Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 7138, del 24-10-2013 (2013/10052)

RESOLUCIÓ de 25 de setembre de 2013, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals d'Ontinyent, Agullent, Benissoda, Albaida i Catí. Expedients número 59/06 AIA i 78/09 AIA.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7138

Data del DOGV
:   24-10-2013

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2013/10052

CVE


Data del document
:   25-09-2013

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Catí](javascript:void(0))
    * [Agullent](javascript:void(0))
    * [Benissoda](javascript:void(0))
    * [Ontinyent](javascript:void(0))
    * [Albaida](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 25 de setembre de 2013, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals d'Ontinyent, Agullent, Benissoda, Albaida i Catí. Expedients número 59/06 AIA i 78/09 AIA. [2013/10052]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el terme assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc,  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients; 59/06 AIA Ontinyent, Agullent, Benissoda i Albaida; 78/09 AIA Catí.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 59/2006-AIA.  
Títol: Línia elèctrica a 132 kV, doble circuit, d'entrada/eixida en la ST Ontinyent de la línia L/ J. Urrutia-Alcoi, província de València.  
Promotor: Iberdrola Distribución Eléctrica SAU.  
Autoritat Substantiva: Direcció General d'Energia, Servici Territorial de València.  
Localització: termes municipals d'Ontinyent, Agullent, Benissoda i Albaida.   
Antecedents  
Amb data entrada en esta conselleria de 31 d'agost de 2000, es va rebre la documentació relativa al projecte de línia elèctrica, aèria, doble circuit, a 132 kV, entre la subestació elèctrica (d'ara en avant, ST) Beneixama i la línia L/ J. Urrutia-Alcoi, presentada per Iberdrola Distribución Eléctrica, SAU. Amb data 12 de març de 2002, el Servici Territorial de Indústria i Energia, competent per a l'autorització de la línia elèctrica, va remetre una còpia de la documentació, incloent-hi les alegacions rebudes durant la fase d'informació pública, per a l'emissió de la declaració d'impacte ambiental. L'avaluació ambiental del projecte es va desenrotllar en el si de l'expedient 370/2000-AIA. Atesos el projecte, l'estudi d'impacte ambiental i els informes i alegacions rebuts, mitjançant una resolució de data 17.09.2003, es va emetre una declaració d'impacte ambiental (d'ara en avant, DIA), la qual arreplegava:  
1. Estimar acceptable, només pel que fa al medi i sense perjuí de les autoritzacions que li siguen preceptives, el projecte de línia aèria d'energia elèctrica de 132 kV doble circuit per al tram comprés entre la ST Beneixama fins a la ST Ontinyent i que afecta els termes municipals Beneixama, Banyeres (Alacant), Bocairent i Ontinyent (València), el promotor de la qual és Iberdrola Distribución Eléctrica, SAU, sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada i en l'apartat segon de la present resolució.  
  
2. Condicionants a què se supeditava l'execució del projecte.  
  
3. No estimar acceptable el traçat per a la connexió amb la línia L/Urrutia-Alcoi tal com s'ha proposat en el projecte i estudi d'impacte ambiental i se'l supedita a nous estudis que determinen altres corredors, formes de construcció, etc., de menor incidència ambiental. Des de la ST d'Ontinyent fins a connectar amb L/Urrutia-Alcoi s'haurà de buscar un traçat que no afecte enclavaments d'alt valor ambiental.  
En particular, s'exposava que el traçat del tram ST Ontinyent fins a la L/ J. Urrutia-Alcoi, havia d'evitar l'encreuament per la Vall d'Agres pel seu alt valor ambiental. En un altre orde de coses, la DIA especificava que s'havia de desmantellar la línia de 66 kV que discorria en paralel amb el nou traçat, condició que s'ha complit, tal com es constata en la Resolució de 13 de gener de 2009, de la Direcció General d'Energia (DOCV 27.02.2009) i comunicada a esta conselleria amb data d'entrada de 12 de març de 2009 i anteriorment, pel propi promotor.  
  
Com a resultat de la declaració d'impacte ambiental, i per tal d'iniciar el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental d'este segon tram, amb data 10 de març de 2004, Iberdrola Distribución Eléctrica, SAU, va remetre una consulta prèvia, va adjuntar un document en què es proposaven diverses alternatives (en concret, tres corredors) que discorrerien principalment en aeri. Esta consulta es va tramitar amb el número d'expedient 15/2004-CON. Com a resposta, amb data 4 de maig de 2004, l'Àrea d'Avaluació Ambiental va informar que havien de realitzar-se estudis per a proposar alternatives en subterrani. Amb data 30 de juny de 2004, el promotor va remetre un estudi de detall, en el qual analitzaven les distintes possibilitats per al traçat en subterrani, i es va arribar a la conclusió que no era viable per raons tècniques, de seguretat de funcionament i l'existència de nombroses vivendes no reflectides en la cartografia i parceles particulars tancades que impedien el pas. Com a resposta a l'estudi, es va remetre un informe subscrit pel director general de Gestió del Medi Natural (de data 26 d'octubre de 2004), en el qual s'admetia la proposta de traçar la línia en aeri, sempre que es tingueren en compte determinades recomanacions.  
  
Descripció del projecte  
Originàriament (expedient 370/200-AIA), es va projectar la construcció d'una línia elèctrica de 132 kV en doble circuit, des de la subestació (d'ara en avant, ST) Beneixama fins a la L/ J. Urrutia- Alcoi, amb la finalitat de procedir a l'eliminació de les alimentacions en antena de les ST Villena i ST Ontinyent i l'evacuació de l'energia elèctrica de la futura transformació 400/132 kV en la ST Beneixama i donar suport a la transformació 220/132 kV d'Alacant capital. Desestimat el traçat original en el tram entre la ST Ontinyent i la connexió amb la línia esmentada i per tal de complir la DIA atorgada per resolució de data 17.09.2003 (el contingut de la qual es resumix en l'apartat anterior), el projecte considerat proposa un nou traçat de connexió d'estos dos punts, a fi de completar la connexió ja existent entre la ST Beneixama i la ST Ontinyent per a garantir l'alimentació de la zona compresa entre Alcoi, Ontinyent i Villena. Amb esta solució es descarregarà tant l'eix Xixona-Alcoi (en l'actualitat, saturat) com l'eix Alcoi-Urrutia (pròxim a la seua saturació, des de la connexió en l'eix de la ST Cocentaina); es descarrega i possibilita la connexió en l'eix de futures subestacions; i es descarrega la transformació 220/132 kV de la ST Xixona. Com a mesura compensatòria del projecte (considerant-lo de forma conjunta amb el tram ja autoritzat) es desmuntarà l'eix de 66 kV Banyeres-Ontinyent-Xàtiva (ja autoritzat).  
La línia elèctrica projectada discorre per tant des de la ST Ontinyent fins a connectar amb la línia elèctrica existent L/ J. Urrutia-Alcoi, pels termes municipals d'Ontinyent, Agullent, Benissoda i Albaida. El traçat té una longitud de 15.158,27 m, dels quals 621,27 són en subterrani (eixida de la ST Ontinyent) i 11.537 són en aeri. La potència màxima a transportar per circuit és de 131,33 MW. El tram soterrat discorre en rasa d'1,6 m d'ample per 1,5 m de profunditat mínima, en la qual es tendiran dos ternes de cables soterrats en l'interior de sengles tubs, disposats en triangle, encastats en prisma de formigó. El tram aeri es projecta amb suports metàlics, constituïts per perfils angulars de costats iguals galvanitzats en calent i organitzats en forma de gelosia doble i forma troncopiramidal amb quatre fonamentacions independents, una per cada pota. La línia portarà en tota la seua longitud dos cables de terra, un d'acer galvanitzat i l'altre de tipus OPGW-15 amb fibra òptica en el nucli. Els cables seran d'alumini-acer tipus HAWK.  
  
Les accions necessàries per a la construcció del projecte consistixen, bàsicament, en: millora d'accessos, transport de material i maquinària, arreplegada de materials, obertura de la rasa i excavació per a les sabates dels suports, instalació de tubs i suports i estesa dels cables, ompliment de la rasa i sabates, reposició del paviment i finalment, eliminació de materials i rehabilitació de danys.  
Entre les alternatives considerades, s'ha triat la més viable, i es descarta un traçat totalment subterrani per la inviabilitat tècnica, de seguretat de funcionament per causa de l'absència d'una rasant urbanitzada i camins connectats i l'existència de parceles privades en les zones baixes dels municipis. Quant a traçats subterranis per entorns naturals, suposen una alteració del medi molt major que en aeri: grans moviments de terres, obertures de carrers de treball, excavacions en sòls rocosos, necessitat d'arquetes de registre de grans dimensions cada tants metres, etc.  
Afeccions legals  
El traçat de la línia està condicionat per les distàncies de seguretat establides respecte a les carreteres, a llits fluvials, a altres línies elèctriques i a vivendes, entre altres.   
En els encreuaments amb llits fluvials, s'aplica el que hi ha establit per a les zones de servitud i policia pel Reglament de Domini Públic Hidràulic, aprovat pel Reial Decret 849/1986, d'11 d'abril. L'encreuament amb vies pecuàries ha d'atendre el que hi ha establit la Llei 3/1995, de 23 de març, de vies pecuàries.  
El Reial Decret 9/2005, de 14 de gener, en el seu annex I, enumera les activitats potencialment contaminants del sòl, entre les quals es troba la producció i distribució d'energia elèctrica (CNAE-93 Rev1 40,1).   
  
La gestió dels residus generats, atendrà al que establix la legislació estatal i autonòmica reguladora de la matèria.  
El desenrotllament dels treballs de construcció i manteniment, ha d'adaptar-se a les previsions del Decret 7/2004, de 23 de gener, pel qual aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
Tot això, sense perjuí de les autoritzacions que calga obtindre d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que s'aplique.  
Consideracions ambientals  
El tram subterrani discorre per davall de camins i carretera, sortejant construccions disperses en un entorn que combina zones altament antropitzades (carreteres, ferrocarril, la mateixa subestació elèctrica) amb bancals de cultius de secà. Una vegada pròxima al ferrocarril, s'ubica el suport de transició per a efectuar l'encreuament en aeri. Este primer tram és el més pròxim als barrancs de Bocairent i Tarongers. En qualsevol cas la distància existent a este últim, l'orografia del terreny i l'existència de nombroses infraestructures (CV-81, ferrocarril), fan d'esta una zona altament antropitzada.  
El tram en aeri s'ha projectat a mitja vessant, pròxim als camins existents, reduint el pas per masses arborades i descartant un traçat per cim per l'alta visibilitat que tal solució comportaria, en retallar-se els suports en l'horitzó. El traçat a mitja vessant aconseguix major integració paisatgística de la infraestructura gràcies al fons creat per la pròpia muntanya que la camufla i l'existència d'elevacions a mitja vessant, que ocultaran en part el traçat.  
La línia, excepte en el tram subterrani, discorrerà principalment per l'ombria de la Serra de la Filosa, per terrenys forestals, els quals van patir un incendi l'any 1994 i estan en fase de regeneració. A causa d'això, es caracteritzen en l'actualitat per una coberta vegetal de matolls de poca alçada, pertanyents a estrats degradats de la sèrie termomediterrània: argilagues, timó, romers, coscoll, estepes, ginebres, llentiscle i pins amb poc de port. Únicament es conserva dins de l'àrea d'estudi una pineda de repoblació que va quedar fora de perill dels incendis (sud-est d'Agullent).   
La pràctica totalitat són forests d'utilitat pública de titularitat de la Generalitat Valenciana. En este sentit, durant la fase d'informació pública i consultes es va emetre un informe desfavorable de la Secció Forestal del Servici Territorial de València (de data 21.02.2008), perquè hi havia alternatives fora de la forest d'utilitat pública. No obstant això, ja que eixes alternatives s'han descartat en les fases inicials de l'avaluació d'impacte ambiental del projecte (expedients 370/200-AIA i 15/2004-CON) i atesa la normativa sectorial, l'encreuament per forests d'utilitat pública no és inconvenient per al pas de la línia.  
  
Respecte a l'afecció sobre avifauna, la zona analitzada, efectivament, es va incloure en la zona IBA 160. No obstant això, la zona no apareix inclosa en la delimitació de ZEPA (zones d'especial protecció per a les aus) vigent en el moment d'iniciar-se l'expedient ni ha sigut inclosa en l'ampliació aprovada per l'Acord de 5 de juny de 2009, del Consell. S'ha considerat que la zona rellevant per a l'avifauna és la corresponent a Serres de Mariola i la Font Roja, que s'estén al sud de l'àmbit d'estudi i fins una xicoteta superfície del municipi d'Ontinyent no afectada per la línia elèctrica considerada. El punt més pròxim de la línia elèctrica a esta ZEPA està ubicat en un entorn molt pròxim al municipi i separat del barranc de Tarongers a l'oest de l'actuació, on consten zones de nidificació en el tram que discorre per Bocairent) pel ferrocarril, la carretera CV-81 i la pròpia orografia del terreny, per la qual cosa no és previsible que estenguen el seu espai vital en esta direcció. Així mateix, en la solana de la Serra de la Filosa, consten punts de nidificació d'avifauna, encara que no es preveu afecció per la distància als punts (tenint en compte la seua àrea d'espai vital) i l'existència en els punts més pròxims d'infraestructures (com la N-340, actualment en desdoblament). En tot cas, per tractar-se d'una línia de 132 kV no comporta associat risc d'electrocució d'avifauna (les distàncies entre punts en tensió són superiors a l'envergadura de les aus) i s'instalaran dispositius anticolisió en tot el tram aeri de la línia. D'altra banda, l'àmbit de l'actuació no es troba inclòs en cap LIC.  
  
La línia, en el seu traçat, s'endinsa en dos espais protegits: el paisatge protegit de l'Ombria del Benicadell, declarat per Decret de 27 de gener de 2006 i el paratge natural municipal Serra de l'Ombria del Pou Clar, aprovat per Acord de 26 d'octubre de 2007.   
En relació amb el paisatge protegit (a Albaida), s'ha modificat el traçat per tal que discórrega com més a prop possible a la vora i a la carretera N-340, i consta informe favorable de l'àrea competent (de 23 de febrer de 2009).   
Respecte al paratge natural municipal, els principals valors ambientals que porten a aprovar-lo es troben en la zona oest i sud-oest del municipi, en l'entorn dels barrancs que alimenten el riu Clariano, zona que queda preservada pel projecte. D'acord amb la normativa que el regix, es permeten excepcionalment les infraestructures necessàries per a l'interés general, sempre que no siguen incompatibles amb el compliment dels objectius plantejats en el pla especial. La línia elèctrica considerada és d'interés general (i serà declarada d'utilitat pública), i, a més, es considera necessària per al funcionament del sistema elèctric de la zona. L'objecte de l'avaluació d'impacte ambiental del projecte, per tant, té com a finalitat complir estos objectius. L'Ajuntament d'Ontinyent, gestor del paratge, mostra la seua disconformitat amb el projecte, sense valorar les condicions en què es podria desenrotllar per a compatibilitzar tots els interessos implicats. Destaca per la seua banda els valors ecològics de la zona. No obstant això, la zona no es caracteritza per comptar amb elements naturals singulars, més enllà del valor local o sociocultural que represente per al municipi. De fet, proliferen les antenes de telefonia en un enclavament visible des de tot el municipi. D'altra banda, la vegetació que ocupa la serra de la Filosa en la zona d'Ontinyent és anàloga a la de la resta de la Serra (Agullent, Benissoda i Albaida), sense que s'haja considerat necessari preservar-la en tota la seua longitud. En particular, a Agullent, la serra es veu travessada per un gasoducte, i en l'actualitat està regenerada la pista per on discorre. L'afecció generada per la línia elèctrica serà de menor intensitat en relació amb les afeccions creades per un gasoducte.  
  
La zona, a causa del relleu muntanyós i els pendents del terreny i relacionat també amb els incendis patits, porta associat un risc d'erosió actual alta i algunes zones de dimensió reduïda amb risc de solsida baix o mitjà (la resta, sense risc de lliscament). No s'afecten zones inundables.  
S'aporta informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, que indica que a la zona no es preveuen afeccions d'índole paleontològica. D'altra banda, sí que hi ha en la zona jaciments arqueològics com el del Tossalet de l'Aire i la Coveta Guerola (Ontinyent), pròxims al traçat de la línia, cosa que cal destacar en la zona.   
Les principals afeccions relacionades amb la construcció de la línia es donaran sobre la fauna, la vegetació, els usos del sòl i canvis sobre el paisatge.  
Es realitza una descripció concreta dels accessos necessaris para cada un dels suports. En les zones de major pendent, s'ha adoptat com a mètode per a hissar els suports el fet amb ploma, per al muntatge manual, per evitar la presència de maquinària pesada. Els suports s'ubiquen pròxims a camins, i s'hi arriba en la major part dels casos camp a través, sense aportacions per al ferm i en alguns casos, es realitzarà l'arreplegada de materials amb helicòpter.  
  
L'ús de suports amb fonamentacions desiguals evita la creació de plataformes per a la instalació dels suports, i reduïx els moviments de terres necessaris i l'afecció visual dels suports. L'afecció sobre la vegetació serà mínima, per l'escassa magnitud de les obres a realitzar. No es preveu necessària la tala o poda d'exemplars arboris de gran port per a l'execució de l'obra. La senyalització de les obres i l'ús exclusiu de les zones evitaran afeccions innecessàries.  
  
En el traçat de la línia, no s'han detectat zones de nidificació de rapaces rupícoles. Quant a rapaces forestals en la zona de pineda, si es realitzaren les obres en l'època de nidificació, es duria a terme una campanya de mostreig per a la detecció dels nius i la suspensió de les obres. S'instalaran dispositius salvapardals per a augmentar la visibilitat del cable de terra i eliminar el risc de colisió.  
A l'hora de definir la ubicació dels suports, s'ha tingut també en consideració la ubicació dels jaciments arqueològics inventariats per a mantindre una distància suficient. S'incorporarà, si és el cas, el resultat obtingut amb la prospecció arqueològica. En cas d'aparéixer qualsevol resta d'interés durant les obres, se n'informarà a l'organisme competent.  
  
La línia travessa en aeri tres vies pecuàries: Assagador de Caputxins o de la Farola (a Ontinyent, de 8 a 21 m d'amplària legal) Assagador de Múrcia (a Benissoda, 12 m d'amplària legal) i Assagador d'Alacant (a Albaida, de 37,5 m d'amplària legal). D'acord amb la legislació, s'assegurarà el manteniment de la funcionalitat de la línia.   
  
Durant el funcionament de la línia, les labors a realitzar seran bàsicament de manteniment i en cas d'accident, reparacions, d'escassa repercussió ambiental. Els camps electromagnètics associats al funcionament de la línia, segons els estudis realitzats, s'estimen molt inferiors als límits recomanats per la Comissió Europea.  
Altres mesures preventives i correctores proposades són:  
- Reg de camins i zones d'obres per a reduir l'alçament de pols i partícules.  
- Manteniment adequat de la maquinària per a evitar emissions i abocaments accidentals.  
- Minimització de les zones d'aplec de materials.  
- Utilització d'aïllant sec en el tram subterrani (en lloc de paper impregnat en oli) per a evitar qualsevol risc de contaminació d'aqüífers.  
  
- Es preservarà la coberta vegetal arbustiva i herbàcia de davall de la línia.  
- Retirada adequada de les restes i desperdicis que s'hagen generat durant les obres.  
- Restitució dels terrenys i àrees afectades, una vegada finalitzades les obres, amb les espècies vegetals que hi ha en l'entorn.  
El programa de vigilància ambiental comprén el control i seguiment dels aspectes ambientals del projecte, amb les accions següents:   
  
- Comprovar la senyalització dels talls d'obra i zones de moviment de maquinària.  
- Finalitzada l'obra, es revisarà completament la línia controlant la neteja correcta de les restes d'obra.  
- Es comprovarà que no s'afecta, en la mesura que siga possible, cap exemplar de pi i que l'afecció sobre el matollar és la mínima.  
- Es comprovarà la correcta instalació dels salvaocells.  
- S'analitzarà l'eficàcia de les mesures aplicades per a proposar-ne, en cas necessari, unes altres de noves.  
Es realitzarà un informe final de seguiment de les obres i un altre a l'any de funcionament de les instalacions.  
Tramitació administrativa  
Tal com s'ha exposat en l'apartat «Antecedents», el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental d'este tram de línia elèctrica es va iniciar amb data 10 de març de 2004, amb la presentació de consulta prèvia per part d'Iberdrola Distribución Eléctrica, SAU, i la contestació per l'òrgan ambiental (expedient 15/2004-CON).   
D'acord amb estos antecedents, Iberdrola Distribución Eléctrica, SAU, va presentar el projecte davant dels Servicis Territorials d'Energia d'Alacant, els quals, després de realitzar el tràmit d'informació pública i consultes, amb data 15 de febrer de 2006, van remetre l'expedient per a l'avaluació d'impacte ambiental. Vist el projecte, l'estudi d'impacte ambiental, les alegacions presentades (ajuntaments d'Agullent, Ontinyent i Benissoda) i realitzades consultes a diversos òrgans, es va comunicar al promotor amb data 14 de juny de 2006 la necessitat de modificar-ne el traçat, perquè s'endinsa en el paisatge protegit de l'Ombria del Benicadell i per a adequar-lo a les propostes concretes realitzades per l'Ajuntament d'Ontinyent (elevar la cota del traçat) i d'Albaida (elevar la cota en l'entorn d'una zona recreativa, abans de l'encreuament amb la N-340). Acceptada la proposta i redactada una addenda al projecte i a l'estudi d'impacte ambiental i després de realitzar novament informació pública i consultes, va ser remesa eixa documentació pel Servici Territorial d'Energia juntament amb les alegacions rebudes dels ajuntaments d'Agullent i Benissoda i l'informe de la Secció Forestal del Servici Territorial de medi ambient de València (tots ells contestats).  
  
Vist que en el dit període l'Ajuntament d'Ontinyent havia promogut la declaració de paratge natural municipal del Pou Clar (sense notificació al promotor del projecte, segons manifesta este) i que no es va pronunciar durant la fase d'informació pública i consultes de la modificació (segons constata el Servici Territorial d'Energia), es va realitzar una consulta expressa amb data 16 de gener de 2009, sense obtindre-se'n resposta. Reiterada la consulta amb data 26 de febrer de 2009 i amb la concessió d'un termini excepcional de 10 dies més, es va rebre resposta fora dels terminis establits, amb data 1 d'abril de 2009. Amb data 14 de maig de 2009, el promotor va remetre un informe aclaridor als extrems exposats per l'ajuntament.  
Així mateix, en l'expedient consten consultes al Servici d'Ordenació Sostenible del Medi (abans pertanyent a l'Àrea de Planificació del Territori i en l'actualitat a l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals i competent en la gestió dels espais naturals) i a l'Àrea de Gestió de Recursos Forestals i Conservació Ambiental d'este últim, no s'ha obtingut cap pronunciament). La resposta rebuda del primer s'ha incorporat a les consideracions ambientals d'esta resolució.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte de línia elèctrica està sotmés a avaluació d'impacte ambiental, d'acord amb l'epígraf 2.g de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental i modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que s'hi apliquen.  
  
L'article quint de la Llei 2/1989, de 3 de març, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la llei.  
L'article16 del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, modificat pel Decret 217/2007, de 26 d'octubre, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que s'hi apliquen, el projecte de línia elèctrica a 132 kV, doble circuit, entre la ST Ontinyent i la línia elèctrica L/J. Urrutia-Alcoi, promoguda per Iberdrola Distribución Eléctrica, SAU, el traçat de la qual discorre pels termes municipals d'Ontinyent, Benissoda, Agullent i Albaida (província de València) sempre que este es faça amb les previsions del projecte, l'estudi d'impacte ambiental i la resta de documentació que hi ha en l'expedient.  
  
Addicionalment i per tal de compatibilitzar el projecte amb les característiques de la zona, s'establixen les condicions següents:  
- Ha d'aprofitar-se al màxim la xarxa de camins existents que descendix des del cim cap a les zones més baixes, ja que és en general transitable en vehicle lleuger. No s'ha d'ampliar la senda que discorre de forma longitudinal, aproximadament, a 600 m d'altitud.   
- Els accessos temporals necessaris per a l'execució de les obres, es realitzaran sense executar desmunts, per evitar l'increment de processos erosius i facilitar la regeneració. Si açò dificultara el trasllat del material, haurà de traslladar-se amb helicòpter i procedir al muntatge amb ploma.  
- Tal com es preveu en el projecte i en l'estudi d'impacte ambiental, els suports es construiran amb quatre fonamentacions independents i desiguals, una per cada pota, per evitar la creació de plataformes. Açò incidirà també a evitar l'increment de processos erosius i facilitar la regeneració.  
- S'haurà de posar especial atenció en la restauració dels terrenys afectats per les obres, a fi d'evitar l'increment de processos erosius i permetre'n la regeneració. S'eliminaran totes les restes de l'obra i es gestionaran d'acord amb la legislació en matèria de residus.  
  
- Hauran d'instalar-se dispositius salvaocells en la totalitat del tram aeri de la línia, tal com recull el projecte i l'estudi d'impacte ambiental, així com qualsevol altra mesura que assegure el compliment del que establix el RD 1432/2008, de 29 d'agost, de protecció de l'avifauna.  
  
- Per a reduir el risc d'incendis, només s'eliminaran els exemplars arboris que puguen comprometre la seguretat i conservació de la línia, d'acord amb el reglament de línies elèctriques, i en tot cas, s'atendran les recomanacions expresses que puguen proposar-se pels servicis competents en matèria de prevenció d'incendis forestals.  
  
- En el desenrotllament dels treballs d'execució i manteniment de la línia elèctrica, han d'observar-se les previsions del Decret 7/2004, de 23 de gener, que aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els voltants.  
  
- Haurà de disposar-se de l'informe definitiu de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, a fi de considerar en el projecte les prescripcions que estipule. En tot cas, l'aparició de jaciments arqueològics o paleontològics determinarà l'obligació de suspendre els treballs, delimitar el perímetre d'afecció i notificar immediatament a la Conselleria de Cultura i Esport.   
- Les accions incloses en el Programa de Vigilància Ambiental hauran de documentar-se per a acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores propostes i la comprovació de la seua eficàcia.  
  
- Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a l'òrgan ambiental competent que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Segon  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 30 de juny de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: María Ángeles Centeno Centeno.»  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 78/09-AIA.  
Promotor: Francisco Sanjuan García.  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic.  
Objecte del projecte: construcció d'explotació porcina d'enceball.  
Localització: polígon 15, parcela 125, Catí (Castelló).  
Descripció del projecte  
Es pretén la construcció d'una explotació porcina d'enceball. Es tracta d'una explotació existent que es vol traslladar fora del nucli urbà i ampliar fins a la capacitat de 3.000 places per a enceball.  
La superfície total de la parcela és d'11.313 m². L'explotació constarà de tres naus d'enceball amb unes dimensions de 60,40 x 14,4 m cada una i un local tècnic de 5,80 x 2,49 m. Es disposarà a més d'un depòsit d'aigua de 1.000 m³ de capacitat i una bassa per a l'emmagatzematge de purins de 886 m³. La superfície ocupada per les naus i elements auxiliars serà de 2.877,67 m².  
L'abastiment d'aigua es realitzarà a través de la xarxa d'abastiment general. S'ha estimat un consum anual de 5.000 m³ inclosa l'aigua destinada a la neteja dels locals.   
Es disposarà de connexió a la xarxa elèctrica de distribució general. L'energia elèctrica s'emprarà en els sistemes de calefacció, alimentació i iluminació.  
Els animals entraran en l'explotació amb 3-4 setmanes de vida i seran engreixats fins a aconseguir una massa de 100-110 kg. El cicle d'enceball durarà 5 mesos i mig.  
El volum de purins anual s'ha calculat amb un valor mitjà de 3 litres per animal i dia. Amb este valor mitjà el volum anual de purins que s'ha de gestionar és de 3.285 m³. S'indica que la capacitat d'emmagatzematge de purins d'esta explotació serà de 1.750 m³. Les tres naus d'enceball disposaran de fosses interiors amb una capacitat total de 864 m³ a la qual cal sumar la capacitat de la bassa exterior, 886 m³.   
  
La destinació final serà l'aplicació agrícola. Es disposa de 106,51 ha de superfície agrícola dedicada al cultiu d'ametler i labor de secà majoritàriament. Les aigües residuals seran conduïdes a una de les fosses interiors i seran tractades conjuntament amb els purins.   
En l'explotació es disposarà d'un contenidor homologat per a l'emmagatzematge de cadàvers. Serà una empresa externa l'encarregada de retirar-los i destruir-los.   
L'explotació se situa a una distància del nucli de població de Catí superior als 1.000 m.  
Tramitació administrativa  
En data 26 de juny de 2008, el Servici de Control Integrat de la Contaminació envia una còpia del projecte bàsic, estudi d'impacte ambiental i document de síntesi, s'obri l'expedient de consulta 254/08-CON.  
En data 31 d'octubre de 2008 se solicita l'ampliació de la documentació presentada i s'informa de les consultes realitzades.  
En data 20 de gener de 2009, el Servici de Control Integrat de la Contaminació envia la documentació presentada pel promotor.  
En data 5 de maig de 2009, el Servici de Control Integrat de la Contaminació envia el resultat de la informació pública, s'obri l'expedient 78/09-AIA.  
Informació pública  
La informació pública es va realitzar per mitjà de la publicació en el DOCV núm. 5491 de data 27 de gener de 2009 i la notificació als veïns de les parceles limítrofes i l'exposició pública en el tauler d'anuncis, sense que s'hi presentaren alegacions.  
Consultes realitzades  
1. En data 31 d'octubre es remet consulta al Servici de Gestió Forestal en què solicita l'informe sobre les possibles limitacions per a l'exercici de l'activitat atés que es pretén emprar la via pecuària Assagador de la Vall com a via d'accés a l'explotació. En data 29 d'abril de 2009 es remet la contestació a esta consulta en què s'informa:  
(...) dins de l'amplària classificada com a via pecuària núm. 7 transcorre el Camí del Mas Vell a Catí, que també existix des de l'època en què es va realitzar «l'avanç cadastral»(...)   
(...) es considera que no hi ha afecció de les instalacions agropecuàries sobre la via pecuària en l'interior dels límits del perímetre del filat que es recula 4 m en tots els límits de la parcela 125 (...)  
  
No obstant, s'afectarà la via pecuària quant als usos compatibles de la Llei de Vies Pecuàries, Llei 3/1995, articles 16 i 17, entre els quals es considera el trànsit de vehicles motoritzats a l'explotació, exclusivament de caràcter agrícola-ramader, vinculats a l'explotació i que se citen en l'informe de la Direcció Territorial d'Agricultura de data 21.09.2007.  
  
No es considera adequada la ubicació del depòsit d'arreplegada d'animals morts en la zona exterior del filat de l'explotació (...) Es recomana que es busque una altra ubicació del depòsit d'arreplegada d'animals morts més allunyada de la via pecuària.  
Sense perjuí de l'anterior, s'haurà de considerar que, d'acord amb les instruccions de la DGGMN en matèria de vies pecuàries vigent:  
- No s'autoritzarà asfaltat o equivalent, del ferm del camí d'accés a l'explotació en terrenys de via pecuària, el qual no està pavimentat actualment.   
Es podria autoritzar, si és el cas, i amb el procediment oportú a instàncies de l'interessat, el manteniment del ferm del camí existent en la VP núm. 7, i la reparació de clots amb llasts compactats, sense variació del traçat, i es respectaran les alzines que existixen a un costat i a l'altre.  
  
- No s'autoritzarà cap nova instalació de suports verticals d'instalacions elèctriques aèries, en terrenys de via pecuària, i no és necessària l'autorització del vol sobre vies pecuàries de línies aèries elèctriques de distribució.  
- Es podrà autoritzar, si és el cas, instalacions subterrànies d'energia elèctrica i d'abastiment d'aigua.  
2. En data 30 d'octubre de 2008 es remet consulta a l'Àrea d'Espais Naturals en què solicita un informe atés que la ubicació plantejada per a l'explotació se situa en l'àmbit del LIC l'Alt Maestrat.   
En data 18 de novembre de 2008, l'Àrea d'Espais Naturals remet l'informe de resposta. Es procedix a informar sobre el resultat de la consulta al Servici de Control Integrat de la Contaminació, 25 de novembre de 2008.   
El dit informe es referix a les possibles afeccions sobre la via pecuària derivades d'usar-la com a via d'accés a l'explotació. Limita les parceles aptes per a la distribució dels purins. També solicita l'ampliació de la documentació presentada en referència a la tanca perimetral, l'apantallament vegetal i a les línies d'abastiment d'energia elèctrica i aigua.   
Amb la nova documentació aportada pel promotor, es conclou que: (...) s'ha arribat a la conclusió que és poc probable que l'actuació tinga efectes negatius apreciables en el lloc inclòs en la Xarxa Natura 2000, sense perjuí dels condicionants establits en l'informe citat anteriorment (informe 17 de novembre de 2008) i les mesures proposades en la documentació presentada.   
Informes sectorials  
Certificat de l'empresa subministradora d'aigua en què s'indica que la incorporació del consum solicitat per l'explotació, 5.000 m³ anuals, suposaria que, en els moments de major consum, la capacitat d'extracció de la captació de què s'abastix la població de Catí, Pozo Luisa, es trobaria al 75 % de la seua capacitat màxima. I per això no troba cap problema per a subministrar el cabal solicitat.  
  
Amb data entrada 5 de gener de 2009, es remet una còpia de l'informe vinculant de la Conselleria de Cultura en què s'emet un informe favorable, a l'efecte patrimonial, al projecte de construcció de l'explotació ramadera.  
Afeccions legals  
Segons les Normes Subsidiàries Municipals vigents, el terreny on es desitja dur a terme l'activitat està classificat com a sòl no urbanitzable comú.   
La distància de l'explotació al nucli de població de Catí és superior a 1.000 m. Segons la Llei 6/2003, de Ramaderia de la Comunitat Valenciana, s'establix una distància mínima de 500 m de les explotacions respecte a nuclis de població entre 500 i 1.999 habitants. L'actuació es troba dins de l'àmbit del LIC l'Alt Maestrat, espai que forma part de la Xarxa Natura 2000.  
L'accés a la parcela que s'ha plantejat es realitzarà a través de la via pecuària Assagador de la Vall, la dita via no es troba amollonada ni delimitada. Les vies pecuàries queden regulades per la Llei 3/95, de 23 de març, de Vies Pecuàries.   
El municipi de Catí no està considerat com un municipi en zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries ni en les seues modificacions.  
  
Consideracions ambientals  
1. El projecte es troba en l'àmbit del LIC l'Alt Maestrat. Entre les seues característiques s'indica que es tracta d'una àrea muntanyosa de gran qualitat paisatgística,on destaquen els nombrosos barrancs amb boscos mixtos. Hi ha també erms amb savines. A més, es localitzen en l'interior dos refugis importants per a rates penades. L'explotació es pretén ubicar en una zona agrícola al sud-est de l'espai protegit limítrof amb el límit, que està marcat pel traçat de la carretera CV-128.   
  
Es tracta d'una parcela dedicada al cultiu d'ametler, s'indica l'estat d'abandó que presenta. Confrontant amb la parcela es troba una zona ocupada per vegetació natural en què s'han identificat uns quants peus aïllats del gènere Quercus.   
2. L'actuació és limítrofa amb la via pecuària denominada Assagador de la Vall, no es troba delimitada ni amollonada i la seua amplària legal seria de 8 a 20 m. S'ha plantejat que l'accés a la parcela es realitze a través d'eixa via. La circulació de vehicles afectarà un tram de 700 m d'esta via.   
Respecte a això, de l'informe emés per la Direcció Territorial es desprén que els vehicles encarregats del transport de matèries primeres i productes acabats així com dels encarregats de la retirada dels purins es consideren vehicles agrícoles vinculats a l'explotació ramadera i, per tant, poden circular per la dita via. S'indica que el manteniment i reparació del ferm només podrà realitzar-se per mitjà de llasts compactats sense que se'n puga modificar el traçat, ni ser asfaltat. S'indica també que haurà de respectar-se la vegetació existent.  
  
El Pla de Vigilància Ambiental haurà d'incloure la supervisió de l'estat d'este camí i de la vegetació. Qualsevol actuació per al manteniment del camí haurà de ser prèviament consultada a l'òrgan ambiental.  
  
L'explotació disposarà de connexió amb la xarxa d'abastiment d'aigua i la d'electricitat que donen servici a l'activitat i vivendes pròximes a la zona d'actuació. La connexió a la línia elèctrica, si fóra aèria, no podrà tindre cap dels suports en terrenys de la via pecuària. En el cas de línies subterrànies, tant per a la línia elèctrica com per a la xarxa d'abastiment d'aigua, se n'haurà de solicitar autorització.   
3. L'accés previst pot afectar la zona de la parcela ocupada per la vegetació natural. Es considera que en la realització de qualsevol actuació en les dites zones ha d'estar supervisada per un tècnic forestal de la Conselleria de Medi Ambient que determinarà, en funció de les espècies existents, la necessitat d'obtenció de l'autorització per a la tala o desarrelament i els peus que pel port que tinguen han de ser respectats.   
  
4. La vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers està valorada com a baixa. Les característiques constructives de les zones dedicades a l'emmagatzematge de purins són les següents:  
- Les fosses interiors de les naus d'enceball es construiran amb murs de formigó de 20 cm i armat cada 5 m, solera de formigó armat de 10 cm de grossària i una capa interior de morter de ciment especial de 2 cm de grossària.   
- La bassa s'excavarà en terra, es compactarà i comptarà amb una primera capa de formigó projectat, sobre esta capa es colocarà un geotèxtil de polipropilé de 140 g/ m² i una membrana d'EPDM d'1,14 mm. L'altura del coronament estarà de 35 a 50 cm per damunt del nivell del sòl per a evitar l'entrada de les aigües d'escolament. Comptarà a més amb una cuneta perimetral. En la bassa exterior, haurà de calcular-se i respectar-se un coeficient de resguard per a evitar el vessament per incorporació en moments puntuals d'aigües de pluja i escolament.  
  
El transport de purins des de la bassa a la bóta de repartiment implica una sèrie d'accions que poden deteriorar l'estat de la impermeabilització com és el cas de l'homogeneïtzació de purins prèvia a la retirada. Pel que el material empleat a més d'impermeabilització han de posseir resistència mecànica.  
Les conduccions que comuniquen les fosses amb la bassa hauran de ser impermeables. El Programa de Vigilància Ambiental haurà d'incloure la supervisió de l'estat de totes les zones destinades a l'emmagatzematge.   
5. Serà obligatori el tractament de talussos generats per a garantir-ne l'estabilitat. Se n'haurà de fer la fixació per mitjà de repoblació vegetal amb espècies pròpies de la zona o elements naturals. Excepcionalment, quan no hi haja cap altra solució, es realitzaran actuacions d'obra civil sempre que es tracten amb tècniques d'integració paisatgística.  
  
6. Per al càlcul del volum de purins produïts s'ha partit d'un valor de 3 l per animal i dia. Amb este valor mitjà, el volum anual a gestionar és inferior, el 50 % aproximadament, al que s'obtindria amb els valors mitjans arreplegats en el RD 324/2000, de 3 de març, pel qual s'establixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.   
  
L'elecció d'este valor mitjà de purins produïts no es considera que estiga justificat, només s'indica que és un valor estimat fruit de l'experiència del maneig en explotacions porcines.   
Atés que no s'ha aportat informació concloent per a justificar una reducció de l'orde del 50 % en el volum a gestionar, s'han realitzat nous càlculs emprant els valors mitjans de producció de purins establits legalment. Per a este volum, la capacitat de l'explotació és prou per a un emmagatzematge de tres mesos.  
El volum real de purins que es pot produir en una exploració concreta, donada la quantitat de variables de què depén i la gestió que es fa d'estos, es considera difícilment controlable. Atés que es tracta d'una explotació a construir es poden pensar sistemes per a mesurar-ne el volum produït per cicle per tal que el ramader tinga un millor control de l'explotació.  
Les aigües de neteja i les aigües sanitàries seran gestionades conjuntament amb els purins. S'haurà d'assegurar que la composició i el maneig dels productes emprats amb l'aigua de neteja siguen tan innocus com siga possible per al medi ambient.  
S'indica que les aigües pluvials arreplegades en la coberta de les naus no entraran en contacte amb els purins ni altres residus que puguen contaminar-la i es deixaran infiltrar sense més. S'ha aportat un informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en el qual s'indica que, si es du a terme esta gestió de les pluvials, no caldrà l'obtenció de l'autorització per a abocar-les per part del dit organisme de conca. La bassa hauria d'estar coberta, entre altres raons, per a evitar la incorporació de les aigües pluvials al volum de purins emmagatzemat.  
  
7. La destinació dels purins serà l'aplicació agronòmica com a fertilitzant. El contingut mitjà en nitrogen dels purins s'ha calculat amb els valors arreplegats en el RD 324/2000, de 3 de març.  
S'indica que la dosi màxima d'aplicació de nitrogen per hectàrea i any serà de 210 kg de nitrogen. A causa de la aplicació reiterada de purins que es realitzarà en les parceles agrícoles declarades i atés que no s'ha previst un programa d'abonat i balanç de nutrients, es considera que la dosi d'aplicació màxima s'hauria de limitar a 170 kg de nitrogen per hectàrea i any.   
Per tant, s'haurà de justificar que es disposa de suficient superfície agrícola per a l'aplicació dels purins amb eixa dosi màxima d'aplicació de nitrogen. La superfície agrícola disponible ha d'ampliar-se en 21,43 ha.  
El purí només podrà aplicar-se en parceles que actualment es troben explotades. En la distribució de purí s'haurà de respectar les distàncies, legalment establides, respecte a altres explotacions, nuclis de població, llits fluvials, etc.   
La dosi d'aplicació de purí s'haurà de calcular en funció del cultiu a què es destine i les característiques pròpies de la zona on es localitza. El maneig i aplicació del purí es realitzarà seguint a les indicacions del codi de bones pràctiques.  
8. S'ha plantejat emprar exemplars de Cupressus sempervirens en l'apantallament vegetal de la parcela. Respecte a això, donada la situació aïllada de l'explotació i atés que es troba en una zona valorada per la seua qualitat paisatgística es considera que s'haurà de substituir esta espècie per exemplars d'espècies pròpies de la zona. També s'ha plantejat la possibilitat d'emprar diversos exemplars d'ametler dels que s'eliminaran en la fase de construcció, en l'apantallament vegetal de l'explotació. Els materials i formes de les naus i els seus elements auxiliars hauran de buscar la integració paisatgística.  
9. Haurà de comptar amb tots els sistemes per a garantir el bon estat higiènic sanitari de l'explotació. Respecte a això, en l'informe del Servici Territorial de Medi Ambient es recomana la ubicació del contenidor de cadàvers com més lluny siga possible de la via pecuària per a evitar molèsties als usuaris. La ubicació proposada en el projecte el situa al costat de la tanca en el límit nord de la parcela.   
El contenidor ha de ser homologat i s'ha d'incloure en el programa per a neteja, desinfecció i desinsectació de l'explotació.   
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, annex I apartat 1.h.  
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que s'hi apliquen.  
L'article 16.2.m del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.   
Declaració d'impacte ambiental:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només pel que fa a la normativa ambiental i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que s'apliquen, el projecte de construcció de l'explotació porcina d'encebament que se situa en la parcela 125 del polígon 15 en el terme municipal de Catí (Castelló), promogut per Francisco Sanjuan García, sempre que es faça d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació.  
  
  
Segon  
1. Abans de l'execució de qualsevol actuació dins de la parcela s'haurà de comptar amb el vistiplau d'un tècnic forestal de la Conselleria de Medi Ambient. Este determinarà, en funció de les espècies existents, la necessitat d'obtenció de l'autorització per a la tala o desarrelament i els peus que pel seu port o altres consideracions hagen de ser respectats.  
2. Serà obligatori el tractament de talussos generats per a garantir-ne l'estabilitat. Se n'haurà de realitzar la fixació per mitjà de repoblació vegetal amb espècies pròpies de la zona o elements naturals. Excepcionalment, quan no hi haja cap altra solució, es realitzaran actuacions d'obra civil sempre que es tracten amb tècniques d'integració paisatgística.  
3. Pel que fa a l'accés a l'explotació coincident amb la via pecuària Assagador de la Vall, el manteniment i reparació del ferm, amb autorització prèvia de l'òrgan competent, només es podrà realitzar amb llasts compactats sense que es puga modificar-ne el traçat ni ser asfaltat. S'haurà de respectar la vegetació natural existent en els seus límits.  
  
En el cas que el traçat de les línies subterrànies d'abastiment d'aigua i electricitat afecten la via pecuària, s'haurà de solicitar autorització per a fer-les.   
El Pla de Vigilància Ambiental haurà d'incloure la supervisió periòdica de l'estat d'esta via i de la vegetació.   
4. Quant a l'emmagatzematge del purí.  
- En la bassa exterior, haurà de calcular-se i respectar-se un coeficient de resguard per a evitar el vessament per incorporació en moments puntuals d'aigües de pluja i escolament.  
- Els materials que cobrisquen el vas hauran de garantir-ne la impermeabilitat i presentaran una resistència mecànica adequada per a evitar-ne la ruptura.  
- Les conduccions que comuniquen les fosses amb la bassa hauran de ser igualment impermeables.  
- El programa de vigilància ambiental haurà d'establir la revisió periòdica de l'estat de la impermeabilització de totes les zones destinades a l'emmagatzematge.  
- La bassa exterior preferiblement haurà d'estar coberta.  
5. L'apantallament vegetal estarà format per espècies pròpies de la zona.   
6. Els materials i formes de les construccions hauran de buscar la integració paisatgística tenint en compte l'entorn on es localitzaran.  
  
7. El purí només podrà aplicar-se en parceles que actualment es troben explotades. En la distribució de purí s'haurà de respectar les distàncies, legalment establides, respecte a altres explotacions, nuclis de població, llits fluvials, etc.   
La dosi d'aplicació de purí s'haurà de calcular en funció del cultiu a què es destine i les característiques pròpies de la zona on es localitza. L'aplicació es realitzarà seguint les indicacions del codi de bones pràctiques. La dosi màxima d'aplicació no superarà els 170 kg de nitrogen per hectàrea i any.  
Abans de l'inici de l'activitat cal justificar la disponibilitat de 21,43 ha de superfície agrícola. Cal complir les distàncies legalment establides per a la distribució de purins i, per tant, cal comprovar la ubicació de les parceles aportades.   
8. S'han de complir totes les mesures de bioseguretat. El contenidor per a cadàvers ha de situar-se com més lluny siga possible de la via pecuària. El programa de neteja, desinfecció i desinsectació també ha d'incloure al contenidor de cadàvers.  
9. Els residus generats en l'explotació hauran de ser manipulats i emmagatzemats correctament, i s'han d'acumular en contenidors homologats per a això i retirats per un gestor autoritzat.   
10. Es comunicarà qualsevol variació que es produïsca en la destinació i tractament dels residus.  
11. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 30 de juny de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: María Àngeles Centeno Centeno.»  
  
València, 25 setembre de 2013.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 7138, del 24-10-2013 (2013/10052)

RESOLUCIÓN de 25 de septiembre de 2013, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los términos municipales de Ontinyent, Agullent, Benissoda, Albaida y Catí. Expedientes número 59/06 AIA y 78/09 AIA.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   7138

Fecha DOGV
:   24-10-2013

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2013/10052

CVE


Fecha del documento
:   25-09-2013

Organismo emisor
:   Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Catí](javascript:void(0))
    * [Agullent](javascript:void(0))
    * [Benissoda](javascript:void(0))
    * [Ontinyent](javascript:void(0))
    * [Albaida](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 25 de septiembre de 2013, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los términos municipales de Ontinyent, Agullent, Benissoda, Albaida y Catí. Expedientes número 59/06 AIA y 78/09 AIA. [2013/10052]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el término señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, y sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo:  
  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes; 59/06 AIA Ontinyent, Agullent, Benissoda y Albaida; 78/09 AIA Catí.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 59/2006-AIA.  
Título: Línea eléctrica a 132 kV, doble circuito, de entrada/salida en la ST Ontinyent de la línea L/ J. Urrutia-Alcoy, provincia de Valencia.  
Promotor: Iberdrola Distribución Eléctrica, SAU.  
Autoridad sustantiva: Dirección General de Energía, Servicio Territorial de Valencia.  
Localización: términos municipales de Ontinyent, Agullent, Benissoda y Albaida.   
Antecedentes  
Con fecha de entrada en esta consellería de 31 de agosto de 2000, se recibió la documentación relativa al proyecto de línea eléctrica, aérea, doble circuito, a 132 kV, entre la subestación eléctrica (en adelante, ST) Beneixama y la línea L/ J. Urrutia-Alcoy, presentada por Iberdrola Distribución Eléctrica, SAU. Con fecha 12 de marzo de 2002, el Servicio Territorial de Industria y Energía, competente para la autorización de la línea eléctrica, remitió copia de la documentación, incluyendo las alegaciones recibidas durante la fase de información pública, a efectos de la emisión de la declaración de impacto ambiental. La evaluación ambiental de dicho proyecto se desarrolló en el seno del expediente 370/2000-AIA. Considerando el proyecto, el estudio de impacto ambiental y los informes y alegaciones recibidos, mediante Resolución de fecha 17.09.2003, se emitió declaración de impacto ambiental (en adelante, DIA), la cual recogía:  
1. Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de las autorizaciones que le sean preceptivas, el proyecto de línea aérea de energía eléctrica de 132 kV doble circuito para el tramo comprendido entre la ST Beneixama hasta ST Ontinyent y que afecta a los términos municipales Beneixama, Banyeres (Alicante), Bocairent y Ontinyent (Valencia), cuyo promotor es Iberdrola Distribución Eléctrica, SAU, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y en el apartado segundo de la presente resolución.  
2. Condicionantes a los que se supeditaba la ejecución de dicho proyecto.  
3. No estimar aceptable el trazado para la conexión con la línea L/Urrutia-Alcoi conforme se ha propuesto en el proyecto y estudio de impacto ambiental supeditándolo a nuevos estudios que determinen otros pasillos, formas de construcción, etc. de menor incidencia ambiental. Desde la ST de Ontiyent hasta conectar con L/Urrutia-Alcoi se deberá buscar un trazado que no afecte a enclaves de alto valor ambiental.  
En particular, se exponía que el trazado del tramo ST Ontinyent hasta la L/ J. Urrutia-Alcoy, debía evitar el cruce por el Vall d'Agres por su alto valor ambiental. En otro orden de cosas, la DIA especificaba que se debía desmantelar la línea de 66 kV que discurría en paralelo con el nuevo trazado, condición que se ha cumplido, tal y como se constata en la Resolución de 13 de enero de 2009, de la Dirección General de Energía (DOCV 27.02.2009) y comunicada a esta Consellería con fecha de entrada de 12 de marzo de 2009 y anteriormente, por el propio promotor.  
Como resultado de dicha declaración de impacto ambiental, y al efecto de iniciar el trámite de evaluación de impacto ambiental de este segundo tramo, con fecha 10 de marzo de 2004 Iberdrola Distribución Eléctrica, SAU, remitió consulta previa, adjuntando documento en el que se proponían varias alternativas (en concreto, tres pasillos) que discurrirían principalmente en aéreo. Esta consulta se tramitó con el número de expediente 15/2004-CON. Como respuesta al mismo, con fecha 4 de mayo de 2004 el área de Evaluación Ambiental informó que debían realizarse estudios al efecto de proponer alternativas en subterráneo. Con fecha 30 de junio de 2004, el promotor remitió estudio de detalle, en el que analizaban las distintas posibilidades para el trazado en subterráneo, llegándose a la conclusión de que no era viable por razones técnicas, de seguridad de funcionamiento y la existencia de numerosas viviendas no reflejadas en la cartografía y parcelas particulares valladas que impedían el paso. Como respuesta a dicho estudio, se remitió informe suscrito por el director general de Gestión del Medio Natural (de fecha 26 de octubre de 2004), en el que se admitía la propuesta de trazar la línea en aéreo, siempre que se tuvieran en cuenta determinadas recomendaciones.  
Descripción del proyecto  
Originalmente (expediente 370/200-AIA), se proyectó la construcción de una línea eléctrica de 132 kV en doble circuito, desde la subestación (en adelante, ST) Beneixama hasta la L/ J. Urrutia- Alcoy, con la finalidad de proceder a la eliminación de las alimentaciones en antena de las ST Villena y ST Ontinyent y la evacuación de la energía eléctrica de la futura transformación 400/132 kV en la ST Beneixama y apoyar a la transformación 220/132 kV de Alicante capital. Desestimado el trazado original en el tramo entre la ST Ontinyent y la conexión con la línea citada y al efecto de dar cumplimiento a la DIA otorgada por resolución de fecha 17.09.2003 (cuyo contenido se resume en el apartado anterior), el proyecto considerado propone un nuevo trazado de conexión de estos dos puntos, al objeto de completar la conexión ya existente entre la ST Beneixama y la ST Ontinyent para garantizar la alimentación de la zona comprendida entre Alcoy, Ontinyent y Villena. Con esta solución se descargará tanto el eje Jijona-Alcoy (en la actualidad, saturado) como el eje Alcoy-Urrutia (próximo a su saturación, desde la conexión en el mismo de la ST Cocentaina); se descarga y posibilita la conexión en el mismo de futuras subestaciones; y se descarga la transformación 220/132 kV de la ST Jijona. Como medida compensatoria del proyecto (considerando el mismo de forma conjunta con el tramo ya autorizado) se desmontará el eje de 66 kV Banyeres-Ontinyent-Xàtiva (ya autorizada).  
La línea eléctrica proyectada discurre por tanto desde la ST Ontinyent hasta conectar con la línea eléctrica existente L/ J. Urrutia-Alcoy, por los términos municipales de Ontinyent, Agullent, Benissoda y Albaida. El trazado tiene una longitud de unos 15.158,27 m, de los cuales 621.27 m son en subterráneo (salida de la ST Ontinyent) y 11.537 m son en aéreo. La potencia máxima a transportar por circuito es de 131,33 MW. El tramo enterrado discurre en zanja de 1,6 m de ancho por 1,5 m de profundidad mínimo, en la cual se tenderán dos ternas de cables enterrados en el interior de sendos tubos, dispuestos en triángulo, embebidos en prisma de hormigón. El tramo aéreo se proyecta con apoyos metálicos, constituidos por perfiles angulares de lados iguales galvanizados en caliente y organizados en forma de celosía doble y forma troncopiramidal con cuatro cimentaciones independientes, una por cada pata. La línea llevará en toda su longitud dos cables de tierra uno de acero galvanizado y el otro de tipo OPGW-15 con fibra óptica en su núcleo. Los cables serán de aluminio-acero tipo HAWK.  
Las acciones necesarias para la construcción del proyecto consisten, básicamente, en: mejora de accesos, transporte de material y maquinaria, acopio de materiales, apertura de la zanja y excavación para las zapatas de los apoyos, instalación de tubos y apoyos y tendido de los cables, relleno de la zanja y zapatas, reposición del pavimento y finalmente, eliminación de materiales y rehabilitación de daños.  
Entre las alternativas consideradas, se ha elegido la más viable, descartando un trazado totalmente subterráneo por su inviabilidad técnica, de seguridad de funcionamiento debido a la ausencia de una rasante urbanizada y caminos conectados y la existencia de parcelas privadas en las zonas bajas de los municipios. En cuanto a trazados subterráneos por entornos naturales, suponen una alteración del medio mucho mayor que en aéreo: grandes movimientos de tierras, aperturas de calles de trabajo, excavaciones en suelos rocosos, necesidad de arquetas de registro de grandes dimensiones cada determinados metros, etc.  
Afecciones legales  
El trazado de la línea está condicionado por las distancias de seguridad establecidas respecto a las carreteras, a cauces, a otras líneas eléctricas y a viviendas, entre otras.   
En los cruzamientos con cauces, es de aplicación lo establecido para las zonas de servidumbre y policía por el Reglamento de Dominio Público Hidráulico, aprobado por el Real Decreto 849/1986, de 11 de abril. El cruce con vías pecuarias debe atender a lo establecido por la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de vías pecuarias.  
El Real Decreto 9/2005, de 14 de enero, en su anexo I, enumera las actividades potencialmente contaminantes del suelo, entre las que se encuentra la producción y distribución de energía eléctrica (CNAE-93 Rev1 40,1).   
La gestión de los residuos generados, atenderá a lo establecido en la legislación estatal y autonómica reguladora de la materia.  
El desarrollo de los trabajos de construcción y mantenimiento, debe adaptarse a las previsiones del Decreto 7/2004, de 23 de enero, por el que aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales  
El tramo subterráneo discurre bajo caminos y carretera, sorteando construcciones dispersas en un entorno que combina zonas altamente antropizadas (carreteras, ferrocarril, la propia subestación eléctrica) con bancales de cultivos de secano. Una vez próxima al ferrocarril, se ubica el apoyo de transición para efectuar el cruce con el mismo en aéreo. Este primer tramo es el más próximo a los barrancos de Bocairent y Tarongers. En cualquier caso la distancia existente a este último, la orografía del terreno y la existencia de numerosas infraestructuras (CV-81, ferrocarril), hacen de esta una zona altamente antropizada.  
El tramo en aéreo se ha proyectado a media ladera, próximo a los caminos existentes, reduciendo el paso por masas arboladas y descartando un trazado por cumbrera por la alta visibilidad que tal solución conllevaría, al recortarse los apoyos en el horizonte. El trazado a media ladera consigue mayor integración paisajística de la infraestructura gracias al fondo creado por el propio monte que la camufla y la existencia de elevaciones a media ladera, que ocultarán en parte el trazado.  
La línea, salvo en el tramo subterráneo, discurrirá principalmente por la umbría de la Serra Filosa, por terrenos forestales, los cuales sufrieron un incendio en el año 1994 y están en fase de regeneración. Debido a ello, se caracterizan en la actualidad por una cubierta vegetal de matorrales de bajo porte, pertenecientes a estratos degradados de la serie termomediterránea: aliagas, tomillo, romeros, coscoja, jaras, enebros, lentisco y pinos de escaso porte. Únicamente se conserva dentro del área de estudio un pinar de repoblación que quedó a salvo de los incendios (sureste de Agullent).   
La práctica totalidad son montes de utilidad pública de titularidad de la Generalitat Valenciana. En este sentido, durante la fase de información pública y consultas se emitió informe desfavorable de la Sección Forestal del Servicio Territorial de Valencia (de fecha 21.02.2008), por existir alternativas fuera del monte de utilidad pública. Sin embargo, puesto que tales alternativas se han descartado en las fases iniciales de la evaluación de impacto ambiental del proyecto (expedientes 370/200-AIA y 15/2004-CON) y atendiendo a la normativa sectorial, el cruce por montes de utilidad pública no es inconveniente para el paso de la misma.  
Respecto a la afección sobre avifauna, la zona analizada, efectivamente, se incluyó en la zona IBA 160. No obstante, la misma no aparece incluida en la delimitación de ZEPA (zonas de especial protección para las aves) vigente en el momento de iniciarse el expediente ni ha sido incluida en la ampliación aprobada por Acuerdo de 5 de junio de 2009, del Consell. Se ha considerado que la zona relevante para la avifauna es la correspondiente a Serres de Mariola i la Font Roja, que se extiende al sur del ámbito de estudio y hasta una pequeña superficie del municipio de Ontinyent no afectada por la línea eléctrica considerada. El punto más cercano de la línea eléctrica a esta ZEPA está ubicado en un entorno muy próximo al municipio y separado del barranco de Tarongers (al oeste de la actuación, donde constan zonas de nidificación en el tramo que discurre por Bocairent) por el ferrocarril, la carretera CV-81 y la propia orografía del terreno, por lo que no es previsible que extiendan su área de campeo en esta dirección. Asimismo, en la solana de la Serra Filosa, constan puntos de nidificación de avifauna, aunque no se prevé afección por la distancia a los mismos (teniendo en cuenta su área de campeo) y la existencia en los puntos más cercanos de infraestructuras (como la N-340, actualmente en desdoblamiento). En cualquier caso, por tratarse de una línea de 132 kV no conlleva asociado riesgo de electrocución de avifauna (las distancias entre puntos en tensión son superiores a la envergadura de las aves) y se instalarán dispositivos anticolisión en todo el tramo aéreo de la línea. Por otra parte, el ámbito de la actuación no se encuentra incluido en ninguna LIC.  
La línea, en su trazado, se adentra en dos espacios protegidos: el paisaje protegido de la Ombria del Benicadell, declarado por Decreto de 27 de enero de 2006 y el paraje natural municipal Serra de l'Ombria del Pou Clar, aprobado por Acuerdo de 26 de octubre de 2007.   
Con relación al paisaje protegido (en Albaida), se ha modificado el trazado al efecto de que discurra lo más próximo al borde del mismo y a la carretera N-340, constando informe favorable del área competente (de 23 de febrero de 2009).   
Respecto al paraje natural municipal, los principales valores ambientales que llevan a la aprobación del mismo se encuentran en la zona oeste y suroeste del municipio, en el entorno de los barrancos que alimentan el río Clariano, zona que queda preservada por el proyecto. De acuerdo con la normativa que rige el mismo, se permiten excepcionalmente las infraestructuras necesarias para el interés general, siempre que no sean incompatibles con el cumplimiento de los objetivos planteados en el plan especial. La línea eléctrica considerada es de interés general (y será declarada de utilidad pública), y además, se considera necesaria para el funcionamiento del sistema eléctrico de la zona. El objeto de la evaluación de impacto ambiental del proyecto, por tanto, tiene como fin cumplir dichos objetivos. El Ayuntamiento de Ontinyent, gestor del paraje, muestra su disconformidad con el proyecto, sin valorar las condiciones en las que se podría desarrollar el mismo a efectos de compatibilizar todos los intereses implicados. Destaca por su parte los valores ecológicos de la zona. Sin embargo, dicha zona no se caracteriza por contar con elementos naturales singulares, más allá del valor local o sociocultural que represente para el propio municipio. De hecho, proliferan las antenas de telefonía en un enclave visible desde todo el municipio. Por otra parte, la vegetación que ocupa la sierra de la Filosa en la zona de Ontinyent es análoga a la del resto de la Sierra (Agullent, Benissoda y Albaida), sin que se haya considerado necesario preservar la misma en toda su longitud. En particular, en Agullent, la sierra se ve atravesada por un gasoducto, estando en la actualidad regenerada la pista por la que discurre el mismo. La afección generada por la línea eléctrica será de menor intensidad en relación con las afecciones creadas por un gasoducto.  
La zona, debido al relieve montañoso y las pendientes del terreno y relacionado también con los incendios sufridos, lleva asociado un riesgo de erosión actual alta y algunas zonas de pequeño tamaño con riesgo de deslizamiento bajo o medio (el resto, sin riesgo de deslizamiento). No se afecta a zonas inundables.  
Se aporta informe de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, indicando que la zona no se prevén afecciones de índole paleontológica. Por otra parte, sí existen en la zona yacimientos arqueológicos como el del Tossalet del Aire y la Coveta Guerola (Ontinyent), próximos al trazado de la línea, siendo en la zona destacable este aspecto.  
Las principales afecciones relacionadas con la construcción de la línea se darán sobre la fauna, la vegetación, los usos del suelo y cambios sobre el paisaje.  
Se realiza una descripción concreta de los accesos necesarios para cada uno de los apoyos. En las zonas de mayor pendiente, se ha adoptado como método de izado de los apoyos el de izado con pluma, para el montaje manual, evitando la presencia de maquinaria pesada. Los apoyos se ubican próximos a caminos, siendo suficiente en la mayor parte de los casos acceder a los mismos campo a través, sin aportes para el firme y en algunos casos, se realizará el acopio de materiales con helicóptero.  
El empleo de apoyos con cimentaciones desiguales evita la creación de plataformas para la instalación de los apoyos, reduciéndose los movimientos de tierras necesarios y la afección visual de dichos apoyos.  
La afección sobre la vegetación será mínima, por la escasa magnitud de las obras a realizar. No se prevé necesaria la tala o poda de ejemplares arbóreos de gran porte para la ejecución de la obra. La señalización de las obras y el uso exclusivo de dichas zonas, evitarán afecciones innecesarias.  
En el trazado de la línea, no se han detectado zonas de nidificación de rapaces rupícolas. En cuanto a rapaces forestales en la zona de pinar, si se realizasen las obras en la época de nidificación, se llevaría a cabo una campaña de muestreo para la detección de los nidos y la suspensión de las obras. Se instalarán dispositivos salvapájaros para aumentar la visibilidad del cable de tierra y eliminar el riesgo de colisión.  
A la hora de definir la ubicación de los apoyos, se ha tenido también en consideración la ubicación de los yacimientos arqueológicos inventariados para mantener una distancia suficiente. Se incorporará, en su caso, el resultado obtenido con la prospección arqueológica. En caso de aparecer cualquier resto de interés durante las obras, se pondrá en conocimiento del organismo competente.  
La línea atraviesa en aéreo tres vías pecuarias: Azagador de Capuchinos o de la Farola (en Ontinyent, de 8 a 21 m de anchura legal) Cordel de Murcia (en Benissoda, 12 m de anchura legal) y Cordel de Alicante (en Albaida, de 37,5 m de anchura legal). De acuerdo con la legislación vigente, se asegurará el mantenimiento de la funcionalidad de la línea.   
Durante el funcionamiento de la línea, las labores a realizar serán básicamente de mantenimiento y en caso de accidente, reparaciones, de escasa repercusión ambiental. Los campos electromagnéticos asociados al funcionamiento de la línea, según los estudios realizados, se estiman muy inferiores a los límites recomendados por la Comisión Europea.  
Otras medidas preventivas y correctoras propuestas son:  
- Riego de caminos y zonas de obras para reducir el levantamiento de polvo y partículas.  
- Mantenimiento adecuado de la maquinaria para evitar emisiones y vertidos accidentales.  
- Minimización de las zonas de acopio de materiales.  
- Utilización de aislante seco en el tramo subterráneo (en lugar de papel impregnado en aceite) para evitar cualquier riesgo de contaminación de acuíferos.  
- Se preservará la cubierta vegetal arbustiva y herbácea bajo la línea.  
- Retirada adecuada de los restos y desperdicios que se vayan generado durante las obras.  
- Restitución de los terrenos y áreas afectadas, una vez finalizadas las obras, con las especies vegetales que existen en el entorno.  
El programa de vigilancia ambiental comprende el control y seguimiento de los aspectos ambientales del proyecto, desarrollando las siguientes acciones:   
- Comprobar la señalización de los tajos de obra y zonas de movimiento de maquinaria.  
- Finalizada la obra, se revisará completamente la línea controlando la correcta limpieza de los restos de obra.  
- Se comprobará que no se afecta, en la medida de lo posible, ningún ejemplar de pino y que la afección sobre el matorral es la mínima.  
- Se comprobará la correcta instalación de los salvapájaros.  
- Se analizará la eficacia de las medidas aplicadas, proponiéndose en caso necesario, otras nuevas.  
Se realizará un informe final de seguimiento de las obras y otro al año de funcionamiento de las instalaciones.  
Tramitación administrativa  
Tal y como se ha expuesto en el apartado «Antecedentes», el trámite de evaluación de impacto ambiental de este tramo de línea eléctrica se inició con fecha 10 de marzo de 2004, con la presentación de consulta previa por parte de Iberdrola Distribución Eléctrica, SAU, y la contestación a la misma por el órgano ambiental (expediente 15/2004-CON).  
De acuerdo con dichos antecedentes, Iberdrola Distribución Eléctrica, SAU, presentó el proyecto ante los servicios territoriales de Energía de Alicante, quienes tras realizar el trámite de información pública y consultas, con fecha 15 de febrero de 2006, remitió el expediente para su evaluación de impacto ambiental. Visto el proyecto, el estudio de impacto ambiental, las alegaciones presentadas (ayuntamientos de Agullent, Ontinyent y Benissoda) y realizadas consultas a diversos órganos, se comunicó al promotor con fecha 14 de junio de 2006 la necesidad de modificar el trazado, por adentrarse en el paisaje protegido de la Ombria del Benicadell y para adecuarlo a las propuestas concretas realizadas por el Ayuntamiento de Ontinyent (elevar la cota del trazado) y de Albaida (elevar la cota en el entorno de una zona recreativa, antes del cruce con la N-340). Aceptada la propuesta y redactada adenda al proyecto y al estudio de impacto ambiental y tras realizar de nuevo información pública y consultas, fue remitida dicha documentación por el Servicio Territorial de Energía junto con las alegaciones recibidas de los ayuntamientos de Agullent y Benissoda e informe de la Sección Forestal del Servicio Territorial de Medio Ambiente de Valencia (todos ellos contestados).  
Visto que en dicho período el Ayuntamiento de Ontinyent había promovido la declaración de paraje natural municipal del Pou Clar (sin notificación al promotor del proyecto, según manifiesta este) y no se pronunció durante la fase de información pública y consultas de la modificación (según constata el Servicio Territorial de Energía), se realizó consulta expresa con fecha 16 de enero de 2009, sin obtenerse respuesta. Reiterada la misma con fecha 26 de febrero de 2009 y otorgando un plazo excepcional de 10 días más, se recibió respuesta fuera de los plazos establecidos, con fecha 1 de abril de 2009. Con fecha 14 de mayo de 2009, el promotor remitió informe aclaratorio a los extremos expuestos por el Ayuntamiento.  
Asimismo, en el expediente constan consultas al Servicio de Ordenación Sostenible del Medio (antes perteneciente al Área de Planificación del Territorio y en la actualidad al Área de Conservación de Espacios Naturales y competente en la gestión de los espacios naturales) y al Área de Gestión de Recursos Forestales y Conservación Ambiental (de este último, no se ha obtenido pronunciamiento). La respuesta recibida del primero de estos se ha incorporado a las consideraciones ambientales de esta resolución.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto de línea eléctrica está sometido a evaluación de impacto ambiental, de acuerdo con el epígrafe 2.g del anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental y modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo quinto de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique dicha ley.   
El artículo 16 del Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Consellería de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, modificado por el Decreto 217/2007, de 26 de octubre, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de Línea eléctrica a 132 kV, doble circuito, entre la ST Ontinyent y la línea eléctrica L/J. Urrutia-Alcoy, promovida por Iberdrola Distribución Eléctrica, SAU, cuyo trazado discurre por los términos municipales de Ontinyent, Benissoda, Agullent y Albaida (provincia de Valencia) siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del proyecto, el estudio de impacto ambiental y demás documentación que obra en el expediente.  
Adicionalmente y al efecto de compatibilizar el proyecto con las características de la zona, se establecen las siguientes condiciones:  
- Debe aprovecharse al máximo la red de caminos existentes que desciende desde la cumbre hacia las zonas más bajas, ya que es en general transitable en vehículo ligero. No se debe ampliar la senda que discurre de forma longitudinal a aproximadamente, 600 m. de altitud.   
- Los accesos temporales necesarios para la ejecución de las obras, se realizarán sin ejecutar desmontes, al efecto de evitar el incremento de procesos erosivos y facilitar la regeneración. Si esto dificultara el traslado del material, deberá trasladarse este con helicóptero y proceder al montaje con pluma.  
- Tal y como se prevé en el proyecto y en el estudio de impacto ambiental, los apoyos se construirán con cuatro cimentaciones independientes y desiguales, una por cada pata, al efecto de evitar la creación de plataformas. Esto incidirá también en evitar el incremento de procesos erosivos y facilitar la regeneración.  
- Se deberá poner especial atención en la restauración de los terrenos afectados por las obras, al objeto de evitar el incremento de procesos erosivos y permitir la regeneración de los mismos. Se eliminarán todos los restos de la obra y se gestionarán de acuerdo con la legislación vigente en materia de residuos.  
- Deberán instalarse dispositivos salvapájaros en la totalidad del tramo aéreo de la línea, tal y como se recoge en el propio proyecto y el estudio de impacto ambiental, así como cualquier otra medida que asegure el cumplimiento de lo establecido en el RD 1432/2008, de 29 de agosto, de protección de la avifauna.  
- A efectos de reducir el riesgo de incendios, solo se eliminarán aquellos ejemplares arbóreos que puedan comprometer la seguridad y conservación de la línea, de acuerdo con el reglamento de líneas eléctricas, y en cualquier caso, se atenderán las recomendaciones expresas que puedan proponerse por los servicios competentes en materia de prevención de incendios forestales.  
- En el desarrollo de los trabajos de ejecución y mantenimiento de la línea eléctrica, deben observarse las previsiones del Decreto 7/2004, de 23 de enero, por el que aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
- Deberá disponerse del informe definitivo de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, al objeto de considerar en el proyecto las prescripciones del mismo. En cualquier caso, la aparición de yacimientos arqueológicos o paleontológicos determinará la obligación de suspender los trabajos, delimitar el perímetro de afección y notificar inmediatamente a la Consellería de Cultura y Deporte.   
- Las acciones incluidas en el Programa de Vigilancia Ambiental deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia.  
- Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberán ser comunicados al órgano ambiental competente que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
  
Segundo  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la Ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 30 de junio de 2009.- La directora general de Gestión del Medio Natural: M.ª Àngeles Centeno Centeno.»  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 78/09-AIA.  
Promotor: Francisco Sanjuan García.  
Autoridad sustantiva: Dirección General para el Cambio Climático.  
Objeto del proyecto: construcción de explotación porcina de cebo.  
Localización: polígono 15, parcela 125, Catí (Castellón).  
Descripción del proyecto  
Se pretende la construcción de una explotación porcina de cebo. Se trata de una explotación existente que se quiere trasladar fuera del núcleo urbano y ampliar hasta la capacidad de 3.000 plazas para cebo.  
La superficie total de la parcela es de 11.313 m². La explotación constará de tres naves de cebo con unas dimensiones de 60,40 x 14,4 m cada una y un local técnico de 5,80 x 2,49 m. Se dispondrá además de un depósito de agua de 1.000 m³ de capacidad y una balsa para el almacenamiento de purines de 886 m³. La superficie ocupada por las naves y elementos auxiliares será de 2.877,67 m².   
El abastecimiento de agua se realizará a través de la red de abastecimiento general. Se ha estimado un consumo anual de 5.000 m³ incluyendo el agua destinado a la limpieza de los locales.   
Se dispondrá de conexión a la red eléctrica de distribución general. La energía eléctrica se empleará en los sistemas de calefacción, alimentación e iluminación.  
Los animales entrarán en la explotación con 3-4 semanas de vida y serán engordados hasta alcanzar una masa de 100-110 kg. El ciclo de cebo durará 5 meses y medio.  
El volumen de purín anual se ha calculado con un valor medio de 3 litros por animal y día. Con este valor medio el volumen anual de purines que se ha de gestionar es de 3.285 m³. Se indica que la capacidad de almacenamiento de purines de esta explotación será de 1.750 m³. Las tres naves de cebo dispondrán de fosas interiores con una capacidad total de 864 m³ a la que hay que sumar la capacidad de la balsa exterior, 886 m³.   
El destino final será la aplicación agrícola. Se dispone de 106,51 ha de superficie agrícola dedicada al cultivo de almendro y labor de secano mayoritariamente. Las aguas residuales serán conducidas a una de las fosas interiores y serán tratadas conjuntamente con los purines.   
En la explotación se dispondrá de un contenedor homologado para el almacenamiento de cadáveres. Será una empresa externa la encargada de la retirada y destrucción de estos.   
La explotación se sitúa a una distancia del núcleo de población de Catí superior a los 1.000 m.  
Tramitación administrativa  
En fecha 26 de junio de 2008, el Servicio de Control Integrado de la Contaminación remite una copia del proyecto básico, estudio de impacto ambiental y documento de síntesis, se abre el expediente de consulta 254/08-CON.  
En fecha 31 de octubre de 2008 se solicita la ampliación de la documentación presentada y se informa de las consultas realizadas.  
En fecha 20 de enero de 2009, el Servicio de Control Integrado de la Contaminación remite la documentación presentada por el promotor.  
En fecha 5 de mayo de 2009, el Servicio de Control Integrado de la Contaminación remite el resultado de la información pública, se abre el expediente 78/09-AIA.  
Información pública  
La información pública se realizó mediante la publicación en el DOCV núm. 5491 de fecha 27 de enero de 2009 y la notificación a los vecinos de las parcelas colindantes y la exposición pública en el tablón de anuncios, sin que se presentaran alegaciones.  
Consultas realizadas  
1. En fecha 31 de octubre se remite consulta al Servicio de Gestión Forestal solicitando informe sobre las posibles limitaciones para el desarrollo de la actividad dado que se pretende emplear la vía pecuaria Colada de la Vall como vía de acceso a la explotación. En fecha 29 de abril de 2009 se remite la contestación a esta consulta en el que se informa:  
(...) dentro de la anchura clasificada como vía pecuaria núm. 7 transcurre el Camino del Mas Vell a Catí, que también existe desde la época en que se realizó el «vance catastral»(...)   
(...) se considera que no hay afección de las instalaciones agropecuarias sobre la vía pecuaria en el interior de los límites del perímetro de la alambrada que se retranquea 4 m en todas las lindes de la parcela 125 (...)  
No obstante se afectará a la Vía pecuaria en cuanto a los usos Compatibles de la Ley de Vías Pecuarias, Ley 3/1995, artículos 16 y 17, entre los que se considera el tránsito de vehículos motorizados a la explotación, exclusivamente de carácter agrícola-ganadero, vinculados a la explotación y que se citan en el informe de la Dirección Territorial de Agricultura de fecha 21.09.2007.  
No se considera adecuada la ubicación del depósito de recogida de animales muertos, en la zona exterior de la alambrada de la explotación (...) Se recomienda que se busque otra ubicación del depósito de recogida de animales muertos más alejada de la vía pecuaria.  
Sin perjuicio de lo anterior, se deberá considerar, que conforme a las instrucciones de la DGGMN en materia de vías pecuarias vigente:  
- No se autorizará asfaltado o equivalente, del firme del camino de acceso a la explotación en terrenos de vía pecuaria, el cual no está pavimentado actualmente.   
Se podría autorizar, en su caso, y con el procedimiento oportuno a instancias del interesado, el mantenimiento del firme del camino existente en la VP núm. 7, y la reparación de baches con zahorras compactadas, sin variación del trazado, y se respetarán las encinas que existen a ambos lados.  
- No se autorizará ninguna nueva instalación de apoyos verticales de instalaciones eléctricas aéreas, en terrenos de vía pecuaria, no siendo necesaria la autorización del vuelo sobre vías pecuarias de líneas aéreas eléctricas de distribución.  
- Se podrá autorizar, en su caso, instalaciones subterráneas de energía eléctrica y de abastecimiento de agua.  
2. En fecha 30 de octubre de 2008 se remite consulta al Área de Espacios Naturales solicitando informe dado que la ubicación planteada para la explotación se sitúa en el ámbito del LIC L`Alt Maestrat.   
En fecha 18 de noviembre de 2008, el Área de Espacios Naturales remite el informe de respuesta. Se procede a informar sobre el resultado de la consulta al Servicio de Control Integrado de la Contaminación, 25 de noviembre de 2008.   
Dicho informe se refiere a las posibles afecciones sobre la vía pecuaria derivadas del uso de la misma como vía de acceso a la explotación. Limita las parcelas aptas para la distribución del purín. También solicita la ampliación de la documentación presentada en referencia al vallado perimetral, el apantallamiento vegetal y a las líneas de abastecimiento de energía eléctrica y agua.   
Con la nueva documentación aportada por el promotor, se concluye que: (...) se ha llegado a la conclusión de que es poco probable que la actuación tenga efectos negativos apreciables en el lugar incluido en la Red Natura 2000, sin perjuicio de los condicionantes establecidos en el informe citado anteriormente (informe 17 de noviembre de 2008) y las medidas propuestas en la documentación presentada.   
Informes sectoriales  
Certificado de la empresa suministradora de agua en el que se indica que la incorporación del consumo solicitado por la explotación, 5.000 m³ anuales, supondría que, en los momentos de mayor consumo, la capacidad de extracción de la captación de la que se abastece la población de Catí, Pozo Luisa, se encontraría al 75 % de su capacidad máxima. Por lo que no encuentra problema para suministrar el caudal solicitado.  
Con fecha de entrada 5 de enero de 2009, se remite una copia del informe vinculante de la Consellería de Cultura en el que se informa favorablemente, a los efectos patrimoniales, al proyecto de construcción de la explotación ganadera.  
Afecciones legales  
Según las Normas Subsidiarias Municipales vigentes, el terreno donde se desea lleva a cabo la actividad está clasificado como suelo no urbanizable común.   
La distancia de la explotación al núcleo de población de Catí es superior a 1.000 m. Según la Ley 6/2003 de Ganadería de la Comunitat Valenciana se establece una distancia mínima de 500 m de las explotaciones con respecto a núcleos de población entre 500 y 1.999 habitantes.  
La actuación se encuentra dentro del ámbito del LIC L`Alt Maestrat, espacio que forma parte de la Red Natura 2000.  
El acceso a la parcela que se ha planteado se realizará a través de la vía pecuaria Colada de la Vall, dicha vía no se encuentra amojonada ni deslindada. Las vías pecuarias quedan reguladas por la Ley 3/95, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias.   
El municipio de Catí no está considerado como un municipio en zona vulnerable según el Decreto 13/2000 de 25 de enero del Gobierno Valenciano, por el que se designan, en el ámbito de la Comunitat Valenciana, determinados municipios como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias ni en sus modificaciones.  
Consideraciones ambientales  
1. El proyecto se encuentra en el ámbito del LIC L`Alt Maestrat. Entre sus características se indica que se trata de un área montañosa de gran calidad paisajística, en la que destacan los numerosos barrancos con bosques mixtos. Existen también parameras con sabinas. Además, se localizan en su interior dos refugios importantes para murciélagos. La explotación se pretende ubicar en una zona agrícola al sudeste del espacio protegido colindante con el límite del mismo, que viene marcado por el trazado de la carretera CV-128.   
Se trata de una parcela dedicada al cultivo de almendro, se indica el estado de abandono de la misma. Lindando con la parcela se encuentra una zona ocupada por vegetación natural en la que se han identificado varios pies aislados del género Quercus.   
2. La actuación es colindante con la vía pecuaria denominada Colada de la Vall, no se encuentra deslindada ni amojonada y su anchura legal sería de 8 a 20 m. Se ha planteado que el acceso a la parcela se realice a través de dicha vía. La circulación de vehículos afectará a un tramo de 700 m de esta vía.   
A este respecto, del informe emitido por la Dirección Territorial se desprende que los vehículos encargados del transporte de materias primas y productos terminados así como de los encargados de la retirada del purín se consideran vehículos agrícola vinculados a la explotación ganadera y por lo tanto pueden circular por dicha vía. Se indica que el mantenimiento y reparación del firme solo podrá realizarse mediante zahorras compactadas sin que se pueda modificar su trazado, ni ser asfaltada. Se indica también que deberá respetarse la vegetación existente.  
El Plan de Vigilancia Ambiental deberá incluir la supervisión del estado de este camino y de la vegetación. Cualquier actuación para el mantenimiento del mismo deberá ser previamente consultada al órgano ambiental.  
La explotación dispondrá de conexión con la red de abastecimiento de agua y la de electricidad que dan servicio a la actividad y viviendas próximas a la zona de actuación. La conexión a la línea eléctrica, de ser aérea, no podrá tener ninguno de sus apoyos en terrenos de la vía pecuaria. En el caso de líneas subterráneas tanto para la línea eléctrica como para la red de abastecimiento de agua, se deberá solicitar autorización.   
3. El acceso previsto puede afectar a la zona de la parcela ocupada por la vegetación natural. Se considera que en la realización de cualquier actuación en dichas zonas debe estar supervisada por un técnico forestal de la Consellería de Medio Ambiente que determinará, en función de las especies existentes, la necesidad de obtención de la autorización para la tala o desenraizamiento de las mismas y los pies que por su porte deben ser respetados.   
4. La vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos está valorada como baja. Las características constructivas de las zonas dedicadas al almacenamiento de purines son las siguientes:  
- Las fosas interiores de las naves de cebo se construirán con muros de hormigón de 20 cm y armado cada 5 m, solera de hormigón armado de 10 cm de espesor y una capa interior de mortero de cemento especial de 2 cm de espesor.   
- La balsa se excavará en tierra, se compactará y contará con una primera capa de hormigón proyectado o gunitado, sobre esta capa se colocará un geotextil de polipropileno de 140 gr/ m² y una membrana de EPDM de 1,14 mm. La altura de la coronación estará de 35 a 50 cm por encima del nivel del suelo para evitar la entrada de las aguas de escorrentía. Contará además con una cuneta perimetral. En la balsa exterior, deberá calcularse y respetarse un coeficiente de resguardo para evitar el rebosamiento por incorporación en momentos puntuales de aguas de lluvia y escorrentía.  
El trasiego de purines desde la balsa a la cuba de reparto implica una serie de acciones que pueden deteriorar el estado de la impermeabilización como es el caso de la homogeneización de purines previa a su retirada. Por lo que el material empleado además de impermeabilización deben poseer resistencia mecánica.  
Las conducciones que comuniquen las fosas con la balsa deberán ser impermeables. El Programa de Vigilancia Ambiental deberá incluir la supervisión del estado de todas las zonas destinadas al almacenamiento.   
5. Será obligatorio el tratamiento de taludes generados para garantizar su estabilidad. Se deberá realizar la fijación de estos mediante repoblación vegetal con especies propias de la zona o elementos naturales. Excepcionalmente, cuando no exista otra solución, se realizarán actuaciones de obra civil siempre que se traten con técnicas de integración paisajística.  
6. Para el cálculo del volumen de purín producido se ha partido de un valor de 3 l por animal y día. Con este valor medio, el volumen anual a gestionar es inferior, el 50 % aproximadamente, al que se obtendría con los valores medios recogidos en la legislación, RD 324/2000, de 3 de marzo, por el que se establecen normas básicas de ordenación de las explotaciones porcinas.   
La elección de este valor medio de purín producido no se considera esté justificado, solo se indica que es un valor estimado fruto de la experiencia del manejo en explotaciones porcinas.   
Dado que no se ha aportado información concluyente para justificar una reducción del orden del 50 % en el volumen a gestionar, se han realizado nuevo cálculos empleando los valores medios de producción de purín establecidos legalmente. Para este volumen, la capacidad de la explotación es suficiente para un almacenamiento de tres meses.  
El volumen real de purines que se puede producir en una exploración concreta, dada la cantidad de variables de las que depende y la gestión que se hace de estos, se considera difícilmente controlable. Dado que se trata de una explotación a construir se pueden pensar en sistemas para medir el volumen producido por ciclo con vistas a que el ganadero tenga un mejor control de su explotación.  
Las aguas de limpieza y las aguas sanitarias serán gestionadas conjuntamente con los purines. Se deberá asegurar que, la composición y el manejo de los productos empleados junto con el agua de limpieza, sean lo más inocuos posibles para el medio ambiente.  
Se indica que las aguas pluviales recogidas en la cubierta de las naves no entrarán en contacto con los purines ni otros residuos que puedan contaminarla y se dejarán infiltrar sin más. Se ha aportado un informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar en el que se indica que de llevarse a cabo esta gestión de las pluviales no será necesario la obtención de la autorización para su vertido por parte de dicho organismo de cuenca. La balsa debería estar cubierta para, entre otras razones, evitar la incorporación de las aguas pluviales al volumen de purín almacenado.  
7. El destino de los purines será la aplicación agronómica como fertilizante. El contenido medio en nitrógeno de los purines se ha calculado con los valores recogidos en el RD324/2000, de 3 de marzo.  
Se indica que la dosis máxima de aplicación de nitrógeno por hectárea y año será de 210 kg de nitrógeno. Debido a la reiterada aplicación de purines que se realizará en las parcelas agrícolas declaradas y dado que no se ha previsto un programa de abonado y balance de nutrientes, se considera que la dosis de aplicación máxima se debería limitar a 170 kg de nitrógeno por hectárea y año.   
Por lo que se deberá justificar que se dispone de suficiente superficie agrícola para la aplicación de los purines con esa dosis máxima de aplicación de nitrógeno. La superficie agrícola disponible debe ampliarse en 21,43 ha.  
El purín solo podrá aplicarse en parcelas que actualmente se encuentren explotadas. En la distribución de purín se deberá respetar las distancias, legalmente establecidas, con respecto a otras explotaciones, núcleos de población, cauces, etc.   
La dosis de aplicación de purín se deberá calcular en función del cultivo al que se destine y las características propias de la zona donde se localiza. El manejo y aplicación del purín se realizará siguiendo a las indicaciones del código de buenas práctica  
8. Se ha planteado emplear ejemplares de Cupressus sempervirens en el apantallamiento vegetal de la parcela. A este respecto, dada la situación aislada de la explotación y dado que se encuentra en una zona valorada por su calidad paisajística se considera que se deberá sustituir esta especie por ejemplares de especies propias de la zona. También se ha planteado la posibilidad de emplear varios ejemplares de almendro, de los que se eliminarán en la fase de construcción, en el apantallamiento vegetal de la explotación. Los materiales y formas de las naves y sus elementos auxiliares deberán buscar la integración paisajística.  
9. Deberá contar con todos los sistemas para garantizar el buen estado higiénico sanitario de la explotación. A este respecto, en el informe del Servicio Territorial de Medio Ambiente se recomienda la ubicación del contenedor de cadáveres lo más alejado posible de la vía pecuaria para evitar molestias a los usuarios de esta. La ubicación propuesta en el proyecto lo sitúa junto al vallado en la linde norte de la parcela.   
El contenedor debe ser homologado y se debe incluir en el programa para limpieza, desinfección y desinsectación de la explotación.   
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del artículo 5.º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, anexo I apartado 1.h.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El articulo 16.2.m del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Consellería de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por lo particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.  
Declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de construcción de la explotación porcina de cebo que se sitúa en la parcela 125 del polígono 15 en el término municipal de Catí (Castellón), promovido por Francisco Sanjuan García, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
  
Segundo  
1. Previa a la ejecución de cualquier actuación dentro de la parcela se deberá contar con el visto bueno de un técnico forestal de la Consellería de Medio Ambiente. Éste determinará, en función de las especies existentes, la necesidad de obtención de la autorización para la tala o desenraizamiento y los pies que por su porte u otras consideraciones deban ser respetados.  
2. Será obligatorio el tratamiento de taludes generados para garantizar su estabilidad. Se deberá realizar la fijación de estos mediante repoblación vegetal con especies propias de la zona o elementos naturales. Excepcionalmente, cuando no exista otra solución, se realizarán actuaciones de obra civil siempre que se traten con técnicas de integración paisajística.  
3. Por lo que respecta al acceso a la explotación coincidente con la vía pecuaria Colada de la Vall, el mantenimiento y reparación del firme, con autorización previa del órgano competente, solo se podrá realizar con zahorras compactadas sin que se pueda modificar su trazado ni ser asfaltada. Se deberá respetar la vegetación natural existente en sus lindes.  
En el caso de que el trazado de las líneas subterráneas de abastecimiento de agua y electricidad afecten a la vía pecuaria, se deberá solicitar autorización para la ejecución de las mismas.   
El Plan de Vigilancia Ambiental deberá incluir la supervisión periódica del estado de esta vía y de la vegetación.   
4. En cuanto al almacenamiento del purín.  
- En la balsa exterior, deberá calcularse y respetarse un coeficiente de resguardo para evitar el rebosamiento por incorporación en momentos puntuales de aguas de lluvia y escorrentía.  
- Los materiales que cubran el vaso deberán garantizar la impermeabilidad de este y presentarán una resistencia mecánica adecuada para evitar su rotura.  
- Las conducciones que comuniquen las fosas con la balsa deberán ser igualmente impermeables.  
- El programa de vigilancia ambiental deberá establecer la revisión periódica del estado de la impermeabilización de todas las zonas destinadas al almacenamiento.  
- La balsa exterior preferiblemente deberá estar cubierta.  
5. El apantallamiento vegetal estará formado por especies propias de la zona.   
6. Los materiales y formas de las construcciones deberán buscar la integración paisajística teniendo en cuenta el entorno donde se localizarán.  
7. El purín solo podrá aplicarse en parcelas que actualmente se encuentren explotadas. En la distribución de purín se deberá respetar las distancias, legalmente establecidas, con respecto a otras explotaciones, núcleos de población, cauces, etc.   
La dosis de aplicación de purín se deberá calcular en función del cultivo al que se destine y las características propias de la zona donde se localiza. La aplicación se realizará siguiendo a las indicaciones del código de buenas práctica. La dosis máxima de aplicación no superará los 170 kg de nitrógeno por hectárea y año.  
Previo al inicio de la actividad deberá justificarse la disponibilidad de 21,43 ha de superficie agrícola. Se deberá cumplir con las distancias legalmente establecidas para la distribución de purines por lo que deberá comprobarse la ubicación de las parcelas aportadas.   
8. Deberá cumplirse con todas las medidas de bioseguridad. El contenedor para cadáveres deberá situarse lo más alejado posible de la vía pecuaria. El programa de limpieza, desinfección y desinsectación también deberá incluir al contenedor de cadáveres.  
9. Los residuos generados en la explotación deberán ser manipulados y almacenados debidamente, acumulándose en contenedores homologados a tal efecto y retirados por gestor autorizado.   
10. Se comunicará cualquier variación que se produzca en el destino y tratamiento de los residuos.  
11. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el Estudio de Impacto Ambiental, deberá ser comunicado al órgano ambiental competente que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la Ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 30 de junio de 2009.- La directora general de Gestión del Medio Natural:M Àngeles Centeno Centeno.»  
  
Valencia, 25 septiembre de 2013.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML