Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8521, del 03-04-2019 (2019/2150)

RESOLUCIÓ de 20 de febrer de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 18/12-AIA Alpuente.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8521

Data del DOGV
:   03-04-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/2150

CVE


Data del document
:   20-02-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [Alpuente](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 20 de febrer de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 18/12-AIA Alpuente. [2019/2150]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 18/12-AIA Alpuente.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 18/2012-AIA.  
Promotor: Watts Blake Bearn España, SA (inicial) i Caoliníferas Cerrillo, SL (final).  
Autoritat substantiva: Secció de Mines (Servei Territorial d'Indústria i Energia).  
Expedient substantiu: MIVARI/2009/163/46.  
Objecte del projecte: explotació minera Ampliació a Remedios núm. 1.162-Bis.  
Situació: parcel·les 198 i unes altres\*, del polígon 14. MOP número V041.  
Localització: terme municipal d'Alpuente.  
\*part de les parcel·les: 198, 201, 202, 205, 211, 212 i 217.  
  
Descripció del projecte  
D'acord amb la documentació aportada en format digital (el setembre de 2013) el projecte té per objecte ampliar l'explotació minera que ja havia sigut objecte d'una DIA, en data 7 de maig de 1999 i que va ser emesa amb caràcter favorable però subjecta a huit condicions, i que té per objecte el conjunt dels expedients ambientals 170/97-AIA i 4/98-AIA, que eren, al seu torn, l'agrupació de diferents drets miners en un mateix projecte d'explotació.  
La documentació aportada el setembre de 2013 consta de projecte d'explotació (revisió.08.2013), estudi d'impacte ambiental i annex patrimonial (tots dos amb versió març de 2011) i pla de restauració integral (versió juny de 2010).  
La superfície d'ampliació sol·licitada, amb un perímetre de 1.434 m, adopta la forma d'un quart de lluna situat en l'extrem sud-occidental i cotes altes de l'anterior perímetre d'explotació. En l'annex I es recull la taula amb la definició del perímetre afectat en coordenades UTM (ED50).  
Els materials objecte d'explotació són les argiles i arenes caoliníferes del Cretàcic inferior, Albià Superior-Cenomanià.  
La proposta inicial d'ampliació abasta una superfície total de 3,3 ha que es desenvolupa en tres fases:  
- La fase I preveu la continuació dels treballs en l'últim front d'explotació (oest) i suposaria una ocupació d'uns 6.479 m² amb una duració de 3 anys i un volum de 511.000 m³ distribuïts en:  
Arenes caoliníferes: 157.717 m³b (340.669 t).  
Argiles: 143.719 m³b (329.116 t).  
Estèril: 209.516 m³b (dels quals 4.266 m³b són de cobertora) que s'empraran íntegrament en el rebliment de les antigues zones d'extracció situada al sud de la concessió.  
- La fase II suposarà l'esgotament de les reserves i per tant la finalització dels treballs d'extracció de mineral que ocupa una superfície de 18.039 m² amb una duració de 3 anys. El moviment de terres ascendiria a de 513.000 m³ distribuïts en:  
Arenes caoliníferes: 149.509 m³b (322.939 t).  
Argiles: 152.380 m³b (348.950 t).  
Estèril: 211.399 m³b (dels quals 7.039 serien de cobertora) que es preveu emprar en el suport del talús nord per a evitar inestabilitats geotècniques a llarg termini.  
- La fase III escometrà exclusivament labors d'estabilització dels fronts de la mina i de restauració, ocuparà els restants 8.509 m² per a la reculada del front nord i carregarà material estèril procedent de les plataformes de piles per a la finalització del contrafort d'aquest talús. El moviment de terres a realitzar serà:  
Reculada del front nord: 34.196 m³b (segons l'estudi d'impacte ambiental i 27.357 m³b segons projecte).  
Càrrega d'estèril de runars: 106.487) m³s.  
Es preveu una duració d'un any per a les labors mineres associades al procés productiu.  
La ràtio estèril/mineral resultant és de 0,33 m³/t. El material estèril, que ocuparà un volum esponjat d'aproximadament un 25 % més que en banc, serà utilitzat en el rebliment i remodelació d'algunes zones autoritzades actualment per a la millora de la restauració, resulta que el conjunt de terrenys inclosos en el pla de restauració integral suma un total de 196.885 m².  
El pla de restauració inclou la modificació de la morfologia del talús de la zona nord per a respectar el perímetre de protecció del jaciment arqueològic de la Talaia establit en el Pla general d'ordenació urbana d'Alpuente en 50 metres, ja que la concessió autoritzada se situava a 30 metres del vèrtex geodèsic.  
El disseny final plantejat per a les noves àrees extractives s'aconseguirà directament del procés extractiu evitant un desdoblament i remodelació posterior dels bancs d'explotació.  
L'ampliació de la mina prevista en el projecte d'ampliació no necessita nous runars ni nous buits on depositar el material, per això no s'altera el programa de restauració morfològica que es realitza en els últims anys. El material estèril generat s'emplaçarà definitivament en el rebliment del buit al sud-est de l'explotació i en altres àrees de la zona ja autoritzades, per la qual cosa no seran necessaris apilaments intermedis i tant el moviment d'aquests materials com la remoció dels materials apilats en les plataformes actualment s'inclou en el procés extractiu.  
  
El mètode emprat en aqueixa explotació és el de mina a cel obert amb escalonament descendent de 5 metres amb bermes entre 2,5 a 3 metres d'amplària i angle variable en funció de les litologies del front i de la tectònica.  
No hi ha en l'àmbit de l'explotació instal·lacions fixes ni industrials del tractament del mineral, es limiten als lavabos i vestuaris portàtils. L'aigua per a reg de pistes i per als lavabos s'obté d'una cisterna agrícola i les aigües negres es porten a un conjunt sèptic. El corrent elèctric s'obté d'un grup electrogen accionat per motor dièsel de 20 Kw i el combustible s'emmagatzema en depòsits homologats transportables que compten amb cubeta en la base per a evitar vessaments i estan protegits mitjançant malla metàl·lica.  
L'examen d'alternatives apunta com a possibles àrees d'ampliació els terrenys situats dins de la concessió confrontants amb la mina actual. També analitza les alternatives del mètode d'explotació i del sistema d'arrancada i opta pel mètode a cel obert i per l'arrancada amb pala amb caràcter general i amb explosius puntualment quan el material és competent (recobriment calcari).  
En la documentació presentada s'indica que de les 3,3 ha que abasta el perímetre d'ampliació cal destacar aquelles sobre les quals no s'intervindrà com ara les pistes i els talussos de la zona nord que atés el seu excessiu pendent no podran ser restaurats. La intervenció per tant es durà a terme sobre les 2,9 ha la revegetació de les quals està programada i a més les 15.5 hectàrees dins del perímetre autoritzat actualment que també seran objecte de restauració, que sumen un total de 18,43 ha a revegetar. En el pla de restauració integral es detallen les característiques de cadascuna de les zones a restaurar i revegetar, així com el cronograma d'evolució de les labors d'explotació-restauració tant de l'ampliació com del total del buit extractiu.  
Modificació del projecte  
El 21 de setembre de 2018 es rep de l'òrgan substantiu l'annex de l'estudi d'impacte ambiental presentat pel promotor en el qual es redueix l'àmbit de l'ampliació a 8.247 m² amb la documentació gràfica corresponent als plànols de planta sobre topogràfic i sobre ortofoto i els perfils transversals.  
També s'inclou en la documentació la proposta d'actuació respecte al lliscament ocorregut en un sector ja restaurat del front sud-oest del buit central d'explotació.  
S'adjunta en l'annex II el pla topogràfic en el qual es representa gràficament la superfície d'ampliació inicialment proposada (línia blava), la superfície d'ampliació reduïda (línia roja) el perímetre de la qual queda definit en la taula de vèrtexs (UTM ETRS 89).  
Tramitació administrativa i consideracions ambientals  
En data 23 de febrer de 2012 el Servei Territorial d'Energia (STE) va remetre el corresponent estudi d'impacte ambiental, i feia notar que aquest contenia el document de síntesi i la descripció del projecte d'explotació ajustat al reglament general de normes bàsiques de seguretat minera quant al disseny de l'explotació (alçàries de bancs, bermes, pendents [...]). Adjuntava també un quadern annex a l'estudi d'impacte ambiental, que porta per títol «Projecte d'ampliació d'explotació-annex patrimonial» i que és un duplicat de continguts ja inclosos en l'estudi d'impacte ambiental. Així mateix, adjuntava còpia dels quatre informes favorables següents: un del Servei de Gestió Forestal, de data 18 d'octubre de 2010, que informa sobre el pla de restauració integral; un altre de la Conselleria de Cultura i Esports, de data 6 de juny de 2011, respecte al patrimoni cultural valencià; un tercer de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de data 14 de setembre de 2009, i el quart de compatibilitat urbanística, emés per l'Ajuntament d'Alpuente, en data 16 de novembre de 2010..  
  
L'estudi d'impacte ambiental va ser sotmés al tràmit d'informació pública mitjançant anunci publicat en el DOGV núm. 6668, de data 12 de desembre de 2011, sense que es presentaren al·legacions dins del termini previst de 30 dies hàbils, segons certifica el cap de l'esmentat STE en el seu ofici de remissió.  
El 14 de juny de 2013 se sol·licita informe al Servei de Vida Silvestre de la Direcció General de Medi Natural en relació amb la valoració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000, i es rep resposta el 23 de juliol de 2013. La valoració preliminar de repercussions sobre Xarxa Natura 2000 considera que de l'execució del projecte no es derivaran efectes apreciables i per tant que no és necessari sotmetre el projecte a una avaluació detallada dels efectes sobre la Xarxa Natura 2000.  
  
En data 24 de setembre de 2013 va arribar a l'òrgan ambiental un nou escrit de l'òrgan substantiu, en el qual dona resposta a un escrit de requeriment d'aquell (20.06.2013), i aporta en format digital (en un CD) documentació complementària: estudi d'impacte ambiental (de març de 2011), pla de restauració integral (de juny de 2010) i projecte d'explotació que consta de «projecte d'ampliació de la mina final» (agost 2013) i plànols.  
En data 30 de gener de 2015, el cap del STE va reiterar el contingut de la documentació anteriorment aportada per a la continuació de la preceptiva declaració d'impacte ambiental.  
En data 15 d'abril de 2015 es va sol·licitar al Servei Territorial de Medi Ambient la revisió tècnica de l'expedient i l'emissió d'informe a l'efecte de l'avaluació ambiental de l'expedient. Per la mateixa època (13 de maig i 15.06.2015) l'òrgan miner va reiterar la petició de resolució de l'expedient ambiental.  
En data 14 de febrer de 2017, el Servei Territorial de Medi Ambient va remetre informe-proposta de resolució de l'expedient, després d'haver estat repassant i tractant amb les empreses promotores i amb la Secció de Mines els antecedents de l'explotació, el compliment relatiu de la DIA de 7 de maig de 1999, els successius canvis de titularitat de l'explotació i dels drets miners, l'evolució dels criteris de restauració per la introducció en el mercat de noves tècniques disponibles per a la restauració minera d'aquest tipus d'explotacions d'argiles i arenes caoliníferes; els elements i valors de tipus geològic i de geodiversidat posats al descobert per l'explotació minera, i la importància del patrimoni geològic que propugna la Llei 42/2007, del patrimoni natural i de la biodiversitat. No obstant això, repassant amb deteniment el nou límit d'explotació plantejat en el projecte (sector sud-oest) es va poder comprovar que si bé aquest es trobava a cota inferior a la del tossal existent entre la lloma de la Gila i la de les Eres, afectava el vessant oposat a aquest (vessant oest), i originaria en conseqüència un sensible augment de l'impacte visual generat per l'explotació minera quan aquesta és observada des de l'oest (des de l'entorn de l'aldea de les Eres i carretera CV-345). Aquest és un aspecte que no s'havia previst en l'estudi d'impacte ambiental tramitat.  
En data 30 de novembre de 2017 es va remetre al promotor, Caoliníferas Cerrillo, SL, i al STE un escrit de requeriment perquè es procedira a revisar i reconsiderar el problema ambiental derivat del límit de l'explotació projectada en aquest sector oest, no solament pel fet d'augmentar el potencial impacte visual de l'explotació, sinó també per haver sigut detectades, dins del sector de l'ampliació proposada, diverses clivelles indicatives d'una clara situació d'inestabilitat geotècnica.  
  
En data 20 de març de 2018, la part promotora presenta una primera proposta de modificació del límit d'explotació en l'esmentat sector sud-oest, però en aquest ínterim es va observar que just a continuació d'aquest sector (i cap al sud) s'havia produït un gran lliscament de vessant que afecta una zona abancalada que ja havia sigut objecte de restauració mitjançant escalonament i la revegetació previstos. El 23 de març de 2018 se li remet al promotor un informe donant compte de totes aquestes desviacions respecte a les previsions de l'estudi d'impacte ambiental tramitat.  
Entre el 18 d'abril de 2018 i el 15 de juny de 2018 tenen lloc diverses reunions de treball i presentacions de propostes plantejades pel promotor, sobre les quals emetrà informe successivament l'òrgan ambiental, amb participació de l'òrgan forestal. En l'última d'aquestes dates, el Servei Territorial d'Indústria i Energia (ATIE; abans STE) va remetre la documentació formal aportada pel promotor a fi d'adequar la seua petició als límits d'explotació plantejats en aquestes reunions. En data 10 de juliol de 2018, és remesa la documentació esmentada al Servei Territorial de Medi Ambient, que informa sobre aquest tema i suggereix alguns canvis i precisions.  
Finalment, el 21 de setembre de 2018, el STIE remet un annex a l'estudi d'impacte ambiental on són ateses i detallades totes les qüestions plantejades fins ara. Aquest annex és remés al Servei Territorial de Medi Ambient en 1 d'octubre de 2018, el qual emet informe favorable.  
  
A continuació es resumeixen els principals aspectes que, d'acord amb el procés d'avaluació descrit, motiven els condicionants ambientals inclosos en la part dispositiva de la present resolució:  
En primer terme el perímetre del límit oest de la franja d'explotació sol·licitada es desplaçarà cap a l'est almenys 55 m en l'horitzontal, i quedarà a una cota aproximada de 1.090 m d'altitud. Aquesta reculada (delimitada gràficament en els plànols d'acord amb la taula de vèrtexs georefenciada en ETRS 89, de l'annex de data 3 d'agost de 2018, a l'estudi d'impacte ambiental) suposa una reducció de la superfície inicialment sol·licitada fins a 8.247 m². L'objecte d'aquesta notable reducció respon tant a la necessitat de reduir l'impacte visual des del sector occidental com a la reduir el potencial risc de lliscament de vessant en aquest sector.  
En l'annex d'afecció patrimonial s'assumeixen les mesures correctores a aplicar en el desenvolupament de l'activitat extractives emeses per la cap de Servei de Patrimoni Arquitectònic i Mediambiental sobre el document de la prospecció arqueològica realitzada, que consisteixen en el seguiment arqueològic en l'àmbit del jaciment de la Talaia; abalisament del jaciment; adequació del perímetre d'explotació al perímetre proposat i la documentació en les fitxes normalitzades dels elements etnològics trobats (una corralissa, una barraca i dues cisternes per a reg).  
  
Les cisternes de reg, considerades com a elements etnològics d'acord amb la prospecció arqueològica, se situen confrontants amb el perímetre d'ampliació considerat ambientalment acceptable i en les seues proximitats (entorn d'uns 50 metres al nord) d'acord amb la informació cartogràfica del visor de l'Institut Cartogràfic Valencià la font dels Almagreros (actualment seca però que va servir en el seu moment per al proveïment de les cisternes). A fi de garantir la preservació dels elements etnològics i també que les labors no sobrepassen la superfície que pot ser afectada per l'activitat extractiva, s'abalisarà el perímetre d'ampliació d'acord amb els vèrtexs (UTM ETRS 89) inclosos en l'annex de l'estudi d'impacte ambiental de 3 d'agost de 2018.  
  
L'informe de febrer de 2017, del Servei Territorial de Medi Ambient, posa en relleu la singularitat i el valor patrimonial de l'aflorament geològic posat al descobert per aquesta explotació minera, on queda exposada una sèrie estratigràfica del Cretàcic inferior, fonamentalment formada per materials detrítics, que representa certa diversitat de fàcies i d'ambients geològics continentals, fins a arribar als ambients marins del Cretàcic superior. A més de les bones condicions d'observació de la sèrie i de les seues estructures sedimentàries, queda destacada també la presència d'estructures tectòniques que li confereixen un valor afegit extraordinari al conjunt.  
D'altra banda, enfront del tradicional criteri d'emplenar i tapar els buits miners amb residus estèrils i terres, la qual cosa origina moltes vegades situacions d'inestabilitat i erosionabilitat, es pot optar actualment per tècniques i criteris de restauració geomorfològica basats no ja exclusivament en el rebliment, sinó en l'objectiu de reproduir models naturals més equilibrats i estables a partir del canvi topogràfic produït per l'explotació minera.  
La compatibilitat entre una restauració geomorfològica i l'opció de poder mostrar i posar en valor el patrimoni natural geològic descobert per l'explotació minera és possible i viable i s'alinea amb els principis que propugna la Llei 42/2007 en favor del patrimoni natural i la geodiversitat.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits per als quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, segons es desprén de l'annex I (apartat 3.c.c1) del Reglament que desplega la Llei 2/1989, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental, aprovat mitjançant els decrets 162/1990 i 32/2006, del Consell.  
  
L'expedient ha sigut tramitat d'acord amb les disposicions de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, i del seu reglament, així com les altres disposicions que resulten aplicables.  
El Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, aprovat pel Decret 158/2015, del Consell, atorga a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental les funcions en matèria d'avaluació ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent.  
  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals, l'ampliació de l'activitat extractiva en l'àmbit de la concessió minera «Ampliació a Remedios» núm. 1.162-Bis, en el terme municipal d'Alpuente, sempre que s'ajuste als condicionants establits en l'apartat segon i sense perjudici de les autoritzacions sectorials que resulten aplicables, i en particular de la llicència ambiental i l'ocupació de forest pública.  
  
Segon  
Establir com a condicions de la present declaració d'impacte ambiental les quatre següents:  
Primera: amb caràcter previ a l'autorització es modificarà el projecte d'explotació i el pla de restauració integral ajustant-lo a la superfície d'ampliació (8.247 m² i la morfologia final representada gràficament en l'annex de l'estudi d'impacte ambiental remés a aquest òrgan ambiental el 3 d'agost de 2018 (vegeu annex II de la resolució), així com la proposta d'actuació sobre el lliscament situat en el front sud-oest del buit d'explotació.  
Així mateix, i amb caràcter previ a l'inici de les labors d'explotació, s'abalisarà sobre el terreny el perímetre d'ampliació amb la finalitat que les labors extractives no sobrepassen el límit autoritzat i es preserven els elements etnològics confrontants (cisternes de reg).  
Segona: amb caràcter general i en allò que no contravinga el contingut de la presente DIA continuaran sent vàlides les huit condicions de la DIA de data 7 de maig de 1999 (expedients 170/97-AIA i 4/98-AIA), així com les previsions i propostes desenvolupades en el PRI sobre el qual va informar favorablement el Servei de Gestió Forestal, a excepció de la intervenció prevista en l'actual talús situat al sud del turó de la Talaia, l'estabilització del qual es durà a terme sense reculada de la cota superior afectada actualment per les activitats extractives.  
Tercera: si bé tant l'estudi d'impacte ambiental com el PRI estableixen que «l'objectiu bàsic de restauració de les parcel·les objecte d'aquest estudi és millorar la qualitat forestal dels terrenys afectats, per mitjà de la plantació d'espècies adequades en un entorn com el que es pretén intervindre, amb la creació prèvia d'un substrat edàfic apte per a l'arrelament i desenvolupament de la vegetació a introduir», caldrà afegir que també s'hauran de tindre en compte, en vistes a poder millorar la restauració i la qualitat ambiental del lloc, la possible disponibilitat de millors tècniques disponibles i els principis de conservació del patrimoni natural geològic que propugna la Llei 42/2007, del patrimoni natural i de la biodiversitat.  
Quarta: seguint la primera de les propostes que realitza el programa de vigilància ambiental (pàgina 217, epígraf 6.1 de l'estudi d'impacte ambiental tramitat), igual que la condició huitena de la DIA de 7 de maig de 1999, el promotor queda obligat a presentar anualment davant aquesta direcció general, un document de seguiment ambiental o informe ambiental, en els quals, atenent les consideracions ambientals de la part expositiva d'aquesta DIA i els principis mencionats en la precedent condició tercera, podrà plantejar i proposar modificacions i millores en vistes a una restauració hidrològicament i estructuralment més estable, i alhora més apropiada des del punt de vista de la conservació del patrimoni natural geològic.  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució no es pot interposar recurs, per ser un acte de tràmit que no esgota la via administrativa ni produeix indefensió. Tot això sense perjudici de poder exercir les accions que en defensa dels seus interessos estimen oportú.  
  
  
Quart  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, de conformitat amb l'article 5 de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, i l'article 28 del seu reglament (Decret 162/90).  
  
Cinqué  
La vigència de la present declaració d'impacte ambiental serà la prevista i regulada en l'article 43 de la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental,de l'Estat.  
  
Annex I a la DIA exp. 18/12-AIA. Coordenades UTM (ED50) del perímetre d'Ampliació a Remedios núm. 1.162-bis segons projecte d'explotació (revisió agost de 2013)  
Annex II a la DIA exp. 18-12-AIA. Ampliació a Remedios núm. 1.162 bis (Pla topogràfic. Escala original 1:2.000 annex de l'estudi d'impacte ambiental de data 03.08.2018)  
València, 10 de desembre de 2018.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 20 de febrer de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8521, del 03-04-2019 (2019/2150)

RESOLUCIÓN de 20 de febrero de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 18/12-AIA Alpuente.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8521

Fecha DOGV
:   03-04-2019

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2019/2150

CVE


Fecha del documento
:   20-02-2019

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [Alpuente](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 20 de febrero de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 18/12-AIA Alpuente. [2019/2150]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 18/12-AIA Alpuente.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 18/2012-AIA.  
Promotor: Watts Blake Bearne España, SA (inicial) y Caoliníferas Cerrillo, SL (final).  
Autoridad sustantiva: Sección de Minas (Servicio Territorial de Industria y Energía).  
Expediente sustantivo: MIVARI/2009/163/46.  
Objeto del proyecto: Explotación minera Ampliación a Remedios núm. 1.162-Bis.  
Situación: parcelas 198 y otras\*, del polígono 14. MUP número V041.  
Localización: término municipal de Alpuente.  
\*parte de las parcelas: 198, 201, 202, 205, 211, 212 y 217.  
  
Descripción del proyecto  
De acuerdo con la documentación aportada en formato digital (en septiembre de 2013) el proyecto tiene por objeto ampliar la explotación minera que ya había sido objeto de una DIA, en fecha 7 de mayo de 1999 y que fue emitida con carácter favorable pero sujeta a ocho condiciones, teniendo por objeto el conjunto de los expedientes ambientales 170/97-AIA y 4/98-AIA, que eran, a su vez, la agrupación de diferentes derechos minero en un mismo proyecto de explotación.  
La documentación aportada en septiembre de 2013 consta de proyecto de explotación (revisión.08.2013), estudio de impacto ambiental y anexo patrimonial (ambos con versión marzo de 2011) y plan de restauración integral (versión junio de 2010).  
La superficie de ampliación solicitada, con un perímetro de 1.434 m, adopta la forma de un cuarto de luna situado en el extremo sud-occidental y cotas altas del anterior perímetro de explotación. En el anexo I se recoge la tabla con la definición del perímetro afectado en coordenadas UTM (ED50).  
Los materiales objeto de explotación son la arcillas y arenas caoliníferas del Cretácico inferior, Albiense Superior-Cenomaniene.  
La propuesta inicial de ampliación abarca una superficie total de 3,3 ha desarrollándose en tres fases:  
- La fase I prevé la continuación de los trabajos en el último frente de explotación (oeste) y supondría una ocupación de unos 6.479 m² con una duración de 3 años y un volumen de 511.000 m³ distribuidos en:  
Arenas caoliníferas: 157.717 m³b (340.669 t).  
Arcillas: 143.719 m³b (329.116 t).  
Estéril: 209.516 m³b (de los cuales 4.266 m³b son de cobertera) que se emplearán en su totalidad en el relleno de las antiguas zonas de extracción situada al sur de la concesión.  
- La fase II supondrá el agotamiento de las reservas y por tanto la finalización de los trabajos de extracción de mineral ocupando una superficie de 18.039 m² con una duración de 3 años. El movimiento de tierras ascendería a de 513.000 m³ distribuidos en:  
Arenas caoliníferas: 149.509 m³b (322.939 t).  
Arcillas: 152.380 m³b (348.950 t).  
Estéril: 211.399 m³b (de los que 7.039 serían de cobertera) que se prevé emplear en el apoyo del talud norte para evitar inestabilidades geotécnicas a largo plazo.  
- La fase III, acometerá exclusivamente labores de estabilización de los frentes de la mina y de restauración, ocupando los restantes 8.509 m² para el retranqueo del frente norte y cargará material estéril procedente de las plataformas de pilas para la finalización del contrafuerte de este talud. El movimiento de tierras a realizar será:  
Retranqueo del frente norte: 34.196 m³b (según estudio de impacto ambiental y 27.357 m³b según proyecto).  
Carga de estéril de escombreras: 106.487) m³s  
Se prevé una duración de un año para las labores mineras asociadas al proceso productivo.  
El ratio estéril/mineral resultante es de 0,33 m³/t. El material estéril, que ocupará un volumen esponjado de aproximadamente un 25 % más que en banco, será utilizado en el relleno y remodelado de algunas zonas autorizadas actualmente para la mejora de la restauración, resultando que el conjunto de terrenos incluidos en el plan de restauración integral suma un total de 196.885 m².  
El plan de restauración incluye la modificación de la morfología del talud de la zona norte para respetar el perímetro de protección del yacimiento arqueológico de la Atalaya establecido en el Plan General de Ordenación Urbana de Alpuente en 50 metros, ya que la concesión autorizada se situaba a 30 metros del vértice geodésico.  
El diseño final planteado para las nuevas áreas extractivas se alcanzará directamente del proceso extractivo evitando un desdoblamiento y remodelado posterior de los bancos de explotación.  
La ampliación de corta contemplada en el proyecto de ampliación no precisa de nuevas escombreras ni nuevos huecos donde depositar el material por lo que no se altera el programa de restauración morfológica que se viene realizando en los últimos años. El material estéril generado se emplazará definitivamente en el relleno del hueco al sureste de la explotación y en otras áreas de la zona ya autorizadas, por lo que no serán necesarios acopios intermedios y tanto el movimiento de estos materiales como la remoción de los materiales acopiados en las plataformas actualmente se incluye en el proceso extractivo.  
El método empleado en esa explotación es el de corta a cielo abierto con banqueo descendente de 5 metros con bermas entre 2,5 a 3 metros de anchura y ángulo variable en función de las litologías del frente y de la tectónica.  
No existen en el ámbito de la explotación instalaciones fijas ni industriales del tratamiento del mineral, limitándose a los aseos y vestuarios portátiles. El agua para riego de pistas y para los aseos se obtiene de una cisterna agrícola y las aguas negras se llevan a un conjunto séptico. La corriente eléctrica se obtiene de un grupo electrógeno accionado por motor diésel de 20 Kw y el combustible se almacena en depósitos homologados transportables que cuentan con cubeto en la base para evitar derrames y están protegidos mediante malla metálica.  
El examen de alternativas apunta como posibles áreas de ampliación los terrenos situados dentro de la concesión colindantes con la corta actual. También analiza las alternativas del método de explotación y del sistema de arranque optando por el método a cielo abierto y por el arranque con pala con carácter general y con explosivos puntualmente cuando el material es competente (montera caliza).  
En la documentación presentada se indica que de las 3,3 ha que abarca el perímetro de ampliación cabe destacar aquellas sobre las que no se intervendrán como las pistas y los taludes de la zona norte que dada su excesiva pendiente no podrán ser restauradas. La intervención por lo tanto se llevará a cabo sobre las 2,9 ha cuya revegetación está programada y además las 15.5 hectáreas dentro del perímetro autorizado actualmente que también serán objeto de restauración, sumando un total de 18,43 ha. a revegetar. En el plan de restauración integral se detallan las características de cada una de las zonas a restaurar y revegetar, asi como el cronograma de evolución de las labores de explotación-restauración tanto de la ampliación como del total del hueco extractivo.  
Modificación del proyecto  
El 21 de septiembre de 2018 se recibe del órgano sustantivo el anexo del estudio de impacto ambiental presentado por el promotor en el que se reduce el ámbito de la ampliación a 8.247 m² con la documentación gráfica correspondiente a los planos de planta sobre topográfico y sobre ortofoto y los perfiles transversales.  
También se incluye en la documentación la propuesta de actuación respecto al deslizamiento ocurrido en un sector ya restaurado del frente suroeste del hueco central de explotación.  
Se adjunta en el anexo II el plano topográfico en el que se grafía la superficie de ampliación inicialmente propuesta (línea azul), la superficie de ampliación reducida (línea roja) cuyo perímetro queda definido en la tabla de vértices (UTM ETRS 89).  
Tramitación administrativa y consideraciones ambientales  
En fecha 23 de febrero de 2012 el Servicio Territorial de Energía (STE) remitió el correspondiente estudio de impacto ambiental, haciendo notar que éste contenía el documento de síntesis y la descripción del proyecto de explotación ajustado al reglamento general de normas básicas de seguridad minera en cuanto al diseño de la explotación (alturas de bancos, bermas, pendientes [...]). Adjuntaba también un cuadernillo anejo al estudio de impacto ambiental, que lleva por título «proyecto de ampliación de explotación-anexo patrimonial» y que es un duplicado de contenidos ya incluidos en el estudio de impacto ambiental. Asimismo, adjuntaba copia de los cuatro informes favorables siguientes: uno del Servicio de Gestión Forestal, de fecha 18 de octubre de 2010, que informa el plan de restauración integral; otro de la Conselleria de Cultura y Deportes, de fecha 6 de junio de 2011, respecto al patrimonio cultural valenciano; un tercero de la Confederación Hidrográfica del Júcar, de fecha 14 de septiembre de 2009, y el cuarto de compatibilidad urbanística, emitido por el Ayuntamiento de Alpuente, en fecha 16 de noviembre de 2010.  
El estudio de impacto ambiental fue sometido al trámite de información pública mediante anuncio publicado en el DOGV núm. 6.668, de fecha 12 de diciembre de 2011, sin que se presentaran alegaciones dentro del plazo previsto de 30 días hábiles, según certifica el jefe del citado STE en su oficio de remisión.  
El 14 de junio de 2013 se solicita informe al Servicio de Vida Silvestre de la Dirección General de Medio Natural en relación con la valoración de repercusiones sobre la Red Natura 2.000, recibiendo respuesta el 23 de julio de 2013. la valoración preliminar de repercusiones sobre Red Natura 2.000 considera que de la ejecución del proyecto no se derivarán efectos apreciables y por tanto que no es necesario someter el proyecto a una evaluación detallada de los efectos sobre la Red Natura 2.000.  
En fecha 24 de septiembre de 2013 llegó al órgano ambiental un nuevo escrito del órgano sustantivo en el que, dando respuesta a un escrito de requerimiento de aquel (20.06.2013), aporta en formato digital (en un CD) documentación complementaria: Estudio de impacto ambiental (de marzo de 2011), plan de restauración integral (de junio de 2010) y proyecto de explotación que consta de «proyecto de ampliación de la corta final» (agosto 2013) y planos.  
En fecha 30 de enero de 2015, el jefe del STE reiteró el contenido de la documentación anteriormente aportada para la continuación de la preceptiva declaración de impacto ambiental.  
En fecha 15 de abril de 2015 se solicitó al Servicio Territorial de Medio Ambiente la revisión técnica del expediente y la emisión de informe a efectos de la evaluación ambiental del expediente. Por la misma época (13 de mayo y 15.06.2015) el órgano minero reiteró la petición de resolución del expediente ambiental.  
En fecha 14 de febrero de 2017, el Servicio Territorial de Medio Ambiente remitió informe-propuesta de resolución del expediente, tras haber estado repasando y tratando con las empresas promotoras y con la Sección de Minas los antecedentes de la explotación, el cumplimiento relativo de la DIA de 7 de mayo de 1999, los sucesivos cambios de titularidad de la explotación y de los derechos mineros, la evolución de los criterios de restauración por la introducción en el mercado de nuevas técnicas disponibles para la restauración minera de este tipo de explotaciones de arcillas y arenas caoliníferas; los elementos y valores de tipo geológico y de geodiversidad puestos al descubierto por la explotación minera, y la importancia del patrimonio geológico que propugna la Ley 42/2007, del patrimonio natural y de la biodiversidad. No obstante, repasando con detenimiento el nuevo límite de explotación planteado en el proyecto (sector suroeste) se pudo comprobar que si bien ste se hallaba a cota inferior a la del collado existente entre la loma de La Gila y la de Las Eras, afectaba la vertiente opuesta al mismo (vertiente oeste), originando en consecuencia un sensible aumento del impacto visual generado por la explotación minera cuando esta es observada desde el oeste (desde el entorno de la aldea de Las Eras y carretera CV-345). Este es un aspecto que no había sido contemplado en el estudio de impacto ambiental tramitado.  
En fecha 30 de noviembre de 2017 se remitió al promotor, Caoliníferas Cerrillo, SL, y al STE escrito de requerimiento para que se procediera a revisar y reconsiderar el problema ambiental derivado del límite de la explotación proyectada en dicho sector oeste, no solo por el hecho de aumentar el potencial impacto visual de la explotación, sino también por haber sido detectadas, dentro del sector de la ampliación propuesta, diversas grietas indicativas de una clara situación de inestabilidad geotécnica.  
En fecha 20 de marzo de 2018, la parte promotora presenta una primera propuesta de modificación del límite de explotación en el citado sector suroeste, pero en este ínterin se observó que justo a continuación de este sector (y hacia el sur) se había producido un gran deslizamiento de ladera afectando una zona abancalada que ya había sido objeto de restauración mediante banqueo y la revegetación previstos. El 23 de marzo de 2018 se le remite al promotor un informe dando cuenta de todas estas desviaciones respecto a las previsiones del estudio de impacto ambiental tramitado.  
Entre el 18 de abril de 2018 y el 15 de junio de 2018 tienen lugar diversas reuniones de trabajo y presentaciones de propuestas planteadas por el promotor, que serán sucesivamente informadas por el órgano ambiental, con participación del órgano forestal. En la última de estas fechas, el Servicio Territorial de Industria y Energía (STIE; antes STE) remitió la documentación formal aportada por el promotor a fin de adecuar su petición a los límites de explotación planteados en dichas reuniones. En fecha 10 de julio de 2018, es remitida la citada documentación al Servicio Territorial de Medio Ambiente, que informa al respecto sugiriendo algunos cambios y precisiones.  
Finalmente, el 21 de septiembre de 2018, el STIE remite un anexo al estudio de impacto ambiental donde son atendidas y detalladas todas las cuestiones planteadas hasta la fecha. Este anexo es remitido al Servicio Territorial de Medio Ambiente en 1 de octubre de 2018, quien lo informa favorablemente.  
A continuación se resumen los principales aspectos que, de acuerdo con el proceso de evaluación descrito, motivan los condicionantes ambientales incluidos en la parte dispositiva de la presente resolución:  
En primer término el perímetro del límite oeste de la franja de explotación solicitada se desplazará hacia el este al menos 55 m en la horizontal, quedando a una cota aproximada de 1.090 m de altitud. Este retranqueo (delimitado gráficamente en los planos de acurdo con la tabla de vértices georrefenciada en ETRS 89, del anexo de fecha 3 de agosto de 2018, al estudio de impacto ambiental) supone una reducción de la superficie inicialmente solicitada hasta 8.247 m². El objeto de esta notable reducción responde tanto a la necesidad de reducir el impacto visual desde el sector occidental como a la reducir el potencial riesgo de deslizamiento de ladera en este sector.  
En el anexo de afección patrimonial se asumen las medidas correctoras a aplicar en el desarrollo de la actividad extractivas emitidas por el jefe de Servicio de Patrimonio Arquitectónico y Medioambiental sobre el documento de la prospección arqueológica realizada, que consisten en el seguimiento arqueológico en el ámbito del yacimiento de la Atalaya; balizamiento del yacimiento; adecuación del perímetro de explotación al perímetro propuesto y la documentación en las fichas normalizadas de los elementos etnológicos hallados (una corraliza, una barraca y dos cisternas para riego).  
Las cisternas de riego, considerados como elementos etnológicos de acuerdo con la prospección arqueológica, se sitúan colindantes con el perímetro de ampliación considerado ambientalmente aceptable y en sus proximidades (entorno a unos 50 metros al norte) de acuerdo con la información cartografica del visor del Instituto Cartográfico Valenciano la fuente de los Almagreros (actualmente seca pero que sirvió en su día para el abastecimiento de las cisternas). Con objeto de garantizar la preservación de los elementos etnológicos y también que las labores no sobrepasan la superficie que puede ser afectada por la actividad extractiva, se balizaran el perímetro de ampliación de acuerdo con los vértices (UTM ETRS 89) incluidos en el anexo del estudio de impacto ambiental de 3 de agosto de 2018.  
El informe de febrero de 2017, del Servicio Territorial de Medio Ambiente, pone de relieve la singularidad y el valor patrimonial del afloramiento geológico puesto al descubierto por esta explotación minera, donde queda expuesta una serie estratigráfica del Cretácico inferior, fundamentalmente formada por materiales detríticos, que representa cierta diversidad de facies y de ambientes geológicos continentales, hasta llegar a los ambientes marinos del Cretácico superior. Además de las buenas condiciones de observación de la serie y de sus estructuras sedimentarias, queda destacada también la presencia de estructuras tectónicas que le confieren un valor añadido extraordinario al conjunto.  
Por otra parte, frente al tradicional criterio de rellenar y tapar los huecos mineros con residuos estériles y tierras, lo que origina muchas veces situaciones de inestabilidad y erosionabilidad, se puede optar actualmente por técnicas y criterios de restauración geomorfológica basados no ya exclusivamente en el relleno, sino en el objetivo de reproducir modelos naturales más equilibrados y estables a partir del cambio topográfico producido por la explotación minera.  
La compatibilidad entre una restauración geomorfológica y la opción de poder mostrar y poner en valor el patrimonio natural geológico descubierto por la explotación minera es posible y viable y se alinea con los principios que propugna la Ley 42/2007 en favor del patrimonio natural y la Geodiversidad.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos para los cuales resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, según se desprende del anexo I (apartado 3.c.c1) del Reglamento que desarrolla la Ley 2/1989, de la Generalitat Valenciana, de impacto ambiental, aprobado mediante los decretos 162/1990 y 32/2006, del Consell.  
El expediente ha sido tramitado de acuerdo con las disposiciones de la Ley 2/1989, de impacto ambiental, y de su reglamento, así como las demás disposiciones que resultan de aplicación.  
El Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, aprobado por el Decreto 158/2015, del Consell, otorga a la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental las funciones en materia de evaluación ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente.  
  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, la ampliación de la actividad extractiva en el ámbito de la concesión minera «Ampliación a Remedios» núm. 1.162-Bis, en el término municipal de Alpuente, siempre que se ajuste a los condicionantes establecidos en el apartado segundo y sin perjuicio de las autorizaciones sectoriales que resulten de aplicación, y en particular de la licencia ambiental y la ocupación de monte público.  
  
Segundo  
Establecer como condiciones de la presente declaración de impacto ambiental las cuatro siguientes:  
Primera: con carácter previo a la autorización se modificará el proyecto de explotación y el plan de restauración integral ajustándolo a la superficie de ampliación (8.247 m² y la morfología final grafiada en el anexo del estudio de impacto ambiental remitido a este órgano ambiental el 3 de agosto de 2018 (véase anexo II de la resolución), así como la propuesta de actuación del deslizamiento situado en el frente suroeste del hueco de explotación.  
Asimismo y con carácter previo al inicio de las labores de explotación se balizará sobre el terreno el perímetro de ampliación con el fin de que las labores extractivas no sobrepasen el limite autorizado y se preserven los elementos etnológicos colindantes (cisternas de riego).  
Segunda: con carácter general y en lo que no contravenga al contenido de la presente DIA seguirán siendo válidas las ocho condiciones de la DIA de fecha 7 de mayo de 1999 (expedientes 170/97-AIA y 4/98-AIA), así como las previsiones y propuestas desarrolladas en el PRI informado favorablemente por el Servicio de Gestión Forestal, con excepción de la intervención prevista en el actual talud situado al sur del cerro de la Atalaya, cuya estabilización se llevará a cabo sin retranqueo de la cota superior afectada actualmente por las actividades extractivas.  
Tercera: si bien tanto el estudio de impacto ambiental como el PRI establecen que «el objetivo básico de restauración de las parcelas objeto de este estudio es mejorar la calidad forestal de los terrenos afectados, por medio de la plantación de especies adecuadas en un entorno como el que se pretende intervenir, con previa creación de un substrato edáfico apto para el enraizado y desarrollo de la vegetación a introducir», habrá que añadir que también se deberán tener en cuenta, en vistas a poder mejorar la restauración y la calidad ambiental del lugar, la posible disponibilidad de «mejores técnicas disponibles» y los principios de conservación del patrimonio natural geológico que propugna la Ley 42/2007, del patrimonio natural y de la biodiversidad.  
Cuarta: siguiendo la primera de las propuestas que realiza el programa de vigilancia ambiental (página 217, epígrafe 6.1 del estudio de impacto ambiental tramitado), al igual que la condición octava de la DIA de 7 de mayo de 1999, el promotor queda obligado a presentar anualmente ante esta dirección general, un documento de seguimiento ambiental o informe ambiental, en los que, atendiendo las consideraciones ambientales de la parte expositiva de esta DIA y los principios citados en la precedente condición tercera, podrá plantear y proponer modificaciones y mejoras en vistas a una restauración hidrológica y estructural mente más estable, y a la vez más apropiada desde el punto de vista de la conservación del patrimonio natural geológico.  
  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución no cabe plantear recurso, al ser un acto de trámite que no agota la vía administrativa ni produce indefensión. Todo ello sin perjuicio de poder ejercer las acciones que en defensa de sus intereses estimen oportuno.  
  
Cuarto  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, de conformidad con el artículo 5 de la Ley 2/1989, de impacto ambiental, y el artículo 28 de su reglamento (Decreto 162/90).  
  
Quinto  
La vigencia de la presente declaración de impacto ambiental será la prevista y regulada en el artículo 43 de la Ley 21/2013, de evaluación ambiental, del Estado.  
  
Anexo I a la DIA expte 18/12-AIA. Coordenadas UTM (ED50) del perímetro de ampliación a Remedios núm. 1.162-bis según proyecto de explotación (revision agosto de 2013)  
Anexo II a la DIA exp. 18-12-AIA. Ampliación a Remedios núm. 1.162 bis (Plano topográfico. Escala original 1:2.000 anexo del estudio de impacto ambiental de fecha 03.08.2018)  
València, 10 de diciembre de 2018.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 20 de febrero de 2019.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML