Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9181, del 24-09-2021 (2021/9315)

RESOLUCIÓ de 15 de setembre de 2021, de la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 92/20-AIA Ayora.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9181

Data del DOGV
:   24-09-2021

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2021/9315

CVE


Data del document
:   15-09-2021

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Ayora](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 15 de setembre de 2021, de la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 92/20-AIA Ayora.  
 [2021/9315]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, que estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 92/20-AIA Ayora.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 92-2020-AIA.  
Títol: Instal·lació de reg localitzat per a reg de 85 ha de cultius herbacis en la finca Casa Juan Murcia.  
Promotor: División de Inversiones Agrícolas y Ganaderas, SL.  
Òrgan substantiu: Ajuntament d'Ayora.  
Localització: parcel·la 2, subparcel·les a i k del polígon 73 d'Ayora (València).  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte és la posada en regadiu de 84 ha en les subparcel·les a i k de la parcel·la 2 del polígon 73 d'Ayora (València) en el paratge conegut com a finca Casa Juan Murcia d'Ayora (València). Aquestes subparcel·les estan actualment dedicades al cultiu de cereal i no està prevista la modificació dels cultius existents.  
L'origen de l'aigua per a la posada en reg s'extraurà d'un pou situat en la parcel·la 4 del polígon 66 sobre el qual s'ha sol·licitat un augment de la concessió, i l'objectiu de la qual és, a més de posar en regadiu 84 ha, el proveïment d'una granja porcina existent sobre la qual s'està tramitant un canvi d'orientació productiva (expedient 4-2017-AIA).  
  
Per al reg de les parcel·les s'han sol·licitat 292.315 m³ a l'any, cabals que es considera que cobriran les necessitats del cultiu cerealista amb les condicions climàtiques d'Ayora.  
Les instal·lacions amb què compta el promotor són:  
Sondatge equipat amb bomba submergida.  
Instal·lació fotovoltaica per al subministrament d'energia.  
Conducció d'impulsió sondatge-bassa de PVC de 200 mm de diàmetre.  
Bassa de 18.000 m³.  
Canonada de connexió sondatge-depòsit d'aigua per a la granja existent.  
Per a la posada en reg de les subparcel·les assenyalades, es realitzaran les instal·lacions següents:  
- Conducció de transport de 1.075 m des de la bassa existent al futur capçal de reg.  
- Construcció de nau de 6 x 5 m en la subparcel·la 2i del polígon 73 que albergarà el capçal de reg.  
- Xarxa de distribució que parteix des del capçal de reg i es ramifica per les dues subparcel·les a regar fins a arribar als sectors de reg. Les conduccions aniran enterrades, seran de PVC i tindran una longitud total de 4.443 metres i diàmetres de 160, 200 i 250 mm.  
- La zona a regar es dividirà en 20 sectors. Cada sector es dividirà en 3-4 subsectors de reg. En cada subsector s'instal·la la xarxa terciària des de la qual parteixen els laterals de degoteig. Aquesta xarxa es construirà per mitjà de canonades de PVC de diferents diàmetres, amb una longitud total de 9.720 m.  
Els laterals de degoteig o canonades portadegotadors s'instal·laran mitjançant maquinària específica i contindran els degotadors integrats en la mateixa canonada. En total s'instal·laran més de 1.200 km de canonades portadegotadors.  
- Instal·lació d'automatismes i centre de control.  
  
Tramitació administrativa  
Antecedents: el 27 de setembre de 2019, l'Ajuntament d'Ayora remet una sol·licitud d'informe sobre els efectes significatius del projecte de la transformació de 85 ha en regadiu i aporta estudi d'impacte ambiental de concessió d'aigües subterrànies a la Casa Juan Murcia, i s'obri l'expedient de consulta 144-2019-AMB.  
  
Mitjançant l'informe de 26 de desembre de 2019, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental emet un informe en què s'indica, entre altres, que «(?) el projecte que està sotmés a avaluació d'impacte ambiental és la transformació de secà en regadiu que inclou una concessió d'aigües, per la qual cosa tant el projecte com l'estudi d'impacte ambiental han de centrar la seua anàlisi en les repercussions d'aquesta transformació. En el projecte i com una part integrant d'aquest s'analitzaran les repercussions de l'extracció d'aigua en el medi ambient (?)».  
El 18 de novembre de 2020 té entrada en aquest òrgan ambiental, procedent de l'òrgan substantiu, documentació del projecte de transformació de secà en regadiu per a la seua valoració ambiental, i s'obri l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
  
El projecte consisteix en una transformació de secà en regadiu en una superfície superior a 10 ha en l'àmbit de Xarxa Natura 2000, projecte inclòs en l'annex I, grup 9 a) 3r de la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental, i per això subjecta a tramitació ordinària corresponent a l'òrgan substantiu la realització del tràmit d'informació pública i consulta establits en l'esmentada llei, amb la tramitació i els resultats següents:  
- El 20 d'agost de 2019 es va sotmetre a informació pública el projecte i l'estudi d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana. Simultàniament, l'òrgan substantiu va sol·licitar informe als organismes següents:  
- Servei Territorial de Medi Ambient de València.  
- Servei de Patrimoni.  
- Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat.  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
- Servei de Vida Silvestre.  
Resultat del tràmit d'informació pública i consultes:  
- Informe favorable de 19 d'octubre de 2020, de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, en el qual es destaca l'existència en l'àrea d'actuació de trinxeres de la guerra civil que tindrien la consideració de bé de rellevància local, per la qual cosa hauran de ser documentades adequadament, incloses en la secció segona de l'inventari general del patrimoni cultural valencià i tutelades en el catàleg de proteccions de l'Ajuntament d'Ayora a l'efecte de la seua protecció.  
Com a element etnogràfic destaca un aljub pròxim al traçat de les canonades projectades. Com a mesura preventiva haurà d'abalisar-se l'aljub per a evitar-ne afeccions.  
- Informe favorable de l'Oficina de Planificació Hidrològica de 13 de novembre de 2017 per a reg per aspersió de 85 hectàrees de cereals, amb un cabal de 292.315 m³/any.  
- Valoració preliminar de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000 (ZEPA Meca, Mugrón, San Benito), de la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, de la qual s'extrau el següent:  
«Després de l'execució de les obres previstes en el projecte, es mantindrà l'actual explotació agrícola dedicada a cultius d'herbàcies, però complementada amb 85 ha en les quals podran aplicar-se regs.  
L'informe prossegueix indicant que la ZEPA està destinada principalment a la protecció dels ocells esteparis i en destaca la presència de ganga ortega, sisó i xoriguer petit, i també rapinyaires com ara l'àguila marcenca, àguila reial, àguila calçada, falcó pelegrí i gran duc. Destaca, així mateix, la presència de gralla de bec rogenc i cuablanc.  
«Aquesta ZEPA està inclosa en l'àmbit de la Resolució de 22 de desembre de 2005, del conseller de Territori i Habitatge, per la qual s'aprova el Pla d'acció per a la conservació de les aus de les estepes cerealistes de la Comunitat Valenciana, l'objectiu final de la qual (art. 1.1) «és evitar l'extinció d'ocells de les estepes cerealistes, possibilitar-ne la recuperació demogràfica, ampliar-ne la distribució i garantir la conservació futura del seu hàbitat. El pla se centra en la conservació del xoriguer petit (Falque naumanni), sisó (Tetrax tetrax), pioc salvatge comú (Otis tarda), ganga ortega (Pterocles orientalis) i ganga ibèrica (Pterocles alchata), i dels seus hàbitats (art. 1.2).»»  
El pla d'acció preveu mesures encaminades al seguiment, vigilància i millora de les poblacions d'aquests ocells esteparis, la minimització de l'impacte de línies elèctriques i la protecció d'àrees de cria. A aquest efecte, l'article 2.4.a del pla especifica que «en les àrees de cria dels ocells esteparis s'adoptaran mesures encaminades a la conservació d'hàbitats de les estepes i pseudoestepes, a través d'una gestió adequada i la promoció i el manteniment de pràctiques agràries tradicionals.»  
A més, actualment està en procés de tramitació l'esborrany de la norma de gestió de la ZEPA. Segons l'apartat de zonificació de l'esmentat esborrany, a efectes normatius i de gestió s'estableixen sis categories (zona A, zona B, zona C, zona D, zona V i zona perifèrica de protecció). Comprovada la localització del projecte en el visor cartogràfic, es comprova que està situat en la zona A, és a dir, zones crítiques per a la conservació dels ocells esteparis. Inclou cultius cerealistes extensos, interconnectats entre si i coincidents amb la distribució dels ocells esteparis següents: xoriguer petit, sisó, pioc salvatge, ganga ibèrica i ganga ortega.  
Consultat el banc de dades de biodiversitat de la Comunitat Valenciana (BDBCV) i realitzat l'informe de les quadrícules UTM 1 x 1, apareixen en la zona les espècies protegides següents:  
Ganga ortega (Pterocles orientalis). Catàleg valencià de fauna amenaçada. Vulnerable.  
Sisó (Tetrax tetrax). Catàleg valencià de fauna amenaçada. Vulnerable.  
Pioc salvatge (Otis tarda). Catàleg valencià de fauna amenaçada. Vulnerable.  
Consultada la cartografia interna (escala 1.50.000), s'observa que en la zona de l'actuació no es troben hàbitats d'interés comunitari.  
  
(?) en l'àmbit del projecte són presents àrees d'interés per a la conservació de la natura, inclosa en la Xarxa Natura 2000; no obstant això, aquestes àrees no és previsible que resulten afectades de manera negativa.  
En les mateixes quadricules 1 x 1 objecte del projecte hi ha constància de dades de reproducció de les espècies abans esmentades. Aquestes espècies crien en el sòl, per la qual cosa la possible afecció seria durant la fase d'execució del projecte, per això els treballs s'hauran de realitzar fora de l'època de reproducció (abril-juny).  
Atés que l'actuació no pretén un canvi de cultiu i la parcel·la continuarà amb el cultiu de cereal, no es produirà pèrdua d'hàbitat de reproducció d'aquestes espècies. Una vegada conclosa la fase d'execució del projecte no hi haurà afeccions.»  
L'informe finalitza considerant que el desenvolupament del projecte «no causarà afeccions negatives als espais naturals protegits ni a les seues espècies associades, sempre que els treballs no es realitzen entre abril i juny» (?).  
Al·legacions:  
Durant la fase d'informació pública van presentar-hi al·legacions l'Asociación para la Defensa del Patrimonio y Desarrollo de Alpera (ADDA), Ajuntament de Carcelén, Ajuntament d'Alpera, Veïns per Ayora, Associació Defensa del Patrimoni d'Ayora, Grup Municipal PSOE i persones físiques.  
El contingut de les al·legacions fa referència quasi íntegrament a la concessió de l'aigua per a usos ramaders tramitats davant l'òrgan de conca, tràmit que no és objecte de l'actual procediment.  
Per tant, únicament es resumiran les al·legacions que fan referència a la transformació de secà en regadiu i als efectes sobre la Xarxa Natura 2000.  
Cal assenyalar que encara que es considera en la valoració ambiental l'ús sostenible de l'aigua, tampoc és objecte de l'actual procediment valorar la viabilitat de la concessió d'aigua, no sotmesa a procediment ambiental, i és competència de l'òrgan de conca la consideració dels efectes significatius de la concessió, per la qual cosa tampoc es recolliran aspectes en aquest sentit que no estiguen relacionats amb el projecte.  
El contingut de les al·legacions és el que segueix:  
- Les xifres de demanda d'aigua han d'estudiar-se amb més seriositat.  
- No es considera adequada l'afirmació que no hi ha alternatives al projecte presentat perquè en conduiria a la inviabilitat. Entenen els al·legants que poden utilitzar-se dotacions molt inferiors per al reg i fins i tot prescindir del reg sol·licitat.  
- L'estudi d'impacte ambiental manca de rigor en considerar que no es preveuen impactes sobre la ZEPA Meca-Mugrón-San Benito. L'única mesura correctora que hi preveu és el compliment de la normativa vigent.  
- Els al·legants mostren els seus dubtes sobre el control en l'ús de l'aigua per a la disminució dels efectes sobre el descens del nivell freàtic.  
- La transformació en regadiu no generarà augment de la demanda de la mà d'obra.  
- No és cert que la posada en regadiu tinga efectes beneficiosos sobre la fauna, ja que l'aprofitament de l'aigua per la fauna es deriva de fugides en conduccions que no han de produir-se per a corregir l'excés en l'ús de l'aigua.  
- El regadiu produeix una nascència d'herbes més gran i amb això un increment en l'aplicació d'herbicides, amb la possible afecció a ocells que s'alimenten d'aquestes herbes.  
- L'Ajuntament d'Alpera no s'oposa a la transformació de secà en regadiu, però considera excessius els cabals sol·licitats, i considera suficients uns 2.000 m³/ha en lloc dels 3.439 m³/ha que destinaran a usos agraris.  
- L'estudi d'impacte ambiental omet el valor ecològic de la ZEPA.  
  
Abans d'efectuar un resum de la contestació a les al·legacions per part del promotor, cal indicar en primer lloc que el projecte objecte de procediment és la transformació de secà en regadiu i no la resta de projectes que per a la zona va proposar el promotor, per la qual cosa les al·legacions han de presentar-se en la tramitació dels projectes que corresponga. Malgrat això especificat, el promotor explica la gestió de purins que es realitzarà en la granja porcina existent en la mateixa finca i que serà objecte de valoració ambiental en l'expedient 4-2017-AIA.  
  
Aclarit aquest punt, es realitza un resum de les contestacions efectuades pel promotor als al·legants:  
Els dos projectes ramaders que es pretenia realitzar a Ayora van quedar abandonats, per la qual cosa, d'acord amb això, es va reduir el cabal inicialment sol·licitat a l'òrgan de conca. L'augment de cabals sol·licitats s'ajusta als valors del Reial decret 1/2016, pel qual s'aprova la revisió dels plans hidrològics.  
Si bé el municipi d'Alpera comparteix el mateix aqüífer que l'aigua que s'extraurà a Ayora, la sol·licitud de l'augment de l'aigua s'ha realitzat d'acord amb la legislació vigent i compta amb l'informe favorable de l'oficina de planificació hidrològica.  
Quant a les dotacions d'aigua sol·licitades i plasmades en el projecte de concessió, estan d'acord amb el pla hidrològic de la Demarcació Hidrogràfica del Xúquer. Aqueixes dotacions s'han corregit en funció de coeficients com ara l'eficiència del sistema de reg.  
L'estat quantitatiu de la massa d'aigua subterrània 080.138 Alpera-Carcelén és bona, per tant la sol·licitud realitzada compleix els paràmetres tècnics i legislatius vigents.  
Quant a l'afecció a la zona ZEPA Meca-Mugrón-San Benito, mantindre els camps de cereal o lleguminoses i mantindre els guarets, marges i rostollades tardorenques associats als camps de cereal afavoreix la presència dels ocells esteparis. La gran extensió dedicada al cereal en la finca afavoreix la recuperació dels ocells esteparis. Al llarg de tota l'extensió de la finca es disposa d'abeuradors i menjadores per a afavorir la fauna de la zona.  
L'execució del projecte no alterarà la qualitat de vida dels veïns ni causarà perjudici a l'entorn agrícola i mediambiental.  
Afeccions legals  
- Segons l'informe de compatibilitat urbanística de 16 de novembre de 2020, els terrenys sobre els quals pretén realitzar-se la transformació de secà en regadiu se situen en sòl no urbanitzable de protecció agrícola. Revisada la normativa urbanística, l'Ajuntament d'Ayora no ha trobat incompatibilitat del projecte amb la normativa i per això ha emés un informe favorable.  
- El projecte es realitzarà en l'àmbit d'espais naturals protegits Xarxa Natura 2000 ZEPA Meca-Mugrón-San Benito.  
Consideracions ambientals  
Es resumeixen els aspectes principals de l'estudi d'impacte ambiental (d'ara en avant EIA):  
En l'EIA s'han estudiat diverses alternatives. L'alternativa 0 (no actuar) es descarta. Considera l'estudi que l'abandó dels cultius per la falta de rendibilitat pot tindre com a conseqüència l'abandó de cultius, la modificació de l'hàbitat actual i la pèrdua de biodiversitat.  
  
S'han estudiat diverses alternatives de cultiu que han quedat descartades atesa la ubicació de les parcel·les a transformar en zona ZEPA, l'objectiu de la qual és la protecció dels ocells esteparis. També s'han plantejat alternatives al reg per aspersió inicialment proposat i s'ha optat pel reg localitzat subterrani que garanteix una millor eficiència de reg i requereix menor ús de fitosanitaris i herbicides.  
Pel que fa al subministrament de l'aigua a la xarxa, s'ha optat per mantindre el subministrament des de la bassa existent, atés que permet el reg per gravetat. Pel que fa a la ubicació de les infraestructures de reg (canonades i capçal), s'ha dissenyat la xarxa principal perquè vaja per camins sense afectar terreny forestal.  
Realitzada una anàlisi d'alternatives, l'EIA descriu les característiques generals del mitjà on es desenvoluparà el projecte:  
L'entorn on es realitzarà el projecte té un clima amb caràcters de continentalitat amb una pluviometria anual de 496 mm i evapotranspiració potencial de 744 mm, on predominen parcel·les de cultiu amb pendents molt suaus i substrat litològic amb presència de roques sedimentàries consolidades. La captació de la finca es troba en la Unitat Hidrogeològica de la Manxa Oriental, aqüífer Carcelén, subsistema d'Alpera. La qualitat de l'aigua és apta per a reg i presenta risc de salinització mitjà i risc d'alcalinització baix.  
El projecte es desenvoluparà en zona de mosaic amb alternança de sòl forestal i zones de cultiu i se situa a l'interior de la ZEPA Meca-Mugrón-San Benito. El projecte s'executarà en terres de cultiu, per la qual cosa no afectarà cap hàbitat present en la ZEPA. S'han localitzat en zones pròximes al projecte àrees de nidificació de pioc salvatge comú i ganga ortega.  
Pel que fa al patrimoni cultural, no s'han trobat dins de la finca elements amb valor patrimonial, destacant-ne les cases o masies i els ribassos de pedra.  
Identificació i valoració d'impactes. Establiment de mesures protectores i correctores.  
Durant la fase d'obres, el trànsit de vehicles, el transport de materials, els moviments de terres i les obres de construcció causaran compactació del terreny, producció de pols, sorolls i gasos contaminants, desplaçament de la fauna, ocupació temporal de camins, generació de residus. Aquests efectes desapareixeran una vegada finalitzades les obres.  
Per a minimitzar els efectes sobre el medi ambient, en el cas que es detecte un excés en la producció de pols, s'hauran d'aplicar regs sobre les superfícies afectades. Els motors de la maquinària d'obra es regularan de manera que complisquen els límits d'emissió establits en la legislació i el manteniment de la maquinària s'haurà de realitza en taller autoritzat.  
D'altra banda i pel que fa a la zona forestal que limita amb la zona d'obres i de cultiu, s'evitaran afeccions mitjançant la prohibició del trànsit de maquinària per aquestes zones.  
Els residus es portaran a un punt net dins de la mateixa obra en terreny antropitzat, on se situaran els contenidors per a la recollida selectiva de residus. Els residus perillosos es gestionaran d'acord amb la legislació vigent en la matèria.  
Una vegada finalitzades les obres, els terrenys agrícoles que hagen quedat compactats es llauraran per a millorar la seua estructura.  
Per a evitar efectes sobre els ocells esteparis, les obres no es podran realitzar durant el període de nidificació dels ocells (des del 15 de març fins al 15 de juny). Durant el període d'obres i com a mesura de protecció d'ocells, es taparan els extrems de les canonades, es minimitzarà la longitud dels trams amb rases obertes i es conformaran els extrems de les rases amb talussos suaus per a permetre l'eixida d'animals atrapats.  
  
Durant la fase d'explotació, el consum de recursos hídrics, la realització de labors agrícoles, l'augment dels consums energètics, l'augment de mà d'obra i la presència de les instal·lacions de reg seran les accions del projecte que poden causar efectes ambientals significatius.  
L'increment del consum de recursos hídrics suposarà un impacte negatiu sobre l'estat dels aqüífers encara que valorat d'escassa magnitud atés que l'aqüífer es troba en bon estat, els cultius que es regaran són extensius, per la qual cosa no requereixen elevats volums d'aigua, i l'aigua que s'emprarà en el reg s'haurà d'ajustar als cabals concedits i aplicar-se amb la màxima eficiència. Aquesta eficiència s'obtindrà a través de la utilització de sondes d'humitat i ajustant la dosi de reg a les dades meteorològiques. La instal·lació d'un sistema de telecontrol permetrà controlar els volums d'aigües extrets del sondatge.  
  
L'aplicació de la fertirrigació pot suposar un impacte negatiu sobre l'aigua subterrània i el subsol. El sistema que s'utilitzarà incorpora sistemes automatitzats i permetrà realitzar un control de l'adobament subministrat i una major eficàcia en la seua aplicació, que reduirà les pèrdues i el risc de contaminació d'aqüífers.  
D'altra banda, en el cas de produir-se vessaments dels productes utilitzats en la fertirrigació, pot produir-se contaminació de sòl i aigües, per la qual cosa s'extremarà la cura en la manipulació dels productes i es revisarà diàriament l'estat de la instal·lació de l'adobament corregint qualsevol avaria o fugida.  
El funcionament dels equips de bombament incrementarà el consum energètic. Com a mesura correctora es procedirà a la utilització d'energia procedent de la instal·lació fotovoltaica existent.  
No es considera que les instal·lacions de reg generen un impacte en el medi perceptiu rellevant, pel fet que la major part de les infraestructures estan enterrades i el capçal de reg se situa als voltants de la Casa Blanca, en terreny amb altres construccions.  
No s'han detectat aspectes del projecte que puguen resultar afectats per algun succés catastròfic o la possibilitat que algun succés puga, a causa de la realització del projecte, generar efectes sobre el medi, sobre tercers o sobre infraestructures. No obstant això, pel fet que tots els treballs s'executaran en les proximitats de terrenys forestals s'hauran de complir les normes establides en el Decret 7/2004, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució de les obres que es realitzen en terreny forestal o als seus voltants. A més, durant la realització dels treballs que puga suposar risc d'incendi, es disposarà d'operari amb motxilla extintora d'aigua per al control d'espurnes que puguen sorgir de la maquinària i evitar així conats d'incendi.  
  
Com a efectes positius del projecte s'esmenta la possibilitat de manteniment del cultiu de cereal, la qual cosa garanteix el manteniment de l'hàbitat idoni per als ocells esteparis protegits per la ZEPA i la millora de la viabilitat econòmica de l'explotació que produeix efectes favorables sobre el medi socioeconòmic.  
Finalment, durant la fase d'abandó de l'activitat s'estableixen com a mesures correctores l'extracció de la bomba del sondatge i desmuntar les instal·lacions hidràuliques instal·lades en la superfície, elements que seran gestionats per un gestor autoritzat.  
Programa de vigilància ambiental  
Consta d'una sèrie de mesures i controls dels paràmetres de més difícil avaluació i que, per tant, tenen major risc de desviar-se.  
  
En la fase d'obres, els controls es realitzaran sobre els aspectes d'execució del projecte que poden generar impactes ambientals.  
En la fase d'explotació hauran de quedar registrades les lectures dels cabalímetres, i es restringirà l'aigua als cultius a allò limitat en la concessió realitzada, es realitzarà un seguiment del pla d'adobament i el control dels productes fertilitzants (registre de les partides d'adobament) entre altres.  
En cas de detectar-se una desviació respecte a les previsions efectuades, es prendran les mesures oportunes. En el cas que es detecte una afecció als recursos naturals, salut o seguretat de les persones, es farà saber a l'òrgan competent.  
Consideracions de l'òrgan ambiental  
Realitzada l'anàlisi de la documentació remesa, resultat de la informació pública i les al·legacions, es considera que en l'EIA no s'ha incorporat l'afecció sobre el patrimoni cultural detectada en la «memòria d'impacte patrimonial» i per això no s'han incorporat les mesures correctores indicades per l'òrgan competent en patrimoni cultural, aspecte que es tindrà en compte en la part resolutiva d'aquesta resolució.  
Si bé no és previsible que les actuacions proposades causen un impacte significatiu sobre el paisatge, l'EIA no ha incorporat en la descripció ambiental la inclusió de la finca on es realitzarà el projecte en l'àmbit del paisatge de rellevància regional «secans de la serra de l'entorn de Carcelén i Alpera». Els paisatges de rellevància regional, segons l'estratègia territorial de la Comunitat Valenciana, són representatius de la diversitat de paisatges de la Comunitat Valenciana, es troben en bon estat de conservació, són considerats singulars per ser excepcionals i únics, i en destaca el paisatge agroforestal que ha de ser gestionat per a conservar la coherència amb la diversitat del territori, per la qual cosa es considera adequat indicar mesures de protecció.  
  
Quant a l'impacte de la transformació de secà en regadiu i la influència sobre les estepàries, objecte principal de l'actual procediment ambiental, cal indicar que en principi i atés l'informe en matèria de Xarxa Natura 2000 no haurien de donar-se impacte sobre els ocells. Perquè això no ocórrega les pràctiques agronòmiques han d'anar dirigides a conservar la fisonomia i l'estructura del secà cerealista, conservar el seu caràcter extensiu, els cultius de cicle llarg, la conservació dels restolls i evitar canvis de cultiu (cereal a llenyosos, per exemple).  
Pel que fa al consum de recursos hídrics, correspon a l'òrgan de conca la consideració de la conveniència d'atorgar els cabals sol·licitats mitjançant la valoració prèvia de l'estat dels aqüífers. L'expedient compta amb informe preliminar favorable d'aquest organisme. No obstant això, i tenint en compte el canvi de sistema de reg al qual s'ha optat (d'aspersió a degoteig enterrat) i les al·legacions presentades, quedarà al parer d'aquest òrgan si han de revisar-se els cabals proposats per a la transformació de secà en regadiu.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, després de la resolució administrativa prèvia que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'annex I. Grup 9.a).3r de la Llei 21/2013.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que hi són aplicables.  
3. El Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
Per tot l'anterior, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que tinc, resolc:  
  
  
Primer  
Estimar acceptable, únicament als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi siguen aplicables, el Projecte de reg localitzat enterrat per a 85 ha de cultius herbacis en la parcel·la 2 (subparcel·les a i k) del polígon 73 d'Ayora (València), sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i les modificacions establits a continuació:  
1. Patrimoni cultural:  
a) Les trinxeres de la guerra civil presents en l'àmbit hauran de ser documentades adequadament, incloses en la secció segona de l'inventari general del patrimoni cultural valencià i tutelades en el catàleg de proteccions de l'Ajuntament d'Ayora per a la seua protecció.  
  
L'entorn de les trinxeres haurà d'abalisar-se amb anterioritat a l'execució de les obres amb la finalitat d'evitar qualsevol tipus d'afecció sobre aquestes.  
b) L'aljub pròxim al traçat de les canonades projectades s'abalisarà amb caràcter previ a la realització de les obres per a evitar afeccions sobre aquest.  
2. Paisatge: la nau que albergarà el capçal de reg haurà de mimetitzar-se amb l'entorn rural i adoptant els colors i les característiques més pròximes possible a les construccions de la zona.  
En les actuacions que es realitzen en l'àmbit afectat pel projecte es tindrà en compte la preservació del mosaic agroforestal.  
3. Abocaments: en la nau on s'instal·larà el capçal es disposarà d'elements de contenció o recollida per a evitar que un accident amb els productes químics i adobs utilitzats isquen de la nau.  
4. Ús sostenible de l'aigua:  
a) Quedarà al criteri de l'òrgan de conca la necessitat de revisar la proposta de concessió d'aigua per a reg d'acord amb el mètode de reg seleccionat i la possibilitat d'aportar menors dosis de reg.  
b) L'aigua s'utilitzarà en la superfície designada per l'òrgan de conca i d'acord amb la concessió que finalment s'atorgue.  
c) No podrà utilitzar-se l'aigua en una superfície més gran de la que conste en la concessió definitiva, encara que no es consumisca la totalitat de l'aigua concedida en les subparcel·les objecte del projecte.  
5. Biodiversitat:  
a) Les obres es realitzaran fora del període comprés entre abril i juny.  
b) Es conservaran i realitzaran les pràctiques agronòmiques pròpies del secà cerealista, per la qual cosa no podran canviar-se els cultius per uns altres com ara dacsa, o llenyosos, com ara vinya o ametler. Es plantaran cereals de cicle llarg amb conservació dels restolls fins a la realització dels treballs necessaris per a la realització d'una nova plantació.  
c) Qualsevol incidència que comporte afecció a ocells protegits haurà de ser comunicada a l'òrgan competent en biodiversitat d'aquesta conselleria a l'efecte d'implementar mesures correctores.  
6. Les condicions d'aquesta declaració d'impacte ambiental podran modificar-se quan concórrega qualsevol de les circumstàncies previstes en l'article 44 de la Llei 21/2013, de 9 desembre, d'avaluació ambiental.  
  
7. Qualsevol modificació del projecte serà objecte d'avaluació ambiental quan siga un supòsit exigit per la normativa sectorial d'avaluació ambiental vigent en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, aplicant-hi el procediment d'avaluació d'impacte ambiental previst en aquesta.  
  
Segon  
La declaració d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs, sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en la via administrativa i judicial enfront de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que es disposa en l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, modificada per la Llei 9/2018.  
  
Quart  
La regulació de la vigència d'aquesta declaració d'impacte ambiental serà l'establida en l'article 43 de l'esmentada Llei 21/2013.  
  
València, 13 d'abril de 2021.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»  
  
València, 15 de setembre de 2021. El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9181, del 24-09-2021 (2021/9315)

RESOLUCIÓN de 15 de septiembre de 2021, de la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 92/20-AIA Ayora.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9181

Fecha DOGV
:   24-09-2021

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2021/9315

CVE


Fecha del documento
:   15-09-2021

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Ayora](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 15 de septiembre de 2021, de la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 92/20-AIA Ayora. [2021/9315]  
De conformidad con el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 92/20-AIA Ayora.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 92-2020-AIA.  
Título: Instalación de riego localizado para riego de 85 has de cultivos herbáceos en la Finca Casa Juan Murcia.  
Promotor: División de Inversiones Agrícolas y Ganaderas, SL.  
Órgano sustantivo: Ayuntamiento de Ayora.  
Localización: Parcela 2, subparcelas a y k del polígono 73 de Ayora (Valencia).  
Descripción del proyecto.  
El objeto del proyecto es la puesta en regadío de 84 has en las subparcelas a y k de la parcela 2 del polígono 73 de Ayora (Valencia) en el paraje conocido como Finca Casa Juan Murcia de Ayora (Valencia). Estas subparcelas están actualmente dedicadas al cultivo de cereal no estando prevista la modificación de los cultivos existentes.  
El origen del agua para la puesta en riego se extraerá de un pozo ubicado en la parcela 4 del polígono 66 sobre el que se ha solicitado un aumento de la concesión y cuyo objetivo es, además de poner en regadío 84 has, el abastecimiento de una granja porcina existente sobre la que se está tramitando un cambio de orientación productiva (expediente 4-2017-AIA).  
Para el riego de las parcelas se han solicitado 292.315 m³ al año, caudales que se considera que cubrirán las necesidades del cultivo cerealista con las condiciones climáticas de Ayora.  
Las instalaciones con las que cuenta el promotor son:  
Sondeo equipado con bomba sumergida.  
Instalación fotovoltaica para el suministro de energía.  
Conducción de impulsión sondeo-balsa de PVC de 200 mm de diámetro.  
Balsa de 18.000 m³.  
Tubería de conexión sondeo-depósito de agua para la granja existente.  
Para la puesta en riego de las subparcelas reseñadas se realizarán las siguientes instalaciones:  
- Conducción de transporte de 1075 m desde la balsa existente al futuro cabezal de riego.  
- Construcción de nave de 6 x 5 m en la subparcela 2i del polígono 73 que albergará el cabezal de riego.  
- Red de distribución que parte desde el cabezal de riego y se ramifica por las dos subparcelas a regar hasta llegar a los sectores de riego. Las conducciones discurrirán enterradas, serán de PVC y tendrán una longitud total de 4.443 metros, y diámetros de 160, 200 y 250 mm.  
- La zona a regar se dividirá en 20 sectores. Cada sector se dividirá en 3-4 subsectores de riego. En cada subsector se instala la red terciaria desde la que parten los laterales de goteo. Esta red se construirá por medio de tuberías de PVC de distintos diámetros con longitud total de 9.720 m.  
Los laterales de goteo o tuberías portagoteros se instalarán mediante maquinaria específica y contendrán los goteros integrados en la propia tubería. En total se instalarán más de 1.200 km de tuberías portagoteros.  
  
- Instalación de automatismos y centro de control.  
  
Tramitación administrativa.  
Antecedentes: El 27 de septiembre de 2019 el Ayuntamiento de Ayora remite solicitud de informe sobre los efectos significativos del proyecto de la transformación de 85 ha en regadío aportando estudio de impacto ambiental de concesión de aguas subterráneas en la Casa Juan Murcia procediéndose a la apertura de expediente de consulta 144-2019-CON.  
Mediante informe de 26 de diciembre de 2019 el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental emite informe en el que se indica, entre otros, que «(?) el proyecto que está sometido a evaluación de impacto ambiental es la transformación de secano en regadío que incluye una concesión de aguas por lo que tanto el proyecto como el estudio de impacto ambiental deben centrar su análisis en las repercusiones de dicha transformación. En dicho proyecto y como una parte integrante del mismo se analizarán las repercusiones de la extracción de agua en el medio ambiente (?)».  
El 18 de noviembre de 2020 tiene entrada en este órgano ambiental, procedente del órgano sustantivo, documentación del proyecto de transformación de secano en regadío al objeto de su valoración ambiental procediéndose a la apertura de expediente de evaluación de impacto ambiental.  
El proyecto consiste en una transformación de secano en regadío en una superficie mayor de 10 has en el ámbito de Red Natura 2000, proyecto incluido en el anexo I. Grupo 9 a) 3º de la Ley 21/2013 de evaluación ambiental y por ello sujeto a tramitación ordinaria correspondiendo al órgano sustantivo la realización del trámite de información pública y consulta establecidos en la mencionada ley y cuya tramitación y resultados fue la siguiente:  
- El 20 de agosto de 2019 se sometió a información pública el proyecto y el estudio de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana. Simultáneamente el órgano sustantivo solicitó informe a los siguientes organismos:  
- Servicio Territorial de Medio Ambiente de Valencia.  
- Servicio de Patrimonio.  
- Conselleria de Política Territorial Obras Públicas y Movilidad.  
- Confederación Hidrográfica del Júcar.  
- Servicio de Vida Silvestre.  
Resultado del trámite de información pública y consultas:  
- Informe favorable de 19 de octubre de 2020, de la Dirección General de Cultura y Patrimonio en el que se destaca la existencia en el área de actuación de trincheras de la guerra civil que tendrían la consideración de bien de relevancia local por lo que deberán ser documentadas adecuadamente, incluidas en la sección segunda del inventario general del patrimonio cultural valenciano y tuteladas en el catálogo de protecciones del Ayuntamiento de Ayora a efectos de su protección.  
Como elemento etnográfico destaca un aljibe cercano al trazado de las tuberías proyectadas. Como medida preventiva deberá balizarse el aljibe para evitar afecciones sobre el mismo.  
- Informe favorable de la oficina de planificación hidrológica de 13 de noviembre de 2017 para riego por aspersión de 85 hectáreas de cereales con un caudal de 292.315 m³/año.  
- Valoración preliminar de repercusiones sobre la Red Natura 2000 (ZEPA «Meca, Mugrón, San Benito») de la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental de la que se extrae lo siguiente:  
«Tras la ejecución de las obras contempladas en el proyecto, se mantendrá la actual explotación agrícola dedicada a cultivos de herbáceas, pero complementada con 85 ha. en las que se podrá aplicar riegos.»  
El informe prosigue indicando que la ZEPA está destinada principalmente a la protección de las aves esteparias destacando la presencia de ganga ortega, sisón común y cernícalo primilla así como rapaces tales como el águila culebrera europea, águila real, aguililla calzada, halcón peregrino y búho real. Destaca asimismo la presencia de chova piquirroja y collalba negra.  
«Esta ZEPA está incluida en el ámbito de la resolución de 22 de diciembre de 2005, del conseller de Territorio y Vivienda, por la que se aprueba el plan de acción para la conservación de las aves de las estepas cerealistas de la Comunidad Valenciana, cuyo objetivo final (art. 1.1) «es el de evitar la extinción de aves de las estepas cerealistas, posibilitar su recuperación demográfica, ampliar su distribución y garantizar la conservación futura de su hábitat. El plan se centra en la conservación del Cernícalo primilla (Falco naumanni), Sisón común (Tetrax tetrax), Avutarda común (Otis tarda), Ganga ortega (Pterocles orientalis) y Ganga ibérica (Pterocles alchata), y de sus hábitats.(Art. 1.2).»  
El Plan de acción contempla medidas encaminadas al seguimiento, vigilancia y mejora de las poblaciones de estas aves esteparias, la minimización del impacto de tendidos eléctricos, y la protección de áreas de cría. A tal efecto, el art. 2.4.a) del plan especifica que «en las áreas de cría de las aves esteparias se adoptarán medidas encaminadas a la conservación de hábitats de las estepas y pseudoestepas, a través de una gestión adecuada y la promoción y el mantenimiento de prácticas agrarias tradicionales.»  
Además, actualmente está en proceso de tramitación el borrador de la norma de gestión de la ZEPA. Según el apartado de zonificación del citado borrador, a efectos normativos y de gestión, se establecen seis categorías (zona A, zona B, zona C, zona D, zona V y zona periférica de protección). Comprobada la localización del proyecto en el visor cartográfico, se comprueba que está ubicado en la zona A, es decir, zonas críticas para la conservación de las aves esteparias. Incluye cultivos cerealistas extensos, interconectados entre si y coincidentes con la distribución de las siguientes aves esteparias: cernícalo primilla, sisón, avutarda, ganga ibérica y ganga ortega.  
Consultado el banco de datos de biodiversidad de la Comunitat Valenciana (BDBCV) y realizado el informe de las cuadriculas UTM 1 x 1, aparecen en la zona las siguientes especies protegidas:  
Ganga ortega (Pterocles orientalis). Catalogo valenciano de fauna amenazada. Vulnerable.  
Sisón (Tetrax tetrax). Catalogo valenciano de fauna amenazada. Vulnerable.  
Avutarda (Otis tarda). Catalogo valenciano de fauna amenazada. Vulnerable.  
Consultada la cartografía interna (escala 1:50.000) se observa que en la zona de la actuación no se encuentran hábitats de interés comunitario.  
(?) en el ámbito del proyecto están presentes áreas de interés para la conservación de la naturaleza, incluida en la Red Natura 2000, sin embargo, estas áreas no es previsible que se vean afectadas de forma negativa.  
En las mismas cuadriculas 1 x 1 objeto del proyecto hay constancia de datos de reproducción de las especies antes mencionadas. Estas especies crían en el suelo por lo que la posible afección sería durante la fase de ejecución del proyecto, por ello los trabajos se deberán realizar fuera de la época de reproducción (abril-junio).  
Dado que la actuación no pretende un cambio de cultivo y la parcela continuará con el cultivo de cereal no se producirá pérdida de hábitat de reproducción de estas especies. Una vez concluida la fase de ejecución del proyecto no habrá afecciones.»  
El informe finaliza considerando que el desarrollo del proyecto «no causará afecciones negativas a los espacios naturales protegidos ni a sus especies asociadas siempre que los trabajos no se realicen entre abril y junio» (?).  
Alegaciones:  
Durante la fase de información pública fueron presentadas alegaciones por la «asociación para la defensa del patrimonio y desarrollo de Alpera (ADDA)», Ayuntamiento de Carcelén, Ayuntamiento de Alpera, «vecinos por Ayora», «asociación de defensa del patrimonio de Ayora», grupo municipal PSOE y personas físicas.  
El contenido de las alegaciones se refiere casi en su totalidad a la concesión del agua para usos ganaderos tramitados ante el órgano de cuenca, trámite que no es objeto del actual procedimiento.  
Por lo tanto únicamente se resumirán las alegaciones referidas a la transformación de secano en regadío y a los efectos sobre la Red Natura 2000.  
Debe señalarse que aunque se considera en la valoración ambiental el uso sostenible del agua, tampoco es objeto del actual procedimiento valorar la viabilidad de la concesión de agua, no sometida a procedimiento ambiental, siendo competencia del órgano de cuenca la consideración de los efectos significativos de la concesión por lo que tampoco se recogerán aspectos en este sentido que no estén relacionados con el proyecto.  
El contenido de las alegaciones es el que sigue:  
- Las cifras de demanda de agua deben estudiarse con mayor seriedad.  
- No se considera adecuado la afirmación de que no existen alternativas al proyecto presentado puesto que conduciría a la inviabilidad del mismo. Entienden los alegantes que pueden utilizarse dotaciones muy inferiores para el riego e incluso prescindir del riego solicitado.  
- El estudio de impacto ambiental carece de rigor al considerar que no se prevén impactos sobre la ZEPA Meca-Mugrón-San Benito. La única medida correctora que contempla es el cumplimiento de la normativa vigente.  
- Los alegantes muestran sus dudas sobre el control en el uso del agua para la disminución de los efectos sobre el descenso del nivel freático.  
- La transformación en regadío no generará aumento de la demanda de la mano de obra.  
- No es cierto que la puesta en regadío tenga efectos beneficiosos sobre la fauna ya que el aprovechamiento del agua por la fauna se deriva de fugas en conducciones que no deben producirse para corregir el exceso en el uso del agua.  
- El regadío produce mayor nascencia de hierbas y con ello un incremento en la aplicación de herbicidas con la posible afección a aves que se alimentan de estas hierbas.  
- El Ayuntamiento de Alpera no se opone a la transformación de secano en regadío pero considera excesivos los caudales solicitados y considerando suficientes unos 2000 m³/Ha en lugar de los 3439 m³/ha que destinarán a usos agrarios.  
- El estudio de impacto ambiental omite el valor ecológico de la ZEPA.  
Antes de efectuar un resumen de la contestación a las alegaciones por parte del promotor debe indicarse en primer lugar que el proyecto objeto de procedimiento es la transformación de secano en regadío y no el resto de proyectos que para la zona propuso el promotor por lo que las alegaciones deben presentarse en la tramitación de los proyectos que correspondan. A pesar de lo especificado, el promotor explica la gestión de purines que se realizará en la granja porcina existente en la misma finca y que será objeto de valoración ambiental en el expediente 4-2017-AIA.  
Aclarado este punto, se realiza un resumen de las contestaciones efectuadas por el promotor a los alegantes:  
Los dos proyectos ganaderos que se pretendía realizar en Ayora quedaron abandonados por lo que en base a ello se redujo el caudal inicialmente solicitado al órgano de cuenca. El aumento de caudales solicitados se ajusta a los valores del Real decreto 1/2016 por el que se aprueba la revisión de los planes hidrológicos.  
Si bien el municipio de Alpera comparte el mismo acuífero que el agua que se extraerá en Ayora, la solicitud del aumento del agua se ha realizado conforme a la legislación vigente y cuenta con informe favorable de la oficina de planificación hidrológica.  
En cuanto a las dotaciones de agua solicitadas y plasmadas en el proyecto de concesión, son acordes con el plan hidrológico de la demarcación hidrográfica del Júcar. Esas dotaciones se han corregido en función de coeficientes tales como la eficiencia del sistema de riego.  
El estado cuantitativo de la masa de agua subterránea 080.138 Alpera-Carcelén es buena por lo tanto la solicitud realizada cumple con los parámetros técnicos y legislativos vigentes.  
En cuanto a la afección a la zona ZEPA Meca-Mugrón-San Benito, mantener los campos de cereal, o leguminosas y el mantenimiento de los barbechos, márgenes y rastrojeras otoñales asociados a los campos de cereal favorece la presencia de las aves esteparias. La gran extensión dedicada al cereal en la finca favorece la recuperación de las aves esteparias. A lo largo de toda la extensión de la finca se disponen de bebederos y comederos para favorecer la fauna de la zona.  
La ejecución del proyecto no alterará la calidad de vida de los vecinos ni causará perjuicio al entorno agrícola y medioambiental.  
Afecciones legales.  
- Según el informe de compatibilidad urbanística de 16 de noviembre de 2020 los terrenos sobre los que pretende realizarse la transformación de secano en regadío se ubican en suelo no urbanizable de protección agrícola. Revisada la normativa urbanística, el Ayuntamiento de Ayora no ha encontrado incompatibilidad del proyecto con la normativa emitiendo por ello informe favorable.  
- El proyecto se realizará en el ámbito de espacios naturales protegidos Red Natura 2000 ZEPA Meca-Mugrón-San Benito.  
Consideraciones ambientales.  
Se resumen los aspectos principales del estudio de impacto ambiental (en adelante EIA):  
En el EIA se han estudiado diversas alternativas. La alternativa 0 (no actuar) se descarta. Considera el estudio que el abandono de los cultivos por la falta de rentabilidad puede tener como consecuencia el abandono de cultivos, la modificación del hábitat actual y la pérdida de biodiversidad.  
Se han estudiado diversas alternativas de cultivo que han quedado descartadas dada la ubicación de las parcelas a transformar en zona ZEPA cuyo objetivo es la protección de las aves esteparias. También se han planteado alternativas al riego por aspersión inicialmente propuesto optando por el riego localizado subterráneo que garantiza una mejor eficiencia de riego y requiere menor uso de fitosanitarios y herbicidas.  
Respecto al suministro del agua a la red, se ha optado por mantener el suministro desde la balsa existente dado que permite el riego por gravedad. Respecto a la ubicación de las infraestructuras de riego (tuberías y cabezal), se ha diseñado la red principal para que discurra por caminos sin afectar a terreno forestal.  
Realizado un análisis de alternativas, el EIA describe las características generales del medio donde se desarrollará el proyecto:  
El entorno donde se realizará el proyecto tiene un clima con caracteres de continentalidad con una pluviometría anual de 496 mm y evapotranspiración potencial de 744 mm donde predominan parcelas de cultivo con pendientes muy suaves y sustrato litológico con presencia de rocas sedimentarias consolidadas. La captación de la finca se encuentra en la unidad hidrogeológica de la mancha oriental, acuífero Carcelén, subsistema de Alpera. La calidad del agua es apta para riego presentando riesgo de salinización medio y riesgo de alcalinización bajo.  
El proyecto se desarrollará en zona de mosaico con alternancia de suelo forestal y zonas de cultivo ubicándose en el interior de la ZEPA Meca-Mugrón-San Benito. El proyecto se ejecutará en tierras de cultivo por lo que no afectará a ningún hábitat presente en la ZEPA. Se han localizado en zonas próximas al proyecto áreas de nidificación de avutarda común y ganga ortega.  
Referente al patrimonio cultural, no se han encontrado dentro de la finca elementos con valor patrimonial destacando las casas o masías y los ribazos de piedra.  
Identificación y valoración de impactos. Establecimiento de medidas protectoras y correctoras.  
Durante la fase de obras el tránsito de vehículos, el transporte de materiales, los movimientos de tierras y las obras de construcción causarán compactación del terreno, producción de polvo, ruidos y gases contaminantes, desplazamiento de la fauna, ocupación temporal de caminos, generación de residuos. Estos efectos desaparecerán una vez finalizadas las obras.  
Para minimizar los efectos sobre el medio ambiente, en el caso que se detecte un exceso en la producción de polvo, se aplicarán riegos sobre las superficies afectadas. Los motores de la maquinaria de obra se regularán de manera que cumplan con los límites de emisión establecidos en la legislación realizándose el mantenimiento de la maquinaria en taller autorizado.  
Por otro lado y respecto a la zona forestal que limita con la zona de obras y de cultivo, se evitarán afecciones por medio de la prohibición del tránsito de maquinaria por estas zonas.  
Los residuos se llevarán a un punto limpio dentro de la propia obra en terreno antropizado, donde se situarán los contenedores para la recogida selectiva de residuos. Los residuos peligrosos se gestionarán de acuerdo con la legislación vigente en la materia.  
Una vez finalizadas las obras, los terrenos agrícolas que hayan quedado compactados se labrarán para mejorar su estructura.  
Para evitar efectos sobre las aves esteparias, las obras no se podrán realizar durante el periodo de nidificación de las aves (desde el 15 de marzo al 15 de junio). Durante el periodo de obras y como medida de protección de aves se taparán los extremos de las tuberías, se minimizará la longitud de los tramos con zanjas abiertas y se conformarán los extremos de las zanjas con taludes suaves para permitir la salida de animales atrapados.  
Durante la fase de explotación, el consumo de recursos hídricos, la realización de labores agrícolas, el aumento de los consumos energéticos, el aumento de mano de obra, la presencia de las instalaciones de riego serán las acciones del proyecto que pueden causar efectos ambientales significativos.  
El incremento del consumo de recursos hídricos supondrá un impacto negativo sobre el estado de los acuíferos aunque valorado de escasa magnitud dado que el acuífero se encuentra en buen estado, los cultivos que van a regarse son extensivos por lo que no requieren elevados volúmenes de agua y el agua que se empleará en el riego se ajustará a los caudales concedidos aplicándose con la máxima eficiencia. Esta eficiencia se obtendrá a través de la utilización de sondas de humedad y ajustando la dosis de riego a los datos meteorológicos. La instalación de un sistema de telecontrol permitirá controlar los volúmenes de aguas extraídos del sondeo.  
La aplicación de la fertirrigación puede suponer un impacto negativo sobre el agua subterránea y el subsuelo. El sistema que se empleará incorpora sistemas automatizados permitirá realizar un control del abono suministrado y una mayor eficacia en su aplicación reduciéndose las pérdidas y el riesgo de contaminación de acuíferos.  
Por otro lado en el caso de producirse derrames de los productos empleados en la fertirrigación, puede producirse contaminación de suelo y aguas por lo que se extremará el cuidado en la manipulación de los productos y se revisará diariamente el estado de la instalación del abonado corrigiendo cualquier avería o fuga.  
El funcionamiento de los equipos de bombeo incrementará el consumo energético. Como medida correctora se procederá a la utilización de energía procedente de la instalación fotovoltaica existente.  
No se considera que las instalaciones de riego generen un impacto en el medio perceptual relevante debido a que la mayor parte de las infraestructuras están enterradas y el cabezal de riego se sitúa en las inmediaciones de la «Casa Blanca», en terreno con otras construcciones.  
No se han detectado aspectos del proyecto que puedan verse afectados por algún suceso catastrófico o la posibilidad de que algún suceso pueda, debido a la realización del proyecto, generar efectos sobre el medio, terceros, o infraestructuras. No obstante, debido a que todos los trabajos se ejecutarán en las proximidades de terrenos forestales se deberán cumplir las normas establecidas en el Decreto 7/2004 del Consell de la Generalitat por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de las obras que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones. Además, durante la realización de los trabajos que pueda suponer riesgo de incendio se dispondrá de operario con mochila extintora de agua para el control de chispas que puedan surgir de la maquinaria evitando conatos de incendio.  
Como efectos positivos del proyecto se cita la posibilidad de mantenimiento del cultivo de cereal lo que garantiza el mantenimiento del hábitat idóneo para las aves esteparias protegidas por la ZEPA y la mejora de la viabilidad económica de la explotación produciendo efectos favorables sobre el medio socioeconómico.  
Por último durante la fase de abandono de la actividad se establecen como medidas correctoras la extracción de la bomba del sondeo y desmontar las instalaciones hidráulicas instaladas en la superficie, elementos que será gestionado por gestor autorizado.  
Programa de vigilancia ambiental.  
Consta de una serie de medidas y controles de los parámetros de más difícil evaluación y que por lo tanto tienen mayor riesgo de desviarse.  
En la fase de obras los controles se realizarán sobre los aspectos de ejecución del proyecto que pueden generar impactos ambientales.  
En la fase de explotación deberán quedar registrados las lecturas de los caudalímetros, restringiendo el agua a los cultivos a lo limitado en la concesión realizada, se realizará un seguimiento del plan de abonado y el control de los productos fertilizantes (registro de las partidas de abono) entre otros.  
En caso de detectarse una desviación respecto a las previsiones efectuadas, se tomarán las medidas oportunas. En el caso que se detecte una afección a los recursos naturales, salud o seguridad de las personas, se pondrá en conocimiento del órgano competente.  
Consideraciones del órgano ambiental.  
Realizado análisis de la documentación remitida, resultado de la información pública y alegaciones, se considera que en el EIA no se ha incorporado la afección sobre el patrimonio cultural detectada en la «memoria de impacto patrimonial» y por ello no se han incorporado las medidas correctoras indicadas por el órgano competente en patrimonio cultural, aspecto que se tendrá en cuenta en la parte resolutiva de la presente resolución.  
Si bien no es previsible que las actuaciones propuestas vayan a causar un impacto significativo sobre el paisaje, el EIA no ha incorporado en la descripción ambiental la inclusión de la finca donde se realizará el proyecto en el ámbito del paisaje de relevancia regional «secanos de la sierra del entorno de Carcelén y Alpera». Los paisajes de relevancia regional según la estrategia territorial de la Comunitat Valenciana, son representativos de la diversidad de paisajes de la Comunitat Valenciana, se encuentran en buen estado de conservación, son considerados singulares por ser excepcionales y únicos destacando el paisaje agroforestal que debe ser gestionado para conservar la coherencia con la diversidad del territorio por lo que se considera adecuado indicar medidas de protección.  
En cuanto al impacto de la transformación de secano en regadío y la influencia sobre las esteparias, objeto principal del actual procedimiento ambiental, debe indicarse que en principio y atendiendo al informe en materia de Red Natura 2000 no deberían darse impacto sobre las aves. Para que ello no ocurra las prácticas agronómicas deben ir dirigidas a conservar la fisonomía y estructura del secano cerealista conservando su carácter extensivo, los cultivos de ciclo largo, la conservación de los rastrojos y evitar cambios de cultivo (cereal a leñosos, por ejemplo).  
Referente al consumo de recursos hídricos, corresponde al órgano de cuenca la consideración de la conveniencia de otorgar los caudales solicitados mediante la previa valoración del estado de los acuíferos. El expediente cuenta con informe preliminar favorable de este organismo. No obstante, y teniendo en cuenta el cambio de sistema de riego al que se ha optado (de aspersión a goteo enterrado) y las alegaciones presentadas, quedará a criterio de este órgano si deben revisarse los caudales propuestos para la transformación de secano en regadío.  
Consideraciones jurídicas.  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del anexo I. Grupo 9.a).3º de la Ley 21/2013.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en la Ley 21/2013, de evaluación ambiental y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, por el que se aprueba el reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y con el visto bueno del subdirector general de Cambio Climático y Calidad Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento, resuelvo:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de «riego localizado enterrado para 85 has de cultivos herbáceos» en la parcela 2 (subparcelas a y k) del polígono 73 de Ayora (Valencia) siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
1. Patrimonio cultural:  
a) Las trincheras de la guerra civil presentes en el ámbito deberán ser documentadas adecuadamente, incluidas en la sección segunda del inventario general del patrimonio cultural valenciano y tuteladas en el catálogo de protecciones del Ayuntamiento de Ayora a efectos de su protección.  
El entorno de las trincheras deberá balizarse con anterioridad a la ejecución de las obras con el fin de evitar cualquier tipo de afección sobre las mismas.  
b) El aljibe cercano al trazado de las tuberías proyectadas se balizará con carácter previo a la realización de las obras para evitar afecciones sobre el mismo.  
2. Paisaje: La nave que albergará el cabezal de riego deberá mimetizarse con el entorno rural adoptando los colores y características más cercanas posible a las construcciones de la zona.  
En las actuaciones que se realicen en el ámbito afectado por el proyecto se tendrá en cuenta la preservación del mosaico agroforestal.  
3. Vertidos: En la nave donde se instalará el cabezal se dispondrá de elementos de contención o recogida para evitar que un accidente con los productos químicos y abonos empleados salgan de la nave.  
4. Uso sostenible del agua:  
a) Quedará a criterio del órgano de cuenca la necesidad de revisar la propuesta de concesión de agua para riego en función del método de riego seleccionado y la posibilidad de aportar menores dosis de riego.  
b) El agua se empleará en la superficie designada por el órgano de cuenca y de acuerdo con la concesión que finalmente se otorgue.  
c) No podrá emplearse el agua en mayor superficie que la que conste en la concesión definitiva aunque no se consuma la totalidad del agua concedida en las subparcelas objeto del proyecto.  
5. Biodiversidad:  
a) Las obras se realizarán fuera del periodo comprendido entre abril y junio.  
b) Se conservarán y realizarán las prácticas agronómicas propias del secano cerealista por lo que no podrán cambiarse los cultivos por otros tales como maíz, o leñosos tales como viña o almendro. Se plantarán cereales de ciclo largo con conservación de los rastrojos hasta la realización de los trabajos necesarios para la realización de una nueva plantación.  
c) Cualquier incidencia que comporte afección a aves protegidas deberá ser comunicada al órgano competente en biodiversidad de esta conselleria a los efectos de implementar medidas correctoras.  
6. Las condiciones de la presente declaración de impacto ambiental podrán modificarse cuando concurra cualquiera de las circunstancias previstas en el artículo 44 de la Ley 21/2013, de 9 diciembre de evaluación ambiental.  
7. Cualquier modificación del proyecto será objeto de evaluación ambiental cuando sea un supuesto exigido por la normativa sectorial de evaluación ambiental vigente en el ámbito de la Comunitat Valenciana, aplicando el procedimiento de evaluación de impacto ambiental previsto en la misma.  
  
Segundo  
La declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso alguno sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.  
  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental modificada por la Ley 9/2018.  
  
Cuarto  
La regulación de la vigencia de la presente declaración de impacto ambiental será la establecida en el artículo 43 de la citada Ley 21/2013.  
  
València, 13 de abril de 2021.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.»  
  
València, 15 de septiembre de 2021.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML