Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 4002, del 18-05-2001 (2001/4342)

RESOLUCIÓ de 18 d'abril de 2001, de la directora general de Planificació i Gestió del Medi de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4002

Data del DOGV
:   18-05-2001

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2001/4342

CVE


Data del document
:   18-04-2001

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Utiel](javascript:void(0))
    * [El Camp de Morvedre](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))
    * [vigilància del medi ambient](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 18 d'abril de 2001, de la directora general de Planificació i Gestió del Medi de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2001/X4342]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, estableixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental.
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, estableixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar aquestes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 001/99-AIA i 208/99-AIA, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 18 d'abril de 2001.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Paloma Gómez Ossorio.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 001/99-AIA sobre el Projecte Bàsic d'Abastiment a la comarca del Camp de Morvedre, promogut per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports.
  
Vist que, en data 4 de gener de 1999, la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports va remetre els documents tècnics i l'Estudi d'Impacte Ambiental corresponents al Projecte Bàsic d'Abastiment a la comarca del Camp de Morvedre (València).
  
El dit projecte s'integra en el conjunt del sistema d'abastiment als municipis del Camp de Morvedre per mitjà de la utilització dels recursos provinents del sistema Xúquer-Túria que es potabilitzaran en l'Estació de Tractament d'Aigües Potables de Sagunt. Per a això es preveu la construcció d'un conjunt de canonades que permeten conduir determinats cabals d'aigua potable des de la dita estació de tractament fins als dipòsits de capçalera dels distints municipis de la Baronia per l'oest, Canet d'en Berenguer per l'est i Almenara i la Mancomunitat dels Valls pel nord. Així mateix les obres es complementen amb el projecte d'una sèrie d'estacions de bombeig i dipòsits de regulació, estant prevista la construcció de tres dipòsits, els tres al terme municipal de Sagunt:
  
Dipòsit de Canet d'En Berenguer: 2.500 m³
  
en el turó del Cabeçol de Montíber
  
Dipòsit Ponera 1: 4.000 m³
  
en la falda nord de la muntanya de Ponera a cota 140 m.
  
Dipòsit Ponera 2: 1.000 m³
  
en el cim de la muntanya de Ponera a cota 216 m.
  
Així mateix es projecta l'execució de 527.8 m. de camí de nova traça per a accedir al dipòsit Ponera 2 des del lloc d'emplaçament del dipòsit Ponera 1.
  
Vist que l'Estudi d'Impacte Ambiental del Projecte Bàsic d'Abastiment a la comarca del Camp de Morvedre, ha sigut sotmés a informació pública per mitjà d'anunci de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, publicat en el BOE núm. 193, de 13 d'agost de 1998, i en el DOGV núm. 3.329, de 14 de setembre de 1998, havent rebut, d'acord amb el certificat de la Direcció General d'Obres Públiques remesa en data 4 de gener de 1999, una al·legació presentada per l'Ajuntament de Sagunt i una altra presentada per la Mancomunitat de la Baronia.
  
De l'examen de dites al·legacions es deduïx que aquestes no plantegen qüestions de caràcter mediambiental que hagen de ser tingudes en compte en el projecte que ens ocupa.
  
Vist que examinada la documentació presentada s'observa que la ubicació prevista per als tres dipòsits de nova construcció projectats coincidix amb llocs en què es troben inventariats diversos jaciments arqueològics, d'una banda el muntanya Ponera ,i per un altre, el turó del Cabeçol de Montíber considerat zona de protecció arqueològica al terme municipal de Sagunt, com així s'indica en l'informe d'impacte sobre el patrimoni cultural incorporat com Annex 8 del projecte bàsic.
  
Aquest informe conclou que el jaciment arqueològic existent en el Cabeçol de Montíber es troba en l'actualitat literalment arrasat no existint en aquest restes d'importància. Pel que fa a les restes del búnquer de la guerra civil espanyola existent en les proximitats de l'actual dipòsit existent, s'indica que aquest no va a ser afectat pel nou dipòsit projectat, no obstant això s'assenyala que s'adoptaran mesures especials per a evitar qualsevol afecció a aquest durant les obres.
  
Amb tot això, en data 2 d'agost de 1999 s'efectua consulta a la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, remetent per a això còpia del citat Annex.
  
Vist que, en data 14 de setembre de 1999 es rep còpia de l'informe elaborat per la Unitat d'Inspecció del Patrimoni Històric Artístic de la Direcció Territorial de Cultura i Educació de València, informe en què s'establixen les següents consideracions:
  
?La documentació presentada correspon a un Estudi d'Impacte Ambiental en el que es contempla la incidència que l'obra puga tenir sobre el Patrimoni Arquitectònic, Arqueològic, Etnològic o Paleontològic. Segons el que disposa l'article 2.4 de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental, i en l'article 6 del seu reglament, l'estudi d'impacte ambiental haurà de contenir la incidència que el projecte, pla o programa, obra o activitat, tindrà sobre el Patrimoni Històric, Artístic i Arqueològic.
  
L'estudi d'impacte sobre el patrimoni cultural que s'adjunta, se cenyix exclusivament a la incidència que l'obra puga exercir sobre el jaciment arqueològic del Cabeçol de Montíber, en el terme municipal de Sagunt, on es planteja la construcció d'una bassa que formarà part d'un sistema més ampli de distribució d'aigües en el Camp de Morvedre. Així mateix, després de la lectura d'una síntesi del projecte plantejat, hem constatat que el seu àmbit geogràfic és molt més ampli, incloent també altres basses (les de Ponera 1 i Ponera 2 poden també incidir sobre un altre important jaciment d'època ibèrica) i tota una xarxa de canalitzacions per a la distribució de l'aigua. Resulta evident d'altra banda, que un projecte d'aquest tipus genera necessàriament un important volum de moviment de terres.
  
Revisat el nostre Inventari de Jaciments Arqueològics i Paleontològics de la Comunitat Valenciana, hem pogut constatar que el projecte de referència es troba en una zona d'altíssima densitat de jaciments, per la qual cosa ens pareix de vital importància una prospecció prèvia de tota la zona afectada i l'establiment de possibles mesures correctores. Segons això, l'estudi d'impacte sobre el patrimoni històric ens pareix del tot insuficient.
  
Cap recordar així mateix, que totes aquelles remocions de terres que puguen afectar a possibles àrees amb restes arqueològiques o paleontològiques han de comptar amb la deguda autorització de la Direcció General de Patrimoni Artístic, segons el que disposa el Títol III de la Llei 4/1998 de Patrimoni Cultural Valencià.
  
No se contemplen les afeccions sobre el patrimoni arquitectònic, faltant informació que reculla els elements d'interés arquitectònic de la zona, que inclou des de notables monuments (com el Castell de Sagunt), edificis protegits pels Catàlegs municipals de Béns i Espais Protegits fins a elements que el propi estudi pot detectar, valorar i incorporar?.
  
Concloent finalment que:
  
?S'estima imprescindible completar el preceptiu Estudi d'Impacte sobre el Patrimoni Històric, Artístic i Arqueològic, realitzant la necessària prospecció arqueològica que haurà de ser autoritzada per la Direcció General de Patrimoni Artístic i l'estudi del patrimoni arquitectònic d'interés, i especificant-hi les alternatives o mesures correctores a fi de no afectar als possibles jaciments, edificis o espais d'interés?.
  
Vist que així mateix, en data 17 de setembre de 1999, es rep còpia de l'informe elaborat pel Servei de Patrimoni Arqueològic, Etnològic i Històric segons el qual:
  
?Vist el projecte, aquest contempla d'acord amb l'article 2.4.) de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental, i amb l'article 6 del seu Reglament, la incidència sobre el Patrimoni Etnològic, la tècnic que subscriu troba adequades les mesures que es proposen, assenyalant que no està complet l'inventari de la zona afectada pel que no es pot contrastar en la seua totalitat?.
  
Atés que la major part del traçat de les conduccions projectades discorre per la xarxa de camins agrícoles dels municipis afectats.
  
És d'assenyalar que part dels dits camins es troben classificats com a Vies Pecuàries i per tant protegits d'acord a la legislació vigent. Segons se'ns informa des dels Serveis Territorials d'aquesta Conselleria de Medi Ambient, les Vies Pecuàries classificades que poden veure's afectades són diverses: la Canyada Real d'Aragó o Camí de Llíria (amplària 75 m.) a Sagunt; Carrerada del Riu Palància (ample 37,61 m.) al terme municipal de Petrés i d'Albalat dels Tarongers; l'Assegador del Camino Viejo de Teruel (8 m.) i la Sendera del Sabató a Alcalà (15 m.) al terme municipal d'Estivella; l'Assegador del Camí del Camixó (7 m.) i la Sendera de Quartell (20 m.) al terme municipal de Faura, i l'Assegador del Camí d'Uixó (12 m.) a Benavites.
  
Al mateix temps, part del tram de canonada A2 (ETAP-Ponera 1) i la major part del tram A3 (Ponera 1-dipòsit Almenara) discorren sobre la ?Via Augusta?, ruta que està sent recuperada des d'aquesta Conselleria amb fins recreatius, turístics i culturals, per a la pràctica del cicloturisme, senderisme i rutes eqüestres, prenent com a base el principal eix de la xarxa viària en l'època romana.
  
Atés que les obres es projecten en dos fases d'execució, una primera que suposa les actuacions necessàries per a l'abastiment d'aigua potable a Canet d'en Berenguer, els Valls i Almenara i una segona fase per a l'abastiment a la Baronia.
  
Atés que el projecte es desenvolupa travessant una àrea en què no són de destacar espais naturals els valors ambientals de la qual siguen mereixedors d'especial protecció. Ja que, a pesar de trobar-se en els límits de l'àmbit del Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Serra Calderona, la major part es correspon amb zones de cultiu de productes hortícoles, cítrics i altres fruiters, sent escassos els enclavaments de naturalesa forestal. Estos enclavaments es localitzen en els diversos turons i tossals existents en l'àrea i presenten una vegetació natural formada per matollar i forest de rebrot mediterrani amb algunes masses arbòries o pinades de pi blanc com en el cas del turó de La Rodana i de la vessant nord de la muntanya de Ponera, ambdues qualificades com a Sòl No Urbanitzable Protegit i arreplegades en el Mapa Geocientífic de la Província de València com a zones en què la recomanació d'ús és la conservació. Atés que en els dits turons es localitzen la major part dels dipòsits ja existents, així com els de nova construcció projectats, es considera necessari exigir una acurada execució de les obres en aquests de forma que es minimitzen les afeccions a la vegetació existent.
  
Atés que l'execució del dipòsit Ponera 2 i per tant també del camí de nova traça a executar per a l'accés a aquest, així com la canonada (inici del tram B2) que des d'aquesta part per la vessant sud de la muntanya Ponera, són les actuacions que produiran els majors impactes a nivell paisatgístic en tant que major és la seua afecció a la morfologia i vegetació existents. Per això es considera necessari que prèviament a l'execució d'aquestes actuacions corresponents a la segona fase d'execució prevista, es procedisca a l'elaboració d'un estudi detallat de possibles alternatives d'ubicació del dit dipòsit.
  
Donat que en la zona situada entre Estivella i Torres Torres existeix en l'actualitat una abundant xarxa de conduccions superficials, i ja que aquesta tipologia suposa en principi menors afeccions a la vegetació donada la no necessitat de procedir a l'arrancada d'aquesta per a l'execució d'excavacions, s'estima apropiat que almenys en el tram d'arribada de la conducció B5 al dipòsit d'Estivella, s'analitze la possibilitat d'executar aquesta de forma superficial.
  
Atés que en l'Estudi d'Impacte Ambiental s'establixen una sèrie de mesures correctores d'entre les quals destaquem aquelles de caràcter ambiental i que són:
  
Mesures de caràcter general
  
Restauració de terrenys utilitzats per a extracció o préstec de materials.
  
Reg amb camió cisterna dels trams de camins de terra a utilitzar.
  
Restauració de les àrees a utilitzar com a abocadors.
  
Mesures de caràcter específic
  
Disminució de l'impacte paisatgístic dels dipòsits, projectant-los semienterrats i integrant-los en el seu entorn per mitjà de xapat exterior amb pedra de la zona i col·locació de pantalles vegetals amb pins blancs, garroferes i oliveres.
  
Disminució de l'impacte paisatgístic i sobre la vegetació dels trams de conducció pròxims als dipòsits de la muntanya de Ponera així com dels seus vials d'accés, elegint el traçat que menor impacte ambiental produïsca i preveient la revegetació una vegada acabada l'obra de tota la franja afectada. Així mateix es projecta el nou camí d'accés al dipòsit de Ponera 2 amb ferm de formigó acolorit amb àrid de roig.
  
Atés adequades les mesures correctores adoptades, en especial aquelles considerades de caràcter específic, s'estima a pesar que l'amplària de la calçada del camí d'accés al dipòsit de Ponera 2, projectada inicialment de 4 m., és excessiva donat el que reduïx de l'ús que se n'efecuarà, i ja que qualsevol disminució en amplària de la secció tipus d'aquest provocarà una disminució en els moviments de terra a efectuar, la qual cosa redundarà en menors impactes sobre la morfologia existent adaptant la traça majorment a la vessant en què es projecta, el que suposarà grans beneficis ambientals.
  
Atés que en l'Estudi d'Impacte Ambiental s'inclou un Programa de Vigilància Ambiental d'acord amb el qual es preveu la presència d'un arqueòleg qualificat que vigile l'aparició de possibles restes arqueològiques, durant l'execució de les obres, en particular en les proximitats del turó del Cabeçol i en aquells punts en què existisquen indicis d'altres jaciments arqueològics.
  
Vist que en el Pressupost del Projecte no s'incorpora cap partida per a la presència de l'arqueòleg en l'obra, ni per a la revegetació indicada en l'Estudi d'Impacte Ambiental per a la restauració de les franges de terreny natural que es vegen afectades per l'execució de canonades, encara que si s'arrepleguen les mesures d'integració dels dipòsits: recobriment exterior, plantacions, execució de murs de maçoneria per a contenció de terraplens i pavimentat del camí d'accés al dipòsit Ponera 2 a base de formigó acolorit amb àrid de roig.
  
Atés que no pot arreplegar-se en esta Declaració d'Impacte Ambiental l'avaluació de l'impacte derivat de l'obertura de préstecs i pedreres o la creació d'escombraries i abocadors, atés que la documentació presentada no assenyala les àrees concretes per a destinar a aquestes activitats ,i per tant, no s'ha inclòs l'estudi dels impactes ambientals que puguen derivar-se'n de l'execució.
  
Atés que d'acord amb l'art. 16 de la Llei 11/94, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, amb caràcter general se consideren protegides totes les coves, els avencs i la resta de cavitats subterrànies.
  
Atés que el projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en els que resulta preceptiva la formulació d'una Declaració d'Impacte Ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'art. 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament.
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que li són d'aplicació.
  
Atés que l'article quint del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental, per a la Declaració d'Impacte Ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per mitjà de Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribuïx a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, en ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:
  
Declaració d'impacte ambiental.
  
Primer
  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals, el Projecte Bàsic d'Abastiment a la comarca del Camp de Morvedre, promogut per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, sempre que se li done adequat compliment als següents condicionants:
  
A) En relació amb les obres incloses en la primera fase d'execució:
  
A1) Es portaran a terme les mesures correctores d'impacte ambiental en especial les relatives a la integració del dipòsit Ponera 1: recobriment de roig, murs de maçoneria, acolorit del paviment del camí d'accés, plantacions arbòries a manera d'apantallaments i revegetació amb espècies arbustives de terraplens en l'esplanada del dipòsit.
  
A2) Les actuacions a realitzar en el Cabeçol de Montíber es realitzaran després d'una prospecció arqueològica, de resultes de la qual s'adoptaran les mesures de protecció, salvaguarda o documentació que s'arbitren des de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència de què s'obtindrà el vist i plau per a l'execució de les obres. Vist i plau sense el qual no podran donar-se per aprovades ni iniciar-se per tant, les citades obres.
  
A3) Es realitzarà un estudi de les coves existents en el Cabeçol de Montíber, i se'n procedirà a l'adequada documentació. Documentació que serà remesa a aquesta Conselleria de Medi Ambient i en la que s'assenyalarà l'estat final previst en el que quedaran dites cavitats una vegada executades les obres projectades.
  
B) En relació amb les obres incloses en la segona fase d'execució:
  
B1) S'elaborarà un estudi d'alternatives d'ubicació del dipòsit de Ponera 2 i de les obres auxiliars o complementàries a aquest (camins i canonades), de forma que es minimitzen les afeccions a zones de naturalesa forestal i majorment a aquelles dotades d'arbratge.
  
Entre les alternatives d'ubicació no sols s'analitzaran les possibles localitzacions dins de la mateixa muntanya sinó que s'avaluaran altres possibles emplaçaments en altres muntanyes o àrees elevades pròximes, potser aglutinant impactes acostant l'actuació a la zona degradada ocupada per la pedrera existent en les proximitats.
  
En el dit estudi d'alternatives es justificarà de forma adequada l'opció per la qual finalment s'opte per a l'emplaçament del dipòsit i si és procedent de la canonada que hi parteix (en cas d'optar-se finalment per l'emplaçament del dipòsit inicialment proposat, és a dir en el muntanya Ponera, haurà d'incloure's com a alternativa de traçat de la canonada B2 el traçat que ja s'arreplega en el pla incorporat a l'annex 8 del Projecte Bàsic).
  
Quant a l'execució de camins d'accés de nova traça, se'n limitarà la secció tipus a 3 m. d'amplària en compte dels 4 m. inicialment proposats.
  
Aquest estudi d'alternatives i les seus conclusions es remetran per a la seua aprovació a aquesta Conselleria de Medi Ambient.
  
B2) S'analitzarà la possibilitat d'executar les canonades d'accés al dipòsit d'Estivella per mitjà de conduccions superficials optant-se finalment per la solució que contemplant els condicionants de caràcter tècnic, garantisca una millor integració paisatgística en l'entorn facilitant la restauració dels espais afectats.
  
C) Amb caràcter general per a totes les obres:
  
C1) Se sol·licitarà autorització als Serveis Territorials de Medi Ambient per a l'ocupació temporal de les Vies Pecuàries que es vinguen afectades per la instal·lació de canonades que creuen les esmentades vies o que se situen al llarg del seu recorregut. Es tindrà en compte així mateix que part de les obres s'executaran sobre la Via Augusta, per a la qual cosa s'adoptaran les precaucions necessàries durant la seua execució per a evitar afeccions sobre el possible trànsit cicloturista.
  
C2) No es permetran abocaments ni extraccions de materials de forma indiscriminada i sense l'obtenció dels permisos necessaris. Es recorda el promotor que l'obertura de noves instal·lacions per a tals activitats es troba sotmesa a avaluació d'impacte ambiental.
  
C3) S'extremaran les precaucions en l'execució de les obres que afecten terrenys amb vegetació natural de manera que es limite l'afecció d'aquesta a l'estrictament necessari. Així, s'establiran els parcs de maquinària i apilaments de materials fora dels dits terrenys. De la mateixa manera es procedirà a l'arrancada de la vegetació únicament en la franja d'excavació de les rases, limitant l'afecció a un simple tall o piconat dels arbustos existents sense arrancada d'aquests en aquelles àrees a ocupar temporalment per a la maniobrabilitat de la maquinària, ja que això afavorix la posterior restauració de dites zones al facilitar el rebrot natural de la vegetació existent.
  
C4) Si durant la construcció de les obres es trobaren restes arqueològiques es paralitzaran aquestes i es comunicarà immediatament la troballa a la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, adoptant les mesures pertinents en orde a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveu la Llei 4/98, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.
  
C5) Es procedirà a la retirada selectiva i adequat arreplega de la terra vegetal procedent de les labors d'excavació, afavorint la reutilització d'aquesta en les labors de restauració i revegetacions a realitzar.
  
C6) La direcció d'obra exigirà una adequada neteja de les obres per mitjà de retirada a abocador controlat, una vegada executades i acabades estes, de totes aquelles runes i la resta d'elements o restes d'obra que hagen estat dipositats, abocaments o abandonats en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades.
  
C7) Es recorda al promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament no autoritzat en la zona, en especial es prohibiran abocaments a llits i xarxes de reg.
  
En tot cas, els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per taller o gestor de Residus Tòxics i Perillosos degudament autoritzat.
  
C8) La direcció d'obra exigirà el compliment dels condicionants de la present Declaració d'Impacte Ambiental. Per a això s'incorporaran en el Pressupost del Projecte les partides pressupostàries complementàries necessàries per al correcte compliment d'aquests.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no hi cap cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present Declaració d'Impacte Ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 24 de setembre de 1999.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 208/99-AIA, del Pla Especial director d'Usos i Infrastructures ?Ciutat de la Llum- que afecta a terrenys situats en el ?Cerro Colmenares- del terme municipal d'Alacant, projecte promogut per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports.
  
Vist que en data 6 d'abril de 1999, es rep la documentació remesa per la subsecretària d'Urbanisme i Ordenació Territorial, relativa al Projecte de Pla Especial director d'Usos i Infrastructures ?Ciutat de la Llum?.
  
Vist que el Projecte citat i Estudi d'Impacte Ambiental han estat sotmesos a informació pública per mitjà d'anunci de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, publicat en el DOGV núm. 3.462 de 26 de març de 1999 i en els periòdics d'El País i El Mundo de la mateixa data, havent formulat al·legacions a aquest presentades per:
  
- Juan Pellín en representació de ?Colla Ecologista d'Alacant- (19.04.1999).
  
- José Luis Romero Gómez, Portaveu del Grup Municipal Esquerra Unida- Els Verds en l'Ajuntament d'Alacant (19.04.1999).
  
- José Antonio Pina Gosálvez, Alfonso Arenas Ferriz en qualitat de parlamentari del Grup Socialista de les Corts Valencianes i Javier Gutiérrez Miguélez en qualitat del Portaveu Adjunt del Grup Municipal Socialista de l'Ajuntament d'Alacant (20.04.1999).
  
- Antonio Jacobo Ramos Sánchez com a representant de l'associació conservacionista Sociedad Española de Ornitología, SEO- bird-Life (20.04.1999).
  
- Carlos Valdés Quildiello en representació de Francisco Sala Magraner, Miguel Árias Sánchez i Javier Larrosa Baldó (20.04.1999).
  
- Associació Conservacionista AHSA, Asociación de Amigos de los Humedales del Sur de Alicante (21.04.1999).
  
- Marcial Antonio Fernández Iborra, en representació de la ?Urbanizadora Santo Domingo (22.04.1999)
  
- Ajuntament d'Elx. (7.05.1999).
  
Vist que les al·legacions formulades, a banda dels arguments esgrimits en matèria urbanística, en matèria ambiental es referixen de forma general i en extracte als següents punts:
  
- Es modifica l'escorrentia superficial en la ?Sierra de Colmenares?, contràriament al que s'indica en l'Estudi d'Impacte Ambiental, amb la conseqüent afecció a les aportacions hídriques del Saladar de Agua Amarga.
  
- Es produïx una modificació del Pla Viari de l'àrea Metropolitana d'Alacant i possible afecció del canvi de traçat de la N-332 al Saladar de Agua Amarga.
  
- Afecció a espècies vegetals endèmiques o amenaçades.
  
- Es produïx l'afecció a elements del Patrimoni Historicoartístic com és la Torre de Aguamarga i no s'establixen mesures correctores davant de la proximitat de jaciments paleontològics.
  
- Afecció a les Vies Pecuàries Canyada Real del Portitxol i Sendera de Dolores.
  
Vist que s'ha efectuat consulta al Servei de Protecció d'Espècies, Servei de Gestió Forestal i Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria de Medi Ambient.
  
D'aquestes consultes s'ha rebut el següent informe de la Direcció Territorial de Medi Ambient:
  
1) La flora i vegetació present en les zones considerades de protecció (NPP i NPL) són de gran interés per presentar diverses espècies endèmiques protegides o en vies de protecció pel Govern Valencià, així com per la legislació estatal i europea per mitjà de les Directives d'Hàbitats 92/43 i 97/62, així com en el Reial Decret 1.997/1995, de 7 de desembre. Totes elles vénen contemplades en l'Estudi d'Impacte Ambiental inclòs en la Memòria presentada.
  
Per tot això se considera prioritari el manteniment de la vegetació natural en les zones de protecció paisatgística (NPP) i de protecció de litoral (NPL) establides en els plans d'ordenació. Així mateix es proposa una ampliació de la NPP en una menuda zona adjacent (veure pla adjunt) en el que es troba la vegetació ben conservada, amb presència de diverses comunitats incloses en les Directives d'Hàbitats:
  
Igualment se considera d'interés la conservació d'un individu monumental d'alzina (Quercus rotundifolia) que presenta un ?efecte bandera- produït per la maresia i que està situada en l'extrem SE de la parcel·la afectada. La presència d'aquesta alzina en un ambient semiàrid i tan pròxim al mar és de gran interés científic, això unit al seu valor estètic reforça la preservació d'aquest exemplar encara estant situada en zona urbanitzable (UR.2) com resa el pla d'ordenació.
  
2) El traçat de les infrastructures de transport que travessen la NPP seria convenient que es realitzarà per mitjà d'un túnel per a evitar la fragmentació de la zona i la pèrdua del seu valor paisatgístic. Igualment el traçat definitiu d'aquestes vies no hauria de condicionar la seua continuïtat travessant la zona catalogada com a Zona Humida del Saladar de Aguamarga.
  
3) Els projectes d'execució de les obres correctores d'escorrentia hi ha de tenir en compte les especificacions tècniques de l'estudi d'impacte ambiental.
  
4) Manteniment de la continuïtat de les vies pecuàries existents que travessen el Pla Especial, amb la seua amplària legal i en condicions d'ús característic i els compatibles, tal com establix la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries.
  
Vist que com a conseqüència de les noves determinacions viàries i de delimitació previstes en aquest Pla Especial director d'Usos i Infrastructures, es modifica l'Ordenació Estructural del Pla Parcial Agua Amarga (UR-1), variant l'àmbit del sector i consegüentment, la classificació del sòl (passant 1.966 m² de no urbanitzable a urbanitzable i 2.812 m² d'urbanitzable a no urbanitzable), i el traçat viari. Pel que es referix a l'ordenació detallada la reordenació de la part sud-oest del sector implica la variació de la xarxa secundària, suprimint un dels bucles viaris i la requalificació urbanística d'algunes parcel·les, incrementant l'edificabilitat neta de les parcel·les terciàries i reestructurant les zones verdes, a més de la qualificació de la parcel·la dotacional escolar privada.
  
Atés que el Pla Parcial Agua Amarga i Expedient d'Homologació, té Declaració d'Impacte Ambiental favorable, dictada el dia 30 d'abril de 1996 per la llavors directora general de Qualitat Ambiental (expt. 252/95-AIA); Mancant de rellevància ambiental els 1.966 m² de sòl no urbanitzable que es reclassifiquen, terrenys confrontants amb una antiga nau industrial de l'extingida factoria Manufactures Metàl·liques del Mediterrani.
  
Atés els valors ambientals del sòl qualificat en el Pla núm. 2: Qualificació i Usos dels Plans d'Ordenació com NPP (Sòl No Urbanitzable de Protecció Paisatgística) i de la presència en la zona adjacent (qualificada en les Normes Urbanístiques que es projecten com NNL1: Sòl No Urbanitzable Comú Recreatiu, que en el Pla d'Ordenació apareix grafiat per error com NNR1, mentre que en la seua llegenda figura com NNL1) de comunitats vegetals incloses en les Directives Hàbitats anteriorment exposades, s'haurà d'ampliar a aquesta zona que ve reflectida en el Pla que s'adjunta a la present Declaració d'Impacte Ambiental, la qualificació Sòl No Urbanitzable de Protecció Paisatgística (NPP).
  
Atés que el traçat de les canalitzacions i situació dels dipòsits per al subministrament, regulació i distribució d'aigua potable, de reg i mar, que es troben reflectits en el pla 6.1 dels Plans d'Ordenació, es troben situats en la zona en què s'amplia la qualificació de Protecció, d'acord amb el considerant abans exposat, s'haurà de modificar el traçat i situació d'aquests per a evitar les afeccions als valors ambientals anteriorment descrits.
  
Atés que gran part del sòl corresponent a la ?Sierra de Colmenares- afectat pel Pla Especial es troba inclòs en la Conca d'Influència dels Saladares de Agua Amarga, segons es reflectix en el pla de la seua delimitació del Catàleg de Zones Humides, s'haurà de respectar l'escorrentia actual del terreny i la xarxa de pluvials es dirigirà cap a les vessants actuals, a fi d'evitar la disminució d'aportacions hídriques al Saladar de Agua Amarga.
  
Atés que les aigües residuals generades per les activitats industrials que van a ser connectades a la xarxa de clavegueram, poden superar els límits establits, és necessari indicar que, en compliment de l'article 8 del Reial Decret 509/1996 (de desenvolupament del Reial Decret-Llei 11/1995, pel qual s'establixen les normes aplicables al tractament de les aigües residuals urbanes), s'haurà de realitzar un tractament previ a l'abocament a la xarxa general de clavegueram municipal si se superen els límits establits per l'entitat gestora de la depuradora municipal o en el Model d'Ordenança d'Abocaments a la Xarxa de Municipal de Clavegueram elaborat per la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies. Per a això, s'hauran d'efectuar analítiques periòdiques de comprovació i sotmetre-les al vist i plau de l'entitat gestora de la depuradora municipal.
  
Atés que si bé s'ha contemplat la protecció de la Torre de Agua Amarga com a Sòl No Urbanitzable de Protecció Historico-Artística, no obstant això és necessari indicar que si durant l'execució de les obres es trobaren restes de jaciments paleontològics, arqueològics o etnogràfics, s'haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura de manera immediata, adoptant les mesures pertinents en orde a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveu els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.
  
Atés que la connexió amb les infrastructures viàries (N-332) i ferroviària que travessa la ?Sierra de Colmenares- té prevista la seua execució per mitjà d'un túnel, es considera en principi una solució ambientalment acceptable, sempre que la seua continuïtat no es realitze travessant la zona catalogada com a Zona Humida del Saladar de Agua Amarga.
  
Atés que en l'àmbit del Pla Especial discorre part del traçat de les Vies Pecuàries Canyada Real del Portitxol i la Sendera Dolores, que poden veure's afectades per les actuacions previstes, cal indicar que s'haurà de respectar-ne la continuïtat, amb la seua amplària legal i en condicions del seu ús característic i els compatibles, segons el que establix la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries.
  
Atés que l'evacuació de les làmines d'aigua del Parc procedents de les aigües marines tractades se connectarà a la canonada de retorn al punt de recepció (p 16 del document m³: Infrastructures de Serveis), la qual cosa presumiblement originarà un abocament al mar, és necessari indicar que quan se'n desenvolupe el projecte constructiu haurà d'efectuar-se la tramitació per a l'autorització administrativa corresponent.. D'altra banda, els residus generats per les instal·lacions de desmineralització de l'aigua marina que alimentarà les làmines d'aigua del Parc (denominat aigua de rebuig o salmorra), haurà de gestionar-se d'acord a les seues característiques.
  
Atés que en l'Estudi d'Impacte Ambiental no es troba contemplada de forma individualitzada, amb les mesures correctores corresponents, l'execució de les infrastructures tals com vials, línies elèctriques, conduccions de desguàs, dipòsits, etc.., en el present document, únicament es formula la Declaració d'Impacte Ambiental del Pla Especial director d'Usos i Infrastructures. Indicant per tant que les actuacions citades en el Pla que es troben sotmeses al procediment d'Avaluació d'Impacte Ambiental, tant les incloses en els Annexos del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1989, de 3 de març d'Impacte Ambiental de la Generalitat Valenciana, com les que ho requerisquen en les legislacions sectorials específiques que resulten d'aplicació, hauran de tramitar-se de forma individualitzada en la forma reglamentària descrita en el dit decret, com a Declaració o Estimació d'Impacte Ambiental, segons procedisca.
  
Atés que el projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en els que resulta preceptiva la formulació d'una Declaració d'Impacte Ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'art. 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament.
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que li són d'aplicació.
  
Atés que l'article quint del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental, per a la Declaració d'Impacte Ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià atribuïx a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència per a la tramitació i formulació de la Declaració d'Impacte Ambiental.
  
Per tot això i en ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals, sense perjudici de les exigències derivades de la normativa sectorial específica, el Pla Especial director d'Usos i Infrastructures ?Ciutat de la Llum- que afecta a terrenys situats en el ?Cerro Colmenares- del terme municipal d'Alacant, projecte promogut per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, sempre que se complisquen els següents condicionants, a més de les mesures correctores i de vigilància ambiental de l'Estudi d'Impacte Ambiental.
  
1. Per a preservar les comunitats vegetals incloses en la Directiva Hàbitat descrites en la part expositiva, s'haurà d'ampliar el sòl qualificat com NPP (Sòl No Urbanitzable de Protecció Paisatgística) en el Pla núm. 2: Qualificació i Usos dels Plans d'Ordenació, a la zona grafiada en el pla annex de la present declaració.
  
2. A fi d'evitar afeccions als valors ambientals de la zona a protegir segons el paràgraf anterior, s'hi haurà de modificar el traçat de les canalitzacions i situació dels dipòsits per al subministrament, regulació i distribució d'aigua potable, de reg i mar reflectits en el plànol 6.1 dels Plans d'Ordenació, que es troben situats en la zona en què s'amplia la qualificació de Protecció.
  
3. S'haurà de respectar l'escorrentia actual del terreny i la xarxa de pluvials es dirigirà cap a les vessants actuals, a fi d'evitar la disminució d'aportacions hídriques al Saladar de Agua Amarga.
  
4. La connexió de les Aigües Residuals Industrials a la xarxa de col·lectors es condicionarà que en compliment de l'article 8 del Reial Decret 509/1996 (de desenrotllament del Reial Decret-Llei 11/1995, pel qual s'establixen les normes aplicables al tractament de les aigües residuals urbanes), es realitze un tractament previ a l'abocament a la xarxa general de clavegueram municipal si se superen els límits establits per l'entitat gestora de la depuradora municipal o en el Model d'Ordenança d'Abocaments a la Xarxa de Municipal de Clavegueram elaborat per la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies. Per a això, s'hauran d'efectuar analítiques periòdiques de comprovació i sotmetre-les al vist i plau de l'entitat gestora de la depuradora municipal.
  
5. S'haurà de respectar la continuïtat de les vies pecuàries Canyada Real del Portitxol i Sendera Dolores amb la seua amplària legal i en condicions del seu ús característic i els compatibles, segons el que establix la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries, sol·licitant si és procedent les autoritzacions preceptives.
  
6. Si durant l'execució de les obres es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, s'haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura, de manera immediata, adoptant les mesures pertinents en orde a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveu els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.
  
7. El traçat de les infrastructures de transport viari (N-332) i ferroviari que tenen prevista la seua execució per mitjà de túnel, no hauran de tenir continuïtat travessant la zona catalogada com a Zona Humida del Saladar de Agua Amarga.
  
8. S'haurà de conservar l'exemplar d'alzina (Quercus rotundifolia) situat en la zona urbanitzable (UR.2) del pla d'ordenació.
  
9. Quan es desenvolupe el projecte constructiu de l'abocament al mar de l'evacuació de les làmines d'aigua marina del Parc, haurà d'efectuar-se la tramitació per a l'autorització administrativa corresponent.
  
10. Altres condicionants ambientals que s'establisquen en les autoritzacions sectorials aplicables.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no cap cap recurs ; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar la present Declaració d'Impacte Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 4002, del 18-05-2001 (2001/4342)

RESOLUCIÓN de 18 de abril de 2001, de la directora general de Planificación y Gestión del Medio de la Conselleria de Medio Ambiente, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   4002

Fecha DOGV
:   18-05-2001

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2001/4342

CVE


Fecha del documento
:   18-04-2001

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Utiel](javascript:void(0))
    * [El Camp de Morvedre](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))
    * [vigilancia del medio ambiente](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 18 de abril de 2001, de la directora general de Planificación y Gestión del Medio de la Conselleria de Medio Ambiente, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental. [2001/X4342]
  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1.302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental, y del Real Decreto 1.131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental.
  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En su virtud, he resuelto:
  
Artículo único
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 001/99-AIA y 208/99-AIA, que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación
  
Valencia, 18 de abril de 2001.- La directora general de Planificación y Gestión del Medio: Paloma Gómez Ossorio.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Visto el expediente 001/99-AIA sobre el Proyecto Básico de Abastecimiento a la comarca del Camp de Morvedre, promovido por la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes.
  
Resultando que, en fecha 4 de enero de 1999, la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes remitió los documentos técnicos y el Estudio de Impacto Ambiental correspondientes al Proyecto Básico de Abastecimiento a la comarca del Camp de Morvedre (Valencia).
  
Dicho proyecto se integra en el conjunto del sistema de abastecimiento a los municipios del Camp de Morvedre mediante la utilización de los recursos provenientes del sistema Júcar-Turia que se potabilizarán en la Estación de Tratamiento de Aguas Potables de Sagunto. Para ello se prevé la construcción de un conjunto de tuberías que permitan conducir determinados caudales de agua potable desde dicha estación de tratamiento hasta los depósitos de cabecera de los distintos municipios de La Baronía por el oeste, Canet d'en Berenguer por el este y Almenara y la mancomunidad de Els Valls por el norte. Asimismo las obras se complementan con el proyecto de una serie de estaciones de bombeo y depósitos de regulación, estando prevista la construcción de tres depósitos, los tres en t.m. de Sagunto:
  
Depósito de Canet d'en Berenguer: 2.500 m³
  
en el cerro del Cabeçol de Montíber
  
Depósito Ponera 1: 4.000 m³
  
en la falda norte de la montaña de Ponera a cota 140 m.
  
Depósito Ponera 2: 1.000 m³
  
en la cumbrera de la montaña de Ponera a cota 216 m.
  
Asimismo se proyecta la ejecución de 527.8 m. de camino de nueva traza para acceder al depósito Ponera 2 desde el lugar de emplazamiento del depósito Ponera 1.
  
Resultando que el Estudio de Impacto Ambiental del Proyecto Básico de Abastecimiento a la comarca del Camp de Morvedre, ha sido sometido a información pública mediante anuncio de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes, publicado en el BOE núm. 193, de 13 de agosto de 1998, y en el DOGV núm. 3.329, de 14 de septiembre de 1998, habiéndose recibido, de acuerdo con la certificación de la Dirección General de Obras Públicas remitida en fecha 4 de enero de 1999, una alegación presentada por el Ayuntamiento de Sagunto y otra presentada por la Mancomunidad de La Baronía.
  
Del examen de dichas alegaciones se deduce que las mismas no plantean cuestiones de carácter medioambiental que deban ser tenidas en cuenta en el proyecto que nos ocupa.
  
Resultando que examinada la documentación presentada se observa que la ubicación prevista para los tres depósitos de nueva construcción proyectados coincide con lugares en los que se encuentran inventariados varios yacimientos arqueológicos, por un lado el monte Ponera y por otro el cerro del Cabeçol de Montíber considerado zona de protección arqueológica en el t.m. de Sagunto, como así se indica en el informe de impacto sobre el patrimonio cultural incorporado como anejo 8 del proyecto básico.
  
Este informe concluye que el yacimiento arqueológico existente en el Cabeçol de Montíber se encuentra en la actualidad literalmente arrasado no existiendo en el mismo restos de importancia. En cuanto a los restos del bunquer de la guerra civil española existente en las proximidades del actual depósito existente, se indica que éste no va a ser afectado por el nuevo depósito proyectado, no obstante se señala que se adoptarán medidas especiales para evitar cualquier afección al mismo durante las obras.
  
Con todo ello, en fecha 2 de agosto de 1999 se efectúa consulta a la Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, remitiendo para ello copia del citado anejo.
  
Resultando que, en fecha 14 de septiembre de 1999 se recibe copia del informe elaborado por la Unidad de Inspección del Patrimonio Histórico Artístico de la Dirección Territorial de Cultura y Educación de Valencia, informe en el que se establecen las siguientes consideraciones:
  
?La documentación presentada corresponde a un Estudio de Impacto Ambiental en el que se contempla la incidencia que la obra pueda tener sobre el Patrimonio arquitectónico, arqueológico, etnológico o paleontológico. Según lo dispuesto en el artículo 2.4 de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental, y en el artículo 6 de su reglamento, el estudio de impacto ambiental deberá contener la incidencia que el proyecto, plan o programa, obra o actividad, tendrá sobre el Patrimonio Histórico, Artístico y Arqueológico.
  
El estudio de impacto sobre el patrimonio cultural que se adjunta, se ciñe exclusivamente a la incidencia que la obra pueda ejercer sobre el yacimiento arqueológico de el Cabeçol de Montíber, en el término municipal de Sagunto, donde se plantea la construcción de una balsa que formará parte de un sistema más amplio de distribución de aguas en el Camp de Morvedre. Así mismo, tras la lectura de una síntesis del proyecto planteado, hemos constatado que el ámbito geográfico del mismo es mucho más amplio, incluyendo también otras balsas (las de Ponera 1 y Ponera 2 pueden también incidir sobre otro importante yacimiento de época ibérica) y toda una red de canalizaciones para la distribución del agua. Resulta evidente por otra parte, que un proyecto de este tipo genera necesariamente un importante volumen de movimiento de tierras.
  
Revisado nuestro Inventario de Yacimientos Arqueológicos y Paleontológicos de la Comunidad Valenciana, hemos podido constatar que el proyecto de referencia se encuentra en una zona de altísima densidad de yacimientos, por lo que nos parece de vital importancia una prospección previa de toda la zona afectada y el establecimiento de posibles medidas correctoras. Según esto, el estudio de impacto sobre el patrimonio histórico nos parece del todo insuficiente.
  
Cabe recordar, asimismo, que todas aquellas remociones de tierras que puedan afectar a posibles áreas con restos arqueológicos o paleontológicos deben contar con la debida autorización de la Dirección General de Patrimonio Artístico, según lo dispuesto en el Título III de la Ley 4/1998, de Patrimonio Cultural Valenciano.
  
No se contemplan las afecciones sobre el patrimonio arquitectónico, faltando información que recoja los elementos de interés arquitectónico de la zona, que incluye desde notables monumentos (como el Castillo de Sagunt), edificios protegidos por los Catálogos municipales de Bienes y Espacios Protegidos hasta elementos que el propio estudio puede detectar, valorar e incorporar.-
  
Concluyendo finalmente que:
  
?Se estima imprescindible completar el preceptivo Estudio de Impacto sobre el Patrimonio Histórico, Artístico y Arqueológico, realizando la necesaria prospección arqueológica que deberá ser autorizada por la Dirección General de Patrimonio Artístico y el estudio del patrimonio arquitectónico de interés, y especificando en el mismo las alternativas o medidas correctoras a fin de no afectar a los posibles yacimientos, edificios o espacios de interés.-
  
Resultando que asimismo, en fecha 17 de septiembre de 1999, se recibe copia del informe elaborado por el Servicio de Patrimonio Arqueológico, Etnológico e Histórico según el cual:
  
?Visto el proyecto, éste contempla de acuerdo con el artículo 2.4.) de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental, y con el artículo 6 de su Reglamento, la incidencia sobre el Patrimonio Etnológico, la técnico que suscribe encuentra adecuadas las medidas que se proponen, señalando que no está completo el inventario de la zona afectada por lo que no se puede contrastar en su totalidad?.
  
Considerando que la mayor parte del trazado de las conducciones proyectadas discurre por la red de caminos agrícolas de los municipios afectados.
  
Es de señalar que parte de dichos caminos se encuentran clasificados como Vías Pecuarias y por tanto protegidos de acuerdo a la legislación vigente. Según se nos informa desde los servicios territoriales de esta Conselleria de Medio Ambiente, las Vías Pecuarias clasificadas que pueden verse afectadas son varias: la Cañada Real de Aragón o Camino de Llíria (ancho 75 m.) en Sagunto; el Azagador del Rio Palancia (ancho 37,61 m.) en t.m. de Petrés y de Albalat dels Tarongers; la Colada del Camino Viejo de Teruel (8 m.) y la Vereda del Sabató a Alcalá (15 m.) en t.m. de Estivella; la Colada del Camino del Camixó (7 m.) y el Azagador de Quartell (20 m.) en t.m. de Faura, y la Colada del Camino de Uxó (12 m.) en Benavites.
  
Al mismo tiempo, parte del tramo de tubería A2 (ETAP-Ponera 1) y la mayor parte del tramo A3 (Ponera 1-depósito Almenara) discurren sobre la ?Vía Augusta?, ruta que está siendo recuperada desde esta Conselleria con fines recreativos, turísticos y culturales, para la práctica del cicloturismo, senderismo y rutas ecuestres, tomando como base el principal eje de la red viaria en la época romana.
  
Considerando que las obras se proyectan en dos fases de ejecución, una primera que supone las actuaciones necesarias para el abastecimiento de agua potable a Canet d'En Berenguer, els Valls y Almenara y una segunda fase para el abastecimiento a La Baronía.
  
Considerando que el proyecto se desarrolla atravesando un área en la que no son de destacar espacios naturales cuyos valores ambientales sean merecedores de especial protección. Ya que, pese a encontrarse en los límites del ámbito del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Sierra Calderona, la mayor parte se corresponde con zonas de cultivo de productos hortícolas, cítricos y otros frutales, siendo escasos los enclaves de naturaleza forestal. Estos enclaves se localizan en los diversos cerros y colinas existentes en el área y presentan una vegetación natural formada por matorral y monte bajo mediterráneo con algunas masas arbóreas o pinadas de pino carrasco como en el caso del cerro de La Rodana y de la vertiente norte de la montaña de Ponera, ambas calificadas como suelo no urbanizable protegido y recogidas en el Mapa Geocientífico de la Provincia de Valencia como zonas en las que la recomendación de uso es la conservación. Dado que en dichos cerros se localizan la mayor parte de los depósitos ya existentes, así como los de nueva construcción proyectados, se considera necesario exigir una cuidadosa ejecución de las obras en los mismos de forma que se minimicen las afecciones a la vegetación existente.
  
Considerando que la ejecución del depósito Ponera 2 y por tanto también del camino de nueva traza a ejecutar para el acceso al mismo, así como la tubería (inicio del tramo B2) que desde éste parte por la ladera sur de la montaña Ponera, son las actuaciones que producirán los mayores impactos a nivel paisajístico en tanto que mayor es su afección a la morfología y vegetación existentes. Por ello se considera necesario que previamente a la ejecución de estas actuaciones correspondientes a la segunda fase de ejecución prevista, se proceda a la elaboración de un estudio detallado de posibles alternativas de ubicación de dicho depósito.
  
Considerando que dado que en la zona situada entre Estivella y Torres-Torres existe en la actualidad una abundante red de conducciones superficiales, y puesto que esta tipología supone en principio menores afecciones a la vegetación dada la no necesidad de proceder al arranque de la misma para la ejecución de excavaciones, se estima apropiado que al menos en el tramo de llegada de la conducción B5 al depósito de Estivella, se analice la posibilidad de ejecutar ésta de forma superficial.
  
Considerando que en el Estudio de Impacto Ambiental se establecen una serie de medidas correctoras de entre las que destacamos aquellas de carácter ambiental y que son:
  
Medidas de carácter general
  
Restauración de terrenos utilizados para extracción o préstamo de materiales.
  
Riego con camión cuba de los tramos de caminos de tierra a utilizar.
  
Restauración de las áreas a utilizar como vertederos.
  
Medidas de carácter específico
  
Disminución del impacto paisajístico de los depósitos, proyectándolos semienterrados e integrándolos en su entorno mediante chapado exterior con piedra de la zona y colocación de pantallas vegetales con pinos carrascos, algarrobos y olivos.
  
Disminución del impacto paisajístico y sobre la vegetación de los tramos de conducción próximos a los depósitos de la montaña de Ponera así como de los viales de acceso a los mismos, eligiendo el trazado que menor impacto ambiental produzca y previendo la revegetación una vez terminada la obra de toda la franja afectada. Asimismo se proyecta el nuevo camino de acceso al deposito de Ponera 2 con firme de hormigón coloreado con árido de rodeno.
  
Considerando adecuadas las medidas correctoras adoptadas, en especial aquellas consideradas de carácter específico, se estima no obstante que la anchura de la calzada del camino de acceso al depósito de Ponera 2, proyectada inicialmente de 4 m., es excesiva dado lo reducido del uso que del mismo va a efectuarse y puesto que cualquier disminución en anchura de la sección tipo del mismo provocará una disminución en los movimientos de tierra a efectuar, lo que redundará en menores impactos sobre la morfología existente adaptando la traza mayormente a la ladera en la que se proyecta, lo que supondrá grandes beneficios ambientales.
  
Considerando que en el Estudio de Impacto Ambiental se incluye un Programa de Vigilancia Ambiental de acuerdo con el cual se prevé la presencia de un arqueólogo cualificado que vigile la aparición de posibles restos arqueológicos, durante la ejecución de las obras, en particular en las proximidades del cerro del Cabeçol y en aquellos puntos en los que existan indicios de otros yacimientos arqueológicos.
  
Considerando que en el Presupuesto del Proyecto no se incorpora partida alguna para la presencia del arqueólogo en la obra, ni para la revegetación indicada en el Estudio de Impacto Ambiental para la restauración de las franjas de terreno natural que se vean afectadas por la ejecución de tuberías, aunque si se recogen las medidas de integración de los depósitos: recubrimiento exterior, plantaciones, ejecución de muros de mampostería para contención de terraplenes y pavimentado del camino de acceso al deposito Ponera 2 a base de hormigón coloreado con árido de rodeno.
  
Considerando que no puede recogerse en esta Declaración de Impacto Ambiental la evaluación del impacto derivado de la apertura de préstamos y canteras o la creación de escombreras y vertederos, dado que la documentación presentada no señala las áreas concretas para destinar a estas actividades y por tanto no se ha incluido el estudio de los impactos ambientales que puedan derivarse de la ejecución de las mismas.
  
Considerando que de acuerdo con el art. 16 de la Ley 11/1994, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana, con carácter general se consideran protegidas todas las cueva, simas y demás cavidades subterráneas.
  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.
  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
Considerando que el artículo quinto del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley.
  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, aprobado mediante Decreto 90/1999, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, atribuye a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental.
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el Proyecto Básico de Abastecimiento a la comarca del Camp de Morvedre, promovido por la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes, siempre y cuando se de adecuado cumplimiento a los siguientes condicionantes:
  
A) En relación con las obras incluidas en la primera fase de ejecución:
  
A1) Se llevarán a cabo las medidas correctoras de impacto ambiental en especial las relativas a la integración del depósito Ponera 1: recubrimiento de rodeno, muros de mampostería, coloreado del pavimento del camino de acceso, plantaciones arbóreas a modo de apantallamientos y revegetación con especies arbustivas de terraplenes en la explanada del depósito.
  
A2) Las actuaciones a realizar en el Cabeçol de Montíber se realizarán tras una prospección arqueológica, de resultas de la cual se adoptarán las medidas de protección, salvaguarda o documentación que se arbitren desde la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia de la que se obtendrá el visto bueno para la ejecución de las obras. Visto bueno sin el cual no podrán darse por aprobadas ni iniciarse por tanto, las citadas obras.
  
A3) Se realizará un estudio de las cuevas existentes en el Cabeçol de Montíber, procediendo a la adecuada documentación de las mismas. Documentación que será remitida a esta Conselleria de Medio Ambiente y en la que se señalará el estado final previsto en el que quedarán dichas cavidades una vez ejecutadas las obras proyectadas.
  
B) En relación con las obras incluidas en la segunda fase de ejecución:
  
B1) Se elaborará un estudio de alternativas de ubicación del depósito de Ponera 2 y de las obras auxiliares o complementarias al mismo (caminos y tuberías), de forma que se minimicen las afecciones a zonas de naturaleza forestal y mayormente a aquellas dotadas de arbolado.
  
Entre las alternativas de ubicación no solo se analizarán las posibles localizaciones dentro del mismo monte sino que se evaluarán otros posibles emplazamientos en otros montes o áreas elevadas próximas, quizás aglutinando impactos acercando la actuación a la zona degradada ocupada por la cantera existente en las proximidades.
  
En dicho estudio de alternativas se justificará de forma adecuada la opción por la que finalmente se opte para el emplazamiento del depósito y en su caso de la tubería que parte del mismo (en caso de optarse finalmente por el emplazamiento del depósito inicialmente propuesto, es decir en el monte Ponera, deberá incluirse como alternativa de trazado de la tubería B2 el trazado que ya se recoge en el plano incorporado al Anejo 8 del Proyecto Básico).
  
En cuanto a la ejecución de caminos de acceso de nueva traza, se limitará la sección tipo de los mismos a 3 m. de anchura en lugar de los 4 m. inicialmente propuestos.
  
Este estudio de alternativas y las conclusiones del mismo se remitirán para su aprobación a esta Conselleria de Medio Ambiente.
  
B2) Se analizará la posibilidad de ejecutar las tuberías de acceso al depósito de Estivella mediante conducciones superficiales optándose finalmente por la solución que contemplando los condicionantes de carácter técnico, garantice una mejor integración paisajística en el entorno facilitando la restauración de los espacios afectados.
  
C) Con carácter general para todas las obras:
  
C1) Se solicitará autorización a los servicios territoriales de Medio Ambiente para la ocupación temporal de las Vías Pecuarias que se ven afectadas por la instalación de tuberías que crucen dichas vías o que se sitúen a lo largo de su recorrido. Se tendrá en cuenta asimismo que parte de las obras se ejecutarán sobre la Vía Augusta, por lo que se adoptarán las precauciones necesarias durante la ejecución de las mismas para evitar afecciones sobre el posible tráfico cicloturista.
  
C2) No se permitirán vertidos ni extracciones de materiales de forma indiscriminada y sin la obtención de los permisos necesarios. Se recuerda al promotor que la apertura de nuevas instalaciones para tales actividades se encuentra sometida a evaluación de impacto ambiental.
  
C3) Se extremarán las precauciones en la ejecución de las obras que afecten terrenos con vegetación natural de modo que se limite la afección de ésta a lo estrictamente necesario. Así, se establecerán los parques de maquinaria y acopios de materiales fuera de dichos terrenos. Del mismo modo se procederá al arranque de la vegetación únicamente en la franja de excavación de las zanjas, limitando la afección a un simple corte o apisonado de los arbustos existentes sin arranque de los mismos en aquellas áreas a ocupar temporalmente para la maniobrabilidad de la maquinaria, ya que ello favorece la posterior restauración de dichas zonas al facilitar el rebrote natural de la vegetación existente.
  
C4) Si durante la construcción de las obras se encontraran restos arqueológicos se paralizarán éstas y se comunicará inmediatamente el hallazgo a la Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
C5) Se procederá a la retirada selectiva y adecuado acopio de la tierra vegetal procedente de las labores de excavación, favoreciendo la reutilización de la misma en las labores de restauración y revegetaciones a realizar.
  
C6) La Dirección de Obra exigirá una adecuada limpieza de las obras mediante retirada a vertedero controlado, una vez ejecutadas y terminadas éstas, de todos aquellos escombros y demás elementos o restos de obra que hayan sido depositados, vertidos o abandonados en cualquier área de terreno que se haya visto afectada por las obras ejecutadas.
  
C7) Se recuerda al promotor la prohibición de realizar cualquier vertido no autorizado en la zona, en especial se prohibirán vertidos a cauces y redes de riego.
  
En todo caso, los cambios de aceite, filtros y cualquier otro residuo de mantenimiento de maquinaria y vehículos deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor de Residuoa Tóxicos y Peligrosos debidamente autorizado.
  
C8) La Dirección de Obra exigirá el cumplimiento de los condicionantes de la presente Declaración de Impacto Ambiental. Para ello se incorporarán en el presupuesto del proyecto las partidas presupuestarias complementarias necesarias para el correcto cumplimiento de los mismos.
  
Segundo
  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de ejecución de la ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 24 de septiembre de 1999.- La directora general de Planificación y Gestión del Medio: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Visto el expediente 208/99-AIA, del Plan Especial director de Usos e Infraestructuras ?Ciudad de la Luz- que afecta a terrenos situados en el Cerro Colmenares del término municipal de Alicante, proyecto promovido por la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes.
  
Resultando que en fecha 6 de abril de 1999, se recibe la documentación remitida por la Subsecretaria de Urbanismo y Ordenación Territorial, relativa al Proyecto de Plan Especial director de Usos e Infraestructuras ?Ciudad de la Luz?.
  
Resultando que el Proyecto citado y Estudio de Impacto Ambiental han estado sometidos a información pública mediante anuncio de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes, publicado en el DOGV núm. 3.462, de 26 de marzo de 1999, y en los periódicos de El País y El Mundo de la misma fecha, habiéndose formulado alegaciones al mismo presentadas por:
  
- Juan Pellín en representación de ?Colla Ecologista d'Alacant- (19.04.1999).
  
- José Luis Romero Gómez, portavoz del Grupo Municipal Esquerra Unida- Els Verds en el Ayuntamiento de Alicante (19.04.1999).
  
- José Antonio Pina Gosálvez, Alfonso Arenas Ferriz en calidad de parlamentario del Grupo Socialista de las Cortes Valencianas y Javier Gutiérrez Miguélez en calidad del portavoz adjunto del Grupo Municipal Socialista del Ayuntamiento de Alicante (20.04.1999).
  
- Antonio Jacobo Ramos Sánchez como representante de la asociación conservacionista Sociedad Española de Ornitología, SEO- bird-Life (20.04.1999).
  
- Carlos Valdés Quildiello en representación de Francisco Sala Magraner, Miguel Arias Sánchez y Javier Larrosa Baldó (20.04.1999).
  
- Asociación Conservacionista AHSA, Asociación de Amigos de los Humedales del Sur de Alicante (21.04.1999).
  
- Marcial Antonio Fernández Iborra, en representación de la Urbanizadora Santo Domingo (22.04.1999).
  
- Ayuntamiento de Elche (7.05.1999).
  
Resultando que las alegaciones formuladas, aparte de los argumentos esgrimidos en materia urbanística, en materia ambiental se refieren de forma general y en extracto a los siguientes puntos:
  
- Se modifica la escorrentía superficial en la Sierra de Colmenares, contrariamente a lo que se indica en el Estudio de Impacto Ambiental, con la consecuente afección a los aportes hídricos del Saladar de Agua Amarga.
  
- Se produce una modificación del Plan Viario del área Metropolitana de Alicante y posible afección del cambio de trazado de la N-332 al Saladar de Agua Amarga.
  
- Afección a especies vegetales endémicas o amenazadas.
  
- Se produce la afección a elementos del Patrimonio histórico-artístico como es la Torre de Aguamarga y no se establecen medidas correctoras ante la proximidad de yacimientos paleontológicos.
  
- Afección a las Vías Pecuarias Cañada Real del Portichol y Vereda de Dolores.
  
Resultando que se ha efectuado consulta al Servicio de Protección de Especies, Servicio de Gestión Forestal y Dirección Territorial de Alicante de la Conselleria de Medio Ambiente.
  
De estas consultas se ha recibido el siguiente informe de la Dirección Territorial de Medio Ambiente:
  
1) La flora y vegetación presente en las zonas consideradas de protección (NPP y NPL) son de gran interés por presentar diversas especies endémicas protegidas o en vías de protección por el Gobierno Valenciano, así como por la legislación estatal y europea mediante las Directivas de Hábitats 92/43 y 97/62, así como en el Real Decreto 1.997/1995, de 7 de diciembre. Todas ellas vienen contempladas en el Estudio de Impacto Ambiental incluido en la Memoria presentada.
  
Por todo ello se considera prioritario el mantenimiento de la vegetación natural en las zonas de protección paisajística (NPP) y de protección de litoral (NPL) establecidas en los planos de ordenación. Así mismo se propone una ampliación de la NPP en una pequeña zona adyacente (ver plano adjunto) en el que se encuentra la vegetación bien conservada, con presencia de diversas comunidades incluidas en las Directivas de Hábitats:
  
Igualmente se considera de interés la conservación de un individuo monumental de encina (Quercus rotundifolia) que presenta un ?efecto bandera- producido por la maresía y que está situada en el extremo SE de la parcela afectada. La presencia de esta encina en un ambiente semiárido y tan próximo al mar es de gran interés científico, esto unido a su valor estético refuerza la preservación de este ejemplar aún estando situada en zona urbanizable (UR.2) como reza el plano de ordenación.
  
2) El trazado de las infraestructuras de transporte que atraviesan la NPP sería conveniente que se realizara mediante un túnel para evitar la fragmentación de la zona y la pérdida de su valor paisajístico. Igualmente el trazado definitivo de estas vías no debería condicionar su continuidad atravesando la zona catalogada como Zona Húmeda del Saladar de Aguamarga.
  
3)L os proyectos de ejecución de las obras correctoras de escorrentía deben tener en cuenta las especificaciones técnicas del estudio de impacto ambiental.
  
4) Mantenimiento de la continuidad de las vías pecuarias existentes que atraviesan el Plan Especial, con su anchura legal y en condiciones de uso característico y los compatibles, tal como establece la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias.
  
Resultando que como consecuencia de las nuevas determinaciones viarias y de delimitación previstas en este Plan Especial director de Usos e Infraestructuras, se modifica la Ordenación Estructural del Plan Parcial Agua Amarga (UR-1), variando el ámbito del sector y consiguientemente, la clasificación del suelo (pasando 1.966 m² de no urbanizable a urbanizable y 2.812 m² de urbanizable a no urbanizable), y el trazado viario. Por lo que se refiere a la ordenación pormenorizada la reordenación de la parte suroeste del sector implica la variación de la red secundaria, suprimiendo uno de los bucles viarios y la recalificación urbanística de algunas parcelas, incrementando la edificabilidad neta de las parcelas terciarias y reestructurando las zonas verdes, además de la calificación de la parcela dotacional escolar privada.
  
Considerando que el Plan Parcial Agua Amarga y Expediente de Homologación, tiene Declaración de Impacto Ambiental favorable, dictada el día 30 de abril de 1996 por la entonces directora general de Calidad Ambiental (expte. 252/95-AIA); careciendo de relevancia ambiental los 1.966 m² de suelo no urbanizable que se reclasifican, terrenos colindantes a una antigua nave industrial de la extinta factoría Manufacturas Metálicas del Mediterráneo.
  
Considerando los valores ambientales del suelo calificado en el Plano núm.2: Calificación y Usos de los Planos de Ordenación como NPP (Suelo No Urbanizable de Protección Paisajística) y de la presencia en la zona adyacente (calificada en las Normas Urbanísticas que se proyectan como NNL1: Suelo No Urbanizable Común Recreativo, que en el Plano de Ordenación aparece grafiado por error como NNR1, mientras que en la leyenda del mismo figura como NNL1) de comunidades vegetales incluidas en las Directivas Hábitats anteriormente expuestas, se deberá ampliar a esta zona que viene reflejada en el Plano que se adjunta a la presente Declaración de Impacto Ambiental, la calificación Suelo No Urbanizable de Protección Paisajística (NPP).
  
Considerando que el trazado de las canalizaciones y situación de los depósitos para el suministro, regulación y distribución de agua potable, de riego y mar, que se encuentran reflejados en el plano 6.1 de los Planos de Ordenación, se encuentran situados en la zona en la que se amplía la calificación de Protección, de acuerdo con el considerando antes expuesto, se deberá modificar el trazado y situación de los mismos para evitar las afecciones a los valores ambientales anteriormente descritos.
  
Considerando que gran parte del suelo correspondiente a la Sierra de Colmenares afectado por el Plan Especial se encuentra incluido en la Cuenca de Influencia de los Saladares de Agua Amarga, según se refleja en el plano de delimitación de la misma del Catálogo de Zonas Húmedas, se deberá respetar la escorrentía actual del terreno y la red de pluviales se dirigirá hacia las vertientes actuales, con el fin de evitar la disminución de aportes hídricos al Saladar de Agua Amarga.
  
Considerando que las aguas residuales generadas por las actividades industriales que van a ser conectadas a la red de alcantarillado, pueden superar los límites establecidos, es necesario indicar que, en cumplimiento del artículo 8 del Real Decreto 509/1996 (de desarrollo del Real Decreto-Ley 11/1995, por el que se establecen las normas aplicables al tratamiento de las aguas residuales urbanas), se deberá realizar un tratamiento previo al vertido a la red general de alcantarillado municipal si se superan los límites establecidos por la entidad gestora de la depuradora municipal o en el Modelo de Ordenanza de Vertidos a la Red de Municipal de Alcantarillado elaborado por la Generalitat Valenciana y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias. Para ello, se deberán efectuar analíticas periódicas de comprobación y someterlas al visto bueno de la entidad gestora de la depuradora municipal.
  
Considerando que si bien se ha contemplado la protección de la Torre de Agua Amarga como Suelo No Urbanizable de Protección Histórico-Artística, no obstante es necesario indicar que si durante la ejecución de las obras se encontrasen restos de yacimientos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, se deberá poner el hecho en conocimiento de la Conselleria de Cultura de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
Considerando que la conexión con las infrestructuras viaria (N-332) y ferroviaria que atraviesa la Sierra de Colmenares tiene prevista su ejecución mediante un túnel, se considera en principio una solución ambientalmente aceptable, siempre que la continuidad de las mismas no se realice atravesando la zona catalogada como Zona Húmeda del Saladar de Agua Amarga.
  
Considerando que en el ámbito del Plan Especial discurre parte del trazado de las Vías Pecuarias Cañada Real del Portichol y la Vereda Dolores, que pueden verse afectadas por las actuaciones previstas, hay que indicar que se deberá respetar la continuidad de las mismas, con su anchura legal y en condiciones de su uso característico y los compatibles, según lo establecido en la Ley 3/1995 de 23 de marzo, de Vías Pecuarias.
  
Considerando que la evacuación de las láminas de agua del Parque procedentes de las aguas marinas tratadas se conectará a la tubería de retorno en su punto de recepción (pág 16 del documento m³: Infraestructuras de Servicios), lo que presumiblemente originará un vertido al mar, es necesario indicar que cuando se desarrolle el proyecto constructivo del mismo deberá efectuarse la tramitación para la autorización administrativa correspondiente.. Por otro lado, los residuos generados por las instalaciones de desmineralización del agua marina que alimentará las láminas de agua del Parque (denominado agua de rechazo o salmuera), deberá gestionarse de acuerdo a sus características.
  
Considerando que en el Estudio de Impacto Ambiental no se encuentra contemplada de forma individualizada, con las medidas correctoras correspondientes, la ejecución de las infraestructuras tales como viales, líneas eléctricas, conducciones de desagüe, depósitos, etc.., en el presente documento, únicamente se formula la Declaración de Impacto Ambiental del Plan Especial director de Usos e Infraestructuras. Indicando por tanto que las actuaciones citadas en el Plan que se encuentren sometidas al procedimiento de Evaluación de Impacto Ambiental, tanto las incluidas en los Anexos del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, de la Generalitat Valenciana, como las que lo requieran en las legislaciones sectoriales específicas que resulten de aplicación, deberán tramitarse de forma individualizada en la forma reglamentaria descrita en dicho decreto, como Declaración o Estimación de Impacto Ambiental, según proceda.
  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.
  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
Considerando que el artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley.
  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, aprobado por Decreto 90/1999, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, atribuye a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio la competencia para la tramitación y formulación de la Declaración de Impacto Ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, sin perjuicio de las exigencias derivadas de la normativa sectorial específica, el Plan Especial director de Usos e Infraestructuras ?Ciudad de la Luz- que afecta a terrenos situados en el Cerro Colmenares del término municipal de Alicante, proyecto promovido por la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes, siempre y cuando se cumplan los siguientes condicionantes, además de las medidas correctoras y de vigilancia ambiental del Estudio de Impacto Ambiental.
  
1. Para preservar las comunidades vegetales incluidas en la Directiva Hábitat descritas en la parte expositiva, se deberá ampliar el suelo calificado como NPP (Suelo No Urbanizable de Protección Paisajística) en el Plano núm.2: Calificación y Usos de los Planos de Ordenación, a la zona grafiada en el plano Anexo de la presente Declaración.
  
2. Con el fin de evitar afecciones a los valores ambientales de la zona a proteger según el párrafo anterior, se deberá modificar el trazado de las canalizaciones y situación de los depósitos para el suministro, regulación y distribución de agua potable, de riego y mar reflejados en el plano 6.1 de los Planos de Ordenación, que se encuentran situados en la zona en la que se amplía la calificación de Protección.
  
3. Se deberá respetar la escorrentía actual del terreno y la red de pluviales se dirigirá hacia las vertientes actuales, con el fin de evitar la disminución de aportes hídricos al Saladar de Agua Amarga.
  
4. La conexión de las Aguas Residuales Industriales a la red de colectores se condicionará a que en cumplimiento del artículo 8 del Real Decreto 509/1996 (de desarrollo del Real Decreto-Ley 11/1995, por el que se establecen las normas aplicables al tratamiento de las aguas residuales urbanas), se realice un tratamiento previo al vertido a la red general de alcantarillado municipal si se superan los límites establecidos por la entidad gestora de la depuradora municipal o en el Modelo de Ordenanza de Vertidos a la Red de Municipal de Alcantarillado elaborado por la Generalitat Valenciana y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias. Para ello, se deberán efectuar analíticas periódicas de comprobación y someterlas al visto bueno de la entidad gestora de la depuradora municipal.
  
5. Se deberá respetar la continuidad de las vías pecuarias Cañada Real del Portichol y Vereda Dolores con su anchura legal y en condiciones de su uso característico y los compatibles, según lo establecido en la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias, solicitando en su caso las autorizaciones preceptivas.
  
6. Si durante la ejecución de las obras se encontrasen restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, se deberá poner el hecho en conocimiento de la Conselleria de Cultura, de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
7. El trazado de las infraestructuras de transporte viario (N-332) y ferroviario que tienen prevista su ejecución mediante túnel, no deberán tener continuidad atravesando la zona catalogada como Zona Húmeda del Saladar de Agua Amarga.
  
8. Se deberá conservar el ejemplar de encina (Quercus rotundifolia) situado en la zona urbanizable (UR.2) del plano de ordenación.
  
9. Cuando se desarrolle el proyecto constructivo del vertido al mar de la evacuación de las láminas de agua marina del Parque, deberá efectuarse la tramitación para la autorización administrativa correspondiente.
  
10. Otros condicionantes ambientales que se establezcan en las autorizaciones sectoriales aplicables.
  
Segundo
  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML