Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 1605, del 16-08-1991 (1991/822375)

ORDRE de 29 de juliol de 1991, de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, per la qual s'aproven les Instruccions que regulen l'organització i el funcionament dels centres docents d'Educació Pre-escolar, Educació General Basica, Educació Especial, Batxillerat i Formació Professional, mantinguts amb fons públics i que depenen de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, de la Generalitat Valenciana.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**DEROGADA**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/o/1991/07/29/(1)/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   1605

Data del DOGV
:   16-08-1991

Secció del DOGV
:   DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   1991/822375

CVE


Data del document
:   29-07-1991

Organisme emissor
:   Conselleria de Cultura, Educació i Ciència

Tipus de document
:   Ordre

Anàlisi jurídica

Ordre de 29 de juliol de 1991, de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, per la qual s'aproven les Instruccions que regulen l'organització i el funcionament dels centres docents d'Educació Pre-escolar, Educació General Bàsica, Educació Especial, Batxillerat i Formació Professional, mantinguts amb fons públics i que depenen de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, de la Generalitat Valenciana.  
L'organització i el bon funcionament dels centres docents constitueixen la garantia més immediata d'una activitat educativa eficaç, d'acord amb els principis i els objectius que conté la Constitució Espanyola, l'Estatut d?autonomia i les normes legals que els desenrotllen, singularment la Llei Orgànica del dret a l'educació.  
Conscient d'això, la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència ha regulat, en el marc de les seues competències, els aspectes fonamentals de la vida dels centres, mitjançant instruccions que s'han dictat per als diferents cursos acadèmics i que van conduir a la publicació de l'Ordre de 15 de juny de 1990, a fi que els centres disposaren d'un març de referència permanent amb la cobertura legal més adequada.  
No obstant això, la publicació de la Llei Orgànica 1/1990, de 3 d'octubre, d'Ordenació General del Sistema Educatiu, ha obert un període de transició durant el qual cal introduir en l?organització dels centres diverses modificacions que els preparen i els orienten perquè l'actual sistema educatiu deixe passar paulatinament el nou sistema que s'hi estableix.  
Finalment, l'experiència recollida de l?aplicació de les normes contingudes en l?Ordre de 15 de juny de 1990, aconsella de modificar altres aspectes a fi de millorar el funcionament dels centres i aprofitar al màxim els recursos educatius.  
Per tot això, en virtut de les competències que m'atribueix l'article 35 de la Llei 5/1983, de 10 de desembre, de Govern Valencià,  
ORDENE:  
Article primer  
S'aproven les instruccions que figuren com a annexos d'aquesta ordre i a les quals s'haurà d'ajustar l?organització i el funcionament dels centres d'educació pre-escolar, educació general bàsica, educació especial, batxillerat i formació professional mantinguts amb fons públics i que depenen de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència de la Generalitat Valenciana.  
Article segon  
Les instruccions a què fa referència aquesta ordre seran d'aplicació als centres privats concertats, en tot allò que els efecte, d'acord amb la normativa vigent en aquesta matèria.  
DISPOSICIO DEROGATORIA  
Queden derogades l?Ordre de 15 de juny de 1990, sobre organització i funcionament dels centres docents de nivell no universitari, mantinguts amb fons públics i que depenen de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència de la Generalitat Valenciana, i les disposicions de rang igual o inferior a aquesta en tot allò que s'hi oposen.  
DISPOSICIONS FINALS  
Primera  
S'autoritzen les Direccions Generals d'Ordenació i Innovació Educativa, de Centres i Promoció Educativa, i de Règim Econòmic i de Personal, a aclarir, adequar i desenrotllar les instruccions que s'aproven mitjançant aquesta ordre, i a dictar instruccions específiques per a l?organització i el funcionament dels centres que participen en l?experimentació de la reforma educativa, en l?àmbit de les respectives competències.  
Segona  
Aquesta ordre entrarà en vigor l?endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
València, 29 de juliol de 1991.  
El Conseller de Cultura, Educació i Ciència,   
ANDREU LOPEZ BLASCO  
ANNEX I  
Instruccions per les quals es regula l?organització i el funcionament dels centres d'educació Pre-escolar, Educació General Bàsica i Educació Especial mantinguts amb fons públics i que depenen de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència de la Generalitat Valenciana.  
I. Programació general anual del centre  
Tots els centres mantinguts amb fons públics elaboraran, abans de l?inici del període lectiu, la programació general anual, que garantirà el desenvolupament coordinat de totes les activitats educatives, el correcte exercici de les competències dels diferents òrgans de govern i la participació de tots els sectors de la comunitat escolar, i les institucions i altres entitats de l?entorn quan es requeresca.  
Aquesta programació general anual haurà d'incloure, a més, els elements potenciadors de les actituds, normes i valors que configuren la pròpia cultura que es manifesta fonamentalment mitjançant la llengua, la qual possibilita als alumnes una millor integració i comprensió en el medi que ens envolta.  
Els centres educatius aprofitaran totes les oportunitats que ofereix la convivència entre l'alumnat com a factor d'enriquiment en el desenrotllament de la personalitat d'ambdós sexes.  
Per a això, utilitzarà una metodologia no discriminatòria, potenciadora de la participació de xiquets i xiquetes en tot tipus d'activitats, tot evitant l'assignació de tasques diferenciades i la utilització de materials didàctics que pel seu contingut determinen comportaments i activitats discriminatòries per raó de sexe.  
1. Contingut  
La programació general anual del centre serà elaborada per l?equip directiu, tenint en compte les propostes i els acords del claustre i del consell escolar.  
La programació general anual contindrà els aspectes següents:  
1.1 Horari general del centre  
Els horaris de les activitats necessitaran l'aprovació prèvia dels Serveis Territorials de Cultura i Educació; amb aquest fi es trametran abans del dia 15 de setembre als Serveis Territorials corresponents. Aquests horaris es compliran en sessions de matí i de vesprada, distribuïdes en els períodes lectius establerts en el centre, amb les pauses adequades per al millor desenvolupament de les activitats docents en cada nivell, cicle o modalitat educativa.  
Per a realitzar la distribució horària s'aplicarà el que preveu l?Ordre d'01.09.1984 ( DOGV 25.09.1984), l?Ordre de 20.05.1986 ( DOGV 23.06.1986) i l?ordre de calendari escolar vigent per a cada curs.  
Els horaris s'ajustaran perquè, dins de les 25 hores, els temps d'esplai tinguen una durada total màxima de 2h 30m setmanals. Per a la seua organització s'evitarà la coincidència dels alumnes dels cursos superiors amb els dels primers nivells, llevat que disposen d'instal·lacions adequades per a això.  
La distribució de l?horari en les diferents àrees preveurà les diverses possibilitats d'agrupament flexible de l'alumnat, les tasques individualitzades, els treballs en equip, l'atenció a l'alumnat amb necessitats educatives especials i la connexió i relació amb el món del treball.  
De cap manera no es podran plantejar propostes d'horari, agrupament o models organitzatius l'atenció dels quals implique la dedicació d'un nombre de mestres diferent de la dotació de plantilla que la catalogació reconeix al centre.  
Els centres podran sol·licitar dels Serveis Territorials de Cultura i Educació, abans del 30 de juny, l'autorització de l?horari especial del centre que vulguen aplicar durant el curs següent. Aquest horari es farà sempre en sessions de matí i vesprada, amb un interval entre aquestes sessions d'almenys dues hores, tret dels centres d'educació especial en què l?interval podrà ser d'1h 30m. La sessió de la vesprada no podrà tenir una durada inferior a 1h 30m.  
A la sol·licitud de distribució de l?horari especial que es formule s'adjuntarà un informe del consell escolar amb expressió del nombre dels membres favorables a la proposta presentada.  
Quan els Serveis Territorials de Cultura i Educació autoritzen els horaris especials dels centres, podran unificar-los per localitats, barris o zones si ho consideren convenient. En cap cas no podrà autoritzar-se un horari especial llevat que hi haja alguna de les circumstàncies següents:  
- Pròrroga justificada d'horaris autoritzats amb anterioritat  
- Raons especials d'escolarització.  
- Altres circumstàncies.  
1.2 Activitats docents.  
1.2.1 Programació de les activitats docents  
La programació de les activitats docents, inclosos els programes educatius específics i el programa d'acció per a la igualtat d'oportunitats entre dones i homes, es realitzarà coordinadament pels mestres que imparteixen docència als diferents grups d'alumnes i inclourà, a més a més de la programació dels ensenyaments propis de cada cicle, àrea o modalitat educativa, la metodologia que cal utilitzar, les adaptacions curriculars i els criteris i procediments d'avaluació i recuperació fixats pel claustre.  
El claustre estudiarà aquestes propostes de programació, que elevarà a l?equip directiu perquè siguen incloses en la programació general anual del centre.  
El cap d'estudis, en coordinació amb la resta de l?equip directiu, coordinarà aquestes actuacions i en vetllarà pel seu correcte desenrotllament.  
1.2.2 Pla d'acció tutorial  
S'hi establiran els criteris orientadors de la tasca de tutoria. Inclourà, almenys, els continguts següents:  
a) Criteris d'avaluació dels aprenentatges de l'alumnat, que consideraran, entre d'altres, les característiques i la situació personal de cada alumne i les necessitats educatives especials.  
b) Criteris de coordinació dels mestres tutors amb tots els professionals de suport per a l'alumnat amb necessitats educatives especials.  
c) Planificació de les activitats que afavoresquen la màxima integració, adaptació i participació en el centre de l'alumnat, especialment del procedent d'un altre nivell educatiu, i de nou ingrés.  
d) Planificació de les activitats d'informació i assessorament acadèmic i professional als alumnes, especialment a aquells que han de prendre decisions davant diferents opcions o especialitats, en acabar la seua escolaritat.  
1.2.3. Activitats per a afavorir la presència del valencià com a llengua vehicular, de relació i d'ús en la administració del centre.  
1.3. Activitats complementàries  
La programació de les activitats complementàries s'acomodarà a les directrius o criteris elaborats pel consell escolar del centre, i haurà d'explicitar:  
- Objectius, activitats, calendari, nivells, mestres que hi participen i itinerari en cas de desplaçament.  
- Previsió d'aspectes avaluables en l'activitat.  
- Els centres concertats s'atindran al que disposa l?Ordre de 13 de febrer de 1987, per la qual es desplega el Decret 128/86, de 20 d'octubre, que regula les activitats complementàries i de serveis dels centres concertats.  
1.4. Documentació administrativa  
La documentació administrativa i estadística de la programació general anual del centre, la constituirà:  
- Documentació d'organització del centre:  
a) Calendari de reunions del claustre i del consell escolar  
b) Calendari de les sessions d'avaluació  
c) Calendari de reunions dels departaments  
d) Calendari de reunions dels equips docents  
e) Horari general del centre  
- Quadre estadístic dels resultats acadèmics del curs anterior  
- Quadre estadístic de la matrícula i la seua distribució per nivells i cicles.  
1.5. Relacions amb les famílies i la comunitat  
Aquesta programació explicitarà un disseny dels canals de comunicació amb les famílies i la comunitat, especificant objectius i activitats per al compliment d'aquest.  
1.6. Activitats d'orientació  
Aquestes activitats s'inclouran en la programació general anual del centre. S'hi hauran de detallar:  
1.6.1. El pla d'actuació del Servei Psicopedagògic Escolar.  
El pla d'activitats dels Serveis Psicopedagògics Escolars determina les funcions generals que desenvoluparà aquest Servei. En cada centre s'elaborarà un pla d'actuació que haurà de reflectir la prioritat de les esmentades funcions d'acord amb les necessitats detectades, les demandes formulades pel mateix centre, i el compromís mutu per a la realització d'aquest.  
1.6.2. La programació del departament d'orientació  
En la programació del departament d'orientació s'inclouran els programes de coordinació del pla d'acció tutorial i de l?orientació.  
2. Calendari per a l'elaboració i l'aprovació de la programació general anual  
El director del centre establirà el calendari d'actuacions, tenint en compte que l'aprovació de la programació general anual l'haurà de fer el consell escolar abans del 15 d'octubre.  
La programació general anual, després de l'informe del claustre, es presentarà per a l'aprovació al consell escolar, que respectarà en tot cas els aspectes docents que són competència del claustre.  
3. Seguiment i avaluació de la programació general anual  
Una vegada aprovada, la programació general anual es quedarà en la secretaria del centre a disposició dels mestres, dels membres del consell escolar i de la Inspecció educativa i se n'haurà d'enviar un exemplar al Servei Territorial de Cultura i Educació abans del 31 d'octubre, juntament amb una còpia de l'acta de la sessió del consell escolar en què s'haurà aprovat.  
La programació general anual serà d'obligat compliment per a tots els membres de la comunitat escolar. La direcció comunicarà al consell escolar i a l'autoritat administrativa competent qualsevol transgressió dels acords expressats en aquesta, i iniciarà les actuacions pertinents.  
La Inspecció educativa comprovarà l'adequació de la programació general anual al que estableix aquesta ordre i elaborarà els respectius informes, que trametrà als centres corresponents abans del 30 de novembre.  
Periòdicament, i almenys una vegada cada trimestre, el claustre es reunirà per a avaluar el nivell de realització de la programació general anual i proposar-hi les modificacions oportunes.  
Durant el mes de juny, el consell escolar, l?equip directiu i el claustre avaluaran el grau de compliment de la programació general anual i analitzaran les dificultats trobades en la seua realització, d?acord amb el procés de seguiment i avaluació trimestral, per a dissenyar unes propostes de millora.  
Les conclusions d'aquesta avaluació es recolliran en una memòria que, amb l?informe del consell escolar del centre, es trametrà, abans del 10 de juliol, al Servei Territorial de Cultura i Educació, perquè siga analitzada per la Inspecció educativa.  
II. Horari del personal docent  
1. Distribució de l?horari  
El mestre dedicarà 30 hores setmanals a les activitats del centre.  
Aquestes hores tindran la consideració de lectives, complementàries recollides en l?horari individual i complementàries computades mensualment.  
La resta de l?horari, fins a les 37.30 hores setmanals, seran de lliure disposició del mestre per a la preparació de classes, el perfeccionament individual o qualsevol altra activitat pedagògica complementària.  
1.1. Horari lectiu  
El mestre dedicarà un total de 25 hores setmanals a la docència directa amb un o més grups d'alumnes, inclosos els temps d'esplai.  
Si després de l'adscripció a grups, àrees o cicles, hi ha algun mestre que no completa les 25 hores de docència, la direcció del centre li assignarà altres activitats, a fi de cobrir el seu horari personal donant prioritat a l'atenció als alumnes en els casos d'absències d'algun mestre.  
L'organització dels horaris es farà de manera que es preveja aquesta atenció, per a la qual cosa es tindrà en compte la disponibilitat horària, dins les 25 hores de docència, de tots els mestres del centre. Aquestes activitats estaran incloses en la programació general anual del centre.  
Després d'atendre les necessitats lectives de tots els grups d'alumnes, la direcció aplicarà les hores disponibles de manera que, preferentment, es dediquen a:  
- Cobrir les hores necessàries perquè els òrgans unipersonals disposen de temps per al desenvolupament de les tasques pròpies del càrrec.  
- Dedicar una hora setmanal a l'acció tutorial del seu grup d'alumnes.  
- Reduir l?horari dels coordinadors de cicle, de departament i d'altres membres docents amb reducció horària.  
- Realitzar activitats de suport per a l'alumnat amb necessitats eductives especials.  
- Permetre el desdoblament dels grups amb més de 20 alumnes en la matèria d'idiomes estrangers.  
- Organitzar els recursos didàctics.  
- Atenció a la biblioteca, procurant que aquesta tasca corresponga a un o dos mestres especialistes en llengua o ciències socials.  
- Realitzar activitats de laboratori, preferentment pel mestre especialista de ciències naturals i de matemàtiques.  
- Reduir l'horari lectiu dels mestres de 55 o més anys d'edat, quan la disponibilitat horària del centre ho permeta i els interessats ho sol·liciten formalment a la direcció. Aquests mestres realitzaran activitats complementàries fins a completar les 25 hores setmanals.  
- Suport als mestres en les activitats que requeresquen la presència de més d'un mestre per grup.  
1.2. Hores complementàries recollides en l?horari individual  
A més de l?horari lectiu, es dedicarà 1 hora setmanal, al centre, a l'acció tutorial amb l'alumnat i les famílies.  
La suma de les hores lectives i les hores complementàries d'obligada permanència en el centre, recollides en l?horari individual de cada mestre, serà de 26 hores setmanals, que seran assignades pel cap d'estudis en la confecció dels horaris.  
1.3. Hores complementàries computades mensualment  
La resta de les hores, fins a completar les 30 hores de dedicació al centre, es computaran mensualment a cada mestre pel cap d'estudis i comprendran les activitats següents:  
- Assistència a reunions del claustre i del consell escolar.  
- Assistència a sessions d'avaluació.  
- Assistència a reunions de departaments i d'equips docents.  
- Programació i realització d'activitats complementàries.  
- Activitats institucionals de perfeccionament individual dels mestres  
2. Horari dels òrgans unipersonals de govern  
Es computaran com a hores lectives les hores que els òrgans unipersonals de govern dediquen a l?exercici de les seues funcions, d'acord amb les disponibilitats horàries.  
Les hores dedicades a les funcions directives seran fins a un màxim de:  
Unitats Director C d'estudis Secretari  
8 a 19 9 6 6  
20a29 12 9 9  
30a39 15 12 12  
40 i més 18 15 15  
3. Altres adequacions de l?horari lectiu  
3.1 Els coordinadors de cicle i de departament, en els centres en què s'establesquen per a assegurar un millor funcionament, dedicaran a aquestes funcions fins a 2 hores setmanals.  
3.2. Els mestres responsables de l?organització, la distribució i el manteniment del material didàctic, i sempre que ho permeten les disponibilitats horàries del centre, podran dedicar a aquestes funcions fins a un màxim de 2 hores setmanals. Aquesta dedicació no es podrà aplicar a més de 2 mestres.  
3.3 El mestre d'educació física es dedicarà, prioritàriament, als grups i nivells de la segona etapa a raó de 2h 30m setmanals per grup. Si una vegada cobertes les necessitats de la segona etapa no es cobreix l?horari lectiu, la direcció del centre el completarà amb activitats d'educació física en la resta dels nivells, començant pels grups del cicle mitjà, a raó d'1h 30m per grup.  
Quan, després d'ateses les necessitats d'educació física, el mestre d'aquesta especialitat no complete les 25 hores setmanals de docència, la direcció del centre li assignarà altres activitats de les regulades en l'apartat 1.1. d'aquest epígraf, a fi de cobrir el seu horari personal.  
3.4. El cap d'estudis tindrà en compte, si s'escau, el mestre que pertany a la Junta Provincial de Personal quan s'elaboraran els seus horaris personals.  
4. Compliment de l?horari per part dels mestres  
El control d'assistència dels mestres correspon al cap d'estudis.  
Sense perjudici del que disposen els apartats posteriors, la direcció del centre haurà de trametre a la Unitat d'Inspecció educativa, durant els cinc primers dies lectius de cada mes, els comunicats de faltes relatius al mes anterior, elaborats pel cap d'estudis. En els models habituals s'inclouran les absències o els retards referits a les hores de dedicació al centre, d?acord amb el seu horari personal, independentment que estiguen o no justificats.  
En el quadre estadístic que hi ha en la part superior del comunicat de faltes, es computaran com a classes no fetes només les derivades de la falta d'assistència a classe dels mestres, siguen justificades o no, sempre que aquestes no hagen estat substituïdes formalment per un altre mestre nomenat a aquest efecte.  
Juntament amb el comunicat de faltes es trametran els justificants omplerts i signats pels mestres corresponents.  
Quan es tracte de malaltia o d'incapacitat transitòria serà obligatòria la presentació del comunicat mèdic corresponent lliurat pel facultatiu competent, a partir del segon dia de la malaltia o de la incapacitat. Aquest comunicat s'ajustarà als models oficials de MUFACE o de la seguretat social, segons calga. Per a les malalties d'un dia, les direccions dels centres determinaran la documentació justificativa que en cada cas estimen oportuna.  
Qualsevol absència que es produesca haurà de ser notificada pel mestre corresponent al cap d'estudis al més aviat possible.  
En tot cas, i al marge de la tramitació dels comunicats mèdics de baixa preceptius, el mestre haurà de formalitzar i lliurar al cap d'estudis els justificants corresponents el mateix dia de la seua reincorporació al centre. Amb aquesta finalitat, es tindran a disposició dels mestres els models de justificants en la direcció d'estudis.  
Una còpia del comunicat de faltes tramés a la Unitat d'Inspecció educativa es farà pública, en un lloc visible, a la sala de mestres.  
Una altra còpia es quedarà a la secretaria del centre a disposició del consell escolar per a la seua consulta.  
Si al cap de cinc dies lectives d'haver-se produït la falta no s'ha presentat al cap d'estudis cap justificació, o no queda prou justificada amb la documentació aportada, la direcció del centre comunicarà per escrit a la persona interessada la consideració de falta injustificada en el termini màxim de deu dies a partir de la data de la falta, i quedarà interromput, mitjançant l?esmentada comunicació en la qual es farà constar el rebut i la data, el termini d'un mes previst per a la prescripció de les faltes lleus, establert en l'article 20.1 del Reial Decret 33/86 (BOE del 17 de gener).  
A continuació, la direcció del centre trametrà en el termini de cine dies, a la Unitat d'Inspecció educativa, una còpia de la comunicació dirigida a l?interessat de la falta injustificada, que s'haurà d'efectuar individualment per cadascuna de les persones que es troben en aquesta situació.  
Als efectes disciplinaris previstos en l'article 31.2 de la Llei 30/84, de 2 d'agost, i l'article 17 del Reial Decret 33/86, de 10 de gener, la Inspecció educativa elevarà una proposta, al director territorial, de les sancions corresponents a les faltes d'assistència i de puntualitat arreplegades en els comunicats mensuals.  
Les faltes d'assistència, quan constituesquen faltes lleus, se sancionaran amb la deducció proporcional de retribucions, d?acord amb el que estableix el Reial Decret 33/86, de 10 de gener, als efectes del qual l?horari diari de compliment mitjà per part dels mestres queda establert en set hores i mitja.  
Pel que fa a la relació de mestres o personal lectiva que exercesquen el dret de vaga, la direcció del centre haurà de trametre l?esmentada relació al Servei Territorial corresponent en un termini màxim de deu dies. Es trametrà una relació per cada un dels dies en què s'exercesca el dret de vaga.  
Les esmentades relacions seran prèviament exposades als taulers disposats a aquest efecte, per al coneixement del personal interessat i per a la possible correcció d'errades.  
No obstant això, la direcció del centre s'atindrà en cada ocasió al que dispose l'administració educativa sobre terminis i forma de tramesa del comunicat de vaga.  
D'acord amb el que estableix la disposició addicional dotze de la Llei 30/84, de 2 d'agost (BOE del dia 3), els funcionaris que exercesquen el dret de vaga no meritaran ni percebran les retribucions que corresponguen al temps que hagen estat en aquesta situació, sense que la deducció d'havers que es faça tinga, en cap cas, caràcter de sanció disciplinària ni efecte el règim respectiu de les seues prestacions socials.  
Quan la Inspecció educativa detecte qualsevol incompliment per part d'un director o d'una directora de les responsabilitats que aquesta ordre li confereix en el control de l'assistència dels mestres, siga per no enviar el comunicat de faltes, per fer-ho fora del termini, o per no haver realitzat les notificacions subsegüents a què fan referència els paràgrafs anteriors, ho comunicarà al director territorial per a l'adopció de les mesures oportunes.  
5. Concessió de permisos als mestres per part de la direcció.  
Els directors dels centres poden concedir, per delegació dels directors territorials, els permisos prevists en l'article 30.2 de la Llei 30/84, de 2 d'agost (BOE del dia 3).  
No obstant això, caldrà tenir en compte que els esmentats permisos no han de provocar desatenció de les classes, o, en qualsevol cas, han d'originar el menor nombre possible d'hores lectives no impartides. Per a açò, la direcció del centre podrà condicionar la concessió del permís al fet que un altre mestre o una altra mestra del centre es faça càrrec de les classes que queden sense impartir.  
En el comunicat de faltes mensuals es farà constar l'absència a classe del mestre o de la mestra absent, especificant en les observacions «permís de direcció» i si ha estat o no substituït. Si les seues classes han estat substituïdes, les hores corresponents no se sumaran en el total d'«hores de classe no impartides en el mes».  
III. Horari del personal d'administració, serveis i lectiva  
La jornada lectiva establerta en el Decret 50/1989, de 18 d'abril (DOGV del 27 de juny), s'haurà de complir de dilluns a divendres. Cal recordar que les vesprades obligatòries d'atenció al públic seran les dels dimarts i dels dijous de 17 a 19 hores, llevat els mesos de juliol i agost en què no hi haurà horari d'atenció al públic a les vesprades. De manera excepcional, es permetrà la realització de la jornada de vesprada en dies diferents dels assenyalats anteriorment quan ho exigiran les necessitats del servei.  
Les vacances i els permisos seran els que estableix la normativa vigent per a tots els funcionaris públics.  
El personal lectiva, educadors, adjunts de taller i fisioterapeutes de centres d'educació especial, de serveis de suport a la integració escolar i d'escoles infantils tindran la jornada lectiva, els permisos i les vacances que estableix el conveni col·lectiu.  
La jornada lectiva del personal que depén d'altres administracions serà la que dispose la reglamentació vigent.  
El Secretari o la secretària del centre vetllarà pel compliment de la jornada del personal d'Administració, serveis i lectiva, i assabentarà immediatament la direcció de qualsevol incompliment. El procediment que se seguirà serà el mateix que es fixa per al personal docent.  
Si l?incompliment es refereix al personal lectiva destinat al centre, caldrà atenir-se al que disposa el conveni lectiva en vigor.  
IV. Organització de l'ensenyament per cicles  
D'acord amb el que disposen els Reials Decrets 69/1981, de 09.01.1981 (BOE 17.01.1981), i 710/1982, de 12.02.1982 (BOE 15.04.1982), el cicle constitueix la unitat bàsica d'organització pedagògica en matèria de programació, avaluació i recuperació de l'alumnat.  
En aquest sentit, l'organització funcional dels centres podrà realitzar-se per unitats o agrupament per cicles, d'acord amb el nombre d'alumnes i de mestres de cadascun. Els agrupaments seran flexibles quan ho aconsellen les necessitats educatives de l'alumnat.  
L'agrupament d'escolars serà mixt i haurà d'afavorir l'aprenentatge cooperatiu, evitant qualsevol tipus de discriminació. En cap cas no podrà ser criteri d'agrupament la capacitat intel·lectual o el rendiment escolar de l'alumnat.  
V. òrgans de coordinació didàctica  
1. Tutories  
1.1. Nomenaments de tutors  
En tots els centres hi haurà un tutor per cada grup d'alumnes. Aquest serà designat per la direcció del centre, a proposta del cap d'estudis, entre els mestres que impartesquen una matèria comuna a tot l'alumnat del grup i tenint en compte els criteris que a aquest efecte propose el claustre.  
Els mestres que resten, llevat dels membres de l'equip directiu, que no hagen sigut designats tutors de grups d'alumnes, hauran de col·laborar amb la resta dels mestres en l'atenció de les tutories, d'acord amb els criteris determinats per l'equip directiu.  
1.2. Funcions dels mestres tutors  
Els mestres tutors han de vetllar pel desenrotllament correcte del procés educatiu dels alumnes del seu grup.  
Per això, han de fomentar la coordinació del treball dels mestres del grup o cicle quant a metodologia, organització, seguiment dels alumnes i criteris d'avaluació, afavorint l'adaptació del currículum a les característiques individuals o del grup. Així mateix, han de fomentar la coordinació amb els mestres de suport i amb els altres professionals que intervenen en l?educació dels alumnes amb necessitats educatives especials.  
La tasca de tutoria ha de tendir, també, a afavorir l'autoconeixement i el desenrotllament personal dels alumnes, a potenciar la seua autoavaluació, a promoure la integració màxima en el centre de l'alumnat amb necessitats educatives especials, proposant al departament d'orientació les adaptacions curriculars que considere necessàries, i a educar en el respecte de la cultura de les minories ètniques.  
Els mestres tutors són els responsables de coordinar l?elecció de delegats del seu nivell en la segona etapa.  
Així mateix, han d'actuar, en primera instància, en els conflictes d'ordre acadèmic o disciplinari que afecten els alumnes del seu grup.  
En l'hora lectiva setmanal d'acció tutorial prepararan activitats que ajuden els alumnes a l'adquisició de tècniques de treball intel·lectual, que afavoresquen, d?acord amb les característiques evolutives, la seua participació en l?organització dels grups de treball, de l'aula i del centre.  
Així mateix, informaran els alumnes de totes les normes reguladores del procés educatiu que els afecten i els ajudaran a determinar i a resoldre els conflictes que puguen sorgir-los.  
Les hores complementàries de tutoria estaran destinades a realitzar les activitats següents:  
- Formalitzar la documentació administrativo-pedagògica de l'alumnat del seu grup.  
- Col·laborar amb el cap d'estudis en el control d'assistència a classe de l'alumnat i comunicar-ho oportunament als pares, indicant l'abast de les possibles faltes d'assistència, segons la normativa que estableix el reglament de règim interior del centre.  
- Col·laborar amb el departament d'orientació del centre.  
- Convocar, al començament de curs, tots els pares del grup d'alumnes per informar-los: de l?horari de classes; del mestre responsable de cada assignatura; de les hores de tutoria; del reglament de règim interior, de les faltes d'assistència, justificacions i abast d'aquestes; dels drets i deures de l'alumnat; de les reclamacions de notes; de la legislació sobre consum de tabac i d'alcohol, i de totes les normes reguladores del procés educatiu que els afecten.  
- Rebre els pares o tutors legals durant la resta del curs, per tal d'informar-los de la marxa acadèmica, el rendiment i les dificultats dels filis, i de suggerir-los mètodes de col·laboració en l?educació d'aquests, com també recollir la informació que els pares o tutors legals aporten per tal d'aconseguir un millor coneixement de l'alumne o de l'alumne. Una còpia dels informes emesos s'incorporarà a l?expedient personal de l'alumne.  
- Orientar i assessorar l'alumnat i els pares sobre l?evolució escolar, les possibilitats educatives i professionals posteriors, dotant-los d'elements no discriminatoris per a la presa de decisions sobre l?orientació, tendents a corregir les desigualtats socials com són, entre d'altres, les existents per raó del sexe.  
El cap d'estudis coordinarà el treball dels tutors, i hi mantindrà les reunions periòdiques que caldran.  
2. Departaments  
El departament s'entén com un òrgan tècnic de participació docent en l?àmbit pedagògic basat en els principis de treball en equip, i com un mitjà per a la millora qualitativa de l?ensenyament i del perfeccionament dels mestres.  
2.1. Departaments didàctics:  
2.1.1 Als centres de 20 o més unitats s'establiran preceptivament els departaments de:  
- Llengües.  
- Ciències.  
- Ciències socials i Etica.  
- Expressió artística i pre-tecnologia.  
- Expressió dinàmica i educació física.  
2.1.2. Als centres de menys de 20 unitats es podran establir els departaments de:  
- Lletres.  
- Ciències.  
- Expressió artística i dinàmica, i pre-tecnologia.  
2.1.3. D'altra banda, podran establir-se, a més a més, d'altres departaments que la realitat escolar aconselle, com ara de tecnología educativa, relacions escola-empresa, educació intercultural, de temps lliure, etc.  
2.1.4. Als centres específics d'educació especial els departaments s'adequaran a les àrees del currículum que hi ha al centre. Aquests podran ser:  
- Llenguatge i comunicació.  
- Socialització.  
- Desenvolupament lògico-matemàtic.  
- Plàstica, pre-taller i formació professional d'aprenentatge de tasques.  
- Expressió dinàmica.  
2.1.5 Els departaments didàctics realitzaran la programació didàctica de la seua àrea, que haurà d'incloure els objectius mínims que cal aconseguir en cada àrea, nivell i cicle educatiu i els criteris d'avaluació que faciliten la coherència interna, tant de l?àrea com del nivell i cicle.  
Els departaments hauran de coordinar i controlar la programació, l'avaluació i la recuperació, i valorar els resultats de l'avaluació, com a procediment per a la revisió permanent de la programació, l?establiment d'estratègies de recuperació i l'adequació de la metodologia didàctica.  
2.1.6. Correspon, també, als departaments didàctics:  
- Proposar el material d'ús de mestres i d'alumnes d?acord amb el disseny curricular.  
- Valorar i experimentar mètodes i tècniques per a una millora qualitativa de l?ensenyament.  
- Elaborar materials i tecnologies pròpies adequades a l?àrea.  
- Plantejar, en la mesura de les seues possibilitats, contactes amb empreses i institucions per a enriquir el currículum.  
2.1.7. Per a aconseguir la necessària cohesió entre l?ensenyament i el procés educatiu, cal establir la coordinació interdepartamental, tasca fonamental del cap d'estudis.  
Amb aquesta finalitat, cada mestre estarà adscrit, com a mínim, a un departament. Per a la seua coordinació hi haurà un cap de departament elegit entre els seus components.  
L'assistència a les reunions dels departaments serà obligatòria per a tots els membres. Seran convocades pel cap del departament com a mínim una vegada al mes.  
El pla de treball i el calendari d'activitats de cada departament s'inclourà en la programació general anual del centre.  
2.2. Departament d'orientació:  
2.2.1. El departament d'orientació té com a funcions prioritàries possibilitar que l?orientació escolar, a la qual tot alumne té dret, i la tasca tutorial, part essencial del procés educatiu, s'integren en el projecte educatiu del centre. Per a això ha de convertir-se en el recurs tècnic que permeta donar suport i coordinar l'acció tutorial dels mestres i l?orientació escolar, acadèmica, vocacional i professional dels alumnes, i per a això comptarà amb l'assessorament tècnic de l?equip psicopedagògic escolar.  
La planificació d'activitats del departament es desenrotllarà, dones, entorn d'aquestes dues funcions prioritàries:  
a) Suport a l'acció tutorial.  
El departament d'orientació realitzarà, en el mare del projecte educatiu del centre, anàlisis i estudis referents a les necessitats de l'alumnat i dels recursos de què disposa el centre per a donar-los resposta, per tal d'assessorar els mestres en qüestions pràctiques d'organització i d'agrupament de l'alumnat, fent especial atenció al tractament flexible de la diversitat, les aptituds, els interessos i les motivacions que té.  
Promourà, també, accions encaminades a afavorir la sensibilització i el canvi d'actituds que possibiliten la integració de l'alumnat amb necessitats educatives especials, assessorant tècnicament i proporcionant material, en la mesura de les seues possibilitats, per a realitzar les adaptacions curriculars de centre, d'aula o individuals que es detecten com a necessàries.  
Així mateix, coordinarà la tasca educativa dels mestres d'educació especial i de tots els professionals que realitzen les seues funcions amb alumnes amb necessitats educatives especials.  
Finalment, col·laborarà amb els mestres en la resolució dels possibles problemes d'aprenentatge detectats en l'alumnat, i li proporcionarà suport tècnic perquè l'alumnat utilitze convenientment tècniques de treball intel·lectual.  
b) Orientació  
El departament d'orientació coordinarà, sistematitzarà i, si fa al cas, organitzarà la informació i l'assessorament a l'alumnat i a les seues famílies sobre temes educatius i professionals. En aquest àmbit, tendirà especialment a afavorir el pas de l'alumnat quan accedeix a un altre nivell o a una altra modalitat d'ensenyament i a orientar-lo davant les diverses opcions curriculars i professionals.  
2.2.2. Abans de l?inici del període lectiva, el departament d'orientació elaborarà el pla d'acció tutorial perquè siga proposat i aprovat posteriorment pel claustre i inclòs en la programació general anual del centre.  
Així mateix, farà la programació de les seues actuacions sota la direcció del cap d'estudis i la coordinació del psicopedagog, conformement amb els acords adoptats pel conjunt dels components del departament.  
El cap d'estudis es responsabilitzarà del compliment de la programació anual del departament.  
Aquesta programació anual inclourà, necessàriament, els aspectes següents:  
- Els objectius que es pretenen aconseguir.  
- La proposta d'activitats i recursos que s'utilitzaran.  
- La distribució temporal d'objectius i d'activitats.  
En l?elaboració de la programació es tindran en compte les directrius i els criteris emanats del claustre relatius a matèries del departament d'orientació.  
La programació del departament s'inclourà en la programació general anual del centre.  
El cap d'estudis realitzarà el seguiment de la programació. D'aquest seguiment deixarà constatació en les actes de reunió del departament.  
2.2.3. Al final del curs s'arreplegarà en una memòria la valoració dels resultats obtinguts i de les activitats desenrotllades.  
3. Equips docents  
Els equips docents s'entenen com a òrgans tècnico-pedagògics de participació docent, constituïts pels mestres del mateix nivell o cicle, per a coordinar l'acció educativa, tant a efectes organitzatius com didàctics.  
El mestre d'educació especial formarà part dels equips docents de cicle.  
Un dels mestres, elegit pels components, assumirà les funcions de coordinador.  
3.1 Seran funcions pròpies dels equips docents:  
- L'establiment de la programació operativa del nivell i del cicle, d?acord amb la programació establerta pels departaments respectius, que constarà de:  
- Objectius que cal assolir  
- Activitats que s'han de realitzar, tant pels mestres com per l'alumnat.  
- Mitjans i materials didàctics que han d'utilitzar.  
- Distribució temporal de la programació.  
- Adaptacions curriculars.  
- Recuperació.  
- L'avaluació de tot el procés educatiu.  
- L'aplicació de les orientacions metodològiques i la utilització dels materials didàctics suggerits pels departaments.  
- La realització de reunions d'informació i d'orientació familiar sobre temes específics d'àrea, cicle i nivell.  
3.2. El calendari de reunions i el programa d'activitats dels equips docents s'inclourà en la programació general anual del centre.  
VI. Educació especial  
1. Centres, unitats i serveis d'educació especial  
Les unitats i els serveis d'educació especial dels centres ordinaris es dedicaran exclusivament a l'alumnat amb necessitats educatives especials.  
1.1. Els centres ordinaris d'EGB que compten amb recursos d'educació especial escolaritzaran l'alumnat que, assistint a centres específics d'educació especial, puguen dur a terme el seu procés educatiu amb els suports i les adaptacions necessàries.  
1.2. Els centres ordinaris d'EGB que compten amb mestres d'educació especial i els centres declarats d'integració educativa, adoptaran l?organització adequada a fi que les activitats educatives dels alumnes integrats es realitzen en l'aula amb el seu grup-classe, llevat d'aquelles que pel seu caràcter (logopèdia, rehabilitació física, tractaments individualitzats, etc.) resulte més eficaç practicar-les fora de l'aula, individualment o en grup menut. En qualsevol cas, el temps de permanència dels alumnes fora de l'aula no superarà, com a mitjana, cinc hores setmanals.  
2. Alumnes amb necessitats educatives especials  
La direcció dels centres ordinaris d'EGB amb aules d'educació especial elaborarà, durant el mes de setembre, una relació de l'alumnat que, bé per ser de nova incorporació al centre, o bé per no haver estat atés durant el curs anterior, estiga pendent d'una valoració orientada a determinar les adaptacions i els suports que necessite Aquesta relació serà tramesa al SPE de zona o al gabinet homologat corresponent. Si el centre ja està atés de manera sistemàtica per un d'aquests serveis, la relació es lliurarà al membre del servei que atén el centre.  
2.1. Per a realitzar una valoració diagnòstica funcional, el mestre tutor omplirà un qüestionari i/o un registre d'observacions on es manifeste la situació de l'alumne pel que fa al seu grau d'aprenentatge i de socialització respecte del grup-classe.  
3. Adaptacions curriculars  
3.1. Les adaptacions curriculars poden considerar-se com una estratègia metodològica orientada a respondre a la diversitat de l'alumnat, que responsabilitza tots els mestres en la resposta educativa i facilita un major grau d'integració i de participació de l'alumnat amb necessitats educatives especials.  
L'adaptació curricular individualitzada és l?últim pas que cal donar quan, després de la realització dels ajustaments i les modificacions en els diferents elements de la proposta educativa del centre, l'alumne no troba una resposta a les seues necessitats especials. Per tant, l'adaptació curricular individualitzada és el conjunt d'ajustaments realitzats en els elements de la proposta curricular del grup, orientats a donar resposta a les necessitats educatives especials d'un alumne.  
L'adaptació curricular individualitzada sorgeix d'un procés de presa de decisions on l'avaluació contínua és un element essencial. Es concretarà en tres aspectes:  
a) La prioritat d'algunes àrees curriculars o de determinats continguts de les àrees, en relació amb les propostes del currículum general per a tot l'alumnat.  
b) La inclusió d'objectius i de continguts referits a aspectes específics.  
c) La modificació del temps previst per a assolir determinats objectius curriculars.  
3.2. Els centres ordinaris d'EGB i els d'educació especial planificaran accions conjuntes per a:  
- Afavorir i facilitar la integració social dels alumnes dels centres específics d'educació especial.  
- Facilitar la integració escolar en el sistema educatiu ordinari de l'alumnat susceptible d'aquesta.  
VII. Educació compensatòria  
1. Centres, unitats i serveis  
1.1. Els centres d'EGB declarats d'acció Educativa Singular (CAES) o que desenvolupen un Projecte d'actuació Educativa Preferent, de singularitat Rural o Urbana, que compten amb recursos personals i/o econòmics del Programa, destinarà aquests recursos a la realització de les accions específiques previstes en el projecte aprovat.  
1.2. En la programació general anual dels Centres d'Acció Educativa Singular (CAES), o amb Projecte d'Actuació Educativa Preferent:  
a) Es preveurà la flexibilitat organitzativa necessària per a donar les respostes educatives previstes i aprovades en el projecte.  
b) Pel que fa a l?esmentat projecte, s'hi inclouran: objectius, mesures organitzatives, temporalització, activitats, criteris d'avaluació i recursos addicionals que rep el centre.  
1.3. En la memòria anual dels centres esmentats hauran de figurar els resultats que es deriven del seguiment i de l'avaluació del projecte.  
2. Alumnes amb necessitats educatives especials  
La direcció dels centres d'EGB declarats d'acció Educativa Singular (CAES), o amb Projecte d'Actuació Educativa Preferent aprovat, manifestaran al SPE o Gabinet autoritzat les necessitats específiques d'intervenció per a atendre problemàtiques de l'alumnat amb necessitats educatives especials, amb incidència en el grup de classe, per tal que es tinga en compte en el seu pla d'actuacions.  
3. Adaptacions curriculars  
Independentment del que assenyala l'apartat 3.1. del capítol VI sobre adaptacions curriculars d'Educació Especial, i basant-se en els mateixos fonaments, els centres d'EGB declarats d'acció Educativa Singular (CAES), o els que desenvolupen un Projecte d'Actuació Educativa Preferent, hi podran introduir adaptacions curriculars sempre que estiguen previstes en els projectes aprovats.  
VIII. Altres programes institucionals d'innovació, investigació i experimentació educativa  
Sense perjudici de les instruccions que la Direcció General corresponent dicte per als mestres que despleguen aquests programes, els centres públics dels nivells afectats tindran en compte:  
- La programació general anual dels centres públics que realitzen programes institucionals d'innovació, d'investigació i d'experimentació educativa, inclouran l?esmentat programa, especificant els objectius, l?organització i el desenvolupament, els recursos addicionals que el centre rep, la distribució temporal del projecte i de les seues activitats, i els criteris d'avaluació.  
- En la memòria anual figuraran els resultats que es deriven del seguiment i de l'avaluació d'aquests programes.  
IX. Ensenyament de religió  
L'ensenyament de la religió s'ajustarà al que estableix la legislació vigent.  
Els directors arbitraran les mesures oportunes, atenent les circumstàncies concretes dels centres, perquè la realització d'aquestes activitats no supose cap discriminació de l'alumnat.  
X. Salut i higiene  
Els centres docents promouran la creació d'un ambient higiènic i saludable fomentant els hàbits i les actituds sanes de la comunitat educativa. A aquest respecte es recorda el que estableixen l?Ordre de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència de 15-1-1990 (DOGV 13-2-1990), sobre la venda, la distribució i el consum de tabac i de begudes alcohòliques, i la Resolució de la Direcció General d'Ordenació i Innovació Educativa de 15-1-1990 (DOGV 13-2-1990), sobre limitacions en el consum de tabac en els centres públics de nivells no universitaris.  
ANNEX II  
Instruccions per les quals es regula l?organització i el funcionament dels centres de Batxillerat i de Formació Professional mantinguts amb fons públics i que depenen de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència de la Generalitat Valenciana.  
1. Programació General anual del centre  
Tots els centres mantinguts amb fons públics elaboraran, abans de l?inici del curs, la programació general anual que garantirà el desenrotllament coordinat de totes les activitats educatives, l?exercici correcte de les competències dels diferents òrgans de govern i la participació de tots els sectors de la comunitat escolar.  
1. Contingut  
La programació general anual serà elaborada per l?equip directiu, tenint en compte les propostes i els acords del claustre i del consell escolar i contindrà els aspectes següents:  
1.1. Horari general del centre  
D'acord amb el que estableix l?ordre de calendari escolar vigent per a cada curs, ateses les particularitats de cada centre i per al millor aprofitament de les activitats docents i complementaries, l?equip directiu, després d'escoltar el claustre, estudiarà i proposarà la jornada escolar i l?estructura de l?horari general al consell escolar, que l'aprovarà.  
En els centres on no estiga constituït el consell escolar, la direcció, escoltat el claustre, sol·licitarà al director territorial, abans del 15 de setembre, l'aprovació de l'estructura de l?horari general del centre i la jornada escolar.  
En tots els casos s'hauran de respectar els criteris següents:  
- S'establirà un màxim de vuit períodes lectives diaris, de dilluns a divendres, repartits en una doble sessió de quatre o cine hores al matí i de tres, com a màxim, a la vesprada.  
- Després de cada dos o tres períodes lectives hi haurà un període de descans de vint minuts com a mínim.  
- Els períodes lectives tindran una durada mínima de cinquanta minuts efectius.  
Els directors territorials, després de l?informe de la Inspecció educativa, podran autoritzar uns horaris que no s'ajusten als criteris anteriors quan així ho exigesquen les necessitats urgents d'escolarització, la utilització del transport escolar en centres d'àmbit rural o comarcal, la realització de pràctiques formatives en les empreses, o altres circumstancies.  
El termini de sol·licitud d'horari especial finalitzarà el 15 de setembre.  
Els centres que impartesquen ensenyaments de formació professional de segon grau, o experimentals d'educació tècnico-professional (mòduls professionals de nivells 2 i 3), flexibilitzaran els horaris de l'alumnat de formació professional de segon grau, de manera que es facilite la realització de pràctiques formatives en les empreses. Els centres de formació professional confeccionaran, així mateix, els horaris de tallers i de laboratoris de manera que es facilite la realització de cursos de formació professional ocupacional.  
En els centres on hi haja serveis residencials, l'horari general del centre inclourà el desenrotllament de totes les activitats acadèmiques, formatives i residencials, distingint entre dies lectives, no lectives i festius.  
1.2. Activitats docents  
D'acord amb el que disposa l'article 14.f. del Decret 12/1986, de 10 de febrer (DOGV de 10 de març), pel qual s'aprova el reglament dels òrgans de govern dels centres públics, el claustre de professors establirà les activitats docents del centre.  
En la programació de les activitats esmentades figuraran:  
1.2.1. Criteris pedagògics per a l?elaboració dels horaris de l'alumnat:  
Una vegada considerada la proposta de la junta de delegats de l'alumnat, s'inclouran, almenys, els següents:  
- Les matèries es distribuiran adequadament al llarg de cada sessió diària.  
- Les matèries a què corresponguen dos períodes lectius setmanals, no podran ser impartides en dies consecutius i les de tres períodes lectius no s'impartiran en tres dies consecutius. Tampoc no podrà haver-hi dos o més períodes lectius diaris de la mateixa matèria. Els EATP, en BUP, així com les Pràctiques i les Tècniques d'Expressió Gràfica, en FP, podran tenir, a aquest efecte, un tractament especial d?acord amb les seues característiques.  
- En cap cas, l?horari de l'alumnat no inclourà hores lliures intercalades en el seu horari lectiu.  
- En cap cas, les preferències horàries del professorat, o el dret a l?elecció arreplegat en l'apartat 2 de l?epígraf II d'aquestes instruccions, no podran obstaculitzar l'aplicació d'aquests criteris.  
- Els grups de més de 25 alumnes dels seminaris de Ciències Naturals i de Física i Química podran desdoblar-se una hora a la setmana per a realitzar les pràctiques de laboratori en les condicions que s'estableixen al subapartat 2.1.4., de l?epígraf II. Igualment, en les condicions previstes en el subapartat 2.1.4. de l?epígraf II, i per a grups d'Idiomes estrangers de més de 25 alumnes en Batxillerat, COU i Formació Professional, es podrà realitzar el desdoblament per a afavorir el desplegament de la competència comunicativa oral.  
1.2.2. Pla d'acció tutorial  
S'hi establiran els criteris orientadors de la tasca de tutoria. Inclourà, almenys, els apartats següents:  
a) Criteris d'avaluació dels aprenentatges de l'alumnat, que consideraran, entre d'altres, les característiques i la situació personal de cada alumne i les necessitats educatives especials.  
b) Criteris pels quals es regiran i s'organitzaran les sessions d'avaluació.  
c) Planificació de les activitats que afavoresquen la màxima adaptació i participació de l'alumnat en el centre, especialment del procedent d'un altre nivell educatiu, o de nou ingrés.  
d) Planificació de les activitats d'informació i d'assessorament acadèmic i professional als alumnes, especialment a aquells que han de prendre decisions davant diferents opcions o especialitats.  
1.2.3. Avaluacions i sistemes de recuperació  
La valoració del rendiment educatiu se sotmetrà al principi d'avaluació continua establert en la normativa vigent.  
Es qualificarà l'alumnat, almenys, en tres de les sessions d'avaluació establertes, a més a més de l'avaluació final.  
Les sessions d'avaluació que es realitzen al llarg del curs seran distribuïdes de manera que el total de dies lectius compresos en cada període d'avaluació siga anàleg.  
La sessió d'avaluació final es realitzarà al final de les activitats lectives, d?acord amb el calendari escolar. S'hi anotaran les qualificacions del curs corresponent a cada alumne i alumne. Per això, i respectant el principi d'avaluació contínua, s'hauran de realitzar anteriorment totes les recuperacions oportunes previstes en les programacions dels seminaris o departaments. A BUP, l?esmentada sessió englobarà les denominades «avaluació final» i «prova de suficiència del mes de juny» i es realitzarà en l?última setmana del mes de juny, quan hauran acabat les proves de suficiència.  
No obstant això, es realitzaran totes les sessions conjuntes, del tutor o de la tutora amb els professors del grup d'alumnes, que el cap d'estudis, el departament d'orientació i els mateixos tutors consideren oportunes. Una d'aquestes sessions haurà de ser, necessàriament, prèvia a la decisió d'enviar els alumnes a la prova de suficiència, decisió que ha de ser presa en una reunió conjunta de tots els professors del grup.  
Per als alumnes amb assignatures pendents de cursos anteriors, el claustre establirà els criteris pels quals es regiran les activitats de recuperació, considerant que la sessió amb caràcter «final i de suficiència» es realitzarà al mes de maig, amb el fi que aquests alumnes puguen ser avaluats en totes les assignatures del curs en què estan matriculats.  
1.2.4. Projectes  
Projectes de coordinació interdisciplinària, de coordinació internivellar, de renovació pedagògica, d'extensió educativa, projectes d'Acció Professional que despleguen les activitats previstes en la programació general del centre, activitats de coeducació, perfeccionament, experimentació, transició, orientació educativa i professional o altres programes que es duguen a terme en el centre.  
1.2.5. Programacions de cada un dels seminaris o departaments didàctics i del departament d'orientació.  
1.2.6. Criteris per al desenrotllament del programa de pràctiques en alternança, en els centres on es duga a terme, d'acord amb les instruccions que dicten la Direcció General d'Ordenació i Innovació Educativa i la Direcció General de Centres i Promoció Educativa. Així mateix, s'hi inclouran les visites informatives corresponents i les activitats formatives en empreses públiques i privades per tal que l'alumnat conega el món del treball i la preparació professional que haurà d'adquirir per a accedir-hi.  
1.2.7. Activitats per a afavorir la presència del valencià com a llengua vehicular, de relació i d'ús en la administració del centre.  
1.3. Activitats complementàries  
La direcció podrà encomanar a la vice-direcció que elabore, en col·laboració amb el cap d'estudis, el programa d'activitats complementàries, arreplegant les propostes de seminaris o de departaments, tutors i altres sectors de la comunitat educativa, i seguint les directrius del consell escolar.  
En els centres on hi haja serveis residencials, el personal especialitzat programarà les activitats residencials i formatives, d'acord amb. les directrius elaborades prèviament pel consell escolar del centre i sota la coordinació i la supervisió dels òrgans residencials corresponents. Així mateix col·laborarà en la programació de les activitats que es referesquen a l?orientació i la tutoria d'alumnes i a les activitats complementàries.  
1.4. Memòria administrativa  
1.4.1. Equipament i obres  
- Informe del Secretari o de la secretària del centre sobre la situació dels recursos materials que té el centre i de les necessitats que caldria cobrir al llarg del curs.  
- Informe sobre les reformes, els condicionaments i les millores que se sol·liciten per al curs.  
1.4.2. Documentació administrativa i estadística de principi de curs, que inclourà.  
- Document d'organització del centre: calendari de claustres, consells escolars, sessions d'avaluació, reunions de seminaris didàctics, reunions de departament i divisions, relació de caps de seminari, departament, divisió, tutories.  
- Resultats acadèmics del curs anterior.  
- Document d'estudi de les plantilles del curs següent.  
- La matricula i la seua distribució per cursos i per grups, en BUP i COU, i per branques, professions i especialitats en formació professional.  
1.5. Pla d'actuació del Servei Psicopedagògic Escolar.  
El Pla d'activitats dels Serveis Psicopedagògics Escolars determina les funcions generals que farà aquest Servei. En cada centre s'elaborarà un pla d'actuació que haurà de reflectir la prioritat de les esmentades funcions d?acord amb les necessitats detectades, les demandes formulades pel mateix centre i el compromís mutu per a realitzar-lo.  
2. Calendari per a l?elaboració i l'aprovació de la programació general anual.  
La direcció del centre establirà el calendari d'actuacions, tenint en compte que l'aprovació de la programació general anual s'haurà d'efectuar abans del 31 d'octubre.  
La programació general anual, amb l?informe corresponent del claustre de professors, serà elevada, per a l'aprovació posterior, al consell escolar del centre, que respectarà, en tot cas, els aspectes docents que competeixen a seminaris, departaments o claustre de professors.  
3. Seguiment i avaluació de la programació general anual  
Una vegada aprovada, la programació general anual es quedarà en la secretaria del centre, a disposició dels professors i dels membres del consell escolar, i se n'enviarà un exemplar al servei territorial corresponent abans del 15 de novembre, juntament amb una còpia de l'acta de la sessió del consell escolar en la qual va ser aprovada.  
La programació general anual serà d'obligat compliment per a tots els membres de la comunitat escolar. La direcció comunicarà al consell escolar i a l'autoritat administrativa competent qualsevol conducta que no respecte els acords que hi figuren i haurà d'iniciar immediatament les actuacions oportunes.  
La Inspecció educativa comprovarà l'adequació de la programació general anual al que estableixen aquestes Instruccions, i indicarà les correccions que escaiguen.  
En finalitzar el curs, el consell escolar i l?equip directiu faran l'avaluació del grau de compliment de la programació general anual. Les conclusions més rellevants s'arreplegaran en una memòria, que es trametrà, abans del 10 de juliol, al Servei Territorial, perquè l'analitze la Inspecció educativa.  
II. Horari del personal docent  
1. Distribució de l'horari  
El professorat dedicarà trenta hores setmanals a les activitats del centre.  
Aquestes hores tindran la consideració d'hores lectives, de complementàries arreplegades en l'horari individual i de complementàries computades mensualment. La resta, fins a les trenta-set hores i mitja setmanals, seran de lliure disposició del professorat per a la preparació de classes, el perfeccionament individual o qualsevol altra activitat pedagògica complementària.  
1.1. Hores lectives  
Les hores lectives seran divuit. Excepcionalment, es podrà arribar a un màxim de vint-i-una hores lectives, quan la distribució horària del seminari o del departament ho exigesca i sempre dins d'aquest. En aquest cas, totes les hores lectives que passen de les divuit, es compensarien amb les hores complementàries establertes pel cap d'estudis i arreplegades en els horaris individuals, a raó de dues hores complementàries per cada hora lectiva.  
Es consideraran hores lectives les següents:  
1.1.1. Docència directa amb un grup d'alumnes, ja es tracte de:  
- Períodes lectius normals.  
- Repassos, aprofundiment, tallers, seminaris, segon idioma, cursos monogràfics (Ordre de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència de 30 de maig de 1988 -DOGV del 18 d'agost), modificada per l?Ordre de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència de 31 de maig de 1990 -DOGV del 28 de juny-).  
- Desdoblament de grups (pràctiques de laboratori o d'idiomes).  
1.1.2. Hores de reducció dels diferents òrgans unipersonals i de coordinació didàctica per a exercir la seua funció.  
- Directors, Caps d'estudi, Secretaris d'Instituts i Administradors d'Instituts de Formació Professional en centres amb més de 1.000 alumnes: dotze hores de reducció.  
-. Directors, Caps d'estudi, Secretaris d'Instituts i Administradors d'Instituts de Formació Professional en centres amb menys de 1.000 alumnes: nou hores de reducció.  
- Vice-directors i Caps d'estudi d'Extensions de Batxillerat i Seccions de Formació Professional: sis hores de reducció.  
- Vice-secretaris d'Extensions de Batxillerat i Seccions de Formació Professional: tres hores de reducció.  
- Vice-directors i Vice-secretaris d'Instituts: tres hores de reducció.  
- Caps de Seminari: tres hores de reducció.  
- Professor Tutor: una hora per a realitzar activitats de tutoria amb els alumnes del seu grup.  
- Caps de Departament i Caps de Divisió: tres hores, en les condicions previstes en l'apartat 2.1.4. d'aquest epígraf.  
- Cap de Departament de Pràctiques: fins a nou hores en les condicions previstes en l'apartat 2.1.4. d'aquest epígraf, per a col·laborar en l'aplicació del Programa de Pràctiques en Alternança i d'Iniciació Professional.  
Quan un professor o una professora exercesca més d'un càrrec dels que es preveuen en aquest apartat, impartirà l'horari lectiu que corresponga al càrrec amb major reducció de l'horari lectiu.  
1.2. Hores complementàries recollides en l'horari individual  
- Dues hores per als representants del professorat en el consell escolar.  
- Entre una i tres hores de guàrdia, depenent de les necessitats del centre.  
- Dues hores de tutoria, una per a atenció a pares i l'altra de col·laboració amb el cap d'estudis o el departament d'orientació.  
- Una hora per a reunions de seminari, de departament i de divisió.  
- Hores de despatx dels membres de l'equip directiu.  
- Hores de col·laboració amb la vice-direcció en activitats complementàries.  
- Hores de dedicació a l'organització d'activitats esportives.  
- Hores de dedicació a l?organització d'activitats coeducatives.  
- Hores de preparació de pràctiques de laboratori.  
- Hores de biblioteca.  
- Hores de dedicació al programa de pràctiques en alternança i d'iniciació professional.  
- Altres activitats complementàries.  
La suma d'hores lectives i d'hores complementàries de permanència obligada al centre, arreplegades en l?horari individual de cada professor, serà de vint-i-cinc setmanals, i seran assignades pel cap d'estudis en la confecció dels horaris.  
1.3. Hores complementàries de còmput mensual  
Les hores que resten, fins a completar les trenta de dedicació al centre, les computarà mensualment a cada professor el cap d'estudis i comprendran les activitats següents:   
- Assistència a reunions de claustre i de consell escolar.  
- Assistència a sessions d'avaluació.  
- Assistència a activitats institucionals de perfeccionament individual del professorat.  
- Altres activitats complementàries.   
2. Elaboració dels horaris  
En el primer claustre del curs, el cap d'estudis comunicarà als seminaris o departaments el nombre de grups d'alumnes que correspon a cada assignatura, que, d'acord amb les dades de matrícula i l?escolarització a la localitat, hagen estat autoritzats pel director territorial.  
Igualment, el cap d'estudis informarà del nombre total d'hores lectives de cada seminari o departament corresponents als períodes normals de docència directa amb els alumnes referits als plans d'estudis vigents continguts en l'article primer de l?Ordre de 30 de maig de 1988, pel que fa al Batxillerat Unificat i Polivalent, en l?Ordre de 7 de juny de 1988, pel que fa a la Formació Professional de Primer Grau, i en les disposicions relatives als plans d'estudis vigents de les diverses especialitats de Formació Professional de Segon Grau. Per al seu càlcul es consideraran exclusivament els Ensenyaments i Activitats Tècnico-Professionals autoritzats pel director general d'Ordenació i Innovació Educativa abans de l?inici del curs.  
Finalment, informarà del professorat amb destinació definitiva al centre que prestarà serveis en el seminari e departament el pròxim curs escolar i especificarà les reduccions horàries que corresponguen pel desplegament de les funcions dels òrgans Unipersonals, tret de les que s'hi preveuen per als caps de departament de pràctiques, caps de departament i caps de divisió, que no es faran constar inicialment.  
Durant aquesta sessió del claustre, els seminaris o departaments realitzaran una reunió extraordinària per a adscriure els torns, les assignatures i els cursos entre els seus membres.  
Per q això es tindrà en compte el que- s'indica tot seguit:  
2.1. Determinació de professors amb horari en el seminari o departament.  
2.1.1. El seminari o departament calcularà, en primer lloc, el total d'hores lectives de professors de què disposa, d'acord amb allò que preveu el subapartat 1.1. i descomptades les reduccions comunicades pel cap d'estudis. D'aquesta manera s'obtindrà el nombre total d'hores lectives que pot desplegar el seminari o departament durant el pròxim curs escolar.  
2.1.2. Si el nombre total d'hores lectives de professor, de què disposa el seminari o departament, era igual o superior al nombre total d'hores lectives de grups d'alumnes, comunicat pel cap d'estudis, en quinze hores i inferior a trenta-tres hores, quedaria sense horari en el centre un professor del seminari o departament. Si aquesta diferència era igual o superior a trenta-tres hores lectives i inferior a cinquanta-una hores lectives, quedarien dos professors sense horari en el centre, i així successivament. D'aquesta norma queden exceptuats els seminaris o departaments que es componen d'un únic professor.  
La determinació del professorat del seminari o departament que ha de quedar sense horari en el centre es realitzarà mitjançant petició voluntària del professorat del seminari o departament fins a completar el nombre total que haja de quedar sense horari en el centre, començant pel més antic en el centre cas d'haver-hi més professors sol·licitants que el nombre establert per a restar sense horari en el centre.  
Cas de no haver-hi suficients sol·licitants entre els professors del seminari o departament, per a restar sense horari en el centre es determinarà aquest començant pel professor més modern en el Cos.  
2.1.3. Si el nombre total d'hores lectives de professor era inferior o igual al nombre total d'hores lectives de grups d'alumnes, comunicat pel cap d'estudis, es realitzarà la distribució, entre el professorat del seminari o departament, dels torns, assignatures i cursos, de la forma que es preveu tot seguit, i haurà de quedar sense adscriure un nombre d'hores lectives de grups d'alumnes igual a la diferència entre el nombre total d'hores lectives de grups d'alumnes i el nombre total d'hores lectives de professor, sempre que aquesta diferència no siga igual o inferior a quatre hores, ja que, en aquest cas, seran distribuïdes entre el professorat del Seminari o Departament.  
2.1.4. En el supòsit descrit en el subapartat 2.1.2., la resta de les hores, fins a completar el nombre d'hores lectives de grups d'alumnes que falten per a igualar el nombre d'hores lectives del professorat amb horari en el seminari o departament, hauran de ser utilitzades prioritàriament de la forma següent:  
a) Les assignatures del centre, previstes en l'article 7 de l'Ordre de 31 de juliol de 1987 del Ministeri d'Educació i Ciència, cas de no exercir l'opció prevista en l'esmentat article.  
b) Hores de desdoblament per a pràctiques d'idiomes estrangers, de laboratori de Física i Química o de Ciències Naturals.  
c) Reduccions horàries als caps de departament i caps de divisió.  
d) reduccions horàries al cap de departament de pràctiques.  
e) Reduccions horàries als professors de més de 55 anys. L'horari lectiu mínim d'aquests professors serà de 12 hores setmanals.  
f) Desplegament de l?Ordre de 31 de maig de 1990 de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència.  
Per a la determinació de les activitats lectives descrites que completen les hores lectives del professorat del seminari o departament, d'acord amb les prioritats indicades el director del centre farà la proposta al director territorial de Cultura i Educació que resoldrà amb l?informe previ de la Inspecció educativa.  
No s'autoritzarà la utilització de les hores que corresponguen a un apartat dels que es descriuen anteriorment si no han estat ateses totes les necessitats del centre corresponents als apartats que el precedeixen.  
2.1.5. En el supòsit descrit en el subapartat 2.1.3. el director territorial de Cultura i Educació realitzarà la proposta, amb l'informe previ de la Inspecció educativa, al director general de Règim Econòmic i de Personal, del nombre de professors al qual adscriure els grups d'alumnes i les assignatures amb el nombre d'hores corresponents que s'especifiquen en la proposta i que no hagen estat adscrites a cap professor del centre.  
La Direcció General de Règim Econòmic i de Personal proveirà el professorat necessari per a completar les dotacions dels centres, en comissió de serveis, en expectativa de destinació, en pràctiques o interí, si fa al cas, abans de l?inici del pròxim Curs escolar.  
2.1.6. Distribució de torns, d'assignatures i de cursos  
En els centres on s'imparteixen ensenyaments als alumnes en dos o més torns, els professors de cadascun dels seminaris o dels departaments acordaran en quin torn faran l'activitat lectiva. Si algun professor no podia completar l?horari en el torn triat, l?hauria de completar en un altre torn.  
Si els professors del seminari o del departament no s'hi posaven d'acord, l'elecció de torns es faria seguint l'ordre que estableix l'apartat 2.2 d'aquest epígraf. Una volta elegit el torn, els membres del seminari o del departament acordaran la distribució de matèries i de cursos. Per a fer la distribució es tindran en compte, fonamentalment, raons pedagògiques i d'especialitat.  
En els casos en què no hi haja acord se seguirà el procediment següent: seguint l'ordre que estableix l'apartat 2.2. d'aquest epígraf, el professor a qui corresponga triar en primer lloc, triarà un grup d'alumnes de l'assignatura i del curs que desitge impartir preferentment; tot seguit, ho farà el professor a qui corresponga triar en segon lloc, i així successivament fins a completar una primera volta entre els professors del seminari o del departament que estiguen presents en aqueix acte.  
Finalitzada la primera volta, se'n faran d'altres successives fins que tots els professors completaran l?horari lectiu o els hauran assignat totes les matèries i grups que corresponguen al seminari o al departament. De totes les circumstàncies que es produiran en aquesta reunió extraordinària, se n'estendrà una acta, signada per tots els membres del seminari o del departament, de la qual es donarà una còpia, immediatament, al cap d'estudis.  
2.1.7. La Inspecció educativa vetlarà pel compliment del que es preveu en aquest apartat, pel que fa a l?elaboració dels horaris i d'acord amb els criteris establerts en l'apartat 1 i 2 d'aquest epígraf.  
2.2. Ordre d'elecció  
L'elecció a què es refereix el sub-apartat 2.1.6. anterior, es farà d'acord amb l?ordre següent:  
1. Professors d'ensenyament secundari amb la condició de catedràtic i assimilats.  
2. Professors d'ensenyament secundari, professors tècnics de formació professional, els pertanyents als grups A31 i A34 i els professors especials d'ITEM  
3. Opositors aprovats de l?últim concurs oposició.  
4. Interins.  
Dins de cada apartat, la prioritat en l?elecció serà determinada per:  
- Apartat 1 i 2: antiguitat com a funcionari de carrera en el cos a què pertanyen. Si l'antiguitat és la mateixa, la prioritat en l?elecció serà determinada pel número de registre personal més baix o pel lloc que ocupen en l?ordre de nomenament com a funcionari de carrera.  
- Apartat 3. Ordre en què apareixen en les resolucions d'opositors aprovats.  
- Apartat 4. Lloc que ocupen en la llista de professorat interí de la Direcció General de Règim Econòmic i de Personal.  
2.3. Confecció dels horaris pel cap d'estudis  
A la vista de la distribució de torns, d'assignatures i de cursos realitzats pels seminaris o departaments respectius, el cap d'estudis confeccionarà els horaris de l'alumnat i del professorat, respectant els criteris pedagògics establerts pel claustre i que figuraran en la programació general anual.  
S'hi tindrà en compte també que el professorat haurà d'impartir cine períodes lectius diaris com a màxim i dos com a mínim, de dilluns a divendres. Els professors de pràctiques de formació professional impartiran un màxim de sis períodes lectius diaris i un mínim de dos.  
El cap d'estudis tindrà en compte, si s'escau, el professorat que pertany a la Junta Provincial de Personal quan s'elaboraran els seus horaris personals.  
Durant l'hora lectiva de tutoria per a la realització d'activitats amb els alumnes, d'obligat compliment, el grup d'alumnes que el tutor té al seu càrrec no ha de tenir cap altra activitat docent, per tal que el tutor puga realitzar amb ells les activitats previstes en l'apartat 4.2 de l'epígraf V.  
3. Aprovació dels horaris  
L'aprovació, en primera instància, de la distribució dels horaris de les classes, correspon al claustre de professors i la definitiva al director territorial, amb l'informe previ de la Inspecció educativa que, en tot cas, verificarà que els horaris han estat elaborats d'acord amb els criteris pedagògics acordats pel claustre i els establerts en 'aquestes Instruccions. Amb aquest fi, la direcció del centre trametrà els horaris al servei territorial abans del 10 d'octubre, perquè siga aprovat.  
El director territorial farà la resolució corresponent, en un termini de quinze dies a partir de la recepció dels horaris esmentats.  
4. Compliment de l'horari per part del professorat  
El control d'assistència del professorat correspon al cap d'estudis. Per a aquesta tasca i per a mantenir el bon funcionament de l'activitat docent dels centres, el cap d'estudis comptarà amb la col·laboració dels professors de guàrdia, als qui correspon:  
- atendre els grups d'alumnes que es troben sense professor per qualsevol circumstància, i orientar les seues activitats;  
- vetlar per l?ordre i pel bon funcionament del centre;  
- finalitzat el seu període de guàrdia, anotar en el comunicat corresponent les absències o els retards dels professors i qualsevol altra incidència que es produesca.  
Sense perjudici del que disposen els apartats posteriors, la direcció del centre haurà de trametre a la Unitat d'Inspecció educativa, durant els cinc primers dies lectius de cada mes, els comunicats de faltes relatius al mes anterior, elaborats pel cap d'estudis. En els models habituals s'inclouran les absències o els retards referits a les hores de dedicació al centre, d?acord amb el seu horari personal, independentment que estiguen o no justificats.  
En el quadre estadístic que hi ha en la part superior del comunicat de faltes, es computaran com a classes no fetes només les derivades de la falta d'assistència a classe dels professors, siguen justificades o no, sempre que aquestes no hagen estat substituïdes formalment per un altre professor nomenat a aquest efecte.  
Juntament amb el comunicat de faltes es trametran els justificants omplerts i signats pels professors corresponents.  
Quan es tracte de malaltia o d'incapacitat transitòria serà obligatòria la presentació del comunicat mèdic corresponent lliurat pel facultatiu competent, a partir del segon dia de la malaltia o de la incapacitat. Aquest comunicat s'ajustarà als models oficials de MUFACE o de la Seguretat Social, segons calga. Per a les malalties d'un dia, les direccions dels centres determinaran la documentació justificativa que en cada cas estimen oportuna.  
Qualsevol absència que es produesca haurà de ser notificada pel professor corresponent al cap d'estudis al més aviat possible. En tot cas, i al marge de la tramitació dels comunicats mèdics de baixa preceptius, el professor haurà de formalitzar i lliurar al cap d'estudis els justificants corresponents el mateix dia de la seua reincorporació al centre. Amb aquesta finalitat, es tindran a disposició del professorat els models de justificants en la direcció d'estudis. Una còpia del comunicat de faltes tramés a la Unitat d'Inspecció educativa es farà pública, en un lloc visible, a la sala de professors. Una altra còpia es quedarà a la secretaria del centre a disposició del consell escolar per a la seua consulta.  
Si al cap de cinc dies lectius d'haver-se produït la falta no l'ha presentat al cap d'estudis cap justificació, o no queda prou justificada amb la documentació aportada, la direcció del centre comunicarà per escrit a la persona interessada la consideració de falta injustificada en el termini màxim de deu dies a partir de la data de la falta, i quedarà interromput, mitjançant l?esmentada comunicació en la qual es farà constar el rebut i la data, el termini d'un mes previst per a la prescripció de les faltes lleus, establert en l'article 20.1 del Reial Decret 33/86, (BOE del 17 de gener).  
A continuació, la direcció del centre trametrà en el termini de 5 dies, a la Unitat d'Inspecció educativa, una còpia de la comunicació dirigida a l?interessat de la falta injustificada, que s'haurà de fer individualment per cada una de les persones que es troben en aquesta situació.  
Als efectes disciplinaris previstos en l'article 31.2. de la Llei 30/84, de 2 d'agost, i l'article 17 del Reial Decret 33/86, de 10 de gener, la Inspecció educativa elevarà la proposta al director territorial de les sancions corresponents a les faltes d'assistència i de puntualitat, recollides en els diferents comunicats mensuals.  
Les faltes d'assistència, quan constituesquen faltes lleus, se sancionaran amb la deducció proporcional de retribucions, d?acord amb el que estableix el Reial Decret 33/86, de 10 de gener, als efectes del qual l?horari diari de compliment mitjà per part del professorat queda establert en set hores i mitja.  
Pel que fa a la relació de professors o de personal laboral que exercesquen el dret de vaga, la direcció del centre haurà de trametre l?esmentada relació al Servei Territorial corresponent en un termini màxim de deu dies. Es trametrà una relació per cada un dels dies en què s'exercesca el dret de vaga.  
Les esmentades relacions seran prèviament exposades als taulers disposats a aquest efecte, per al coneixement del personal interessat i per a la possible correcció d'errades.  
No obstant això, la direcció del centre s'atindrà en cada ocasió al que dispose l'administració educativa sobre terminis i forma de tramesa del comunicat de vaga.  
D'acord amb el que estableix la disposició addicional dotze de la Llei 30/84, de 2 d'agost (BOE del dia 3), els funcionaris que exercesquen el dret de vaga no meritaran ni percebran les retribucions que corresponguen al temps que hagen estat en aquesta situació, sense que la deducció d'havers que es faça tinga, en cap cas, caràcter de sanció disciplinària ni efecte el règim respectiu de les. seues prestacions socials.  
Quan la Inspecció educativa detecte qualsevol incompliment per part d'un director o d'una directora de les responsabilitats que aquesta Ordre li confereix en el control de l'assistència del professorat, siga per no enviar el comunicat de faltes, per fer-ho fora del termini, o per no haver realitzat les notificacions subsegüents a què fan referència els paràgrafs anteriors, ho comunicarà al director territorial per a l'adopció de les mesures oportunes.  
5. Concessió de permisos al professorat per part de la direcció.  
Els directors dels centres poden concedir, per delegació dels directors territorials, els permisos prevists en l'article 30.2 de la Llei 30/84, de 2 d'agost (BOE del dia 3).  
No obstant això, caldrà tenir en compte que els esmentats permisos no han de provocar desatenció de les classes, o, en qualsevol cas, han d'originar el menor nombre possible d'hores lectives no impartides. Per a açò, la direcció del centre podrà condicionar la concessió del permís al fet que el seminari o el departament o un altre professor o una altra professora del centre es faça càrrec de les classes que queden sense impartir.  
En el comunicat de faltes mensuals es farà constar l'absència a classe del professor o de la professora absent, especificant en les observacions «permís de direcció» i si ha estat o no substituït pel seminari o pel departament. Si les seues classes han estat substituïdes, les hores corresponents no se sumaran en el total d'«hores de classe no impartides en el mes».  
III. Horari del Personal d'Administració, serveis i laboral  
La jornada laboral establerta en el Decret 50/1989, de 18 d'abril (DOGV del 27 de juny), s'haurà de complir íntegrament en el centre, de dilluns a divendres. Cal recordar que les vesprades obligatòries d'atenció al públic seran les dels dimarts i els dijous de 17 a 19 hores, llevat els mesos de juliol i agost en què no hi haurà horari d'atenció al públic a les vesprades. De manera excepcional, es permetrà la realització de la jornada de vesprada en dies diferents dels assenyalats anteriorment quan ho exigiran les necessitats del servei.  
Les vacances i els permisos seran els que estableix la normativa vigent per a tots els funcionaris públics.  
La jornada corresponent al personal funcionari de serveis destinats en internats o residències s'adaptarà a les necessitats d'aquests.  
El personal laboral tindrà la jornada, els permisos i les vacances que estableix el conveni col·lectiu.  
El Secretari o la secretària del centre o, si s'escau, l?òrgan residencial competent, vetllarà pel compliment de l'ajornada del personal d'administració, serveis i laboral, i assabentarà immediatament la direcció de qualsevol incompliment. El procediment que se seguirà serà el mateix que es fixa per al personal docent.  
Si l?incompliment es refereix al personal laboral destinat al centre, caldrà atenir-se al que disposa el conveni laboral en vigor.  
IV. Horari dels serveis psicopedagògics escolars  
L'horari dels professors especialitzats en psicopedagogia és de 37h 30m setmanals, distribuïdes de la manera següent:  
- 30h de presència efectiva al centre o centres on estan destinats i, d'aquestes, 25h d'horari fix i 5h d'horari flexible, adaptant-se les necessitats del centre en tasques com ara atenció i formació pares, sessions d'avaluació, claustres, consells escolars, etc.  
- 5h de treball fora del centre, preferiblement el divendres, dedicades a tasques de coordinació amb els SPE i Gabinets i de participació en Programes institucionals prevists en el Pla General d'Activitats dels SPE.  
- 2h 30m de lliure disposició dedicades a preparació de materials i formació.  
V. òrgans de coordinació didàctica  
Es constituiran els òrgans de coordinació didàctica que s'indiquen tot seguit:  
1. Centres de batxillerat  
1.1. Seminaris didàctics  
En cada institut de batxillerat es constituiran seminaris didàctics de les matèries següents: anglés, ciències naturals, dibuix, educació física i esportiva, filosofia, física i química, francés, geografia i història, grec, llatí, llengua i literatura espanyola, matemàtiques, música, religió i valencià.  
Es podran impartir a més a més, classes d'altres llengües estrangeres als instituts on estiguen constituïts els seminaris corresponents.  
El cap de seminari serà el professor d'ensenyament secundari amb la condició de catedràtic de la matèria respectiva. Si no hi ha cap professor de la matèria amb aquesta condició, el cap del seminari serà el professor d'ensenyament secundari d'aquesta matèria que designe la direcció, escoltat el seminari. La direcció designarà com a cap un professor interí en els casos en què no hi haja professor numerari.  
Quan hi haja més d'un professor d'ensenyament secundari amb la condició de catedràtic d'una mateixa matèria, el cap del seminari serà el qui designe la direcció, escoltat el seminari.  
En els casos en que un professor d'ensenyament secundari amb la condició de catedràtic exercesca un càrrec directiu, la direcció podrà adscriure com a cap de seminari, escoltats els seus membres, un altre professor del seminari. Aquest professor exercirà les funcions previstes en l'apartat 3 d'aquest epígraf i li serà aplicat el complement específic corresponent, i la reducció d'horari prevista per a exercir aquesta funció.  
1.2. Departament d'orientació  
En cada institut de batxillerat es constituirà el departament d'orientació creat per l?Ordre de 14 de febrer de 1990, de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència (DOGV del 30 d abril).  
2. Centres de formació professional  
En cada institut de formació professional es constituiran els departaments següents:  
2.1. Departament d'extensió cultural.  
2.2. Departament de pràctiques  
2.3. Departaments de matèries  
- Departament d'humanitats.  
- Departament de ciències.  
- Departament tecnològic.  
Així mateix, en tots els instituts de formació professional hi haurà una divisió per cada branca que s'impartesca en el centre.  
El nomenament dels caps de departament i de divisió s'ajustaran a les disposicions reglamentàries en vigor.  
2.4. Departament d'orientació  
En cada institut de formació professional es constituirà el departament d'orientació creat per l'Ordre de 14 de febrer de 1990, de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència (DOGV del 30 d'abril).  
3. Funcions dels seminaris, departaments, vice-direccions, divisions i seccions  
3.1. Seminaris i departaments didàctics  
a) Els seminaris o departaments realitzaran la programació didàctica de les seues matèries, sota la coordinació i la direcció del cap de seminari o del departament, abans del començament de les activitats lectives.  
Els caps de seminari redactaran la programació didàctica de principi de curs i la memòria final, de conformitat amb els acords adoptats pel conjunt dels components del seminari.  
Els caps de departament es responsabilitzaran que els professors de les diverses matèries que componen el seu departament, elaboren, de manera consensual, la programació de les matèries esmentades. Així mateix, elaboraran la memòria final, de conformitat amb els acords adoptats pel conjunt de professors de les diferents matèries del departament.  
La programació inclourà, necessàriament, els aspectes següents:  
- Els objectius que es pretenen aconseguir.  
- La metodologia que s'emprarà.  
- Les estratègies que es desenrotllaran per a l'adquisició, per part de l'alumnat, de tècniques d'estudi de les matèries respectives.  
- La distribució temporal dels continguts de la matèria que s'impartirà.  
- Els sistemes d'avaluació i de recuperació que se seguiran amb referència especial als mínims exigibles i als criteris de qualificació.  
- Les programacions dels EATP adscrits a cada un dels seminaris.  
- Les programacions de les activitats realitzades en el marc horari de les hores de lliure disposició, com ara repàs, aprofundiment, cursos, tallers, segon idioma o seminaris.  
En l?elaboració de les programacions es tindran en compte les directrius i els criteris emanats del claustre de professors, relatius a activitats docents, i del consell escolar, relatius a activitats complementàries.  
Si algun professor o alguna professora del seminari o departament discrepa de la programació elaborada, sempre tindrà el dret i l?obligació de presentar i dur a terme una programació i una metodologia alternatives, respectant, sempre, els nuclis bàsics de continguts determinats pels plans d'estudis vigents.  
En els centres de formació professional es tindran en compte les experiències arreplegades del programa de formació en alternança, per tal d'adequar la programació a l?evolució tecnològica i a les necessitats formatives demanades per les empreses.  
Correspon al departament de pràctiques, a més del que estableix l'article 66 de l?Ordre Ministerial de 30 de novembre de 1975 (BOE del 20 de desembre), la programació, el seguiment, l'avaluació i el control de les estades formatives de l'alumnat a les empreses, d'acord amb els criteris a què fa referència l?epígraf I punt 1.2.6.  
El cap del departament de pràctiques tindrà, en relació amb el programa de formació en alternança, les funcions següents:  
- La coordinació del programa, especialment pel que fa al seguiment de l'alumnat pels tutors de pràctiques en les empreses; la programació d'una oferta suficient de Llocs de pràctiques per a totes les branques, en col·laboració amb els caps de divisió; el contacte permanent amb les empreses i les institucions col·laboradores, la col·laboració en el seguiment de l'adjudicació de beques, la supervisió del pagament de les beques a l'alumnat i de les compensacions a les empreses, i el seguiment de la inserció professional dels titulats durant l'any següent a la finalització dels estudis.  
- L'elaboració dels informes preceptius sobre les activitats anteriors per a elevar-los, mitjançant la direcció del centre, al consell escolar i al Servei Territorial.  
La programació de cada un dels seminaris o departaments s'inclourà en la programació general anual del centre.  
Els caps de seminari i de departament faran el seguiment de les programacions. D'aquest seguiment quedarà constatació en les actes de reunió del seminari o departament.  
b) La direcció del centre comprovarà que l?elaboració de les programacions dels seminaris o departaments didàctics s'ajusta formalment al que estableix el punt a) d'aquest apartat. En cas contrari, la direcció tornarà al seminari o departament la programació per a la seua reelaboració. Correspon a la Inspecció educativa la revisió i el seguiment de les esmentades programacions. La Inspecció educativa enviarà a cada seminari o departament un informe en què figuren les observacions a la programació que pertoquen.  
c) Correspon, també, als seminaris o departaments didàctics:  
- Promoure la investigació educativa i el perfeccionament dels seus components.  
- Renovar la metodologia didàctica.  
- Elaborar criteris comuns per a l'avaluació.  
- Establir les activitats de recuperació per a l'alumnat amb assignatures pendents, i les d'aprofundiment i de reforç.  
- Organitzar i realitzar activitats complementàries com ara viatges o intercanvis d'estudi, participació en setmanes culturals, eixides del centre que interessen per al contingut dels programes, activitats coeducatives, de transició, conferències, etc.  
- Realitzar les proves corresponents a l'alumnat lliure, i les possibles proves parcials per a l'alumnat amb assignatures pendents. L'avaluació i la qualificació posterior es farà d'acord amb els criteris comuns fixats en la programació. La coordinació i l?organització d'aquestes activitats serà responsabilitat directa dels caps de seminari o de departament.  
Els Serveis Territorials, mitjançant la Inspecció educativa, assessoraran i coordinaran les activitats dels seminaris o departaments dels diferents centres i difondran les experiències i les aportacions que siguen d'interés general.  
d) El seminari o departament farà reunions que seran d'assistència obligada per a tots els seus membres. Almenys una vegada al mes, les reunions del seminari o departament tindran per objecte avaluar el desenrotllament de la seua programació i l'aplicació de les mesures correctores que aqueixa avaluació aconselle; tot allò que es tracte en aquestes sessions s'arreplegarà en les actes corresponents que seran redactades pel cap del seminari o del departament. Al final del curs s'arreplegarà en una memòria la valoració dels resultats obtinguts i les activitats realitzades.  
3.2. Departament d'orientació  
3.2.1. El departament d'orientació té com a funcions prioritàries possibilitar que l?orientació escolar, a la qual tot alumne té dret, i la tasca tutorial, part essencial del procés educatiu, s'integre en el projecte educatiu del centre.  
Per a això ha de convertir-se en el recurs tècnic que permeta donar suport i coordinar l'acció tutorial dels professors i l?orientació escolar, acadèmica, vocacional i professional dels alumnes, i per a això comptarà amb l'assessorament tècnic de l?equip psicopedagògic escolar.  
La planificació d'activitats del departament es desenrotllarà, doncs, entorn d'aquestes dues funcions prioritàries:  
a) Suport a l'acció tutorial.  
El departament d'orientació realitzarà, en el marc del projecte educatiu del centre, anàlisis i estudis referents a les necessitats de l'alumnat i dels recursos de què disposa el centre per a donar-los resposta, per tal d'assessorar el professorat en qüestions pràctiques d'organització i d'agrupament de l'alumnat, fent especial atenció al tractament flexible de la diversitat, les aptituds, els interessos i les motivacions que té.  
Promourà, també, accions encaminades a afavorir la sensibilització i el canvi d'actituds que possibiliten la integració de l'alumnat amb necessitats educatives especials, assessorant tècnicament i proporcionant material, en la mesura de les seues possibilitats, per a realitzar les adaptacions curriculars de centre, d'aula o individuals que es detecten com a necessàries.  
Així mateix, col·laborarà amb el professorat en la resolució dels possibles problemes d'aprenentatge detectats en l'alumnat, elaborarà, si fa al cas, sistemes d'intervenció, tècniques psicopedagògiques d'instauració de capacitats bàsiques i estratègies de treball intel·lectual i habilitats socials, i li proporcionarà suport tècnic perquè l'alumnat utilitze convenientment tècniques de treball intel·lectual.  
b) Orientació  
El departament d'orientació coordinarà, sistematitzarà i, si fa al cas, organitzarà la informació i l'assessorament a l'alumnat i a les seues famílies sobre ternes educatius i professionals.  
En aquest àmbit, tendirà especialment a afavorir el pas de l'alumnat quan accedeix a un altre nivell, a una altra modalitat d'ensenyament o a la vida activa, i a orientar-lo davant les diverses opcions curriculars i professionals, sobre tot en el moment de la transició al món del treball.  
3.2.2. Abans de l'inici del curs, el departament d'orientació elaborarà el pla d'acció tutorial per a la seua proposta i aprovació posterior pel claustre de professors i per a la seua inclusió en la programació general anual del centre.  
Així mateix, farà la programació de les seues actuacions sota la direcció del cap d'estudis i la coordinació del psicopedagog, que serà l'encarregat de la redacció de la programació i de la memòria final, de conformitat amb els acords adoptats pel conjunt dels components del departament.  
El cap d'estudis es responsabilitzarà del compliment de la programació anual del departament.  
Aquesta programació anual inclourà, necessàriament, els aspectes següents:  
- Els objectius que es pretenen aconseguir.  
- La proposta d'activitats i de recursos que s'utilitzaran.  
- La distribució temporal d'objectius i d'activitats.  
En l'elaboració de la programació es tindran en compte les directrius i els criteris emanats del claustre de professors relatius a matèries del departament d'orientació.  
La programació del departament s'inclourà en la programació general anual del centre.  
El cap d'estudis realitzarà el seguiment de la programació. D'aquest seguiment deixarà constatació en les actes de reunió del departament.  
3.2.3. El departament d'orientació realitzarà reunions que seran d'obligada assistència per a tots els seus membres. Almenys una vegada al mes, les reunions del departament tindran com a objecte avaluar el desenrotllament de la seua programació i aplicar les mesures correctores que aqueixa avaluació fa aconsellable. El que es tracte en aquestes reunions constarà en les actes corresponents que seran redactades pel psicopedagog.  
Al final del curs s'arreplegarà en una memòria la valoració dels resultats obtinguts i de les activitats desenrotllades.  
3.2.4. Per a fer possible el compliment de les tasques dels seminaris i departaments didàctics, i del departament d'orientació, i facilitar les reunions periòdiques entre els components d'un mateix seminari o departament, el cap d'estudis, quan confeccione els horaris, reservarà una hora a la setmana en la qual els membres de cada seminari o departament queden lliures d'unes altres activitats. Aquesta hora figurarà en els horaris. individuals respectius.  
3.3. Divisions i vice-direccions  
La direcció del centre podrà encomanar als caps de divisió en els instituts de formació professional, i als vice-directors en els instituts de batxillerat, la tasca d'impulsar i coordinar les activitats interdisciplinàries, com ara viatges d'estudi, seminaris, setmanes culturals, etc.  
S'encarregaran, també, de fomentar i de coordinar les activitats coeducatives interdisciplinàries que es duguen a terme al centre.  
Així mateix, col·laboraran en la preparació de qualsevol altre tipus d'activitat que el centre establesca i, quan pertoque, prestaran atenció a la coordinació entre les pràctiques, la tecnologia i les tècniques d'expressió gràfica o de comunicació, i a les necessitats derivades del Pla de Formació i Inserció Professional, del Programa de Transició i del de Pràctiques en alternança.  
Els vice-directors, en els instituts de formació professional, coordinaran les activitats realitzades pels caps de divisió i les esmentades en el paràgraf anterior.  
4. Tutories  
4.1. Nomenament de tutors  
En tots els centres d'ensenyament mitjà hi haurà un tutor per cada grup d'alumnes. Aquest serà designat per la direcció del centre, a proposta del cap d'estudis, entre el professorat que impartesca una matèria comuna a tot l'alumnat del grup i tenint en compte els criteris que a aquest efecte propose el claustre de professors.  
Els professors que resten, llevat dels membres de l?equip directiu, que no hagen sigut designats tutors de grups d'alumnes, podran ser nomenats tutors de grups específics d'alumnes necessitats d'una orientació especial com ara repetidors de curs, alumnes amb assignatures pendents, etc.  
4.2. Funcions dels professors-tutors  
Els professors-tutors han de vetllar pel desenrotllament correcte del procés educatiu dels alumnes del seu grup.  
Per això, han de fomentar la coordinació del treball dels professors del grup quant a metodologia, organització, seguiment dels alumnes i criteris d'avaluació, afavorint l'adaptació del currículum a les característiques individuals o del grup.  
La tasca de tutoria ha de tendir, també, a afavorir l'autoconeixement i el desenrotllament personal dels alumnes, a potenciar la seua autoavaluació i a promoure la integració màxima en el centre de l'alumnat amb necessitats educatives especials, proposant al departament d'orientació les adaptacions curriculars que considere necessàries.  
Els professor-tutors són els responsables de coordinar l?elecció de delegats del seu grup i de presidir, coordinar i organitzar el desenrotllament de les sessions d'avaluació, redactar les conclusions i realitzar el seguiment dels acords presos, llevat de les sessions finals del curs d'orientació universitària, que seran presidides pel director o per la directora del centre.  
Així mateix, han d'actuar, en primera instància en els conflictes d'ordre acadèmic o disciplinari que afecten els alumnes del seu grup.  
En l?hora lectiva setmanal de tutoria realitzaran activitats que ajuden els alumnes a l'adquisició de tècniques de treball intel·lectual, que afavoresquen la seua participació en la direcció dels seus estudis i en l?organització dels grups de treball en l'aula i en la revisió de la seua composició.  
Així mateix, informaran els alumnes de totes les normes reguladores del procés educatiu que els afecten i els ajudaran a determinar i resoldre els conflictes que puguen sorgir-los.  
Les hores complementàries de tutoria estaran destinades a realitzar les activitats següents: - Formalitzar la documentació administrativo-pedagògica de l'alumnat del seu grup.  
- Col·laborar amb el cap d'estudis en el control d'assistència a classe de l'alumnat i comunicar-ho oportunament als pares, indicant l'abast de les possibles faltes d'assistència, segons la normativa que estableix el reglament de règim interior del centre.  
- Col·laborar amb el departament d'orientació del centre.  
- Convocar, al començament de curs, tots els pares del grup d'alumnes per informar-los: de l?horari de classes, del professorat responsable de cada assignatura, de les hores de tutoria, del reglament de règim interior, de les faltes d'assistència, les justificacions i l'abast d'aquestes, dels drets i deures de l'alumnat, de les reclamacions de notes, de la legislació sobre consum de tabac i d'alcohol, i de totes les normes reguladores del procés educatiu que els afecten.  
- Rebre els pares o els tutors legals durant la resta del curs, per tal d'informar-los de la marxa acadèmica, el rendiment i les dificultats dels fills, i de suggerir-los mètodes de col·laboració en l?educació d'aquests, com també recollir la informació que els pares o els tutors legals aporten per tal d'aconseguir un millor coneixement de l'alumne o de l'alumne.  
- Orientar i assessorar l'alumnat i els pares sobre l?evolució escolar, les possibilitats educatives i professionals posteriors, dotant-los d'elements no discriminatoris per a la presa de decisions sobre l?orientació, tendents a corregir les desigualtats socials com són, entre d'altres, les existents per raó del sexe.  
El cap d'estudis coordinarà el treball dels tutors, i hi mantindrà les reunions periòdiques que caldran.  
4.3. Hores de tutoria  
L'horari dels professors-tutors inclourà:  
- una hora lectiva setmanal per a la realització d'activitats de tutories amb l'alumnat del seu grup, dins del seu horari.  
- dues hores complementàries setmanals per a la recepció de pares, reunions amb el cap d'estudis o amb el departament d'orientació.  
Aquestes hores de tutoria es consignaran en els horaris individuals i seran comunicades als pares i als alumnes al començament del curs acadèmic.  
4.4. Tutors de pràctiques en les empreses  
Per cada una de les especialitats que s'impartesquen en el centre, es nomenarà un tutor de pràctiques en empreses que dedicarà la totalitat de les hores complementàries i la reducció d'hores lectives arreplegades en el seu horari individual al seguiment i l'avaluació de la formació professional en alternança.  
Tindran com a funcions:  
- Programar les pràctiques en la seua divisió juntament amb els responsables de l?empresa on es realitzaran.  
- Realitzar una visita, almenys, cada quinze dies a l?empresa on els alumnes de la seua especialitat realitzen les pràctiques.  
- Informar el cap del departament de pràctiques de les incidències que puguen produir-se en la seua realització.  
- Efectuar la tramitació i el seguiment administratiu dels quaderns de pràctiques.  
- Recollir de les empreses els aspectes de la formació que es puguen incloure en les programacions dels centres.  
- Col·laborar amb el tutor del grup i amb el departament d'orientació.  
- Vetlar perquè les condicions i la distribució de les pràctiques realitzades pels alumnes (xics i xiques) en les empreses siguen estrictament igualitàries.  
VI. Ensenyaments de règim nocturn  
1. Accés als estudis nocturns  
Sense perjudici de la vigència de les normes contingudes en les Ordres Ministerials d?1 d'agost de 1978 (BOE del 15 de setembre), podran incorporar-se als estudis nocturns de batxillerat o de formació professional, en qualsevol moment del curs, tots els alumnes que, havent estat escolaritzats en la modalitat ordinària de matricula des del començament del curs i tenint l'edat laboral, accedesquen a un Lloc de treball i així ho acrediten.  
2. Reduccions de matèries del pla d'estudis  
A l'alumnat que s'incorpore al règim d'estudis nocturns se fi aplicarà la reducció de matèries previstes en el curs que corresponga, d'acord amb els plans d'estudis vigents per a l'esmentat règim. Podran, així mateix, acollir-se al sistema de divisió del curs en grups de matèries, sempre que aquesta opció se sol·licite abans de l'1 de març.  
3. Programació i desenrotllament dels continguts  
Els seminaris o departaments dels centres on s'impartesca ensenyament nocturn de batxillerat o de formació professional realitzaran una programació específica dels ensenyaments de les seues matèries respectives per a l'alumnat d'aquesta modalitat d'estudis.  
Aquesta programació, que estarà sotmesa al mateix procediment d'elaboració i d'aprovació que l'ordinària, haurà de tenir en compte, almenys, els criteris següents:  
- Adequació dels continguts al temps realment disponible per al seu desenrotllament.  
- Activitats pràctiques i exercicis, a més de les explicacions teòriques necessàries, que calguen per al compliment dels esmentats continguts. Amb aquesta finalitat, s'haurà de preveure la utilització periòdica dels laboratoris, sales de mitjans àudio-visuals, aules d'idiomes, aules de dibuix, etc.  
- Selecció del material de suport per al desenrotllament dels programes de les diverses matèries (textos literaris, històrics, revistes, premsa diària, diapositives, etc.) que hauran de ser com més adequades millor a les exigències formatives d'aquest alumnat.  
4. Avaluació  
Les proves de cada avaluació s'adequaran a les característiques exposades en l'apartat anterior i tractaran, en general, sobre els aspectes bàsics dels programes.  
5. Tutories.  
Tots els professors tutors de grups d'estudis nocturns dedicaran dues hores a la setmana, almenys, a l?orientació de l'alumnat del seu grup de tutoria.  
Per a realitzar l?esmentada tasca, el professorat consignarà en el seu horari individual dues hores setmanals situades immediatament abans del començament de l?horari dels alumnes, una d'aquestes hores serà comptabilitzada com l?hora lectiva prevista amb caràcter general per a tots els professors tutors.  
6. Activitats complementàries  
La programació de les activitats complementàries haurà de tenir en compte les característiques específiques dels estudis nocturns.  
Per a això, es preveurà l'adequació de les activitats programades amb caràcter general per a tots els alumnes del centre, i es realitzarà, si fa al cas, una programació específica per a l'alumnat d'aquesta modalitat, d'acord amb les seues motivacions i amb les seues disponibilitats horàries.  
VII. Ensenyament del valencià  
1. Línies en valencià  
Els centres autoritzats per la Direcció General d'Ordenació i Innovació Educativa, començaran o seguiran línies d'ensenyament en valencià en batxillerat, COU i formació professional.  
En els grups específics constituïts d'aquestes línies, s'impartiran les classes en valencià en totes les assignatures del pla d'estudis, llevat de llengua i literatura espanyoles i idiomes estrangers, que s'impartiran en les llengües respectives.  
2. Classes en valencià  
Tret de les línies en valencià, en els centres de les poblacions relacionades en l'article 35, de la Llei d'Us i Ensenyament del Valencià on s'impartesquen assignatures en valencià, s'actuarà segons els criteris següents:  
a) A proposta del professorat interessat, els centres comunicaran al director territorial corresponent, abans del 16 de setembre, el professorat i les assignatures en què puga realitzar-se l'ensenyament en valencià, perquè propose, a la Direcció General corresponent, l'autorització oportuna, d'acord amb el que estableix l'article únic de l'Ordre de 31 de gener de 1987, de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència (DOGV del 20 de febrer).  
b) Aquesta proposta es publicarà en el tauler d'anuncis del centre abans del dia 25 de setembre, per al coneixement de l'alumnat i dels pares o tutors, i perquè, si algun pare, mare, tutor o alumne major d'edat manifesta la voluntat de no rebre les classes en valencià, puguen adoptar-se les mesures organitzatives necessàries per a atendre l'esmentada petició.  
3. Activitats  
Segons el que estableix l'article 9.5 del Decret 79/1984, de 30 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana sobre l'aplicació de la Llei 4/1983 d'Us i Ensenyament del Valencià, els centres hauran de promoure activitats per tal d'afavorir la presencia del valencià com a llengua vehicular.  
VIII. Salut i Higiene  
Els centres docents promouran la creació d'un ambient higiènic i saludable, fomentant els hàbits i les actituds sanes de la comunitat educativa.  
A aquest respecte, es recorda el que estableixen l?Ordre de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència de 15.01.1990 (DOGV 13.02.1990), sobre la venda, la distribució i el consum de tabac i de begudes alcohòliques i la Resolució de la Direcció General d'Ordenació i Innovació Educativa de 15.01.1990 (DOGV 13.02.1990), sobre limitacions en el consum de tabac en els centres públics de nivells no universitaris.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 1605, del 16-08-1991 (1991/822375)

ORDEN de 29 de julio de 1991, de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, por la que se aprueban las instrucciones que regulan la organización y el funcionamiento de los centros docentes de Educaron Preescolar, General Básica, Educación Especial, Bachillerato y Formación Profesional, sostenidos con fondos públicos y dependientes de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, de la Generalitat Valenciana.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**DEROGADA**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/o/1991/07/29/(1)/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   1605

Fecha DOGV
:   16-08-1991

Sección del DOGV
:   DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   1991/822375

CVE


Fecha del documento
:   29-07-1991

Organismo emisor
:   Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia

Tipo de documento
:   Orden

Análisis jurídico

Orden de 29 de julio de 1991, de la Consellería de Cultura, Educación y Ciencia, por la que se aprueban las instrucciones que regulan la organización y el funcionamiento de los centros docentes de Educación Preescolar, General Básica, Educación Especial, Bachillerato y Formación Profesional, sostenidos con fondos públicos y dependientes de la Consellería de Cultura, Educación y Ciencia de la Generalitat Valenciana.  
La organización y el buen funcionamiento de los centros docentes constituyen la garantía más inmediata de una actividad educativa eficaz, acorde con los principios y con los objetivos que contiene la Constitución Española, el Estatuto de Autonomía y las normas legales que los desarrollan, singularmente la Ley Orgánica del Derecho a la Educación.  
Consciente de ello, la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia ha regulado, en el marco de sus competencias, los aspectos fundamentales de la vida de los centros, a través de instrucciones que han venido dictándose para los distintos cursos académicos y que condujeron a la publicación de la Orden de 15 de junio de 1990, a fin de dotar a los centros de un marco de referencia permanente con la cobertura legal más adecuada.  
No obstante, la publicación de la Ley Orgánica 1/1990, de 3 de octubre, de Ordenación General del Sistema Educativo, ha abierto un período de transición durante el cual se deben introducir en la organización de los centros diferentes modificaciones que los preparen y orienten para que el actual sistema educativo deje paso, paulatinamente, al nuevo sistema establecido.  
Finalmente, la experiencia recogida de la aplicación de las normas contenidas en la Orden de 15 de junio de 1990, aconseja modificar otros aspectos, a fin de mejorar el funcionamiento de los centros y aprovechar al máximo los recursos educativos.  
Por ello, en virtud de las competencias que me atribuye el artículo 35 de la Ley 5/1983, de 30 de diciembre, de Gobierno Valenciano,  
DISPONGO:  
Artículo primero  
Se aprueban las instrucciones que figuran como anexos a esta orden y a las que deberán ajustarse la organización y el funcionamiento de los centros de educación preescolar, educación general básica, educación especial, bachillerato y formación profesional sostenidos con fondos públicos y dependientes de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia de la Generalidad Valenciana.  
Artículo segundo  
Las instrucciones a que se refiere esta orden serán de aplicación a los centros privados concertados, en todo aquello que les afecte, de acuerdo con la normativa vigente al respecto.  
DISPOSICION DEROGATORIA  
Quedan derogadas la Orden de 15 de junio de 1990, sobre organización y funcionamiento de los centros docentes de nivel no universitario, mantenidos con fondos públicos y dependientes de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia de la Generalitat Valenciana, y cuantas disposiciones de igual o inferior rango a la presente se opongan a la misma.  
DISPOSICIONES FINALES  
Primera  
Se autoriza a las Direcciones Generales de Ordenación e Innovación Educativa, de Centros y Promoción Educativa y de Régimen Económico y de Personal para aclarar, adecuar y desarrollar las instrucciones que por la presente se aprueban, así como para dictar instrucciones específicas para la organización y el funcionamiento de los centros que participen en la experimentación de la reforma educativa, en el ámbito de sus respectivas competencias.  
Segunda  
Esta orden entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
Valencia, 29 de julio de 1991.  
El Conseller de Cultura, Educación y Ciencia,  
ANDREU LOPEZ BLASCO  
ANEXO I  
Instrucciones por las que se regula la organización y el funcionamiento de los centros de educación preescolar, general básica y educación especial sostenidos con fondos públicos y dependientes de la Conselleria de Cultura Educación y Ciencia de la Generalitat Valenciana.  
I. Programación general anual del centro  
Todos los centros sostenidos con fondos públicos elaborarán, antes del inicio del período lectivo, la programación general anual que garantizará el desarrollo coordinado de las actividades educativas, el correcto ejercicio de las competencias de los diferentes órganos de gobierno y la participación de todos los sectores de la comunidad escolar y las instituciones del entorno cuando se requiera.  
Esta programación general anual deberá incluir, además, los elementos potenciadores de las actitudes, normas y valores que configuran la propia cultura, que se manifiesta fundamentalmente a través de la lengua la cual posibilita a los alumnos una mejor integración y comprensión en el medio que nos rodea.  
Los centros educativos aprovecharán todas las oportunidades que ofrece la convivencia entre el alumnado como factor de enriquecimiento en el desarrollo de la personalidad de ambos sexos.  
Para ello, utilizará una metodología no discriminatoria, potenciadora de la participación de niñas y niños en todo tipo de actividades, evitando la asignación de tareas diferenciadoras y la utilización de materiales didácticos que por su contenido determinen comportamientos y actividades discriminatorias en función del sexo.  
1. Contenido  
La programación general anual del centro será elaborada por el equipo directivo, teniendo en cuenta las propuestas y los acuerdos del claustro y del consejo escolar.  
La programación general anual del centro contendrá los aspectos siguientes:  
1.1 Horario general del centro  
Los horarios de las actividades necesitarán la aprobación previa de los Servicios Territoriales de Cultura y Educación, a tal efecto se remitirán, antes del día 15 de septiembre, a los servicios territoriales correspondientes. Estos horarios se desarrollarán en sesiones de mañana y tarde, distribuidas en los períodos lectivos establecidos en el centro, con las pausas adecuadas para un mejor desarrollo de las actividades docentes en cada nivel, ciclo o modalidad educativa.  
Para realizar la distribución horaria se aplicará lo previsto en la Orden de 01.09.1984 (DOGV de 25.09.1984), en la Orden de 20.05.1986 (DOGV de 23.06.1986) y en la orden de calendario escolar vigente para cada curso.  
Los horarios se ajustarán para que, dentro de las 25 horas, los tiempos de recreo tengan una duración total máxima de 2h 30m semanales. En su organización se procurará evitar la coincidencia de los alumnos de cursos superiores con los de los primeros niveles, a menos que dispongan de instalaciones adecuadas para ello.  
La distribución del horario de las diferentes áreas preverá las diferentes posibilidades de agrupamiento flexible del alumnado, las tareas individualizadas, los trabajos en equipo, la atención al alumnado con necesidades educativas especiales y la conexión y relación con el mundo del trabajo.  
En modo alguno se podrán plantear propuestas de horario, agrupamiento o modelos organizativos cuya atención implique la dedicación de un número de maestros distinto a la dotación de plantilla que la catalogación reconoce al centro.  
Los centros podrán solicitar de los Servicios Territoriales de Cultura y Educación, antes del 30 de junio, la autorización del horario especial del centro que quieran aplicar durante el curso siguiente. Este horario se efectuará siempre en sesiones de mañana y tarde con un intervalo entre ellas de, al menos, 2 horas, excepción hecha de los centros de educación especial en los que el intervalo podrá ser de 1h 30m. La sesión de la tarde no podrá tener una duración inferior a 1h 30m.  
A la solicitud de distribución del horario especial que se formule se adjuntará un informe del consejo escolar con expresión del número de miembros favorables a la propuesta presentada.  
Cuando los Servicios Territoriales de Cultura y Educación autoricen los horarios especiales de los centros, podrán unificarlos por localidades, barrios o zonas, si lo consideran conveniente En ningún caso podrá autorizarse un horario especial salvo que concurra alguna de las circunstancias siguientes:  
- Prórroga justificada de horarios autorizados con anterioridad.  
- Razones especiales de escolarización.  
- Otras circunstancias.  
1.2 Actividades docentes  
1.2.1. Programación de las actividades docentes  
La programación de las actividades docentes, incluyendo los programas educativos específicos y el programa de acción para la igualdad de oportunidades entre mujeres y hombres, se realizará coordinadamente por los maestros que impartan docencia a los diferentes grupos de alumnos y de alumnas e incluirá, además de la programación de las enseñanzas propias de cada ciclo, área o modalidad educativa, la metodología que se utilizará, las adaptaciones curriculares y los criterios y los procedimientos de evaluación y de recuperación fijados por el claustro.  
El claustro estudiará estas propuestas de programación, que elevará al equipo directivo para su inclusión en la programación general anual del centro.  
El jefe de estudios, en coordinación con el resto del equipo directivo, coordinará estas actuaciones y velará por su correcto desarrollo.  
1.2.2. Plan de acción tutorial  
En él se establecerán los criterios orientadores de la labor tutorial. Incluirá, al menos, los contenidos siguientes:  
a) Criterios de evaluación de los aprendizajes del alumnado, que considerarán, entre otros, las características y la situación personal de cada alumno y las necesidades educativas especiales.  
b) Criterios de coordinación de los maestros tutores con todos los profesionales de apoyo para el alumnado con necesidades educativas especiales.  
c) Planificación de las actividades que favorezcan la máxima integración, adaptación y participación en el centro del alumnado, especialmente del procedente de otro nivel educativo, y de nuevo ingreso.  
d) Planificación de las actividades de información y asesoramiento académico y profesional a los alumnos, especialmente a aquéllos que deben tomar decisiones frente a distintas opciones o especialidades, al término de su escolaridad.  
1.2.3. Actividades para favorecer la presencia del valenciano como lengua vehicular, de relación y de uso en la administración del centro.  
1.3. Actividades complementarias  
La programación de las actividades complementarias se acomodará a las directrices o a los criterios elaborados por el consejo escolar del centro, y deberá explicitar:  
- Objetivos, actividades, calendario, niveles, maestros participantes en ella e itinerario en caso de desplazamiento.  
- Previsión de aspectos evaluables en la actividad.  
- Los centros concertados deberán atenerse a lo dispuesto en la Orden de 13 de febrero de 1987, por la que se desarrolla el Decreto 128/86, de 20 de octubre, que regula las actividades complementarias y de servicios de los centros concertados.  
1.4 Documentación administrativa  
La documentación administrativa y estadística de la programación general anual del centro estará constituida por:  
- Documentación de organización del centro:  
a) Calendario de reuniones del claustro y del consejo escolar  
b) Calendario de las sesiones de evaluación  
c) Calendario de reuniones de departamentos  
d) Calendario de reuniones de los equipos docentes  
e) Horario general del centro  
- Cuadro estadístico de los resultados académicos del curso anterior.  
- Cuadro estadístico de la matrícula y de su distribución por niveles y ciclos.  
1.5. Relaciones con las familias y la comunidad  
Esta programación explicitará un diseño de los canales de comunicación con las familias y con la comunidad, especificando los objetivos y las actividades para el cumplimiento del mismo.  
1.6. Actividades de orientación  
Estas actividades se incluirán en la programación general anual del centro. Se deberá detallar:  
1.6.1. El plan de actuación del Servicio Psicopedagógico Escolar.  
El plan de actividades de los Servicios Psicopedagógicos Escolares determina las funciones generales que desarrollará este servicio. En cada centro se elaborará un plan de actuación que deberá reflejar la priorización de las mencionadas funciones atendiendo a las necesidades detectadas, las demandas formuladas por el propio centro, y el compromiso mutuo para la realización del mismo.  
1.6.2. La programación del departamento de orientación.  
En la programación del departamento de orientación se incluirán los programas de coordinación del plan de acción tutorial y de la orientación.  
2. Calendario para la elaboración y la aprobación de la programación general anual  
El director del centro establecerá el calendario de actuaciones, teniendo en cuenta que la aprobación de la programación general, anual por el consejo escolar se hará antes del 15 de octubre.  
La programación general anual, informada por el claustro, se presentará para su aprobación al consejo escolar, que respetará siempre todos aquellos aspectos docentes que son competencia del claustro.  
3. Seguimiento y evaluación de la programación general anual  
Una vez aprobada, la programación general anual quedará en la secretaría del centro a disposición de los maestros, de los miembros del consejo escolar y de la inspección educativa debiéndose enviar un ejemplar, antes del 31 de octubre, al Servicio Territorial de Cultura y Educación, adjuntando una copia del acta de la sesión del consejo escolar en la que se haya aprobado.  
La programación general anual será de obligado cumplimiento para todos los miembros de la comunidad escolar. La dirección comunicará al consejo escolar y a la autoridad administrativa competente cualquier transgresión de los acuerdos expresados en ella e iniciará las actuaciones pertinentes.  
La inspección educativa comprobará la adecuación de la programación general anual a lo establecido en esta orden y elaborará sobre ello los respectivos informes, que remitirá a los centros correspondientes antes del 30 de noviembre.  
Periódicamente, y al menos una vez cada trimestre, el claustro se reunirá para evaluar el nivel de realización de la programación general anual y proponer las oportunas modificaciones.  
Durante el mes de junio el consejo escolar, el equipo directivo y el claustro evaluarán el grado de cumplimiento de la programación general anual y analizarán las dificultades encontradas en su realización, de acuerdo con el proceso de seguimiento y evaluación trimestral, para diseñar unas propuestas de mejora.  
Las conclusiones de esta evaluación se recogerán en una memoria que, informada por el consejo escolar del centro, se tramitará, antes del 10 de julio, al Servicio Territorial de Cultura y Educación para ser analizada por la Inspección educativa.  
II. Horario del personal docente  
I Distribución del horario  
El maestro dedicará 30 horas semanales a las actividades del centro.  
Estas horas tendrán la consideración de lectivas, complementarias recogidas en el horario individual y complementarias computadas mensualmente.  
El resto del horario, hasta las 37.30 horas semanales, será de libre disposición del maestro para la preparación de clases, el perfeccionamiento individual o cualquier otra actividad pedagógica complementaria.  
1.1 Horario lectivo  
El maestro dedicará un total de 25 horas semanales a la docencia directa con uno o diversos grupos de alumnos, incluidos los tiempos de recreo.  
Si después de su adscripción a grupos, áreas o ciclos, existe algún maestro que no completa las 25 horas de docencia, la dirección del centro le asignará otras actividades a fin de cubrir su horario personal, dando prioridad a la atención de los alumnos en el caso de ausencia de algún maestro.  
La organización de los horarios se hará de forma que se prevea esta atención, para lo cual se tendrá en cuenta la disponibilidad horaria, dentro de las 25 horas de docencia, de todos los maestros del centro. Estas actividades estarán incluidas en la programación general anual del centro.  
Una vez atendidas las necesidades lectivas de todos los grupos de alumnos, la dirección aplicará las horas disponibles de manera que, preferentemente, se dediquen a:  
- Cubrir las horas necesarias para que los órganos unipersonales dispongan de tiempo para el desarrollo de las tareas propias del cargo.  
- Dedicar una hora semanal a la acción tutorial de su grupo de alumnos.  
- Reducir el horario de los coordinadores de ciclo, departamento y otros miembros docentes con reducción horaria.  
- Realizar actividades de apoyo para el alumnado con necesidades educativas especiales.  
- Permitir el desdoblamiento de los grupos con más de 20 alumnos en la materia de idiomas extranjeros.  
- Organizar los recursos didácticos.  
- Atender la biblioteca, procurando que esta tarea recaiga en uno o dos maestros, especialistas en lengua o en ciencias sociales.  
- Realizar actividades de laboratorio, preferentemente por el maestro especialista en ciencias naturales y en matemáticas.  
- Reducir el horario lectivo de los maestros con 55 o más años de edad, cuando la disponibilidad horaria del centro lo permita y los interesados lo soliciten formalmente a la dirección. Estos maestros realizarán actividades complementarias hasta completar las 25 horas semanales.  
- Ayudar a los maestros en las actividades que requieran la presencia de más de un maestro por grupo.  
1.2. Horas complementarias recogidas en el horario individual  
Además del horario lectivo, se dedicará 1 hora semanal en el centro a la acción tutorial con el alumnado y las familias.  
La suma de horas lectivas y de horas complementarias de obligada permanencia en el centro, recogidas en el horario individual de cada maestro, será de 26 horas semanales, que deberán ser asignadas por la jefatura de estudios en la confección de los horarios.  
1.3. Horas complementarias de cómputo mensual  
Las horas restantes, hasta completar las 30 horas de dedicación al centro, se computarán mensualmente a cada maestro por la jefatura de estudios y comprenderán las siguientes actividades:  
- Asistencia a reuniones del claustro y del consejo escolar.  
- Asistencia a sesiones de evaluación.  
- Asistencia a reuniones de departamentos y equipos docentes.  
- Programación y realización de actividades complementarias.  
- Actividades institucionales de perfeccionamiento individual de los maestros.  
2. Horario de los órganos unipersonales de gobierno  
Se computarán como horas lectivas las horas que los órganos unipersonales de gobierno dediquen al ejercicio de sus funciones, de acuerdo con las disponibilidades horarias.  
Las horas dedicadas a las funciones directivas serán hasta un máximo de:  
Unidades Director J estudios Secretario  
8 a 19 9 6 6  
20 a 29 12 9 9  
30 a 39 15 12 12  
40 y más 18 15 15  
3. Otras adecuaciones del horario lectivo  
3.1. Los coordinadores de ciclo y de departamento, en los centros donde se establezcan para asegurar un mejor funcionamiento, dedicarán a estas funciones hasta 2 horas semanales.  
3.2. Los maestros responsables de la organización, la distribución y el mantenimiento del material didáctico, y siempre que lo permitan las disponibilidades horarias del centro, podrán dedicar a estas funciones hasta un máximo de 2 horas semanales. Esta dedicación no se podrá aplicar a más de 2 maestros.  
3.3. El maestro de educación física se dedicará, prioritariamente, a los grupos y niveles de la segunda etapa, a razón de 2h 30m semanales por grupo. Si una vez atendidas las necesidades de la segunda etapa no se cubriera el horario lectivo, la dirección del centro lo completará mediante actividades de educación física en el resto de niveles, comenzando por los grupos del ciclo medio, a razón de 1h 30m por grupo.  
Si, una vez atendidas las necesidades de educación física, el maestro de esta especialidad no completa las 25 horas semanales de docencia, la dirección del centro le asignará otras actividades de las reguladas en el apartado 1.1. de este epígrafe, a fin de cubrir su horario personal.  
3.4. El jefe de estudios tendrá en cuenta, la pertenencia del maestro a la Junta Provincial de Personal, si concurre tal circunstancia, al elaborar sus horarios personales.  
4. Cumplimiento del horario por parte de los maestros.  
El control de asistencia de los maestros corresponde a la jefatura de estudios.  
Sin perjuicio de lo dispuesto en apartados posteriores, la dirección del centro deberá remitir a la Unidad de Inspección educativa, durante los cinco primeros días lectivos de cada mes, los partes de faltas relativos al mes anterior, elaborados por la jefatura de estudios. En los modelos habituales se incluirán las ausencias o los retrasos referidos a las horas de dedicación al centro, de acuerdo con su horario personal, con independencia de que estén o no justificados.  
En el cuadro estadístico que figura en la parte superior del parte .de faltas, se computarán como clases no impartidas solamente las derivadas de la falta de asistencia a clase del maestro, sean justificadas o no, siempre que no hubiesen sido objeto de sustitución formal por otro maestro nombrado al efecto.  
Junto con el parte de faltas se remitirán los justificantes cumplimentados y firmados por los maestros correspondientes.  
Cuando se trate de enfermedad o de incapacidad transitoria será obligatoria la presentación del parte médico correspondiente expedido por el facultativo competente, a partir del segundo día de la enfermedad o incapacidad. Dicho parte se ajustará a los modelos oficiales de MUFACE y de la Seguridad Social, según proceda. Para las enfermedades de un día, las direcciones de los centros determinarán la documentación justificativa que en cada caso estimen oportuna.  
Cualquier ausencia que se produzca deberá ser notificada por el maestro correspondiente a la jefatura de estudios a la mayor brevedad.  
En todo caso, e independientemente de la tramitación de los partes de baja médicos preceptivos, el maestro deberá cumplimentar y entregar a la jefatura de estudios los justificantes correspondientes el mismo día de su reincorporación al centro. A estos efectos, se tendrá a disposición de los maestros los modelos de justificantes en jefatura de estudios.  
Una copia del parte de faltas remitido a la Unidad de Inspección educativa, se hará pública, en lugar visible, en la sala de maestros. Otra copia quedará en la secretaría del centro a disposición del consejo escolar para su consulta.  
Si al cabo de cinco días lectivos de haberse producido la falta no se hubiese presentado a la jefatura de estudios justificación alguna, o no quedara suficientemente justificada con la documentación aportada, la dirección del centro comunicará por escrito al interesado la consideración de falta injustificada en el plazo máximo de diez días a partir de la fecha de la falta, quedando interrumpido mediante dicha comunicación, en la que se hará constar el recibí y la fecha, el plazo de un mes previsto para la prescripción de las faltas leves, establecido en el artículo 20.1 del Real Decreto 33/86 (BOE del 17 de enero).  
A continuación, la dirección del centro procederá a remitir en el plazo de cinco días a la Unidad de Inspección educativa, una copia de la comunicación dirigida al interesado de la falta injustificada, que se deberá efectuar individualmente por cada una de las personas que se encuentren en tal situación.  
A los efectos disciplinarios previstos en el artículo 31.2 de la Ley 30/84, de 2 de agosto, y el artículo 17 del Real Decreto 33/86, de 10 de enero, la Inspección educativa elevará propuesta al director territorial de las sanciones correspondientes a las faltas de asistencia y de puntualidad recogidas en los diferentes partes mensuales.  
Las faltas de asistencia, cuando constituyan faltas leves, se sancionarán con la deducción proporcional de retribuciones, de conformidad con lo establecido en el Real Decreto 33/86, de 10 de enero, a cuyos efectos el horario medio diario de cumplimiento por parte de los maestros queda establecido en siete horas y media.  
Por lo que respecta a la relación de maestros o de personal laboral que ejerza el derecho de huelga, la dirección del centro deberá remitir dicha relación al Servicio Territorial correspondiente en un plazo máximo de diez días. Se remitirá una relación por cada uno de los días en que se ejercite el derecho de huelga.  
Las citadas relaciones serán previamente expuestas en los tablones dispuestos al efecto, para su conocimiento por el personal interesado y para la posible corrección de errores.  
No obstante, la dirección del centro se atendrá en cada ocasión a lo que disponga la administración educativa sobre plazos y forma de remisión del parte de huelga.  
De acuerdo con lo establecido en la disposición adicional duodécima de la Ley 30/84, de 2 de agosto (BOE del día 3), los funcionarios que ejerciten el derecho de huelga no devengarán ni percibirán las retribuciones correspondientes al tiempo que hayan permanecido en esta situación, sin que la deducción de haberes que se efectúe tenga, en ningún caso, carácter de sanción disciplinaria ni afecte al régimen respectivo de sus prestaciones sociales.  
Cuando fuera detectado por la Inspección educativa cualquier incumplimiento por parte de un director o de una directora de las responsabilidades que la presente Orden le confiere en el control de la asistencia de los maestros, sea por no enviar el parte de faltas, hacerlo fuera de plazo, o por no haber realizado las notificaciones subsiguientes a las que se refieren los párrafos anteriores, lo comunicará al director territorial para la adopción de las medidas oportunas.  
5. Concesión de permisos a los maestros por parte de la dirección  
Los directores de los centros pueden conceder, por delegación de los directores territoriales, los permisos previstos en el artículo 30.2 de la Ley 30/84, de 2 de agosto (BOE del día 3).  
No obstante, se deberá tener en cuenta que dichos permisos no deben provocar desatención de las clases o, en cualquier caso, deben originar el menor número posible de horas lectivas no impartidas. Para ello, la dirección del centro podrá condicionar la concesión del permiso a que otro maestro o maestra del centro se haga cargo de las clases que queden sin impartir.  
En el parte de faltas mensual se hará constar la ausencia a clase del maestro o de la maestra, especificando en las observaciones "permiso de dirección" y si ha sido o no sustituido. Si sus clases han sido sustituidas, las horas correspondientes no se sumarán en el "total de horas de clase no impartidas en el mes?.  
III. Horario del personal de administración, servicios y laboral  
La jornada laboral establecida en el Decreto 50/1989, de 18 de abril (DOGV del 27 de junio), deberá cumplirse de lunes a viernes. Se recuerda que las tardes obligatorias de atención al público serán las de los martes y los jueves de 17 a 19 horas, exceptuando los meses de julio y agosto en que no habrá horario de atención al público por las tardes. De forma excepcional, se permitirá la realización de la jornada de tarde en días distintos a los anteriormente señalados cuando así lo exijan las necesidades del servicio.  
Las vacaciones y los permisos serán los establecidos en la normativa vigente para todos los funcionarios públicos.  
El personal laboral, educadores, adjuntos de taller y fisioterapeutas de centros de educación especial, de servicios de apoyo a la integración escolar y de escuelas infantiles, tendrá la jornada laboral, los permisos y las vacaciones establecidos en el convenio colectivo.  
La jornada laboral del personal dependiente de otras administraciones estará a lo dispuesto en la reglamentación vigente.  
El secretario o la secretaría del centro velará por el cumplimiento de la jornada del personal de administración, servicios y laboral, poniendo en conocimiento inmediato de la dirección cualquier incumplimiento. El procedimiento que se seguirá el mismo que se fija para el personal docente.  
Si el incumplimiento se refiere al personal laboral destinado en el centro, se estará a lo dispuesto en el convenio laboral vigente.  
IV. Organización de la enseñanza por ciclos  
De acuerdo con lo dispuesto en los Reales Decretos 69/1981 de 9-1-1981 (BOE 17-1-1981), y 710/1982, de 12-2-1982 (BOE 15-4-1982), el ciclo constituye la unidad básica de organización pedagógica en materia de programación, evaluación y recuperación del alumnado.  
En este sentido, la organización funcional de los centros podrá realizarse por unidades o agrupamiento por ciclos de acuerdo con el número de alumnos y de maestros de cada uno. Los agrupamientos serán flexibles, cuando las necesidades educativas del alumnado lo aconsejen.  
El agrupamiento de escolares será mixto y favorecerá el aprendizaje cooperativo, evitando cualquier tipo de discriminación. En ningún caso será criterio de agrupamiento la capacidad intelectual o el rendimiento escolar del alumnado.  
V. Organos de coordinación didáctica  
1. Tutorías  
1.1. Nombramiento de tutores  
En todos los centros habrá un tutor por cada grupo de alumnos. Este será designado por la dirección del centro, a propuesta de la jefatura de estudios, entre los maestros que impartan una materia común a todo el alumnado del grupo y teniendo en cuenta los criterios que a tales efectos proponga el claustro.  
Los maestros restantes, exceptuando los miembros del equipo directivo, que no hayan sido designados tutores de grupos de alumnos, deberán colaborar con el resto de los maestros en la atención de las tutorías, de acuerdo con los criterios determinados por el equipo directivo.  
1.2. Funciones de los maestros tutores  
Los maestros tutores deben velar por el correcto desarrollo del proceso educativo de los alumnos y de las alumnas de su grupo.  
Por ello, deben fomentar la coordinación del trabajo de los maestros del grupo o ciclo en cuanto a metodología, organización, seguimiento de los alumnos y criterios de evaluación, propiciando la adaptación del currículum a las características individuales o del grupo. Asimismo, deben fomentar la coordinación con los maestros de apoyo y con otros profesionales que intervengan en la educación de los alumnos con necesidades educativas especiales.  
La labor de tutoría debe tender, también, a favorecer el autoconocimiento y el desarrollo personal de los alumnos, a potenciar su autoevaluación, a promover la máxima integración en el centro del alumnado con necesidades educativas especiales, proponiendo al departamento de orientación las adaptaciones curriculares que estime necesarias, y a educar en el respeto de la cultura de las minorías étnicas.  
Los maestros tutores son los responsables de coordinar la elección de delegados de su nivel en la segunda etapa.  
Asimismo, deben actuar, en primera instancia, en los conflictos de orden académico o disciplinario que afecten a los alumnos de su grupo.  
En la hora lectiva semanal de acción tutorial prepararán actividades que ayuden a los alumnos a la adquisición de técnicas de trabajo intelectual, que favorezcan, en función de sus características evolutivas, su participación en la organización de los grupos de trabaja del aula y del centro.  
Asimismo, informarán a los alumnos de cuantas normas reguladoras del proceso educativo les afecten y les ayudarán a determinar y a resolver los conflictos que puedan surgirles.  
Las horas complementarias de tutoría estarán destinadas a realizar las siguientes actividades:  
- Cumplimentar la documentación administrativo pedagógica del alumnado de su grupo.  
- Colaborar con la jefatura de estudios en el control de asistencia a clase del alumnado y comunicarlo oportunamente a los padres, indicando el alcance de las posibles faltas de asistencia, según la normativa establecida al respecto en el reglamento de régimen interior del centro.  
- Colaborar con el departamento de orientación del centro.  
- Convocar al comienzo del curso a todos los padres del grupo de alumnos para informarles de: horario de clases, maestro responsable de cada asignatura, horas de tutoría, reglamento de régimen interior, faltas de asistencia, justificaciones y alcance de las mismas, derechos y deberes del alumnado, reclamaciones de notas, legislación sobre consumo de tabaco y de alcohol, y cuantas normas reguladoras del proceso educativo les afecten.  
- Recibir a los padres o tutores legales durante el resto del curso, a fin de informarles de la marcha académica, del rendimiento y de las dificultades de su hijo o de su hija y de sugerirles métodos de colaboración en la educación de sus hijos, así como de recoger la información que los padres o tutores legales puedan aportar con vistas a un mejor conocimiento del alumno o de la alumna. Una copia de los informes emitidos se incorporará al expediente personal del alumno.  
- Orientar y asesorar al alumnado y a sus padres sobre su evolución escolar, sus posibilidades educativas y profesionales posteriores, dotándolos de elementos no discriminatorios para la toma de decisiones sobre su orientación, que tiendan a corregir las desigualdades sociales como son, entre otras, las existentes por razón del sexo.  
La jefatura de estudios coordinará el trabajo de los tutores, manteniendo las reuniones periódicas que sean necesarias.  
2. Departamentos  
El departamento se entiende como un órgano técnico de participación docente en el ámbito pedagógico basado en los principios del trabajo en equipo, y como un medio para la mejora cualitativa de la enseñanza y del perfeccionamiento de los maestros.  
2.1. Departamentos didácticos:  
2.1.1. En los centros de 20 o más unidades se establecerán preceptivamente los departamentos de:  
- Lenguas  
- Ciencias  
- Ciencias sociales y Etica.  
- Expresión artística y pretecnología.  
- Expresión dinámica y educación física  
2.1.2. En los centros de menos de 20 unidades se podrán establecer los departamentos de:  
- Letras  
- Ciencias  
- Expresión artística y dinámica, y pretecnología.  
2.1.3. Por otra parte, podrán establecerse, además, otros departamentos que la realidad escolar aconseje, como el de tecnología educativa, relaciones escuela-empresa, educación intercultural, de tiempo libre, etc.  
2.1.4. En los centros específicos de educación especial los departamentos se adecuarán a las áreas del currículum existentes en el centro. Estos podrán ser:  
- Lenguaje y comunicación.  
- Socialización.  
- Desarrollo lógico-matemático.  
- Plástica, pre-taller y formación profesional de aprendizaje de tareas.  
- Expresión dinámica.  
2.1.5. Los departamentos didácticos realizarán la programación didáctica de su área, que deberá incluir los objetivos mínimos que se han de conseguir en cada área, nivel y ciclo educativo, y los criterios de evaluación que faciliten la coherencia interna, tanto del área como del nivel y ciclo.  
Los departamentos deberán coordinar y controlar la programación, la evaluación y la recuperación y valorar los resultados de la evaluación como procedimiento para la revisión permanente de la programación, el establecimiento de estrategias de recuperación y la adecuación de la metodología didáctica.  
2.1.6. Corresponde, también, a los departamentos didácticos:  
- Proponer el material de uso de los maestros y de alumnos en función del diseño curricular.  
- Valorar y experimentar métodos y técnicas que permitan una mejora cualitativa de la enseñanza.  
- Elaborar materiales y tecnología propias adecuadas al área.  
- Plantear, en la medida de sus posibilidades, contactos con empresas e instituciones para el enriquecimiento del currículum.  
2.1.7. A fin de conseguir la necesaria cohesión entre la enseñanza y el proceso educativo, se debe establecer la coordinación interdepartamental, tarea fundamental del jefe de estudios.  
A tal efecto, cada maestro estará adscrito, como mínimo, a un departamento. Para su coordinación habrá un jefe de departamento elegido entre sus componentes.  
La asistencia a las reuniones de los departamentos será obligatoria para todos los miembros. Serán convocadas por el jefe de departamento como mínimo una vez al mes.  
El plan de trabajo y el calendario de actividades de cada departamento se incluirá en la programación general anual del centro.  
2.2 Departamento de orientación:  
2.2.1. El departamento de orientación tiene como funciones prioritarias posibilitar que la orientación escolar, a la que todo alumno tiene derecho, y la labor tutorial, parte esencial del proceso educativo, se integre en el proyecto educativo del centro. Para ello debe convertirse en el recurso técnico que permita apoyar y coordinar la acción tutorial de los maestros y la orientación escolar, académica, vocacional y profesional de los alumnos, para lo cual contará con el asesoramiento técnico del equipo psicopedagógico escolar.  
La planificación de actividades del departamento se desarrollará, pues, en torno a estas dos funciones prioritarias:  
a) Apoyo a la acción tutorial.  
El departamento de orientación realizará, en el marco del proyecto educativo del centro, análisis y estudios referentes a las necesidades del alumnado y de los recursos de que dispone el centro para darles respuesta, con el fin de asesorar a los maestros en cuestiones prácticas de organización y agrupamiento del alumnado, prestando especial atención al tratamiento flexible de su diversidad, sus aptitudes, sus intereses y sus motivaciones.  
Promoverá, también, acciones tendentes a favorecer la sensibilización y el cambio de actitudes que posibiliten la integración del alumnado con necesidades educativas especiales, asesorando técnicamente y proporcionando material, en la medida de sus posibilidades, para realizar las adaptaciones curriculares de centro, de aula o individuales que se detecten como necesarias.  
Asimismo, coordinará la labor educativa de los maestros de educación especial y de todos aquellos profesionales que realizan sus funciones con alumnos con necesidades educativas especiales.  
Finalmente, colaborará con los maestros en la resolución de los posibles problemas de aprendizaje detectados en el alumnado, y le proporcionará soporte técnico para que el alumnado utilice convenientemente técnicas de trabajo intelectual.  
b) Orientación  
El departamento de orientación coordinará, sistematizará, y, en su caso, organizará la información y el asesoramiento al alumnado y a sus familias sobre temas educativos y profesionales. En este ámbito, tenderá especialmente a favorecer el tránsito del alumnado cuando accede a otro nivel o a otra modalidad de enseñanza y a orientarlo ante las diversas opciones curriculares y profesionales.  
2.2.2. Antes del inicio del período lectivo, el departamento de orientación elaborará el plan de acción tutorial, para su propuesta y posterior aprobación por el claustro y para su inclusión en la programación general anual del centro.  
Asimismo, realizará la programación de sus actuaciones bajo la dirección de la jefatura de estudios y la coordinación del psicopedagogo, de conformidad con los acuerdos adoptados por el conjunto de los componentes del departamento.  
La jefatura de estudios se responsabilizará del cumplimiento de la programación anual del departamento.  
Esta programación anual incluirá, necesariamente, los siguientes aspectos:  
- Los objetivos que se pretenden conseguir.  
- La propuesta de actividades y recursos que se utilizarán.  
- La distribución temporal de objetivos y de actividades.  
En la elaboración de la programación deberá tenerse en cuenta las directrices y los criterios emanados del claustro relativos a materias del departamento de orientación.  
La programación del departamento se incluirá en la programación general anual del centro.  
La jefatura de estudios realizará el seguimiento de la programación. De dicho seguimiento dejará constancia en las actas de reunión del departamento.  
2.2.3. Al final del curso se recogerá en una memoria la valoración de los resultados obtenidos y de las actividades desarrolladas.  
3. Equipos docentes  
Los equipos docentes se entienden como órganos técnico-pedagógicos de participación docente, constituidos por los maestros del mismo nivel o ciclo y cuya finalidad es coordinar la acción educativa tanto a efectos organizativos como didácticos.  
El maestro de educación especial formará parte de los equipos docentes de ciclo.  
Uno de los maestros, elegido por los componentes, asumirá las funciones de coordinador.  
3.1. Serán funciones propias de los equipos docentes:  
- El establecimiento de la programación operativa del nivel y del ciclo, en función de la programación establecida por los departamentos respectivos, que constará de:  
- Objetivos que deben alcanzarse.  
- Actividades que deben realizarse, tanto por los maestros como por el alumnado.  
- Medios y materiales didácticos que deben utilizarse.  
- Temporalización de la programación.  
- Adaptaciones curriculares.  
- Recuperación.  
- La evaluación de todo el proceso educativo.  
- La aplicación de las orientaciones metodológicas y la utilización de los materiales didácticos sugeridos por los departamentos.  
- La realización de reuniones de información y de orientación familiar sobre temas específicos de área, ciclo y nivel.  
3.2 El calendario de reuniones y el programa de actividades de los equipos docentes se incluirá en la programación general anual del centro.  
VI. Educación especial  
1. Centros, unidades y servicios de educación especial  
Las unidades y los servicios de educación especial de los centros ordinarios se dedicarán exclusivamente al alumnado con necesidades educativas especiales.  
1.1. Los centros ordinarios de EGB que cuenten con recursos de educación especial escolarizarán al alumnado que, asistiendo a centros específicos de educación especial, puedan llevar a cabo su proceso educativo con los apoyos y las adaptaciones necesarias.  
1.2. Los centros ordinarios de EGB que cuenten con maestros de educación especial y los centros declarados de integración educativa, adoptarán la organización adecuada a fin de que las actividades educativas de los alumnos integrados se realicen en el aula con su respectivo grupo-clase, salvo aquéllas. que por su naturaleza (logopedia, rehabilitación física, tratamientos individualizados, etc.) resulte más eficaz practicarlas fuera del aula, individualmente o en pequeño grupo. En cualquier caso, el tiempo de permanencia de los alumnos fuera del aula no superará, como promedio, cinco horas semanales.  
2. Alumnos con necesidades educativas especiales  
La dirección de los centros ordinarios de EGB con aulas de educación especial elaborará, durante el mes de septiembre, una relación del alumnado que, bien por ser de nueva incorporación al centro, o bien por no haber estado atendido durante el curso anterior, esté pendiente de una valoración orientada a determinar las adaptaciones y los apoyos que necesite. Esta relación será remitida al SPE de zona o al gabinete homologado correspondiente. Si el centro ya está atendido de manera sistemática por uno de estos servicios, la relación será entregada al miembro del servicio que atiende al centro.  
2.1. Para realizar una valoración diagnóstica funcional, el maestro tutor cumplimentará un cuestionario y/o registro de observaciones donde se manifieste la situación del alumno en cuanto a su grado de aprendizaje y de socialización respecto del grupo-clase.  
3. Adaptaciones curriculares  
3.1. Las adaptaciones curriculares pueden considerarse como una estrategia metodológica orientada a responder a la diversidad del alumnado, que responsabiliza a todos los maestros en la respuesta educativa y facilita un mayor grado de integración y de participación del alumnado con necesidades educativas especiales.  
La adaptación curricular individualizada es el último paso que se ha de dar cuando, después de la realización de los ajustes y de las modificaciones en los distintos elementos de la propuesta educativa del centro, el alumno no encuentra una respuesta a sus necesidades especiales. Por tanto, la adaptación curricular individualizada es el conjunto de ajustes realizados en los elementos de la propuesta curricular del grupo, orientados a dar respuesta a las necesidades educativas especiales de un alumno.  
La adaptación curricular individualizada surge de un proceso de toma de decisiones donde la evaluación continua es un elemento esencial. Se concretará en tres aspectos:  
a) La priorización de algunas áreas curriculares o de determinados contenidos de las áreas, en relación con las propuestas del currículum general para todo el alumnado.  
b) La inclusión de objetivos y de contenidos referidos a aspectos específicos.  
c) La modificación del tiempo previsto para alcanzar determinados objetivos curriculares.  
3.2. Los centros ordinarios de EGB y los de educación especial planificarán acciones conjuntas para:  
- Favorecer y facilitar la integración social de los alumnos de los centros específicos de educación especial.  
- Facilitar la integración escolar en el sistema educativo ordinario del alumnado susceptible de ello.  
VII. Educación compensatoria  
1. Centros, unidades y servicios  
1.1. Los centros de EGB declarados de Acción Educativa Singular (CAES) o que desarrollen un Proyecto de Actuación Educativa Preferente, de Singularidad Rural o Urbana, que cuenten con recursos personales y/o económicos del Programa, destinarán dichos recursos a la realización de aquellas acciones específicas previstas en el proyecto aprobado.  
1.2. En la programación general anual de los Centros de Acción Educativa Singular (CAES), o con Proyecto de Actuación Educativa Preferente:  
a) Se contemplará la flexibilidad organizativa necesaria para dar respuestas educativas previstas y aprobadas en el proyecto.  
b) Respecto de dicho proyecto, se incluirán: objetivos, medidas organizativas, temporalización, actividades, criterios de evaluación y recursos adicionales que recibe el centro.  
1.3. En la memoria anual de los centros citados, deberán figurar los resultados que se deriven del seguimiento y de la evaluación del proyecto.  
2. Alumnos con necesidades educativas especiales  
La dirección de los centros de EGB declarados de Acción Educativa Singular (CAES), o con Proyecto de Actuación Educativa Preferente aprobado, manifestará al SPE o Gabinete autorizado las necesidades específicas de intervención para atender problemáticas del alumnado con necesidades educativas especiales, con incidencia a nivel del grupo de clase, al objeto de que se tengan en cuenta en su plan de actuaciones.  
3. Adaptaciones curriculares.  
Independientemente de lo señalado en el apartado 3.1. del capítulo VI sobre adaptaciones curriculares de Educación Especial, y basándose en los mismos fundamentos, los centros de EGB, declarados de Acción Educativa Singular (CAES) o aquéllos que estén, desarrollando un Proyecto de Actuación Educativa Preferente, podrán introducir adaptaciones curriculares siempre y cuando estén contempladas en los proyectos aprobados.  
VIII. Otros programas institucionales de innovación, investigación y experimentación educativa  
Sin perjuicio de las instrucciones que la Dirección General correspondiente dicte para los maestros que realicen estos programas, los centros públicos de los niveles afectados tendrán en cuenta:  
- La programación general anual de los centros públicos que realicen programas institucionales de innovación, de investigación y de experimentación educativa, incluirán el citado programa, especificando los objetivos, la organización y el desarrollo, los recursos adicionales que recibe el centro, la temporalización del proyecto y sus actividades, y los criterios de evaluación.  
- En la memoria anual del centro figurarán los resultados que se deriven del seguimiento y de la evaluación de estos programas.  
IX. Enseñanza de religión  
La enseñanza de la religión se ajustará a lo establecido en la legislación vigente.  
Los directores arbitrarán las medidas oportunas, atendiendo a las circunstancias concretas del centro, para que la realización de estas actividades no suponga ninguna discriminación del alumnado.  
X. Salud e higiene  
Los centros docentes promoverán la creación de un ambiente higiénico y saludable fomentando los hábitos y las actitudes sanas de la comunidad educativa. A tal efecto, se recuerda lo establecido en la Orden de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia de 15-1-1990 (DOGV 13-2-1990), sobre la venta, la distribución y el consumo de tabaco y de bebidas alcohólicas, y la Resolución de la Dirección General de Ordenación e Innovación Educativa de 15-1-1990 (DOGV 13-2-1990), sobre limitaciones en el consumo del tabaco en los centros públicos de niveles no universitarios.  
ANEXO II  
Instrucciones por las que se regula la organización y el funcionamiento de los centros de bachillerato y de Formación Profesional, sostenidos con fondos públicos y dependientes de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia de la Generalitat Valenciana.  
I. Programación general anual del centro  
Todos los centros sostenidos con fondos públicos elaborarán, antes del inicio del curso, la programación general anual, que garantizará el desarrollo coordinado de todas las actividades educativas, el correcto ejercicio de las competencias de los distintos órganos de gobierno y la participación de todos los sectores de la comunidad escolar.  
1. Contenido  
La programación general anual será elaborada por el equipo directivo, teniendo en cuenta las propuestas y los acuerdos del claustro y del consejo escolar y contendrá los siguientes aspectos:  
1.1. Horario general del centro  
De conformidad con lo establecido en la Orden de calendario escolar vigente para cada curso y atendiendo a las particularidades de cada centro y al mejor aprovechamiento de las actividades docentes y complementarias, el equipo directivo, oído el claustro, estudiará y propondrá la jornada escolar y la estructura del horario general al consejo escolar, que procederá a su aprobación.  
En los centros en que no esté constituido el consejo escolar, la dirección, oído el claustro, solicitará antes del 15 de septiembre, al director territorial, la aprobación de la estructura del horario general del centro y la jornada escolar.  
En todos los casos deberán respetarse los siguientes criterios:  
- Se establecerá un máximo de ocho períodos lectivos diarios, de lunes a viernes, repartidos en una doble sesión de cuatro o cinco horas por la mañana y de tres, como máximo, por la tarde.  
- Después de cada dos o tres períodos lectivos habrá un período de descanso de veinte minutos como mínimo.  
- Los períodos lectivos tendrán una duración mínima de cincuenta minutos efectivos.  
Los directores territoriales, previo informe de la Inspección educativa, podrán autorizar unos horarios que no se ajusten a los criterios anteriores cuando así lo exijan las necesidades urgentes de escolarización, la utilización del transporte escolar en centros de ámbito rural o comarcal, la realización de prácticas formativas en las empresas u otras circunstancias.  
El plazo de solicitud de horario especial finalizará el 15 de septiembre.  
Los centros que impartan enseñanzas de formación profesional de segundo girada o experimentales de educación técnico-profesional (módulos profesionales de niveles 2 y 3), flexibilizarán los. horarios del alumnado de formación profesional de segundo grado, de modo que se facilite en ellos la realización de prácticas formativas en las empresas. Los centros de formación profesional confeccionarán, asimismo, los horarios de talleres y de laboratorios de modo que se facilite la impartición de cursos de formación profesional ocupacional.  
En los centros en los que existan servicios residenciales, el horario general del centro contemplará el desarrollo de todas las actividades académicas, formativas y residenciales, distinguiendo entre días lectivos, no lectivos y festivos.  
1.2. Actividades docentes  
De conformidad con lo dispuesto en el artículo 14.f del Decreto 12/1.986 de 10 de febrero (DOGV de 10 de marzo), por el que se aprueba el Reglamento de los órganos de gobierno de los centros públicos, el claustro de profesores establecerá las actividades docentes del centro.  
En la programación de dichas actividades figurarán:  
1.2.1. Criterios pedagógicos para la elaboración de los horarios del alumnado:  
Una vez considerada la propuesta de la junta de delegados del alumnado, se incluirán, al menos, los siguientes:  
- Las materias se distribuirán adecuadamente a lo largo de cada sesión diaria.  
- Las materias a las que correspondan dos períodos lectivos semanales, no podrán ser impartidas en días consecutivos y las de tres períodos lectivos no se impartirán en tres días consecutivos. Asimismo, no podrá haber dos o más períodos lectivos diarios de la misma materia. Las EATP, en BUP, así como las Prácticas y las Técnicas de Expresión Gráfica, en FP, podrán tener, a estos efectos, un tratamiento especial de acuerdo con sus características.  
- En ningún caso el horario del alumnado incluirá horas libres intercaladas en su horario lectivo.  
- En ningún caso las preferencias horarias del profesorado, o el derecho a la elección recogido en el apartado 2.2. del epígrafe II de estas Instrucciones, podrán obstaculizar la aplicación de estos criterios.  
- Los grupos de más de 25 alumnos de los seminarios de Ciencias Naturales y de Física y Química podrán desdoblarse una hora a la semana para realizar las prácticas de laboratorio en las condiciones establecidas en el subapartado 2.1.4. del epígrafe II. Igualmente en las condiciones establecidas en el subapartado 2.1.4. del epígrafe II, y para grupos de Idiomas extranjeros de más de 25 alumnos en Bachillerato, Cou y Formación Profesional, podrá procederse a su desdoblamiento para favorecer el desarrollo de la competencia comunicativa oral.  
1.2.2. Plan de acción tutorial.  
En él se establecerán los criterios orientadores de la labor de tutoría. Incluirá, al menos, los apartados siguientes:  
a) Criterios de evaluación de los aprendizajes del alumnado, que considerarán, entre otros, las características y la situación personal de cada alumno y las necesidades educativas especiales.  
b) Criterios por los que se regirán y se organizarán las sesiones de evaluación.  
c) Planificación de las actividades que favorezcan la máxima adaptación y participación del alumnado en el centro, especialmente del procedente de otro nivel educativo, o de nuevo ingreso.  
d) Planificación de las actividades de información y de asesora miento académico y profesional a los alumnos, especialmente a aquéllos que deben tornar decisiones frente a distintas opciones o especialidades.  
1.2.3. Evaluaciones y sistemas de recuperación.  
La valoración del rendimiento educativo se someterá al principio de evaluación continua establecido en la normativa vigente.  
Se calificará al alumnado, al menos, en tres de las sesiones de evaluación establecidas, además de la evaluación final.  
Las sesiones de evaluación que se realicen a lo largo del curso serán distribuidas de manera que el total de días lectivos comprendidos en cada período de evaluación sea análogo.  
La sesión de evaluación final se realizará al término de las actividades lectivas, de acuerdo con el calendario escolar. En ella se anotarán las calificaciones del curso correspondientes a cada alumno y alumna. Por ello, y respetando el principio de evaluación continua, deberán realizarse con anterioridad todas las recuperaciones oportunas previstas en las programaciones de los seminarios o departamentos. En BUP, dicha sesión englobará a las denominadas "evaluación final" y "prueba de suficiencia del mes de junio" y se realizará en la última semana del mes de junio, una vez terminadas las pruebas de suficiencia.  
No obstante lo establecido anteriormente, se realizarán tantas sesiones conjuntas del tutor o de la tutora con los profesores del grupo de alumnos como la jefatura de estudios, el departamento de orientación y los propios tutores consideren oportunas. Una de estas sesiones será, necesariamente, previa a la decisión de enviar a los alumnos a la prueba de suficiencia, decisión que debe ser tomada en una reunión conjunta de todos los profesores del grupo.  
Para los alumnos con asignaturas pendientes de cursos anteriores, el claustro establecerá los criterios por los que se regirán las actividades de recuperación, teniendo en cuenta que la sesión con carácter "final y de suficiencia? se realizará en el mes de mayo, con el fin de que estos alumnos puedan ser evaluados en todas las asignaturas del curso en el que están matriculados.  
1.2.4. Proyectos  
Proyectos de coordinación interdisciplinaria, de coordinación internivelar, de renovación pedagógica, de extensión educativa, proyectos de Acción Profesional que desarrollen las actividades previstas en la programación general del centro, actividades de coeducación, perfeccionamiento, experimentación, transición, orientación educativa y profesional u otros programas que se lleven a cabo en el centro.  
1.2.5 Programaciones de cada uno de los seminarios o departamentos didácticos y del departamento de orientación.  
1.2.6 Criterios para el desarrollo del programa de prácticas en alternancia, en los centros en los que se lleve a cabo, de acuerdo con las instrucciones que dicten al efecto la Dirección General de Ordenación e Innovación Educativa y la Dirección General de Centros y Promoción Educativa. Asimismo, se incluirán las correspondientes visitas informativas y las actividades formativas en empresas públicas y privadas, a fin de que el alumnado conozca el mundo del trabajo y la preparación profesional que habrán de adquirir para acceder a éste.  
1.2.7 Actividades para favorecer la presencia del valenciano como lengua vehicular, de relación y de uso en la administración del centro.  
1.3 Actividades complementarias.  
La dirección podrá encomendar a la vicedirección que elabore, en colaboración con la jefatura de estudios, el programa de actividades complementarias, recogiendo las propuestas de seminarios o departamentos, tutores y demás sectores de la comunidad educativa, y siguiendo las directrices del consejo escolar.  
En los centros en los que existan servicios residenciales, el personal especializado de los mismos programará las actividades residenciales y formativas, de acuerdo con las directrices elaboradas previamente por el consejo escolar del centro y bajo la coordinación y la supervisión de los órganos residenciales correspondientes. Asimismo colaborará en la programación de aquellas actividades que se refieran a la orientación y la tutoría de alumnos y a las actividades complementarias.  
1.4 Memoria administrativa.  
1.4.1. Equipamiento y obras  
- Informe del secretario o de la secretaría del centro sobre la situación de los recursos materiales que el centro posee y de las necesidades que deberían cubrirse a lo largo del curso.  
- Informe sobre las reformas, los acondicionamientos y las mejoras que se solicitan para el curso.  
1.4.2. Documentación administrativa y estadística de principio de curso, que incluirá:  
- Documento de organización del centro: calendario de claustros, consejos escolares, sesiones de evaluación, reuniones de seminarios didácticos, reuniones de departamentos y divisiones, relación de jefaturas de seminario, departamento, división, tutorías.  
- Resultados académicos del curso anterior.  
- Documento de estudio de las plantillas del curso siguiente.  
- La matrícula y su distribución por cursos y por grupos en BUP y COU, y por ramas, profesiones y especialidades en formación profesional.  
1.5. Plan de actuación del Servicio Psicopedagógico Escolar.  
El Plan de actividades de los Servicios Psicopedagógicos Escolares determina las funciones generales que desarrollará este Servicio. En cada centro se elaborará un plan de actuación que deberá reflejar la priorización de las mencionadas funciones atendiendo a las necesidades detectadas, las demandas formuladas por el propio centro, y el compromiso mutuo para la realización del mismo.  
2. Calendario para la elaboración y la aprobación de la programación general anual  
La dirección del centro establecerá el calendario de actuaciones, teniendo en cuenta que la aprobación de la programación general anual deberá efectuarse antes del 31 de octubre.  
La programación general anual será informada por el claustro de profesores y elevada, para su aprobación posterior, al consejo escolar del centro, que respetará, en todo caso, los aspectos docentes que competen a seminarios, departamentos o claustro de profesores.  
3. Seguimiento y evaluación de la programación general anual  
Una vez aprobada, la programación general anual quedará en la secretaría del centro, a disposición de los profesores y de los miembros del consejo escolar, enviándose un ejemplar al Servicio Territorial correspondiente antes del 15 de noviembre, junto con una copia del acta de la sesión del consejo escolar en que se haya aprobado.  
La programación general anual será de obligado cumplimiento para todos los miembros de la comunidad escolar. La dirección comunicará al consejo escolar y a la autoridad administrativa competente cualquier conducta que no respete los acuerdos en ella reflejados y deberá emprender inmediatamente las actuaciones pertinentes.  
La Inspección educativa comprobará la adecuación de la programación general anual a lo establecido en las presentes Instrucciones, e indicará las correcciones que procedan.  
Al finalizar el curso, el consejo escolar y el equipo directivo realizarán la evaluación sobre el grado de cumplimiento de la programación general anual. Las conclusiones más relevantes serán recogidas en una memoria, que se remitirá antes del 10 de julio al Servicio Territorial, para ser analizada por la Inspección educativa.  
II. Horario del personal docente  
1. Distribución del horario  
El profesorado dedicará treinta horas semanales a las actividades del centro.  
Estas horas tendrán la consideración de lectivas, complementarias recogidas en el horario individual y complementarias computadas mensualmente. El resto, hasta las treinta y siete horas y media semanales, serán de libre disposición del profesorado para la preparación de clases, el perfeccionamiento individual o cualquier otra actividad pedagógica complementaria.  
1.1 Horas lectivas  
Las horas lectivas serán dieciocho. Excepcionalmente, se podrá llegar a un máximo de veintiuna horas lectivas cuando la distribución horaria del seminario o del departamento lo exija y siempre dentro del mismo. En este caso, todas las horas lectivas que superen las dieciocho horas se compensarán con las horas complementarias establecidas por la jefatura de estudios y recogidas en los horarios individuales, a razón de dos horas complementarias por cada hora lectiva.  
Se considerarán horas lectivas las siguientes:  
1.1.1. Docencia directa con un grupo de alumnos, ya se trate de:  
- Períodos lectivos normales  
- Repasos, profundización, talleres, seminarios, segundo idioma, cursos monográficos (Orden de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, de 30 de mayo de 1988 -DOGV del 18 de agosto-, modificada por la Orden de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia de 31 de mayo de 1990 -DOGV del 28 de junio-).  
- Desdoblamiento de grupos (prácticas de laboratorio o de idiomas).  
1.1.2. Horas de reducción de los diferentes órganos unipersonales y de coordinación didáctica para ejercer su función.  
- Directores, Jefes de Estudio, Secretarios de Institutos y Administradores de Institutos de Formación Profesional en Centros con más de 1.000 alumnos: doce horas de reducción.  
- Directores, Jefes de Estudio, Secretarios de Institutos y Administradores de Institutos de Formación Profesional en Centros con menos de 1.000 alumnos: nueve horas de reducción.  
- Vicedirectores y Jefes de Estudio de Extensiones de Bachillerato y Secciones de Formación Profesional: seis horas de reducción.   
- Vicesecretarios de Extensiones de Bachillerato y Secciones de Formación Profesional tres horas de reducción.  
- Vicedirectores y Vicesecretarios de Institutos: tres horas de reducción.  
- Jefes de Seminario: tres horas de reducción.  
- Profesor Tutor: una hora para realizar actividades de tutoría con los alumnos de su grupo.  
- Jefes de Departamento y Jefes de División: tres horas en las condiciones previstas en el apartado 2.1.4. de este epígrafe.  
- Jefe de Departamento de Prácticas: hasta nueve horas en las condiciones previstas en el apartado 2.1.4. de este epígrafe, para colaborar en la aplicación del Programa de Prácticas en Alternancia y de Iniciación Profesional.  
Cuando un profesor o profesora desempeñe más de un puesto de los contemplados en este apartado, impartirá el horario lectivo que corresponda al puesto con mayor reducción de horario lectivo.  
1.2. Horas complementarias recogidas en el horario individual:  
- Dos horas para los representantes del profesorado en el consejo escolar.  
- Entre una y tres horas de guardia, en función de las necesidades del centro.  
- Dos horas de tutoría, una para atención a padres y otra de colaboración con la jefatura de estudios o el departamento de orientación.  
- Una hora para reunión de seminario, departamento y división.  
- Horas de despacho de los miembros del equipo directivo.  
- Horas de colaboración con la vicedirección en actividades complementarias.  
- Horas de dedicación a la organización de actividades deportivas.  
- Horas de dedicación a la organización de actividades coeducativas.  
- Horas de preparación de prácticas de laboratorio.  
- Horas de biblioteca.  
- Horas de dedicación al programa de prácticas en alternancia e iniciación profesional.  
- Otras actividades complementarias.  
La suma de horas lectivas y de horas complementarias de obligada permanencia en el centro, recogidas en el horario individual de cada profesor, será de veinticinco semanales, que deberán ser asignadas por la jefatura de estudios en la confección de los horarios.  
1.3 Horas complementarias de cómputo mensual  
Las horas restantes, hasta completar las treinta de dedicación al centro, se computarán mensualmente a cada profesor por la jefatura de estudios y comprenderán las siguientes actividades:  
- Asistencia a reuniones de claustro y de consejo escolar.  
- Asistencia a sesiones de evaluación.  
- Asistencia a actividades institucionales de perfeccionamiento individual del profesorado.  
- Otras actividades complementarias.  
2. Elaboración de los horarios  
En el primer claustro del curso, el Jefe de Estudios comunicará a los Seminarios o Departamentos el número de grupos de alumnos que corresponde a cada asignatura, que, de acuerdo con los datos de matrícula y la escolarización en la localidad, hayan sido autorizados por el Director Territorial.  
Igualmente el jefe de estudios informará del número total de horas lectivas de cada Seminario o Departamento correspondientes a los períodos normales de docencia directa con los alumnos referidos a los planes de estudios vigentes contenidos en el artículo primero de la Orden de 30 de mayo de 1988, en lo relativo al Bachillerato Unificado y Polivalente, en la Orden de 7 de junio de 1988 en lo concerniente a la Formación Profesional de Primer Grado y en las disposiciones relativas a los planes de estudios vigentes de las diferentes especialidades de Formación Profesional de Segundo Grado. Para su cálculo se considerarán exclusivamente las Enseñanzas y Actividades Técnico-Profesionales debidamente autorizadas por el Director General de Ordenación e Innovación Educativa con anterioridad al inicio del curso.  
Por último dará cuenta del profesorado con destino definitivo que vaya a prestar servicios en el Seminario o Departamento el próximo curso escolar con especificación de las reducciones horarias que correspondan por el desarrollo de las funciones de los Organos Unipersonales, excepción hecha de las previstas a los Jefes de Departamento de Prácticas, Jefes de Departamento y Jefes de División que no se harán constar inicialmente.  
En el transcurso de esta sesión del Claustro, los Seminarios o Departamentos realizarán una reunión extraordinaria para adscribir los turnos, asignaturas y cursos entre sus miembros.  
Para ello se tendrá en cuenta lo siguiente:  
2.1 Determinación de profesores con horario en el Seminario o Departamento  
2.1.1. El Seminario o Departamento calculará, previamente, la suma de horas lectivas de profesores que dispone, teniendo presente lo previsto en el subapartado 1.1. y descontadas las reducciones comunicadas por el Jefe de Estudios, obteniéndose de esta manera el número total de horas lectivas que puede desarrollar el Seminario o Departamento durante el próximo curso escolar.  
2.1.2. Si el número total de horas lectivas de profesor, que dispone el Seminario o Departamento, fuera igual o superior al número total de horas lectivas de grupos de alumnos, comunicado por el Jefe de Estudios, en quince horas e inferior a treinta y tres horas, quedaría sin horario en el centro un profesor del Seminario o Departamento. Si dicha diferencia fuera igual o superior a treinta y tres horas lectivas e inferior a cincuenta y una horas lectivas, quedarían dos profesores sin horario en el centro y así sucesivamente. Quedan exceptuados de esta norma aquellos Seminarios o Departamentos compuestos por un único profesor.  
La determinación del profesorado del Seminario o Departamento que debe quedar sin horario en el centro se llevará a cabo mediante petición voluntaria del profesorado del Seminario o Departamento hasta completar el número total que haya de quedar sin horario en el centro, comenzándose por el más antiguo en el centro en caso de haber más profesores solicitantes que el número establecido para quedar sin horario en el centro.  
En caso de no haber suficientes solicitantes entre los profesores del Seminario o Departamento, para quedar sin horario en el centro se determinará éste dando comienzo por el profesor más moderno en el Cuerpo.  
2.1.3. Si el número total de horas lectivas de profesor fuera inferior o igual al número total de horas lectivas de grupos de alumnos, comunicado por el Jefe de Estudios, se procederá a la distribución, entre el profesorado del Seminario o Departamento, de los turnos, asignaturas y cursos del modo previsto a continuación, debiendo quedar sin adscribir un número de horas lectivas de grupos de alumnos igual a la diferencia entre el número total de horas lectivas de grupos de alumnos y el número total de horas lectivas de profesor, siempre y cuando no resulte esta diferencia igual o inferior a cuatro horas, en cuyo caso serán distribuidas entre el profesorado del Seminario o Departamento.  
2.1.4. En el supuesto descrito en el subapartado 2.1.2., el resto de las horas, hasta completar el número de horas lectivas de grupos de alumnos que faltan para igualar el número de horas lectivas del profesorado con horario en el Seminario o Departamento, deberán ser utilizadas priorizadamente del modo siguiente:  
a) Las asignaturas del centro, contempladas en el artículo 7 de la Orden de 31 de julio de 1987 del Ministerio de Educación y Ciencia, en el caso de no ejercitar la opción contemplada en dicho artículo.  
b) Horas de desdoblamiento para prácticas de Idiomas extranjeros, de Laboratorio de Física y Química o de Ciencias Naturales.  
c) Reducciones horarias a los Jefes de Departamento y Jefes de División  
d) Reducciones horarias al Jefe de Departamento de Prácticas  
e) Reducciones horarias a los profesores mayores de 55 años. El horario lectivo mínimo de estos profesores será de 12 horas semanales.  
f) Desarrollo de la Orden de 31 de mayo de 1990 de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia.  
Para la determinación de las actividades lectivas descritas que completen las horas lectivas del profesorado del Seminario o Departamento, según las prioridades enunciadas, el Director del centro elevará propuesta al Director Territorial de Cultura y Educación que resolverá con el informe previo de la Inspección Educativa.  
No se autorizará la utilización de las horas que correspondan a un apartado de los descritos anteriormente si no han sido atendidas todas las necesidades del Centro. correspondientes a los apartados que le preceden.  
2.1.5. En el supuesto descrito en el subapartado 2.1.3. el Director Territorial de Cultura y Educación procederá a elevar propuesta, una vez evacuado informe por la Inspección Educativa, al Director General de Régimen Económico y de Personal, del número de profesores al que adscribir los grupos de alumnos y asignaturas con el número de horas lectivas correspondientes que se especifiquen en la propuesta y que no hayan sido adscritos a profesor alguno del Centro.  
La Dirección General de Régimen Económico y de Personal proveerá del profesorado necesario para completar las dotaciones de los Centros, en comisión de servicios, en expectativa de destino, en prácticas o interino, en su caso, antes del inicio del próximo curso escolar.  
2.1.6. Distribución de turnos, de asignaturas y de cursos  
En aquellos centros en los que se impartan enseñanzas a los alumnos en dos o más turnos, los profesores de cada uno de los seminarios o departamentos acordarán en qué turno desarrollarán su actividad lectiva. En el supuesto de que algún profesor no pudiera completar su horario en el turno elegido, deberá completarlo en otro turno.  
Si los profesores del seminario o del departamento no llegaran a un acuerdo, se procederá a la elección de turnos siguiendo el orden que se establece en el apartado 2.2 de este epígrafe.  
Una vez elegido el turno, los miembros del seminario o del departamento acordarán la distribución de materias y de cursos. Para esta distribución se tendrán en cuenta, fundamentalmente, razones pedagógicas y de especialidad.  
En los casos en que no se produzca acuerdo se utilizará el siguiente procedimiento: siguiendo el orden que se establece en el apartado 2.2. de este epígrafe, el profesor a quien corresponda elegir en primer lugar, elegirá un grupo de alumnos de la asignatura y curso que desee impartir preferentemente; a continuación lo hará el profesor a quien corresponda elegir en segundo lugar, y así sucesivamente hasta completar una primera ronda entre los profesores del seminario o del departamento presentes en ese acto. Finalizada la primera ronda, se procederá a realizar otras sucesivas hasta que todos los profesores completen su horario lectivo o se hayan asignado todas las materias y grupos que correspondan al seminario o al departamento. De todas las circunstancias que se produzcan en esta reunión extraordinaria se levantará acta, firmada por todos los miembros del seminario o del departamento, de la cual se dará copia inmediata a la jefatura de estudios.  
2.1.7. La Inspección Educativa velará por el cumplimiento de lo previsto en este apartado, en lo relativo a la elaboración de los horarios y de conformidad con los criterios establecidos en el apartado 1 y 2 de este epígrafe.  
2.2 Orden de elección  
La elección a que se refiere el apartado anterior, se realizará de acuerdo con el siguiente orden:  
1. Profesores de enseñanza secundaria con la condición de catedrático y asimilados  
2. Profesores de enseñanza secundaria, profesores técnicos de formación profesional, pertenecientes a los grupos A31 y A34 y profesores especiales de ITEM.  
3. Opositores aprobados del último concurso oposición.  
4. Interinos  
Dentro de cada apartado, la prioridad en la elección vendrá determinada por:  
- Apartados 1 y 2: antigüedad como funcionarios de carrera en el cuerpo al que pertenecen. Si la antigüedad es la misma, la prioridad en la elección vendrá determinada por el número de registro personal más bajo o por el lugar que ocupen en la Orden de nombramiento como funcionarios de carrera.  
- Apartado 3: orden en que aparezcan en las Resoluciones de opositores aprobados.  
- Apartado 4: lugar que ocupan en la lista de profesorado interino de la Dirección General de Régimen Económico y de Personal.  
2.3 Confección de los horarios por la jefatura de estudios  
A la vista de la distribución de turnos, de asignaturas y de cursos realizados por los respectivos seminarios o departamentos, la jefatura de estudios procederá a la confección de los horarios del alumnado y del profesorado, respetando los criterios pedagógicos establecidos por el claustro y que figurarán en la programación general anual.  
Se tendrá también en cuenta que el profesorado deberá impartir cinco períodos lectivos diarios como máximo y dos como mínimo, de lunes a viernes. Los profesores de prácticas de formación profesional impartirán un máximo de seis períodos lectivos diarios y un mínimo de dos.  
La jefatura de estudios tendrá en cuenta, en su caso, la pertenencia del profesorado a la Junta Provincial de Personal al elaborar sus horarios personales.  
Durante la hora lectiva de tutoría para la realización de actividades con los alumnos, de obligado cumplimiento, el grupo de alumnos que tiene a su cargo no debe tener ninguna otra actividad docente, a fin de que el tutor pueda realizar con ellos las actividades previstas en el apartado 4.2 del epígrafe V.  
3. Aprobación de los horarios  
La aprobación, en primera instancia, de la distribución de los horarios de las clases, corresponde al claustro de profesores y la definitiva al director territorial, previo informe de la Inspección educativa, que en todo caso, verificará que los horarios han sido elaborados con arreglo a los criterios pedagógicos acordados por el claustro y a los establecidos en las presentes Instrucciones. A tal efecto, la dirección del centro remitirá los horarios al Servicio Territorial antes del 10 de octubre, para su aprobación.  
El director territorial resolverá en un plazo de quince días a partir de la recepción de los citados horarios.  
4. Cumplimiento del horario por parte del profesorado  
El control de asistencia del profesorado corresponde a la jefatura de estudios. Para esta tarea y para mantener el buen funcionamiento de la actividad docente de los centros, la jefatura de estudios contará con la colaboración de los profesores de guardia, a quienes corresponde:  
- atender a los grupos de alumnos que se encuentren sin profesor por cualquier circunstancia, y orientar sus actividades;  
- velar por el orden y por el buen funcionamiento del centro;  
- finalizado su período de guardia, anotar en el parte correspondiente las ausencias o los retrasos de los profesores y cualquier otra incidencia que se haya producido.  
Sin perjuicio de lo dispuesto en apartados posteriores, la dirección del centro deberá remitir a la Unidad de Inspección educativa, durante los cinco primeros días lectivos de cada mes, los partes de faltas relativos al mes anterior, elaborados por la jefatura de estudios. En los modelos habituales se incluirán las ausencias o los retrasos referidos a las horas de dedicación al centro, con independencia de que estén o no justificados.  
En el cuadro estadístico que figura en la parte superior del parte de faltas, se computarán como clases no impartidas solamente las derivadas de la falta de asistencia a clase del profesorado, sean justificadas o no, siempre que no hubiesen sido objeto de sustitución formal por otro profesor nombrado al efecto.  
Junto con el parte de faltas se remitirán los justificantes cumplimentados y firmados por los profesores correspondientes. Cuando se trate de enfermedad o de incapacidad transitoria será obligatoria la presentación del parte médico correspondiente expedido por el facultativo competente, a partir del segundo día de la enfermedad o de la incapacidad. Dicho parte se ajustará a los modelos oficiales de MUFACE y de la Seguridad Social, según proceda. Para las enfermedades de un día, las direcciones de los centros determinarán la documentación justificativa que en cada caso estimen oportuna.  
Cualquier ausencia que se produzca deberá ser notificada por el profesor correspondiente a la jefatura de estudios a la mayor brevedad. En todo caso, e independientemente de la tramitación de los partes de baja médicos preceptivos, el profesor deberá cumplimentar y entregar a la jefatura de estudios los justificantes correspondientes el mismo día de su reincorporación al centro. A estos efectos, se tendrá a disposición del profesorado los modelos de justificantes en jefatura de estudios.  
Una copia del parte de faltas remitido a la Unidad de Inspección educativa, se hará pública, en lugar visible, en la sala de profesores. Otra copia quedará en la secretaría del centro a disposición del consejo escolar para su consulta.  
Si al cabo de cinco días lectivos de haberse producido la falta no se hubiese presentado a la jefatura de estudios justificación alguna, o no quedara suficientemente justificada con la documentación aportada, la dirección del centro comunicará por escrito al interesado la consideración de falta injustificada en el plazo máximo de diez días a partir de la fecha de la falta, quedando interrumpido mediante dicha comunicación, en la que se hará constar el recibí y la fecha, el plazo de un mes previsto para la prescripción de las faltas leves, establecido en el artículo 20.1 del Real Decreto 33/86 (BOE del 17 de enero).  
A continuación, la dirección del centro procederá a remitir en el plazo de cinco días a la Unidad de Inspección educativa, una copia de la comunicación dirigida al interesado de la falta injustificada, que se deberá efectuar individualmente, por cada una de las personas que se encuentren en tal situación.  
A los efectos disciplinarios previstos en el artículo 31.2 de la Ley 30/84, de 2 de agosto, y el artículo 17 del Real Decreto 33/86, de 10 de enero, la Inspección educativa elevará propuesta al director territorial de las sanciones correspondientes a las faltas de asistencia y de puntualidad, recogidas en los diferentes partes mensuales.  
Las faltas de asistencia, cuando constituyan faltas leves, se sancionarán con la deducción proporcional de retribuciones, de conformidad con lo establecido en el Real Decreto 33/86, de 10 de enero, a cuyos efectos el horario medio diario de cumplimiento por parte del profesorado queda establecido en siete horas y media.  
Por lo que respecta a la relación de profesores o de personal laboral que ejerza el derecho de huelga, la dirección del centro deberá remitirla al Servicio Territorial correspondiente en un plazo máximo de diez días. Se remitirá una relación por cada uno de los días en que se ejercite el derecho de huelga.  
Las citadas relaciones serán previamente expuestas en los tablones dispuestos al efecto, para su conocimiento por el personal interesado y la posible corrección de errores.  
No obstante, la dirección del centro se atendrá en cada ocasión a lo que disponga la administración educativa sobre plazos y forma de remisión del parte, de huelga.  
De acuerdo con lo establecido en la disposición adicional duodécima de la Ley 30/84, de 2 de agosto (BOE del día 3), los funcionarios que ejerciten el derecho de huelga no devengarán ni percibirán las retribuciones correspondientes al tiempo que hayan permanecido en esta situación, sin que la deducción de haberes que se efectúe tenga, en ningún caso, carácter de sanción disciplinaria ni afecte al régimen respectivo de sus prestaciones sociales.  
Cuando fuera detectado por la Inspección educativa cualquier incumplimiento por parte de un director o de una directora de las responsabilidades que la presente Orden le confiere en el control de la asistencia del profesorado, sea por no enviar el parte de faltas, hacerlo fuera de plazo, o por no haber realizado las notificaciones subsiguientes a las que se refieren los párrafos anteriores, lo comunicará al director territorial para la adopción de las medidas oportunas.  
5. Concesión de permisos al profesorado por parte de la dirección  
Los directores de los centros pueden conceder, por delegación de los directores territoriales, los permisos previstos en el artículo 30.2 de la Ley 30/84, de 2 de agosto (BOE del día 3).  
No obstante, se deberá tener en cuenta que dichos permisos no deben provocar desatención de las clases o, en cualquier caso, deben originar el menor número posible de horas lectivas no impartidas. Para ello, la dirección del centro podrá condicionar la concesión del permiso a que el seminario o el departamento, u otro profesor o profesora del centro se haga cargo de las clases que queden sin impartir.  
En el parte de faltas mensual se hará constar la ausencia a clase del profesor o de la profesora ausente, especificando en las observaciones "permiso de dirección" y si ha sido o no sustituido por el seminario o por el departamento. Si sus clases han sido sustituidas, las horas correspondientes no se sumarán en el total de "horas de clase no impartidas en el mes".  
III. Horario del personal de Administración, Servicios y Laboral  
La jornada laboral establecida en el Decreto 50/1989, de 18 de abril (DOGV del 27 de junio), deberá cumplirse en su integridad en el propio centro, de lunes a viernes. Se recuerda que las tardes obligatorias de atención al público serán las de los martes y los jueves de 17 a 19 horas, exceptuando los meses de julio y agosto en que no habrá horario de atención al público por las tardes. De forma excepcional, se permitirá la realización de la jornada de tarde en días distintos a los anteriormente señalados cuando así lo exijan las necesidades del servicio.  
Las vacaciones y los permisos serán los establecidos en la normativa vigente para todos los funcionarios públicos.  
La jornada correspondiente al personal funcionario de servicios destinado en internados o residencias se adaptará a las necesidades de los mismos.  
El personal laboral tendrá la jornada, los permisos y las vacaciones establecidos en el convenio colectivo.  
El secretario o la secretaría del centro o, en su caso, el órgano residencial competente, velará por el cumplimiento de la jornada del personal de administración, servicios y laboral, poniendo en conocimiento inmediato de la dirección cualquier incumplimiento. El procedimiento que se seguirá será el mismo que se fija para el personal docente.  
Si el incumplimiento se refiere al personal laboral destinado en el centro, se estará a lo dispuesto en el convenio laboral vigente.  
IV. Horario de los servicios psicopedagógicos escolares  
El horario de los profesores especializados en psicopedagogía es de 37h 30m semanales, distribuidas de la forma siguiente:  
- 30 h de presencia efectiva en el centro o centros. en que están destinados y, de ellas, 25h de horario fijo y 5h de horario flexible, adaptándose a las necesidades del centro en tareas como atención y formación a padres, sesiones de evaluación, claustros, consejos escolares, etc.  
- 5h de trabajo fuera del centro, preferentemente el viernes, dedicadas a tareas de coordinación con los SPEs y Gabinetes y de participación en Programas institucionales contemplados en el Plan General de Actividades de los SPEs.  
- 2h 30m de libre disposición dedicadas a preparación de materiales y a formación.  
V. órganos de coordinación didáctica  
Se constituirán los órganos de coordinación didáctica que a continuación se relacionan:  
1. Centros de bachillerato  
1.1. Seminarios didácticos  
En cada instituto de bachillerato se constituirán seminarios didácticos de las siguientes materias: ciencias naturales, dibujo, educación física y deportiva, filosofía, física y química, francés, geografía e historia, griego, inglés, latín, lengua y literatura española, matemáticas, música, religión y valenciano.  
Podrán impartirse, además, clases de otras lenguas extranjeras en los institutos donde estuvieran constituidos los seminarios correspondientes.  
La jefatura de seminario será desempeñada por el profesor de enseñanza secundaria con la condición de catedrático de la materia respectiva. Si no hay ningún profesor de la materia con esta condición, la jefatura será desempeñada por el profesor de enseñanza secundaria de esta materia que la dirección designe, oído el seminario. La dirección designará para ejercer dicha jefatura a un profesor interino en los casos en que no haya profesor numerario.  
Cuando haya más de un profesor de enseñanza secundaria con la condición de catedrático de una misma materia, la jefatura del seminario será desempeñada por el que designe la dirección, oído el seminario.  
En los casos en los que un profesor de enseñanza secundaria con la condición de catedrático desempeñe un cargo directivo, la dirección podrá adscribir como jefe de seminario, oído sus miembros, a otro profesor del mismo. Este desempeñará las funciones previstas en el apartado 3 de este epígrafe y se le aplicará el complemento específico correspondiente, así como la reducción de horario prevista para ejercer esta función.  
1.2. Departamento de orientación  
En cada instituto de bachillerato se constituirá el departamento de orientación creado por la Orden de 14 de febrero de 1990 de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia (DOGV del 30 de abril).  
2. Centros deformación profesional  
En cada instituto de formación profesional se constituirán los siguientes departamentos:  
2.1 Departamento de extensión cultural  
2.2 Departamento de prácticas  
2.3 Departamentos de materias  
- Departamento de humanidades  
- Departamento de ciencias  
- Departamento tecnológico.  
Asimismo, en todos los institutos de formación profesional existirá una división por cada rama que se imparta en el centro.  
Los nombramientos de las jefaturas de departamento y de división se ajustarán a las disposiciones reglamentarias vigentes.  
2.4. Departamento de orientación  
En cada instituto de formación profesional se constituirá el departamento de orientación creado por la Orden de 14 de febrero de 1990, de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia (DOGV del 30 de abril).  
3. Funciones de los seminarios, departamentos, vicedirecciones, divisiones y secciones  
3.1 Seminarios y departamentos didácticos  
a) Los seminarios o departamentos realizarán la programación didáctica de sus materias, bajo la coordinación y la dirección del jefe de seminario o departamento, antes del comienzo de las actividades lectivas.  
Los jefes de seminario redactarán la programación didáctica de principio de curso y la memoria final, de conformidad con los acuerdos adoptados por el conjunto de los componentes del seminario.  
Los jefes de departamento se responsabilizarán de que los profesores de las diversas materias que componen su departamento, elaboren, de forma consensual, la programación de dichas materias. Asimismo, elaborarán la memoria final, de conformidad con los acuerdos adoptados por el conjunto de profesores de las distintas materias del departamento.  
La programación incluirá necesariamente los siguientes aspectos:  
- Los objetivos que se pretenden conseguir.  
- La metodología que se va a emplear.  
- Las estrategias que se van a desarrollar para la adquisición, por parte del alumnado, de técnicas de estudio de las respectivas materias.  
- La distribución temporal de los contenidos de la materia que se va a impartir.  
- Los sistemas de evaluación y de recuperación que se seguirán, con especial referencia a los mínimos exigibles así como a los criterios de calificación.  
- Las programaciones de las EATP adscritas a cada uno de los Seminarios.  
- Las programaciones de las actividades realizadas en el marco horario de las horas de libre disposición, ya se trate de repaso, profundización, cursos, talleres, segundo idioma o seminarios.  
En la elaboración de las programaciones, deberán tenerse en cuenta las directrices y los criterios emanados del claustro de profesores, relativos a actividades docentes, y del consejo escolar, relativos a actividades complementarias.  
Si algún profesor o profesora del seminario o departamento discrepara de la programación elaborada, siempre tendrá el derecho y la obligación de presentar y llevar a cabo una programación y una metodología alternativas, respetando siempre los núcleos básicos de contenidos determinados por los planes de estudios vigentes.  
En los centros de formación profesional se tendrán en cuenta las experiencias recogidas del programa de formación en alternancia, al objeto de adecuar la programación a la evolución tecnológica y a las necesidades formativas demandadas por las empresas.  
Corresponde al departamento de prácticas, además de lo establecido en el artículo 66 de la Orden Ministerial de 30 de noviembre de 1975 (BOE del 20 de diciembre), la programación, el seguimiento, la evaluación y el control de las estancias formativas del alumnado en las empresas, de acuerdo con los criterios a los que se hace referencia en el epígrafe 1 punto 1.2.6.  
El jefe del departamento de prácticas tendrá, en relación con el programa de formación en alternancia, las siguientes funciones:  
- La coordinación del programa, especialmente en lo que respecta al seguimiento del alumnado por los tutores de prácticas en las empresas, la programación de una oferta suficiente de puestos de prácticas para todas las ramas en colaboración con los jefes de división, el contacto permanente con las empresas e instituciones colaboradoras, la colaboración en el seguimiento de la adjudicación de becas, la supervisión del pago de las becas al alumnado y de las compensaciones a las empresas y el seguimiento de la inserción profesional de los titulados durante el año siguiente a la finalización de sus estudios.  
- La elaboración de los informes preceptivos sobre las actividades anteriores para elevarlos, a través de la dirección del centro, al consejo escolar y al Servicio Territorial.  
La programación de cada uno de los seminarios o departamentos se incluirá en la programación general anual del centro.  
Los jefes de seminario y departamento realizarán el seguimiento de las programaciones. De dicho seguimiento dejarán constancia en las actas de reunión del seminario o departamento.  
b) La dirección del centro comprobará que la elaboración de las programaciones de los seminarios o departamentos didácticos se ajusta formalmente a lo establecido en el punto a) del presente apartado. En caso contrario, la dirección devolverá al seminario o departamento la programación para su reelaboración. Corresponde a la Inspección educativa la revisión de dichas programaciones y su seguimiento. La Inspección educativa enviará a cada seminario o departamento un informe en el que se contengan las observaciones a la programación que se consideren oportunas.  
c) Corresponde también a los seminarios o departamentos didácticos:  
- Promover la investigación educativa y el perfeccionamiento de sus componentes.  
- Renovar la metodología didáctica.  
- Elaborar criterios comunes para la evaluación.  
- Establecer las actividades de recuperación para el alumnado con asignaturas pendientes, así como las profundizaciones y los refuerzos.  
- Organizar y realizar actividades complementarias tales como: viajes o intercambios de estudio, participación en semanas culturales, salidas del centro que interesen al contenido de los programas, actividades coeducativas, de transición, conferencias, etc.,  
- Realizar las pruebas correspondientes al alumnado libre, así como las posibles pruebas parciales para el alumnado con asignaturas pendientes. La evaluación y la posterior calificación se realizará de acuerdo con los criterios comunes fijados en la programación. La coordinación y la organización de estas actividades será responsabilidad directa de los jefes de seminario o departamento. Los Servicios Territoriales, a través de la Inspección educativa, asesorarán y coordinarán las actividades de los seminarios o departamentos de los diferentes centros y difundirán las experiencias y las aportaciones que sean de interés general.  
d) El seminario o departamento celebrará reuniones que serán de obligada asistencia para todos sus miembros. Al menos una vez al mes, las reuniones del seminario o departamento tendrán por objeto evaluar el desarrollo de su programación y aplicar las medidas correctoras que esa evaluación aconseje; lo tratado en estas sesiones será recogido en las actas correspondientes que serán redactadas por el jefe del seminario o departamento. Al final del curso, se recogerá en una memoria la valoración de los resultados obtenidos y de las actividades desarrolladas.  
3.2 Departamento de orientación  
3.2.1. El departamento de orientación tiene como funciones prioritarias posibilitar que la orientación escolar, a la que todo alumno tiene derecho, y la labor tutorial, parte esencial del proceso educativo, se integre en el proyecto educativo del centro.  
Para ello debe convertirse en el recurso técnico que permita apoyar y coordinar la acción tutorial de los profesores y la orientación escolar, académica, vocacional y profesional de los alumnos, para lo cual contará con el asesoramiento técnico del equipo psicopedagógico escolar.  
La planificación de actividades del departamento se desarrollará, pues, en torno a estas dos funciones prioritarias:  
a) Apoyo a la acción tutorial.  
Un departamento de orientación realizará, en el marco del proyecto educativo del centro, análisis y estudios referentes a las necesidades del alumnado y de los recursos de que dispone el centro para darles respuesta, con el fin de asesorar al profesorado en cuestiones prácticas de organización y de agrupamiento del alumnado, prestando especial atención al tratamiento flexible de su diversidad, sus aptitudes, sus intereses y sus motivaciones.  
Promoverá, también, acciones tendentes a favorecer la sensibilización y el cambio de actitudes que posibiliten la integración del alumnado con necesidades educativas especiales, asesorando técnicamente y proporcionando material, en la medida de sus posibilidades, para realizar las adaptaciones curriculares de centro, de aula o individuales que se detecten como necesarias.  
Asimismo, colaborará con el profesorado en la resolución de los posibles problemas de aprendizaje detectados en el alumnado, elaborará, en su caso, sistemas de intervención, técnicas psicopedagógicas de instauración de capacidades básicas y estrategias de trabajo intelectual y habilidades sociales, y le proporcionará soporte técnico para que el alumnado utilice convenientemente técnicas de trabajo intelectual.  
b) Orientación  
El departamento de orientación coordinará, sistematizará, y, en su caso, organizará la información y el asesoramiento al alumnado y a sus familias sobre temas educativos y profesionales.  
En este ámbito, tenderá especialmente a favorecer el tránsito del alumnado cuando accede a otro nivel, a otra modalidad de enseñanza o a la vida activa, y a orientarlo ante las diversas opciones curriculares y profesionales, sobre todo en el momento de su transición al mundo del trabajo.  
3.2.2. Antes del inicio del curso, el departamento de orientación elaborará el plan de acción tutorial, para su propuesta y posterior aprobación por el claustro de profesores y su inclusión en la programación general anual del centro.  
Asimismo, realizará la programación de sus actuaciones bajo la dirección de la jefatura de estudios y la coordinación del psicopedagogo, que será el encargado de la redacción de la programación y memoria final, de conformidad con los acuerdos adoptados por el conjunto de los componentes del departamento. La jefatura de estudios se responsabilizará del cumplimiento de la programación anual del departamento.  
Esta programación anual incluirá, necesariamente, los siguientes aspectos:  
- Los objetivos que se pretenden conseguir.  
- La propuesta de actividades y de recursos que se utilizarán.  
- La distribución temporal de objetivos y de actividades.  
En la elaboración de la programación deberán tenerse en cuenta las directrices y los criterios emanados del claustro de profesores relativos a materias del departamento de orientación.  
La programación del departamento se incluirá en la programación general anual del centro.  
La jefatura de estudios realizará el seguimiento de la programación. De dicho seguimiento dejará constancia en las actas de reunión del departamento.  
3.2.3. El departamento celebrará reuniones que serán de obligada asistencia para todos sus miembros. Al menos una vez al mes, las reuniones del departamento tendrán por objeto evaluar el desarrollo de su programación y aplicar las medidas correctoras que esa evaluación aconseja. Lo tratado en estas sesiones será recogido en las actas correspondientes que serán redactadas por el psicopedagogo.  
Al final del curso se recogerá en una memoria la valoración de los resultados obtenidos y de las actividades desarrolladas.  
3.2.4. Para hacer posible el cumplimiento de las tareas de los seminarios y departamentos didácticos, y del departamento de orientación, y facilitar las reuniones periódicas entre los componentes de un mismo seminario o departamento, la jefatura de estudios, al confeccionar los horarios, reservará una hora a la semana en la que los miembros de cada seminario o departamento queden libres de otras actividades. Esta hora figurará en los respectivos horarios individuales.  
3.3 Divisiones y vicedirecciones  
La dirección del centro podrá encomendar a los jefes de división en los institutos de formación profesional, y a los vicedirectores en los institutos de bachillerato, la tarea de impulsar y coordinar las actividades interdisciplinarias, tales como viajes de estudio, seminarios, semanas culturales, cte. Serán también los encargados de fomentar y coordinar las actividades coeducativas interdisciplinarias que se lleven a cabo en el centro.  
Asimismo, colaborarán en la preparación de cualquier otro tipo de actividad que el centro establezca y, cuando corresponda, prestarán atención a la coordinación entre las prácticas, la tecnología y las técnicas de expresión gráfica o de comunicación, así como a las necesidades derivadas del Plan de Formación e Inserción Profesional, del Programa de Transición y del de Prácticas en Alternancia.  
Los vicedirectores en los institutos de formación profesional, coordinarán las actividades realizadas por los jefes de división así como las mencionadas en el párrafo anterior.  
4. Tutorías  
4.1 Nombramiento de tutores  
En todos los centros de enseñanzas medias habrá un tutor por cada grupo de alumnos. Este será designado por la dirección del centro, a propuesta de la jefatura de estudios, entre el profesorado que imparta una materia común a todo el alumnado del grupo y teniendo en cuenta los criterios que a tales efectos proponga el claustro de profesores.  
Los profesores restantes, exceptuando los miembros del equipo directivo, que no hayan sido designados tutores de grupos de alumnos, podrán ser nombrados tutores de grupos específicos de alumnos necesitados de una orientación especial, tales como repetidores de curso, alumnos con asignaturas pendientes, etc.  
4.2 Funciones de los profesores tutores  
Los profesores tutores deben velar por el correcto desarrollo del proceso educativo de los alumnos y de las alumnas de su grupo.  
Por ello, deben fomentar la coordinación del trabajo de los profesores del grupo en cuanto a metodología, organización, seguimiento de los alumnos y criterios dé evaluación, propiciando la adaptación del currículum a las características individuales o del grupo.  
La labor de tutoría debe tender, también, a favorecer el autoconocimiento y el desarrollo personal de los alumnos, a potenciar su autoevaluación y a promover la máxima integración en el centro del alumnado con necesidades educativas especiales, proponiendo al departamento de orientación las adaptaciones curriculares que estime necesarias.  
Los profesores tutores son los responsables de coordinar la elección de delegados de su grupo y de presidir, coordinar y organizar el desarrollo de las sesiones de evaluación, redactando las conclusiones y realizando el seguimiento de los acuerdos tomados, excepto las sesiones finales del curso de orientación universitaria, que serán presididas por el director o por la directora del centro.  
Asimismo, deben actuar, en primera instancia, en los conflictos de orden académico o disciplinario que afecten a los alumnos de su grupo.  
En la hora lectiva semanal de tutoría realizarán actividades que ayuden a los alumnos a la adquisición de técnicas de trabajo intelectual, que favorezcan su participación en la dirección de sus estudios y en la organización de los grupos de trabajo en el aula y en la revisión de su composición.  
Asimismo, informarán a los alumnos de cuantas normas reguladoras del proceso educativo les afecten y les ayudarán a determinar y resolver los conflictos que puedan surgirles.  
Las horas complementarias de tutoría estarán destinadas a realizar las siguientes actividades:  
- Cumplimentar la documentación administrativo-pedagógica del alumnado de su grupo.  
- Colaborar con la jefatura de estudios en el control de asistencia a clase del alumnado y comunicarlo oportunamente a los padres, indicando el alcance de las posibles faltas de asistencia, según la normativa establecida al respecto en el reglamento de régimen interior del centro.  
- Colaborar con el departamento de orientación del centro.  
- Convocar al comienzo del curso a todos los padres del grupo de alumnos para informarles de: horario de clases, profesorado responsable de cada asignatura, horas de tutoría, reglamento de régimen interior, faltas de asistencia, justificaciones y alcance de las mismas, derechos y deberes del alumnado, reclamaciones de notas, legislación sobre consumo de tabaco y de alcohol, y cuantas normas reguladoras del proceso educativo les afecten.  
- Recibir a los padres o a los tutores legales durante el resto del curso, a fin de informarles de la marcha académica, del rendimiento y de las dificultades de su hijo o de su hija y de sugerirles métodos de colaboración en la educación de sus hijos, así como de recoger la información que los padres o los tutores legales puedan aportar con vistas a un mejor conocimiento del alumno o de la alumna.  
- Orientar y asesorar al alumnado y a sus padres sobre su evolución escolar, sus posibilidades educativas y profesionales posteriores, dotándolos de elementos no discriminatorios para la toma de decisiones sobre su orientación, que tiendan a corregir las desigualdades sociales como son, entre otras, las existentes por razón del sexo.  
La jefatura de estudios coordinará el trabajo de los tutores, manteniendo las reuniones periódicas que sean necesarias.  
4.3 Horas de tutoría.  
El horario de los profesores tutores incluirá:  
- una hora lectiva semanal para la realización de actividades de tutoría con el alumnado de su grupo, dentro del horario del mismo.  
- dos horas complementarias semanales para la recepción de padres, reuniones con jefatura de estudios o con el departamento de orientación.  
Estas horas de tutoría se consignarán en los horarios individuales y serán comunicadas a los padres y a los alumnos al comenzar el curso académico.  
4.4 Tutores de prácticas en las empresas  
Por cada una de las especialidades que se impartan en el centro, se nombrará un tutor de prácticas en empresas que dedicará la totalidad de las horas complementarias y la reducción de horas lectivas recogidas en su horario individual al seguimiento y la evaluación de la formación profesional en alternancia.  
Tendrán como funciones:  
- Programar las prácticas en su división junto con los responsables de la empresa en la que vayan a realizarse.  
- Realizar una visita, al menos, cada quince días a la empresa donde los alumnos de su especialidad estén realizando las prácticas.  
- Informar al jefe del departamento de prácticas de las incidencias que puedan producirse en el desarrollo de las mismas.  
- Efectuar la tramitación y el seguimiento administrativo de los cuadernos de prácticas.  
- Recoger de las empresas los aspectos de la formación que se puedan incluir en las programaciones de los centros.  
- Colaborar con el tutor del grupo y con el departamento de orientación.  
- Velar porque las condiciones y la distribución de las prácticas realizadas por los alumnos y las alumnas en las empresas sean estrictamente igualitarias.  
VI. Enseñanzas de régimen nocturno  
1. Acceso a los estudios nocturnos  
Sin perjuicio de la vigencia de las normas contenidas en las Ordenes Ministeriales de 1 de agosto de 1978 (BOE de 15 de septiembre), podrán incorporarse a los estudios nocturnos de bachillerato o de formación profesional, en cualquier momento del curso, todos aquellos alumnos que, habiendo estado escolarizados en la modalidad ordinaria de matrícula desde el comienzo del mismo y estando en edad laboral, accedan a un puesto de trabajo y así lo acrediten.  
2. Reducciones de materias del plan de estudios  
Al alumnado que se incorpore al régimen de estudios nocturnos se le aplicará la reducción de materias contempladas en el curso que corresponda, de acuerdo con los planes de estudios vigentes para dicho régimen. Podrán asimismo acogerse al sistema de división del curso en grupos de materias, siempre que dicha opción se solicite antes del 1 de marzo.  
3. Programación y desarrollo de los contenidos  
Los seminarios o departamentos de los centros en que se impartan enseñanzas nocturnas de bachillerato o formación profesional realizarán una programación específica de las enseñanzas de sus materias respectivas para el alumnado de esta modalidad de estudios.  
Dicha programación, que estará sometida al mismo procedimiento de elaboración y de aprobación que la ordinaria, deberá tener en cuenta, al menos, los siguientes criterios:  
- Adecuación de los contenidos al tiempo realmente disponible para su desarrollo.  
- Actividades prácticas y ejercicios, además de las explicaciones teóricas precisas, que sean necesarios para una mejor satisfacción de dichos contenidos. A tal efecto estará prevista la utilización periódica de los laboratorios, salas de medios audiovisuales, aulas de idiomas, aulas de dibujo, etc.  
- Selección del material de apoyo para el desarrollo de los programas de las diversas materias (textos literarios, históricos, revistas, prensa diaria, diapositivas, etc.) que deberá ser lo más adecuada posible a las exigencias formativas de este alumnado.  
4. Evaluación  
Las pruebas de cada evaluación se adecuarán a las características expuestas en el apartado anterior y versarán, en general, sobre los aspectos básicos de los programas.  
5. Tutorías  
Todos los profesores tutores de grupos de estudios nocturnos dedicarán dos horas a la semana, al menos, a la orientación del alumnado de su grupo de tutoría.  
Para realizar dicha tarea, el profesorado consignará en su horario individual dos horas semanales situadas inmediatamente antes del comienzo del horario de los alumnos, contabilizando una de ellas como la hora lectiva prevista con carácter general para todos los profesores tutores.  
6. Actividades complementarias  
La programación de las actividades complementarias deberá tener en cuenta las características específicas de los estudios nocturnos.  
Para ello, se preverá la adecuación de las actividades programadas con carácter general para todos los alumnos del centro, y se realizará, en su caso, una programación específica para el alumnado de esta modalidad, en función de sus motivaciones y de sus disponibilidades horarias.  
VII. Enseñanza del valenciano  
1. Líneas en valenciano  
Los centros autorizados por la Dirección General de Ordenación e Innovación Educativa, comenzarán o seguirán líneas de enseñanza en valenciano en bachillerato, COU y formación profesional.  
En los grupos específicos constituidos de estas líneas se impartirán las clases en valenciano en todas las asignaturas del plan de estudios, excepto en lengua y literatura españolas y en idiomas extranjeros, que se impartirán en sus lenguas respectivas.  
2. Clases en valenciano  
Exceptuando las líneas en valenciano, en los centros de las poblaciones relacionadas en el artículo 35 de la Ley de Uso y Enseñanza del Valenciano en que se impartan asignaturas en valenciano, se actuará según los siguientes criterios:  
a) A propuesta del profesorado interesado, los centros comunicarán al director territorial correspondiente, antes del 16 de septiembre, el profesorado y las asignaturas en que pueda realizarse la enseñanza en valenciano, para que proceda a proponer a la Dirección General correspondiente la oportuna autorización, de acuerdo con lo establecido en el artículo único de la Orden de 31 de enero de 1987 de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia (DOGV del 20 de febrero).  
b) Esta propuesta se publicará en el tablón de anuncios del centro antes del día 25 de septiembre, para el conocimiento del alumnado y de sus padres o tutores y para que, caso de que algún padre, madre, tutor o alumno mayor de edad manifieste la voluntad de no recibir las clases en valenciano, puedan adoptarse las medidas organizativas necesarias para atender dicha petición.  
3. Actividades  
Según lo establecido en el artículo 9.5 del Decreto 79/1984, de 30 de julio, del Consell de la Generalidad Valenciana sobre la aplicación de la Ley 4/1983 de Uso y Enseñanza del Valenciano, los centros deberán promover actividades para favorecer la presencia del valenciano como lengua vehicular.  
VIII. Salud e higiene  
Los centros docentes promoverán la creación de un ambiente higiénico y saludable, fomentando los hábitos y las actitudes sanas de la comunidad educativa.  
A tal efecto, se recuerda lo establecido en la Orden de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia de 15-1-1990 (DOGV 13-21990), sobre la venta, la distribución y el consumo de tabaco y de bebidas, alcohólicas, y la Resolución de la Dirección General de Ordenación e Innovación Educativa de 15-1-1990 (DOGV 13-2-1990), sobre limitaciones en el consumo del tabaco en los centros públicos de niveles no universitarios.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI