Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6863, del 17-09-2012 (2012/8448)

RESOLUCIÓ de 17 de juliol del 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Càrcer i Callosa d'En Sarrià. Expedient número 243/2008 AIA i 116/2008 AIA.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6863

Data del DOGV
:   17-09-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/8448

CVE


Data del document
:   17-07-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Callosa d'en Sarrià](javascript:void(0))
    * [Càrcer](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 17 de juliol del 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Càrcer i Callosa d'En Sarrià. Expedient número 243/2008 AIA i 116/2008 AIA. [2012/8448]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc,  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients; 243/2008 AIA Càrcer i 116/2008 AIA Callosa d'En Sarrià.  
  
«Declaració d'impacte ambiental de la Modificació Puntual Número 1 de Càrcer  
Dades de l'expedient en el servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 243/2008-AIA.  
Títol: Modificació Puntual núm. 1 del PGOU.  
Promotor: Ajuntament de Càrcer.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Càrcer i CTU.  
Localització: Càrcer (València).  
Descripció del projecte  
1. Objecte de projecte.  
La Modificació Puntual núm. 1 del PGOU té com a objecte set modificacions desenrotllades puntualment sobre parts concretes del pla vigent:  
1. La redelimitació del terme municipal en l'enclavament Tànger, anteriorment pertanyent al municipi de Cotes.  
2. La reclassificació d'una parcel·la de sòl no urbanitzable d'especial protecció per risc d'inundació i especial protecció agrícola de 16.665,48 m² per a convertir-la en sòl dotacional educatiu dins de la xarxa primària.   
3. La modificació d'algunes ordenances del pla general relacionades amb el sòl urbà residencial i l'edificació industrial.  
4. La desqualificació de l'actual parcel·la del centre d'educació primària, de 4.203,78 m², transformant-la en sòl urbà residencial d'eixamplament.  
5. La desclassificació de 9.902,29 m² del sector denominat Sud de sòl urbanitzable residencial sense desenrotllar, atorgant-li la classificació de sòl no urbanitzable comú.  
6. La redelimitació del terme municipal amb Alcàntera del Xúquer en la zona junt amb el sòl dotacional educatiu proposat, per a esmenar un error de delimitació del pla general.  
7. La modificació de la qualificació d'equipament privat a terciari en la UE Aldeamayor.  
Al projecte examinat li és preceptiu la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, per tractar-se d'una modificació d'un pla general d'ordenació urbana que afecta sòl no urbanitzable o suposa alteració o implantació d'ús global industrial en sòl urbanitzable, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
En primer lloc, s'advertix que els apartats 1 i 6 de la modificació puntual es referixen exclusivament a la modificació de límits administratius entre termes municipals, per la qual cosa no seran objecte d'avaluació per la present declaració. El punt 4 es referix a sòl urbà, per la qual cosa tampoc és objecte d'avaluació ambiental. De la mateixa manera l'apartat 7 no serà avaluat per entendre's com una mera confusió en la denominació dels usos.  
Per tot això, seran objecte d'avaluació d'impacte ambiental per la present declaració els apartats núm. 2, 3 i 5 de la Modificació Puntual núm. 1 del PGOU de Càrcer.  
2. descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
El terme municipal de Càrcer se situa an la comarca de la Ribera Alta, província de València. El seu nucli urbà dista 53 km. de la capital de província.  
L'instrument de planejament vigent és el Pla General d'Ordenació Urbana de Càrcer, que va ser aprovat definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme en sessió d'1 de febrer de 2002. Dit pla va ser sotmés al procediment d'avaluació d'impacte ambiental, i va obtindre declaració d'impacte ambiental en sentit favorable-condicionat en data 15 de gener de 2001.  
3. Alternatives.  
No s'han presentat alternatives.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit.  
En data 24 de juliol de 2008, el Servici Territorial d'Ordenació del Territori va remetre documentació relativa a la Modificació Puntual núm. 1 del PGOU a Càrcer. La dita documentació consistia en còpia de la modificació puntual, justificació de la integració territorial, estudi d'impacte ambiental, estudi de paisatge i expedient administratiu, i es va incoar l'expedient corresponent d'avaluació d'impacte ambiental, amb número 243/2008-AIA.  
2. Informació pública.   
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, pel terme d'un mes, junt amb la resta de la documentació tècnica, segons edicte publicat en el DOCV núm. 5647, de 26 de novembre de 2007, i anunci publicat en el diari Las Provincias en data 6 de novembre de 2007.  
  
Durant el període d'informació pública es van presentar dos al·legacions, segons consta en el certificat de la secretaria de l'Ajuntament de Càrcer, emés en data 25 de març de 2008. No cap d'elles té caràcter ambiental.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària.  
En data 15 d'octubre de 2008 el Servici Territorial d'Ordenació del Territori remet l'informe de l'EPSAR i l'informe sobre la disponibilitat de recursos hídrics.  
En data 7 de novembre de 2008 el Servici Territorial d'Ordenació del Territori remitent una còpia de la modificació puntual, justificació de la integració territorial, estudi d'impacte ambiental, estudi de paisatge i expedient administratiu.  
En data 14 de novembre de 2008 es realitza la consulta al Servici d'Ordenació Territorial sol·licitant informe en relació amb el risc d'inundació.  
En data 20 de novembre de 2008 es fa la consulta a la Direcció General de Paisatge sol·licitant informe sobre l'Estudi d'Integració Paisatgística presentat, de conformitat amb l'article 11 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge.  
  
En data 20 de novembre de 2008 es fa el requeriment de documentació al Servici Territorial d'Ordenació del Territori, adjuntant còpia a l'Ajuntament de Càrcer, sol·licitant informe sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del Patrimoni Cultural.  
  
En data 10 de febrer de 2009 l'Àrea de Planificació del Territori i el Litoral remet l'informe PATRICOVA, relatiu a la Modificació Puntual núm. 1 del PGOU de Càrcer (València), elaborat pel Servici d'Ordenació Territorial. En el dit document s'informa desfavorablement respecte a l'apartat segon de la Modificació Puntual.  
Consultes. Informes sectorials i participació  
En l'expedient s'inclouen els següents informes rebuts durant el procés d'avaluació d'impacte ambiental:  
- Sol·licitud d'informe sobre disponibilitat de recursos hídrics suficients a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, en data 7 de novembre de 2007.  
- Informe favorable emés pels Servicis Tècnics de l'Àrea de Carreteres de la Diputació de València, de data 18 de desembre de 2007.  
  
- Sol·licitud de prospecció arqueològica a la Unitat d'Inspecció del Patrimoni Històric i Artístic de València, de data 28 de gener de 2008.  
  
- Certificat de gestió de residus, emés per la secretaria de l'Ajuntament de Càrcer en data 25 de març de 2008, del que s'extrauen els continguts següents:  
... «la gestió de residus sòlids urbans del municipi de Càrcer, es du a terme des de l'1 de gener de 2008 i per 8 anys més per part de l'Empresa denominada TETMA SA. (Tècniques i Tractaments Mediambientals SA) (...) adjudicatària del servici d'arreplegada de residus i neteja de contenidors (...) la gestió en qüestió contempla tant l'arreplega com el transport fins a la planta de Guadassuar, on s'efectua el seu tractament.»...  
... «l'arreplegada de paper-cartó i efectes lleugers s'efectua per part de l'Empresa GIRSA a través de la Mancomunitat de la Ribera Alta, en la qual Ajuntament té delegat el servici d'arreplegada i la seua gestió.»...  
... «l'arreplegada de vidre s'efectua per part del Sr. Agustín Martínez Heras.»...  
- Informe condicionat sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració d'Alcàntera-Càrcer per a admetre els cabals d'aigües residuals generats per la Modificació Puntual, emés per l'EPSAR en data 29 de juliol de 2008.  
- Informe favorable sobre la disponibilitat de recursos hídrics en quantitat i qualitat suficients per a la demanda prevista en la Modificació Puntual, emés per la Mancomunitat d'Aigües Potables d'Alcàntera de Xúquer, Càrcer, Cotes i Sellent en juliol de 2008.  
- Informe PATRICOVA desfavorable respecte a l'apartat segon de la Modificació Puntual núm. 1 del PGOU de Càrcer (València), elaborat pel Servici d'Ordenació Territorial en data 6 de febrer de 2009.  
  
Afeccions legals:  
Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, publicades per la COPUT, sobre els diferents àmbits de la Modificació Puntual s'han detectat les afeccions següents:   
L'àmbit d'actuació del segon apartat de la Modificació Puntual es troba afectat per risc d'inundació de nivell 3 segons el PATRICOVA. A més, es tracta de sòl classificat com no urbanitzable d'especial protecció per risc d'inundació i especial protecció agrícola, en el que es planteja el seu reclassificació en sòl dotacional educatiu per a la construcció d'un nou centre d'educació primària.  
  
Segons la normativa del PATRICOVA:  
El sòl no urbanitzable afectat per risc d'inundació no podrà ser objecte de reclassificació com a sòl urbà o urbanitzable, excepte en els municipis amb elevat risc d'inundació (art. 22.1). Càrcer no s'inclou en la relació de municipis amb elevat risc d'inundació en la Comunitat Valenciana.  
En sòl no urbanitzable afectat per risc d'inundació de nivell 3, es prohibixen, entre altres usos i activitats, els equipaments estratègics com a centres escolars (art. 22.2).  
El Servici d'Ordenació Territorial va informar desfavorablement respecte al risc d'inundació existent en data 6 de febrer de 2009.   
  
L'estudi d'impacte ambiental assenyala, per a la unitat ambiental en què s'inserix esta parcel·la, que el «risc d'inundació és el principal factor que limita per al desenrotllament de qualsevol ús, especialment els usos urbanístics.   
«El Pla General d'Ordenació Urbana de Càrcer va obtindre declaració d'impacte ambiental en data 15 de gener de 2001, en sentit favorable-condicionada. Segons la citada DIA, en relació amb les alternatives que es van analitzar en el seu moment, «l'ampliació del nucli urbà pel seu límit nord va haver-se de rebutjar a causa de l'elevat risc d'inundació que presenta la zona».  
El condicionant 2.ii- de la declaració es transcriu a continuació:  
  
...ii- Considerar la totalitat dels terrenys localitzats al nord del nucli urbà, que s'estenen fins al llit del riu Xúquer, com d'especial protecció per risc d'inundació, amb la necessitat de redactar una normativa pròpia en què no es permeta la construcció de vivendes de cap tipus així com d'activitats que pogueren presentar risc de contaminació davant d'eventuals desbordaments dels rius Sellent i Xúquer, bé per manipular o produir residus, bé per emprar substàncies que pogueren resultar nocives.»...  
Per tot això, no es considera acceptable la situació proposada per al nou dotacional. Se suggerix la seua ubicació al sud del nucli urbà, en terrenys no afectats per risc d'inundació, tenint en compte els criteris establits en la declaració d'impacte ambiental del Pla General de 15 de gener de 2001.  
En relació amb les restants modificacions, no hi ha planejament especial o directrius que imposen limitacions a la requalificació dels àmbits d'actuació basant-se en raons de protecció d'espais naturals, muntanyes d'utilitat pública i jaciments arqueològics.  
Les modificacions plantejades no afecten les vies pecuàries existents en el municipi.   
L'estudi d'impacte ambiental menciona la no afecció al Patrimoni Cultural. També s'assenyala que no hi ha béns o espais mereixedors d'algun tipus de protecció. En tot cas, no consta en l'expedient informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
  
Consideracions ambientals  
1. La major part del terme se situa en l'anomenada plana costanera valenciana, que constituïx una plana que davalla suaument en la direcció sud a nord. Són sòls típics d'horta, caracteritzats per la seua elevada productivitat agrícola, i sotmesos a explotació intensiva de regadiu, dominats per cítrics i fruiters.  
El riu Xúquer constituïx el principal llit natural del terme municipal. També mereixen menció especial el riu Sellent, afluent del Xúquer que desemboca en el propi terme, així com altres barrancs que el recorren. També s'ha desenrotllat un important sistema de canalització per al reg que s'abastix fonamentalment de les aigües procedents de la séquia d'Escalona, el riu Sellent i les extraccions efectuades en alguns pous existents en el terme.  
La zona pertany a la unitat hidrogeològica del Caroc nord. El sistema aqüífer és excedentari, i la vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies és alta en la pràctica totalitat del terme municipal.  
  
Segons l'estudi d'impacte ambiental este risc es considera salvaguardat per la connexió de les xarxes individuals d'abocament d'aigües negres a la general de col·lectors del municipi i conduïdes a la depuradora.  
2. La vegetació potencial es caracteritza pel domini d'omedes, formant comunitats que marquen el pas cap a la vegetació climatòfila de carrascars, situada entre esta i les xopades del marge dels cursos fluvials.  
La vegetació preexistent ha sigut eliminada a fi d'obtindre productivitat agrícola de les terres més fèrtils, incloent-hi els espais limítrofs al riu. Predominen els cítrics i varietats de fruiters d'os, junt amb formacions edàfiques de caràcter nitròfil. L'ús indiscriminat de productes fet i zoosanitaris ha causat efectes negatius sobre la vegetació i fauna.  
  
Només en els marges del Xúquer poden trobar-se restes de la vegetació primitiva i de ribera. Els límits d'altres llits naturals i séquies també presenten espècies pròpies de mitjans aquàtics.  
3. El grau d'antropització ha comportat la degradació de la vegetació i reducció de la biodiversitat faunística, per això ha quedat una estructura ecològica simplificada i vinculada al medi agrari.  
4. Les comunicacions amb altres municipis són senzilles, no es pot parlar amb propietat de barreres naturals.   
L'EDAR situada en el límit entre els termes d'Alcàntera del Xúquer i Càrcer tracta conjuntament les aigües residuals d'ambdós municipis.  
  
El servici d'arreplegada municipal realitza una recollida selectiva de residus sòlids urbans, que són posteriorment gestionats per empreses autoritzades. Els residus inerts s'arreplegaran i gestionaran a través d'instal·lació autoritzada segons els canals previstos per la legislació vigent.  
5. El terme municipal de Càrcer presenta un clima típicament mediterrani, amb hiverns suaus i estius calorosos i secs. Hi ha dos màxims pluviomètrics, un absolut a la tardor, sovint en forma de pluges torrencials, i un altre relatiu a la primavera.  
Els vents dominants són els de component este i oest. Els primers predominen a l'estiu i es relacionen amb el règim de brises i costaner. Els segons són més freqüents a l'hivern.  
Les característiques orogràfiques de la zona permeten preveure una bona dispersió atmosfèrica dels contaminants.   
6. En matèria de contaminació acústica, l'estudi d'impacte ambiental fita els horaris de producció de sorolls durant les obres i indica que es disposaran les mesures adequades per a garantir el compliment dels nivells màxims previstos.  
7. El paisatge dominant en la zona són els cultius de cítrics representatius de la Comunitat Valenciana.   
El municipi de Càrcer és molt homogeni, en el que només la proximitat al riu i la relació amb el nucli de població constituïxen factors rellevants. Es tracta d'un paisatge antropotitzat de forma més intensa en les proximitats del nucli urbà, i dotat d'una gran continuïtat agrícola en les àrees no urbanitzades.  
8. L'estudi d'impacte ambiental identifica i valora els possibles impactes ambientals que poden derivar-se de l'actuació proposada, considerant-los com a mínims i assumibles.  
Les principals mesures correctores es recolzen en el control dels abocaments i la contaminació dels aqüífers, garantir la correcta gestió dels residus, la selecció d'espècies vegetals i la integració paisatgística, aplicant-se totes i cada una de les mesures proposades, sempre que no entren en contradicció amb la present declaració d'impacte ambiental.  
  
9. En relació amb la desclassificació de part (9.902,29 m²) del sector denominat sud de sòl urbanitzable residencial proposada en l'apartat 5 de la Modificació Puntual, no hi ha raons mediambientals que justifiquen dita desclassificació de sòl. S'observa que la justificació de la proposta atén únicament a raons de propietat dels terrenys.  
  
L'article 54.3 b) de la Llei Urbanística Valenciana, quant als criteris de delimitació de sectors i del seu desenrotllament seqüencial, assenyala el següent: Dit «traçat mai no es determinarà amb l'exclusiu propòsit d'ajustar-lo a límits de terme municipal o a límits de propietat. Quan la més idònia conformació de l'ordenació urbanística aconselle un traçat coincident amb eixos límits, el pla haurà d'acreditar que eixa coincidència obeïx a fins concrets i acords amb la potestat pública de planejament, no a la mera conveniència d'ajustar les seues determinacions a condicions predials o administratives preexistents i alienes al benestar futur de la població».  
Es recorda que, segons les consideracions realitzades en l'avaluació d'impacte ambiental del planejament vigent, el creixement natural del nucli urbà es proposava pel sud davant del risc d'inundació existent al nord del nucli urbà i la impossibilitat física de fer-ho en les altres dos direccions. Segons se cita textualment en la DIA de 15 de gener de 2001:  
«El plantejament del projecte presentat, en relació amb el desenrotllament urbanístic (...) afavorix el creixement natural del nucli urbà davant de l'eventual escassetat de sòl urbanitzable residencial en l'única via possible si s'analitza la situació de partida, ja que la presència del municipi d'Alcàntera del Xúquer i del riu Sellent a l'est i a l'oest, respectivament, i l'elevat índex d'inundabilitat dels sòls localitzats al nord no permeten opcions més clares de creixement. Al mateix temps s'aposta per racionalitzar els usos del sòl desclassificant aquells que, per diverses causes, no s'han desenrotllat, i classificant altres que per causa dels assentaments realitzats tenen característiques pròpies d'un sòl urbanitzable i/o urbà»  
10. En relació amb la modificació d'algunes ordenances del pla general relacionades amb l'edificació industrial, i a manera d'aclariment, s'apunta que la modificació de l'article 5.40 de les normes urbanístiques substituint l'ús dominant «Ind.1. Industrial lleuger, compatible amb la vivenda» per «Ind.2. Industrial mitjà», implicaria al seu torn la modificació de l'article 6.6 b), el títol de la qual passaria a ser «b) Ind.2. Ús industrial mitjà» en compte de «b) Ind.2. Ús industrial mitjà. Enclavat en zones no residencials».  
Atés que esta modificació de l'ús dominant per a la zona de tolerància industrial afecta un àmbit reduït, on a més es dóna cobertura a un ús preexistent, es pot considerar que els seus efectes sobre el medi ambient no són significatius.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de medi ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
S'estima acceptable, als efectes ambientals i sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritats sectorials que se li apliquen, l'apartat núm. 3 de la Modificació Puntual núm. 1 del PGOU de Càrcer, promoguda per l'Ajuntament de Càrcer, que modifica algunes ordenances del Pla General relacionades amb el sòl urbà residencial i l'edificació industrial, sempre que es modifique l'article 6.6 b) de les ordenances del Pla General, el títol del qual passaria a ser «b) Ind.2. Ús industrial mitjà» en compte de «b) Ind.2. Ús industrial mitjà. Enclavat en zones no residencials».  
  
Segon  
S'estima no acceptable, als efectes ambientals i sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritats sectorials que se li apliquen, els apartats núm. 2 i núm. 5 de la Modificació Puntual núm. 1 del PGOU de Càrcer, promoguda per l'Ajuntament de Càrcer, per les raons següents:  
  
a) Apartat núm. 2, consistent en la reclassificació d'una parcel·la de sòl no urbanitzable d'especial protecció per risc d'inundació i especial protecció agrícola de 16.665,48 m² per a convertir-la en sòl dotacional educatiu dins de la xarxa primària:   
D'acord amb l'informe respecte al risc d'inundació existent, elaborat pel Servici d'Ordenació Territorial en data 6 de febrer de 2009 :  
  
- L'àmbit d'actuació es troba afectat per risc d'inundació 3 segons el Pla d'Acció Territorial de Riscos d'Inundació de la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
- El sòl no urbanitzable afectat per risc d'inundació no podrà ser objecte de reclassificació com a sòl urbà o urbanitzable, excepte en els municipis amb elevat risc d'inundació (art. 22.1 de la Normativa). Càrcer no s'inclou en eixa relació de municipis.  
  
- Segons l'article 22.2 de la normativa, en sòl no urbanitzable afectat per risc d'inundació de nivell 3 es prohibixen, entre altres usos i activitats, els equipaments estratègics com a centres escolars.  
  
Així mateix l'avaluació ambiental del Pla General ja indicava que el creixement del nucli urbà no podia desenrotllar-se cap al nord.   
b) Apartat núm. 5, consistent en la desclassificació de 9.902,29 m² del Sector denominat «Sud» de sòl urbanitzable residencial sense desenrotllar, atorgant-li la classificació de sòl no urbanitzable comú:  
  
El motiu de la desclassificació de sòl no s'empara en raons mediambientals, sinó que, aïna al contrari, atén a criteris de propietat dels terrenys. A estos efectes, cal recordar que l'avaluació ambiental del Pla General indicava que l'única via de creixement possible per al nucli urbà havia de ser cap al sud.  
  
  
Tercer  
Es notifica les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
La present declaració d'impacte ambiental serà publicada en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental. El que li notifique per al seu coneixement i efectes oportuns.  
  
València, 23 de març de 2009. La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno»  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 116/08-AIA.  
Promotor: Cerámica Mayor SA.  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.   
Objecte del projecte: sol·licitud de l'autorització ambiental integrada per a la fabricació de rajoles i paviments ceràmics.  
Localització: Paratge el Planet en les proximitats de la localitat de Callosa d'en Sàrria (Alacant).  
Ref. Òrgan substantiu: 047/07 IPPC SClCo/RLG.   
Descripció del Projecte  
1 .Característiques   
Les instal·lacions de Cerámica Mayor SA se situen en el paratge denominat el Planet, a pocs més de 1000 metres de Callosa d'en Sàrria (Alacant), i fabriquen rajoles i paviments ceràmics (gres).   
La superfície del terreny construït, incloent-hi les ampliacions, és de 24.949,68 m², sobre un solar de 79.512 m² que és propietat de la societat. En les instal·lacions hi ha dos naus industrials, en la nau més antiga es fabriquen rajoles i en la nau nova es produïxen paviments ceràmics.  
  
La qualificació urbanística dels terrenys on s'emplaça l'actuació, segons el vigent PGOU del municipi, és de sòl urbanitzable no programat d'ús industrial.  
Cerámica Mayor SA. Vol ampliar les instal·lacions per a produir paviment ceràmic i no té l'autorització ambiental integrada.  
La capacitat de producció de productes ceràmics per mitjà d'enfornat supera les 75 tones diàries, per la qual cosa està sotmesa a avaluació d'impacte ambiental, perquè està catalogada en l'annex I, Grup 4, lletra «l» del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de Projectes. Per idèntica raó, l'actuació també està sotmesa a autorització ambiental integrada, segons el Grup 3.5 de l'annex I de la llei 16/2002, d'1 de juliol, de Prevenció i Control Integrats de la Contaminació.  
  
Amb l'ampliació de les instal·lacions s'augmenta al doble la capacitat de producció de gres, el consum d'aigua s'incrementa un 23%, l'energia elèctrica el 40,1%, el consum de gas natural el 30,3%, amb l'excepció de les argiles per a rajoles, la resta de matèries primeres es dupliquen.  
El subministrament d'aigua per a ús industrial prové majoritàriament de la comunitat de regants, de la qual la societat és copropietària. L'aigua destinada als lavabos, dutxes i oficines procedix de la xarxa d'abastiment municipal. En cas de faltar l'aigua de la comunitat de regants s'empra el subministrament municipal.  
Les matèries primeres que intervenen en el procés són: aigua, argiles per a fabricar rajoles, argiles per a fabricar gres, feldspats, baratots, carbonat de bari, esmalts, envasos, palés, embalatges i gas natural.  
El procés de fabricació de rajoles ceràmiques s'inicia amb la recepció de les argiles, que es reduïx de grandària per trituració i classificació i després s'emmagatzemen en tremuges. L'argila homogeneïtzada es mescla amb aigua en la pastadora i se la fa passar per una màquina d'extrudir, que li extrau l'aire per mitjà d'una bomba de buit i li dóna forma de rajola contínua, el qual es talla a la seua eixida en rajoles individuals. Les rajoles es carreguen en una vagoneta, passen per un assecador continu i posteriorment entren en el forn túnel. Les rajoles olles es descarreguen, classifiquen, es paletitzen i se submergixen en aigua per a llevar-los les sals superficials que pogueren tindre; els palets s'emmagatzemen en els patis, en espera de ser expedits als clients.  
El procés de fabricació dels paviments ceràmics (gres) comença amb la recepció de les argiles i altres matèries primeres en dos tremuges, es disgreguen en una esmicoladora i es trituren en un molí d'impacte, fins a reduir els fragments a una grandària determinat; després es passen les matèries primeres a una tremuja intermèdia, des d'on s'alimenta un molí pendular que funciona en combinació amb un filtre de mànegues, que actua d'element classificador, el producte mòlt s'emmagatzema en tremuges.   
El producte arriba a la màquina pastadora i passa a continuació a la màquina d'extrudir, allí perd l'aire i a la seua eixida es forma una peça contínua, que es talla i dóna lloc als suports.   
Els suports es recobrixen d'una capa d'esmalt ceràmic, es decoren i passen als assecadors, després continuen el recorregut per l'interior dels forns; es descarreguen posteriorment, es classifiquen per qualitats, es paletitzen i s'emmagatzemen en el pati, en espera de ser expedits als clients.   
L'energia consumida prové fonamentalment del gas natural. L'any 2005 el consum total de gas natural va ser de 76.813.856 kwh i el d'energia elèctrica d'uns 9.300.330 kwh, l'ampliació de la fàbrica de gres incrementaria el consum en uns 2.900.000 kwh.  
La fàbrica disposa de dos motors a gas natural que s'empren per a generar electricitat i subministrar gasos de combustió als assecadors.  
  
Les aigües residuals industrials es generen en les línies d'esmaltat, estes aigües s'emmagatzemen en una bassa i es valoren pastant-les amb l'argila.   
Les aigües residuals domèstiques provenen dels servicis i es tracten en una depuradora d'oxidació biològica. L'efluent sobrant s'aboca a un llit de riu pròxim, junt amb les aigües pluvials.  
Les emissions atmosfèriques canalitzades de partícules i gasos procedixen de la combustió del gas natural en dos forns i assecadors continus Sacmi i Barbieri i Tarozzi, del forn túnel i els seus dos assecadors de rajoles; de tres forns discontinus, d'un assecador discontinu, de dos motors de cogeneració i tres filtres de mànegues. El forn marca Forniker s'ha donat de baixa.   
Els residus perillosos que genera Cerámica Mayor, SA. són: olis usats procedents del manteniment de la maquinària industrial, bateries elèctriques usades, filtres usats d'oli de locomoció, draps contaminats, guants contaminats amb greix, palets contaminats amb greix, adsorbents, bidons d'oli buits, envasos d'esmalts, envasos de pintures ceràmiques, tubs fluorescents, escats i esponges contaminades i cocció d'esmalt buits.  
Els residus no perillosos generats amb l'activitat són: ferralla, plàstics, cartons, fleixos i altres restes d'embalatges, residus sòlids assimilables a urbans, partícules de la mòlta arreplegues pels filtres de depuració, partícules arreplegues pels filtres en la línia d'engobat (sense esmalts), mànegues dels filtres de depuració de la zona de trituració i classificació d'argiles, peces cuites defectuoses, peces defectuoses sense coure i sense esmaltar, floculants, corrons ceràmics usats del forn, material refractari, residus de material elèctric (codi LER 16 02 14), cartutxos de tóner d'impressió diferents dels especificats en el codi 08 03 17, i barbotina.  
2 Alternatives mediambientals  
Per tractar-se d'una fàbrica establida i en funcionament des de fa anys, no és procedent analitzar les alternatives mediambientals de l'emplaçament actual.  
El titular fabrica els seus productes amb les millors tècniques disponibles, per la qual cosa tampoc es plantegen alternatives a este aspecte.  
Tramitació Administrativa  
1. Tramitació  
En data 19 de febrer de 2008, el Servici de Control Integrat de la Contaminació remitent un exemplar de l'estudi d'impacte ambiental, una còpia del projecte bàsic de sol·licitud d'autorització ambiental integrada i el document de síntesi; sol·licita que se li informe sobre la idoneïtat de la documentació per a sotmetre-la a avaluació d'impacte ambiental. S'obri l'expedient de consulta 78/08-CON.  
El 14 d'abril de 2008, el Servici de Control Integrat de la Contaminació aporta el resultat del tràmit d'informació pública i sol·licita l'avaluació d'impacte ambiental del referit projecte. S'obri l'expedient 116/08-AIA i es tanca l'expedient de consulta 78/08-CON.  
  
El 9 de juliol de 2008 se li requerix al promotor una documentació complementària, a través de l'òrgan substantiu.  
En data 26 de setembre de 2008 se li reitera la documentació complementària al promotor, per mitjà de l'òrgan substantiu, i se li advertix de caducitat.  
El 6 de novembre de 2008, el Servici de Control Integrat de la Contaminació remet una còpia de l'informe de l'arquitecte municipal de Callosa d'en Sàrria, sobre l'adequació de l'activitat a tots aquells aspectes que siguen de competència municipal. També adjunta una còpia del requeriment dirigit al promotor, perquè remeta una proposta de conveni justificatiu de les disposicions relatives al règim de fora d'ordenació de l'art. 11 de les normes urbanístiques del Pla General d'Ordenació Urbana de Callosa d'en Sàrria, el fi de la qual és l'autorització d'obres i instal·lacions en el dit sòl.  
El 18 de desembre de 2008, el Servici de Control Integrat de la Contaminació remitent una còpia de la documentació complementària aportada per l'empresa, i còpia de l'anunci publicat en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana per al tràmit d'informació pública del projecte.  
  
12. Informació pública  
La Direcció General per al Canvi Climàtic va sotmetre l'expedient a informació pública i va publicar, a este efecte, un anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana núm. 5728, del 26 de març de 2008; una vegada transcorregut el termini de 30 dies hàbils, no es van presentar al·legacions.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
El 9 de juliol de 2008 se li requerix al promotor una documentació complementària, a través de l'òrgan substantiu, sobre els continguts següents:  
Productes que fabrica Cerámica Mayor, SA.   
Procés de fabricació i diagrama de procés per a cada producte.  
Còpia de les fitxes de seguretat de les matèries primeres.  
Certificat de compatibilitat urbanística dels terrenys on s'emplaça l'actuació.  
Pla en planta on es mostren:  
El punt d'abocament de l'efluent depurat de les aigües residuals domèstiques.   
Els filtres depuradors de partícules empleats i la seua presa d'aspiració corresponents.   
La situació de les arreplegades de les argiles.   
El filtre per via humida i la seua presa d'aspiració.  
En les proximitats de la nau 1 hi ha un depòsit de 30 m³ del qual es desconeix el seu contingut.  
Còpia de l'última auditoria dels nivells acústics de recepció externs realitzada per una entitat col·laboradora en matèria de qualitat ambiental (ECMCA), i còpia del llibre oficial de registre de les auditories acústiques realitzades fins a la data. Pla en planta amb la situació dels punts de mesurament.  
En el pla en planta dels focus d'emissió figura un fogueret de corfes i un fogueret calfament. Es vol saber si empren altres combustibles alternatius, perquè en la documentació no es comenta.  
Còpia de l'última auditoria d'emissions atmosfèriques realitzada per ECMCA i còpia dels autocontrols anotats en el llibre oficial de registre.  
Documents d'acceptació de residus pels gestors autoritzats.  
  
Càlcul de l'altura de les ximeneres on s'aplique l'annex II de l'Orde de 18 d'octubre de 1976 (Ministeri d'Indústria); en cas contrari, indicar les ximeneres que disposen de tir forçat.  
Mesures que s'apliquen en els arreplegues d'argiles per a mitigar les emissions difuses de partícules a l'atmosfera i corregir l'impacte visual.  
Explicar si els fums que ixen dels forns on couen la ceràmica esmaltada realitzen algun tractament per a eliminar els elements químics, diferents dels gasos de la combustió, amb anterioritat o de forma simultània al pas pels filtres de depuració.  
  
Informes sectorials   
S'han sol·licitat informes l'Ajuntament de Callosa d'en Sàrria i al Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric.  
Informe del Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric  
La consulta realitzada a este organisme versa sobre les mesures correctores que han d'aplicar-se als fums que ixen dels forns, considerant que les aigües residuals industrials s'utilitzen en el pastat de les argiles i contenen cations metàl·lics pesats.  
El Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric informa el següent:  
«L'empresa haurà d'implantar aquelles mesures correctores indicades en l'estudi d'impacte ambiental i en el projecte bàsic redactat pel promotor, de tal manera que complisquen amb els límits establits en la legislació.  
En tot cas, s'adoptaran mesures correctores addicionals de la contaminació si la concentració de contaminants en el mig receptor és tal que no es pot assegurar la dispersió dels gasos emesos per la ximenera».  
  
Informe de l'Ajuntament de Callosa d'En Sàrria: L'Ajuntament no ha remés l'informe encara.  
Afeccions Legals Mediambientals: D'acord amb la informació continguda en els sistemes d'informació geogràfica de la Conselleria de medi ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, el projecte no presenta afeccions legals sobre ens mediambientals protegits per la legislació vigent.  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats de forma important pel projecte de l'activitat  
La fabricació de rajoles i paviments ceràmics és una activitat que consumix quantitats importants d'energia i genera emissions de partícules sòlides i gasos a l'atmosfera. També es produïxen residus, vibracions i contaminació acústica.   
S'incrementa la densitat de circulació de vehicles amb matèries primeres i mercaderies per les carreteres locals.  
2. Identificació i valoració dels impactes   
Els impactes que causa l'activitat sobre el medi ambient han sigut identificats i valorats en l'estudi d'impacte ambiental.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.   
Els productes defectuosos, tant olles com crus, es trituren i valoren incorporant-los al procés productiu, igual que les aigües residuals industrials i les partícules depurades pels filtres.  
Els palets defectuosos són retirats i reparats per l'empresa venedora.   
Els envasos industrials retornables són gestionats d'acord amb el conveni establit entre la Conselleria de medi ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge i les associacions ANFFECC I ASCER per al depòsit, devolució i retorn dels mateixos. Els envasos no retornables són arreplegats per un gestor autoritzat.  
Durant la visita a les instal·lacions s'ha observat que alguns depòsits contaminats, encara que buits i en espera de ser retirats per un gestor autoritzat, es trobaven emmagatzemats en l'exterior i a la intempèrie.  
  
Els residus perillosos no s'emmagatzemen en un lloc, s'acumulen pròxims al lloc d'origen. Les bateries elèctriques inservibles s'emmagatzemen sobre palets en l'interior de l'edifici, fins a la seua retirada per un gestor autoritzat. Els residus perillosos se segreguen dels no perillosos, però els envasos no tenen etiquetes identificatives i la ferralla s'emmagatzema dispersa per l'interior i exterior de les instal·lacions.  
Els residus de les oficines i del laboratori s'emmagatzemen in situ fins a la seua arreplega.  
Per a depurar les emissions de partícules a l'atmosfera s'empren 3 filtres de mànegues, un separador per via humida, així com un filtre individual per cada sitja, molí i pastadora.  
Els arreplegades se situen en la part exterior de les instal·lacions, estan compartimentats i tan sols sis es troben coberts. La distància d'estos al centre urbà de Callosa d'En Sàrria supera els 1000 metres.  
  
El promotor no ha acreditat l'estanquitat de les basses d'aigües sanitàries ni de la bassa que arreplega les aigües residuals industrials.  
Cerámica Mayor SA no produïx abocament d'aigües residuals industrials, perquè les valora completament en el pastat de l'argila.   
Les aigües residuals domèstiques es tracten en una depuradora biològica i el seu efluent sobrant s'aboca al llit pròxim junt amb les aigües pluvials interceptades per les instal·lacions.  
Totes les ximeneres tenen tir forçat i els ventiladors es troben insonoritzats, excepte el ventilador de la ximenera dels assecadors de rajoles.   
L'última auditoria sobre emissions atmosfèriques, realitzada per Eurocontrol, entitat col·laboradora en matèria de qualitat ambiental (ECMCA)data, del 30 de setembre de 2003 i certifica que el forn i l'assecador marca SACMI, el forn túnel ASICER núm. 1, i els assecadors ASICER 1 i 2, complixen amb els valors límit d'emissió per als diferents contaminants avaluats, prenent com a referència els límits fixats en l'apartat 27 de l'Annex IV, del Decret 833 1975/, de 6 de Febrer, pel qual es desplega la Llei 38 1972/, de 22 de Desembre, de protecció de l'ambient atmosfèric. No s'han realitzat auditories de la resta de les ximeneres existents i a més han transcorregut més de 3 anys des de l'última auditoria executada.  
Cerámica Mayor SA no ha remés cap auditoria sobre els nivells acústics de recepció externs.   
L'exterior de les instal·lacions es troba pavimentat en la pràctica totalitat, tan sols en la zona d'arreplegues queda pendent una xicoteta superfície, la qual es troba en obres.   
Els arreplegues de matèries primeres no són visibles des de nuclis poblats ni vies d'accés, la conca visual és molt reduïda.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx, segons el que preveu en l'annex I, grup 4, lletra l, del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de Projectes, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell; segons es desprén de l'Article 3.1, del citat Reial Decret Legislatiu 1/2008.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989 d'Impacte Ambiental.  
4. L'article 16, apartat 2, lletra m, del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de medi ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals, el Projecte Bàsic de la Societat Ceràmica Major, SA, per a la fabricació de rajoles i paviments ceràmics, a fi d'obtindre la corresponent autorització ambiental integrada; sense perjuí de les autoritzacions administratives que li siguen preceptives, sempre que el projecte es desenrotlle segons la documentació tècnica aportada i les prescripcions següents:  
  
1. El sentit d'esta declaració queda supeditat que, prèviament a la seua aprovació davant de l'òrgan substantiu, Cerámica Mayor, SA, obtinga el certificat de compatibilitat urbanística favorable per als terrenys en què s'emplaça l'actuació.  
2. Es mantindrà constantment humitejada la superfície de les matèries primeres arreplegades a l'aire lliure, i es disposarà d'un registre dels cabals empleats. Com a alternativa a la humectació, els arreplegues han de romandre coberts per lones quan no estiguen sent manipulats.   
  
3. Per a evitar vessaments, a l'entrada i eixida de la fàbrica es controlarà i exigirà que els camions circulen amb la caixa coberta i tancada.  
4. Per a previndre l'arrossegament de partícules per l'escolament que s'origina en les instal·lacions, els espais exteriors de les instal·lacions, excepte les piles de matèries primeres acumulades en els arreplegues, romandran nets de llims, arenes, argiles i la resta de partícules de qualsevol naturalesa. La canaleta existent en els arreplegues i la seua arqueta es netejaran amb regularitat.  
5. Els residus tòxics i perillosos se segregaran i emmagatzemaran etiquetatges i classificats per tipus i es guardaran davall coberta en un lloc ventilat, proveït de solera impermeable. Els residus en estat líquid es col·locaran sobre cubetes de seguretat, cada cubeta tindrà un volum igual o superior al 10% del recipient de major volum o a la suma de tots els volums, el que resulte major, i/o el recinte disposarà d'una canaleta impermeabilitzada disposada perimetralment dins del recinte i de dimensions adequades per a albergar els possibles vessaments accidentals. Els residus seran arreplegats per gestors autoritzats sense que el seu emmagatzematge sobrepasse els sis mesos.  
6. Cerámica Mayor, SA haurà de realitzar auditories de les emissions atmosfèriques de les ximeneres existents cada 3 anys, per mitjà d'una entitat col·laboradora en matèria de qualitat ambiental, i mesuraments d'autocontrol amb la periodicitat que estime l'òrgan substantiu, en compliment dels articles 21 i 29 de l'Orde de 18 d'octubre de 1976 (Ministeri d'Indústria), sobre prevenció i correcció de la contaminació atmosfèrica d'origen industrial, i l'article 7.1.7 de la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera, les quals anotarà en el Llibre oficial de Registre per a Activitats Potencialment Contaminants, segons el model de l'annex lV de l'esmentada Orde.  
  
7. Per a complir allò que s'ha estipulat pels articles 12.1, 36.1, 37.1 i 37.3 de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de Protecció Contra la Contaminació Acústica i una vegada concedida l'autorització ambiental integrada, Cerámica Mayor SA haurà de mesurar els nivells acústics de recepció externs, en el termini que determine l'òrgan substantiu.   
Sense perjuí que l'esmentat organisme ordene una freqüència major, el promotor mesurarà els nivells acústics de recepció externs almenys cada 5 anys, els quals no superaran els 70 dB(A) de dia, ni els 60 dB(A) de nit, si la classificació urbanística dels terrenys resultara ser d'ús industrial; si la classificació fora terciària, llavors els límits serien de 65 dB(A) de dia i 55 dB(A) de nit.  
El promotor anotarà els mesuraments en el llibre oficial i en remetrà una còpia a l'autoritat administrativa substantiva; si se sobrepassaren els esmentats llindars, llavors adjuntarà les mesures pal·liatives corresponents.   
8. S'haurà d'acreditar, per mitjà de certificat expedit per tècnic competent, la impermeabilitat de les basses on s'emmagatzemen les aigües residuals industrials i les aigües residuals sanitàries.  
9. Les bateries de plom elèctriques hauran d'emmagatzemar-se en depòsits especials per a este tipus de residus.  
10. A fi de garantir la disponibilitat de recursos hídrics per a l'activitat, Cerámica Mayor SA haurà de regularitzar l'explotació d'aqüífers davant dels organismes de conca corresponents, d'acord amb el que establix la Llei d'Aigües.  
11. S'hauran d'obtindre les autoritzacions preceptives en matèria d'abocaments a llit públic.  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produïx indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjuí d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 2 d'abril de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: María Ángeles Centeno Centeno».  
  
València, 17 de juliol de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6863, del 17-09-2012 (2012/8448)

RESOLUCIÓN de 17 de julio de 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los terminos municipales de Càrcer y Callosa d'En Sarrià. Expediente número 243/2008 AIA y 116/2008 AIA.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6863

Fecha DOGV
:   17-09-2012

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2012/8448

CVE


Fecha del documento
:   17-07-2012

Organismo emisor
:   Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Callosa d'en Sarrià](javascript:void(0))
    * [Càrcer](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 17 de julio de 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los terminos municipales de Càrcer y Callosa d'En Sarrià. Expediente número 243/2008 AIA y 116/2008 AIA. [2012/8448]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el termino señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, y sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo,  
  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes; 243/2008 AIACàrcer y 116/2008 AIA Callosa d'En Sarrià.  
  
«Declaración de impacto ambiental de la Modificación Puntual Numero 1 de Càrcer  
Datos del expediente en el servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 243/2008 - AIA.  
Título: Modificación Puntual núm. 1 del PGOU.  
Promotor: Ayuntamiento de Càrcer.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Càrcer y CTU.  
Localización: Càrcer (Valencia).  
Descripción del proyecto  
1. Objeto de proyecto.  
La Modificación Puntual núm. 1 del PGOU tiene por objeto siete modificaciones desarrolladas puntualmente sobre partes concretas del plan vigente:  
1. La redelimitación del término municipal en el Enclave Tánger, anteriormente perteneciente al municipio de Cotes.  
2. La reclasificación de una parcela de suelo no urbanizable de especial protección por riesgo de inundación y especial protección agrícola de 16.665,48 m² para convertirla en suelo dotacional educativo dentro de la Red Primaria.   
3. La modificación de algunas ordenanzas del plan general relacionadas con el suelo urbano residencial y la edificación industrial.  
4. La descalificación de la actual parcela del centro de educación primaria, de 4.203,78 m², transformándola en suelo urbano residencial de ensanche.  
5. La desclasificación de 9.902,29 m² del sector denominado Sur de suelo urbanizable residencial sin desarrollar, otorgándole la clasificación de suelo no urbanizable común.  
6. La redelimitación del término municipal con Alcántara del Xúquer en la zona junto al suelo dotacional educativo propuesto, para subsanar un error de delimitación del plan general.  
7. La modificación de la calificación de equipamiento privado a terciario en la UE Aldeamayor.  
Al proyecto examinado le resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, por tratarse de una modificación de un plan general de ordenación urbana que afecta a suelo no urbanizable o supone alteración o implantación de uso global industrial en suelo urbanizable, según se desprende del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
En primer lugar, se advierte que los apartados 1 y 6 de la Modificación Puntual se refieren exclusivamente a la modificación de límites administrativos entre términos municipales, por lo que no serán objeto de evaluación por la presente declaración. El punto 4 se refiere a suelo urbano, por lo que tampoco es objeto de evaluación ambiental. De igual forma el apartado 7 no será evaluado por entenderse como una mera confusión en la denominación de los usos.  
Por todo ello, serán objeto de evaluación de impacto ambiental por la presente declaración los apartados núm. 2, 3 y 5 de la Modificación Puntual núm. 1 del PGOU de Càrcer.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
El término municipal de Càrcer se sitúa en la comarca de la Ribera Alta, provincia de Valencia. Su casco urbano dista 53 km. de la capital de provincia.  
El instrumento de planeamiento vigente es el Plan General de Ordenación Urbana de Càrcer, que fue aprobado definitivamente por la Comisión Territorial de Urbanismo en sesión de 1 de febrero de 2002. Dicho Plan fue sometido al procedimiento de evaluación de impacto ambiental, y obtuvo declaración de impacto ambiental en sentido favorable-condicionado en fecha 15 de enero de 2001.  
3. Alternativas.  
No se han presentado alternativas.  
Tramitación administrativa  
1. Admisión a trámite.  
En fecha 24 de julio de 2008, el Servicio Territorial de Ordenación del Territorio remitió documentación relativa a la Modificación Puntual núm. 1 del PGOU en Càrcer. Dicha documentación consistía en copia de la modificación puntual, justificación de la integración territorial, estudio de impacto ambiental, estudio de paisaje y expediente administrativo, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental, con número 243/2008-AIA.  
2. Información pública.  
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, por el término de un mes, junto con el resto de la documentación técnica, según edicto publicado en el DOCV núm. 5647, de 26 de noviembre de 2007, y anuncio publicado en el diario Las Provincias en fecha 6 de noviembre de 2007.  
Durante el periodo de información pública se presentaron dos alegaciones, según consta en el certificado de secretaría del Ayuntamiento de Càrcer, emitido en fecha 25 de marzo de 2008. Ninguna de ellas tiene carácter ambiental.  
3. Peticiones de información o documentación complementaria.  
En fecha 15 de octubre de 2008 el Servicio Territorial de Ordenación del Territorio remite informe de la EPSAR e informe sobre la disponibilidad de recursos hídricos.  
En fecha 7 de noviembre de 2008 el Servicio Territorial de Ordenación del Territorio remite copia de la modificación puntual, justificación de la integración territorial, estudio de impacto ambiental, estudio de paisaje y expediente administrativo.  
En fecha 14 de noviembre de 2008 se realiza consulta al Servicio de Ordenación Territorial solicitando informe en relación con el riesgo de inundación.  
En fecha 20 de noviembre de 2008 se realiza consulta a la Dirección General de Paisaje solicitando informe sobre el Estudio de Integración Paisajística presentado, de conformidad con el artículo 11 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje.  
En fecha 20 de noviembre de 2008 se realiza requerimiento de documentación al Servicio Territorial de Ordenación del Territorio, adjuntando copia al Ayuntamiento de Càrcer, solicitando informe sobre la conformidad del proyecto con la normativa de protección del Patrimonio Cultural.  
En fecha 10 de febrero de 2009 el Área de Planificación del Territorio y el Litoral remite informe PATRICOVA, relativo a la Modificación Puntual núm. 1 del PGOU de Càrcer (Valencia), elaborado por el Servicio de Ordenación Territorial. En dicho documento se informa desfavorablemente respecto al apartado segundo de la Modificación Puntual.  
Consultas. Informes sectoriales y participación  
En el expediente se incluyen los siguientes informes recibidos durante el proceso de evaluación de impacto ambiental:  
- Solicitud de informe sobre disponibilidad de recursos hídricos suficientes a la Confederación Hidrográfica del Júcar, en fecha 7 de noviembre de 2007.  
- Informe favorable emitido por los Servicios Técnicos del Área de Carreteras de la Diputación de Valencia, de fecha 18 de diciembre de 2007.  
- Solicitud de prospección arqueológica a la Unidad de Inspección del Patrimonio Histórico y Artístico de Valencia, de fecha 28 de enero de 2008.  
- Certificado de gestión de residuos, emitido por la Secretaría del Ayuntamiento de Càrcer en fecha 25 de marzo de 2008, del que se extraen los siguientes contenidos:  
... «la Gestión de Residuos Sólidos Urbanos del municipio de Càrcer, se lleva a cabo desde el 1 de enero de 2008 y por 8 años más por parte de la Empresa denominada TETMA SA. (Técnicas y Tratamientos Medioambientales SA.) (...) adjudicataria de dicho Servicio de Recogida de Residuos y limpieza de Contenedores (...) la gestión en cuestión contempla tanto la recogida como el transporte hasta la planta de <> donde se efectúa su tratamiento.»...  
... «la recogida de papel-cartón y enseres ligeros se efectúa por parte de la Empresa GIRSA a través de la Mancomunidad de la Ribera Alta, en quien tiene este ayuntamiento delegado el servicio de recogida y su gestión.»...  
... «La recogida de vidrio se efectúa por parte de D. Agustín Martínez Heras.»...  
- Informe condicionado sobre la capacidad del sistema de saneamiento y depuración de Alcantera-Càrcer para admitir los caudales de aguas residuales generados por la Modificación Puntual, emitido por la EPSAR en fecha 29 de julio de 2008.  
- Informe favorable sobre la disponibilidad de recursos hídricos en cantidad y calidad suficientes para la demanda prevista en la Modificación Puntual, emitido por la Mancomunidad d'Aigües Potables d'Alcàntera de Xúquer, Càrcer, Cotes i Sellent en julio de 2008.  
- Informe PATRICOVA desfavorable respecto al apartado segundo de la Modificación Puntual núm. 1 del PGOU de Càrcer (Valencia), elaborado por el Servicio de Ordenación Territorial en fecha 6 de febrero de 2009.  
Afecciones legales  
Tras la consulta de las cartografías temáticas y estudios integrantes de los sistemas de información territorial de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, publicadas por la COPUT, sobre los diferentes ámbitos de la Modificación Puntual se han detectado las siguientes afecciones:  
El ámbito de actuación del segundo apartado de la Modificación Puntual se encuentra afectado por riesgo de inundación de nivel 3 según el PATRICOVA. Además, se trata de suelo clasificado como no urbanizable de especial protección por riesgo de inundación y especial protección agrícola, en el que se plantea su reclasificación en suelo dotacional educativo para la construcción de un nuevo centro de educación primaria.  
Según la Normativa del PATRICOVA:  
El suelo no urbanizable afectado por riesgo de inundación no podrá ser objeto de reclasificación como suelo urbano o urbanizable, excepto en los municipios con elevado riesgo de inundación (art. 22.1). Càrcer no se incluye en la relación de municipios con elevado riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana.  
En suelo no urbanizable afectado por riesgo de inundación de nivel 3, se prohíben, entre otros usos y actividades, los equipamientos estratégicos como centros escolares (art. 22.2).  
El Servicio de Ordenación Territorial informó desfavorablemente respecto al riesgo de inundación existente en fecha 6 de febrero de 2009.  
El estudio de impacto ambiental señala, para la unidad ambiental en la que se inserta esta parcela, que «el riesgo de inundación es el principal factor limitante para el desarrollo de cualquier uso, especialmente los usos urbanísticos.»  
El Plan General de Ordenación Urbana de Càrcer obtuvo declaración de impacto ambiental en fecha 15 de enero de 2001, en sentido favorable-condicionada. Según la citada DIA, en relación con las alternativas que se analizaron en su momento, «la ampliación del casco urbano por su límite norte tuvo que desecharse debido al elevado riesgo de inundación que presenta la zona».  
El condicionante 2.ii- de dicha declaración se transcribe a continuación:  
...ii- Considerar la totalidad de los terrenos localizados al norte del casco urbano, que se extienden hasta el cauce del río Júcar, como de especial protección por riesgo de inundación, con la necesidad de redactar una normativa propia en la que no se permita la construcción de viviendas de ningún tipo así como de actividades que pudieran presentar riesgo de contaminación ante eventuales desbordamientos de los ríos Sellent y Júcar, bien por manipular o producir residuos, bien por emplear sustancias que pudieran resultar nocivas.»...  
Por todo ello, no se considera aceptable la situación propuesta para el nuevo dotacional. Se sugiere su ubicación al sur del casco urbano, en terrenos no afectados por riesgo de inundación, teniendo en cuenta los criterios establecidos en la declaración de impacto ambiental del Plan General de 15 de enero de 2001.  
En relación con las restantes modificaciones, no existe planeamiento especial o directrices que impongan limitaciones a la recalificación de los ámbitos de actuación en base a razones de protección de espacios naturales, montes de utilidad pública y yacimientos arqueológicos.  
Las modificaciones planteadas no afectan a las vías pecuarias existentes en el municipio.  
El estudio de impacto ambiental menciona la no afección al Patrimonio Cultural. También se señala que no existen bienes o espacios merecedores de algún tipo de protección. En cualquier caso, no consta en el expediente informe de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano.  
Consideraciones ambientales  
1. La mayor parte del término se sitúa en la llamada llanura costera valenciana, constituyendo una plana que desciende suavemente en la dirección sur a norte. Son suelos típicos de vega, caracterizados por su elevada productividad agrícola, y sometidos a explotación intensiva de regadío, dominados por cítricos y frutales.  
El río Júcar constituye el principal cauce natural del término municipal. También merecen mención especial el río Sellent, afluente del Jucar que desemboca en el propio término, así como otros barrancos que lo recorren. También se ha desarrollado un importante sistema de canalización para el riego que se abastece fundamentalmente de las aguas procedentes de la acequia de Escalona, el río Sellent y las extracciones efectuadas en algunos pozos existentes en el término.  
La zona pertenece a la unidad hidrogeológica del Caroch Norte. El sistema acuífero es excedentario, y la vulnerabilidad a la contaminación de las aguas subterráneas es alta en la práctica totalidad del término municipal.  
Según el estudio de impacto ambiental este riesgo se considera salvaguardado por la conexión de las redes individuales de vertido de aguas negras a la general de colectores del municipio y conducidas a la depuradora.  
2. La vegetación potencial se caracteriza por el dominio de olmedas, formando comunidades que marcan el paso hacia la vegetación climatófila de carrascales, situándose entre ésta y las choperas del margen de los cursos fluviales.  
La vegetación preexistente ha sido eliminada con el fin de obtener productividad agrícola de las tierras más fértiles, incluyendo los espacios limítrofes al río. Predominan los cítricos y variedades de frutales de hueso, junto a formaciones edáficas de carácter nitrófilo. El uso indiscriminado de productos fito y zoosanitarios ha causado efectos negativos sobre la vegetación y fauna.  
Sólo en los márgenes del Júcar pueden encontrarse restos de la vegetación primitiva y de ribera. Los bordes de otros cauces naturales y acequias también presentan especies propias de medios acuáticos.  
3. El grado de antropización ha conllevado la degradación de la vegetación y reducción de la biodiversidad faunística, quedando una estructura ecológica simplificada y vinculada al medio agrario.  
4. Las comunicaciones con otros municipios son sencillas, no pudiéndose hablar con propiedad de barreras naturales.  
La EDAR situada en el límite entre los términos de Alcàntera del Xúquer y Càrcer trata conjuntamente las aguas residuales de ambos municipios.  
El servicio de recogida municipal realiza una recogida selectiva de residuos sólidos urbanos, que son posteriormente gestionados por empresas autorizadas. Los residuos inertes se recogerán y gestionarán a través de instalación autorizada según los canales previstos por la legislación vigente.  
5. El término municipal de Càrcer presenta un clima típicamente Mediterráneo, con inviernos suaves y veranos calurosos y secos. Existen dos máximos pluviométricos, uno absoluto en otoño, frecuentemente en forma de lluvias torrenciales, y otro relativo en primavera.  
Los vientos dominantes son los de componente este y oeste. Los primeros predominan en verano y se relacionan con el régimen de brisas y costero. Los segundos son más frecuentes en invierno.  
Las características orográficas de la zona permiten prever una buena dispersión atmosférica de los contaminantes.   
6. En materia de contaminación acústica, el estudio de impacto ambiental acota los horarios de producción de ruidos durante las obras e indica que se dispondrán las medidas adecuadas para garantizar el cumplimiento de los niveles máximos previstos.  
7. El paisaje dominante en la zona son los cultivos de cítricos representativos de la Comunitat Valenciana.   
El municipio de Càrcer es muy homogéneo, en el que sólo la proximidad al río y la relación con el núcleo de población constituyen factores relevantes. Se trata de un paisaje antropizado, de forma más intensa en las proximidades del núcleo urbano, y dotado de una gran continuidad agrícola en las áreas no urbanizadas.  
8. El estudio de impacto ambiental identifica y valora los posibles impactos ambientales que pueden derivarse de la actuación propuesta, considerándolos como mínimos y asumibles.  
Las principales medidas correctoras se apoyan en el control de los vertidos y la contaminación de los acuíferos, garantizar la correcta gestión de los residuos, la selección de especies vegetales y la integración paisajística, siendo de aplicación todas y cada una de las medidas propuestas, siempre que no entren en contradicción con la presente declaración de impacto ambiental.  
9. En relación con la desclasificación de parte (9.902,29 m²) del Sector denominado Sur de suelo urbanizable residencial propuesta en el apartado 5 de la Modificación Puntual, no existen razones medioambientales que justifiquen dicha desclasificación de suelo. Se observa que la justificación de la propuesta atiende únicamente a razones de propiedad de los terrenos.  
El artículo 54.3 b) de la Ley Urbanística Valenciana, en cuanto a los criterios de delimitación de sectores y de su desarrollo secuencial, señala lo siguiente: «Dicho trazado nunca se determinará con el exclusivo propósito de ajustarlo a límites de término municipal o a lindes de propiedad. Cuando la más idónea conformación de la ordenación urbanística aconseje un trazado coincidente con esos límites, el plan deberá acreditar que esa coincidencia obedece a fines concretos y acordes con la potestad pública de planeamiento, no a la mera conveniencia de ajustar sus determinaciones a condiciones prediales o administrativas preexistentes y ajenas al bienestar futuro de la población».  
Se recuerda que, según las consideraciones realizadas en la evaluación de impacto ambiental del planeamiento vigente, el crecimiento natural del núcleo urbano se proponía por el sur ante el riesgo de inundación existente al norte del casco urbano y la imposibilidad física de hacerlo en las otras dos direcciones. Según se cita textualmente en la DIA de 15 de enero de 2001:  
«El planteamiento del proyecto presentado, en relación con el desarrollo urbanístico (...) favorece el crecimiento natural del casco urbano ante la eventual escasez de suelo urbanizable residencial en la única vía posible si se analiza la situación de partida, ya que la presencia del municipio de Alcàntera del Xúquer y del río Sellent al este y al oeste, respectivamente, y el elevado índice de inundabilidad de los suelos localizados al norte no permiten opciones más claras de crecimiento. Al mismo tiempo se apuesta por racionalizar los usos del suelo desclasificando aquellos que, por diversas causas, no se han desarrollado, y clasificando otros que por causa de los asentamientos realizados poseen características propias de un suelo urbanizable y/o urbano»  
10. En relación con la modificación de algunas ordenanzas del plan general relacionadas con la edificación industrial, y a modo de aclaración, se apunta que la modificación del artículo 5.40 de las normas urbanísticas sustituyendo el uso dominante «Ind.1. Industrial ligero, compatible con la vivienda» por «Ind.2. Industrial mediano», implicaría a su vez la modificación del artículo 6.6 b), cuyo título pasaría a ser «b) Ind.2. Uso industrial mediano» en lugar de «b) Ind.2. Uso industrial mediano. Enclavado en zonas no residenciales».  
Dado que esta modificación del uso dominante para la zona de tolerancia industrial afecta a un ámbito reducido, donde además se da cobertura a un uso preexistente, se puede considerar que sus efectos sobre el medio ambiente no son significativos.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 16.2 m) del Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autoridades sectoriales que le sean de aplicación, el apartado núm. 3 de la Modificación Puntual núm. 1 del PGOU de Càrcer, promovida por el Ayuntamiento de Càrcer, que modifica algunas ordenanzas del Plan General relacionadas con el suelo urbano residencial y la edificación industrial, siempre y cuando se modifique el artículo 6.6 b) de las ordenanzas del Plan General, cuyo título pasaría a ser «b) Ind.2. Uso industrial mediano» en lugar de «b) Ind.2. Uso industrial mediano. Enclavado en zonas no residenciales».  
  
Segundo  
Se estima no aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autoridades sectoriales que le sean de aplicación, los apartados núm. 2 y núm. 5 de la Modificación Puntual núm. 1 del PGOU de Càrcer, promovida por el Ayuntamiento de Càrcer, por las siguientes razones:  
a) Apartado núm. 2, consistente en la reclasificación de una parcela de suelo no urbanizable de especial protección por riesgo de inundación y especial protección agrícola de 16.665,48 m² para convertirla en suelo dotacional educativo dentro de la Red Primaria:  
De acuerdo con el informe respecto al riesgo de inundación existente, elaborado por el Servicio de Ordenación Territorial en fecha 6 de febrero de 2009:  
- El ámbito de actuación se encuentra afectado por riesgo de inundación 3 según el Plan de Acción Territorial de Riesgos de Inundación de la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
- El suelo no urbanizable afectado por riesgo de inundación no podrá ser objeto de reclasificación como suelo urbano o urbanizable, excepto en los municipios con elevado riesgo de inundación (art. 22.1 de la Normativa). Càrcer no se incluye en dicha relación de municipios.  
- Según el artículo 22.2 de la normativa, en suelo no urbanizable afectado por riesgo de inundación de nivel 3 se prohíben, entre otros usos y actividades, los equipamientos estratégicos como centros escolares.  
Asimismo la evaluación ambiental del Plan General ya indicaba que el crecimiento del casco urbano no podía desarrollarse hacia el norte.   
b) Apartado núm. 5, consistente en la desclasificación de 9.902,29 m² del Sector denominado «Sur» de suelo urbanizable residencial sin desarrollar, otorgándole la clasificación de suelo no urbanizable común:  
El motivo de la desclasificación de suelo no se ampara en razones medioambientales, sino que, más bien al contrario, atiende a criterios de propiedad de los terrenos. A estos efectos, cabe recordar que la evaluación ambiental del Plan General indicaba que la única vía de crecimiento posible para el núcleo urbano debía ser hacia el sur.  
  
  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental. Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
  
Valencia, 23 de marzo de 2009.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.»  
  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 116/08-AIA.  
Promotor: Cerámica Mayor SA.  
Autoridad sustantiva: Dirección General para el Cambio Climático de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda.   
Objeto del proyecto: solicitud de la autorización ambiental integrada para la fabricación de ladrillos y pavimentos cerámicos.  
Localización: Paraje El Planet en las proximidades de la localidad de Callosa d'en Sarriá (Alicante).  
Ref. Órgano sustantivo: 047/07 IPPC SClCo/RLG.   
Descripción del Proyecto  
1 .Características   
Las instalaciones de Cerámica Mayor SA. se sitúan en el paraje denominado El Planet, a pocos más de 1000 metros de Callosa d'en Sarriá (Alicante), y fabrican ladrillos y pavimentos cerámicos (gres).   
La superficie del terreno construido, incluyendo las ampliaciones, es de 24.949,68 m², sobre un solar de 79.512 m² que es propiedad de la sociedad. En las instalaciones existen dos naves industriales, en la nave más antigua se fabrican ladrillos y en la nave nueva se producen pavimentos cerámicos.  
La calificación urbanística de los terrenos donde se emplaza la actuación, según el vigente PGOU del municipio, es de suelo urbanizable no programado de uso industrial.  
Cerámica Mayor, SA, desea ampliar las instalaciones para producir pavimento cerámico y carece de la autorización ambiental integrada.  
La capacidad de producción de productos cerámicos mediante horneado supera las 75 toneladas diarias, por lo que está sometida a evaluación de impacto ambiental, pues está catalogada en el Anexo I, Grupo 4, letra «l» del Real Decreto Legislativo 1/2008, de 11 de enero, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Evaluación de Impacto Ambiental de Proyectos. Por idéntica razón, la actuación también está sometida a autorización ambiental integrada, según el Grupo 3.5 del Anexo I de la ley 16/2002, de 1 de julio, de Prevención y Control Integrados de la Contaminación.  
Con la ampliación de las instalaciones se aumenta al doble la capacidad de producción de gres, el consumo de agua se incrementa un 23%, la energía eléctrica el 40,1%, el consumo de gas natural el 30,3%, con la excepción de las arcillas para ladrillos, el resto de materias primas se duplican.  
El suministro de agua para uso industrial proviene mayoritariamente de la comunidad de regantes, de la que la sociedad es copropietaria. El agua destinada a los aseos, duchas y oficinas procede de la red de abastecimiento municipal. En caso de faltar el agua de la comunidad de regantes se emplea el suministro municipal.  
Las materias primas que intervienen en el proceso son: agua, arcillas para fabricar ladrillos, arcillas para fabricar gres, feldespatos, chamotas, carbonato de bario, esmaltes, envases, palés, embalajes y gas natural.  
El proceso de fabricación de ladrillos cerámicos se inicia con la recepción de las arcillas, que se reduce de tamaño por trituración y clasificación y luego se almacenan en tolvas. La arcilla homogeneizada se mezcla con agua en la amasadora y se la hace pasar por una máquina extrusionadora, que le extrae el aire mediante una bomba de vacío y le da forma de ladrillo continuo, el cual se corta a su salida en ladrillos individuales. Los ladrillos se cargan en una vagoneta, pasan por un secadero continuo y posteriormente entran en el horno túnel. Los ladrillos cocidos se descargan, clasifican, se paletizan y se sumergen en agua para quitarles las sales superficiales que pudieran tener; los palés se almacenan en los patios, en espera de ser expedidos a los clientes.  
El proceso de fabricación de los pavimentos cerámicos (gres) comienza con la recepción de las arcillas y otras materias primas en dos tolvas, se disgregan en una desmenuzadora y se trituran en un molino de impacto, hasta reducir los fragmentos a un tamaño determinado; luego se pasan las materias primas a una tolva intermedia, desde donde se alimenta un molino pendular que funciona en combinación con un filtro de mangas, que actúa de elemento clasificador, el producto molturado se almacena en tolvas.   
El producto llega a la máquina amasadora y pasa seguidamente a la máquina extrusionadora, allí pierde el aire y a su salida se forma una pieza continua, que se corta y da lugar a los soportes.   
Los soportes se recubren de una capa de esmalte cerámico, se decoran y pasan a los secaderos, luego continúan el recorrido por el interior de los hornos; se descargan posteriormente, se clasifican por calidades, se paletizan y se almacenan en el patio, en espera de ser expedidos a los clientes.  
La energía consumida procede fundamentalmente del gas natural. En el año 2005 el consumo total de gas natural fue de 76.813.856 kwh y el de energía eléctrica de unos 9.300.330 kwh, la ampliación de la fábrica de gres incrementaría el consumo en unos 2.900.000 kwh.  
La fábrica dispone de dos motores a gas natural que se emplean para generar electricidad y suministrar gases de combustión a los secaderos.  
Las aguas residuales industriales se generan en las líneas de esmaltado, estas aguas se almacenan en una balsa y se valorizan amasándolas con la arcilla.   
Las aguas residuales domésticas proceden de los servicios y se tratan en una depuradora de oxidación biológica. El efluente sobrenadante se vierte al cauce próximo, junto con las aguas pluviales.  
Las emisiones atmosféricas canalizadas de partículas y gases proceden de la combustión del gas natural en dos hornos y secaderos continuos Sacmi y Barbieri y Tarozzi, del horno túnel y sus dos secaderos de ladrillos; de tres hornos discontinuos, de un secadero discontinuo, de dos motores de cogeneración y tres filtros de mangas. El horno marca Forniker se ha dado de baja.   
Los residuos peligrosos que genera Cerámica Mayor SA. son: aceites usados procedentes del mantenimiento de la maquinaria industrial, baterías eléctricas usadas, filtros usados de aceite de locomoción, trapos contaminados, guantes contaminados con grasa, palés contaminados con grasa, adsorbentes, bidones de aceite vacíos, envases de esmaltes, envases de pinturas cerámicas, tubos fluorescentes, lijas y esponjas contaminadas y cocios de esmalte vacíos.  
Los residuos no peligrosos generados con la actividad son: chatarra, plásticos, cartones, flejes y otros restos de embalajes, residuos sólidos asimilables a urbanos, partículas de la molienda recogidas por los filtros de depuración, partículas recogidas por los filtros en la línea de engobado (sin esmaltes), mangas de los filtros de depuración de la zona de trituración y clasificación de arcillas, piezas cocidas defectuosas, piezas defectuosas sin cocer y sin esmaltar, floculantes, rodillos cerámicos usados del horno, material refractario, residuos de material eléctrico (código LER 16 02 14), cartuchos de tóner de impresión distintos de los especificados en el código 08 03 17, y barbotina.  
2 Alternativas medioambientales  
Por tratarse de una fábrica establecida y en funcionamiento desde hace años, no procede analizar las alternativas medioambientales del emplazamiento actual.  
El titular fabrica sus productos con las mejores técnicas disponibles, por lo que tampoco se plantean alternativas a este aspecto.  
Tramitación Administrativa  
1. Tramitación  
En fecha 19 de febrero de 2008, el Servicio de Control Integrado de la Contaminación remite un ejemplar del estudio de impacto ambiental, una copia del proyecto básico de solicitud de autorización ambiental integrada y el documento de síntesis; solicita que se le informe sobre la idoneidad de la documentación para someterla a evaluación de impacto ambiental. Se abre el expediente de consulta 78/08-CON.  
El 14 de abril de 2008, el Servicio de Control Integrado de la Contaminación aporta el resultado del trámite de información pública y solicita la evaluación de impacto ambiental del referido proyecto. Se abre el expediente 116/08-AIA y se cierra el expediente de consulta 78/08-CON.  
El 9 de julio de 2008 se le requiere al promotor una documentación complementaria, a través del órgano sustantivo.  
En fecha 26 de septiembre de 2008 se le reitera la documentación complementaria al promotor, por medio del órgano sustantivo, y se le advierte de caducidad.  
El 6 de noviembre de 2008, el Servicio de Control Integrado de la Contaminación remite copia del informe del arquitecto municipal de Callosa d'en Sarriá, sobre la adecuación de la actividad a todos aquellos aspectos que sean de competencia municipal. También adjunta una copia del requerimiento dirigido al promotor, para que remita una propuesta de convenio justificativo de las disposiciones relativas al régimen de fuera de ordenación del art. 11 de las normas urbanísticas del Plan General de Ordenación Urbana de Callosa d'en Sarriá, cuyo fin es la autorización de obras e instalaciones en dicho suelo.  
El 18 de diciembre de 2008, el Servicio de Control Integrado de la Contaminación remite copia de la documentación complementaria aportada por la empresa, y copia del anuncio publicado en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana para el trámite de información pública del proyecto.  
12. Información pública  
La Dirección General para el Cambio Climático sometió el expediente a información pública y publicó, a tal efecto, un anuncio en el Diari Oficial de la Comunidad Valenciana núm. 5728, del 26 de marzo de 2008; una vez transcurrido el plazo de 30 días hábiles, no se presentaron alegaciones.  
3. Peticiones de información o documentación complementaria  
El 9 de julio de 2008 se le requiere al promotor una documentación complementaria, a través del órgano sustantivo, sobre los siguientes contenidos:  
Productos que fabrica Cerámica Mayor SA.   
Proceso de fabricación y diagrama de proceso para cada producto.  
Copia de las fichas de seguridad de las materias primas.  
Certificado de compatibilidad urbanística de los terrenos donde se emplaza la actuación.  
Plano en planta donde se muestren:  
El punto de vertido del efluente depurado de las aguas residuales domésticas.   
Los filtros depuradores de partículas empleados y su toma de aspiración correspondientes.   
La situación de los acopios de arcillas.   
El filtro por vía húmeda y su toma de aspiración.  
En las proximidades de la Nave 1 existe un depósito de 30 m³ del cual se desconoce su contenido.  
Copia de la última auditoría de los niveles acústicos de recepción externos realizada por una entidad colaboradora en materia de calidad ambiental (ECMCA), y copia del libro oficial de registro de las auditorías acústicas realizadas hasta la fecha. Plano en planta con la situación de los puntos de medición.  
En el plano en planta de los focos de emisión figura un hornillo de cáscaras y un hornillo calentamiento. Se desea saber si emplean otros combustibles alternativos, pues en la documentación no se comenta.  
Copia de la última auditoría de emisiones atmosféricas realizada por ECMCA y copia de los autocontroles anotados en el libro oficial de registro.  
Documentos de aceptación de residuos por los gestores autorizados.  
Cálculo de la altura de las chimeneas donde sea de aplicación el Anexo II de la Orden de 18 de octubre de 1976 (Ministerio de Industria); de lo contrario, indicar las chimeneas que disponen de tiro forzado.  
Medidas que se aplican en los acopios de arcillas para mitigar las emisiones difusas de partículas a la atmósfera y corregir el impacto visual.  
Explicar si los humos que salen de los hornos donde cuecen la cerámica esmaltada realizan algún tratamiento para eliminar los elementos químicos, distintos de los gases de la combustión, con anterioridad o de forma simultánea al paso por los filtros de depuración.  
  
Informes sectoriales   
Se han solicitado informes al Ayuntamiento de Callosa d'En Sarriá y al Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico.  
Informe del Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico  
La consulta realizada a este organismo versa sobre las medidas correctoras que deben aplicarse a los humos que salen de los hornos, considerando que las aguas residuales industriales se utilizan en el amasado de las arcillas y contienen cationes metálicos pesados.  
El Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico informa lo siguiente:  
«La empresa deberá implantar aquellas medidas correctoras indicadas en el estudio de impacto ambiental y en el proyecto básico redactado por el promotor, de tal manera que cumplan con los límites establecidos en la legislación.  
En todo caso, se adoptarán medidas correctoras adicionales de la contaminación si la concentración de contaminantes en el medio receptor es tal que no se puede asegurar la dispersión de los gases emitidos por la chimenea».  
Informe del Ayuntamiento de Callosa d'En Sarriá  
El Ayuntamiento no ha remitido el informe aún.  
Afecciones Legales Medioambientales   
De acuerdo con la información contenida en los sistemas de información geográfica de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, el proyecto no presenta afecciones legales sobre entes medioambientales protegidos por la legislación vigente.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de la actividad  
La fabricación de ladrillos y pavimentos cerámicos es una actividad que consume cantidades importantes de energía y genera emisiones de partículas sólidas y gases a la atmósfera. También se producen residuos, vibraciones y contaminación acústica.   
Se incrementa la densidad de circulación de vehículos con materias primas y mercaderías por las carreteras locales.  
2. Identificación y valoración de los impactos   
Los impactos que causa la actividad sobre el medio ambiente han sido identificados y valorados en el estudio de impacto ambiental.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.   
Los productos defectuosos, tanto cocidos como crudos, se trituran y valorizan incorporándolos al proceso productivo, al igual que las aguas residuales industriales y las partículas depuradas por los filtros.  
Los palés defectuosos son retirados y reparados por la empresa vendedora.   
Los envases industriales retornables son gestionados de acuerdo con el convenio establecido entre la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda y las asociaciones ANFFECC Y ASCER para el depósito, devolución y retorno de los mismos. Los envases no retornables son recogidos por un gestor autorizado.  
Durante la visita a las instalaciones se ha observado que algunos depósitos contaminados, aunque vacíos y en espera de ser retirados por un gestor autorizado, se encontraban almacenados en el exterior y a la intemperie.  
Los residuos peligrosos no se almacenan en un lugar, se acumulan próximos al sitio de origen. Las baterías eléctricas inservibles se almacenan sobre palés en el interior del edificio, hasta su retirada por un gestor autorizado. Los residuos peligrosos se segregan de los no peligrosos, pero los envases carecen de etiquetas identificativas y la chatarra se almacena dispersa por el interior y exterior de las instalaciones.  
Los residuos de las oficinas y del laboratorio se almacenan in situ hasta su recogida.  
Para depurar las emisiones de partículas a la atmósfera se emplean 3 filtros de mangas, un separador por vía húmeda, así como un filtro individual por cada silo, molino y amasadora.  
Los acopios se sitúan en la parte exterior de las instalaciones, están compartimentados y tan solo seis se encuentran cubiertos. La distancia de los mismos al centro urbano de Callosa d'En Sarriá supera los 1000 metros.  
El promotor no ha acreditado la estanqueidad de las balsas de aguas sanitarias ni de la balsa que recoge las aguas residuales industriales.  
Cerámica Mayor SA no produce vertido de aguas residuales industriales, pues las valoriza completamente en el amasado de la arcilla.   
Las aguas residuales domésticas se tratan en una depuradora biológica y su efluente sobrenadante se vierte al cauce próximo junto con las aguas pluviales interceptadas por las instalaciones.  
Todas las chimeneas poseen tiro forzado y los ventiladores se encuentran insonorizados, excepto el ventilador de la chimenea de los secaderos de ladrillos.  
La última auditoría sobre emisiones atmosféricas, realizada por Eurocontrol, entidad colaboradora en materia de calidad ambiental (ECMCA), data del 30 de septiembre de 2003 y certifica que el horno y el secadero marca SACMI, el horno túnel ASICER núm. 1, y los secaderos ASICER 1 y 2, cumplen con los valores límite de emisión para los diferentes contaminantes evaluados, tomando como referencia los límites fijados en el apartado 27 del Anexo IV, del Decreto 833/1975, de 6 de febrero, por el que se desarrolla la Ley 38/1972, de 22 de diciembre, de protección del ambiente atmosférico. No se han realizado auditorías del resto de las chimeneas existentes y además han transcurrido más de 3 años desde la última auditoría ejecutada.  
Cerámica Mayor SA no ha remitido auditoría alguna sobre los niveles acústicos de recepción externos.   
El exterior de las instalaciones se encuentra pavimentado en la práctica totalidad, tan solo en la zona de acopios queda pendiente una pequeña superficie, la cual se encuentra en obras.   
Los acopios de materias primas no son visibles desde núcleos poblados ni vías de acceso, la cuenca visual es muy reducida.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el Anexo I, grupo 4, letra «l», del Real Decreto Legislativo 1/2008, de 11 de enero, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Evaluación de Impacto Ambiental de Proyectos, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél; según se desprende del Artículo 3.1, del citado Real Decreto Legislativo 1/2008.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.  
3. El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las Declaraciones de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental.  
4. El artículo 16, apartado 2, letra m, del Decreto 217/2007, de 26 de octubre, por el que se modifica el Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por tanto, en vista de todo lo anterior y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el Proyecto Básico de la Sociedad Cerámica Mayor SA, para la fabricación de ladrillos y pavimentos cerámicos, al objeto de obtener la correspondiente autorización ambiental integrada; sin perjuicio de las autorizaciones administrativas que le sean preceptivas, siempre que el proyecto se desarrolle según la documentación técnica aportada y las prescripciones siguientes:  
1. El sentido de esta declaración queda supeditado a que, previamente a su aprobación ante el órgano sustantivo, Cerámica Mayor SA. obtenga el certificado de compatibilidad urbanística favorable para los terrenos en los que se emplaza la actuación.  
2. Se mantendrá constantemente humedecida la superficie de las materias primas acopiadas al aire libre, y se dispondrá de un registro de los caudales empleados. Como alternativa a la humectación, los acopios deben permanecer cubiertos por lonas cuando no estén siendo manipulados.   
3. Para evitar derrames, a la entrada y salida de la fábrica se controlará y exigirá que los camiones circulen con la caja cubierta y cerrada.  
4. Para prevenir el arrastre de partículas por la escorrentía que se origina en las instalaciones, los espacios exteriores de las instalaciones, excepto las pilas de materias primas acumuladas en los acopios, permanecerán limpios de limos, arenas, arcillas y demás partículas de cualquier naturaleza. La canaleta existente en los acopios y su arqueta se limpiarán con regularidad.  
5. Los residuos tóxicos y peligrosos se segregarán y almacenarán etiquetados y clasificados por tipos y se guardarán bajo cubierta en un lugar ventilado, provisto de solera impermeable. Los residuos en estado líquido se colocarán sobre cubetos de seguridad, cada cubeto poseerá un volumen igual o superior al 10% del recipiente de mayor volumen o a la suma de todos los volúmenes, el que resulte mayor, y/o el recinto dispondrá de una canaleta impermeabilizada dispuesta perimetralmente dentro del recinto y de dimensiones adecuadas para albergar los posibles derrames accidentales. Los residuos serán recogidos por gestores autorizados sin que su almacenamiento rebase los seis meses.  
6. Cerámica Mayor SA deberá realizar auditorías de las emisiones atmosféricas de las chimeneas existentes cada 3 años, por medio de una entidad colaboradora en materia de calidad ambiental, y mediciones de autocontrol con la periodicidad que estime el órgano sustantivo, en cumplimiento de los artículos 21 y 29 de la Orden de 18 de octubre de 1976 (Ministerio de Industria), sobre prevención y corrección de la contaminación atmosférica de origen industrial, y el artículo 7.1.7 de la Ley 34/2007, de 15 de noviembre, de calidad del aire y protección de la atmósfera, las cuales anotará en el Libro oficial de Registro para Actividades Potencialmente Contaminadoras, según el modelo del Anexo lV de la citada Orden.  
7. Para cumplir lo estipulado por los artículos 12.1, 36.1, 37.1 y 37.3 de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de Protección Contra la Contaminación Acústica y una vez concedida la autorización ambiental integrada, Cerámica Mayor SA deberá medir los niveles acústicos de recepción externos, en el plazo que determine el órgano sustantivo.   
Sin perjuicio de que el citado organismo ordene una frecuencia mayor, el promotor medirá los niveles acústicos de recepción externos al menos cada 5 años, los cuales no superarán los 70 dB(A) de día, ni los 60 dB(A) de noche, si la clasificación urbanística de los terrenos resultara ser de uso industrial; si la clasificación fuera terciaria, entonces los límites serían de 65 dB(A) de día y 55 dB(A) de noche.  
El promotor anotará las mediciones en el libro oficial y remitirá una copia de las mismas a la autoridad administrativa sustantiva; si se sobrepasasen los citados umbrales, entonces adjuntará las medidas paliativas correspondientes.   
8. Se deberá acreditar, mediante certificado expedido por técnico competente, la impermeabilidad de las balsas donde se almacenan las aguas residuales industriales y las aguas residuales sanitarias.  
9. Las baterías de plomo eléctricas deberán almacenarse en depósitos especiales para este tipo de residuos.  
10. Con el fin de garantizar la disponibilidad de recursos hídricos para la actividad, Cerámica Mayor SA deberá regularizar la explotación de acuíferos ante los organismos de cuenca correspondientes, de acuerdo con lo establecido en la Ley de Aguas.  
11. Se deberán obtener las autorizaciones preceptivas en materia de vertidos a cauce público.  
  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.  
  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 2 de abril de 2009.- La directora general de Gestión del Medio Natural: María Ángeles Centeno Centeno.»  
  
Valencia, 17 de julio de 2012.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML