Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8565, del 07-06-2019 (2019/5157)

RESOLUCIÓ de 14 de maig de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 29/13-AIA Almoradí, Los Montesinos, Orihuela i San Miguel de Salinas.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8565

Data del DOGV
:   07-06-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/5157

CVE


Data del document
:   14-05-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [San Miguel de Salinas](javascript:void(0))
    * [Montesinos, los](javascript:void(0))
    * [Orihuela](javascript:void(0))
    * [Almoradí](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 14 de maig de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 29/13-AIA Almoradí, Los Montesinos, Orihuela i San Miguel de Salinas. [2019/5157]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 29/13-AIA Almoradí, Los Montesinos, Orihuela i San Miguel de Salinas.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 29/2013-AIA.  
Promotor: Red Eléctrica de España, SAU. (ATLINE/2012/65/03).  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Economia, Indústria, Turisme i Ocupació.  
Objecte projecte: Línia elèctrica 220 Kv A/S ST Torremendo-ST San Miguel de Salinas.  
Localització: en els termes municipals d'Almoradí, Los Montesinos, Orihuela i San Miguel de Salinas (Alacant).  
  
Descripció del projecte  
El projecte consisteix en la construcció d'una línia elèctrica aèria/subterrània a 220 Kv, a doble circuit, des de la futura subestació de Torremendo en el municipi d'Orihuela fins a la subestació existent a San Miguel de Salinas, amb la finalitat d'injectar potencial en la zona central de l'eix costaner de llevant de transport de 220 Kv, des de la línia 400 Kv Rocamora-Escombreras.  
Característiques tècniques principals tram aeri:  
- Sistema: corrent alterna trifàsic.  
- Freqüència: 50 Hz.  
- Tensió nominal: 220 kV.  
- Nre. de circuits: 2.  
- Suports: metàl·lics de gelosia (43S3).  
- Altura suports: entre 30 i 50 m.  
- Amplària creueres-suports entre 15,20 i 16 m.  
- Obertura mitjana: 350 m. (130,46 m mínim, i màxim 622,39 m.).  
- Base de torre composta per quatre peus separats entre 5,9 i 10,149 m. Suports adaptats a topografia amb peus desiguals per a reduir desmunts.  
- Fonamentacions: sabates aïllades de formigó armat. Quatre sabates troncocòniques que formen un rectangle aproximadament de 10 x 10 m.  
- Cables de terra (2 cables): un cable OPGW de 24 fibres tipus II (25 ca) i un altre convencional 7N7AWG. Se situen en la part superior de la instal·lació i actuen de prolongació elèctrica de la posada en terra, com un parallamps.  
- Tipus d'aïllament: bastons de goma de silicona tipus 12. La distància mínima entre els conductors i els seus accessoris en tensió no serà inferior a 2,63 m.  
- Longitud aproximada 13,5 km.  
El tram subterrani serà de 115 i 123 m de longitud per a cada circuit. La rasa-tipus serà d'1 m d'ample i 1,6 m de profunditat. Serà una rasa entubada formigonada de simple circuit. Hi haurà 249,6 m³ d'excavació en una rasa simple circuit.  
Per a la construcció dels suports s'accedirà per camins existents sense necessitat de condicionar (4.136 m), camins existents que necessiten ser condicionats (2.276 m), camp a través (1.858 m) i creant camins nous (721 m). S'ha intentat situar els suports prop de camins existents. No s'utilitzaran en general tractors d'erugues sinó màquines amb rodes.  
Hi haurà aproximadament 41 suports. No serà necessària la tala de cap arbratge pel tipus de vegetació existent.  
L'obertura de fonamentacions es realitzarà per mitjans mecànics o manuals sense utilitzar explosius. Seran 1.491 m³ d'excavació per als suports en total. Posteriorment es col·locarà l'ancoratge del suport i s'abocarà formigó subministrat per camions formigoneres.  
El muntatge més corrent dels suports és fer-lo prèviament en el sòl i després hissar-lo mitjançant grua. Per a la maniobra de la grua, camions i formigoneres es necessita una esplanada neta d'arbratge i matoll al voltant. La segona forma de muntatge és manual per a aquells llocs on es desaconsella (vegetació protegida) o impedeixen l'accés de maquinària.  
Una vegada hissats els suports es tendeixen els cables utilitzant una màquina de fre que va desenrotllant els cables de la bobina, i a través d'un cable guia es va d'un suport a un altre amb un tot terreny o tirat per un equip de persones.  
Acabades les obres es deixa la zona en condicions adequades de neteja i es retiren els materials sobrants de l'obra. Les terres procedents de l'excavació de fonamentació suposen un volum xicotet i se solen estendre en la proximitat del suport adaptant-les el més possible al terreny.  
El manteniment implica revisions periòdiques i accidentals i control de l'arbratge. Per a aquest s'utilitzen els accessos oberts en la construcció i l'equip utilitzat normalment és un vehicle tot terreny, i excepcionalment maquinària pesant.  
L'obra tindrà una duració aproximada de 77 setmanes (aproximadament 20 mesos): obra civil canalització, muntatge cable subterrani i accessoris, obra civil, armar i hissar suports i estesa i muntatge de cables.  
  
Tramitació administrativa  
Amb data 15 de març de 2013, va tindre entrada un ofici del Servei Territorial d'Energia d'Alacant, pel qual es trasllada l'expedient relatiu al projecte d'execució de la línia elèctrica aèria/subterrània a 220 Kv des de la ST Torremendo a la ST San Miguel de Salinas (província d'Alacant), en què es comunica la finalització del tràmit d'informació pública (anuncis en el DOGV de 19 de novembre de 2012, en el BOP de 26 de novembre de 2012 i en el periòdic Las Provincias de 03.12.2012) i consultes (s'especifiquen els organismes consultats). La documentació rebuda inclou:  
- Estudi d'impacte ambiental (d'ara en avant, EsIA) i document de síntesi.  
- Estudi d'integració paisatgística.  
- Projecte d'execució.  
- Còpia dels informes i al·legacions rebuts de caràcter ambiental, així com les contestacions del promotor a aquests.  
Entre els informes demanats, s'inclouen:  
- Informes de l'Ajuntament d'Almoradí de 23 de juliol de 2012, 8 de novembre de 2012 i Resolució de l'Alcaldia de 17 de desembre de 2012 en què emet al·legacions que reflecteixen anteriors informes. En aquests s'indica que d'acord amb la documentació de la versió preliminar del pla que s'està tramitant i sobre la qual s'ha realitzat ISA i estudi de paisatge, el traçat aeri de la línia elèctrica discorre per zones de sòl no urbanitzable integrades com a àrees de connexió en el sistema d'espais oberts i sobre zones la classificació proposada de les quals és sòl no urbanitzable comú - 4, així com la de sòl no urbanitzable protegit, llits, superiorment fa intersecció la via pecuària Vereda de Dolores (Via Augusta). Indiquen que les mesures correctores per a minimitzar impactes que s'incorporen al projecte siguen coherents amb la valoració ambiental realitzada en l'informe de sostenibilitat ambiental i l'expedient de memòria ambiental de la versió preliminar del pla.  
- Informe de l'Ajuntament de San Miguel de Salinas, de 21 de juny de 2012, en el qual s'indica que el traçat proposat no planteja cap problema des del punt de vista urbanístic, sempre que s'ajusten les obres als condicionants de la corresponent declaració d'impacte ambiental.  
  
- Informe de l'Ajuntament d'Orihuela de 13 de juny de 2012, que indica que no hi ha incompatibilitat urbanística.  
- Informe de l'Ajuntament de Los Montesinos de 18 de juny de 2012: informa desfavorablement per no adaptar-se la línia al planejament urbanístic aplicable, en transcórrer per parcel·la on s'està tramitant DIC per a escola d'hostaleria saló de celebracions i pròxima a l'ermita de la Marquesa que pot causar un impacte visual gran.  
  
- Informe remés pel Servei Territorial de Medi Ambient de data 28 d'agost de 2012, de l'enginyer de la demarcació sud i del tècnic de protecció d'espècies, que reiteren els seus informes desfavorables anteriors per a l'expedient en què es va emetre la declaració d'impacte ambiental favorable al corredor C amb una sèrie de condicions.  
- Informe del Servei de Patrimoni Cultural de 19 de juny de 2009 que aclareix el procediment que cal dur a terme.  
Les al·legacions remeses, en síntesis indiquen el següent:  
S'al·lega vulneració de la zona d'especial protecció per a les aus (ZEPA). Les torres crearan una muralla obstacle per a les aus que acudeixen a beure a l'embassament de la Pedrera, paisatgísticament provocarà una deterioració absoluta i els suports elèctrics són una causa important de mortalitat de les aus.  
Diferents propietaris al·leguen afecció a les seues finques, sol·liciten desplaçament de suports per a evitar ser perjudicats. Algun al·lega afecció a hivernacle amb perill d'afectar hivernacle i persones per electrificació, en disposar aquest de parts metàl·liques.  
La resposta del promotor a les al·legacions i informes:  
En relació amb les al·legacions de vulneració de la ZEPA s'indica que el traçat és el de menor afecció ambiental d'acord amb la declaració d'impacte ambiental de 27 de desembre de 2010, que es compleix la normativa, Real decret 1432/2008, de 29 d'agost, que estableix mesures per a la protecció d'avifauna contra la col·lisió i l'electrocució en línies elèctriques d'alta tensió, en preveure's la instal·lació de salvaocells. En tractar-se d'una instal·lació de categoria especial no necessita mesures de prevenció de l'electrocució.  
Per les característiques de la instal·lació, l'electrocució és impossible, les distàncies que separen els conductors de les diferents fases entre si, o de les parts metàl·liques dels suports, són massa grans perquè es puga donar un contacte simultani. Respecte a la col·lisió, la probabilitat del risc de col·lisió és inapreciable, no obstant això, s'ha previst la senyalització amb espirals salvaocells.  
Respecte a la Xarxa Natura 2000 el projecte no superarà la capacitat de càrrega del medi natural, no es detecten afeccions negatives significatives tenint en compte les característiques del projecte, en particular la seua grandària o la possible acumulació amb altres projectes. El traçat discorre íntegrament per terrenys agrícoles sense valors dignes de significació, no és elevada la utilització de recursos i la generació de residus és assumible. S'indica que no hi ha alternatives per fora dels límits del PORN en tramitació de la Serra Escalona i Devesa de Campoamor.  
  
En relació als possibles desplaçaments de suports s'al·leguen diverses raons per a no admetre'ls, condicionants tècnics, afecció a parcel·les de tercers, etc.  
Resposta del promotor als informes:  
El traçat és el que s'ha considerat com de menor afecció ambiental en la declaració d'impacte ambiental de 27 de desembre de 2010.  
  
Respecte a cultura s'accepten els condicionants tècnics i s'indica que la prospecció arqueològica ja va ser autoritzada, s'ha realitzat i incorporat a l'estudi d'impacte ambiental.  
S'indica que en relació amb l'escola d'hostaleria que la instal·lació elèctrica projectada és compatible amb el planejament urbanístic vigent i que el fet d'estar tramitant la DIC per a aquesta no implica que haja de resultar incompatible amb la instal·lació elèctrica, no obstant això es proposa una variació sense afectar tercers que ha de ser acceptada per l'ajuntament, respectant el que es preveu en l'article 161 del Reial decret 1955/2000 i la normativa de seguretat.  
Respecte a l'ermita de la Marquesa s'indica que l'informe de 29 de febrer de 2012, de la Direcció General de Patrimoni Cultural, és favorable i conclou que el projecte no representa afecció per al patrimoni cultural, arquitectònic o paleontològic.  
En tots dos casos s'argumenta que la declaració d'impacte ambiental de 27 de desembre de 2012 no imposa modificacions de traçat per aqueix terme municipal.  
En relació al que ha indicat l'Ajuntament d'Almoradí indica que el traçat proposat és el que la declaració d'impacte ambiental de 27 de desembre de 2012 preveu de menor impacte ambiental i les afeccions paisatgístiques, així com les mesures minimitzadores s'han incorporat a l'estudi d'impacte ambiental que acompanya al projecte d'execució.  
Altres informes rebuts i demanats:  
- Informe del Servei de Patrimoni Cultural de 29 de febrer de 2012, respecte al patrimoni de naturalesa arquitectònica no hi ha afecció, al de naturalesa arqueològica serà necessari el seguiment arqueològic dels moviments de terra que afecten el subsòl de la totalitat dels suports de la línia, al patrimoni etnològic es farà un seguiment i abalisament dels elements etnològics durant l'execució de la línia i respecte al paleontològic no hi ha cap afecció. L'informe realitza un recordatori d'una sèrie de punts relatius a la troballa de restes arqueològiques o paleontològiques, la remissió d'una còpia de la declaració d'impacte ambiental i la necessitat d'informar sobre les variacions de la proposta informada en cas de produir-se.  
- Informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, de 10 de setembre de 2013, que a pesar que en la documentació presentada no es valora l'afecció paisatgística i visual dels dos traçats alternatius com un dels condicionants per a l'elecció del traçat de menor impacte triat, tenint en compte la caracterització i valoració del paisatge, les dues alternatives tenen un impacte similar sobre aquest, si bé la triada sembla generar menor afecció sobre els recursos paisatgístics ambientals de la zona.  
L'estudi d'integració paisatgística es considera suficient d'acord amb la legislació de paisatge. Aquest conté mesures preventives i correctores en relació amb la ubicació dels suports, les seues característiques, els accessos i la restauració dels terrenys afectats per les obres.  
  
- Informe del Servei de Vida Silvestre de 31 de juliol de 2013: es fan les següents consideracions:  
«a) La totalitat de la línia i els seus suports de l'alternativa triada se situa fora del LIC «Serra d'Escalona i Devesa de Campoamor», per tant no s'afectarà cap hàbitat protegit per aquesta figura.  
b) Consultat el banc de biodiversitat s'ha detectat en l'àmbit d'aplicació del projecte la nidificació d'una espècie de fauna que pot estar afectada per aquesta activitat. Aquesta espècie és Bubo bubo.  
c) En referència a la parada biològica que s'ha d'establir per aquest servei per a la zona d'interés per als rapinyaires, en referència al que s'ha exposat en els punts 3 i 4 d'aquest informe, no es requerirà tal parada per no trobar-se els nius ni àrees de cria en les proximitats d'aquesta zona (T. 13 i T.17).  
d) No obstant això, per al total de la línia se seguirà amb el que s'estableix en la mesura de control d'afecció a la fauna establida en el pla de vigilància ambiental.  
e) En referència al condicionant 19, la metodologia es basarà en un reconeixement semestral al llarg dels cinc anys, en els quals es recolliran les dades obtingudes per part dels responsables del manteniment de la línia o altres fonts externes que compten amb dades de col·lisió d'aus.»  
- Valoració preliminar de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000 de 25 d'octubre de 2013, del Servei de Vida Silvestre que informa que el projecte no tindrà efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000, considera que no ha de sotmetre's a avaluació detallada dels seus efectes sobre la Xarxa Natura 2000.  
- Resolució del director general del Medi Natural sobre valoració de repercussions de 25 d'octubre de 2013 en el mateix sentit que l'informe de valoració preliminar abans esmentat.  
Com a antecedent del present expedient està l'expedient 154/2009-AIA: es va emetre una declaració d'impacte ambiental el 27 de desembre de 2010 que estimava acceptable el corredor C, per ser el de menor impacte ambiental, sempre que s'ajustara a la documentació presentada i a una sèrie de condicionants que es reflectien en el punt tercer de la resolució.  
La declaració d'impacte ambiental estimava no acceptable el projecte de la línia pel corredor A i el B.  
En l'expedient esmentat es van demanar informes de diferents organismes, entre altres destaca l'informe del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi d'aquesta conselleria, de 26 d'abril de 2010, que es pronunciava a favor de l'alternativa C en considerar aqueixa alternativa la més conseqüent amb els objectius de protecció i que no hi ha afeccions a la integritat de la ZEPA i LIC de la Serra d'Escalona i Devesa de Campoamor. Igualment el Servei de Paisatge informava que les tres alternatives tenien una afecció similar al paisatge i el Servei de Biodiversitat en el seu informe de 18 de juny de 2009 informava que no hi ha riscos directes d'importància sobre les poblacions d'aus rapaces per la construcció de línies de distribució i el 21 de maig de 2010 indicava que de les tres alternatives la de major afecció era el corredor A.  
  
En els condicionants de la declaració d'impacte ambiental esmentada s'establia la necessitat d'obtindre una resolució complementària a la declaració d'impacte ambiental, havent complit els tràmits previstos en la legislació d'impacte ambiental.  
La present declaració d'impacte ambiental s'emet per a complir el condicionant núm. 1 de la referida declaració d'impacte ambiental.  
  
Amb data 6 de maig de 2011 es va remetre pel promotor informe ambiental sobre la incorporació dels condicionants de la declaració d'impacte ambiental citada al projecte.  
El 15 de juny de 2011 es va emetre informe del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental que es va remetre al promotor en el qual s'indicava el procediment ambiental a seguir, així com s'analitzava la documentació presentada i el seu ajust als condicionants de la referida declaració d'impacte ambiental, i concloïa que el traçat presentat complia només en part els condicionants. Aquest es va remetre al promotor, i còpia d'aquest amb la documentació presentada pel promotor es va remetre al Servei d'Ordenació Sostenible del Medi.  
  
Afeccions legals  
- La línia haurà de complir les normes i distàncies de seguretat establides en la reglamentació tècnica respecte a les carreteres, a altres línies elèctriques i a habitatges, entre altres.  
- En els encreuaments amb llits, és aplicable el que s'estableix per a les zones de servitud i policia pel Reglament de domini públic hidràulic, aprovat pel Reial decret 849/1986, d'11 d'abril.  
  
- El Reial decret 9/2005, de 14 de gener, en l'annex I, enumera les activitats potencialment contaminants del sòl, entre les quals es troba la producció i distribució d'energia elèctrica (CNAE-93 Rev1 40,1).  
  
- La gestió dels residus generats haurà d'atendre el que s'estableix en la legislació estatal i autonòmica reguladora de la matèria. En particular, els residus de construcció es gestionaran d'acord amb el Reial decret 105/2008, d'1 de febrer, i el Decret 200/2004, d'1 d'octubre.  
  
- En terreny forestal i el seu entorn, són aplicables les prescripcions de seguretat establides en el Decret 7/2004, de 23 de gener. Respecte a la neteja de vegetació sota la línia, en terreny forestal, han de seguir-se els criteris del Decret 150/2010, de 24 de setembre.  
- El traçat de la línia afecta l'àmbit de la ZEPA (zona d'especial protecció per a les aus) Serra d'Escalona i Devesa de Campoamor, i està regulat per la legislació d'aquest tipus d'espais.  
- La línia afecta a terrenys considerats pel PATFOR com a forestals, i en una xicoteta part com a forestals estratègics. Decret 58/2013, de 3 de maig, del Consell pel qual s'aprova el PATFOR.  
- Matolls gipsícoles (Teucriu verticillati-Thymetum pallescentis), Decret 70/2009, de 22 de maig, del Consell, pel qual es crea i regula el catàleg valencià d'espècies de flora amenaçades i es regulen mesures addicionals de conservació.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que pertoque obtindre d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que resulte aplicable.  
  
Consideracions ambientals  
L'estudi d'impacte ambiental planteja dues alternatives que es diferencien en el tram des del suport T-11 al T-26. Totes dues alternatives són similars respecte a l'impacte ambiental, però la triada s'allunya més de l'embassament de la Pedrera i de l'entorn de les tolles de Villaberta, per la qual cosa és ambientalment millor. Totes dues alternatives s'ajusten al corredor C amb les condicions establides en la declaració d'impacte ambiental de 27 de desembre de 2010.  
La referida declaració d'impacte ambiental establia una sèrie de condicionants per a l'execució del projecte de la línia, i efectua la següent anàlisi:  
El projecte ara presentat compleix els condicionants establits en la referida declaració d'impacte ambiental: núm. 1, 2, 3, 4, 6, 7, 12, 15 i 17. Respecte a la resta de condicionants es realitzen les consideracions següents:  
1. Condicionant núm. 5: en relació amb l'afecció als matolls gipsícoles dels sòls SNUC-1 del pla general. En la declaració d'impacte ambiental del pla general de data 18 d'abril de 2008 s'establia que les clapes d'aquest tipus de vegetació havien de conservar-se i les actuacions que pogueren afectar-les les respectarien.  
En la declaració d'impacte ambiental de 27 de desembre de 2010 s'establia la necessitat de conservació d'aquests matolls, evitant la seua afecció pels suports i requerint l'abalisament previ en les tasques d'hissada, estesa de cables, etc. per a evitar la seua afecció.  
En la documentació presentada es realitza un estudi i avaluació molt detallat sobre aquest tema. Les afeccions permanents serien de 15 m² i les temporals de 609 m². De les quals els 15 m² i 496 m² ho serien en zones dominades per comunitats ruderals i amb tan sols un 5 % de matolls gipsícoles amb estat de conservació baix, per ser antigues zones de cultiu. Tan sols 113 m² serien afectats temporalment per l'accés camp a través en una zona amb un 20 % de matolls gipsícoles amb estat de conservació mitjà.  
Aquests matolls es veurien afectats en una superfície xicoteta en comparació amb l'existent en la zona d'estudi.  
El projecte ha adoptat mesures preventives per a evitar la seua afecció amb la ubicació de suports i traçat, així com mesures per a mantindre al màxim la capa herbàcia i arbustiva en les zones amb vegetació d'interés. L'estesa de cables es realitzarà a mà per a reduir els possibles danys als timonars sobre algeps i hàbitats prioritaris entre els suports T-21 i T-26.  
L'estudi qualifica l'afecció com a compatible després de l'aplicació de les mesures preventives i correctores, i tan sols serà permanent l'afecció que es puga produir per la construcció dels suports, la resta serà temporal i es podrà recuperar a curt-mitjà termini.  
Aquest tipus de matolls són considerats hàbitats prioritaris d'acord amb la directiva hàbitats, però se situen fora de LIC i llavors les mesures de preservació no són tan estrictes. En el catàleg valencià de flora amenaçada aquest tipus d'hàbitats es considera protegit, l'article 17.2 estableix que siguen objecte d'atenció i tutela, que la direcció general en matèria de biodiversitat ha d'emetre informe sobre el projecte, i es podran establir mesures correctores o compensatòries. En el procediment d'avaluació s'ha prestat especial atenció a aquest tipus d'hàbitats de manera que la seua afecció s'ha minimitzat, i s'estima compatible, i el Servei de Vida Silvestre ha informat sobre el projecte sense indicar la necessitat d'establir mesures addicionals.  
  
S'estima que el projecte compleix el condicionant núm. 5 de la declaració d'impacte ambiental, de 27 de desembre de 2010, en conservar aquest tipus de matolls i evitar la seua afecció, minimitzant-la; s'estima que en aquest sentit ha d'interpretar-se el condicionant referit. En tot cas, l'afecció es considera acceptable ambientalment i les mesures adoptades adequades.  
2. L'estudi d'impacte ambiental estableix una sèrie de mesures preventives i correctores que s'ajusten en gran manera a les establides en el condicionant núm. 8 de la declaració d'impacte ambiental mencionada.  
  
Tenint en compte que el present procediment d'avaluació d'impacte ambiental s'efectua a un projecte concret en el corredor C i que les mesures establides en la declaració d'impacte ambiental de 27 de desembre de 2010 proposades en l'estudi d'impacte ambiental es referien a un projecte per un corredor diferent i també a la línia de 400 Kv i a la subestació elèctrica, es considera convenient seguir les mesures del present estudi amb les correccions i modificacions necessàries.  
  
Sí que es proposa la instal·lació de salvaocells com es va establir en la declaració d'impacte ambiental esmentada.  
3. Les mesures proposades s'ajusten en gran manera a les establides en el condicionant núm. 9 de la declaració d'impacte ambiental referida, en l'apartat de consideracions ambientals s'estableixen les correccions que es consideren adequades, tal com s'ha argumentat en l'anterior punt.  
No obstant això, el condicionant núm. 9 en relació a les futures modificacions, alternatives i línies elèctriques ha de mantindre's.  
4. El condicionant núm. 10 i 11 estan relacionats. El primer permet eximir del tractament sobre la vegetació per a minimitzar els riscos per trencament o caiguda a terra dels conductors si l'estesa compleix determinades condicions, i el segon estableix condicions per a aquest tractament. Tenint en compte que la línia travessa terrenys forestals amb hàbitats prioritaris 6220 (llistonars de Teucriu pseudochamaepityos-Brachypodietum ramosi) i matolls gipsícoles (Teucriu verticillati-Thymetum pallescentis), es considera, especialment aquests últims, que la línia ha de complir amb els requisits especials a, b i d, relatives a la càrrega de trencament de conductors, suports, ferratges i aïlladors, recollides en el punt 5.3 de la ITC-LAT-07 per a poder ser eximida dels tractaments sobre la vegetació dirigits a minimitzar els efectes que puguen derivar-se del trencament o caiguda dels conductors a terra, i d'aquesta manera poder facilitar la conservació d'aquest tipus de formacions vegetals. En conseqüència, cal mantindre aquest condicionant, modificant-lo, per a exigir que la línia tinga característiques que permeten eximir d'aqueix tipus de tractament de vegetació i a més que el propietari d'aquesta sol·licite aqueixa exempció.  
Respecte al segon condicionant, s'ha de mantindre, ja que en cas que siga necessari algun tipus d'intervenció sobre la vegetació, aquesta haurà de permetre conservar aquest tipus d'hàbitats prioritaris, especialment, els matolls gipsícoles.  
5. Es compleix el condicionant núm. 13 en preveure's la restauració de les zones afectades, llevat que no s'ha considerat necessari la sembra d'herbàcies en les plataformes de treball. En aquest sentit, es considera que si es restitueix la capa de terra vegetal, pot no ser necessari realitzar una sembra o plantació. A més, en zones naturals, especialment matolls gipsícoles, cal valorar prèviament la conveniència i necessitat d'efectuar aquest tipus d'aportació i la realització de sembres o plantacions, ja que la recuperació natural pot ser ràpida, i l'aportació de terra vegetal pot introduir un altre tipus d'espècies, o les intervencions que es realitzen retardar la recuperació natural.  
6. Respecte al compliment del condicionant núm. 14, l'informe del Servei de Vida Silvestre i la valoració preliminar de repercussions sobre Xarxa Natura 2000 informa que en referència a la parada biològica que s'ha d'establir per part d'aquest servei per a la zona d'interés per als rapinyaires, no es requerirà tal parada per no trobar-se nius ni àrees de cria en les proximitats d'aquesta zona (tram T.13 i T.17). No obstant això, per al total de la línia se seguirà amb el que s'estableix en la mesura de control d'afecció de fauna establida en el pla de vigilància ambiental. En conseqüència s'ha complit el que s'estableix en el condicionant núm. 14.  
7. En relació amb el condicionant núm. 16 l'estudi planteja mesures contra incendis, no obstant això, haurà de complir-se el que s'estableix en el Decret 7/2004, de 23 de gener.  
8. Condicionant núm. 18: en l'estudi s'indica que la línia elèctrica sobrevola diverses vies pecuàries i que durant la fase d'obres es prendran les mesures oportunes per a no interrompre el pas. Referent a això, en cas de necessitar autorització d'aquesta conselleria, s'haurà de sol·licitar.  
9. Condicionant núm. 19: es considera que el pla de vigilància s'ha ajustat en gran manera als condicionants de la declaració d'impacte ambiental esmentada, no obstant això, es reitera l'argument donat per a les mesures preventives i correctores.  
Respecte a la resta del condicionant el Servei de Vida Silvestre en el seu últim informe i en la valoració preliminar de repercussions sobre Xarxa Natura 2000 indica que la metodologia per a la vigilància de les col·lisions d'aus amb cables de terra es basarà en un reconeixement semestral al llarg de cinc anys, en els quals es recolliran les dades obtingudes per responsables del manteniment de la línia o altres fonts externes que compten amb dades de col·lisió d'aus.  
El programa preveu les mesures a adoptar segons els resultats obtinguts, segons el que s'estableix en el condicionant núm. 19.  
  
Identificació i valoració d'impactes  
L'estudi realitza una identificació dels efectes previsibles, estableix mesures preventives i correctores als efectes i descriu i valora els impactes una vegada aplicades aquestes.  
Es destaquen els impactes següents:  
- Sobre el sòl, en la fase de construcció es qualifica de compatible en la reduïda superfície afectada pels suports, s'aprofiten camins existents i només un 8 % seran nous accessos (7.400 m²).  
  
- Vegetació i flora: en la fase de construcció es qualifica de compatible, tenint en compte la reduïda superfície a afectar. D'hàbitats d'interés comunitari l'afecció durant la fase d'obres per la construcció dels suports serà de 2.000 m², dels quals 100 m² tindran una afecció permanent i respecte als accessos tan sols seran nous accessos que afecten aquests hàbitats uns 108,6 m (543 m²). Excepte les afeccions que es perden per la construcció dels suports i dels camins nous que es mantinguen, la resta pot ser recuperat a curt-mitjà termini.  
  
Els suports T.1.1 i T.1.2. Se situen en quadrícula 1 x 1 km amb presència de tàxons vigilats (catàleg valencià d'espècies de flora amenaçades) com Genista jimenezii i Sideritis murgetana sps littoralis, s'ha comprovat en camp que aquestes espècies no apareixen en situar-se els suports i accessos sobre camps d'ametlers.  
- Fauna: l'afecció als biòtops i pautes de comportament es qualifica en la fase de construcció com a compatible i l'afecció per col·lisió es qualifica de moderada després de l'aplicació de les mesures correctores.  
  
- Xarxa Natura 2000: es qualifica l'afecció com a compatible en la fase de construcció i moderada en la fase de funcionament. Les afeccions sobre els hàbitats i espècies de fauna es consideren no significatives.  
  
- Respecte al patrimoni i a paisatge, l'estudi d'impacte ambiental efectua una valoració, però s'ha aportat estudi d'integració paisatgística i informe d'avaluació cultural a part. L'informe patrimonial conclou respecte als elements culturals que o no hi ha afecció, o és compatible. L'estudi d'integració paisatgística conclou que les dues alternatives tenen afeccions paisatgístiques similars, i els objectius de qualitat fixats per a les unitats de paisatge i recursos paisatgístics travessats resulten compatibles amb la instal·lació de la línia elèctrica.  
La present resolució efectua l'anàlisi següent: es considera que l'estudi ha analitzat els efectes previsibles adequadament, amb el detall que requeria el projecte i el medi a afectar, i realitza una avaluació dels impactes encertada.  
L'afecció a la vegetació natural és molt reduïda i gran part d'aquesta temporal. La vegetació de major valor, els matolls gipsícoles, no s'afectarà en sentit ampli, i s'ha minimitzat. Els hàbitats prioritaris 6220, llistonars de Brachypodium retusum, s'afectaran en xicoteta mesura i, en tot cas, malgrat ser considerat per la Directiva Hàbitat com a prioritari, es tracta d'un hàbitat freqüent en el nostre territori i en la zona d'estudi. L'informe del Servei de Vida Silvestre no indica res respecte a la necessitat d'establir mesures correctores addicionals o compensatòries.  
  
L'afecció a terrenys forestals és igualment reduïda, es tracta de terrenys dominats per matolls o herbassars.  
Respecte a la fauna l'afecció és assumible; les molèsties en la fase de construcció seran temporals i respecte a l'afecció més rellevant, la possible col·lisió amb els cables de terra, s'ha previst la instal·lació de salvaocells en tota la línia. Tenint en compte els informes del Servei de Vida Silvestre (abans Servei de Biodiversitat i Servei d'Ordenació Sostenible) l'afecció és assumible amb les mesures proposades.  
  
Respecte a l'afecció a espais de Xarxa Natura 2000, especialment la ZEPA Serra Escalona i Devesa de Campoamor, l'afecció no és significativa per tot el que s'ha exposat i segons l'informe i resolució de valoració preliminar de repercussions, tenint en compte igualment els informes del Servei de Biodiversitat i Ordenació Sostenible (Vida Silvestre) de dates, 26 d'abril de 2010, 18 de juny de 2009 i 21 de maig de 2010.  
En relació a la presència de Tudorella sulcata en el banc de dades de biodiversitat (BDB) en les quadrícules UTM 1 x 1 km a què fa referència l'informe de la valoració preliminar de repercussions, aquest no indica la necessitat d'adoptar cap mesura addicional i a més en la fitxa del BDB s'indica que les poblacions oposades estan en el barranc de la Canyada de l'Estaca i uns altres al nord i sud i en el riu sec, les ubicacions del qual estan allunyades de la zona d'actuació del projecte.  
  
  
Establiment de mesures correctores i protectores.  
De l'estudi d'impacte ambiental es destaquen les mesures següents:  
  
Mesures preventives:  
- Elecció de suports en zones de menor valor ambiental, menor pendent i pròxims a camins existents.  
- Disseny de xarxa d'accessos de manera que es reduïra al mínim l'obertura de nous accessos.  
- Les zones d'obra (apilaments, camps de muntatge, zones de maniobra i instal·lacions auxiliars) s'instal·laran sempre que siga possible en terrenys erms i en aquelles zones amb menor valor de la vegetació. Se situaran en general en zones annexes a carreteres i es prohibiran les zones pròximes a rius i les que tinguen vegetació d'interés.  
- Època de realització d'activitats: en els terrenys pròxims a les zones de distribució de rapinyaires d'interés T13 a T17 (mussol real, àguila cuabarrada, àguila real, etc.) s'establirà un calendari d'obres juntament amb els tècnics del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi per a no afectar la reproducció d'aquestes espècies, i es preveja, si l'Administració ho considera necessari, aplicar-lo a altres àrees on es verifique l'existència de nius de les espècies més rellevants.  
En tot cas s'intentarà compatibilitzar les activitats de la fase de construcció de la línia amb les èpoques de menor sensibilitat per a aquestes espècies.  
- Preparació del terreny: s'evitarà en la mesura del possible la compactació de sòls, limitant al màxim les zones de trànsit de maquinària pesant i afectant la mínima superfície entorn de la zona de construcció dels suports.  
- Gestió dels materials sobrants de les obres i control d'abocaments: respecte als residus se seguirà el que preveu la legislació sobre residus.  
  
La terra vegetal de l'excavació i moviment de terres s'apilarà per a la seua utilització adequada una vegada acabat el treball. La resta de materials procedents d'excavació de les fonamentacions dels suports es podrà reutilitzar en la restauració topogràfica de les àrees d'obres (accessos temporals o camps de suport) sempre que la direcció d'obra ambiental ho autoritze.  
- Preservació de la capa herbàcia i arbustiva: en els suports en zones amb vegetació d'interés es procurarà mantindre al màxim la capa herbàcia i arbustiva de les zones afectades.  
Abans del replanteig definitiu de suports i accessos, en les zones amb vegetació d'interés, s'abalisaran els exemplars d'espècies protegides i flora d'interés per a evitar-ne l'afecció. Es portarà a terme en els trams següents:  
- Timonar calcícola i hàbitats prioritaris, i probabilitat de presència de flora d'interés entre els suports T5 i T11.  
- Hàbitats prioritaris entre suports T12 i T16.  
- Timonars sobre guix, probabilitat de presència de flora d'interés i hàbitats prioritaris entre suports T21 i T26.  
- Estesa de cables: l'estesa de cables es farà a mà en les zones abans referides.  
- Mesures per a reduir efectes sobre la fauna: s'evitarà la construcció en aquelles àrees on es verifique la presència d'àrees de nidificació d'espècies incloses en les màximes categories de protecció.  
Mesures correctores:  
- Sobre el sòl: eliminació dels materials sobrants, restituint la forma i aspectes originals del terreny. Descompactació mitjançant escarificació-subsolat, seguit d'aportació d'adob mineral.  
- La restauració de les plataformes de treball es farà aportant la terra vegetal retirada. Restauració dels camins oberts no necessaris per al manteniment.  
- Sobre la fauna: senyalització dels cables de terra amb salvaocells en tota la línia. S'instal·laran a mesura que es tendeix el cable. Es faran tasques de seguiment de col·lisions de dos anys després de la posada del cable de terra de la línia elèctrica.  
  
Mesures en la fase d'operació i manteniment  
- Les labors que siguen programables s'hauran de realitzar, sempre que siga possible, en aquelles èpoques de l'any en què la seua incidència siga menor (fora del període reproductor en el cas de la fauna més sensible i fora del període de més risc d'incendis) i amb el permís de l'administració competent.  
- Es realitzarà un seguiment durant dos anys per a comprovar si es produeix increment de la mortaldat d'ocells per col·lisió.  
- Tractament de nius.  
- Seguiment de mesures preventives i correctores.  
En l'estudi d'integració paisatgística s'estableixen mesures preventives i correctores reflectides en l'EIA.  
En l'informe d'avaluació patrimonial cultural es plantegen mesures preventives de seguiment arqueològic i abalisament de registres etnogràfics.  
L'anàlisi que realitza la present resolució és el següent: s'estima que han de dur-se a terme les mesures preventives i correctores proposades en el present estudi d'impacte ambiental, caldrà adoptar mesures addicionals o corregir algunes de les propostes per a una millor prevenció o correcció dels efectes negatius. La proposta de mesures del present estudi varia en alguns punts respecte a la realitzada en l'estudi d'impacte ambiental i informe d'espais naturals sobre el qual es va emetre la declaració d'impacte ambiental de data 27 de desembre de 2010; cal tindre en compte que, d'una banda, els documents referits es van realitzar per a un projecte de línia de 220 kv sobre el corredor A que es va rebutjar i a més incloïen la línia de 400 kv i la subestació elèctrica, i l'estudi d'impacte ambiental actual s'ha realitzat específicament per al projecte de línia sobre el traçat amb declaració d'impacte ambiental de 27 de desembre de 2010 acceptable. És lògic revisar les mesures establides i adaptar-les a l'actual traçat i poder determinar algunes correccions a les mesures que es van proposar o descartar-ne algunes per no estimar-se necessàries o eficaces.  
  
La restitució topogràfica de les zones afectades (camins d'accés temporals i camps de suport) requerirà reposar la terra vegetal retirada, no obstant això, s'hauran de preveure plantacions o sembres en els casos que siga necessari. L'aportació de terra vegetal pot fer innecessari realitzar sembres o plantacions, en produir-se una recuperació natural a partir de les llavors incloses en la terra vegetal. Aquesta qüestió haurà de valorar-se abans de la restauració en cada cas.  
En les zones naturals s'estima convenient per a millorar la restauració retirar els materials d'excavació de les fonamentacions, especialment en matolls gipsícoles. En aquestes zones quan s'hagen compactat i quan tinguen hàbitats prioritaris, especialment matolls gipsícoles, és necessari valorar la conveniència de realitzar una escarificació-subsolat i la manera de dur-la a terme i en quina mesura per a no perjudicar la conservació d'aquest tipus de formacions vegetals i afavorir el desenvolupament d'altres de menor valor.  
Igualment es considera necessari valorar prèviament en les zones amb terrenys naturals la conveniència i necessitat d'aportar terra vegetal i de realitzar sembres i plantacions, atés que pot ocórrer que no calga, o en alguns casos alguna d'aquestes actuacions puga ser contraproduent i afavorir un altre tipus de formacions vegetals.  
  
Les mesures establides en relació a la fauna es consideren adequades amb la correcció efectuada pel Servei de Vida Silvestre, no obstant això, s'estima necessari com a mesura preventiva efectuar una inspecció prèvia de la zona per a detectar nius d'espècies d'interés.  
En relació amb les mesures en la fase d'operació i manteniment, en la mesura que siga possible, s'adoptaran mesures per a minimitzar l'afecció a les formacions vegetals de major valor (hàbitats prioritaris) i a les espècies vegetals d'interés.  
  
Programa de vigilància ambiental  
En l'estudi d'impacte ambiental es proposa un programa de vigilància ambiental en el qual s'estableixen per a la fase de construcció una sèrie de controls a dur a terme amb objectius, actuacions, indicador, llindar d'alerta i mesures de prevenció i correcció. Es donen directrius per a la redacció del programa corresponent a la fase d'operació i manteniment, així com a la manera de seguiment de les actuacions.  
  
En la proposta del programa de vigilància ambiental s'indiquen amb detall els controls a realitzar i es matisen les mesures a adoptar plantejades en l'apartat de mesures preventives i correctores de l'estudi d'impacte ambiental.  
La proposta realitzada es considera adequada en línies generals, i s'estima que igual que s'ha indicat per a les mesures preventives i correctores, el programa que ha de seguir-se és el plantejat en el present estudi d'impacte ambiental.  
Atés que el programa indica que serà l'òrgan ambiental el que determine la periodicitat dels informes, s'estima adequada la periodicitat proposada i respecte a la fase de construcció, a més haurà d'efectuar-se un informe intermedi.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte es troba sotmés al procediment d'avaluació d'impacte ambiental mitjançant declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits previstos en l'annex I, apartat 2 g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que li són aplicables.  
L'article cinqué del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei.  
L'article 15 del Decret 85/2013, de 28 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, atribueix a la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial la competència en matèria d'avaluació ambiental estratègica i de projectes, ordenació del territori i del litoral, urbanisme, coordinació territorial i inspecció d'urbanisme, ordenació, planificació i actuacions territorials estratègiques.  
  
Per tot això i fent ús de les facultats que legalment tinc atribuïdes, resolc:  
  
Primer  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals, el projecte d'execució de la línia elèctrica de 220 kv A/S ST Torremendo-ST San Miguel de Salinas, promogut per Red Eléctrica de España, SAU, el traçat de la qual discorre pels termes municipals d'Almoradí, Los Montesinos, Orihuela i San Miguel de Salinas (Alacant), sense perjudici de l'obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, sempre que es desenvolupe d'acord amb les previsions del projecte, l'estudi d'impacte ambiental i altra documentació que hi ha en l'expedient i s'adopten les mesures indicades en l'apartat segon.  
  
  
Segon  
S'estableixen els següents condicionants que prevalen i corregeixen els establits en la declaració d'impacte ambiental de data 27 de desembre de 2010:  
1. Respecte a la possibilitat d'utilització dels materials sobrants de l'excavació de fonamentacions en la restitució topogràfica de camins d'accés temporals i camps de suport, requerirà una adequada integració de la restauració topogràfica, aportant terra vegetal, i, si cal, efectuar sembres o plantacions.  
En les zones amb terrenys naturals, especialment matolls gipsícoles, es retiraran aquests materials d'excavació de la zona i se'ls donarà una destinació adequada.  
2. En zones amb hàbitats prioritaris, especialment matolls gipsícoles, que s'hagen compactat, una vegada acabades les obres, es valorarà la conveniència de realitzar una escarificació-subsolat per a descompactar el terreny i en quina mesura i de quina forma, així com la conveniència de realitzar un adobament. Aquesta mesura se supervisarà amb antelació suficient, amb els serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant per a adoptar amb aquests la decisió més adequada per a la restauració de la zona.  
3. En les zones amb terrenys naturals, es valorarà la necessitat i conveniència per a la restauració de les zones afectades d'aportar terra vegetal i de realitzar sembres o plantacions amb espècies autòctones, especialment en les zones amb matolls gipsícoles. Se supervisarà amb antelació suficient amb els serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta conselleria per a adoptar amb aquests la decisió més adequada per a la restauració de la zona.  
4. Abans de l'inici de les obres s'efectuarà una inspecció per a comprovar l'existència o no de nius d'espècies d'interés que puguen ser afectats per les obres, per a adoptar les mesures que corresponguen d'acord amb el que establisca el Servei de Vida Silvestre, al qual es consultarà, sense perjudici del que establisca el programa de vigilància ambiental.  
5. El Servei de Vida Silvestre d'aquesta conselleria haurà d'emetre informe prèviament sobre les futures modificacions, alternatives i noves infraestructures elèctriques que estiguen lligades a la línia de 220 kv des de la subestació de Torremendo a la subestació de San Miguel de Salinas, independentment que hagen de sotmetre's o no a avaluació d'impacte ambiental.  
6. La línia haurà de complir els requisits especials a, b i d, relatius a la càrrega de trencament de conductors, suports, ferratges i aïlladors, recollides en el punt 5.3 de la ITC-LAT-07 per a poder ser eximida dels tractaments sobre la vegetació dirigits a minimitzar els efectes que puguen derivar-se del trencament o caiguda dels conductors a terra, d'acord amb el Decret 150/2010, de 24 de setembre, i se sol·licitarà l'exempció del tractament sobre la vegetació, en aquells terrenys forestals amb hàbitats prioritaris o espècies vegetals d'interés, especialment amb matolls gipsícoles.  
7. S'intentarà, en la mesura que siga possible, que les intervencions que hagen de dur-se a terme sobre la vegetació natural en la fase de funcionament de la línia minimitzen l'afecció sobre aquesta. En concret, en les formacions vegetals que constituïsquen hàbitats prioritaris, especialment els matolls gipsícoles del terme municipal de San Miguel de Salinas, per les seues característiques i situació, es considera que aquestes intervencions, en cas de ser necessàries, es duran a terme de manera que permeten la seua conservació.  
Per a la identificació dels hàbitats prioritaris, especialment les formacions gipsícoles, tant per a aquest condicionat com en la resta, el promotor haurà de comptar amb especialistes en flora i vegetació.  
8. En el cas de les tolles de Villaberta s'evitarà la creació de nous camins, el trànsit de maquinària evitarà l'encreuament d'aquestes (sòl no urbanitzable de protecció hidràulica, segons la declaració d'impacte ambiental del pla general de San Miguel de les Salines).  
9. Es complirà el que s'estableix en l'informe de la Conselleria de Cultura de data 29 de febrer de 2012.  
10. Els treballs que es desenvolupen en terrenys forestals i en els seus voltants, han d'ajustar-se a les normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals establides en el Decret 7/2004, de 23 de gener.  
  
11. En relació amb les mesures de la fase d'operació i manteniment, en la mesura que siga possible, s'adoptaran mesures per a minimitzar l'afecció a les formacions vegetals de major valor (hàbitats prioritaris) i a les espècies vegetals d'interés.  
12. Per al total de la línia se seguirà amb el que s'estableix en la mesura de control d'afecció de fauna establida en el programa de vigilància ambiental proposat.  
13. S'accepta la proposta de programa de vigilància ambiental, i s'haurà de desenvolupar la part corresponent a la fase d'operació i manteniment. S'accepta la periodicitat proposada per als informes. Respecte a la fase de construcció, a més de l'informe previ a l'inici i el que es realitze al final d'aquesta, ses durà a terme un, almenys, a la meitat del període d'execució.  
La metodologia per a la vigilància de les col·lisions d'aus amb cables de terra es basarà en un reconeixement semestral al llarg de cinc anys, en què es recolliran les dades obtingudes per responsables del manteniment de la línia o altres fonts externes que compten amb dades de col·lisió d'aus.  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets s'estimen pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que es disposa en l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
  
València, 14 de novembre de 2013.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.»  
  
València, 14 de maig de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8565, del 07-06-2019 (2019/5157)

RESOLUCIÓN de 14 de mayo de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la que se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 29/13-AIA Almoradí, Los Montesinos, Orihuela y San Miguel de Salinas.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8565

Fecha DOGV
:   07-06-2019

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2019/5157

CVE


Fecha del documento
:   14-05-2019

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [San Miguel de Salinas](javascript:void(0))
    * [Montesinos, los](javascript:void(0))
    * [Orihuela](javascript:void(0))
    * [Almoradí](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 14 de mayo de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la que se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 29/13-AIA Almoradí, Los Montesinos, Orihuela y San Miguel de Salinas. [2019/5157]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 29/13-AIA Almoradí, Los Montesinos, Orihuela y San Miguel de Salinas.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 29/2013-AIA.  
Promotor: Red Eléctrica de España, SAU. (ATLINE/2012/65/03).  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Economía, Industria, Turismo y Ocupación.  
Objeto proyecto: Línea eléctrica 220 Kv A/S ST Torremendo-ST San Miguel de Salinas.  
Localización: en los términos municipales de Almoradí, Los Montesinos, Orihuela y San Miguel de Salinas (Alicante).  
  
Descripción del proyecto  
El proyecto consiste en la construcción de una línea eléctrica aérea/subterránea a 220 Kv, a doble circuito, desde la futura subestación de Torremendo en el municipio de Orihuela hasta la subestación existente en San Miguel de Salinas, con la finalidad de inyectar potencial en la zona central del eje costero de levante de transporte de 220 Kv, desde la línea 400 Kv Rocamora-Escombreras.  
Características técnicas principales tramo aéreo:  
- Sistema: corriente alterna trifásica.  
- Frecuencia: 50 Hz.  
- Tensión nominal: 220 kV.  
- Núm. de circuitos: 2.  
- Apoyos: metálicos de celosía (43S3).  
- Altura apoyos: entre 30 y 50 m.  
- Anchura crucetas apoyos entre 15,20 y 16 m.  
- Vano medio: 350 m. (130,46 m mínimo, y máximo 622,39 m.).  
- Base de torre compuesta por cuatro pies separados entre 5,9 y 10,149 m. Apoyos adaptados a topografía con pies desiguales para reducir desmontes.  
- Cimentaciones: zapatas aisladas de hormigón armado. Cuatro zapatas troncocónicas que forman un rectángulo aproximadamente de 10 x 10 m.  
- Cables de tierra (2 cables): un cable OPGW de 24 fibras tipo II (25 kA) y otro convencional 7N7AWG. Se sitúan en la parte superior de la instalación y actúan de prolongación eléctrica de la puesta en tierra, como un pararrayos.  
- Tipo de aislamiento: bastones de goma de silicona tipo 12. la distancia mínima entre los conductores y sus accesorios en tensión no será inferior a 2,63 m.  
- Longitud aproximada 13,5 km.  
El tramo subterráneo será de entre 115 y 123 m. de longitud para cada circuito. La zanja tipo será de 1 m. de ancho y 1,6 m. de profundidad. Será una zanja entubada hormigonada de simple circuito. Habrá 249,6 m³ de excavación en una zanja simple circuito.  
Para la construcción de los apoyos se accederá por caminos existentes sin necesidad de acondicionar (4.136 m.), caminos existentes que necesitan ser acondicionados (2.276 m.), campo a través (1.858 m.) y creando caminos nuevos (721 m.). Se ha intentado ubicar los apoyos cerca de caminos existentes. No se utilizarán en general tractores de orugas si no máquinas con ruedas.  
Habrá aproximadamente 41 apoyos. No será necesaria la tala de ningún arbolado por el tipo de vegetación existente.  
La apertura de cimentaciones se realizará por medios mecánicos o manuales sin utilizar explosivos. Serán 1.491 m³ de excavación para los apoyos en total. Posteriormente se colocará el anclaje del apoyo y se verterá hormigón suministrado por camiones hormigoneras.  
El montaje de los apoyos más corriente es hacerlo previamente en el suelo y luego izarlo mediante grúa. Para la maniobra de la grúa, camiones y hormigoneras se necesita una explanada limpia de arbolado y matorral alrededor. La segunda forma de montaje es manual para aquellos lugares donde se desaconseja (vegetación protegida) o impide el acceso de maquinaria.  
Una vez izados los apoyos se tienden los cables, utilizando una máquina de freno que va desenrollando los cables de la bobina, y a través de un cable guía se va de un apoyo a otro con todoterreno o tirado por equipo de personas.  
Terminadas las obras se deja la zona en condiciones adecuadas de limpieza, retirando los materiales sobrantes de la obra. Las tierras procedentes de la excavación de cimentación suponen un volumen pequeño y se suelen extender en la proximidad del apoyo adaptándolas lo más posible al terreno.  
El mantenimiento implica revisiones periódicas y accidentales y control del arbolado. Para el mismo se utilizan los accesos abiertos en la construcción y el equipo utilizado normalmente es un vehículo todoterreno, y excepcionalmente maquinaria pesada.  
La obra tendrá una duración aproximada de 77 semanas (aproximadamente 20 meses): obra civil canalización, montaje cable subterráneo y accesorios, obra civil, armado e izado de apoyos y tendido y montaje cables.  
  
Tramitación administrativa  
Con fecha 15 de marzo de 2013, tuvo entrada oficio del Servicio Territorial de Energía de Alicante, por el cual se da traslado del expediente relativo al proyecto de ejecución de la línea eléctrica aérea/subterránea a 220 Kv desde la ST Torremendo a la ST San Miguel de Salinas (provincia de Alicante). En el mismo se comunica la finalización del trámite de información pública (anuncios en el DOGV de 19 de noviembre de 2012, en el BOP de 26 de noviembre de 2012 y en el periódico Las Provincias de 03.12.2012) y consultas (se especifican los organismos consultados). La documentación recibida incluye:  
- Estudio de impacto ambiental (en adelante, EsIA) y documento de síntesis.  
- Estudio de integración paisajística.  
- Proyecto de ejecución.  
- Copia de los informes y alegaciones recibidos de carácter ambiental, así como las contestaciones del promotor a los mismos.  
Entre los informes recabados, se incluyen:  
- Informes del Ayuntamiento de Almoradí de 23 de julio de 2012, 8 de noviembre de 2012 y Resolución de la Alcaldía de 17 de diciembre de 2012 emitiendo alegaciones que reflejan anteriores informes. En ellos se indica que de acuerdo con la documentación de la versión preliminar del plan que se está tramitando y sobre la que se ha realizado ISA y estudio de paisaje, el trazado aéreo de la línea eléctrica discurre por zonas de suelo no urbanizable integradas como áreas de conexión en el sistema de espacios abiertos y sobre zonas cuya clasificación propuesta es suelo no urbanizable común - 4, así como la de suelo no urbanizable protegido cauces, intersectando superiormente la vía pecuaria Vereda de Dolores (Vía Augusta). Indican que las medidas correctoras para minimizar impactos que se incorporen al proyecto sean coherentes con la valoración ambiental realizada en el informe de sostenibilidad ambiental y el expediente de memoria ambiental de la versión preliminar del plan.  
- Informe del Ayuntamiento de San Miguel de Salinas, de 21 de junio de 2012, en el que se indica que el trazado propuesto no plantea ningún problema desde el punto de vista urbanístico, siempre y cuando se ajusten las obras a los condicionantes de la correspondiente declaración de impacto ambiental.  
- Informe del Ayuntamiento de Orihuela de 13 de junio de 2012, indicando que no existe incompatibilidad urbanística.  
- Informe del Ayuntamiento de Los Montesinos de 18 de junio de 2012: informa desfavorablemente al no adaptarse la línea al planeamiento urbanístico de aplicación, al transcurrir por parcela donde se está tramitando DIC para escuela de hostelería salón de celebraciones y cercana a la ermita de la Marquesa que puede causar un impacto visual grande.  
- Informe remitido por el Servicio Territorial de Medio Ambiente de fecha 28 de agosto de 2012, del ingeniero de la demarcación sur y del técnico de protección de especies, que reiteran sus informes desfavorables anteriores para el expediente en el que se emitió la declaración de impacto ambiental favorable al pasillo C con una serie de condiciones.  
- Informe del Servicio de Patrimonio Cultural de 19 de junio de 2009 aclarando el procedimiento a llevar a cabo.  
Las alegaciones remitidas, en síntesis indican lo siguiente:  
Se alega vulneración de la zona de especial protección para las aves (ZEPA). Las torres crearán una muralla obstáculo para las aves que van a beber al embalse de La Pedrera, paisajísticamente provocará un deterioro absoluto y los apoyos eléctricos son una causa importante de mortalidad de las aves.  
Diferentes propietarios alegan afección a sus fincas, solicitando desplazamiento de apoyos para evitar ser perjudicados. Alguno alega afección a invernadero con peligro de afectar a invernadero y personas por electrificación, al disponer el mismo de partes metálicas.  
La respuesta del promotor a las alegaciones e informes:  
En relación con las alegaciones de vulneración de la ZEPA se indica que el trazado es el de menor afección ambiental de acuerdo con la declaración de impacto ambiental de 27 de diciembre de 2010, que se cumple la normativa, Real decreto 1432/2008 de 29 de agosto que establece medidas para la protección de avifauna contra la colisión y la electrocución en líneas eléctricas de alta tensión, al preverse la instalación de salvapájaros. Al tratarse de una instalación de categoría especial no precisa de medidas de prevención de la electrocución.  
Por las características de la instalación, la electrocución es imposible, las distancias que separan los conductores de las distintas fases entre sí, o de las partes metálicas de los apoyos, son demasiado grandes para que se pueda dar un contacto simultáneo. Respecto a la colisión, la probabilidad del riesgo de colisión es inapreciable, habiéndose previsto no obstante la señalización con espirales salvapájaros.  
Respecto a la Red Natura 2000 el proyecto no superará la capacidad de carga del medio natural, no detectándose afecciones negativas significativas teniendo en cuenta las características del proyecto, en particular su tamaño o la posible acumulación con otros proyectos. El trazado discurre en su totalidad por terrenos agrícolas sin valores dignos de significación, no siendo elevada la utilización de recursos y la generación de residuos es asumible. Se indica que no existen alternativas por fuera de los límites del PORN en tramitación de la Sierra Escalona y Dehesa de Campoamor.  
En relación a los posibles desplazamientos de apoyos se alegan diversas razones para no admitirlos, condicionantes técnicos, afección a parcelas de terceros, etc.  
Respuesta del promotor a los informes:  
El trazado es el que se ha considerado como de menor afección ambiental en la declaración de impacto ambiental de 27 de diciembre de 2010.  
Respecto a cultura se aceptan los condicionantes técnicos y se indica que la prospección arqueológica ya fue autorizada, habiéndose realizado e incorporado el mismo al estudio de impacto ambiental.  
Se indica que en relación con la escuela de hostelería que la instalación eléctrica proyectada es compatible con el planeamiento urbanístico vigente y que el hecho de estar tramitando la DIC para ella no implica que vaya a resultar incompatible con la instalación eléctrica, no obstante se propone una variación sin afectar a terceros que debe ser aceptada por el ayuntamiento, respetando lo previsto en el artículo 161 del Real decreto 1955/2000 y la normativa de seguridad.  
Respecto a la ermita de la Marquesa se indica que el informe de 29 de febrero de 2012, de la Dirección General de Patrimonio Cultural, es favorable concluyendo que lo proyectado no representa afección para el patrimonio cultural, arquitectónico o paleontológico.  
En ambos casos se argumenta que la declaración de impacto ambiental de 27 de diciembre de 2012 no impone modificaciones de trazado por ese término municipal.  
En relación a lo indicado por el Ayuntamiento de Almoradí indica que el trazado propuesto es el que contempla la declaración de impacto ambiental de 27 de diciembre de 2012 como de menor impacto ambiental y las afecciones paisajísticas así como las medidas minimizadoras se han incorporado al estudio de impacto ambiental que acompaña al proyecto de ejecución.  
Otros informes recibidos y recabados:  
- Informe del Servicio de Patrimonio Cultural de 29 de febrero de 2012: respecto al patrimonio de naturaleza arquitectónica no hay afección, al de naturaleza arqueológica será necesario el seguimiento arqueológico de los movimientos de tierra que afecten al subsuelo de la totalidad de los apoyos de la línea, al patrimonio etnológico se hará un seguimiento y balizamiento de los elementos etnológicos durante la ejecución de la línea y respecto al paleontológico no hay afección alguna. El informe realiza un recordatorio de una serie de puntos relativos al hallazgo de restos arqueológicos o paleontológicos, la remisión de una copia de la declaración de impacto ambiental y la necesidad de informar las variaciones de la propuesta informada caso de producirse.  
- Informe del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje de 10 de septiembre de 2013: que a pesar de que en la documentación presentada no se valora la afección paisajística y visual de los dos trazados alternativos como uno de los condicionantes para la elección del trazado de menor impacto escogido, teniendo en cuenta la caracterización y valoración del paisaje, las dos alternativas tienen un impacto similar sobre el mismo, si bien la escogida parece generar menor afección sobre los recursos paisajísticos ambientales de la zona.  
El estudio de integración paisajística se considera suficiente de acuerdo con la legislación de paisaje. El mismo contiene medidas preventivas y correctoras en relación con la ubicación de los apoyos, las características de los mismos, los accesos y la restauración de los terrenos afectados por las obras.  
- Informe del Servicio de Vida Silvestre de 31 de julio de 2013: se hacen las siguientes consideraciones:  
«a) La totalidad de la línea y sus apoyos de la alternativa elegida se ubica fuera del LIC «Sierra de Escalona y Dehesa de Campoamor», por tanto no se afectará a ningún hábitat protegido por esta figura.  
b) Consultado el banco de biodiversidad se ha detectado en el ámbito de aplicación del proyecto la nidificación de una especie de fauna que puede estar afectada por dicha actividad. Esta especie es Bubo bubo.  
c) En referencia a la parada biológica que se tiene que establecer por este servicio para la zona de interés para las rapaces, en referencia a lo expuesto en los puntos 3 y 4 de este informe, no se requerirá tal parada al no encontrarse los nidos ni áreas de cría en las proximidades de esta zona (T. 13 y T.17).  
d) No obstante, para el total de la línea se seguirá con lo establecido en la medida de control de afección a la fauna establecida en el plan de vigilancia ambiental.  
e) En referencia al condicionante 19, la metodología se basará en un reconocimiento semestral a lo largo de los cinco años, en los cuales se recogerán los datos obtenidos por parte de los responsables del mantenimiento de la línea u otras fuentes externas que cuenten con datos de colisión de aves.»  
- Valoración preliminar de repercusiones sobre la Red Natura 2000 de 25 de octubre de 2013, del Servicio de Vida Silvestre informando que el proyecto no tendrá efectos apreciables sobre la Red Natura 2000, considerando que el mismo no debe someterse a evaluación detallada de sus efectos sobre la Red Natura 2000.  
- Resolución del director general del Medio Natural sobre valoración de repercusiones de 25 de octubre de 2013 en el mismo sentido que el informe de valoración preliminar antes citado.  
Como antecedente del presente expediente está el expediente 154/2009-AIA: se emitió una declaración de impacto ambiental el 27 de diciembre de 2010 que estimaba aceptable el pasillo C, por ser el de menor impacto ambiental, siempre y cuando se ajustase a la documentación presentada y a una serie de condicionantes que se reflejaban en el punto tercero de la resolución.  
La citada declaración de impacto ambiental estimaba no aceptable el proyecto de la línea por el pasillo A y el B.  
En el citado expediente se recabaron informes de diferentes organismos, destacando entre otros el informe del Servicio de Ordenación Sostenible del Medio de esta conselleria de 26 de abril de 2010 que se pronunciaba a favor de la alternativa C al considerar esa alternativa la más consecuente con los objetivos de protección y que no existen afecciones a la integridad de la ZEPA y LIC de la Sierra de Escalona y Dehesa de Campoamor. Igualmente el Servicio de Paisaje informaba que las tres alternativas tenían una afección similar al paisaje y el Servicio de Biodiversidad en su informe de 18 de junio de 2009 informaba que no existen riesgos directos de importancia sobre las poblaciones de aves rapaces por la construcción de líneas de distribución y el 21 de mayo de 2010 indicaba que de las tres alternativas la de mayor afección era el pasillo A.  
En los condicionantes de la declaración de impacto ambiental citada se establecía la necesidad de obtener una resolución complementaria a la declaración de impacto ambiental citada, habiendo cumplimentado los trámites previstos en la legislación de impacto ambiental.  
La presente declaración de impacto ambiental se emite para dar cumplimiento al condicionante núm. 1 de la referida declaración de impacto ambiental.  
Con fecha 6 de mayo de 2011 se remitió por el promotor informe ambiental sobre la incorporación de los condicionantes de la declaración de impacto ambiental citada al proyecto.  
El 15 de junio de 2011 se emitió informe del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental que se remitió al promotor en el que se indicaba el procedimiento ambiental a seguir, así como se analizaba la documentación presentada y su ajuste a los condicionantes de la referida declaración de impacto ambiental, concluyendo que el trazado presentado cumplía solo en parte los condicionantes. El mismo se remitió al promotor, y copia de él con la documentación presentada por el promotor se remitió al Servicio de Ordenación Sostenible el Medio.  
  
Afecciones legales  
- La línea deberá cumplir con las normas y distancias de seguridad establecidas en la reglamentación técnica respecto a las carreteras, a otras líneas eléctricas y a viviendas, entre otras.  
- En los cruzamientos con cauces, es de aplicación lo establecido para las zonas de servidumbre y policía por el reglamento de dominio público hidráulico, aprobado por el Real decreto 849/1986, de 11 de abril.  
- El Real decreto 9/2005, de 14 de enero, en su anexo I, enumera las actividades potencialmente contaminantes del suelo, entre las que se encuentra la producción y distribución de energía eléctrica (CNAE-93 Rev1 40,1).  
- La gestión de los residuos generados atenderá a lo establecido en la legislación estatal y autonómica reguladora de la materia. En particular, los residuos de construcción se gestionarán de acuerdo con el Real decreto 105/2008, de 1 de febrero, y el Decreto 200/2004, de 1 de octubre.  
- En terreno forestal y su entorno, son de aplicación las prescripciones de seguridad establecidas en el Decreto 7/2004, de 23 de enero. Respecto a la limpieza de vegetación bajo la línea, en terreno forestal, deben seguirse los criterios del Decreto 150/2010, de 24 de septiembre.  
- El trazado de la línea afecta al ámbito de la ZEPA (zona de especial protección para las aves) Sierra de Escalona y Dehesa de Campoamor, y está regulado por la legislación de este tipo de espacios.  
- La línea afecta a terrenos considerados por el PATFOR como forestales, y en una pequeña parte como forestales estratégicos. Decreto 58/2013, de 3 de mayo, del Consell por el que se aprueba el PATFOR.  
- Matorrales gipsícolas (Teucriu verticillati-Thymetum pallescentis), Decreto 70/2009, de 22 de mayo, del Consell, por el que se crea y regula el catálogo valenciano de especies de flora amenazadas y se regulan medidas adicionales de conservación.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
  
Consideraciones ambientales  
El estudio de impacto ambiental plantea dos alternativas que se diferencian en el tramo desde el apoyo T-11 al T-26. Ambas alternativas son similares respecto al impacto ambiental, pero la escogida se aleja más del embalse de La Pedrera y del entorno de las charcas de Villaberta, por lo que es ambientalmente mejor. Ambas alternativas se ajustan al pasillo C con las condiciones establecidas en la declaración de impacto ambiental de 27 de diciembre de 2010.  
La referida declaración de impacto ambiental establecía una serie de condicionantes para la ejecución del proyecto de la línea, efectuándose el siguiente análisis:  
El proyecto ahora presentado cumple con los condicionantes establecidos en la referida declaración de impacto ambiental: núm. 1, 2, 3, 4, 6, 7, 12, 15 y 17. Respecto al resto de condicionantes se realizan las siguientes consideraciones:  
1. Condicionante núm. 5: en relación con la afección a los matorrales gipsícolas de los suelos SNUC-1 del plan general. En la declaración de impacto ambiental del plan general de fecha 18 de abril de 2008 se establecía que las manchas de este tipo de vegetación debían conservarse y las actuaciones que pudieran afectarlas las respetarían.  
En la declaración de impacto ambiental de 27 de diciembre de 2010 se establecía la necesidad de conservación de estos matorrales, evitando su afección por los apoyos y requiriendo el balizamiento previo en las tareas de izado, tendido de cables, etc. para evitar su afección.  
En la documentación presentada se realiza un estudio y evaluación muy detallado al respecto. Las afecciones permanentes serían de 15 m² y las temporales de 609 m². De las cuales los 15 m² y 496 m² lo serían en zonas dominadas por comunidades ruderales y con tan solo un 5 % de matorrales gipsícolas con estado de conservación bajo, al ser antiguas zonas de cultivo. Tan solo 113 m² serían afectados temporalmente por el acceso campo a través en una zona con un 20 % de matorrales gipsícolas con estado de conservación medio.  
Estos matorrales se verían afectados en una superficie pequeña en comparación con la existente en la zona de estudio.  
El proyecto ha adoptado medidas preventivas para evitar su afección con la ubicación de apoyos y trazado, así como medidas para mantener al máximo la capa herbácea y arbustiva en las zonas con vegetación de interés. El tendido de cables se realizará a mano para reducir los posibles daños a los tomillares de yesos y hábitats prioritarios entre los apoyos T-21 y T-26.  
El estudio califica la afección como compatible tras la aplicación de las medidas preventivo-correctoras, y tan solo será permanente la afección que se pueda producir por la construcción de los apoyos, siendo el resto temporal, pudiéndose recuperar a corto-medio plazo esta.  
Este tipo de matorrales están considerados como hábitats prioritarios de acuerdo con la directiva hábitats, pero se sitúan fuera de LIC, no siendo entonces las medidas de preservación tan estrictas. En el catálogo valenciano de flora amenazada este tipo de hábitats está considerado como protegido, estableciendo el artículo 17.2 que sean objeto de atención y tutela y que el proyecto sea informado por la dirección general en materia de biodiversidad, pudiendo establecer medidas correctoras o compensatorias. En el procedimiento de evaluación se ha prestado especial atención a este tipo de hábitats de manera que su afección se ha minimizado, estimándose compatible, y el Servicio de Vida Silvestre ha informado el proyecto sin indicar la necesidad de establecer medidas adicionales.  
Se estima que el proyecto cumple el condicionante núm. 5 de la declaración de impacto ambiental de 27 de diciembre de 2010 al conservar este tipo de matorrales y evitar su afección, minimizándola; estimándose que en este sentido debe interpretarse el referido condicionante. En cualquier caso la afección se considera aceptable ambientalmente y las medidas adoptadas adecuadas.  
2. El estudio de impacto ambiental establece una serie de medidas preventivas y correctoras que se ajustan en gran medida a las establecidas en el condicionante núm. 8 de la declaración de impacto ambiental citada.  
Teniendo en cuenta que el presente procedimiento de evaluación de impacto ambiental se efectúa a un proyecto concreto en el pasillo C y que las medidas establecidas en la declaración de impacto ambiental de 27 de diciembre de 2010 propuestas en el estudio de impacto ambiental se referían a un proyecto por un pasillo diferente y también a la línea de 400 Kv y a la subestación eléctrica, se considera conveniente seguir las medidas del presente estudio con las correcciones y modificaciones necesarias.  
Sí se propone la instalación de salvapájaros como se estableció en la citada declaración de impacto ambiental.  
3. Las medidas propuestas se ajustan en gran medida a las establecidas en el condicionante núm. 9 de la declaración de impacto ambiental referida, estableciéndose las correcciones que se consideran adecuadas en el apartado de consideraciones ambientales, tal y como se ha argumentado en el anterior punto.  
No obstante, el condicionante núm. 9 en relación a las futuras modificaciones, alternativas y líneas eléctricas debe mantenerse.  
4. El condicionante núm. 10 y 11 están relacionados. El primero permite eximir del tratamiento sobre la vegetación para minimizar los riesgos por rotura o caída a tierra de los conductores si el tendido cumple determinadas condiciones, y el segundo establece condiciones para este tratamiento. Teniendo en cuenta que la línea atraviesa terrenos forestales con hábitats prioritarios 6220 (lastonares de Teucriu pseudochamaepityos-Brachypodietum ramosi) y matorrales gipsícolas (Teucriu verticillati-Thymetum pallescentis), se considera, en especial estos últimos, que la línea debe cumplir con los requisitos especiales a, b y d relativas a la carga de rotura de conductores, apoyos, herrajes y aisladores, recogidas en el punto 5.3 de la ITC-LAT-07 para poder ser eximida de los tratamientos sobre la vegetación dirigidos a minimizar los efectos que pudieran derivarse de la rotura o caída de los conductores a tierra, y de esta manera poder facilitar la conservación de este tipo de formaciones vegetales. En consecuencia es necesario mantener este condicionante, modificándolo, para exigir que la línea tenga características que permitan eximir de ese tipo de tratamiento de vegetación y además que el propietario de la misma solicite esa exención.  
Respecto al segundo condicionante, se debe mantener, dado que caso de ser necesaria algún tipo de intervención sobre la vegetación, la misma deberá permitir conservar este tipo de hábitats prioritarios, en especial, los matorrales gipsícolas.  
5. Se cumple el condicionante núm. 13 al preverse la restauración de las zonas afectadas, salvo que no se ha considerado necesario la siembra de herbáceas en las plataformas de trabajo. En este sentido, se considera que si se restituye la capa de tierra vegetal puede no ser necesario realizar una siembra y/o plantación. Además en zonas naturales, en especial matorrales gipsícolas, es necesario valorar previamente la conveniencia y necesidad de efectuar este tipo de aporte y la realización de siembras y/o plantaciones, dado que la recuperación natural puede ser rápida, y el aporte de tierra vegetal pueda introducir otro tipo de especies, o las intervenciones que se realicen retrasar la recuperación natural.  
6. Respecto al cumplimiento del condicionante núm. 14, el informe del Servicio de Vida Silvestre y la valoración preliminar de repercusiones sobre Red Natura 2000 informa que en referencia a la parada biológica que se tiene que establecer por parte de este servicio para la zona de interés para las rapaces, no se requerirá tal parada al no encontrarse nidos ni áreas de cría en las proximidades de esta zona (tramo T.13 y T.17). No obstante, para el total de la línea se seguirá con lo establecido en la medida de control de afección de fauna establecida en el plan de vigilancia ambiental. En consecuencia se ha cumplido lo establecido en el condicionante núm. 14.  
7. En relación con el condicionante núm. 16 el estudio plantea medidas contra incendios, no obstante, deberá cumplirse lo establecido en el Decreto 7/2004, de 23 de enero.  
8. Condicionante núm. 18: en el estudio se indica que la línea eléctrica sobrevuela varias vías pecuarias y que durante la fase de obras se tomarán las medidas oportunas para no interrumpir el paso. A este respecto, caso de necesitar autorización por parte de esta conselleria se deberá solicitar.  
9. Condicionante núm. 19: se considera que el plan de vigilancia se ha ajustado en gran medida a los condicionantes de la declaración de impacto ambiental citada, no obstante se reitera el argumento dado para las medidas preventivas y correctoras.  
Respecto al resto del condicionante el Servicio de Vida Silvestre en su último informe y en la valoración preliminar de repercusiones sobre Red Natura 2000 indica que la metodología para la vigilancia de las colisiones de aves con cables de tierra se basará en un reconocimiento semestral a lo largo de cinco años, en los cuales se recogerán los datos obtenidos por responsables del mantenimiento de la línea u otras fuentes externas que cuenten con datos de colisión de aves.  
El programa prevé las medidas a adoptar según los resultados obtenidos, según lo establecido en el condicionante núm. 19.  
  
Identificación y valoración de impactos  
El estudio realiza una identificación de los efectos previsibles, establece medidas preventivas y correctoras a los efectos y describe y valora los impactos una vez aplicadas las mismas.  
Se destacan los siguientes impactos:  
- Sobre el suelo en la fase de construcción se califica como compatible, teniendo en la reducida superficie afectada por los apoyos y que se aprovechan caminos existentes y solo un 8 % serán nuevos accesos (7.400 m²).  
- Vegetación y flora: en la fase de construcción se califica de compatible, teniendo en cuenta la reducida superficie a afectar. De hábitats de interés comunitario la afección durante la fase de obras por la construcción de los apoyos será de 2.000 m², de los cuales 100 m² tendrán una afección permanente y respecto a los accesos tan solo serán nuevos accesos que afecten a estos hábitats unos 108,6 m (543 m²). Salvo las afecciones que se pierdan por la construcción de los apoyos y de los caminos nuevos que se mantengan, el resto puede ser recuperado a corto-medio plazo.  
Los apoyos T.1.1 y T.1.2. Se sitúan en cuadrícula 1 x 1 km con presencia de taxones vigilados (catálogo valenciano de especies de flora amenazadas) como Genista jimenezii y Sideritis murgetana sps littoralis, habiéndose comprobado en campo que estas especies no aparecen al situarse los apoyos y accesos sobre campos de almendros.  
- Fauna: la afección a los biotopos y pautas de comportamiento se califica en la fase de construcción como compatible y la afección por colisión se califica de moderada tras la aplicación de las medidas correctoras.  
- Red Natura 2000: se califica la afección como compatible en la fase de construcción y moderada en la fase de funcionamiento. Las afecciones sobre los hábitats y especies de fauna se consideran no significativas.  
- Respecto al patrimonio y a paisaje el estudio de impacto ambiental efectúa una valoración, pero se ha aportado estudio de integración paisajística e informe de evaluación cultural a parte. El informe patrimonial concluye respecto a los elementos culturales que, o no hay afección, o es compatible. El estudio de integración paisajística concluye que las dos alternativas tienen afecciones paisajísticas similares, y los objetivos de calidad fijados para las unidades de paisaje y recursos paisajísticos atravesados resultan compatibles con la instalación de la línea eléctrica.  
La presente resolución efectúa el siguiente análisis: se considera que el estudio ha analizado los efectos previsibles adecuadamente, con el detalle que requería el proyecto y el medio a afectar, realizando una evaluación de los impactos acertada.  
La afección a la vegetación natural es muy reducida y gran parte de ella temporal. La vegetación de mayor valor, los matorrales gipsícolas, no se van a afectar en sentido amplio, habiéndose minimizado la misma. Los hábitats prioritarios 6220, lastonares de Brachypodium retusum, se afectarán en pequeña medida y, en cualquier caso, a pesar de ser considerado por la Directiva Hábitat como prioritario, se trata de un hábitat frecuente en nuestro territorio y en la zona de estudio. El informe del servicio de vida silvestre no indica nada respecto a la necesidad de establecer medidas correctoras adicionales o compensatorias.  
La afección a terrenos forestales es igualmente reducida, tratándose de terrenos dominados por matorrales o herbazales.  
Respecto a la fauna la afección es asumible; las molestias en la fase de construcción serán temporales y respecto a la afección más relevante, la posible colisión con los cables de tierra, se ha previsto la instalación de salvapájaros en toda la línea. Teniendo en cuenta los informes del Servicio de Vida Silvestre (antes Servicio de Biodiversidad y Servicio de Ordenación Sostenible) la afección es asumible con las medidas propuestas.  
Respecto a la afección a espacios de Red Natura 2000, en especial la ZEPA sierra Escalona y Dehesa de Campoamor, la afección no es significativa por lo expuesto y según el informe y resolución de valoración preliminar de repercusiones, teniendo en cuenta igualmente los informes del Servicio de Biodiversidad y Ordenación Sostenible (Vida Silvestre) de fechas, 26 de abril de 2010, 18 de junio de 2009 y 21 de mayo de 2010.  
En relación a la presencia de Tudorella sulcata en el banco de datos de biodiversidad (BDB) en la cuadrículas UTM 1 x 1 km al que hace referencia el informe de la valoración preliminar de repercusiones, el mismo no indica la necesidad de adoptar medida adicional alguna y además en la ficha del BDB se indica que las poblaciones encontradas están en el barranco de la Cañada de la Estaca y otros al norte y sur y en el río seco, cuyas ubicaciones están alejadas de la zona de actuación del proyecto.  
  
Establecimiento de medidas correctoras y protectoras.  
Del estudio de impacto ambiental se destacan las siguientes medidas:  
Medidas preventivas:  
- Elección de apoyos en zonas de menor valor ambiental, menor pendiente y próximos a caminos existentes.  
- Diseño de red de accesos de manera que se redujera al mínimo la apertura de nuevos accesos.  
- Las zonas de obra (acopios, campas de montaje, zonas de maniobra e instalaciones auxiliares) se instalarán siempre que sea posible en terrenos baldíos y en aquellas zonas con menor valor de la vegetación. Se ubicarán en general en zonas anexas a carreteras y se prohibirán las zonas próximas a ríos y las que tengan vegetación de interés.  
- Época realización actividades: en los terrenos cercanos a las zonas de distribución de rapaces de interés T13 a T17 (búho real, águila azor perdicera, águila real, etc.) se establecerá un calendario de obras junto con los técnicos del Servicio de Ordenación Sostenible del Medio para no afectar a la reproducción de estas especies, y se contemple, si la Administración lo considera necesario, su aplicación a otras áreas donde se verifique la existencia de nidos de las especies más relevantes.  
En cualquier caso se intentará compatibilizar las actividades de la fase de construcción de la línea con la épocas de menor sensibilidad para estas especies.  
- Preparación del terreno: se evitará en lo posible la compactación de suelos, limitando al máximo las zonas de tránsito de maquinaria pesada y afectando a la mínima superficie entorno de la zona de construcción de los apoyos.  
- Gestión de los materiales sobrantes de las obras y control de vertidos: respecto a los residuos se seguirá lo contemplado en la legislación sobre residuos.  
La tierra vegetal de la excavación y movimiento de tierras se acopiará para su utilización adecuada una vez terminado el trabajo. El resto de materiales procedentes de excavación de las cimentaciones de los apoyos se podrá reutilizar en la restauración topográfica de las áreas de obras (accesos temporales o campas de apoyo) siempre y cuando la dirección de obra ambiental lo autorice.  
- Preservación de la capa herbácea y arbustiva: en los apoyos en zonas con vegetación de interés se procurará mantener al máximo la capa herbácea y arbustiva de las zonas afectadas.  
Antes del replanteo definitivo de apoyos y accesos, en las zonas con vegetación de interés, se balizarán los ejemplares de especies protegidas y flora de interés para evitar su afección. Se llevará acabo en los siguientes tramos:  
- Tomillar calcícola y hábitats prioritarios, y probabilidad de presencia de flora de interés entre los apoyos T5 y T11.  
- Hábitats prioritarios entre apoyos T12 y T16.  
- Tomillares de yesos, probabilidad de presencia de flora de interés y hábitats prioritarios entre apoyos T21 y T26.  
- Tendido de cables: El tendido de cables se hará a mano en las zonas antes referidas.  
- Medidas para reducir efectos sobre la fauna:se evitará la construcción en aquellas áreas donde se verifique la presencia de áreas de nidificación de especies incluidas en las máximas categorías de protección.  
Medidas correctoras:  
- Sobre el suelo: eliminación de los materiales sobrantes, restituyendo la forma y aspectos originales del terreno. Descompactación mediante escarificado-subsolado, seguido de aporte de abono mineral.  
- La restauración de las plataformas de trabajo se hará aportando la tierra vegetal retirada. Restauración de los caminos abiertos no necesarios para el mantenimiento.  
- Sobre la fauna: señalización de los cables de tierra con salvapájaros en toda la línea. Se instalarán a medida que se tiende el cable. Se realizarán tareas de seguimiento de colisiones de dos años tras la puesta del cable de tierra de la línea eléctrica.  
  
Medidas en la fase de operación y mantenimiento  
- Las labores que sean programables se deberán realizar, siempre que sea posible,en aquellas épocas del año en que su incidencia sea menor (fuera del período reproductor en el caso de la fauna más sensible y fuera del período de más riesgo de incendios) y con el permiso de la administración competente.  
- Se realizará un seguimiento durante dos años para comprobar si se produce incremento e la mortandad de aves por colisión.  
- Tratamiento de nidos.  
- Seguimiento de medidas preventivas y correctoras.  
En el estudio de integración paisajística se establecen medidas preventivas y correctoras reflejadas en el EIA.  
En el informe de evaluación patrimonial cultural se plantean medidas preventivas de seguimiento arqueológico y balizamiento de registros etnográficos.  
El análisis que realiza la presente resolución es el siguiente: se estima que deben llevarse a cabo las medidas preventivas y correctoras propuestas en el presente estudio de impacto ambiental, siendo necesario adoptar medidas adicionales o corregir algunas de las propuestas para una mejor prevención y/o corrección de los efectos negativos. La propuesta de medidas del presente estudio varía en algunos puntos respecto a la realizada en el estudio de impacto ambiental e informe de espacios naturales sobre el que se emitió la declaración de impacto ambiental de fecha 27 de diciembre de 2010, debiendo tenerse en cuenta que, por una parte, los documentos referidos se realizaron para un proyecto de línea de 220 kv sobre el pasillo A que se rechazó y además incluían la línea de 400 kv y la subestación eléctrica, y el estudio de impacto ambiental actual se ha realizado específicamente para el proyecto de línea sobre el trazado con declaración de impacto ambiental de 27 de diciembre de 2010 aceptable. Es lógico revisar las medidas establecidas y adaptarlas al actual trazado y poder determinar algunas correcciones a las medidas que se propusieron o descartar algunas al no estimarse necesarias o eficaces.  
La restitución topográfica de las zonas afectadas (caminos de acceso temporales y campas de apoyo) requerirá reponer la tierra vegetal retirada, debiendo no obstante preverse plantaciones y/o siembras en los casos que sea necesario. El aporte de tierra vegetal puede hacer innecesario realizar siembras o plantaciones, al producirse una recuperación natural a partir de las semillas incluidas en la tierra vegetal. Esta cuestión deberá valorarse previamente a la restauración en cada caso.  
En las zonas naturales se estima conveniente para mejorar la restauración retirar los materiales de excavación de las cimentaciones, en especial en matorrales gipsícolas. En estas zonas cuando se hayan compactado y cuando tengan hábitats prioritarios, en especial matorrales gipsícolas, es necesario valorar la conveniencia de realizar un escarificado-subsolado y la forma de llevarlo a cabo y en qué medida para no perjudicar la conservación de este tipo de formaciones vegetales y favorecer el desarrollo de otras de menor valor.  
Igualmente se considera necesario valorar previamente en las zonas con terrenos naturales la conveniencia y necesidad de aportar tierra vegetal y de realizar siembras y plantaciones, dado que puede ocurrir que no sea necesario, o en algunos casos alguna de estas actuaciones puedan ser contraproducentes favoreciendo otro tipo de formaciones vegetales.  
Las medidas establecidas en relación a la fauna se consideran adecuadas con la corrección efectuada por el Servicio de Vida Silvestre, no obstante, se estima necesario como medida preventiva efectuar una inspección previa de la zona para detectar nidos de especies de interés.  
En relación con las medidas en la fase de operación y mantenimiento, en la medida que sea posible, se adoptarán medidas para minimizar la afección a las formaciones vegetales de mayor valor (hábitats prioritarios) y a las especies vegetales de interés.  
  
Programa de vigilancia ambiental  
En el estudio de impacto ambiental se propone un programa de vigilancia ambiental en el que se establecen para la fase de construcción una serie de controles a llevar a cabo con objetivos, actuaciones, indicador, umbral de alerta y medidas de prevención y corrección. Se dan directrices para la redacción del programa correspondiente a la fase de operación y mantenimiento, así como al modo de seguimiento de las actuaciones.  
En la propuesta del programa de vigilancia ambiental se indican con detalle los controles a realizar y se matizan las medidas a adoptar planteadas en el apartado de medidas preventivas y correctoras del estudio de impacto ambiental.  
La propuesta realizada se considera adecuada en líneas generales, y se estima que al igual que lo indicado para las medidas preventivas y correctoras, el programa que debe seguirse es el planteado en el presente estudio de impacto ambiental.  
Dado que el programa indica que será el órgano ambiental el que determine la periodicidad de los informes, se estima adecuada la periodicidad propuesta y respecto a la fase de construcción, además deberá efectuarse un informe intermedio.  
  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto se encuentra sometido al procedimiento de evaluación de impacto ambiental mediante declaración de impacto ambiental, al estar incluido en los supuestos previstos en el anexo I, apartado 2 g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley de impacto ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
En el expediente se han observado los tramites previstos en el Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento de impacto ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo quinto del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de impacto ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley.  
El artículo 15 del Decreto 85/2013, de 28 de junio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente, atribuye a la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial la competencia en materia de evaluación ambiental estratégica y de proyectos, ordenación del territorio y del litoral, urbanismo, coordinación territorial e inspección de urbanismo, ordenación, planificación y actuaciones territoriales estratégicas.  
Por todo ello y en uso de las facultades que legalmente tengo atribuidas, resuelvo:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de ejecución de la línea eléctrica de 220 kv A/S ST Torremendo-ST San Miguel de Salinas, promovido por Red Eléctrica de España, SAU, cuyo trazado discurre por los términos municipales de Almoradí, Los Montesinos, Orihuela y San Miguel de Salinas (Alicante), sin perjuicio de la obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del proyecto, el estudio de impacto ambiental y demás documentación que obra en el expediente y se adopten las medidas indicadas en el apartado segundo.  
  
Segundo  
Se establecen los siguientes condicionantes que prevalecen y corrigen los establecidos en la declaración de impacto ambiental de fecha 27 de diciembre de 2010:  
1. Respecto a la posibilidad de utilización de los materiales sobrantes de la excavación de cimentaciones en la restitución topográfica de caminos de acceso temporales y campas de apoyo, requerirá una adecuada integración de la restauración topográfica, aportando tierra vegetal, y, en caso de ser necesario, efectuando siembras y/o plantaciones.  
En las zonas con terrenos naturales, en especial matorrales gipsícolas, se retirarán estos materiales de excavación de la zona dándoles un destino adecuado.  
2. En zonas con hábitats prioritarios, en especial matorrales gipsícolas, que se hayan compactado, una vez terminadas las obras, se valorará la conveniencia de realizar un escarificado-subsolado para descompactar el terreno y en qué medida y de qué forma, así como la conveniencia de realizar un abonado. Esta medida se supervisará con antelación suficiente, con los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Alicante para adoptar con los mismos la decisión más adecuada para la restauración de la zona.  
3. En las zonas con terrenos naturales, se valorará la necesidad y conveniencia para la restauración de las zonas afectadas, de aportar tierra vegetal, y de realizar siembras y/o plantaciones con especies autóctonas, en especial en las zonas con matorrales gipsícolas. Se supervisará con antelación suficiente con los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Alicante de esta Conselleria para adoptar con los mismos la decisión más adecuada para la restauración de la zona.  
4. Antes del inicio de las obras se efectuará una inspección para comprobar la existencia o no de nidos de especies de interés que puedan ser afectados por las obras, para adoptar las medidas que correspondan de acuerdo con lo que establezca el Servicio de Vida Silvestre, al que se consultará, sin perjuicio de lo que establezca el programa de vigilancia ambiental.  
5. Las futuras modificaciones, alternativas y nuevas infraestructuras eléctricas que estén ligadas a la línea de 220 kv desde la subestación de Torremendo a la subestación de San Miguel de Salinas deberán ser informadas previamente por el Servicio de Vida Silvestre de esta Conselleria, independientemente de que tengan que someterse o no a evaluación de impacto ambiental.  
6. La línea deberá cumplir con los requisitos especiales a, b y d relativas a la carga de rotura de conductores, apoyos, herrajes y aisladores, recogidas en el punto 5.3 de la ITC-LAT-07 para poder ser eximida de los tratamientos sobre la vegetación dirigidos a minimizar los efectos que pudieran derivarse de la rotura o caída de los conductores a tierra de acuerdo con el Decreto 150/2010, de 24 de septiembre, y se solicitará la exención del tratamiento sobre la vegetación, en aquellos terrenos forestales con hábitats prioritarios y/o especies vegetales de interés, en especial con matorrales gipsícolas.  
7. Se intentará, en la medida de lo posible, que las intervenciones que deban llevarse a cabo sobre la vegetación natural en la fase de funcionamiento de la línea minimicen la afección sobre la misma. En concreto, en las formaciones vegetales que constituyan hábitats prioritarios, en especial los matorrales gipsícolas del término municipal de San Miguel de Salinas, por sus características y situación, se considera que estas intervenciones, caso de ser necesarias, se llevarán a cabo de manera que permitan su conservación.  
Para la identificación de los hábitats prioritarios, en especial las formaciones gipsícolas, tanto para este condicionado como en el resto, el promotor deberá contar con especialistas en flora y vegetación.  
8. En el caso de las charcas de Villaberta se evitará la creación de nuevos caminos, el tráfico de maquinaria evitará el cruce de las mismas (suelo no urbanizable de protección hidráulica, según la declaración de impacto ambiental del plan general de San Miguel de las Salinas).  
9. Se cumplirá lo establecido en el informe de la Conselleria de Cultura de fecha 29 de febrero de 2012.  
10. Los trabajos que se desarrollen en terrenos forestales y en sus inmediaciones, deben ajustarse a las normas de seguridad en prevención de incendios forestales establecidas en el Decreto 7/2004, de 23 de enero.  
11. En relación con las medidas de la fase de operación y mantenimiento, en la medida que sea posible, se adoptarán medidas para minimizar la afección a las formaciones vegetales de mayor valor (hábitats prioritarios) y a las especies vegetales de interés.  
12. Para el total de la línea se seguirá con lo establecido en la medida de control de afección de fauna establecida en el programa de vigilancia ambiental propuesto.  
13. Se acepta la propuesta de programa de vigilancia ambiental, debiéndose desarrollar la parte correspondiente a la fase de operación y mantenimiento. Se acepta la periodicidad propuesta para los informes. Respecto a la fase de construcción, además del informe previo al inicio y el que se realice al final de la misma, se llevará a cabo, al menos, uno a mitad de período de ejecución.  
La metodología para la vigilancia de las colisiones de aves con cables de tierra se basará en un reconocimiento semestral a lo largo de cinco años, en los cuales se recogerán los datos obtenidos por responsables del mantenimiento de la línea u otras fuentes externas que cuenten con datos de colisión de aves.  
  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite, no cabe interponer recurso alguno; sin perjuicio de que puedan utilizarse los medios que en defensa de sus derechos se estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento de ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
  
València, 14 de noviembre de 2013.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.»  
  
València, 14 de mayo de 2019.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML