Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9437, del 28-09-2022 (2022/8521)

Resolució de 7 de juny de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula informe d'impacte ambiental del projecte d'aprofundiment del pou la Falla, de Fageca, polígon 2, parcel·la 93, paratge Murtes Cova Negra, del terme municipal de Fageca. Expedient: (2086434) 152/2021/AIA.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9437

Data del DOGV
:   28-09-2022

Secció del DOGV
:   V. ANUNCIS - A) ORDENAMENT DEL TERRITORI I URBANISME

Número del document
:   2022/8521

CVE


Data del document
:   07-06-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Fageca](javascript:void(0))
    * [pla d'urbanisme](javascript:void(0))

Resolució de 7 de juny de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula informe d'impacte ambiental del projecte d'aprofundiment del pou la Falla, de Fageca, polígon 2, parcel·la 93, paratge Murtes Cova Negra, del terme municipal de Fageca. Expedient: (2086434) 152/2021/AIA. [2022/8521]  
«Informe d'impacte ambiental  
Expedient: 152-2021-AIA (2086434)  
Títol: Aprofundiment del pou la Falla de Fageca.  
Promotor: Diputació d'Alacant. Àrea de Cicle Hídric.  
Sol·licitant de la concessió: Ajuntament de Fageca (Alacant).  
Òrgan substantiu: Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines d'Alacant.  
Expedient en l'òrgan substantiu: ASOSUB/2021/10/03.  
Localització: TM de Fageca (Alacant). Polígon 2, parcel·la 93. Paratge Murtes Cova Negra.  
  
Descripció del projecte  
El municipi de Fageca té durant l'any una població conjunta estable d'aproximadament 107 habitants (INE 2020), que s'incrementa a 600 habitants en època estival. Es proveeix d'un conjunt de brolladors de muntanya, que a l'estiu decreixen el seu cabal, especialment en temporades de sequera. En aquests casos pot complementar el seu proveïment amb el pou Perelló, de Benimassot, que a més d'aquest últim municipi, també proveeix el municipi de Famorca. Per tant, resulta necessari augmentar i garantir la capacitat de subministrament del municipi mitjançant l'execució d'una captació d'aigües subterrànies que aprofite els aqüífers existents en el terme municipal. Per a resoldre aquesta situació l'Àrea de Cicle Hídric de la Diputació d'Alacant, ha previst la possibilitat d'aprofundir i condicionar un antic sondeig, pròxim a Fageca, realitzat en 1984 per la Diputació d'Alacant, i que va resultar nul inicialment. Es tracta d'un sondeig de 473 m de profunditat, realitzat a percussió amb cable, que no es va entubar i es va abandonar per no haver arribat a tocar aigua.  
Després d'estudis posteriors se sap que en la zona on se situa el sondeig, la formació permeable principal de l'aqüífer no es troba saturada, ja que la cota de l'aigua pot trobar-se pròxima als 500 m de profunditat. No obstant això, sembla probable que per davall de la profunditat a la qual va arribar el sondeig es troben materials calcaris permeables del Cretaci Inferior que, encara que de menor entitat dels materials carbonatats del Cretaci Superior que componen majoritàriament l'aqüífer, podrien aportar el xicotet cabal que es necessita per a complementar el proveïment en sequeres prolongades.  
L'objecte de les obres és aprofundir el pou La Falla per a aconseguir cabals d'explotació que complementen el proveïment urbà en època de sequera i poder, així mateix, proveir provisionalment també el municipi de Famorca, que amb una població estable de 47 habitants arriba als 200 habitants de manera estacional.  
En la documentació es defineixen les obres necessàries per a això, mitjançant la perforació i condicionament d'un sondeig d'investigació, que augmente la profunditat del ja existent, i permeta conéixer les possibilitats d'obtindre aigua subterrània en quantitat i qualitat suficient per a garantir el proveïment urbà.  
Per a estimar la demanda d'aigua total i els cabals d'explotació previstos s'ha considerat el conjunt de dos escenaris de demanda: el del municipi de Fageca i el de Famorca. Al primer d'aquests, d'acord amb la seua població, se li ha assignat un consum anual de 9.232 m³/any amb un consum diari punta de 70 m³, que es cobririen amb un cabal de 2,4 l/s bombant 8 hores al dia. En el municipi de Famorca, s'ha considerat un volum necessari de 2.458 m³/any, amb un consum diari punta de 21 m³ que quedaria satisfet amb un cabal de 0,7 l/s durant 8 hores.  
  
La previsió és que el pou s'utilitze només en època estival d'anys secs, amb la qual cosa el volum anual d'explotació es pot calcular considerant tres mesos de població estacional i la demanda estacional dels dos municipis. Això dona un volum anual de 4680 m³/any, amb un cabal diari de 1,8 l/s bombant 8 hores (52 m³/dia).  
La captació es realitzarà sobre el subsistema aqüífer Serra de Segaria (50.1.05), aqüífer Almudaina-Alfaro-Mediodía-Segaria (50.1.05.01). Atesa la denominació actual aquest sondeig captarà l'extrem sud-occidental de l'aqüífer Migdia, localitzat en la massa d'aigua subterrània del mateix nom, amb codi 080.168.  
Les obres a realitzar consisteixen a aprofundir 170 m més el sondeig existent (de 470 m, fins als 640 m), mitjançant el sistema de rotopercussió directa. Per a això serà necessari mandrinar el sondeig fins als 400 m de profunditat i desbloquejar la zona que es troba obstruïda. A continuació, es repassarà la zona ja perforada fins al final i s'entubarà la totalitat del sondeig amb canonada d'acer de 320 mm de diàmetre i 6 mm de grossària, ranurada des dels 270 m. Seguidament es continuarà la perforació fins als 640 m previstos amb les característiques constructives següents: de 0 m a 267 m perforació de 700 mm de diàmetre, (pou existent), de 267 m a 470 m de 530 mm (pou existent), entubats tots dos trams amb canonada de 320 mm de diàmetre i 6 mm de grossària ranurada a partir de 270 m. De 470 m a 640 m (profunditat projectada) perforació de 311 mm, instal·lant canonada de 255 mm i 6 mm de grossària des dels 466 m fins a fi de sondeig, ranurada en la seua major part. Està previst cementar l'espai anular del sondeig en el seu primers 10m. Acabada la construcció del sondeig es procedirà al desenvolupament i aforament amb electrobomba submergida, capaç d'extraure fins a 4l/s a 600 m, sense que es descarte el desenvolupament mitjançant acidificació si fora convenient.  
Descrita de manera esquemàtica, la columna estratigràfica prevista estima que el sondeig comence travessant 80 m de calcarenites del Miocé Inferior continuant amb calcàries micrítiques i esparítiques del Cretàcic Superior fins als 200 m. Des d'ací fins a fi de sondeig els materials pertanyen al Cretàcic Inferior i Mitjà i estan constituïts per un tram essencialment dolomític amb algunes passades de margues dolomítiques fins als 396 m, que passen a margues amb intercalacions de calcàries bioclàstiques fins als 500 m, per a continuar fins a fi de sondeig amb una alternança de calcàries detrítiques, margocalcàries i margues. S'espera que l'aigua es trobe a 259 m de profunditat, encara que se sospita que es tracta d'un nivell anòmal, no representatiu, ja que el nivell regional de l'aqüífer Migdia en la ubicació del sondeig s'ha de localitzar entre 550-600 m de profunditat.  
El sondeig se situarà en una parcel·la classificada com a sòl no urbanitzable protegit (zona rural protegida municipal), dins de terreny forestal segons la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana. Està situat dins de la ZEPA «Muntanyes de la Marina» (ES0000453) i allunyat d'altres espais naturals protegits, així com de qualsevol altra afecció a àrees protegides o vies pecuàries.  
  
Tramitació administrativa  
Mitjançant escrit signat en data 04.10.2021, la cap del Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines d'Alacant, (ref. exp. ASOSUB/2021/10/03) va donar trasllat del projecte de la citada obra, a fi de ser sotmés al procediment d'avaluació ambiental simplificada segons l'annex II, grup 3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
Després d'examinar la informació continguda en l'expedient, s'estima que aporta elements de judici suficients per a continuar amb el procediment d'avaluació ambiental simplificada.  
Consultes a administracions i informes rebuts.  
En data 01.03.2022 se sol·licita a la Subdirecció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental l'emissió d'informe en relació amb la possible afecció del projecte a Xarxa Natura 2000 (ZEPA «Muntanyes de la Marina» (ES0000453) i es remet l'informe el 21.03.2022 (Ref: 10SVVS/2022/301/E). En l'informe rebut es considera que, «el projecte no tindrà efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000. En conseqüència, i d'acord amb el que s'estableix en els articles 6 i 7 del Decret 60/2012, de 5 d'abril, es considera que el projecte no s'ha de sotmetre a avaluació detallada dels seus efectes sobre la Xarxa Natura 2000» i, en conseqüència, pot continuar la seua tramitació.  
  
Consideracions ambientals  
A partir del document tècnic tramitat, de l'anàlisi efectuada, així com de la consideració dels criteris de l'annex III de la Llei 21/2013, modificat per la Llei 9/2018, resulta el següent:  
Característiques del projecte  
a) Durant la fase d'execució la superfície afectada pels equips de perforació, canonades, maquinària, bassa de llots i accessoris serà d'uns 400 m², l'afecció dels quals desapareixerà només es desmunten i retiren aquests. Una vegada finalitzada l'obra de perforació, en cas de ser positiva, el sondeig no requerirà més condicionament que construir la caseta per a instal·lar el grup elevador i instal·lacions elèctriques.  
b) El termini màxim d'execució de les obres, serà de dos mesos incloent les obres de perforació i aforament, i el muntatge i desmuntatge dels equips. Pel que fa a les obres necessàries per a realitzar la perforació, consistiran a condicionar els accessos al pou, aplanar l'esplanada de perforació i excavar la bassa de llots. Es preveu que el volum del terreny extret durant la perforació serà de 12,91 m³, que una vegada esponge després de la seua extracció ascendirà a 20,65 m³. Aquests detritus seran depositats en una bassa de llots, excavada prèviament a la perforació i emplenada una vegada acabada aquesta, que tindrà una capacitat d'uns 40 m³, que s'estima suficient per al volum de detritus esmentat. Una vegada finalitzats els treballs es procedirà a la restauració de les condicions originals del terreny adequant i neteja tant la zona de perforació com els accessos i l'emplaçament de l'utillatge i material auxiliar. Les obres d'elevació de l'aigua se situarien en una nau que albergaria el quadre de control i maniobra, amb un clos metàl·lic del recinte per a protegir d'actes vandàlics i amb unes dimensions no superiors a uns 10 x 10 m. Per tant, es tracta d'una afecció de baixa entitat que desapareixerà després d'aplicar les mesures protectores i correctores previstes i garantir amb això l'absència d'impactes residuals significatius.  
  
c) Els residus que es generaran durant les obres procedeixen principalment d'aprofundiment de 170 m d'un sondeig ja existent i de la neteja del tram ja perforat. Consisteixen en roca triturada que s'emmagatzemarà en una bassa excavada al costat del pou. Es tracta d'un residu inert, que quedarà depositat en la bassa de llots que, una vegada finalitzada la perforació es recondicionarà, estenent-se i anivellant-se. Els residus procedents de la perforació del sondeig poden classificar-se com 01 05 04 (llots i residus de perforacions que contenen aigua dolça) i els de l'excavació de la bassa com 17 05 04 (materials naturals excavats). No obstant això, la naturalesa litològica de tots dos és molt similar i, en tots dos casos són residus inerts. D'altra banda, es generaran xicotetes quantitats de residus perillosos per l'ús de bidons de combustible, lubrificants i recanvis, generats per la maquinària. 15 02 02 (Absorbents, materials de filtració) 15 01 10 (envasos que contenen restes de substàncies perilloses o estan contaminats per aquestes).  
  
d) No s'ha plantejat l'acumulació d'efectes negatius respecte a altres projectes. En tot cas, els possibles efectes hidrogeològics relatius a l'ús i consum de recursos naturals (aigua), així com a la delimitació del perímetre de protecció -ja que es tracta d'un proveïment urbà- entren en les competències directes de l'organisme de conca i disten molt dels llindars considerats en la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental (grup 8 del seu annex II).  
  
Ubicació del projecte  
El pou es localitza en el terme municipal de Fageca, a uns 300 metres a l'est del nucli de població. L'accés al punt del sondeig es realitza partint del municipi de Famorca per la CV720, es desvia a la dreta 400 metres abans d'arribar al nucli urbà de Fageca, per un camí asfaltat, que en uns 100 metres porta a la parcel·la on s'emplaçarà el sondeig. Se situa en una esplanada aplanada i desmuntada de les calcàries de l'entorn, en un punt amb les coordenades següents UTM: (DÀTUM ETRS 89, HUSO30): X: 737.792 I: 4.290.848 Cota: 761 msnm.  
  
b) L'emplaçament es troba en una zona buidada, al peu dels relleus muntanyencs de la Serra d'Alfaro, i al costat del marge esquerre d'un llit (Barranquet de les Estacions). La serra està escassament poblada de vegetació i al seu peu es desenvolupen cultius d'olivar i fruiters de secà a l'oest i al sud del sondeig i pineda a l'est, vorejant la carretera CV720. La parcel·la i els seus voltants estan classificades com a Sòl no Urbanitzable Protegit. Ja que el sondeig se situarà dins de zona forestal, el promotor i el director de les obres hauran de preveure el compliment del que es disposa en el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
c) L'actuació no afecta cap espai natural protegit i, segons informes rebuts, la seua execució no tindrà efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000 (ZEPA «Muntanyes de la Marina») (ES0000453) pertanyent a la Xarxa Natura 2000, tampoc a hàbitats naturals d'especial rellevància ni a altres elements ambientals, ni històric culturals coneguts o catalogats. S'adoptaran, no obstant això, mesures preventives i de control i seguiment per a comprovar el normal desenvolupament de les obres i per si es produïra qualsevol troballa fortuïta o situacions imprevistes. No obstant això, si és el cas, es donarà compliment al que s'estableix en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
Característiques del potencial impacte  
a) Els efectes contaminants de l'actuació es limiten a l'ús de maquinària (emissió de gasos de combustió i sorolls) amb un efecte temporal de dos mesos i d'escassa rellevància ambiental. El risc d'accidents queda regulat per les normes laborals i de seguretat minera, que competeixen a l'òrgan substantiu, sent poc probable que puguen arribar a tindre efectes ambientals de consideració.  
b) Al marge de l'aprofitament hídric, l'ús de recursos naturals resulta irrellevant en aquesta mena d'obres, així com la generació de residus, més enllà del detritus generat per la perforació, i els seus additius (escumants), així com pels materials procedents de l'excavació de la bassa de llots i de l'esplanació que, per la seua escassa magnitud, caràcter terrígen i naturalesa inerta, no constituiran un problema d'eliminació. La lixiviabilitat total, el contingut de contaminants en aquests i l'ecotoxicitat del lixiviat són insignificants i, en particular, no hauran de suposar risc per a la qualitat de les aigües superficials ni subterrànies. Sobre la base de l'esmentat en les consideracions prèvies no es considera afecció sobre la fauna, flora i biodiversitat.  
  
Per açò, en relació amb els criteris de l'annex III de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, es pot concloure que el projecte, en els termes previstos, no tindrà efectes adversos significatius sobre el medi ambient i no requereix avaluació d'impacte ambiental ordinària.  
  
  
Consideracions jurídiques  
El Projecte de perforació aprofundiment del pou la Falla de Fageca, destinat al proveïment urbà del municipi constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, d'acord amb l'annex II grup 3.a) 3r de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.  
L'expedient ha seguit el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, previst en la secció 2a, capítol 2 del títol II de la Llei 21/2013.  
El Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
Per tot el que antecedeix, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general del Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que ostente, resolc:  
  
  
Primer  
Estimar que l'execució del Projecte aprofundiment del pou la Falla de Fageca, destinat a cobrir la demanda d'aigua urbana del municipi de Fageca (Alacant) i, eventualment, del de Famorca, a realitzar al polígon 2, parcel·la 93, del primer terme municipal i promogut per l'Àrea de Cicle Hídric de la Diputació d'Alacant, sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient i no requereix una avaluació d'impacte ambiental ordinària. Tot això, sempre que s'ajuste a la documentació obrant en l'expedient, a les previsions del projecte i del document ambiental i als termes del present informe, en particular:  
  
1r) El contractista haurà de construir una bassa de llots d'unes dimensions tals que puga albergar la totalitat dels detritus, llots i additius generats durant la perforació. En el cas de desenvolupar el pou amb àcid clorhídric, la zona de descàrrega de l'acidificació es realitzarà en una zona habilitada per a això on no puguen produir-se afeccions de qualsevol tipus sobre el terreny.  
2n) Atesa la localització del sondeig dins de zona forestal, el promotor i el director de les obres hauran de tindre en compte l'aplicació del Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció de riscos forestals a observar en l'execució de les obres i treballs que es desenvolupen en terreny forestal o en els seus voltants.  
3r) Si en l'execució de les obres es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura de manera immediata i adoptar les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació, de conformitat amb allò previst en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
4t) Els materials extrets de la perforació i els de l'excavació de la bassa de llots són de naturalesa molt similar, i tots dos inerts i innocus. Els detritus del sondeig tenen el codi LER 01 05 04 (llots i residus de perforacions que contenen aigua dolça) i el material extret de la bassa el codi LER 17 05 04 (materials naturals excavats). Els materials d'excavació disposen de regulació i gestió específica segons l'Ordre APM/1007/2017, que regula les normes de valorització de materials excavats per al seu ús en obres i operacions de farcit diferents al lloc on es van generar. També podrien fer-ho pel Decret 200/2004, del Consell de la Generalitat, que regula l'ús de residus inerts en obres de restauració i farcit (art 3.1). No obstant això, als detritus del sondeig se li aplicaria el Decret 200/2004, ja que l'Ordre APM/1007/2007 només s'aplica a materials classificats amb el codi 17.05.2004. En qualsevol cas, el terreny haurà de ser restaurat i quedar amb la seua morfologia inicial.  
  
5é) Durant el temps que dure l'assaig de bombament, i a fi de previndre processos erosius i evitar escolaments incontrolats, l'aigua extreta haurà de ser abocada a llits naturals, directament o a través d'un sistema d'evacuació que mitjançant laminació de cabals o dissipadors d'energia resulte efectiu per a evitar erosió i possibles danys en infraestructures i propietats adjacents. Si aquests es produïren, el promotor de l'obra haurà de reparar els desperfectes i, si és el cas, indemnitzar els afectats pels perjudicis ocasionats. En el cas que es duga a terme l'acidificació del sondeig, l'aigua extreta posteriorment pot ser salina o fins i tot una mica àcida. El seu abocament ha de ser efectuat amb les precaucions suficients per a no produir danys o molèsties ni afectar el medi ambient, i sempre amb la màxima cura de no contaminar punts d'aigua pròxims.  
6é) Haurà de preveure's que el sondeig quede habilitat i disponible per a futurs controls de piezometria i de mostreig de l'aigua subterrània, llevat que l'òrgan competent el determine innecessari per disposar d'altres opcions o d'una xarxa suficient.  
7é) En el cas que, per diferents motius es renunciara a l'ús del sondeig, (falta de cabal, mala qualitat de l'aigua, ensulsiades en el pou, etc.) s'haurà de procedir a la seua clausura i segellament, així com a la restauració del terreny a la seua situació original ja que els pous abandonats o en desús constitueixen vies potencials puntuals de contaminació d'aqüífers i de riscos físics per a les persones.  
  
Segon  
De conformitat amb el que es preveu en l'article 47 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
A. L'informe d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sense perjudici de la seua publicació en la seu electrònica de l'òrgan ambiental.  
B. L'informe d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera procedit a l'autorització del projecte en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació, llevat que s'acorde la pròrroga de la vigència de l'informe d'impacte ambiental.  
C. L'informe d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjudici que, si és el cas, procedisquen en via administrativa o judicial contra l'acte, si escau, d'autorització del projecte.  
  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu publicarà en el butlletí oficial corresponent la decisió d'autoritzar o denegar el projecte, en els termes previstos en l'article 48 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.  
  
València, 7 de juny de 2022.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9437, del 28-09-2022 (2022/8521)

Resolución de 7 de junio de 2022 del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la cual se formula informe de impacto ambiental del proyecto de profundización del pozo La Falla, de Fageca, polígono 2, parcela 93, paraje Murtes Cova Negra, del término municipal de Fageca. Expediente: (2086434) 152/2021/AIA.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9437

Fecha DOGV
:   28-09-2022

Sección del DOGV
:   V. ANUNCIOS - A) ORDENACIÓN DEL TERRITORIO Y URBANISMO

Número del documento
:   2022/8521

CVE


Fecha del documento
:   07-06-2022

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Fageca](javascript:void(0))
    * [plan de urbanismo](javascript:void(0))

Resolución de 7 de junio de 2022 del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la cual se formula informe de impacto ambiental del proyecto de profundización del pozo La Falla, de Fageca, polígono 2, parcela 93, paraje Murtes Cova Negra, del término municipal de Fageca. Expediente: (2086434) 152/2021/AIA. [2022/8521]  
«Informe de impacto ambiental  
Expediente: 152-2021-AIA (2086434)  
Título: Profundización del pozo la Falla de Fageca.  
Promotor: Diputación de Alicante. Área de Ciclo Hídrico.  
Solicitante de la concesión: Ayuntamiento de Fageca (Alicante).  
Órgano sustantivo: Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas de Alicante.  
Expediente en el órgano sustantivo: ASOSUB/2021/10/03.  
Localización: TM de Fageca (Alicante). Polígono 2, parcela 93. Paraje Murtes Cova Negra.  
  
Descripción del proyecto  
El municipio de Fageca tiene durante el año una población conjunta estable en torno a 107 habitantes (INE 2020) que se incrementa a 600 habitantes en época estival. Se abastece de un conjunto de manantiales de montaña, que en verano decrecen su caudal, especialmente en temporadas de sequía. En estos casos puede complementar su abastecimiento con el pozo Perelló, de Benimassot, que además de a este último municipio, también abastece al municipio de Famorca. Por tanto, resulta necesario aumentar y garantizar la capacidad de suministro del municipio mediante la ejecución de una captación de aguas subterráneas que aproveche los acuíferos existentes en el término municipal. Para resolver esta situación el Área de Ciclo Hídrico de la Diputación de Alicante, ha contemplado la posibilidad de profundizar y acondicionar un antiguo sondeo, próximo a Fageca, realizado en 1984 por la Diputación de Alicante, y que resultó nulo inicialmente. Se trata de un sondeo de 473 m de profundidad, realizado a percusión con cable, que no se entubó y se abandonó por no haber llegado a tocar agua.  
Tras estudios posteriores se sabe que en la zona en donde se ubica el sondeo, la formación permeable principal del acuífero no se encuentra saturada, ya que la cota del agua puede encontrarse próxima a los 500 m de profundidad. No obstante, parece probable que por debajo de la profundidad a la que llegó el sondeo se encuentren materiales calcáreos permeables del Cretácico inferior que, aunque de menor entidad de los materiales carbonatados del Cretácico superior que componen mayoritariamente el acuífero, podrían aportar el pequeño caudal que se necesita para complementar el abastecimiento en sequías prolongadas.  
El objeto de las obras es profundizar el pozo La Falla para conseguir caudales de explotación que complementen el abastecimiento urbano en época de sequía, pudiendo asimismo abastecer provisionalmente también al municipio de Famorca, que con una población estable de 47 habitantes alcanza los 200 habitantes de forma estacional.  
En la documentación se definen las obras necesarias para ello, mediante la perforación y acondicionamiento de un sondeo de investigación, que aumente la profundidad del ya existente, y permita conocer las posibilidades de obtener agua subterránea en cantidad y calidad suficiente para garantizar el abastecimiento urbano.  
Para estimar la demanda de agua total y los caudales de explotación previstos se ha considerado el conjunto de dos escenarios de demanda: el del municipio de Fageca y el de Famorca. Al primero de ellos, de acuerdo con su población, se le ha asignado un consumo anual de 9.232 m³/año con un consumo diario punta de 70 m³, que se cubrirían con un caudal de 2,4 l/s bombeando 8 horas al día. En el municipio de Famorca, se ha considerado un volumen necesario de 2.458 m³/año, con un consumo diario punta de 21 m³ que quedaría satisfecho con un caudal de 0,7 l/s durante 8 horas.  
La previsión es que el pozo se utilice solo en época estival de años secos, con lo que el volumen anual de explotación se puede calcular considerando tres meses de población estacional y la demanda estacional de los dos municipios. Esto da un volumen anual de 4680 m³/año, con un caudal diario de 1,8 l/s bombeando 8 horas (52 m³/día).  
La captación se realizará sobre el subsistema acuífero Sierra de Segaria (50.1.05), acuífero Almudaina-Alfaro-Mediodía-Segaria (50.1.05.01). Atendiendo a la denominación actual este sondeo captará el extremo suroccidental del acuífero Mediodía localizado en la masa de agua subterránea del mismo nombre, con código 080.168.  
Las obras a realizar consisten en profundizar 170 m más el sondeo existente (de 470 m, hasta los 640 m), mediante el sistema de rotopercusión directa. Para ello será necesario escariar el sondeo hasta los 400 m de profundidad y desbloquear la zona que se encuentra obstruida. A continuación, se repasará la zona ya perforada hasta el final y se entubará la totalidad del sondeo con tubería de acero de 320 mm de diámetro y 6 mm de espesor, ranurada desde los 270 m. Seguidamente se continuará la perforación hasta los 640 m previstos con las siguientes características constructivas: De 0 m a 267 m perforación de 700 mm de diámetro, (pozo existente), de 267 m a 470 m de 530 mm (pozo existente), entubados ambos tramos con tubería de 320 mm de diámetro y 6 mm de espesor ranurada a partir de 270 m. De 470 m a 640 m (profundidad proyectada) perforación de 311 mm, instalando tubería de 255 mm de y 6 mm de espesor desde los 466 m hasta fin de sondeo, ranurada en su mayor parte. Está previsto cementar el espacio anular del sondeo en su primeros 10m. Terminada la construcción del sondeo se procederá al desarrollo y aforo con electrobomba sumergida, capaz de extraer hasta 4 l/s a 600 m, sin que se descarte el desarrollo mediante acidificación si fuera conveniente.  
Descrita de forma esquemática, la columna estratigráfica prevista estima que el sondeo comience atravesando 80 m de calcarenitas del Mioceno inferior continuando con calizas micríticas y esparíticas del Cretácico superior hasta los 200 m. Desde aquí hasta fin de sondeo los materiales pertenecen al Cretácico inferior y medio y están constituidos por un tramo esencialmente dolomítico con algunas pasadas de margas dolomíticas hasta los 396 m, que pasan a margas con intercalaciones de calizas bioclásticas hasta los 500 m, para continuar hasta fin de sondeo con una alternancia de calizas detríticas, margocalizas y margas. Se espera que el agua se encuentre a 259 m de profundidad, aunque se sospecha que se trata de un nivel anómalo, no representativo, ya que el nivel regional del acuífero Mediodía en la ubicación del sondeo se debe localizar entre 550-600 m de profundidad.  
El sondeo se ubicará en una parcela clasificada como suelo no urbanizable protegido (zona rural protegida municipal), dentro de terreno forestal según la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, forestal de la Comunitat Valenciana. Está situado dentro de la ZEPA «Montañas de la Marina» (ES0000453) y alejado de otros espacios naturales protegidos, así como de cualquier otra afección a áreas protegidas o vías pecuarias.  
  
Tramitación administrativa  
Mediante escrito firmado en fecha 04.10.2021 la Jefa del Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas de Alicante, (ref. exp. ASOSUB/2021/10/03) dio traslado del proyecto de la citada obra, al objeto de ser sometido al procedimiento de evaluación ambiental simplificada según el anexo II, grupo 3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre de evaluación ambiental.  
Tras examinar la información contenida en el expediente, se estima que aporta elementos de juicio suficientes para continuar con el procedimiento de evaluación ambiental simplificada.  
Consultas a administraciones e informes recibidos.  
En fecha 01.03.2022 se solicita a la Subdirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental la emisión de informe en relación con la posible afección del proyecto a Red Natura 2000 (ZEPA «Montañas de la Marina» (ES0000453) remitiendo el informe el 21.03.2022 (Ref: 10SVVS/2022/301/E). En el informe recibido se considera que, «el proyecto no tendrá efectos apreciables sobre la Red Natura 2000. En consecuencia, y de acuerdo con lo establecido en los artículos 6 y 7 del Decreto 60/2012, de 5 de abril, se considera que el proyecto no se tiene que someter a evaluación detallada de sus efectos sobre la Red Natura 2000» y, en consecuencia, puede continuar su tramitación.  
  
Consideraciones ambientales  
A partir del documento técnico tramitado, del análisis efectuado, así como de la consideración de los criterios del anexo III de la Ley 21/2013, modificado por la Ley 9/2018, resulta lo siguiente:  
Características del proyecto  
a) Durante la fase de ejecución la superficie afectada por los equipos de perforación, tuberías, maquinaria, balsa de lodos y accesorios será de unos 400 m², cuya afección desaparecerá tan pronto se desmonten y retiren estos. Una vez finalizada la obra de perforación, en caso de ser positiva, el sondeo no requerirá más acondicionamiento que construir la caseta para instalar el grupo elevador e instalaciones eléctricas.  
b) El plazo máximo de ejecución de las obras, será de dos meses incluyendo las obras de perforación y aforo, y el montaje y desmontaje de los equipos. Por lo que respecta a las obras necesarias para realizar la perforación, consistirán en acondicionar los accesos al pozo, allanar la explanada de perforación y excavar la balsa de lodos. Se prevé que el volumen del terreno extraído durante la perforación será de 12,91 m³, que una vez esponje tras su extracción ascenderá a 20,65 m³. Estos detritus serán depositados en una balsa de lodos, excavada previamente a la perforación y rellenada una vez terminada esta, que tendrá una capacidad de unos 40 m³, que se estima suficiente para el volumen de detritus mencionado. Una vez finalizados los trabajos se procederá a la restauración de las condiciones originales del terreno adecuando y limpiando tanto la zona de perforación como los accesos y el emplazamiento del utillaje y material auxiliar. Las obras de elevación del agua se ubicarían en una nave que albergaría el cuadro de control y maniobra, con un vallado metálico del recinto para proteger de actos vandálicos y con unas dimensiones no superiores a unos 10 x 10 m. Por tanto, se trata de una afección de baja entidad que desaparecerá tras aplicar las medidas protectoras y correctoras previstas, garantizando con ello la ausencia de impactos residuales significativos.  
c) Los residuos que se generarán durante las obras proceden principalmente de profundización de 170 m de un sondeo ya existente y de la limpieza del tramo ya perforado. Consisten en roca triturada que se almacenará en una balsa excavada junto al pozo. Se trata de un residuo inerte, que quedará depositado en la balsa de lodos que, una vez finalizada la perforación se reacondicionará, extendiéndose y nivelándose. Los residuos procedentes de la perforación del sondeo pueden clasificarse como 01 05 04 (lodos y residuos de perforaciones que contienen agua dulce) y los de la excavación de la balsa como 17 05 04 (materiales naturales excavados). Sin embargo, la naturaleza litológica de ambos es muy similar y, en ambos casos son residuos inertes. Por otro lado, se generarán pequeñas cantidades de residuos peligrosos por el uso de bidones de combustible, lubricantes y repuestos, generados por la maquinaria. 15 02 02\* (Absorbentes, materiales de filtración) 15 01 10\* (envases que contienen restos de sustancias peligrosas o están contaminados por ellas).  
d) No se ha planteado la acumulación de efectos negativos con respecto a otros proyectos. En todo caso, los posibles efectos hidrogeológicos relativos al uso y consumo de recursos naturales (agua), así como a la delimitación del perímetro de protección -ya que se trata de un abastecimiento urbano- entran en las competencias directas del organismo de cuenca y distan mucho de los umbrales considerados en la Ley 21/2013, de evaluación ambiental (grupo 8 de su anexo II).  
  
Ubicación del proyecto  
El pozo se localiza en el término municipal de Fageca, a unos 300 metros al este del núcleo de población. El acceso al punto del sondeo se realiza partiendo del municipio de Famorca por la CV720 desviándose a la derecha 400 metros antes de alcanzar el núcleo urbano de Fageca, por un camino asfaltado, que en unos 100 metros lleva a la parcela donde se va a emplazar el sondeo. Se ubica en una explanada allanada y desmontada de las calizas del entorno, en un punto con las siguientes coordenadas UTM: (DATUM ETRS 89, HUSO30): X: 737.792 Y: 4.290.848 Cota: 761 msnm.  
b) El emplazamiento se encuentra en una zona despejada, en el pie de los relieves montañosos de la Sierra de Alfaro, y junto a la margen izquierda de un cauce (Barranquet de les Estacions). La sierra está escasamente poblada de vegetación y a su pie se desarrollan cultivos de olivar y frutales de secano al oeste y al sur del sondeo y pinar al este, bordeando la carretera CV720. La parcela y sus alrededores están clasificadas como Suelo no Urbanizable Protegido. Ya que el sondeo se ubicará dentro de Zona Forestal, el promotor y el director de las obras deberán prever el cumplimiento de lo dispuesto en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
c) La actuación no afecta a ningún espacio natural protegido y, según informes recibidos, su ejecución no tendrá efectos apreciables sobre la Red Natura 2000 (ZEPA «Montañas de la Marina») (ES0000453) perteneciente a la Red Natura 2000, tampoco a hábitats naturales de especial relevancia ni a otros elementos ambientales, ni histórico culturales conocidos o catalogados. Se adoptarán, no obstante, medidas preventivas y de control y seguimiento para comprobar el normal desarrollo de las obras y por si se produjera cualquier hallazgo fortuito o situaciones imprevistas. No obstante, en su caso, se dará cumplimiento a lo establecido en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
  
Características del potencial impacto  
a) Los efectos contaminantes de la actuación se limitan al uso de maquinaria (emisión de gases de combustión y ruidos) con un efecto temporal de dos meses y de escasa relevancia ambiental. El riesgo de accidentes queda regulado por las normas laborales y de seguridad minera, que competen al órgano sustantivo, siendo poco probable que puedan llegar a tener efectos ambientales de consideración.  
b) Al margen del aprovechamiento hídrico, el uso de recursos naturales resulta irrelevante en este tipo de obras, así como la generación de residuos, más allá del detritus generado por la perforación, y sus aditivos (espumantes) así como por los materiales procedentes de la excavación de la balsa de lodos y de la explanación que, por su escasa magnitud, carácter terrígeno y naturaleza inerte, no van a constituir un problema de eliminación. La lixiviabilidad total, el contenido de contaminantes en ellos y la ecotoxicidad del lixiviado son insignificantes y, en particular, no deberán suponer riesgo para la calidad de las aguas superficiales ni subterráneas. En base a lo mencionado en las consideraciones previas no se considera afección sobre la fauna, flora y biodiversidad.  
Por lo que en relación con los criterios del anexo III de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, se puede concluir que el proyecto, en los términos previstos, no tendrá efectos adversos significativos sobre el medio ambiente y no requiere evaluación de impacto ambiental ordinaria.  
  
Consideraciones jurídicas  
El Proyecto de perforación profundización del pozo la Falla de Fageca, destinado al abastecimiento urbano del municipio constituye un supuesto de evaluación de impacto ambiental simplificada, de acuerdo con el anexo II grupo 3.a) 3º de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre.  
El expediente ha seguido el trámite de evaluación de impacto ambiental simplificada, previsto en la sección 2ª, capítulo 2 del título II de la Ley 21/2013.  
El Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y con el visto bueno del subdirector general del Cambio Climático y Calidad Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento, resuelvo:  
  
Primero  
Estimar que la ejecución del Proyecto profundización del pozo la Falla de Fageca destinado a cubrir la demanda de agua urbana del municipio de Fageca (Alicante) y, eventualmente, del de Famorca, a realizar el polígono 2, parcela 93, del primer término municipal y promovido por el Área de Ciclo Hídrico de la Diputación de Alicante, sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, no tendrá efectos significativos sobre el medio ambiente y no requiere una evaluación de impacto ambiental ordinaria. Todo ello, siempre que se ajuste a la documentación obrante en el expediente, a las previsiones del proyecto y del documento ambiental y a los términos del presente informe, en particular:  
1º) El contratista deberá construir una balsa de lodos de unas dimensiones tales que pueda albergar la totalidad de los detritus, lodos y aditivos generados durante la perforación. En el caso de desarrollar el pozo con ácido clorhídrico, la zona de descarga de la acidificación se realizará en una zona habilitada para ello donde no puedan producirse afecciones de cualquier tipo sobre el terreno.  
2º) Dada la localización del sondeo dentro de zona forestal, el promotor y el director de las obras deberán tener en cuenta la aplicación del Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de riesgos forestales a observar en la ejecución de las obras y trabajos que se desarrollen en terreno forestal o en sus inmediaciones  
3º) Si en la ejecución de las obras se encontraran restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el promotor tendrá que poner el hecho en conocimiento de la Conselleria de Cultura de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes para su protección y conservación, en conformidad con aquello previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
4º) Los materiales extraídos de la perforación y los de la excavación de la balsa de lodos son de naturaleza muy similar, y ambos inertes e inocuos. Los detritus del sondeo tienen el código LER 01 05 04 (lodos y residuos de perforaciones que contienen agua dulce) y el material extraído de la balsa el código LER 17 05 04 (materiales naturales excavados). Los materiales de excavación disponen de regulación y gestión específica según la Orden APM/1007/2017 que regula las normas de valorización de materiales excavados para su uso en obras y operaciones de relleno distintas al lugar donde se generaron. También podrían hacerlo por el Decreto 200/2004, del Consell de la Generalitat que regula el uso de residuos inertes en obras de restauración y relleno (art 3.1). Sin embargo, a los detritus del sondeo le aplicaría el Decreto 200/2004, ya que la Orden APM/1007/2007, solo aplica a materiales clasificados con el código 17.05.2004. En cualquier caso, el terreno deberá ser restaurado quedando con su morfología inicial.  
5º) Durante el tiempo que dure el ensayo de bombeo, y a fin de prevenir procesos erosivos y evitar escorrentías incontroladas, el agua extraída deberá ser vertida a cauces naturales, directamente o a través de un sistema de evacuación que mediante laminación de caudales o disipadores de energía resulte efectivo para evitar erosión y posibles daños en infraestructuras y propiedades adyacentes. Si estos se produjeran, el promotor de la obra deberá reparar los desperfectos y, en su caso, indemnizar a los afectados por los perjuicios ocasionados. En el caso de llevarse a cabo la acidificación del sondeo, el agua extraída posteriormente puede ser salina o incluso algo ácida. Su vertido debe ser efectuado con las precauciones suficientes para no producir daños o molestias ni afectar al medio ambiente, y siempre con el máximo cuidado de no contaminar puntos de agua cercanos.  
6º) Deberá preverse que el sondeo quede habilitado y disponible para futuros controles de piezometría y de muestreo del agua subterránea, salvo que el órgano competente lo determine innecesario por disponer de otras opciones o de una red suficiente.  
7º) En el caso que, por diferentes motivos se renunciase al uso del sondeo, (falta de caudal, mala calidad del agua, derrumbes en el pozo, etc.) se deberá proceder a su clausura y sellado, así como a la restauración del terreno a su situación original ya que los pozos abandonados o en desuso constituyen vías potenciales puntuales de contaminación de acuíferos y de riesgos físicos para las personas.  
  
Segundo  
De conformidad con lo previsto en el artículo 47 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
A. El informe de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sin perjuicio de su publicación en la sede electrónica del órgano ambiental.  
B. El informe de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera procedido a la autorización del proyecto en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación, salvo que se acuerde la prórroga de la vigencia del informe de impacto ambiental.  
C. El informe de impacto ambiental no será objeto de recurso alguno sin perjuicio de los que, en su caso, procedan en vía administrativa o judicial frente al acto, en su caso, de autorización del proyecto.  
  
  
Tercero  
El órgano sustantivo publicará en el boletín oficial correspondiente la decisión de autorizar o denegar el proyecto, en los términos previstos en el artículo 48 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre.  
  
València, 7 de junio de 2022.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML