restaurats, és a dir, a uns 4,5 m per davall del seu nivell original. Cap al costat del camí que no limita amb les parcel·les propietat del promotor, es farà un pendent molt suau (màxim de 30º) per a evitar canvis bruscos de cota que podrien alterar la pretesa homogeneïtat del paisatge una vegada restaurat el territori».  
Tramitació administrativa  
1. Remissió de l'expedient.  
El 12 de maig 2008 es rep del Servici Territorial d'Indústria i Seguretat d'Alacant la següent documentació referent a l'ampliació de l'explotació de recursos de la secció A), denominada el Cubet, del terme municipal de Biar: el projecte d'explotació, l'estudi d'impacte ambiental i el pla de restauració i el seu document de síntesi.  
Junt amb la documentació tècnica es reben els informes següents:  
  
- Informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de 2 de maig de 2007. Este informe introduïx algunes condicions per a l'exercici de l'activitat, que el projecte no ha tingut en compte.  
- Informe de 30 de maig de 2007, de l'Ajuntament de Biar, en el qual se certifica la classificació de la zona d'estudi com a sòl no urbanitzable comú. Cal assenyalar que la llista de parcel·les que figuren en este certificat no coincidix exactament amb les parcel·les descrites en l'estudi d'impacte ambiental.  
Posteriorment, el 7 de juliol de 2008, es rep del Servici Territorial d'Indústria i Seguretat d'Alacant l'informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural. En este informe la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, descriu el següent:  
«En l'estudi d'impacte ambiental presentat, en l'apartat 3.7, es recullen explícitament les mesures de protecció d'este element:   
Conservació i protecció integral de la cisterna situada en la parcel·la 216 del polígon 13 (bé núm. 1). Prèviament a la protecció és necessària la seua documentació arqueològica (planimètrica i fotogràfica) per tècnic qualificat.  
En el cas dels béns núm. 15, 16 i 17, pel fet que se situen fora de l'àmbit de l'activitat minera, no pertoca l'adopció de mesures correctores. Si bé la naturalesa d'immoble i el valor històric a nivell local aconsellen la seua protecció i conservació.  
Per tant, vist el que s'ha indicat anteriorment i de conformitat amb l'informe dels servicis tècnics s'emet un informe favorable als efectes patrimonials sempre que es complisquen les mesures descrites anteriorment, i recordar que una vegada realitzada la documentació d'esta cisterna s'haurà de presentar l'estudi a esta Direcció General.  
  
Este informe es limita al present estudi d'impacte ambiental en els termes en què s'ha descrit l'actuació literalment i gràficament amb el segell d'autorització en totes i cada una de les pàgines del document, en prova de conformitat, amb l'expressa advertència que si com a conseqüència de la incidència d'altres legislacions sectorials i protectores es produïren variacions respecte a la proposta ara informada, esta s'haurà de sotmetre de nou a l'informe vinculant establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià».  
  
Cal assenyalar que la documentació ambiental presentada per l'empresa promotora no està segellada per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, i no s'hi ha localitzat cap apartat 3.7 que descriga la informació que apareix en l'informe patrimonial. Al contrari, en l'estudi d'impacte ambiental s'explica el següent sobre les afeccions als elements patrimonials:  
«Recursos culturals: no existix ni es té constància en els més de 35/40 anys de cap manifestació paleontològica, arqueològica o etnològica».  
L'única informació respecte d'això es troba en el plànol número 4, titulat arqueològic, que no està segellat per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i en el qual es localitzen alguns elements etnològics. En la resta de l'estudi d'impacte ambiental no s'anomena cap mesura correctora i protectora contra els possibles impactes sobre estos elements.  
3. Informació pública.  
La documentació va estar sotmesa a informació pública i transcorregut el termini de 30 dies hàbils no s'hi van presentar al·legacions. L'anunci de la sol·licitud es va publicar en el DOGV número 5707, de 20 febrer de 2008.  
4. Documentació addicional.  
Informe de l'Ajuntament de Biar de 18 d'agost de 2006, sobre l'explotació i restauració de referència.  
Informe tècnic sobre la desviació del camí públic denominat del Derramador, de l'Ajuntament de Biar, de 20 de desembre de 2005.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat.  
La documentació presenta falta d'informació i idees massa generals, que fan impossible tindre una idea clara de la situació actual tant de la zona ja explotada com de l'ampliació sol·licitada. A continuació, basant-se en la informació presentada en la documentació, en les observacions que s'han fet en la visita realitzada a la zona d'estudi i en la informació recopilada per tècnics de Conselleria, s'informa del següent:  
  
S'accedix a la zona d'estudi per la carretera de CV-807 que unix Biar amb la Canyada. En sentit la Canyada es pren un camí que partix del marge dret d'esta carretera que conduïx a tota la zona afectada per esta activitat.   
La zona d'estudi està situada en les zones externes de l'est de les serralades bètiques. L'activitat s'ubica en una àmplia vall quaternària generada pels sediments depositats pel riu Vinalopó (la vall de Biar). La principal característica morfològica a gran escala és la suavitat del terreny, que forma una gran una plana amb un lleuger pendent general del 2-3%, flanquejada per dos alienacions prebètiques: les serres de la Villa i la Solana (NE) i les serres d'Onil i de la Fontanella al sud (SO). A escala xicoteta, el més destacable és la modificació topogràfica generada pels buits produïts per l'activitat minera realitzada durant les últimes dècades.   
La zona d'estudi es caracteritzaria per ser una plana agrícola de secà, hui en dia deteriorada per les nombroses explotacions de graves i arenes que han deixat buits abandonats o revegetats amb cultius de secà, a distint nivell que els límits que separen les parcel·les. Com a resultat, la brusca diferència de cotes entre distintes parcel·les o entre les parcel·les i els seus límits, repercutix en la qualitat del paisatge a més de crear zones insegures i propícies per a l'acumulació incontrolada de fem, tal com s'ha observat en la visita realitzada.  
  
El paisatge de la contornada es correspon amb una àrea semirural, amb un grau d'antropització prou elevat. Com ja s'ha dit, es tracta d'una zona de cultius de secà, amb construccions rurals disperses per tot el territori, línies elèctriques i sistemes de reg. El fons escènic de la zona està constituït per una plana, amb lleugeres elevacions i pendents molt moderats, que està limitada per la presència de les mencionades serres, compostes per calcàries de color gris clar, amb la cobertura vegetal de distribució irregular. El nucli urbà de Biar es troba a uns 1.200 metres al SE de la zona d'estudi. El nucli antic es troba lleugerament més elevat que la vall ja que s'ubica a les faldes de la serra de la Fontanella. La plana contrasta amb les serres per la uniformitat d'esta a causa de la presència de cultius de secà, esta uniformitat està interrompuda en les parcel·les ja afectades per les activitats mineres. Respecte a les formes, cal destacar les línies rectes i formes artificials, a causa de la disposició lineal dels cultius arboris, dels límits de les parcel·les, de la xarxa d'infraestructures lineals, camins, obres de reg i línies elèctriques.  
  
La vegetació natural ha sigut substituïda des de fa temps en tota la vall per cultius agrícoles, tradicionalment de secà. L'activitat minera ha afectat gran part d'esta plana agrícola, eliminant la vegetació d'interés natural i agrícola. Encara hi ha algun bosquet d'espècies edàfiques localitzat en els llits del barranc del Derramador i en la rambla del Vinalopó.  
La fauna existent en la zona és típica d'erms i zones de cultiu, la presència de les activitats mineres i de vies de comunicació pròximes ha fet desaparéixer les espècies més sensibles a la presència humana.  
  
A causa de les activitats humanes, el medi s'ha homogeneïtzat i la diversitat paisatgística i biològica ha disminuït.  
Segons la cartografia de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, la zona no presenta problemes d'erosió (principalment a causa de l'escàs pendent), tampoc presenta risc d'inundació i la vulnerabilitat dels aqüífers és baixa.  
Els materials de la zona presenten una estructura dentrítica, compostos per graves i arenes de colors rogencs, ocres i marrons, disposats horitzontalment d'una manera prou uniforme.   
L'aqüífer Villena-Beneixama, on se situa l'actuació, està format per dos tipus de formacions litològiques: arenes i conglomerats del plioquaternari (grossària mitjana de 40 metres) i calcàries i dolomies del cretaci superior (grossària mitjana de 500 metres).  
La xarxa hidrogràfica de la zona està formada pel riu Vinalopó, sent el llit més pròxim el barranc del Derramador que discorre a l'est del lloc d'estudi, que també es troba flanquejat pel NW per la rambla del Vinalopó.  
Des del punt de vista socioeconòmic, el terme municipal de Biar es troba en la comarca de l'Alt Vinalopó, en la província d'Alacant. Es troba a una distància aproximada de 50 km de la capital de la província. L'economia de Biar es basa en l'agricultura de secà, la indústria del calcer i del joguet. L'estudi d'impacte ambiental no aporta dades de la incidència de la indústria extractiva en l'economia del terme municipal.  
2. Afeccions legals.  
- S'ha presentat un informe tècnic de l'Ajuntament de Biar (Alacant) de data 30 de maig de 2007, en el qual certifica la classificació de les parcel·les afectades com a sòl no urbanitzable comú, i l'activitat extractiva és compatible segons Pla General d'Ordenació Urbana de Biar. No obstant això, les parcel·les enumerades en este informe no coincidixen exactament amb les parcel·les que, segons l'estudi d'impacte ambiental, serien afectades per l'ampliació sol·licitada.  
- S'ha presentat l'informe favorable de Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de 2 de maig de 2007, en el qual s'explica que l'explotació no afectaria la zona de policia dels llits més pròxims i que tampoc incidiria sobre el règim de corrents. D'altra banda, tampoc afectaria l'abastiment d'aigua de la zona, ja que l'actuació no comportaria un augment del consum d'aigua. No obstant això, este informe també diu el següent:  
«[...] Hauran de prendre's mesures que garantisquen la correcta recollida de les aigües d'escolament, així com la seua conducció i abocament als punts de desguàs naturals. Respecte a l'abocament d'aigües pluvials a llits públics es recorda que, prèviament a l'actuació, s'haurà d'obtindre autorització administrativa per a l'abocament de les aigües pluvials (art. núm. 9 del Reglament de Domini Públic Hidràulic, RD 849/1986).  
A més, s'han d'implantar mesures de control de l'escolament superficial, així com d'eliminació dels possibles sòlids suspesos en l'aigua, tant en la fase d'explotació com en la d'abandó de l'explotació [...]».  
  
La documentació presentada no ha tingut en compte estes indicacions i no s'ha dissenyat un sistema de drenatge.  
- S'ha presentat l'informe de Cultura de conformitat amb el projecte, i en el qual s'expliquen les mesures necessàries per a la protecció dels béns etnològics que estaran afectats per l'explotació i en els seus voltants. No obstant això, en la memòria de l'estudi d'impacte ambiental i pla de restauració no estan incloses estes mesures.  
- Camins ramaders i altres figures de protecció:  
En la documentació presentada no es preveu l'afecció a cap camí ramader en la zona d'estudi. Segons la cartografia publicada en la pàgina web de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, es comprova que hi ha un camí ramader anomenat assagador del Camí de Caudet que partix del nucli urbà de Biar i travessa el territori de SE al NW, passant per la zona d'estudi.  
En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la Xarxa Natura 2000 no s'ha constatat l'existència en l'àmbit d'actuació de llocs d'importància, LIC, ni zones d'especial protecció per a les aus, ZEPA, designades per a formar part de la Xarxa Natura 2000. Tampoc afecta cap de les figures de protecció definides per la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
  
- Infraestructures:  
Les comunicacions més importants que travessen la zona són: pel sud, la carretera CV-807 de Villena a Biar. Més lluny, al W, discorre la A-31 a Madrid. També hi ha una xarxa de camins veïnals que constituïxen servituds de pas.  
En la documentació no s'aporta cap informació precisa sobre el volum de maquinària pesada que utilitzarà els camins i les carreteres d'accés ni com hi afectarà l'activitat.   
Es desconeixen les possibles afeccions de l'activitat sobre altres infraestructures, com ara els elements de la xarxa de reg o els elements de la xarxa elèctrica que travessen la zona i l'entorn.  
3. Identificació i valoració dels impactes. Propostes de mesures correctores.  
Els efectes més destacables del projecte que poden afectar negativament la zona d'estudi són:   
L'eliminació del sòl, de la vegetació i de la fauna associada; increment dels processos erosius; modificació del relleu i transformació geomorfològica, deteriorant el paisatge; modificació de la hidrologia superficial de la zona; augment del trànsit de vehicles i producció de pols i soroll, que afectarà la contornada de l'explotació i els camins i carreteres d'accés; afecció al camí ramader pròxim a la zona d'estudi i, finalment, afecció a elements de la xarxa elèctrica.  
  
La documentació no aporta informació sobre les vivendes observades als voltants de la zona d'estudi, es desconeix quins impactes produirà l'explotació sobre estes, tampoc s'informa sobre els impactes a les infraestructures de la zona.  
Cal tindre en compte que es desconeix la superfície exacta ja afectada pel promotor sense haver obtingut prèviament una declaració d'impacte ambiental favorable. L'estudi d'impacte ambiental parla d'algunes parcel·les ja restaurades en la zona, es desconeixen quines.   
Les mesures protectores i correctores descrites en la documentació es reduïxen a:  
- En relació amb la pols: es realitzaran regs quan siga necessari segons una inspecció ocular; es mantindran els materials pulverulents ensacats o es disposaran d'emmagatzematges adequats. Finalment, la mateixa ubicació de la planta es considera una mesura correctora, ja que està a una distància considerable del nucli de població, sense especificar exactament la distància. Encara que la documentació cartogràfica no assenyala on està la planta i en la memòria de l'estudi d'impacte ambiental tampoc s'hi considera.   
- Amb relació als sorolls i als gasos, s'utilitzarà maquinària amb motors dotats de silenciadors homologats i s'efectuarà la correcta posada a punt dels motors de tota la maquinària.  
- La resta dels mitjans inclosos en el projecte són més generals i poc precisos, i no definixen cap treball concret que haja de realitzar l'empresa promotora per a evitar i corregir els impactes ambientals.  
Finalment, el pla de restauració presenta moltes deficiències:  
- El projecte no deixa clar el disseny final de la zona que s'ha de restaurar, es desconeix a quina cota quedarà el terreny, quines infraestructures caldrà desmuntar, on es localitzaran els aplecs, no s'aporta cap càlcul sobre el moviment de terres ni es dissenya un sistema de drenatge. La revegetació tampoc queda clarament definida: les espècies que s'han d'introduir, la densitat, el volum de terra vegetal necessari i les atencions culturals necessàries.  
- No hi ha un cronograma en què s'assignen duracions a cada un dels treballs. Tampoc hi ha fases en què es dividisca l'explotació/restauració. El pressupost presentat no preveu totes les unitats d'obra necessàries per a la restauració.  
4. Consideracions sobre l'aplicació de les mesures correctores proposades.  
Les mesures protectores i correctores descrites en la documentació no comprenen totes les afeccions negatives de l'activitat en el medi. D'altra banda, les que si que estan plantejades, es descriuen d'una manera vaga, molt general i sense definir en el temps ni en l'espai. Fins i tot presenten contradiccions que impedixen conéixer el disseny real de la restauració projectada. D'altra banda, les solucions es presenten més com a idees que com un disseny propi d'un projecte.  
Finalment, cal ressaltar que tota la documentació està molt allunyada dels mínims en qualitat i contingut exigibles. Tota la documentació presenta diverses errades i deficiències que dificulten encara més la compressió de l'estat actual i futur de la zona d'estudi, de l'activitat sol·licitada i de les solucions plantejades per a contrarestar les afeccions que esta activitat produirà.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 3.c.1 del Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual es modifica el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual es va aprovar el Reglament de la Llei 2/1989, de 3 març, d'Impacte Ambiental.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que són d'aplicació.  
3. L'article 16, apartat 2, lletra m del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Tenint en compte el que s'ha expressat anteriorment i la proposta tècnica de declaració d'impacte ambiental, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Primer  
Estimar desfavorable, només als efectes ambientals, el projecte d'obertura de l'explotació de recursos de la secció A) denominada el Cubet, en el terme municipal de Biar (Alacant), promogut per Áridos López, SL, per no garantir la correcta restauració de l'àrea afectada per l'explotació i la integració en l'entorn.   
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra esta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produïx indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjuí d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
  
Tercer  
Esta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 13 d'octubre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 272/06-AIA.  
Títol: Via Parc del Túria. Manises - Riba-roja de Túria. CV-370.  
  
Promotor: Conselleria d'Infraestructures i Transport.   
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transport.  
Localització: termes municipals de Manises i Riba-roja de Túria.   
  
  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista.  
L'objecte del projecte és dotar la carretera CV 370 (antiga VP-6116), en el tram comprés entre l'enllaç amb l'autovia de circumval·lació A-7 bypass i la glorieta d'inici de la variant de Riba-roja de Túria, de les característiques pròpies d'una via d'alta capacitat, i dur a terme una duplicació de la calçada i la millora de la majoria dels paràmetres de traçat de la carretera, tant en planta com en alçat.  
La longitud total de l'eix principal és de 5,85 quilòmetres aproximadament. Este s'ha dissenyat per a una velocitat específica de 90 km/h, mentres que per a les vies de servici la velocitat de disseny ha sigut de 70 km/h.  
El traçat en planta del vial principal s'ha dissenyat per a un radi mínim de 450 metres. En l'alçat s'ha adoptat un pendent mínim de 0,57% i un pendent màxim de 5%.  
La secció tipus de la infraestructura projectada en l'eix principal es compon de dos calçades de 7 metres cada una, voreres d'emergència exteriors de 2,5 metres, voreres d'emergència interiors d'1,5 metres, bermes de 0,5 metres i mitjana de 3 metres, i l'ample total de la plataforma és de 27 metres. Als voltants de la glorieta núm. 3 (pk 3 + 440) la mitjana presenta una amplària major, motivada per ser un dels accessos al Parc Natural del Túria.   
Per a les vies de servici s'ha dissenyat una plataforma de 10,5 metres d'ample composta per una calçada de 6 metres, un carril bici al llarg de tot el traçat de 2,5 metres d'amplària, voreres d'emergència de 0,5 metres i berma de 0,5 metres.  
Està prevista l'execució de quatre interseccions tipus glorieta, un pas superior i un enllaç a la A-7 bypass de tipus peses.   
Quant als encreuaments amb els barrancs de la Pedrera i del Pixador, estos es resolen per mitjà de l'execució de sengles obres de fàbrica de dimensions semblants a les ja existents.   
Els moviments de terra previstos s'han estimat en 148.443 m³ en terraplens i 245.714 m³ d'excavacions en desmunts per mitjà de mitjans mecànics. No està previst l'ús d'explosius.   
En la documentació tècnica remesa no consta informació sobre els possibles préstecs i abocadors que s'han d'utilitzar, així com una definició precisa de la ubicació de les instal·lacions auxiliars.   
2. Alternatives.  
Quant a l'estudi d'alternatives plantejades, l'estudi d'impacte ambiental cita com a antecedent l'estudi previ de condicionament i reforçament del ferm de la carretera realitzat per l'Àrea de Carreteres de la Diputació de València, on es va estudiar la millora local de paràmetres de traçat de la carretera. A partir de l'esmentat estudi s'ha adoptat com a solució més idònia en el projecte de referència la duplicació de la calçada actual aprofitant el traçat existent en la mesura que siga possible, i no s'han estudiat altres alternatives de traçat a esta.   
  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit.  
En data 12 de juliol de 2006, la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Infraestructures i Transport va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al projecte de construcció Via Parc del Túria. Manises - Riba-roja de Túria. CV-370, i va incoar el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
  
2. Informació pública.  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte Via Parc del Túria. Manises - Riba-roja de Túria. CV-370, ha sigut sotmés a informació pública per mitjà de sengles anuncis publicats en el Butlletí Oficial de l'Estat número 178, de data 27 de juliol de 2006, i en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana número 5330, de data 23 d'agost de 2006. S'han presentat al·legacions i informes corresponents a sis particulars i una del Ministeri de Foment segons consta en el certificat emés pel cap de l'Oficina del Pla de Carreteres de la Direcció General d'Obres Públiques.   
Entre les al·legacions abans indicades cap d'estes té caràcter mediambiental.  
3. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària.  
  
En data 20 març de 2007, es va sol·licitar a la Direcció General d'Obres Públiques documentació necessària per a completar el contingut de l'expedient, referent al resultat de la informació pública realitzada i l'informe emés per la Conselleria de Cultura i Esport sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural.   
En data 5 d'abril de 2007, es rep el certificat referent a la informació pública.  
En data 20 de novembre de 2007, es va efectuar consulta al Servici de Parcs Naturals en relació amb la possible afecció del projecte de referència al Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals del Parc Natural del Túria.   
Informes sectorials  
Informe del Servici de Parcs Naturals.  
En data 3 d'abril de 2008, es rep informe del Servici de Parcs Naturals. Este s'expressa en els termes següents:  
El traçat de la Via Parc del Túria que unirà Riba-roja de Túria amb Manises discorre parcialment per l'àmbit territorial del Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals (d'ara en avant PORN) del Parc Natural del Túria, aprovat per mitjà de Decret 42/2007, de 13 d'abril.   
D'acord amb l'article 85, Zonificació del PORN, el traçat de la via afecta àrees d'influència 1 (AI-1) i àrees d'influència 2 (AI-2), en una longitud de 600 i 1.500 m, respectivament, tal com s'observa en l'annex I cartogràfic.  
L'article 89, Caracterització de l'àrea d'influència 1 (AI-1) del PORN, establix «1. S'engloben en esta categoria les zones en què hi ha un ús agrícola intercalades amb sectors forestals, caracteritzat per cultius de secà i de regadiu que, des del punt de vista ambiental i paisatgístic, configuren zones d'indubtable interés [...]», en este sentit l'article 90, Criteris d'ordenació. Usos permesos, prohibits i condicionats, disposa «1. Règim urbanístic: tot el sòl inclòs en l'àrea d'influència 1 (AI-1) serà classificat en els respectius planejaments urbanístics municipals com a sòl no urbanitzable protegit. 2. Amb caràcter general, es consideren permesos els usos i activitats que també ho són en l'àrea de protecció (AP) [...]. 4. Es consideren usos prohibits, amb caràcter general, tots els que comporten una degradació del medi ambient o dificulten el desenrotllament dels usos permesos. En particular, es consideren usos prohibits tots aquells incompatibles amb el règim urbanístic del sòl no urbanitzable protegit [...]».  
  
En este sentit, i en relació amb l'article 90.2 anterior, l'article 88, Criteris d'ordenació de l'àrea de protecció (AP). Usos permesos, prohibits i condicionats, en l'apartat 2, establix «Es consideren usos permesos en l'àrea de protecció (AP), amb caràcter general, els següents: [...] j) Construcció, modificació de traçat, ampliacions, operacions d'explotació i actuacions de seguretat viària en carreteres, pistes forestals i sendes, d'acord amb els criteris establits en les normes generals [...]».   
  
En relació amb l'article 90.4 anterior, la regulació dels usos del sòl no urbanitzable protegit es disposa en l'article 17, Obres, usos i aprofitaments de la Llei 10/2004, de 9 de desembre, del Sòl no Urbanitzable, que recull «En el sòl no urbanitzable protegit, sense perjuí de les limitacions derivades de la seua legislació o planejament sectorial que en determina la protecció, només es podran realitzar instal·lacions, construccions o obres que tinguen previstes el planejament per ser necessàries i compatibles amb el millor aprofitament, conservació, atenció i restauració dels recursos naturals o per al seu gaudi públic i aprofitament col·lectiu. Igualment, es podran dur a terme les obres i instal·lacions necessàries per a la gestió dels béns de domini públic o dels servicis públics o activitats d'utilitat pública o interés general i per a la minorització dels riscos que van motivar la seua especial protecció».  
  
Respecte de la caracterització de les àrees d'influència 2 (AI-2), l'article 91 del PORN recull: «En esta categoria d'ordenació s'inclouen zones que tenen el règim de usos i aprofitaments del sòl i els recursos naturals i, en particular, el règim urbanístic determinats en cada cas pels respectius planejaments urbanístics municipals».  
  
D'altra banda, en les normes generals del PORN referent a infraestructures, l'article 76, Objectius sectorials sobre infraestructures, establix: «1. Aconseguir una dotació d'infraestructures, tant viàries com d'un altre tipus, adequades a les necessitats de la població local i dels visitants, atenent als barems quantitatius i de qualitat actuals [...] 3 En particular, permetre l'execució dels projectes d'infraestructures d'interés general i comunitari realitzats per les administracions competents en matèria d'infraestructures, amb les adequades mesures correctores que els compatibilitzen amb els objectius del PORN».  
  
Finalment, l'informe considera compatibles les actuacions de referència amb el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals del Túria amb la incorporació dels següents condicionants:   
1. Que en el cas de l'afecció de les obres als barrancs de la Pedrera i de la Quebrassa (àrea d'influència 1) s'hi tinga especial atenció de cara a evitar l'abocament de residus al fons així com la restauració al seu estat original tant del fons com de les vessants corresponents a estos en el cas que siguen afectats com a conseqüència de les obres.  
  
2. Que els treballs susceptibles de provocar risc d'incendis s'han d'ajustar al que disposa el Decret 7/2004, de 23 de gener, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que s'han observar en l'execució de les obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en l'entorn d'estos.  
3. Que tant la restauració paisatgística de les superfícies que resultaran desproveïdes de vegetació, per l'execució de les obres, com l'enjardinament de la mitjana, en aquells punts d'afecció a les zones d'influència assenyalades, es realitze amb planta autòctona ja existent en l'àmbit del parc natural a fi d'evitar la proliferació tant de vegetació exòtica com autòctona que no existix actualment en la zona.  
  
4. S'ha de considerar, per este motiu, la reubicació de la glorieta número 3 més cap a l'est a fi que ambdós estructures es conserven.  
  
5. Realitzar en nombre suficient diferents tipus de pas de fauna per a minimitzar l'efecte barrera generat per la via. És obligatòria la seua instal·lació en les zones d'àrees d'influència 1.  
Afeccions legals  
Segons els informes rebuts, l'estudi d'impacte ambiental i les cartografies temàtiques, i els estudis integrants dels sistemes d'informació territorial, cal assenyalar que existix, per part de les obres projectades, segons l'article 2 del Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text Refós de la Llei d'Aigües, afecció a:  
  
  
Barranc del Pixador.  
Barranc de la Pedrera.  
- En virtut de la Llei 3/95, de Camins Ramaders, el traçat afecta els camins ramaders següents:  
Assagador d'Aragó. Als voltants de l'inici de la variant de Riba-roja de Túria. Amplària legal de 37,5 m.  
Assagador de Ximetes. En l'entorn comprés entre les glorietes projectades junt amb l'enllaç amb el bypass. Amplària legal de 20,89 m.  
- Patrimoni cultural.  
No consta en l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental l'informe favorable emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, d'acord amb l'article 11 de la Llei d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.  
- Pel que fa a la classificació i qualificació del sòl, les actuacions projectades discorren principalment sobre sòl qualificat com a no urbanitzable comú, i afecten en algun tram aïllat sòl urbà consolidat d'ús residencial.  
- D'acord amb el que especifica el Decret 42/2007, de 13 d'abril, del Consell, pel qual s'aprova el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals del Túria, el traçat de la Via Parc del Túria discorre en alguns trams per l'àmbit territorial del Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals (PORN) del Túria. Concretament i d'acord amb la zonificació del PORN, afecta les àrees d'influència 1 i àrees d'influència 2, en una longitud aproximada de 600 i 1.500 m, respectivament.  
  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació.  
L'àrea d'estudi es localitza en els termes municipals de Riba-roja de Túria i Manises, pertanyents a les comarques del Camp de Túria i l'Horta Oest, respectivament.  
Les zones que travessa el traçat de la carretera es caracteritzen principalment per afloraments del quaternari, juràssic i terciari. Pròximes a la zona d'actuació, al sud d'esta, es localitzen diverses pedreres de calcàries i algeps en el terme municipal de Riba-roja de Túria.   
  
Respecte a la capacitat agrològica dels sòls afectats, esta es caracteritza per la gran variabilitat ja que hi ha trams amb capacitat baixa alternats amb altres de capacitat alta.   
El traçat projectat discorre de forma quasi paral·lela i a una distància mitjana aproximada d'un quilòmetre al sud del riu Túria, travessant els llits dels barrancs de la Pedrera i del Pixador, ambdós contributius del riu Túria. Estos cursos d'aigua són interceptats en l'actualitat en dos punts molt pròxims dels respectius llits per la CV-370 i la línia de ferrocarril València - Riba-roja de Túria per mitjà de sengles obres de drenatge, considerades suficients per a l'avinguda de càlcul de període de retorn de 500 anys en l'estudi hidràulic del projecte.   
  
Des del punt de vista hidrogeològic, la zona d'actuació es localitza sobre la unitat hidrogeològica Buñol-Cheste. En esta unitat s'han estimat els recursos hídrics, quantificats en 50 hm³ a l'any procedents d'infiltracions, 20 hm³ a l'any de descàrrega lateral de la unitat Las Serranías, 10 hm³ a l'any de descàrregues al riu Túria, 22 hm³ a l'any d'extraccions i la resta passa a alimentar l'aqüífer de la Plana de València - Nord. S'han identificat en l'estudi d'impacte ambiental tres aqüífers localitzats en les zones de l'Oliveral, Los Carasoles i de l'Oest del terme municipal, que no es veuran afectats per les obres per no quedar pròxims al traçat. No s'ha referit l'estudi a la presència d'algunes zones pròximes al traçat que presenten una alta vulnerabilitat d'aqüífers, lligades a la presència del riu Túria.   
La vegetació potencial en l'àmbit d'estudi s'ha descrit com la pròpia de la sèrie mediterània, dominada per la formació climàtica dels carrascars en què la carrasca (Quercus rotundifolia), el coscoll (Quercus coccifera), el pi blanc (Pinus halepensis), el llentiscle (Pistacia lentiscus) i l'arç (Rhammus lycioides) són algunes de les espècies vegetals més representatives. No obstant això, a causa dels processos d'antropització de la zona, en l'actualitat la majoria d'estes han sigut reemplaçades en les zones més planes per cultius de cítrics majorment, i en menor grau per cultius de secà. En les zones adjacents al traçat projectat hi ha nombroses edificacions residencials de baixa densitat i un polígon industrial en l'entrada del nucli urbà de Riba-roja de Túria enfront de la urbanització el Mas de Traver. Les zones que s'han mantingut al marge dels processos desenrotllats per l'home es localitzen en les proximitats dels cursos d'aigua interceptats, on destaca especialment la vegetació existent en el barranc de la Pedrera composta per vegetació rupícola i sotabosc.   
  
En relació amb la fauna present en l'àrea d'estudi, a causa de la forta antropització de l'entorn s'assenyala la presència en general d'espècies adaptades a entorns urbans. També es destaca l'existència d'un vedat de caça pròxim al traçat, al sud de l'encreuament amb el barranc de la Pedrera, en el qual és possible trobar espècies d'aprofitament cinegètic comú. Finalment inclou un inventari de les espècies amb més rellevància ambiental en els dos termes municipals afectats per les obres.  
   
El paisatge s'ha caracteritzat per mitjà de la definició de quatre unitats de paisatge, com són el paisatge natural, el rural, l'industrial i l'urbà. La valoració realitzada des del punt de vista paisatgístic conclou que no es veuran afectats valors paisatgístics singulars i assenyala la bona capacitat d'acollida que presenta l'entorn respecte a la implantació de la infraestructura viària.  
L'estudi presenta un informe sobre el patrimoni arqueològic, paleontològic i etnològic en el qual després d'analitzar els inventaris de la Direcció General de Patrimoni i incorporar els resultats obtinguts de la prospecció arqueològica efectuada, conclou que no és necessària la realització excavacions arqueològiques en extensió abans de l'inici de les obres. No obstant això, es considera necessari el seguiment arqueològic per part d'un tècnic competent durant el transcurs de la fase de moviment de terres. A més, l'informe s'ha referit a l'existència de dos estructures de formigó de planta rectangular localitzades molt pròximes a la glorieta núm. 3 (pk 3 + 440), que suposadament formaven part de la defensa antiaèria en la Guerra Civil espanyola.   
  
Per a la predicció dels nivells sonors produïts per la carretera, s'ha usat un model matemàtic seguint les indicacions de la Guide du Bruit del CETUR. Atesa la gran quantitat d'edificacions pròximes al traçat, els nivells d'immissió sonora superaran els valors límit en alguns trams del traçat en la carretera, per tant s'hauran d'adoptar mesures correctores respecte d'això.   
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants.  
Sota este epígraf es pretén remarcar els efectes generats per l'actuació que, entre els estudiats en l'estudi d'impacte ambiental, presenten més rellevància.  
En general, este apartat en l'estudi d'impacte ambiental s'ha tractat d'una manera prou general i en alguns casos amb falta de desenrotllament en la valoració d'alguns dels impactes. Així, l'estudi d'impacte ambiental ha valorat com a moderat els impactes següents:  
- Emissió de pols a l'atmosfera en les zones residencials pròximes al traçat.  
- Emissió de gasos i partícules.  
- Increment del nivell sonor.  
- Eliminació o aterrament del sòl.  
- Eliminació de la vegetació.  
- Modificacions paisatgístiques.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental.  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les mesures correctores de normal aplicació en este tipus d'infraestructures lineals. Estes s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de les accions que són inherents a les fases de construcció i explotació de la carretera.  
  
De les mesures correctores es vol assenyalar la inclusió d'un seguiment arqueològic intensiu per part d'un tècnic competent en la matèria durant la fase de moviments de terra.  
Respecte de l'impacte acústic, este ha recomanat la instal·lació de pantalles acústiques en diversos trams dels diferents eixos projectats de diferents tipologies segons el grau d'afecció. Les tipologies de pantalles acústiques incloses van des de les de panells modulars metàl·lics tipus sandvitx de 2 i 3 metres d'alçària fins a les de tipus mixt de 4 metres d'alçària total amb la part superior consistent en un panell modular de polimetacrilat de 2 metres d'alçària.   
L'estudi d'impacte ambiental inclou una valoració econòmica de les mesures correctores que s'han d'implantar, el qual no presenta un grau de definició suficient de les unitats d'obra resultants, ni inclou la valoració de les pantalles acústiques que s'han d'instal·lar.   
S'ha establit un programa de vigilància ambiental que inclou la definició i l'abast d'una sèrie d'indicadors per a verificar l'aplicació i eficàcia de les mesures correctores que s'han d'executar tant per a la fase de construcció com per a la fase de funcionament. Així mateix, es fixa la periodicitat de realització dels informes en els quals es donarà compte del compliment del programa, així com els efectes derivats de l'aplicació de les mesures correctores i del grau de correspondència d'estos efectes amb els que van ser previstos en l'estudi d'impacte ambiental.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament. El projecte es troba inclòs en l'annex I.8.g.3 del Decret 32/2006 que modifica l'annex del Decret 162/1990.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que són d'aplicació.  
3. L'article 5 del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/89, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique esta llei.  
4. L'article 16.2.m del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que són d'aplicació, el projecte de construcció Via Parc del Túria. Manises - Riba-roja de Túria. CV-370, promogut per la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Infraestructures i Transports, sempre que este es realitze amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.  
  
  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'establixen les següents:  
1. Cal ajustar-se als condicionants especificats en l'informe del Servici de Parcs Naturals, tots els quals s'assumiran com a condicionants d'esta declaració d'impacte ambiental.  
2. S'ha d'obtindre l'informe favorable respecte del traçat projectat emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, en informe preceptiu d'acord amb la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià, el qual s'ha de traslladar a esta Direcció General perquè conste en l'expedient. En cas de modificar el traçat proposat ara avaluat com a conseqüència de l'informe patrimonial, s'ha de remetre el nou projecte per a la seua avaluació i emissió d'una resolució complementària a este.  
  
3. El pressupost del projecte de construcció ha d'incorporar, preferentment en una única partida, totes les unitats d'obra que es referisquen a les mesures correctores que s'han d'emprendre, incloses les pantalles acústiques projectades, i una valoració de tots els costos que es desprenguen del programa de vigilància ambiental. S'ha d'incloure en el pressupost les campanyes acústiques que es duguen a terme durant la fase d'explotació de l'obra. Estes campanyes es realitzaran amb l'objectiu d'incrementar les mesures correctores en el cas que, en el futur, se sobrepassaren els objectius de qualitat exigits.   
4. Els materials de rebliment i el llast que calguen per a l'execució del projecte s'han d'obtindre de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures s'hi sotmetran, amb caràcter previ a la seua utilització, al procediment de declaració d'impacte ambiental.   
5. De la mateixa manera, els llocs que es puguen triar com a abocadors, d'acord al Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i rebliment, o amb fins de construcció, els excedents no aprofitats de terres i pedres no contaminades d'excavació i desmunt, codificats d'acord amb la Llista europea de residus com LER 17 05 04 i LER 20 02 02, es consideren residus inerts adequats i queden exempts d'aplicació del Reial Decret 1481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus per mitjà de depòsit en abocador.  
  
No obstant això, d'acord amb l'article 6 del decret esmentat, els residus inerts adequats estan sotmesos a declaració administrativa, així, el titular del residu que pretenga dur a terme la utilització d'este ha de disposar de la corresponent autorització administrativa de residu inert adequat mitjançant una resolució de la Direcció General per al Canvi Climàtic de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge. En l'article 7 de l'esmentat decret s'especifica com s'ha d'iniciar i tramitar el procediment per a obtindre l'autorització administrativa dels abocadors a projectar.  
6. Durant l'execució de les obres no s'han d'executar treballs nocturns que puguen perjudicar el descans de la població que habita els nuclis més pròxims a les obres, tant per impactes sonors com per vibracions o elevada lluminositat.  
7. El programa de vigilància ambiental, durant la fase d'explotació, ha d'incorporar campanyes de mesuraments amb l'objectiu d'incrementar les mesures correctores en el cas que, en el futur, se sobrepassaren els objectius de qualitat assenyalats en els punts anteriors. En qualitat de part d'este programa de vigilància ambiental s'ha de presentar, davant d'esta Direcció General, un informe de les mesures de protecció realitzades, acompanyat dels primers mesuraments efectuats.  
8. La direcció d'obra ha d'exigir, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i les restes d'obra que hagen sigut depositats, abocats o abandonats en qualsevol àrea de terreny que s'haja sigut afectada per les obres executades.  
9. Així mateix, es recorda al promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament no autoritzat en la zona. En tot cas, els canvis d'oli, filtres o qualsevol altre residu procedent del manteniment de la maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per taller o gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos.  
10. Amb l'objecte de no augmentar la incidència negativa sobre la vegetació i el sòl, les instal·lacions auxiliars d'obra (oficines, tallers, parc de maquinària, magatzems, etc.) s'han de construir sobre terrenys desproveïts de vegetació. Igual s'ha de fer respecte als accessos provisionals a estes instal·lacions; en este cas s'intentarà aprofitar en la mesura que es puga el traçat dels camins agrícoles existents.  
11. La Direcció General d'Obres Públiques realitzarà les labors de seguiment i vigilància contingudes en el programa de vigilància ambiental i plasmarà els resultats obtinguts d'esta vigilància en informes tècnics ambientals que s'han d'elaborar amb caràcter trimestral durant el període de garantia de les obres i els traslladarà a esta Direcció General per al vistiplau. El primer d'estos informes es remetrà en el termini de 30 dies des de la finalització de les obres i s'hi plasmaran, amb reportatge fotogràfic complementari, les mesures executades així com el resum de les incidències que hagueren pogut aparéixer durant el període de construcció. Els successius informes recolliran ja el seguiment i la vigilància de l'eficàcia de les mesures adoptades i proposaran, en funció dels resultats obtinguts, les mesures correctores complementàries que s'estimen necessàries.  
12. Atesa l'afecció a camins ramaders, s'ha d'iniciar, prèviament al començament de les obres, la tramitació del corresponent expedient de modificació (o reposició de pas) davant de la Direcció Territorial de Medi Ambient de València, i obtindre l'autorització corresponent d'acord amb la Llei 3/1995, de 23 de març, de Camins Ramaders.   
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar esta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 7 d'octubre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6816, del 11-07-2012 (2012/6542)

RESOLUCIÓN de 17 de mayo del 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los terminos municipales de Onda, Aras de los Olmos, Corbera, Teulada-Benitachell, Biar, Manises y Riba-roja de Túria. Expediente número 36/2006 AIA y otros.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6816

Fecha DOGV
:   11-07-2012

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2012/6542

CVE


Fecha del documento
:   17-05-2012

Organismo emisor
:   Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Aras de los Olmos](javascript:void(0))
    * [Corbera](javascript:void(0))
    * [Biar](javascript:void(0))
    * [Riba-roja de Túria](javascript:void(0))
    * [Onda](javascript:void(0))
    * [Teulada](javascript:void(0))
    * [Benitachell](javascript:void(0))
    * [Manises](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 17 de mayo del 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los terminos municipales de Onda, Aras de los Olmos, Corbera, Teulada-Benitachell, Biar, Manises y Riba-roja de Túria. Expediente número 36/2006 AIA y otros. [2012/6542]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la Ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el término señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, y sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo:  
  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes; 36/2006 AIA Onda; 36/07 AIA Aras de los Olmos; 129/2008 AIA Corbera; 171/08 AIA Teulada-Benitachell; 173/2008 AIA Biar; 272/06 AIA Manises - Riba-roja de Túria.   
  
Valencia, 17 de mayo de 2012.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 36/2006-AIA.  
Título: actividad de gestión de residuos peligrosos.   
Promotor: Gardenia Química, SA.  
Autoridad sustantiva: Área de Residuos.  
Localización: avenida Real de Extremadura, parcela 27, en Onda (Castellón).  
  
Descripción del proyecto  
1. Objeto del proyecto.   
Gardenia Química, SA, es una empresa dedicada a la fabricación y venta de aditivos para la industria cerámica, ubicada en el municipio de Onda (Castellón).  
Con el objetivo de prevenir y reducir el impacto sobre el medio ambiente de sus envases, la empresa se ha adherido a un sistema de depósito, devolución y retorno (SDDR) y por tanto, solicitan la autorización administrativa de gestión de residuos peligrosos.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
De acuerdo con el proyecto presentado la actividad, que contempla la valorización de envases de plástico que hayan contenido sustancias tóxicas y/o peligrosas mediante su lavado y acondicionamiento, se pretende ubicar en la avenida Real de Extremadura, parcela 27, en Onda, provincia de Castellón, en un solar ubicado en suelo urbano industrial según se recoge en el vigente Plan General de Ordenación Urbana de Onda. La parcela dispone de 17.463 m², de los cuales 119,22 m² son ocupados por la nueva actividad.   
El acceso principal al solar se realiza a través de la calle Camino Viejo de Onda a Castellón, saliendo los vehículos por la puerta que comunica con la avenida Real de Extremadura.   
El lugar donde se emplaza la actividad dispone de suministro municipal de agua, de energía eléctrica (centros de entrega y líneas de media tensión), de gas natural, de alcantarillado municipal, y de red de aguas pluviales.  
Gardenia Química, SA, dispone de un pozo para suministro propio, debidamente legalizado, desde donde por bombeo se acumula el agua en una balsa específica de agua cruda. Asimismo, la empresa está conectada a la red municipal de agua potable.  
El consumo de agua actual de la planta de fabricación y venta de aditivos para la industria cerámica es de 40 m³/día. La ampliación proyectada, objeto de esta declaración de impacto ambiental, supone un consumo levemente superior al consumo actual, por lo que está garantizado el caudal necesario.  
Se estima que se van a tratar una media anual de 1.100 envases tipo GRG 1000 l, calificados como peligrosos, puesto que aquellos que, aún siendo calificados como nocivos, se encuentren en buenas condiciones, se incorporarán al proceso sin lavado previo. De forma esquemática, el proceso de tratamiento de los envases pasa por dos actividades diferenciadas:   
- Recogida y almacenamiento temporal de los envases de cada una de las empresas en las que es suministrador.  
- Tratamiento y valorización y reciclaje de los residuos peligrosos.  
Aquellos envases que por sus características y por las necesidades de producción puedan reutilizarse directamente para contener el mismo producto pasarán a las naves de producción para su utilización. El resto pasará al proceso de recuperación de envases.  
La recuperación de envases de plástico se inicia con su transporte al inicio del tren de limpieza mediante carretilla elevadora. El proceso continúa con el escurrido del contenido residual por gravedad. A continuación se limpia por fuera y por dentro con pistolas de agua a presión con sistema de regularización de la temperatura de agua y tanque de almacenaje de aditivos. El responsable de planta de envases anotará los envases tratados en planta. Una vez limpios, los envases pasan por un puesto de control, en donde se retiran los envases de plástico no aprovechables, que se almacenan para su entrega a gestor de residuos no peligrosos. Los envases reutilizables se reincorporan al proceso de producción.  
La empresa se alimentará a base de energía eléctrica y gas propano para alimentar las calderas de calentamiento de agua de proceso. La potencia instalada para el tren de lavado de envases industriales será de 10 kW.  
Alternativas  
En el estudio de impacto ambiental no se contemplan alternativas tecnológicas al proceso existente.  
Afecciones legales  
La actividad proyectada es, conforme la Ley 10/1998, de Residuos, y la Ley10/2000, de Residuos de la Comunitat Valenciana, de gestión de residuos peligrosos, por lo que queda sometida a la correspondiente autorización administrativa por la conselleria competente en medio ambiente.  
El Real Decreto 9/2005, de 14 de enero, sobre actividades potencialmente contaminantes del suelo, exige a los titulares de aquellas actividades incluidas en la relación de su anexo I según CNAE, el remitir un informe preliminar de situación del suelo ocupado ante el órgano autonómico competente, de acuerdo con el artículo 3.1 de dicha reglamentación.  
El Decreto 266/2004, del Consell de la Generalitat, que desarrolla la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica, exige en su artículo 18, la realización de auditorías acústicas para aquellas actividades susceptibles de producir ruidos y vibraciones.  
Todo ello sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales  
La planta se ubica en un entorno industrial, en el que destaca el sector cerámico. El impacto ambiental que genera la limpieza de envases se reduce, básicamente a la gestión de las aguas residuales que ello genera. Existe, además, generación de ruidos y vibraciones propios de la actividad.  
Respecto a las emisiones de contaminantes a la atmósfera, se indica que los únicos focos emisores de humos son las calderas de agua caliente funcionando a gas propano. Las medidas correctoras propuestas se basan en la conducción hacia el exterior, mediante chimenea individual, de los humos generados por la combustión de propano.  
En cuanto a los ruidos y vibraciones, se indica que el nivel de ruido que produce la planta de limpieza de envases, según los datos del fabricante, es de 80 dB(A), siendo en el punto más cercano fuera de la parcela, parcela colindante, el nivel sonoro interior máximo de 70 db (A). El estudio de impacto ambiental incluye un estudio acústico en que se estima el cumplimiento de los límites sonoros establecidos concluyendo que el nivel de aislamiento acústico es adecuado. Ninguna de las máquinas cuya instalación se ha previsto debe producir vibraciones excesivas, por lo que inicialmente no se prevé la instalación de medidas correctoras en ese sentido. No obstante, si éstas aparecieran, se instalarían sobre soportes flexibles, tipo goma, corcho o similar, y se adoptarían las medidas oportunas para su equilibrado dinámico y estático, con objeto de suprimirlas en su origen.  
Las aguas residuales industriales que se pueden generar en la empresa por la actividad son las aguas procedentes de los lixiviados de los envases almacenados y el agua residual procedente de la limpieza de los envases. Estas aguas serán conducidas por gravedad hasta una balsa de acumulación de dimensiones 1 x 1 x 1, 5 m, situada junto al almacenamiento de envases. Desde ahí, y por bombeo se conducirán hasta la estación depuradora en donde estas aguas se introducen en una balsa de homogeneización de dimensiones 157 m³, junto con las aguas residuales de la fábrica y los posibles derrames de producto. El agua que sale de la EDAR se vierte a la red de alcantarillado municipal, ya que cumple con los requisitos establecidos en el artículo 9 de la normativa de vertidos aprobada por el Ayuntamiento de Onda en fecha 26 de mayo de 1997. En la documentación aportada se ha justificado que la actual depuradora, integrada por cuatro reactores biológicos en serie, es suficiente para admitir el nuevo caudal.  
Los envases calificados como peligrosos se almacenarán temporalmente en los acopios destinados a ello en la nave auxiliar, como paso previo a su introducción en el proceso de valorización o en su envío a gestor final autorizado. El almacenamiento de los envases calificados como peligrosos se realizará bajo techo, sobre superficie pavimentada, impermeable y con un sistema estanco de recogida de posibles lixiviados.  
No se prevé que la actividad proyectada pueda causar contaminación del suelo en base a los siguientes motivos:  
- Las materias primas que pudieran producir lixiviados en caso de lluvia se almacenarán dentro de la empresa, nunca en la intemperie.  
- La balsa de recogida de aguas residuales será totalmente impermeable, garantizándose esta propiedad mediante aplicación de pintura específica en las paredes de la balsa.  
- Las canaletas de recogida de aguas residuales están fabricadas mediante hormigón ligeramente armado, con lo que se asegura la estanqueidad de las mismas.  
- El almacenamiento de residuos peligrosos generados en la empresa se realizará mediante envases adecuados y nunca en la intemperie, por lo que no se pueden producir lixiviados que contaminen las aguas pluviales.  
El programa de vigilancia ambiental consiste en vigilar lo estipulado en el estudio de impacto ambiental mediante las siguientes medidas:  
  
Diariamente  
- inspección visual de los residuos almacenados y de los contenedores de cada uno de ellos.  
- Limpieza de posibles o eventuales emisiones de efluentes de los contenedores.  
- Control interno de pH y nutrientes en balsas.  
- Control interno del movimiento de caudales entre balsas.  
  
Semanalmente  
- Inspección semanal exhaustiva de los residuos contenidos en planta, comprobando el estado de los productos almacenados así como de los recipientes que los contienen para evitar fugas.  
- Control, cuantitativo de los residuos.  
- Control interno DQO en cada una de las cuatro balsas.  
  
- Control interno del sistema antiespumante.  
  
Quincenalmente  
- Control interno DQO en el efluente de salida al alcantarillado.  
- Control interno sólidos en suspensión en el efluente de salida al alcantarillado.  
- Control interno conductividad en el efluente de salida al alcantarillado.  
- Control interno pH en el efluente de salida al alcantarillado.  
- Control interno del sistema antiespumante.  
  
Mensualmente  
- Análisis por empresa externa del agua de entrada a reactor y del agua de salida tratada por la depuradora.  
- Control de consumos de electricidad, gas y agua.  
- Revisión y mantenimiento de cada una de las máquinas.  
- Efectuar una limpieza completa de la maquinaria de la empresa.  
- Verificar la eficacia de los dispositivos de seguridad.  
  
Trimestralmente  
- Control externo DQO en el efluente de salida al alcantarillado.  
- Control externo sólidos en suspensión en el efluente de salida al alcantarillado.  
- Control externo conductividad en el efluente de salida al alcantarillado.  
- Control externo pH en el efluente de salida al alcantarillado.  
  
Cada cinco años  
- Medición de ruidos alrededor de la fábrica.  
En cuanto a accidente medioambiental la empresa dispondrá, dentro del programa de vigilancia medioambiental, procedimientos para situaciones de emergencia capaces de minimizar cualquier situación no deseable. A tal efecto se determinarán aquellos aspectos o situaciones potenciales capaces de provocar un accidente medioambiental, definiendo un protocolo de actuación ante las siguientes emergencias:  
- Derrame de sustancias peligrosas o no peligrosas sobre el suelo.  
- Funcionamiento anómalo de la depuradora.  
- Incendio de maquinaria o instalación.  
Tramitación administrativa  
Con fecha 20 de enero de 2006, tuvo entrada en este Servicio escrito del Área de Residuos Industriales solicitando el trámite preceptivo de evaluación de impacto ambiental del proyecto y se remitía el correspondiente expediente, incluyendo:  
- Proyecto técnico.  
- Estudio de impacto ambiental y documento de síntesis.  
- Manual de autoprotección.  
El propio escrito de remisión certifica que el estudio de impacto ambiental ha permanecido expuesto al público en el tablón de edictos del Ayuntamiento durante el plazo de 30 días hábiles, contados desde el día 8 de junio al 12 de julio de 2006, no habiéndose presentado alegaciones durante el periodo de exposición pública.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el apartado 6.d.1 del anexo I del Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, por el que se modifica el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento para la Ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 5 de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, atribuye al órgano medioambiental la competencia en formulación de la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique dicha ley.   
El artículo 16.2.m del Decreto 217/2007, de 26 de octubre, por el que se modifica el Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto «Actividad de gestión de residuos peligrosos», promovido por Gardenia Química, SA, a ubicar en avenida Real Extremadura, parcela 27, del término municipal de Onda, provincia de Castellón, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en el estudio de impacto ambiental, el proyecto técnico, y demás documentación que constituye el expediente evaluado.  
  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Los almacenamientos y acopios de envases (residuos) previos a su tratamiento deben realizarse exclusivamente en el interior de la nave techada, dotada de pavimento impermeable y provista de instalaciones o sistemas de recogida de derrames que, en ningún caso, se conectarán con la red de recogida de aguas pluviales o presentarán riesgo de vertido hacia la red de alcantarillado.   
2. El vertido de aguas a la red de alcantarillado municipal deberá cumplir lo establecido en la ordenanza municipal de vertidos del Ayuntamiento de Onda.  
3. Deberá llevarse un registro documentado del programa de vigilancia ambiental incluido en el estudio de impacto ambiental a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia.  
4. Se presentará ante la Dirección General para el Cambio Climático el informe preliminar de situación del suelo por tratarse de una actividad considerada potencialmente contaminante del suelo, en cumplimiento con el artículo 3 del Real Decreto 9/2005, de 14 de enero, sobre actividades potencialmente contaminantes del suelo.  
5. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberá ser comunicado al órgano ambiental competente que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la Ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 8 de octubre de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 36/07-AIA.  
Título: explotación bovina de engorde.  
Promotor: Antonio Andrés Pérez.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Aras de los Olmos.  
Objeto del proyecto: obtención de la licencia ambiental para la explotación de bovino de engorde.  
Localización: polígono 285 y 286, término municipal de Aras de los Olmos (Valencia).  
  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se pretende obtener la licencia ambiental para una explotación de vacuno de engorde, cuyas características, según la documentación técnica aportada, se resumen a continuación:  
La finca tiene una superficie de 8.998 m², existiendo una explotación cunícola que ocupa una superficie de 1.108,26 m², según las autorizaciones previas concedidas (la primera de fecha 26 de junio de 2003, para una superficie de 419,4 m² y la segunda de fecha 10 de junio de 2004, para la ampliación complementaria de 688,26 m², actividad localizada íntegramente en la parcela 286). Se pretende construir una nave cubierta y de estructura abierta de 900 m² con parques adosados hasta una superficie de 2.429,5 m². Se prevé utilizar la tierra extraída en la excavación de zanjas de cimentación, conformando un talud perimetral de unos 0,5 m de altura, sobre el que se realizará plantación vegetal perimetral.  
La actividad consiste en el engorde de 490 terneros sobre cama de paja. Se considera que se generará un total de 2,68 Tm de estiércol, variable en función del peso de entrada de los terneros. Se necesitará 71 ha de superficie agrícola donde aplicarlo como abono orgánico, considerando un contenido en nitrógeno de 12.072 kg de N/año, justificando su utilización como abono orgánico en explotaciones agrícolas propias y arrendadas (no se ha aportado identificación catastral de las parcelas donde se aplicará el estiércol).  
Se proyecta construir estercolero, pretendiendo retirar el estiércol tras la finalización de cada ciclo de engorde (no se aporta información detallada del estercolero, tal como ubicación, dimensionado o características constructivas).  
Como medidas higiénico-sanitarias a adoptar, se proyecta dotar de cercado perimetral a la explotación, así como badén de desinfección a la entrada de la nave. Se aplicará programa de desinsectación-desratización-desinfección.  
El suministro de agua potable procede de la red de abastecimiento municipal, siendo las necesidades hídricas para esta explotación de 1.430 m³/año, proyectando disponer de dos depósitos de 2 m³ c.u.  
La eliminación de cadáveres se realiza a través de gestor autorizado.  
Las aguas residuales serán las de limpieza que vierten directamente a la tubería de PVC que conduce a la poceta de recogida, por tanto no habrá filtraciones.  
Los residuos peligrosos (considerados como tales los derivados de los restos de tratamientos con productos farmacológicos e insecticidas, así como el material de desecho de los mismos) serán gestionados a partir de empresa gestora autorizada al efecto.  
La explotación se localiza a menos de 1.000 m. del núcleo urbano de Aras de los Olmos.  
Tramitación administrativa  
1. Información pública. Remisión del expediente.  
El expediente se inicia el 9 de febrero de 2007, con la remisión, por la Comisión de Actividades Calificadas de esta Conselleria, de proyecto de actividad, estudio de impacto ambiental y expediente municipal.  
La información pública se ha llevado a cabo en el BOP número 104, de 3 de mayo de 2006, sin que se haya presentado alegaciones.  
2. Solicitud de informes sectoriales y documentación complementaria.  
El expediente municipal contiene la siguiente documentación:  
- Informe favorable de la ingeniera técnica municipal.  
- Autorización previa de la COPUT, con fecha de Resolución de 25 de enero de 2005.  
- Informe favorable del jefe local de Sanidad.  
- Informe favorable de la Alcaldía.  
- Información pública (BOP n.º 104, de 3 de mayo de 2006, tablón de edictos así como a los vecinos colindantes a las parcelas) sin la presentación de alegaciones.  
No se ha aportado justificación de solicitud de informe vinculante a la Conselleria de Cultura y Deporte, de conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, establecido en la Ley 4/1998, de 11 de junio, de Patrimonio cultural Valenciano.   
Afecciones legales  
El suelo donde se ubica la explotación se califica como suelo no urbanizable común, según el PGOU de Aras de los Olmos.  
  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de planes de ordenación de los recursos naturales o planes rectores de uso y gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/1994, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana.  
La Ley 6/2003, de Ganadería, en su artículo 54 regula las distancias mínimas a las que podrá instalarse unidades de producción de la misma especie ganadera, sin imponer limitaciones a unidades de producción de diferente especie, por ello, es posible la compatibilidad de la explotación cunícula y de vacuno de engorde en la misma superficie.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto. Identificación y valoración de impactos.  
Las parcelas donde pretende ubicarse la actividad corresponden a una superficie ocupada parcialmente por otra explotación ganadera (cunícola), sin que la actividad propuesta suponga eliminación de vegetación natural, ya que la parcela está desprovista de vegetación, ni modificación significativa de las características actuales del terreno, que es llano. La fisiografía de la zona corresponde a terrenos ligeramente ondulados. Litológicamente, se trata de materiales constituidos por cantos, gravas y limos.  
La explotación se localiza en una zona fuertemente antropizada, dedicada principalmente a la agricultura de secano, combinándose las parcelas en explotación con otras en estado de abandono. La explotación se integra paisajísticamente en su entorno.  
No se produce afección a comunidades botánicas o faunísticas de especial interés medioambiental o especies protegidas, endémicas, en peligro de extinción o de distribución escasa o puntual en el contexto provincial de la Comunitat Valenciana.  
Según la Cartografía Temática de la Conselleria de Territorio y Vivienda, la accesibilidad de acuíferos es media, vulnerabilidad de es baja. La erosión actual es muy baja (0-7 Tm/ha/año) y la erosión potencial es baja (7-15 Tm/ha/año).  
No existe afección a vía pecuaria catalogada en el término municipal.  
La zona donde se desarrolla la actividad no presenta valores ambientales relevantes, ya que se ubica en un entorno con un grado de naturalidad escaso, siendo los elementos ambientales más destacables susceptibles de ser afectados por el proyecto:   
- El aire, por emisión de olores asociados al estiércol generado y a la presencia de animales, emisión de ruidos y polvo.   
- Las aguas superficiales y subsuperficiales, por lixiviación de los purines generados en el montón, o por una incorrecta gestión del estiércol en la propia explotación o bien durante su utilización como abono orgánico.  
- El suelo, por alteración de sus propiedades asociada a la incorrecta gestión del estiércol como abono orgánico.  
No se considera significativa la afección a las aguas superficiales y subsuperficiales asociada a la gestión del estiércol como abono en fincas agrícolas, ya que la vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos en la zona es baja, por lo que si se realiza una correcta gestión del estiércol, adaptada a las necesidades del cultivo y siempre sin sobrepasar las dosis señaladas en la documentación técnica aportada, no se presupone la aparición de contaminación asociada. Estas consideraciones son también aplicables al suelo. No se puede concluir sobre la afección a las aguas y al suelo en la propia explotación, asociada a una incorrecta impermeabilización en las zonas donde se acumule el estiércol (área de reposo y ejercicio de animales, así como estercolero), ya que no se ha aportado información al respecto.  
En el estudio de impacto ambiental se ha evaluado los efectos previsibles que podrá causar la actividad sobre el medio, considerando que no producirá ninguna modificación sustancial en ninguna de las fases de la actividad (construcción, explotación, abandono). La descripción del medio natural se considera escasa y a una escala inapropiada para la actividad a evaluar.  
Se ha elaborado una matriz de importancia para evaluar los posibles impactos que pueda causar la actividad, sin que se haya aportado conclusiones al respecto.  
2. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
No se ha propuesto medidas correctoras en el estudio de impacto ambiental, contemplando como tales una serie de actuaciones a llevar a cabo en el normal desarrollo de la actividad, tanto en la fase de construcción como en la de funcionamiento.  
Deberá adoptarse como medidas correctoras las siguientes:  
- Deberá asegurarse la impermeabilización de la zona de reposo y ejercicio de los animales de manera que no se produzcan lixiviados y pueda realizarse una retirada correcta del estiércol.  
- Deberá diseñarse la solera de la nave y zona de ejercicio de los animales con ligera pendiente de manera que pueda canalizarse los posibles lixiviados hacia poceta de recogida de lixiviados, que podrán incorporarse al montón del estercolero.  
- Deberá construirse estercolero impermeabilizado, con poceta de recogida de lixiviados con capacidad suficiente para almacenar la producción de estiércol de mínimo tres meses (considerando la periodicidad de aplicación en campo en función de las necesidades nutritivas del cultivo), y con muros que permitan el almacenamiento sin fugas de lixiviados. Los lixiviados podrán aplicarse al montón de estiércol.  
El programa de vigilancia ambiental propone, en la fase de funcionamiento, disponer de libro de registro de las retiradas del estiércol por empresa especializada. Esta medida se contradice con la gestión propuesta en la descripción del proyecto, donde se indica que se utilizará en fincas propias o arrendadas como abono orgánico. Por lo que deberá concretarse el destino del estiércol.  
Atendiendo a las características del medio y a la descripción de la actividad, se considera viable la explotación ganadera, desde el punto de vista medioambiental, siempre que se desarrolle conforme a lo establecido en el estudio de impacto ambiental y se complemente con la adopción de los condicionantes recogidos en esta declaración de impacto ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento, anexo I, apartado 1.h.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 16, apartado 2, letra m, del Decreto 217/2007, de 26 de octubre, por el que se modifica el Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello y en uso de las facultades legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a solo los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la legalización de la explotación de vacuno de engorde situada en el término municipal de Aras de los Olmos (Valencia), promovida por Antonio Andrés Pérez, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:   
1. Previo a la obtención de la licencia ambiental, deberá disponerse de justificación legal del aprovechamiento de agua potable de la red de abastecimiento municipal (contrato con empresa suministradora).  
2. Deberá justificarse la impermeabilización de las zonas donde se localiza los animales (nave cubierta y parques) y su acondicionamiento para la recogida de lixiviados.  
3. Tal y como establece la Ley 6/2003, de 4 de marzo, de la Generalitat, de Ganadería de la Comunitat Valenciana, deberá disponer de estercolero en la explotación. El estercolero será de hormigón impermeabilizado con paredes de altura suficiente para contener la producción estimada de tres meses sin que exista rebosamiento. Se conferirá a la solera cierta pendiente para conducir los posibles lixiviados que pudieran generarse a poceta, pudiéndose de nuevo incorporar al montón. Deberá aportarse plano de localización y dimensionado, e información técnica relativa a las características constructivas.  
4. Previo a la concesión de la licencia ambiental, deberá justificarse el destino del estiércol, superficie agrícola total necesaria, identificación catastral de las parcelas, cédulas catastrales, cultivo y programa de abonado, teniendo en cuenta en cualquier caso que sólo podrá emplearse sobre superficie agrícola.  
5. Los residuos sólidos asimilables a residuos sólidos urbanos serán destinados a vertedero autorizado.  
6. Deberá obtener informe favorable de la Conselleria de Cultura y Deporte en cumplimiento de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano.  
7. Se comunicará a esta Dirección General cualquier modificación que se produzca en la gestión de residuos.  
  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la Ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 7 de octubre de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Datos del proyecto en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental:  
Expediente: 129/2008-AIA.  
Título: Plan Especial del Paraje Natural Municipal Les Fontanelles.  
Promotor: Ayuntamiento de Corbera (Valencia).  
Autoridad sustantiva: Consell de la Generalitat Valenciana.  
Localización: vertiente septentrional de la sierra del Cavall, en el sector suroccidental del término municipal de Corbera (Valencia).  
  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
El objeto del presente proyecto de plan especial, es garantizar la protección del paraje natural municipal denominado Les Fontanelles, fundamentalmente por lo que respecta a la conservación y mejora de la fauna y flora, así como las singularidades geológicas, paisajísticas y culturales que presenta; constituyendo un enclave de gran valor natural para el municipio de Corbera; estableciéndose, por lo tanto, en el ámbito del plan especial, el marco que regulará el régimen del espacio natural, los usos y actividades permitidas y prohibidas, así como el uso público del mismo.   
El presente proyecto se redacta al amparo de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana; constituyendo uno de los planes especiales previstos en los artículos 177 y siguientes del Reglamento de Gestión Territorial y Urbanística aprobado mediante el Decreto 67/2006, de 19 de mayo, del Consell.   
El ámbito territorial del paraje natural Les Fontanelles, de 86,422 hectáreas, queda definido por las parcelas catastrales del término municipal de Corbera, que se indican a continuación:   
- Subparcelas d, f, g, h, i, l y parte de la c de la parcela 276, del polígono 14.  
- Parte de la parcela 9012 del polígono 14.  
- Parte de la parcela 9013 del polígono 14.  
En la documentación técnica remitida se destaca a este respecto que el hecho de haber excluido las subparcelas a, e y parte de la c se ha debido fundamentalmente a que se trata de terrenos de uso agrícola, a diferencia del resto de la finca que es completamente de carácter forestal. Además, se indica que éstas se encuentran situadas en una zona periférica del espacio (en su límite noreste), en contacto con otras parcelas agrícolas; por lo que, haber procedido a su exclusión responde a la intención de introducir una mayor coherencia en la delimitación. De este modo, los límites del paraje natural municipal se ajustan, en gran medida, al límite determinado por la cuenca vertiente del barranco de Les Fontanelles; concretamente, el límite meridional coincide con la divisoria con la cuenca del barranco de la Murta (barrancos del Racó de les Vinyes y del Pou), discurriendo éste paralelo al límite del término con Alzira que se encuentra a unos 200 metros al sur. El límite oriental define las aguas vertientes al barranco de la Boqueta, y el occidental, en su sector más meridional, la vertiente al barranco del Senill. El límite norte se ha establecido, tal y como se ha señalado anteriormente, excluyendo las parcelas agrícolas situadas en ambos márgenes del barranco. Dándose, con dicha delimitación, cumplimiento a los criterios de ordenación establecidos en la memoria justificativa del plan especial, al ajustarse los límites del espacio a elementos naturales existentes en la actualidad en el territorio.  
El planeamiento urbanístico vigente en el ámbito del plan especial está constituido por las normas subsidiarias de planeamiento aprobadas definitivamente en la sesión celebrada el 25 de julio de 1991, de la Comisión Territorial de Urbanismo, y homologadas, posteriormente, el 1 de octubre de 1999. En dichas normas subsidiarias se califican los terrenos afectados por el paraje natural municipal como:   
- Suelo no urbanizable común: afecta a un reducido sector localizado en el extremo septentrional del paraje, junto al barranco de Les Fontanelles y al barranco de la Boqueta.  
- Suelo no urbanizable de especial protección-parque natural: afecta al resto del espacio.  
El presente plan especial, a efectos urbanísticos, modifica las dos calificaciones existentes en la actualidad de acuerdo con las normas subsidiarias vigentes; calificando la totalidad del paraje natural como suelo no urbanizable de especial protección paraje natural municipal. Así, como primer cambio a introducir, se suprime la categoría de suelo no urbanizable común que afecta a un pequeño sector del paraje localizado en su extremo septentrional, integrándolo en la misma calificación que afecta al resto del espacio, ya que en dicho sector no se desarrolla actividad agrícola presentando las mismas características que el resto de la superficie. La segunda modificación que se efectúa es la calificación de suelo no urbanizable de especial protección paraje natural municipal; considerándose ésta denominación más acorde con el espacio natural protegido que se pretende declarar con este plan especial.   
Respecto a la zonificación, se han diferenciado, desde el punto de vista de la ordenación, dos áreas, siendo éstas:  
- Área forestal.  
- Área de régimen especial: Cova de les Ratetes.  
Con el objeto de particularizar las normas protectoras establecidas mediante la normativa del plan especial, y como consecuencia de la presencia en el paraje de la Cova de les Ratetes, incluida en el Catálogo de Cuevas de la Comunitat Valenciana con un régimen específico derivado de dicha catalogación, se ha propuesto distinguir de la totalidad del paraje natural municipal, calificado como área forestal, la Cova de les Ratetes y su zona perimetral de protección como área de régimen especial.   
Respecto al área forestal, en un principio se contempló la posibilidad de diferenciar de su ámbito la zona comprendida en el entorno de las fuentes del Senill y de Les Fontanelles, zona que suele ser utilizada para realizar en ella actividades de esparcimiento, aunque no existen en ella infraestructuras de uso público de ningún tipo. Debido a la dificultad de acceso que tienen la zona, y la inexistencia de alguna pista que llegue hasta la misma, por parte del Ayuntamiento sólo se ha propuesto acondicionarla como área de descanso; siendo las únicas actuaciones a realizar en ella, la colocación de diversos bancos y mesas de madera integrados en el entorno donde se ubicarían.   
Se consideró que la posible instalación de estos equipamientos de escasa entidad no era suficiente motivo como para su diferenciación del resto del área forestal, quedando regulada esta área de descanso en la normativa general del plan especial, dentro del apartado de actividades recreativas no vinculadas a construcciones; sección octava (uso público del paraje natural municipal).   
En cuanto al contenido de la normativa reguladora de los usos y de la gestión del paraje, se establecen dos apartados fundamentales. En el primero de ellos se establecen las normas generales para la protección de recursos generales y la regulación de determinadas actividades susceptibles de incidir en el medio natural; y en el segundo apartado normativo se establecen normas específicas dirigidas a la protección de los espacios en función de los valores que presentan.  
Tramitación administrativa  
En fecha 18 de abril de 2008, el Área de Conservación de Espacios Naturales, de la Dirección General de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, remitió al Área de Evaluación Ambiental, el presente proyecto, incluyéndose el correspondiente estudio de impacto ambiental, proyecto de plan especial y expediente administrativo, constituido por los certificados e informes que a continuación se detallan:   
1. Informe suscrito por el comisario de Aguas, de la Confederación Hidrográfica del Júcar, de fecha 18 de abril de 2008, en el que, entre otras cuestiones, se señalan las que a continuación se transcriben:   
- Según se indica en el artículo 4.4 de la normativa: «Las determinaciones de este plan se entenderán sin perjuicio de las contenidas en las legislaciones sectoriales y en particular de las normas, reglamentos o planes que se aprueben para el desarrollo y cumplimiento de la finalidad protectora de este plan, así como las de aquellos destinados a la mejora de la calidad de vida de los ciudadanos y el desarrollo sostenible. En el caso de que la normativa contenida en este plan, resultara más detallada o protectora se aplicará ésta con preferencia sobre la contenida en la legislación sectorial, siempre que no esté en contradicción con la finalidad de la misma. En todo caso el aprovechamiento urbanístico de los terrenos se realizará de acuerdo con las previsiones de este plan especial». A este respecto, por lo que respecta al dominio público hidráulico, se estará a lo dispuesto en la legislación de aguas vigente.   
- De acuerdo con el artículo 9 de la normativa: «La presente normativa especifica, en sus normas generales y normas particulares, las actuaciones, planes y proyectos cuya ejecución requiere autorización especial del Ayuntamiento de Corbera y aquellos que requieren informe vinculante de la conselleria competente en materia de medio ambiente. Paralelamente, las autorizaciones anteriormente citadas se otorgarán sin perjuicio de la obligación de obtener las licencias o autorizaciones que sean aplicables con carácter sectorial a determinadas actividades, así como en concordancia con lo establecido en la normativa desarrollada». En este sentido, en cuanto al dominio público hidráulico, la Confederación Hidrográfica del Júcar es el órgano competente, de acuerdo con la legislación de aguas vigente.   
- En el artículo 60, relativo al «Régimen general», concretamente en el apartado 5, se indica que «el ayuntamiento podrá promover, para asegurar la participación efectiva en la gestión del paraje de los agentes sociales y económicos implicados y de otras administraciones públicas, la constitución de una entidad mixta con participación de las administraciones autónomas y local y del sector privado, tal como una cundación, un consorcio u otro tipo de figura contemplada en la legislación vigente». Respecto a esta cuestión, se debería, en la citada entidad mixta o figura jurídica similar, incluir a la Administración del Estado, bien a través del Ministerio de Medio Ambiente, o de este organismo de cuenca.  
- Respecto al artículo 61, por estar de alguna forma relacionados los recursos hídricos, se sugiere que en el Consejo de Participación debería figurar un representante de la Confederación Hidrográfica del Júcar o, en su caso, un representante del Ministerio de Medio Ambiente.   
- Según se indica en el artículo 48: las determinaciones de este plan se entenderán sin perjuicio de las contenidas en las legislaciones sectoriales y en particular de las normas, reglamentos o planes que se aprueben para el desarrollo y cumplimiento de la finalidad protectora de este plan así como las de aquellos destinados a la mejora de la calidad de vida de los ciudadanos y desarrollo sostenible. En el caso de que la normativa contenida en este plan resultara más detallada o protectora se aplicará ésta con preferencia sobre la contenida en la legislación sectorial, siempre que no esté en contradicción con la finalidad de la misma. En todo caso el aprovechamiento urbanístico de los terrenos se realizará de acuerdo con las previsiones de este plan especial. Por lo que en todo al dominio público hidráulico, se estará a lo dispuesto en la legislación de aguas vigente.  
2. Informe del Servicio de Ordenación y Seguridad Minera de la Conselleria de Industria, Comercio e Innovación, de fecha 5 de mayo de 2008, indicándose en el mismo lo que se cita a continuación:  
«En cuanto a la prohibición de la actividad minera establecida en la propuesta de norma reguladora del paraje natural municipal, conviene hacer mención al artículo 122 de la Ley de Minas, añadido a la citada ley mediante la disposición adicional primera de la Ley 12/2007, de 2 de julio, por la que se modifica la Ley 34/1998, de 7 de octubre, del Sector de Hidrocarburos, con el fin de adaptarla a lo dispuesto en la Directiva 2003/55/CE del Parlamento Europeo y del Consejo, de 26 de junio de 2003, sobre normas comunes para el mercado interior del gas natural, y que establece que cualquier prohibición contenida en los instrumentos de ordenación sobre actividades incluidas en la Ley de Minas deberá ser motivada y no podrá ser de carácter genérico».   
3. Informe del Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Valencia, de fecha 26 de marzo de 2008, relativo a los derechos mineros existentes en el término municipal de Corbera; informándose que la única explotación minera que afecta al término es la autorización de explotación de recursos de la sección A) de la Ley de Minas, nombrada GIRTAL número 1124, del Registro Minero de la Provincia de Valencia.   
4. Certificado municipal de fecha 14 de abril de 2008, suscrito por la secretaria interventora del Ayuntamiento de Corbera y el alcalde de dicha localidad, en el que se expone que el procedimiento de exposición al público del presente proyecto de plan especial se ha efectuado mediante la inserción del correspondiente edicto en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana número 5719, de fecha 7 de marzo de 2008; sin que se haya presentado alegación ninguna al respecto.   
5. Certificado municipal de fecha 8 de febrero de 2008, suscrito por la secretaria interventora y el alcalde de la localidad de Corbera, en el que se expone el acuerdo adoptado por el pleno en la sesión celebrada el 27 de diciembre de 2007, relativo a la aprobación del proyecto y consecuentemente la decisión de iniciar la tramitación de la declaración como paraje natural municipal el enclave Les Fontanelles, situado en el término municipal de Corbera.  
6. Informe del arquitecto técnico municipal, de fecha 10 de diciembre de 2004, en el que certifica, en relación a la parcela 276 del polígono 14, que ésta se encuentra clasificada por el planeamiento urbanístico vigente como suelo no urbanizable, dividiéndose a su vez, en dos clasificaciones distintas:  
- Suelo no urbanizable común.  
- Suelo no urbanizable de especial protección parque natural.  
7. Criterio de conformidad positivo, emitido por la Dirección General de Gestión del Medio Natural, de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, de fecha 14 de febrero de 2008, en el que se resuelve informar favorablemente la iniciativa del Ayuntamiento para la declaración de paraje natural municipal del espacio referido, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 4 del Decreto 161/2004, del Gobierno Valenciano, de Regulación de los Parajes Naturales Municipales; de acuerdo con el informe técnico del Área de Espacios Naturales, de fecha 13 de febrero de 2008, en el que se informa favorablemente dicha iniciativa, al cumplir ésta con los preceptos del artículo 3 del Decreto 161/2004, de regulación de los parajes naturales municipales, y presentar el enclave especiales valores naturales de interés local que justifican su protección, al amparo de lo establecido en el artículo 9 de la Ley 11/1994, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana; estimándose igualmente, en el mismo, que la delimitación territorial del espacio propuesto es adecuado para garantizar la protección de dicho paraje.   
Consideraciones ambientales  
1. Dentro del paraje de Les Fontanelles, en las zonas de umbría y fondos de barranco, sometidas a un microclima muy favorable, las temperaturas suaves y la elevada humedad, favorecen el desarrollo de formaciones vegetales de gran diversidad y alto grado de madurez. Entre las especies más destacables presentes se encuentran la murta, el galcerán, el espino albar, la retama, los rosales silvestres, la zarzaparrilla, la rogeta, la madreselva y las zarzas, junto con pies de fresno de flor y algarrobo, manchas aisladas de carrasca y de pino carrasco.   
2. El principal cauce existente dentro del ámbito de estudio, recorriendo el sector central del paraje en dirección SO-NE, es el barranco de Les Fontanelles. Al mismo tributan el resto de barrancos y torrentes del entorno, entre los que destacan el barranco del Senill, el de L'Infern y el de La Boquera.  
3. La mayor parte del ámbito propuesto como paraje natural municipal (y así se recoge en el apartado 9.7.1 de la memoria informativa), con excepción de su extremo nororiental, está incluido dentro de la propuesta del lugar de importancia comunitaria (LIC) Serra de Corbera (ES5233013).   
4. Respecto a la fauna, destaca la presencia de rapaces de alto valor ecológico como el águila perdicera (incluida en la categoría de vulnerable en el Catálogo Valenciano de Especies Amenazadas de Fauna), y poblaciones de quirópteros, favorecidas por la existencia de abundantes cuevas y oquedades. Así como poblaciones de invertebrados de alto interés para su conservación, incluyéndose diversos endemismos en la Comunitat Valenciana.   
5. Respecto al paisaje, el aspecto más destacable es el contraste existente entre la sierra de Corbera y la llanura litoral. Desde las cotas más altas del paraje puede divisarse, en primer plano, el castillo de Corbera, y de fondo, gran parte de La Ribera Baixa, de elevada calidad paisajística. Además, la topografía del propio espacio, con la presencia de profundos barrancos con una alta cobertura vegetal, abruptas laderas, y numerosas simas y cuevas, configuran un paisaje de gran singularidad.   
6. Dentro del ámbito territorial del paraje natural municipal se han identificado dos elementos catalogados por el Área de Patrimonio Cultural de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano dentro del apartado de «Bienes inmuebles de la Comunitat Valenciana» en la categoría de yacimientos arqueológicos; siendo éstos La Cova de les Ratetes y El Puntal de l'Agüela.   
7. Respecto a los usos y aprovechamientos que se desarrollan en la actualidad en el ámbito del paraje natural son:  
- En cuanto a aprovechamiento cinegético, el espacio forma parte del coto de caza El Clavell, cuya titularidad pertenece a la Sociedad de Cazadores de Corbera, tratándose de un acotado de caza menor, con aprovechamiento secundario de jabalí.   
- No se desarrollan otros tipos de aprovechamientos forestales como el asociado a pastos o la actividad apícola.  
- Dentro del ámbito de estudio tampoco tiene lugar la actividad agrícola.   
- El resto de usos que se tienen lugar dentro del espacio están relacionados con las actividades de esparcimiento en el medio natural; desarrollándose diversos deportes de montaña, entre ellos el senderismo y la escalada.  
8. El espacio no se encuentra atravesado por ninguna carretera, ni camino; no existiendo núcleos urbanizados ni edificaciones dispersas dentro de su ámbito. Paralelamente tampoco está atravesado el paraje por ninguna línea eléctrica, red de telecomunicaciones, red de abastecimiento de agua potable, ni tampoco discurre dentro de sus límites ninguna vía pecuaria catalogada.   
9. En la documentación del plan especial del paraje natural municipal se indica que se atenderá a lo establecido en el Plan Eólico de la Comunitat Valenciana aprobado por el Gobierno Valenciano mediante Acuerdo de 26 de julio de 2001, que califica como zona exterior residual todo el ámbito del paraje.  
10. En cuanto a los riesgos ambientales, y de acuerdo con lo observado en la cartografía temática de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda:   
- El riesgo de incendio identificado es de grado elevado.  
- Dentro del ámbito de estudio existen dos pequeñas zonas en el paraje en las que existe riesgo de desprendimiento, en torno a La Cova de les Ratetes, y otra de mayor tamaño, en torno al cauce medio de El Barranc de Boqueta. En el resto del ámbito de estudio no observa la existencia de riesgo de deslizamiento.   
- El grado de erosión actual y potencial es muy elevado en todo el ámbito del paraje.  
- Prácticamente toda la totalidad del paraje presentaría una vulnerabilidad a la contaminación de las aguas subterráneas media.  
- Según el Plan de Acción Territorial de Carácter Sectorial sobre el Riesgo de Inundación de la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), dentro del ámbito de estudio no existe riesgo de inundación.   
- Tal y como se recoge en el estudio de impacto ambiental presentado, en base a los datos aportados al equipo redactor por el Ayuntamiento de Corbera, en 1991 se produjo un incendio en la partida de El Pla de la Pastelera, situada al norte del paraje, que llegó a afectar incluso al sector NE del mismo. Con anterioridad, en la década de los ochenta, se produjeron otros incendios que también afectaron al paraje, aunque no se ha podido delimitar con precisión el ámbito de afección de los mismos.   
11. Respecto a la adopción de medidas protectoras y correctoras, se ha desarrollado ampliamente éste apartado; señalándose a continuación, algunas de las medidas más significativas incluidas en la documentación presentada:  
- Uso público del paraje:  
- Para evitar el impacto que pueda suponer el uso público del paraje sobre la fauna o la vegetación existente en el mismo, en la normativa del plan especial, se deja abierta la posibilidad que el Ayuntamiento pueda limitar el acceso al público a determinadas áreas en razón de su fragilidad, para evitar molestias a la fauna, o por razones referidas a la conservación de valores y recursos naturales o culturales que se motiven justificadamente.  
- Respecto al mobiliario y señalización que se implante:  
- El mobiliario que se instale en el paraje, tal como vallas, mesas bancos, señales y paneles; se adecuarán al ambiente natural y serán de calidad adecuada para evitar impactos visuales y estéticos.  
- Incendios:  
- En el ámbito del plan especial, se tomarán las medidas necesarias de acuerdo con lo previsto en la legislación forestal para la prevención de incendios forestales. Concretamente, se prohíbe, como medida preventiva general, el uso del fuego con cualquier finalidad.  
- En la normativa del plan especial se regulan las actividades permitidas en el paraje para evitar en la medida de lo posible el riesgo de incendio, incluyéndose el establecimiento de las medidas necesarias para el mantenimiento de las infraestructuras de prevención y extinción, fomentándose la elaboración de un plan de prevención y extinción de incendios que afecten al ámbito de estudio.  
- Regeneración y conservación de la vegetación autóctona:  
- En las reforestaciones que se autoricen en el espacio sólo se utilizarán especies autóctonas que no tengan carácter invasor; es decir, aquellas especies, subespecies o variedades que pertenezcan o hayan pertenecido históricamente a la vegetación silvestre del propio ámbito del plan.   
- Conservación de la fauna autóctona:  
- El principal impacto sobre ésta puede derivarse de la ejecución de actuaciones molestas, como la realización de tratamientos silvícolas en las épocas más sensibles del ciclo vital de las especies; por lo que, dichas actuaciones, se efectuarán fuera de dichas épocas.  
- Movimientos de tierras:  
- Aunque inicialmente no está prevista la realización de obras que conlleven movimientos de tierras, en caso de llevarse a cabo, se requerirá la obtención previa de licencia urbanística, tal y como se incluye en la normativa del plan especial.  
- Empleo de maquinaria:   
- Todas aquellas actividades que requieran el empleo de maquinaria deberán realizar las tareas de mantenimiento de la misma en talleres autorizados al efecto. Además, se comprobará que la maquinaria no tenga fugas de aceites, lubricantes y combustibles durante la realización de los trabajos; con lo que se pretende evitar vertidos accidentales que puedan afectar al suelo, a las aguas tanto superficiales como subterráneas, y por extensión, a la fauna que albergan.  
12. La normativa de regulación de usos, recursos e infraestructuras se considera aceptable desde un punto de vista ambiental, estimándose que permite la conservación y mejora de los valores ambientales del Paraje siendo compatible con los usos e infraestructuras permitidos con las condiciones establecidas. El efecto de la regulación establecida se considera en principio positivo y dependerá de la aplicación correcta del mismo por parte del Ayuntamiento, encargado de su gestión con la colaboración directa de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda.  
13. En relación con el programa de vigilancia ambiental, en el mismo se establece la necesidad de elaborar un informe o memoria anual por el Ayuntamiento que se presentará ante la Conselleria de Medio Ambiente, la cual, evaluará el correcto cumplimiento de las medidas protectoras propuestas en el estudio y en la declaración de impacto ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto se encuentra sometido al procedimiento de declaración de impacto ambiental, al estar incluido en los supuestos previstos en el anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la Ejecución de la Ley de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
2. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento.  
3. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 16271990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en a Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
4. El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la Ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley.  
5. El artículo 16.2.m del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por los particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.  
En base a todo lo anteriormente expuesto, y en uso de las facultades que legalmente tengo atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero   
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Plan Especial del Paraje Natural Municipal Les Fontanelles, en el término municipal de Corbera (Valencia), siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental presentado y los condicionantes y modificaciones establecidos en el apartado segundo de la presente declaración.   
  
Segundo   
Se supedita la ejecución del presente proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Respecto al ámbito del paraje natural municipal el mismo se considera aceptable sin perjuicio de que existen otras zonas en el municipio con igual o mayor valor que reciben o pueden recibir medidas de conservación y protección iguales o superiores a las propuestas en el presente plan a través de diferentes medios legalmente establecidos.  
Se recomienda que en un futuro se revise la delimitación del paraje de manera que se ajuste la misma siguiendo criterios que no se limiten a la propiedad de los terrenos (vegetación, ribera de cauces, etc.) de manera que puedan incluirse zonas que no se han incluido ahora por motivos de propiedad y que posean valores ambientales que las hagan merecedores de la protección.  
2. Se incorporará a la normativa del plan especial todas aquellas consideraciones que se establecen en el informe de la Comisaría de Aguas de la Confederación Hidrográfica del Júcar, de fecha 18 de abril de 2008; y en el informe del Servicio de Ordenación y Seguridad Minera de la Conselleria de Industria, Comercio e Innovación, de fecha 5 de mayo de 2008.   
3. Deberá revisarse la redacción del artículo 5 del plan especial y proceder a su modificación, de forma que se dé cumplimiento a lo establecido en la vigente legislación de impacto ambiental en relación a:  
Estarán sometidos a declaración de impacto ambiental los planes generales y sus revisiones, en todo caso. Igualmente se someterán a declaración de impacto ambiental las modificaciones del plan general sólo cuando afecten a suelo clasificado como no urbanizable, y los planes parciales y planes especiales, incluyendo sus modificaciones. En consecuencia se considerarán también revisiones y modificaciones del plan especial, y por tanto sometidas a declaración de impacto ambiental las alteraciones de los límites de las zonas de protección señaladas en el mismo que pueda introducir el planeamiento que se apruebe con posterioridad, incluso aunque supongan un aumento de las condiciones de protección o un incremento de la superficie protegida.  
4. Se obtendrá informe favorable de la Conselleria de Cultura relativo a la conformidad de la normativa desarrollada en el plan especial con la normativa de protección del patrimonio cultural; debiendo incorporarse en el proyecto todas las consideraciones y modificaciones que la Conselleria de Cultura establezca al respecto.   
Asimismo, deberán tenerse en cuenta las siguientes consideraciones:  
- Cualquier actuación que pueda afectar a los bienes incluidos en el inventario de bienes inmuebles del patrimonio cultural valenciano de la Conselleria de Cultura del ámbito del paraje deberá obtener informe favorable previo de la Conselleria de Cultura.  
- Respecto al descubrimiento de elementos del patrimonio cultural valenciano en las actuaciones que puedan desarrollarse en el ámbito del paraje, se dará cumplimiento a lo establecido en la Ley de Patrimonio Cultural Valenciano.  
- Los elementos del patrimonio cultural podrán acoger usos turísticos recreativos siempre que los usos referidos sean compatibles con la normativa del plan especial, no impliquen la pérdida de sus valores científicos y culturales, y obtengan previamente informe favorable de la Conselleria de Cultura.  
5. Respecto al plan de prevención y extinción de incendios se deberá obtener (considerándose conveniente su elaboración dadas las características particulares del ámbito del paraje natural municipal evaluado), informe previo favorable del Servicio de Prevención de Incendios y Sanidad Forestal, de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda.   
6. En relación con los valores paisajísticos de la zona, y de acuerdo con el Decreto 120/2006, de 11 de agosto, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento del Paisaje de la Comunitat Valenciana, se mantendrán los elementos naturales y se impedirá su degradación (art. 7); la gestión y conservación del espacio natural quedará condicionada a la preservación del paisaje (art. 5); preservándose los hitos y elevaciones topográficas naturales, manteniendo su visibilidad y reforzando su presencia como referencia visual y manteniendo las vistas panorámicas desde posiciones elevadas (art. 21). A tal fin el plan deberá contener medidas específicas que impidan la localización de infraestructuras con incidencia en el paisaje en todo el ámbito de aplicación del plan.  
7. Dado que el ámbito propuesto como paraje natural municipal, se caracteriza, entre otras consideraciones, y así se recoge en la documentación técnica del proyecto, por la existencia de formaciones vegetales de gran diversidad y alto grado de madurez; presencia de rapaces de alto valor ecológico como el águila perdicera (incluida en la categoría de vulnerable en el Catálogo Valenciano de Especies Amenazadas de Fauna); poblaciones de quirópteros favorecidas por la abundancia de cuevas y oquedades; así como, la existencia de poblaciones de invertebrados de alto interés para su conservación; deberá obtenerse, previamente a la aprobación definitiva del plan especial, informe favorable del Servicio de Biodiversidad de esta Conselleria; incorporándose en la normativa del plan especial todas las consideraciones que en el mismo se establezcan.   
8. Teniendo en cuenta que la mayor parte del ámbito propuesto como paraje natural municipal, a excepción de su extremo nororiental, está incluido dentro de la propuesta del lugar de interés comunitario (LIC) Serra de Corbera; se incorporará en la normativa del plan especial todas las consideraciones que, en su caso, se deriven de la posible incidencia de la aprobación del LIC.   
9. El informe o memoria anual que debe realizar el Ayuntamiento, se presentará ante el Área de Conservación de Espacios Naturales de esta Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda.  
10. Con anterioridad a la realización del plan de uso público del paraje se realizarán los estudios pertinentes que permitan realizar una adecuada regulación de actividades tales como la escalada, el senderismo, etcétera; prohibiéndose tales actividades cuando su realización impida o dificulte la normal realización de los procesos biológicos de la zona, tal y como se recoge en la normativa del plan especial. En particular, deberá prohibirse la escalada en zonas de nidificación de rapaces, cuando existan comunidades rupícolas de interés o cuando dichos usos perturben el sentido de la utilización adecuada y sostenible del espacio; debiendo obtenerse, previamente, informe del Servicio de Biodiversidad de esta Conselleria, en el que establecerán todas aquellas medidas o consideraciones que estimen oportunas al respecto.   
11. Además de lo establecido en el plan especial se someterán evaluación de impacto ambiental todos los proyectos, planes y actuaciones cuando así lo determine la legislación vigente en ese momento, tanto estatal como autonómica.  
12. De forma general, en las zonas de recreo que se habiliten, previo informe favorable de los organismos correspondientes, se establecerán las medidas oportunas para asegurar la seguridad de las personas, se establecerá un plan de recogida de residuos y limpieza del área, y se habilitarán normas en relación con la permanencia en la misma de animales domésticos.  
13. Se señalizarán adecuadamente las vías de acceso al paraje, las zonas aptas para aparcamiento, los caminos no transitables con vehículos, los senderos, así como cualquier otro elemento del medio que se estime conveniente.  
14. Además de lo establecido en el plan especial se someterán a evaluación de impacto ambiental todos los proyectos, planes y actuaciones cuando así lo determine la legislación vigente en ese momento, tanto estatal como autonómica.  
  
Tercero   
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
  
Cuarto   
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la Ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.   
  
Valencia, 13 de octubre de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 171/08-AIA.  
Título: antena para suministro de gas natural al término municipal de Benitachell.  
Localización: términos municipales de Teulada y Benitachell.  
  
Promotor: Endesa Gas Alicante.  
Órgano sustantivo: Servicio Territorial de Energía de Alicante.  
  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
El objeto del proyecto es la construcción de una antena de 3.772 metros de longitud en los términos municipales de Teulada y Benitachell con el fin de suministrar gas natural al término municipal de Benitachell, en la provincia de Alicante.  
La antena tiene su origen en la posición 04 del gasoducto de transporte secundario Marina Alta, fase II, dentro del término municipal de Teulada.  
La conducción, de 4" de diámetro y 16 bar de presión, se dirige inicialmente hacia el este, discurriendo en paralelo a 2 metros del gasoducto Marina Alta, fase II. Tras 900 metros, deja el término municipal de Teulada para seguidamente entrar en el de Benitachell, siempre en paralelo con el gasoducto de Marina Alta, fase II y siguiendo la misma dirección. Abandonando dicho paralelismo tras haber avanzado 1.177 metros en el término municipal de Benitachell, gira en dirección, primero sudeste, y posteriormente sur. Finaliza en las cercanías de la carretera CV-740, donde se instalará un armario de regulación a partir del cual partirá la red de distribución del municipio. La tubería de gas contará con un sistema de protección catódica a base de la instalación de ánodos de sacrifico de magnesio.  
La longitud total del gasoducto es de 3.772 metros discurriendo 952 metros por el término de Teulada y 2.820 metros por el término de Benitachell.   
El programa de obras previsto es:  
- Replanteo  
- Apertura de pista  
- Apertura de zanja  
- Transporte, alineado, curvado de las tuberías y soldadura  
- Puesta en zanja y tapado  
- Realización de pruebas hidráulicas  
- Restitución del terreno  
La construcción del gasoducto llevará implícita una apertura de pista de trabajo de 10 metros. La afección a fincas particulares se concreta en la expropiación forzosa de los terrenos sobre los que se construirán las instalaciones fijas en superficie y una imposición de servidumbre permanente de paso de gas a lo largo del trazado de la construcción de una anchura de cuatro metros, dos a cada lado del eje por donde discurrirá enterrada la tubería.  
Alternativas  
El estudio de impacto ambiental presenta una variante al trazado principal en el término municipal de Benitachell que es descartada por presentar mayor afección a terrenos naturales que la alternativa principal.  
Tramitación administrativa  
1. Información pública. Remisión del expediente.  
El expediente fue remitido por el Servicio Territorial de Energía de Alicante teniendo entrada en los Servicios Centrales de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda el día 29 de febrero de 2008.   
La información pública se realizó mediante inserción de anuncio en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana del día 4 de julio de 2007 y en el Boletín Oficial de la Provincia de Alicante del día 4 de julio de 2007.   
Durante el periodo de información pública se produjeron alegaciones, ninguna de carácter ambiental.  
Afecciones legales  
El proyecto propuesto no afecta a espacios protegidos en virtud de la Directiva 92/43/CEE, ni a ningún espacio recogido en la Ley 11/1994, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, ni a terrenos forestales inventariados o montes declarados de utilidad pública.   
El proyecto presenta afección a la vía pecuaria colada del Abiar en el término municipal de Benitachell.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad. Identificación y valoración de impactos.  
Las principales afecciones del gasoducto sobre los elementos ambientales se producirán en la fase de obras del proyecto. La necesidad de realizar la explanación de 10 metros de anchura sobre una superficie lineal de 3.772 metros implica una pérdida de vegetación, cambio momentáneo en el paisaje y los consiguientes impactos derivado de la apertura de zanjas y el trasiego de maquinaria pesada.  
Dada la traza del gasoducto que evita zonas forestales y aprovecha la zona de afección del gasoducto Marina Alta, fase II, se espera una reducción de los impactos sobre el territorio.  
La afección ambiental directa más importante causada por el gasoducto se produce entre los vértices V-AL-016 / V-AL-018. Entre dichos vértices se encuentra una zona con vegetación propia de zona húmedas entre las que se destaca la presencia de Phragmites australis, Arundo donax, Rubus sp.  
En cuanto a las afecciones indirectas, el estudio de impacto señala (entre otros) afección potencial a la especie Aquila chrysaetos.   
En cuanto a la flora, tanto del estudio de impacto ambiental como del Banco de Datos de Biodiversidad de la CMAUV se desprende la presencia en la zona de la especie Boervahia repens, especie catalogada en peligro de extinción. No obstante, el estudio de impacto ambiental señala el trazado del gasoducto fuera de dicho hábitat.  
  
El paisaje por donde discurre la antena de gas se caracteriza por tratarse de un paisaje agrario salpicado por escasos terrenos con vegetación natural o seminatural; al norte y a menos de 500 metros, el paisaje pasa a ser forestal. En cuanto al paisaje, el estudio de impacto califica la fragilidad visual de éste como alta al situarse el gasoducto próximo a distintas infraestructuras y urbanizaciones, con un número muy alto de observadores potenciales.  
En cuanto a la posible afección sobre bienes del patrimonio cultural valenciano, se localiza en el término municipal de Benitachell la Alquería de Benitachell. El trazado no afecta directamente a los restos localizados en la zona aunque debido a su proximidad, deberán extremarse las medidas de vigilancia y control.  
En el término municipal de Teulada se ha localizado un pozo de adscripción contemporánea que obligará a adoptar medidas preventivas durante la apertura de la pista de servicio.  
2. Consideraciones sobre la propuesta de medidas protectoras, correctoras y programa de vigilancia ambiental.  
Entre las medidas propuestas para minimizar los impactos esperados previsibles se propone de manera general una revisión preliminar de la zona con el fin de evitar la afección de especies de interés.   
Otras medidas propuestas son aquellas que se dirigen a minimizar los efectos ambientales negativos en la fase de obras derivadas del tránsito de la maquinaria pesada así como de las derivadas de la apertura de zanjas.   
Con el fin de reducir los impactos en la fase de construcción las obras se realizarán simultáneamente a las del gasoducto Marina Alta, fase II, y aprovechando la pista de trabajo del mismo con lo que se espera una reducción del 60% de los impactos.  
Estas medidas generales deben ampliarse con el fin de evitar afecciones concretas a bienes de interés ambiental. Por otro lado, al ser parte del trazado coincidente con el del gasoducto Marina Alta, fase II, se estima lógico que se cumplan los condicionantes ambientales recogidos en la declaración de impacto de dicho proyecto para la parte del trazado coincidente con el mismo.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento. Anexo I.7.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificado por el Decreto 32/2006, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 16 del Decreto 131/2007, modificado por el Decreto 217/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por los particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.   
Por todo lo anterior formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación el proyecto antena de suministro de gas natural al término municipal de Benitachell siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
1. Se obtendrá el informe regulado en la Ley 4/1998, del Patrimonio Cultural Valenciano, cuyo sentido y consideraciones vincularán a la presente declaración de impacto ambiental. En caso de aparición de restos amparados por dicha ley se actuará de acuerdo con los preceptos contenidos en la misma.  
En cualquier caso, se establecerá perímetro de protección lo suficientemente amplio para evitar la afección tanto a elementos etnológicos (pozo en Teulada) como arqueológicos (Alquería de Benitachell).   
2. Entre los vértices V-AL-16 y V-AL-18 se realizará una vigilancia especial evacuando a toda la fauna de interés que pudiera aparecer y restaurándose la zona en morfología (con el fin de que conserve sus características de zona húmeda o encharcadiza) y vegetación.  
3. El calendario de obras se ajustará para evitar la afección a fauna protegida (águila real) previa consulta a los servicios territoriales de Alicante quienes deberán dar recomendaciones a fin de evitar molestias a las aves tanto en relación con su periodo reproductivo como sobre la posible afección de las obras al área de campeo. Las medidas adicionales de protección adoptadas se remitirán por escrito al Área de Evaluación Ambiental a fin de que éstas consten en el expediente.  
4. No se ubicarán zonas de acopio o parques de maquinaria, en la zona norte del paso del gasoducto por el término municipal de Teulada a fin de no afectar al hábitat de Boerhavia repens.   
Como medida adicional de protección, se realizará una prospección botánica previa antes del inicio de las obras que contará con la supervisión de los servicios territoriales de Alicante. En caso de afección directa a Boerhavia repens deberá variarse la traza del gasoducto.  
5. Se respetará la Ley 3/1995, de Vías Pecuarias, y se solicitarán los permisos oportunos a los servicios territoriales de Alicante en relación con la afección a la colada de Abiar.   
6. Se respetará el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.   
  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.   
  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la Ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 14 de octubre de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 173/ 2008-AIA.  
Promotor: Áridos López, SL.  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial. Conselleria de Empresa, Universidad y Ciencia (Alicante).  
Objeto del proyecto: explotación de recursos de la sección A), denominada El Cubet.  
Localización: varias parcelas del polígono 13 del término municipal de Biar (Alicante).   
  
Descripción del proyecto  
1. Antecedentes.  
La zona de estudio y su entorno es una zona afectada desde hace varias décadas por distintas explotaciones de áridos, pertenecientes a distintos promotores, que han dado como resultado la pérdida de calidad en el paisaje, con parcelas excavadas a distintas cotas, separadas por taludes casi verticales. Actualmente, existen dos promotores diferentes que solicitan ampliaciones de sus explotaciones de áridos. Tradicionalmente, las explotaciones consistían en el aprovechamiento de parcelas sucesivas por parte de cada uno de los promotores, resultando zonas de explotación poco compactas y dispersas.  
En el año 2004 diversos promotores, entre ellos Áridos López, SL, presentaron un proyecto conjunto para solicitar la autorización de la explotación de la zona, con el propósito de obtener una autorización conjunta, con expediente de impacto ambiental 207/2004-AIA, que obtuvo una declaración de impacto ambiental negativa. El proyecto evaluado en aquel momento (que incluía algunas parcelas solicitadas en el actual proyecto) presentaba errores que persisten en el proyecto presentado actualmente. La documentación técnica presentada sigue sin plantear una solución que asegure la restauración y la integración en el entorno de las parcelas solicitadas para ampliar la explotación de áridos (aparte de las deficiencias en calidad y contenido de la documentación presentada). Por otro lado, es importante destacar que este proyecto no incluye las parcelas ya afectadas, las cuales han sido explotadas sin haber obtenido una declaración de impacto ambiental favorable.   
Por otro lado, dada la naturaleza de la explotación, en la que se entremezclan parcelas de distintos promotores, es necesario que las soluciones presentadas por los distintos promotores sean coherentes y compatibles entre sí.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
El objeto del proyecto es la ampliación de la extracción de áridos, denominada El Cubet, del término municipal de Biar, en Alicante, tramitada como sección A) de la Ley de Minas.   
Según proyecto, los recursos a extraer se reducen a una gran capa horizontal de conglomerados de cantos calizos envueltos en una matriz arenosa con una potencia de 4 a 5 m, sobre un manto de arcillas que sirven de base a las extracciones. Realizada una visita a la zona, se comprueba que en algunas áreas de la zona ya explotada, la profundidad de los huecos de extracción es muy superior a los 5 m descritos en el proyecto.  
Según proyecto, la superficie afectada será de aproximadamente de 29 ha, la duración de la actividad será de 15 años, en el que se estima un volumen de material total a extraer de 1.500.000 m³. Sin embargo, el proyecto no aclara qué superficie ya ha afectado la empresa promotora, y en qué fase se encuentra la restauración de la misma. Se limita a mostrar fotografías de antiguas parcelas afectadas, en las que se han introducido cultivos de secano, dejando entre dichas parcelas, en los lindes, montículos de tierra a la cota original del terreno.   
En la documentación no se describe ninguna fase. Se desconoce dónde empezarán las labores de explotación y las características generales de las mismas, tampoco por dónde empezarán a restaurar. Se desconoce también dónde se localizarán los acopios de tierra vegetal, y a qué cuidados se les someterán para su conservación. Tampoco se explica nada respecto a la planta de tratamiento existente en la zona.  
Respecto a la restauración, la documentación plantea contradicciones a la solución a adoptar: por una parte describe la restauración de los huecos mediante el relleno de los mismos, sin justificar el volumen de material para el relleno, y también de la plantación de distintas especies de cultivo manteniendo la cota final de la explotación, unos 4,5 m por debajo de la original, sin explicar qué pasará con los lindes de las parcelas. Tampoco queda claro la inclinación de los taludes.  
El programa de vigilancia ambiental es insuficiente en calidad y contenido. Se limita a tratar de manera muy general el control del polvo y el material en suspensión y el control acústico. No establece ningún calendario, ni ninguna medida para comprobar la eficacia de la restauración y corregir posibles errores.   
3. Estudio de alternativas y justificación de la solución adoptada.  
El estudio de impacto ambiental (en adelante EIA) no contiene un estudio de alternativas. La justificación del emplazamiento se basa en que la zona ha sido explotada durante las últimas décadas y existe material aprovechable.   
Tampoco se justifican las soluciones técnicas adoptadas en el desarrollo de la explotación y de la restauración. Como ya se ha dicho, la documentación presenta varias contradicciones al respecto, en cuanto que se habla de rellenar el hueco hasta restablecer la cota original del terreno y por otro lado también se dice que el resultado final de la restauración rebajará la cota actual del terreno unos 4,5 m. Otra contradicción es que en el proyecto de explotación, se habla de taludes de separación entre las parcelas prácticamente verticales durante la extracción que se suavizarán hasta alcanzar una inclinación de 60º con la horizontal, y en el EIA y plan de restauración se explica lo siguiente:   
«Impacto morfológico: este impacto tiene un carácter temporal, ya que una vez explotada la zona en la que actualmente se está aprovechando, se procura recuperar la forma inicial mediante la realización de suaves taludes con una pendientes máximas de 30º, tras el rellenado de los huecos con una capa de tierra vegetal de 0,5 m» [...]  
[...] «Se rebajará la cota del camino señalado en el plano hasta la misma altura que los terrenos explotados una vez sean restaurados, es decir, a unos 4,5 m por debajo de su nivel original. Hacia el lado del camino que no linda a las parcelas propiedad del promotor, se le hará una pendiente muy suave (máximo de 30º) para evitar cambios bruscos de cota que podrían alterar la pretendida homogeneidad del paisaje una vez restaurado el territorio».  
Tramitación administrativa  
1. Remisión del expediente.  
El 12 de mayo de 2008 se recibe del Servicio Territorial de Industria y Seguridad de Alicante la siguiente documentación referente a la ampliación de la explotación de recursos de la sección A), denominada El Cubet, del término municipal de Biar: proyecto de explotación, EIA y plan de restauración y su documento de síntesis.  
Junto con la documentación técnica se reciben los siguientes informes:  
- Informe favorable de la Confederación Hidrográfica del Júcar de 2 de mayo de 2007. Este informe introduce algunas condiciones para el desarrollo de la actividad, que el proyecto no ha tenido en cuenta.  
- Informe de 30 de mayo de 2007, del Ayuntamiento de Biar, en el que se certifica la clasificación la zona de estudio como suelo no urbanizable común. Hay que señalar que el listado de parcelas que aparecen en este certificado no coincide exactamente con las parcelas descritas en el EIA.  
Posteriormente, el 7 de julio de 2008, se recibe del Servicio Territorial de Industria y Seguridad de Alicante el informe vinculante de conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural. En este informe la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, describe lo siguiente:  
«En el estudio de impacto ambiental presentado, en el apartado 3.7 se recoge explícitamente las medidas de protección de dicho elemento:   
Conservación y protección integral de la cisterna situada en la parcela 216 del polígono 13 (bien nº 1). Previamente a su protección es necesaria su documentación arqueológica (planimétrica y fotográfica) por técnico cualificado.  
En el caso de los bienes número 15, 16 y 17 por situarse fuera del ámbito de actividad minera no ha lugar a la adopción de medidas correctoras. Si bien su naturaleza inmueble y su valor histórico a nivel local aconsejan su protección y conservación.  
Por lo que visto lo anteriormente indicado y de conformidad con el informe de los servicios técnicos se informa favorablemente a los efectos patrimoniales [...] siempre que se cumplan las medidas descritas anteriormente, recordando que una vez realizada la documentación de dicha cisterna se deberá presentar dicho estudio a esta Dirección General.  
El presente informe se contrae al presente estudio de impacto ambiental en los términos en que se ha descrito la actuación literal y gráficamente con el sello de autorización en todas y cada una de las páginas del documento, en prueba de conformidad, con la expresa advertencia de que si como consecuencia de la incidencia de otras legislaciones sectoriales y protectoras, se produjeran variaciones con respecto a la propuesta ahora informada, deberá someterse la misma de nuevo al informe vinculante establecido en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio cultural valenciano».  
Señalar que la documentación ambiental presentada por la empresa promotora no está sellada por la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, y no se ha localizado en ella ningún apartado 3.7 que describa la información que aparece en el informe patrimonial. Por el contrario, en el EIA se explica lo siguiente sobre las afecciones a los elementos patrimoniales:  
«Recursos culturales: no existe ni se tiene constancia en los más de 35/40 años de ninguna manifestación paleontológica, arqueológica o etnológica»  
La única información al respecto se encuentra en el plano número 4, titulado Arqueológico, que no está sellado por la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano y en el que se localizan algunos elementos etnológicos. En el resto del EIA no se nombra ninguna medida correctora y protectora frente los posibles impactos sobre estos elementos.  
3. Información pública.  
La documentación estuvo sometida a información pública y transcurrido el plazo de 30 días hábiles no se presentaron alegaciones. El anuncio de la solicitud se publicó en el DOGV número 5707, de 20 de febrero de 2008.  
4. Documentación adicional.  
Informe del Ayuntamiento de Biar, de 18 de agosto de 2006, sobre la explotación y restauración de referencia.  
Informe técnico sobre desvío de camino público denominado El Derramador, del Ayuntamiento de Biar de 20 diciembre de 2005.   
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
La documentación presenta carencias de información e ideas demasiado generales, que hacen imposible tener una idea clara de la situación actual tanto de la zona ya explotada como de la ampliación solicitada. A continuación, basándose en la información presentada en la documentación, a lo observado en la visita realizada a la zona de estudio y a la información recopilada por técnicos de conselleria, se informa de lo siguiente:  
Se accede a la zona de estudio por la carretera de CV-807 que une Biar con La Cañada. En sentido La Cañada se tomará un camino que parte de la margen derecha de esta carretera que conduce a toda la zona afectada por esta actividad.   
La zona de estudio está situada en las zonas externas del este de las cordilleras béticas. La actividad se ubica en un amplio valle cuaternario generado por los sedimentos depositados por el río Vinalopó (el valle de Biar). La principal característica morfológica a gran escala es la suavidad del terreno, formando una gran una llanura con una ligera pendiente general del 2-3%, flanqueada por dos alienaciones prebéticas: las sierras de la Villa y la Solana (NE) y las sierras de Onil y de La Fontanella al sur (SW). A pequeña escala, lo más destacable es la modificación topográfica generada por los huecos producidos por la actividad minera realizada durante las últimas décadas.  
La zona de estudio se caracterizaría por ser una llanura agrícola de secano, hoy en día deteriorada por las numerosas explotaciones de gravas y arenas que han dejado huecos abandonados, o revegetados con cultivos de secano, a distinto nivel que los lindes que separan las parcelas. Como resultado, la brusca diferencia de cotas entre distintas parcelas o entre las parcelas y sus lindes, repercute en la calidad del paisaje además de crear zonas inseguras y propicias para la acumulación incontrolada de basuras, tal y como se ha observado en la visita realizada.  
El paisaje de los alrededores se corresponde con un área semi rural, siendo el grado de antropización bastante elevado. Como ya se ha dicho, se trata de una zona de cultivos de secano, con construcciones rurales dispersas por todo el territorio, tendidos eléctricos, sistemas de riego. El fondo escénico de la zona está constituido por una llanura, con ligeras elevaciones y pendientes muy moderadas, que se ve limitada por la presencia de las mencionadas sierras, compuestas por calizas de color gris claro, con la cobertura vegetal de distribución irregular. El núcleo urbano de Biar se encuentra a unos 1200 metros al SE de la zona de estudio, encontrándose el casco antiguo ligeramente más elevado que el valle ya que se ubica a las faldas de la sierra de La Fontanella. La llanura contrasta con las sierras por la uniformidad de la misma debida la presencia de cultivos de secano, esta uniformidad se ve interrumpida en las parcelas ya afectadas por las actividades mineras. Respecto a las formas es de destacar las líneas rectas y formas artificiales, debido a la disposición lineal de los cultivos arbóreos, de los lindes de las parcelas, de la red de infraestructuras lineales, caminos, obras de riego y tendidos eléctricos.  
La vegetación natural ha sido sustituida desde hace tiempo en todo el valle por cultivos agrícolas, tradicionalmente de secano. La actividad minera ha afectado a gran parte de esta llanura agrícola, eliminando la vegetación de interés natural y agrícola. Todavía existe algún bosquete de especies edafófila localizada en los cauces del barranco del Derramador y en la rambla del Vinalopó.  
La fauna existente en la zona es típica de eriales y zonas de cultivo, la presencia de las actividades mineras y de vías de comunicación cercanas ha hecho desaparecer las especies más sensibles a la presencia humana.  
Debido a las actividades humanas, el medio se ha homogeneizado y la diversidad paisajística y biológica ha disminuido.  
Según la cartografía de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, la zona no presenta problemas de erosión (principalmente debido a la escasa pendiente) tampoco presenta riesgo de inundación y la vulnerabilidad de los acuíferos es baja.  
Los materiales de la zona presentan una estructura dentrítica, compuestos por gravas y arenas de colores rojizos, ocres y marrones, dispuestos horizontalmente de una manera bastante uniforme.  
El acuífero Villena-Benejama, donde se sitúa la actuación está formado por dos tipos de formaciones litológicas: arenas y conglomerados del pliocuaternario (espesor medio de 40 metros) y calizas y dolomías del cretácico superior (espesor medio de 500 metros)  
La red hidrográfica de la zona está formada por el río Vinalopó, siendo el cauce más cercano el barranco del Derramador que discurre al este del lugar de estudio, que también se encuentra flanqueado por el NW por la rambla del Vinalopó.  
Desde el punto de vista socioeconómico, el término municipal de Biar se encuentra en la comarca del Alt Vinalopó, en la provincia de Alicante. Se encuentra a distancia aproximada de 50 km de la capital de la provincia. La economía de Biar se basa en la agricultura de secano, la industria del calzado y del juguete. El EIA no aporta datos de la incidencia de la industria extractiva en la economía del término municipal.  
2. Afecciones legales.  
- Se ha presentado un informe técnico del Ayuntamiento de Biar (Alicante), de fecha 30 de mayo de 2007, en el que certifica la clasificación de las parcelas afectadas como suelo no urbanizable común, siendo la actividad extractiva compatible según Plan General de Ordenación Urbana de Biar. Sin embargo las parcelas enumeradas en dicho informe no coinciden exactamente con las parcelas que, según el EIA, serían afectadas por la ampliación solicitada.  
- Se ha presentado el informe favorable de Confederación Hidrográfica del Júcar, de 2 de mayo de 2007, en el que se explica que la explotación no afectaría a la zona de policía de los cauces más cercanos y que tampoco incidiría sobre el régimen de corrientes. Por otro lado tampoco afectaría al abastecimiento de agua de la zona, puesto que la actuación no supondría un aumento del consumo de agua. Sin embargo, este informe también dice lo siguiente:  
«[...] Deberán tomarse medidas que garanticen la correcta recogida de las aguas de escorrentía, así con su conducción y vertido a los puntos de desagüe naturales. Respecto al vertido de aguas pluviales a cauces públicos se recuerda que, previamente a la actuación, se deberá obtener autorización administrativa para el vertido de las aguas pluviales (art. nº 9 del Reglamento de Dominio Público Hidráulico, RD 849/1986).  
  
Además, se implantarán medidas de control de la escorrentía superficial, así como de eliminación de los posibles sólidos suspendidos en el agua, tanto en la fase de explotación como en la de abandono de la explotación [...]».  
La documentación presentada no ha tenido en cuenta estas indicaciones y no se ha diseñado un sistema de drenaje.  
- Se ha presentado el informe de Cultura de conformidad con el proyecto, y en el que se explican las medidas necesarias para la protección de los bienes etnológicos que estarán afectados por la explotación y en sus alrededores. No obstante, en la memoria del EIA y plan de restauración no están incluidas estas medidas.  
- Vías pecuarias y otras figuras de protección:  
En la documentación presentada no se contempla la afección a ninguna vía pecuaria en la zona de estudio. Según la cartografía publicada en la página web de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, se comprueba que existe una vía pecuaria llamada Vereda del Camino del Caudete que parte del núcleo urbano de Biar y atraviesa en territorio de SE al NW, pasando por la zona de estudio.  
En relación con la transposición de la Directiva 92/43/CEE y la Red Natura 2000 no se ha constatado la existencia en el ámbito de actuación de lugares de importancia, LICs, ni zonas de especial protección para las aves, ZEPAs, designadas para formar parte de la Red Natura 2000. Tampoco afecta a ninguna de las figuras de protección definidas por la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de Espacios naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana.  
- Infraestructuras:  
Las comunicaciones más importantes que atraviesan la zona son: por el sur la carretera CV-807 de Villena a Biar. Más lejos, al W discurre la A-31 a Madrid. También existe una red de caminos vecinales que constituyen servidumbres de paso.  
En la documentación no se aporta ninguna información precisa sobre el volumen de maquinaria pesada que utilizará los caminos y carreteras de acceso ni cómo afectará la actividad a los mismos.   
Se desconocen las posibles afecciones de la actividad sobre otras infraestructuras, como los elementos de la red de riego o los elementos de la red eléctrica de atraviesan la zona y sus alrededores.  
3. Identificación y valoración de los impactos. Propuestas de medidas correctoras.  
Los efectos más destacables del proyecto que pueden afectar negativamente la zona de estudio son:  
La eliminación del suelo, de la vegetación y de la fauna asociada. Incremento de los procesos erosivos. Modificación del relieve y transformación geomorfológica, deteriorando el paisaje. Modificación de la hidrología superficial de la zona. Aumento del tránsito de vehículos y producción de polvo y ruido, que afectará a los alrededores de la explotación y a los caminos y carreteras de acceso. Afección a la vía pecuaria cercana a la zona de estudio. Por último afección a elementos de la red eléctrica.  
La documentación no aporta información sobre las viviendas observadas en las inmediaciones de la zona de estudio, se desconoce qué impactos producirá la explotación sobre las mismas, tampoco se informa a cerca de los impactos sobre las infraestructuras de la zona.  
Hay que tener en cuenta que se desconoce la superficie exacta ya afectada por el promotor sin haber obtenido previamente una declaración de impacto ambiental favorable. El EIA habla de algunas parcelas ya restauradas en la zona, se desconoce cuáles.   
Las medidas protectoras y correctoras descritas en la documentación se reducen a:  
- En relación con el polvo: se realizarán riegos cuando se haga necesario según una inspección ocular; se mantendrán los materiales pulverulentos ensacados o se dispondrán de almacenamientos adecuados. Por último, la propia ubicación de la planta, se considera una medida correctora, puesto que está a una distancia considerable del núcleo de población, no especifica exactamente dicha distancia. Aunque la documentación cartográfica no señala dónde está la planta y en la memoria del EIA tampoco se tiene en cuenta la misma.  
- Con relación a los ruidos y a los gases, se utilizará maquinaria con motores dotados de silenciadores homologados y se efectuará la correcta puesta a punto de los motores de toda la maquinaria.  
- El resto de las medias incluidas en el proyecto son más generales y poco precisas, y no definen ningún trabajo concreto a realizar por la empresa promotora para evitar y corregir los impactos ambientales.  
Por último, el plan de restauración presenta muchas deficiencias:  
- El proyecto no deja claro el diseño final de la zona a restaurar, se desconoce a qué cota quedará el terreno, qué infraestructuras habrá que desmontar, donde se localizarán los acopios, no se aporta ningún cálculo sobre el movimiento de tierras ni se diseña un sistema de drenaje. La revegetación tampoco queda claramente definida: las especies a introducir, la densidad, el volumen de tierra vegetal necesario, los cuidados culturales necesarios.  
- No existe un cronograma en el que se asignen duraciones a cada uno de los trabajos. Tampoco existen fases en las que se divida la explotación/restauración. El presupuesto presentado no contempla todas las unidades de obra necesarias para la restauración.  
4. Consideraciones sobre la aplicación de las medidas correctoras propuestas.  
Las medidas protectoras y correctoras descritas en la documentación no abarcan todas las afecciones negativas de la actividad en el medio. Por otro lado, las que si están planteadas, se describen de una manera vaga, muy general y sin definir en el tiempo ni en el espacio. Incluso presentan contradicciones que impiden conocer el diseño real de la restauración proyectada. Por otro lado, las soluciones se presentan más como ideas que como un diseño propio de un proyecto.  
Por último, es necesario resaltar que toda la documentación está muy alejada de los mínimos en calidad y contenido exigibles. Toda la documentación presenta diversas erratas y deficiencias que dificultan aún más la compresión del estado actual y futuro de la zona de estudio, de la actividad solicitada y de las soluciones planteadas para contrarrestar las afecciones que dicha actividad producirá.   
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de un declaración de impacto ambiental, previa resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento. La actividad propuesta se encuentra incluida en el anexo I, apartado 3.c.1 del Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, por el que se modifica el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprobó el Reglamento de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de Impacto Ambiental.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 16, apartado 2, letra m del Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
A la vista de lo anterior y de la propuesta técnica de declaración de impacto ambiental, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo lo siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
  
Primero  
Estimar desfavorable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de apertura de la explotación de recursos de la sección A) denominado El Cubet, en el término municipal de Biar (Alicante), promovido por Áridos López, SL, por no garantizar la correcta restauración del área afectada por la explotación y su integración en el entorno.   
  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recursos algunos; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.  
  
Tercero  
Se publicará la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la Ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 13 de octubre de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 272/06-AIA.  
Título: Vía Parque del Túria. Manises- Riba-roja de Túria. CV-370.  
Promotor: Conselleria de Infraestructuras y Transporte.   
Autoridad sustantiva: Conselleria de Infraestructuras y Transporte.  
Localización: términos municipales de Manises y Riba-roja de Túria.   
  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista.  
El objeto del proyecto es dotar a la carretera CV-370 (antigua VP-6116), en el tramo comprendido entre el enlace con la autovía de circunvalación A-7 bypass y la glorieta de inicio de la variante de Riba-roja de Túria, de las características propias de una vía de alta capacidad, llevando a cabo una duplicación de calzada y la mejora de la mayoría de los parámetros de trazado de la carretera, tanto en planta como en alzado.  
La longitud total del eje principal es de 5,85 kilómetros aproximadamente. El mismo, se ha diseñado para una velocidad específica de 90 km/h, mientras que para las vías de servicio la velocidad de diseño ha sido de 70 km/h.  
El trazado en planta del vial principal se ha diseñado para un radio mínimo de 450 metros. En alzado se ha adoptado una pendiente mínima de 0,57% y una pendiente máxima de 5%.  
La sección tipo de la infraestructura proyectada en el eje principal se compone de dos calzadas de 7 metros cada una, arcenes exteriores de 2,5 metros, arcenes interiores de 1,5 metros, bermas de 0,5 metros y mediana de 3 metros, siendo el ancho total de la plataforma de 27 metros. En las inmediaciones de la glorieta número 3 (pk 3+440) la mediana presenta una anchura mayor, motivada por ser uno de los accesos al parque natural del Túria.   
Para las vías de servicio se ha diseñado una plataforma de 10,5 metros de ancho compuesta por una calzada de 6 metros, un carril bici a lo largo de todo el trazado de 2,5 metros de anchura, arcenes de 0,5 metros y berma de 0,5 metros.  
Está previsto la ejecución de cuatro intersecciones tipo glorieta, un paso superior y un enlace a la A-7 bypass de tipo pesas.   
En cuanto a los cruces con los barrancos de la Pederra y del Pixador, estos se resuelven mediante la ejecución de sendas obras de fábrica de dimensiones similares a las ya existentes.   
Los movimientos de tierra previstos se han estimado en 148.443 m³ en terraplenes y 245.714 m³ de excavaciones en desmontes mediante medios mecánicos, no estando previsto el uso de explosivos.   
En la documentación técnica remitida no consta información sobre los posibles préstamos y vertederos a utilizar, así como una definición precisa de la ubicación de las instalaciones auxiliares.   
2. Alternativas.  
En lo que se refiere al estudio de alternativas planteadas, el estudio de impacto ambiental cita como antecedente el estudio previo de acondicionamiento y refuerzo del firme de la carretera realizado por el Área de Carreteras de la Diputación de Valencia, donde se estudió la mejora local de parámetros de trazado de la carretera. A partir del citado estudio se ha adoptado como solución más idónea en el proyecto de referencia la duplicación de la calzada actual aprovechando el trazado existente en la medida de lo posible, sin haberse estudiado otras alternativas de trazado a la misma.   
Tramitación administrativa  
1. Admisión a trámite.  
En fecha 12 de julio de 2006, la Dirección General de Obras Públicas de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte remitió el documento técnico y el estudio de impacto ambiental (EIA) correspondientes al proyecto de construcción «Vía Parque del Túria. Manises - Riba-roja de Túria. CV-370», incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
2. Información pública.  
El estudio de impacto ambiental, como parte integrante del proyecto «Vía Parque del Túria. Manises - Riba-roja de Túria. CV-370, ha sido sometido a información pública mediante sendos anuncios publicados en el Boletín Oficial del Estado número 178, de fecha 27 de julio de 2006, y en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana número 5330, de fecha 23 de agosto de 2006, habiéndose presentado alegaciones e informes correspondientes a seis particulares y una del Ministerio de Fomento según consta en el certificado emitido por el jefe de la Oficina del Plan de Carreteras de la Dirección General de Obras Públicas.   
De entre las alegaciones arriba indicadas ninguna de ellas tiene carácter medioambiental.  
3. Peticiones de informes sectoriales y documentación complementaria.  
En fecha 20 marzo de 2007, se solicitó a la Dirección General de Obras Públicas documentación necesaria para completar el contenido del expediente, referente al resultado de la información pública realizada y el informe emitido por la Conselleria de Cultura y Deporte sobre la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural.   
En fecha 5 de abril de 2007, se recibe el certificado referente a la información pública.  
En fecha 20 de noviembre de 2007, se efectuó consulta al Servicio de Parques Naturales en relación con la posible afección del proyecto de referencia al Plan de Ordenación de los Recursos Naturales del Parque Natural del Túria.   
Informes sectoriales  
Informe del Servicio de Parques Naturales.  
En fecha 3 de abril de 2008, se recibe informe del Servicio de Parques Naturales. El mismo se expresa en los siguientes términos:  
El trazado de la Vía Parque del Túria que unirá Riba-roja de Túria con Manises discurre parcialmente por el ámbito territorial del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales (en adelante PORN) del Parque Natural del Túria, aprobado mediante Decreto 42/2007, de 13 de abril.  
De acuerdo con el artículo 85, Zonificación del PORN, el trazado de la Vía Parque afecta a áreas de influencia 1 (AI-1) y áreas de influencia 2 (AI-2), en una longitud de 600 y 1500 m, respectivamente, tal y como se observa en el anexo I cartográfico.  
El artículo 89, Caracterización del área de influencia 1 (AI-1) del PORN, establece «1. Se engloban en esta categoría las zonas en las que existe un uso agrícola intercaladas con sectores forestales, caracterizado por cultivos de secano y de regadío que, desde el punto de vista ambiental y paisajístico, configuran zonas de indudable interés [...]», en este sentido el artículo 90, Criterios de ordenación. Usos permitidos, prohibidos y condicionados, dispone «1. Régimen urbanístico: todo el suelo incluido en el área de influencia 1 (AI-1) será clasificado en los respectivos planeamientos urbanísticos municipales como suelo no urbanizable protegido. 2. Con carácter general, se consideran permitidos los usos y actividades que también lo son en el área de protección (AP) [...]. 4. Se consideran usos prohibidos, con carácter general, todos los que comporten una degradación del medio ambiente o dificulten el desarrollo de los usos permitidos. En particular, se consideran usos prohibidos todos aquellos incompatibles con el régimen urbanístico del suelo no urbanizable protegido [...]».  
En este sentido, y en relación con el artículo 90.2 anterior, el artículo 88, Criterios de ordenación del área de protección (AP). Usos permitidos, prohibidos y condicionados, en su apartado 2 establece: «Se consideran usos permitidos en el área de protección (AP), con carácter general, los siguientes: [...] j) Construcción, modificación de trazado, ampliaciones, operaciones de explotación y actuaciones de seguridad vial en carreteras, pistas forestales y sendas, conforme a los criterios establecidos en las normas generales [...]».   
En relación con el artículo 90.4 anterior, la regulación de los usos del suelo no urbanizable protegido se dispone en el artículo 17, Obras, usos y aprovechamientos, de la Ley 10/2004, de 9 de diciembre, del Suelo No Urbanizable, que recoge «En el suelo no urbanizable protegido, sin perjuicio de las limitaciones derivadas de su legislación o planeamiento sectorial determinante de su protección, sólo se podrán realizar instalaciones, construcciones u obras que tenga previstas el planeamiento por ser necesarias y compatibles con el mejor aprovechamiento, conservación, cuidado y restauración de los recursos naturales o para su disfrute público y aprovechamiento colectivo. Igualmente, se podrán llevar a cabo las obras e instalaciones necesarias para la gestión de los bienes de dominio público o de los servicios públicos o actividades de utilidad pública o interés general y para la minorización de los riesgos que motivaron su especial protección».  
Respecto de la caracterización de las áreas de influencia 2 (AI-2) se recoge en el artículo 91 del PORN: «En esta categoría de ordenación se incluyen zonas cuyo régimen de usos y aprovechamientos del suelo y los recursos naturales y, en particular, su régimen urbanístico, vendrán determinados en cada caso por los respectivos planeamientos urbanísticos municipales».  
Por otra parte, en las normas generales del PORN referente a infraestructuras el artículo 76, Objetivos sectoriales sobre infraestructuras, establece: «1. Conseguir una dotación de infraestructuras, tanto viarias como de otro tipo, adecuadas a las necesidades de la población local y de los visitantes, atendiendo a los baremos cuantitativos y de calidad actuales [...]. 3. En particular, permitir la ejecución de los proyectos de infraestructuras de interés general y comunitario desarrollados por las administraciones competentes en materia de infraestructuras, con las adecuadas medidas correctoras que los compatibilicen con los objetivos del PORN».  
Por último, el informe considera compatibles las actuaciones de referencia con el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales del Turia con la incorporación de los siguientes condicionantes:   
1. Que en el caso de la afección de las obras a los barrancos de La Pedrera y Cabrasa (área de influencia 1) se tenga especial cuidado de cara a evitar el vertido de residuos al fondo de los mismos así como a la restauración a su estado original tanto del fondo como de las laderas correspondientes a los mismos en caso de verse afectadas como consecuencia de las obras.  
2. Que los trabajos susceptibles de provocar riesgo de incendios se ajustarán a lo dispuesto en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de las obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
3. Que tanto la restauración paisajística de las superficies que van a resultar desprovistas de vegetación, por la ejecución de las obras, como el ajardinamiento de la mediana, en aquellos puntos de afección a las zonas de influencia señaladas, se realice con planta autóctona ya existente en el ámbito del parque natural con el fin de evitar la proliferación tanto de vegetación exótica como autóctona que no existe actualmente en la zona.  
4. Se debe considerar, por tal motivo, la reubicación de la glorieta número 3 más hacia el este con el fin de que ambas estructuras se conserven.  
5. Realizar en número suficiente diferentes tipos de paso de fauna para minimizar el efecto barrera generado por la vía parque. Siendo obligatoria su instalación en las zonas de áreas de influencia 1.  
Afecciones legales  
Según los informes recibidos, el estudio de impacto ambiental y de las cartografías temáticas y estudios integrantes de los sistemas de información territorial, cabe señalar que existe, por parte de las obras proyectadas, afección a:   
- Según el artículo 2 del Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el Texto Refundido de la Ley de Aguas, existe afección a:  
Barranco del Pixador.  
Barranco de la Pedrera.  
- En virtud de la Ley 3/95, de Vías Pecuarias, el trazado afecta a las siguientes vías pecuarias:  
Cordel de Aragón. En las inmediaciones del inicio de la variante de Riba-roja de Túria. Anchura legal de 37,5 m.  
Vereda de Chimetes. En el entorno comprendido entre las glorietas proyectadas junto al enlace con el bypass. Anchura legal de 20,89 m.  
- Patrimonio cultural.  
No consta en el expediente de evaluación de impacto ambiental el informe favorable emitido por la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de acuerdo al artículo 11 de la Ley de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
- En lo que se refiere a la clasificación y calificación del suelo, las actuaciones proyectadas discurren principalmente sobre suelo calificado como no urbanizable común, afectando en algún tramo aislado a suelo urbano consolidado de uso residencial.  
- De acuerdo a lo especificado en el Decreto 42/2007, de 13 de abril, del Consell, por el que se aprueba el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales del Turia, el trazado de la Vía Parque del Turia discurre en algunos tramos de la misma por el ámbito territorial del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales (PORN) del Turia. Concretamente y de acuerdo con la zonificación del PORN se afecta a áreas de influencia 1 y áreas de influencia 2 en una longitud aproximada de 600 y 1500 m respectivamente.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.  
El área de estudio se localiza en los términos municipales de Riba-roja de Túria y Manises, pertenecientes a las comarcas de El Camp de Túria y L'Horta Oest, respectivamente.  
Las zonas atravesadas por la traza de la carretera se caracterizan principalmente por afloramientos del Cuaternario, Jurásico y Terciario. Próximas a la zona de actuación, al sur de la misma, se localizan varias canteras de calizas y yesos en el término municipal de Riba-roja de Túria.   
Respecto a la capacidad agrológica de los suelos afectados, ésta se caracteriza por su gran variabilidad al existir tramos con capacidad baja alternados con otros de capacidad alta.   
El trazado proyectado discurre de forma casi paralela y a una distancia media aproximada de un kilómetro al sur del río Turia, atravesando los cauces de los barrancos de la Pedrera y del Pixador, ambos contributivos del río Turia. Estos cursos de agua son interceptados en la actualidad en dos puntos muy próximos de sus respectivos cauces por la CV-370 y la línea de ferrocarril Valencia - Riba-roja de Túria mediante sendas obras de drenaje, consideradas suficientes para la avenida de cálculo de periodo de retorno 500 años en el estudio hidráulico del proyecto.   
Desde el punto de vista hidrogeológico la zona de actuación se localiza sobre la unidad hidrogeológica Buñol-Cheste. En esta unidad se han estimado los recursos hídricos, cuantificando los mismos en 50 hm³ al año procedentes de infiltraciones, 20 hm³ al año de descarga lateral de la unidad Las Serranías, 10 Hm³ al año de descargas al río Turia, 22 Hm³ al año de extracciones y el resto pasa a alimentar al acuífero de la Plana de Valencia - Norte. Se han identificado en el EIA tres acuíferos localizados en las zonas del Oliveral, Carasoles y Oeste del término municipal, que no se verán afectados por las obras al no quedar próximos a la traza. No se ha referido el estudio a la presencia de algunas zonas próximas a la traza que presentan una alta vulnerabilidad de acuíferos, ligadas a la presencia del río Turia.   
La vegetación potencial en el ámbito de estudio se ha descrito como la propia de la serie mediterránea, dominada por la formación climatófila de los carrascales en los que la carrasca (Quercus rotundifolia), coscoja (Quercus coccifera), pino carrasco (Pinus halepensis), lentisco (Pistacia lentiscus) y espino (Rhammus lycioides) son algunas de las especies vegetales más representativas. Sin embargo, debido a los procesos de antropización de la zona, en la actualidad la mayoría de estas han sido reemplazadas en las zonas más llanas por cultivos de cítricos mayormente y en menor medida por cultivos de secano. En las zonas adyacentes al trazado proyectado existen numerosas edificaciones residenciales de baja densidad y un polígono industrial en la entrada del núcleo urbano de Riba-roja de Túria frente a la urbanización Masía de Traver. Las zonas que se han mantenido al margen de los procesos desarrollados por el hombre se localizan en las proximidades de los cursos de agua interceptados, donde destaca especialmente la vegetación existente en el barranco de la Pedrera compuesta por vegetación ripícola y monte bajo.   
En relación con la fauna presente en el área de estudio, debido a la fuerte antropización del entorno se señala la presencia en general de especies adaptadas a entornos urbanos. También se destaca la existencia de un coto de caza próximo a la traza, al sur del cruce con el barranco de la Pedrera, en la que es posible encontrar especies de aprovechamiento cinegético común. Por último incluye un inventario de las especies con más relevancia ambiental en los dos términos municipales afectados por las obras.   
El paisaje se ha caracterizado mediante la definición de cuatro unidades de paisaje, como son el paisaje natural, el rural, el industrial y el urbano. La valoración realizada desde el punto de vista paisajístico concluye que no se verán afectados valores paisajísticos singulares y señala la buena capacidad de acogida que presenta el entorno con respecto a la implantación de la infraestructura viaria.  
El estudio presenta un informe sobre el patrimonio arqueológico, paleontológico y etnológico en el que tras analizar los inventarios de la Dirección General de Patrimonio e incorporar los resultados obtenidos de la prospección arqueológica efectuada, concluye que no es necesaria la realización excavaciones arqueológicas en extensión previas al inicio de las obras. No obstante lo anterior, se considera necesario el seguimiento arqueológico por parte de un técnico competente durante el transcurso de la fase de movimiento de tierras. Además, el informe se ha referido a la existencia de dos estructuras de hormigón de planta rectangular localizadas muy próximas a la glorieta número 3 (pk 3+440), que supuestamente formaban parte de la defensa antiaérea en la Guerra Civil española.   
Para la predicción de los niveles sonoros producidos por la carretera se ha empleado un modelo matemático siguiendo las indicaciones de la Guide du Bruit del CETUR. Dada la gran cantidad de edificaciones próximas a la traza, los niveles de inmisión sonora superarán los valores límite en algunos tramos del trazado en la carretera por lo que deberán adoptarse medidas correctoras al respecto.   
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes.  
Bajo este epígrafe se pretende hacer hincapié en los efectos generados por la actuación que, de entre los estudiados en el EIA, presentan mayor relevancia.  
En general este apartado en el EIA se ha tratado de una manera bastante general y en algunos casos con falta de desarrollo en la valoración de algunos de los impactos. Así, el EIA ha valorado como moderado los siguientes impactos:  
- Emisión de polvo a la atmósfera en las zonas residenciales próximas a la traza.  
- Emisión de gases y partículas.  
- Incremento del nivel sonoro.  
- Eliminación o aterramiento del suelo.  
- Eliminación de la vegetación.  
- Modificaciones paisajísticas.  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el programa de vigilancia ambiental  
El estudio de impacto ambiental ha contemplado las medidas correctoras de normal aplicación en este tipo de infraestructuras lineales. Las mismas se encaminan a minimizar los impactos derivados de las acciones que son inherentes a las fases de construcción y explotación de la carretera.  
De las medidas correctoras se quiere señalar la inclusión de un seguimiento arqueológico intensivo por parte de un técnico competente en la materia durante la fase de movimientos de tierra.  
Respecto del impacto acústico, éste ha recomendado la instalación de pantallas acústicas en varios tramos de los diferentes ejes proyectados de diferentes tipologías según el grado de afección. Las tipologías de pantallas acústicas incluidas van desde las de paneles modulares metálicos tipo sándwich de 2 y 3 metros de altura hasta las de tipo mixto de 4 metros de altura total con la parte superior consistente en un panel modular de polimetacrilato de 2 metros de altura.   
El estudio de impacto ambiental incluye una valoración económica de las medidas correctoras a implantar, el cual no presenta un grado de definición suficiente de las unidades de obra resultantes, ni incluye la valoración de las pantallas acústicas a instalar.   
Se ha establecido un programa de vigilancia ambiental que incluye la definición y el alcance de una serie de indicadores para verificar la aplicación y eficacia de las medidas correctoras a ejecutar tanto para la fase de construcción como para la fase de funcionamiento. Así mismo se fija la periodicidad de realización de los informes en los cuales se dará cuenta del cumplimiento del programa así como los efectos derivados de la aplicación de las medidas correctoras y del grado de correspondencia de estos efectos con los que fueron previstos en el estudio de impacto ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, encontrándose incluido el proyecto en el anexo I.8.g.3 del Decreto 32/2006 que modifica el anexo del Decreto 162/1990.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 5 del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la Ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley.  
4. El artículo 16.2.m del Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de construcción Vía Parque del Túria. Manises - Riba-roja de Túria. CV-370, promovido por la Dirección General de Obras Públicas de la Conselleria de Infraestructuras y Transportes, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del estudio de impacto ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.  
  
Segundo  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:  
1. Se atenderá a los condicionantes especificados en el informe del Servicio de Parques Naturales, todos los cuales se asumirán como condicionantes de la presente declaración de impacto ambiental.  
2. Se deberá obtener el informe favorable respecto del trazado proyectado emitido por la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, en informe preceptivo de acuerdo a la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano, debiendo dar traslado del mismo, a esta Dirección General a efectos de que conste en el expediente. En caso de modificar el trazado propuesto ahora evaluado como consecuencia del informe patrimonial, se deberá remitir el nuevo proyecto para su evaluación y emisión de una resolución complementaria al mismo.  
3. El presupuesto del proyecto de construcción deberá incorporar, preferentemente en una única partida, todas las unidades de obra que se refieran a las medidas correctoras a emprender, incluidas las pantallas acústicas proyectadas, y una valoración de todos los costes que se desprendan del programa de vigilancia ambiental. Se deberá incluir en el presupuesto las campañas acústicas que se lleven a cabo durante la fase de explotación de la obra, estas campañas se realizarán con el objetivo de incrementar las medidas correctoras en el caso de que, en el futuro, se sobrepasasen los objetivos de calidad exigidos.  
4. Los materiales de relleno y las zahorras que fuesen necesarias para la ejecución del proyecto, se obtendrán de préstamos o canteras existentes y legalmente autorizadas. En caso de nuevas aperturas se someterán éstas, con carácter previo a su utilización, al procedimiento de declaración de impacto ambiental.   
5. Del mismo modo, los lugares que pudiesen elegirse como vertederos, de acuerdo al Decreto 200/2004, de 1 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se regula la utilización de residuos inertes adecuados en obras de restauración, acondicionamiento y relleno, o con fines de construcción, los excedentes no aprovechados de tierras y piedras no contaminadas de excavación y desmonte, codificados de acuerdo con la Lista Europea de Residuos como LER 17 05 04 y LER 20 02 02, se consideran residuos inertes adecuados y quedan exentos de aplicación del Real Decreto 1481/2001, de 27 de diciembre, por el que se regula la eliminación de residuos mediante depósito en vertedero.  
No obstante, de acuerdo al artículo 6 del decreto referido, los residuos inertes adecuados están sometidos a declaración administrativa, debiendo disponer el titular del residuo que pretenda llevar a cabo la utilización del mismo de la correspondiente autorización administrativa de residuo inerte adecuado mediante resolución de la Dirección General para el Cambio Climático de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda. En el artículo 7 del citado decreto se especifica como iniciar y tramitar el procedimiento para obtener la autorización administrativa de los vertederos a proyectar.  
6. Durante la ejecución de las obras no se desarrollarán trabajos nocturnos que puedan perjudicar el descanso de la población que habita los núcleos más próximos a las mismas, tanto por impactos sonoros como por vibraciones o elevada luminosidad.  
7. El programa de vigilancia ambiental, durante la fase de explotación, incorporará campañas de mediciones con el objetivo de incrementar las medidas correctoras en el caso de que, en el futuro, se sobrepasasen los objetivos de calidad señalados en los puntos anteriores. Como parte de dicho programa de vigilancia ambiental se presentará, ante esta Dirección General, informe de las medidas de protección realizadas, acompañado de las primeras mediciones efectuadas.  
8. La dirección de obra exigirá, una vez ejecutadas y terminadas las obras, la retirada a vertedero controlado de todos aquellos escombros, materiales sobrantes y demás restos de obra que hayan sido depositados, vertidos o abandonados en cualquier área de terreno que se haya visto afectada por las obras ejecutadas.  
9. Asimismo, se recuerda al promotor la prohibición de realizar cualquier vertido no autorizado en la zona. En todo caso, los cambios de aceite, filtros o cualquier otro residuo procedente del mantenimiento de la maquinaria y vehículos, deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor autorizado de Residuos Tóxicos y Peligrosos.  
10. Con el objeto de no aumentar la incidencia negativa sobre la vegetación y el suelo, las instalaciones auxiliares de obra (oficinas, talleres, parque de maquinaria, almacenes, etc.) se construirán sobre terrenos desprovistos de vegetación. Lo mismo se hará respecto a los accesos provisionales a estas instalaciones; en este caso se intentará aprovechar en lo posible el trazado de los caminos agrícolas existentes.  
11. La Dirección General de Obras Públicas realizará las labores de seguimiento y vigilancia contenidas en el programa de vigilancia ambiental plasmando los resultados obtenidos de dicha vigilancia en informes técnicos ambientales a elaborar con carácter trimestral durante el período de garantía de las obras y de los que dará traslado a esta Dirección General para su visto bueno. El primero de dichos informes se remitirá en el plazo de 30 días desde la finalización de las obras y en él se plasmarán, con reportaje fotográfico complementario, las medidas ejecutadas así como el resumen de las incidencias que hubiesen podido aparecer durante el periodo de construcción. Los sucesivos informes recogerán ya el seguimiento y vigilancia de la eficacia de las medidas adoptadas y propondrán, en función de los resultados obtenidos, las medidas correctoras complementarias que se estimen necesarias.  
12. Dada la afección a vías pecuarias, deberá iniciarse, previamente al comienzo de las obras, la tramitación del correspondiente expediente de modificación (o reposición de paso) ante la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Valencia, obteniendo la autorización correspondiente de acuerdo con la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias.   
  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la Ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 7 de octubre de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML