Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5043, del 06-07-2005 (2005/7438)

Resolució de 20 de juny de 2005, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5043

Data del DOGV
:   06-07-2005

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2005/7438

CVE


Data del document
:   20-06-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Castelló de la Plana](javascript:void(0))
    * [Onda](javascript:void(0))
    * [Alzira](javascript:void(0))
    * [Vall d'Alba](javascript:void(0))
    * [Segorbe](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

Resolució de 20 de juny de 2005, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2005/X7438]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 165/04-AIA Castelló, 167/04-AIA Onda, 169/04-AIA Alzira, 029/00-AIA Vall d'Alba i 084/02-AIA Segorbe, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 20 de juny de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 165/04-AIA
  
Títol: Indústria química, planta de niló 6 i copolímers
  
Promotor: NYAM Engineering Plastics, SA
  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana
  
Localització: Polígon industrial el Serrallo, Grau de Castelló (Castelló)
  
Descripció del projecte
  
Objecte del projecte
  
NYAM Engineering Plastics, SA pertany al Grup NYAM i projecta una planta per a la fabricació de niló 6 i copolímers en l'interior del complex químic que NYAM Chemical Europe (UCHE), empresa que pertany al mateix grup industrial, té al polígon industrial el Serrallo, al Grau de Castelló (Castelló).
  
L'objecte del projecte i l'estudi d'impacte ambiental presentats és l'obtenció de l'autorització ambiental integrada de la planta projectada.
  
Antecedents
  
NYAM Engineering Plastics, SA projecta una planta per a la fabricació de niló 6 i copolímers. La planta objecte d'avaluació d'impacte ambiental s'ubica en l'interior de les instal·lacions de NYAM Chemical Europe (UCHE), antiga PROQUIMED, SA, dedicada a la fabricació de productes químics orgànics de base: caprolactama, ciclohexanona i hexanodiol, niló 6 i copolímers, laurolactam<, niló 12, altres productes de química fina, i adobs.
  
PROQUIMED, SA va ser sotmesa al tràmit d'avaluació d'impacte ambiental en successives ocasions, expedients: 055/97-AIA, 212/98-AIA, 029/99-AIA, 143/99-AIA, 555/00-AIA, 162/01-AIA i 325/02-AIA, amb motiu de les millores, canvis i ampliacions de les instal·lacions executades amb el pas del temps. Encara que ja PROQUIMED, SA, (actualment UCHE) es dedicava a la fabricació de niló 6 i copolímers, ara NYAM projecta la instal·lació d'una planta en l'interior de les instal·lacions d'UCHE.
  
Caràcter de la declaració
  
La declaració d'impacte ambiental que conforma aquesta resolució forma part del procés d'autorització ambiental integrada en tràmit, en aplicació de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, i el Decret 40/2004, de 5 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual es desenvolupa el règim de prevenció i control integrats de la contaminació a la Comunitat Valenciana.
  
Aquesta normativa determina el contingut i abast de l'autorització ambiental integrada, la finalitat de la qual és integrar en una única resolució totes aquelles autoritzacions i pronunciaments sectorials en matèria d'abocaments d'aigües residuals, producció i gestió de residus i emissions a l'atmosfera competència de la conselleria competent en matèria de medi ambient de la Generalitat, preceptius per a la implantació i posada en marxa de les instal·lacions sotmeses al règim de prevenció i control integrats de la contaminació a la Comunitat Valenciana. En aquesta resolució s'incorporarà, si és el cas, la declaració o estimació d'impacte ambiental.
  
En aquests casos, si l'emplaçament ho permet, escau per tant, excloure del contingut de la declaració d'impacte ambiental aquells aspectes que la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, i el Decret 40/2004, de 5 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual es desenvolupa el règim de prevenció i control integrats de la contaminació a la Comunitat Valenciana, reserven a la resolució administrativa que conté l'autorització ambiental integrada, a fi d'evitar duplicitats innecessàries en el procés d'anàlisi i valoració ambiental, com també en l'establiment de mesures correctores, protectores i la seua vigilància i control.
  
Cal considerar que l'avaluació d'impacte ambiental de les afeccions ambientals derivades de l'emissió de contaminants atmosfèrics, generació de residus, consum d'aigües i abocament d'aigües residuals, es realitza a través dels informes que emeten organismes i serveis competents en cadascuna de les matèries, els quals al mateix temps són consultats pel departament que emet l'autorització ambiental integrada.
  
A la vista de l'article 22 del Decret 40/2004, l'autorització ambiental integrada contindrà, a banda de la declaració d'impacte ambiental, tota una sèrie d'apartats a través dels quals podran minimitzar-se els impactes directes sobre el medi abiòtic i la població. Els impactes ambientals directes seran sobre els quals més fàcilment es podran adoptar mesures correctores que, al mateix temps, resultaran mesures preventives dels impactes indirectes sobre el medi natural biòtic, perceptual i social. Les afeccions directes són les que durant el funcionament normal de les activitats IPPC poden donar-se sobre els treballadors i el medi natural inert o abiòtic (aire, sòl i aigua) i les indirectes, les que poden donar-se sobre el medi biòtic (flora, fauna i processos biòtics).
  
En conseqüència, la necessària coordinació administrativa entre els distints departaments de la Conselleria de Territori i Habitatge, si més no exigeix que la declaració d'impacte ambiental, que és succeïda per una autorització ambiental integrada, limite l'àmbit de decisió als aspectes relacionats amb les afeccions directes a la fauna, flora, paisatge, espais naturals protegits, zones humides, formacions geomorfològiques, i altres.
  
Tramitació administrativa
  
En data 9 de juny de 2004, el Servei de Control Integrat de la Contaminació remet el projecte bàsic i l'estudi d'impacte ambiental del projecte de referència, com també diverses còpies dels informes sol·licitats als serveis de Qualitat d'Aigües, Gestió de Residus i Protecció de l'Ambient Atmosfèric, com també l'esmena del promotor a les carències detectades en els esmentats informes. Així mateix, es comunica que transcorregut el període d'informació pública en el DOGV número 4.699, de data 14 de gener de 2004, no s'hi van presentar al·legacions. Com que es considera completa la documentació remesa, es procedeix a incoar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
Afeccions legals
  
Els condicionants de la declaració d'impacte ambiental de data 22 de febrer de 2000, de resolució de l'expedient 573/99-AIA d'avaluació d'impacte ambiental del PGOU de Castelló, com també les mesures protectores previstes en l'estudi d'impacte ambiental de l'esmentat Pla general.
  
La indústria sol·licita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
D'acord amb els articles 18, 19 i 20 de l'Ordre de 9 de setembre de 2003, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus s'atribueixen a la Direcció General de Qualitat Ambiental.
  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que pertoque obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.
  
Consideracions ambientals
  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat
  
Les accions amb probable incidència ambiental durant la fase de funcionament seran bàsicament la generació d'emissions contaminants aigües residuals i, en menor grau, residus, sorolls i vibracions. Atesa la tipologia de l'activitat i l'antropització del lloc on es projecta dur a terme (en una parcel·la d'un polígon industrial), els elements ambientals més directament afectats pel desenvolupament del projecte podrien ser els característics del medi natural inert o abiòtic (aire, sòl i aigua), ja que el medi biòtic (flora, fauna i processos biòtics), perceptual i social es veuran, en principi, molt lleugerament afectats. Els impactes ambientals directes seran sobre els quals més fàcilment es podran adoptar mesures correctores que, al mateix temps, resultaran mesures preventives per als impactes indirectes sobre el medi físic biòtic, perceptual i social.
  
Atés que no s'afecta directament cap nucli residencial o cap àrea protegida, és a dir, qualsevol àrea que puga estar subjecta a algun tipus de protecció administrativa, com ara ZEPA, LIC, microreserves, etc., només cap la reducció dels impactes directes sobre el medi abiòtic, que al mateix temps suposarà la reducció dels fenòmens de transport que podrien arribar a afectar la població o alguna àrea protegida. S'entén que aquests impactes es reduiran a través del compliment de la legalitat vigent en matèria de residus, emissions i abocaments o, si és el cas, amb l'adopció de les millors tecnologies disponibles i els valors límit d'emissió de la legislació IPPC.
  
Respecte al sòl i les aigües, cal assenyalar que la indústria es troba situada en una zona sense risc d'inundació, de mitjana vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies i de mitjana accessibilitat potencial als recursos hídrics, tot això d'acord amb la cartografia temàtica de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de la Generalitat Valenciana.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants al reglament d'aquesta, ja que com estableix el punt 3.E de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, les instal·lacions químiques integrades, es troben sotmeses al tràmit de declaració d'impacte ambiental.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte per a l'obtenció de l'autorització ambiental integrada promogut per l'empresa NYAM Engineering Plastics, SA, que es vol situar en el polígon industrial el Serrallo, Grau de Castelló (Castelló), en els termes que estableix el projecte d'autorització ambiental integrada i l'estudi d'impacte ambiental, sempre que es complisquen les condicions següents:
  
Per la ubicació, es considera que en matèria d'emissions atmosfèriques, soroll, abocament d'aigües residuals i generació de residus, és suficient amb el compliment de la legalitat vigent o, si és el cas, amb l'adopció de les millors tecnologies disponibles i els valors límit d'emissió especificats en el Decret 40/2004, de 5 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual es desenvolupa el règim de prevenció i control integrats de la contaminació a la Comunitat Valenciana.
  
Altres condicionants de caràcter ambiental derivats del PGOU del municipi.
  
La Direcció General de Qualitat Ambiental, com a òrgan competent en matèria de qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, el seguiment, control i gestió de residus i, a més, com a òrgan amb competència substantiva en matèria autorització ambiental integrada, ha de constatar periòdicament que el funcionament de l'activitat objecte de referència s'ajusta al que reglamenta o, si és el cas, a les millors tecnologies disponibles i els valors límit d'emissió. A aquest efecte, anualment, la Direcció General de Qualitat Ambiental ha de remetre a la Direcció General de Gestió del Medi Natural el certificat del compliment per part del promotor de tot l'anteriorment especificat en relació amb la producció i programes de minimització de residus, emissions, abocaments, seguiment i control de les activitats relacionades amb els recursos hidrològics de la Comunitat Valenciana i la resta d'aspectes que condicionen ambientalment el projecte.
  
Segon
  
Notificar a les parts interessades que contra aquesta resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 26 de juliol de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental
  
Expedient: 167/2004-AIA
  
Títol: Homologació modificativa i Pla parcial del sector Palases A
  
Promotor: Ajuntament de Betxí
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i Conselleria de Territori i Habitatge
  
Localització: Al nord del terme municipal de Betxí, confrontant al polígonindustrial Canyaret i al terme municipal d'Onda
  
Objecte del projecte avaluat i descripció de les característiques més rellevants
  
Es proposa la creació d'un nou sector de sòl urbanitzable d'ús industrial en la partida Palases del terme municipal de Betxí, mitjançant la reclassificació de sòl no urbanitzable comú. El nou sector de sòl urbanitzable d'ús industrial porta adscrita com a xarxa primària la part proporcional del GEL 4, situada a l'altre costat del riu Sec.
  
La voluntat de crear un nou polígon industrial sorgeix davant de la necessitat de dotar el municipi de Betxí de sòl industrial que atenga la important demanda existent en la zona per a implantar indústries relacionades amb el sector ceràmic, sector dominant en els municipis dels voltants com són Onda, Vila-real i Castelló.
  
L'ordenació del sector es planteja amb la dotació de continuïtat al viari del sòl industrial confrontant, i amb la projecció d'un eix viari que estructura longitudinalment la totalitat del sector. Les zones verdes resultants es disposen en tres emplaçaments diferents. Es dissenya una zona verda lineal que actua com a límit entre en sòl industrial proposat i el polígon confrontant. Una altra de les zones verdes es disposa juntament amb la xarxa primària de protecció de la xarxa viària, i exerceix funcions de barrera visual, mentre que l'última de les tres s'emplaça en el costat nord-oest de la bassa de regulació. Al costat oposat d'aquesta, s'emplaça una parcel·la d'ús industrial. La situació de contigüitat entre la bassa i la parcel·la industrial no permet que es dispose una zona de pas o servitud per a labors de manteniment de la bassa.
  
El canal de distribució de la cota 100, que serà desviat amb l'actuació proposada, discorrerà pel nou viari i per la zona verda lineal que separarà les dues zones industrials.
  
La superfície total d'actuació és de 399.159,31 m², i els límits d'aquesta són els següents:
  
Nord: Límit del terme municipal amb Onda, que coincideix amb el camí de la Ratlla.
  
Sud - sud-est: Sòl industrial.
  
Est: UE Canyaret i carretera CV-10.
  
Oest: Camí del Molló.
  
L'emplaçament triat per a l'actuació proposada es justifica en base a:
  
Les normes subsidiàries vigents consideren la zona on s'actua com a una zona d'implantació i expansió de l'ús industrial.
  
La necessitat d'implantació sobre terrenys amb escàs pendent, ja que es projecta un polígon industrial amb parcel·les privades de grans dimensions que implicaria un important moviment de terres per a condicionar les parcel·les edificables.
  
Facilitat de comunicació amb la xarxa primària viària, en concret amb la CV-10, Almenara - la Jana, i amb l'autopista AP-7.
  
Proximitat i facilitat de connexió a les infraestructures i serveis urbans, com ara aigua potable, col·lector d'aigua residual, xarxa elèctrica, etc.
  
Vertebració territorial en relació amb els municipis confrontants, en el sentit de plantejar l'actuació proposada a una escala que excedisca de l'àmbit municipal, i fer compatible el sòl industrial de Betxí amb el sòl industrial d'Onda.
  
Triar una zona on l'impacte ambiental produït per l'actuació siga assumible per l'entorn.
  
Tot això, unit a les característiques de la zona en relació amb el risc d'inundació, risc de contaminació de les aigües subterrànies, accessibilitat als recursos hídrics i situació actual de l'aqüífer, fan que l'estudi d'impacte ambiental considere la zona triada com el millor dels emplaçaments possibles.
  
Tramitació administrativa
  
Admissió a tràmit
  
En data 15 de gener de 2004 l'Ajuntament de Betxí va remetre expedient administratiu, el Pla parcial, l'annex d'homologació i l'estudi d'impacte ambiental relatius al sector Palases A de sòl urbanitzable industrial, a l'efecte que s'emeta la corresponent declaració d'impacte ambiental.
  
En data 7 de maig de 2004, es va remetre a l'Ajuntament de Betxí un ofici pel qual es comunicava la necessitat de reiterar el tràmit d'informació pública de la documentació presentada durant el termini d'1 mes, ja que la informació pública s'ha realitzat durant un període de 20 dies hàbils.
  
En data 11 de juny de 2004, l'Ajuntament de Betxí va remetre un informe mitjançant el qual es justificava la validesa de la informació pública realitzada, i es va incoar en aquest moment el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
Informació pública
  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el periòdic Mediterráneo, de data 14 de maig de 2001 i en el DOGV núm. 4004, de 22 de maig de 2001.
  
Durant el període d'informació pública s'hi van presentar 155 al·legacions, segons consta en el certificat emés per la secretaria de l'Ajuntament de Betxí, en el qual s'inclou un resum de les al·legacions presentades com també l'aprovació provisional del projecte.
  
Resum de les al·legacions
  
Davant de la gran quantitat d'al·legacions presentades, i tenint en compte que moltes d'aquestes són iguals pel que fa al contingut, s'hi exposen a continuació aquells aspectes de caràcter ambiental tractats en les al·legacions presentades:
  
Se sol·licita que l'Ajuntament establisca les mesures necessàries en relació amb la contaminació que puguen produir les futures indústries del polígon.
  
Hauria de limitar-se el tipus d'indústria permesa en el polígon industrial, de manera que siguen compatibles amb el tipus d'indústria agroalimentària de la zona.
  
Que es tape o es desvie el canal de la cota 100.
  
Peticions d'informació o documentació complementària
  
No s'ha sol·licitat informació complementària a l'Ajuntament de Betxí ni s'han requerit informes sectorials.
  
Afeccions legals
  
La totalitat del terme municipal de Betxí es troba inclòs en l'àmbit territorial del Pla d'ordenació dels recursos naturals de la serra d'Espadà, en concret en la zona qualificada com a àrees d'influència antròpica (AIA), dins de la zona d'amortiment d'impactes (ZAI).
  
El Decret 218/1997, de 30 de juliol, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals de la serra d'Espadà estableix, en els articles 68 a 71 d'aquest, la normativa particular d'aplicació per a la zona d'influència antròpica.
  
L'estudi d'impacte ambiental no fa cap al·lusió a la inclusió del terme municipal de Betxí en l'àmbit del PORN de la serra d'Espadà.
  
El camí ramader conegut com a sendera de la Ratlla de Betxí i Onda, de 20 m d'amplària legal, constitueix el límit nord del sector. El traçat d'aquest coincideix amb el camí de la Ratlla per la qual cosa, en prendre com a eix de la via l'eix de l'esmentat camí, i descomptat la meitat del camí recaient al costat del sector, l'ample de camí ramader inclós en el sector és de 6,5 m. Aquesta zona queda qualificada com a xarxa primària de camí ramader (RP-VP), excepte la franja ocupada per la bassa de regulació, que evidentment no pot ser objecte de reculada o trasllat.
  
El nou sector de sòl urbanitzable queda separat del nucli urbà de Betxí pel llit del riu Sec. Es tracta d'un curs d'aigua intermitent, que n'augmenta el cabal en èpoques de pluges torrencials. El sector Palases queda exclòs de la zona de policia de 100 de l'esmentat riu, i no es veu afectat per les servituds legals en matèria d'aigües.
  
És necessari destacar l'existència en l'extrem nord del sector d'una bassa de regulació destinada al reg dels camps agrícoles, de 18.456,15 m² de superfície, que serà mantinguda en l'ordenació proposada i queda qualificada com a equipament (RP-ID). En el costat oest es projecta una zona verda, mentre que en el costat est es preveu una illa d'ús industrial.
  
També resulta afectat pel projecte el canal de reg de la cota 100, que parteix de l'esmentada bassa i discorre cap al sud i busca el llit del riu Sec. Aquest canal serà canalitzat i desviat respecte del traçat actual.
  
El sector també es veu travessat per una canonada de reg procedent del pou Sant Ferran i per una canonada de reg d'impulsió des de la bassa Dualde.
  
L'estudi d'impacte ambiental enumera els jaciments arqueològics i els edificis arquitectònics d'interés existents del municipi, i conclou que cap d'ells es troba situat en l'àrea d'actuació del projecte proposat.
  
No s'hi han proposat mesures preventives que permeten garantir la conservació de possibles restes mereixedores de protecció que puguen aparéixer durant la realització dels moviments de terres.
  
Consideracions ambientals
  
L'actuació se situa en l'extrem nord del terme municipal, en la zona coneguda com a Plana Baixa Castellonenca, lluny dels contraforts de la Serra d'Espadà que apareixen al sud-oest del terme municipal.
  
Els terrenys presenten una topografia plana, amb un pendent inferior a l'1% en sentit descendent cap a l'est; aquest és un dels condicionants de partida a l'hora de triar l'emplaçament definitiu per a l'actuació.
  
La zona d'actuació se situa sobre el subsistema aqüífer 56/5 d'Onda, constituït per materials calcari-dolomítics. Presenta un grossària de 100 m per a l'estrat inferior i d'entre 50 i 60 m per al superior; estan connectats entre si en nombroses zones, per la qual cosa el comportament d'aquest es correspon amb el d'un aqüífer únic.
  
L'actuació s'assenta sobre materials d'origen quaternari, on predominen els cantells, graves i argiles. En relació amb el tipus de materials presents en la zona, la cartografia temàtica publicada per la COPUT preveu per a aquesta un risc alt a la contaminació de les aigües subterrànies, per la qual cosa han d'adoptar-se les mesures necessàries per a evitar la contaminació de l'aqüífer subjacent, principalment durant l'execució de les obres d'urbanització i edificació. L'existència d'una xarxa de clavegueram separativa garanteix, en principi, que no es produiran abocaments d'aigües residuals o pluvials que puguen arrossegar substàncies contaminants al terreny.
  
Els terrenys afectats per l'actuació presenten una elevada capacitat d'acollida per a l'ús agrícola, mostra d'això és l'ús actual d'aquests i l'ús que s'ha dut a terme fins a l'actualitat. L'àmbit d'actuació comprén una bossa de sòl que forma part d'un àmbit territorial a major escala dedicada al cultiu de cítrics, i que es correspon amb una important extensió de sòl agrícola en la Plana de Castelló. En aquest cas, el sòl proposat se situa confrontant a un sòl industrial consolidat i a un sòl urbanitzable també d'ús industrial, pròxims al mateix temps a l'eix industrial Onda - Vila-real. Aquesta contigüitat i proximitat als nuclis consolidats fa que es minore la vocació d'ús agrícola dels terrenys objecte d'estudi.
  
La destinació agrícola dels terrenys afectat, com també l'escàs pendent que presenten fan que no existisca risc d'erosió, tant actual com potencial, en la zona.
  
Com s'ha esmentat amb anterioritat, el sòl objecte de reclassificació està destinat al cultiu de cítrics, com la gran majoria dels terrenys de l'entorn. Es tracta de terrenys transformats per al cultiu on no s'observen àrees de caràcter natural, ni espècies vegetals pròpies d'ambients no transformats. No hi ha zones forestals en l'àrea d'actuació.
  
La vegetació actual no coincideix amb la vegetació potencial de Betxí, que es correspondria amb un bosc xeròfil dominat per la carrasca (Quercus rotundifolia) i per la surera (Quercus suber).
  
Les zones verdes projectades es conceben com a zones de protecció del nou traçat del canal de la cota 100, de la bassa de regulació i enfront de l'impacte visual des de la carretera d'accés a Betxí. Es defineixen les característiques i espècies vegetals que hauran de tenir les distintes zones verdes.
  
L'estudi de la fauna que habita la zona s'associa fonamentalment al tipus de vegetació present en aquesta. En aquest cas, l'estudi d'impacte ambiental centra l'anàlisi en la fauna pròpia del cultiu de tarongers, que s'estén a una superfície major més enllà de l'àmbit d'actuació. Destaca el valor de les aus que habiten aquest tipus de cultius o els utilitzen com a zones de pas, es mencionen algunes de les espècies observades, i es compara el valor de la densitat ornítica d'aquestes zones amb el dels boscos caducifolis europeus.
  
També s'hi esmenten alguns micromamífers que es troben en la zona.
  
El document d'homologació preveu, com a condició de connexió, el proveïment d'aigua potable des de la xarxa de proveïment que discorre per les proximitats del sector; s'hi admet justificadament el proveïment des d'altres fonts de subministrament.
  
Es construirà una xarxa de sanejament separativa. La xarxa de clavegueram d'aigües residuals connectarà amb l'estació depuradora mancomunada per als municipis d'Onda, Betxí i Vila-real. Aquesta EDAR tracta la totalitat de les aigües residuals generades en els municipis d'Onda i Betxí, com també 3.200 m³/dia procedents de Vila-real. També es depuren les aigües residuals industrials generades en els polígons industrials situats entre Onda i Vila-real. Segons expressa l'estudi d'impacte ambiental, la capacitat de depuració de l'EDAR se situa en 19.941 m³/dia i la previsió és que abaste un cabal de 12.300 m³/dia, per la qual cosa encara queda un ampli marge de capacitat de tractament entre el cabal depurat en l'actualitat i la capacitat total de disseny (el cabal de projecte segons dades de l'entitat de Sanejament és 22.486 m³/dia i el cabal de funcionament en 2003 és de 12.508 m³/dia). La instal·lació s'emplaça al terme municipal de Vila-real, i l'abocament de les aigües depurades es realitza en el riu Sec, en un punt pròxim a l'autopista AP-7.
  
L'estudi d'impacte ambiental afirma que les aigües residuals de naturalesa industrial seran tractades en les mateixes indústries prèviament a l'abocament d'aquestes a la xarxa general de clavegueram, perquè s'entén que l'esmentat pretractament ha de ser una despesa més del procés productiu.
  
La xarxa d'aigües pluvials serà conduïda fins al punt d'abocament de les aigües residuals depurades. No queda definit en els plànols presentats el traçat del col·lector d'aigües pluvials ni la ubicació del punt d'abocament.
  
En relació amb la gestió dels residus generats en l'actuació, la recollida, gestió i tractament dels residus sòlids urbans generats pel nucli urbà es du a terme per l'empresa Fomento de Obras y Construcciones, SA (FOCSA). A fi de solucionar el problema de la gestió de residus sòlids urbans a escala comarcal, s'ha construït una planta de tractament i compostatge de residus a Onda, que gestiona l'empresa RECIPLASA. Les terres sobrants dels moviments de terra seran dipositades en abocadors adjacents al municipi. Es proposa la instal·lació de contenidors per a la recollida selectiva de residus en el polígon industrial.
  
La carretera de Betxí al baixador, confrontant al sòl industrial consolidat, disposa de xarxa d'aigua potable, col·lector de bombament d'aigües residuals, xarxa elèctrica de mitjana tensió, xarxa de telefonia i xarxa de gas natural.
  
En relació amb les característiques climatològiques de la zona, s'hi aporten dades relatives a temperatura i pluviometria obtingudes de les estacions meteorològiques de Castelló de la Plana i d'Onda.
  
Davant de l'absència de dades en el municipi de Betxí sobre el règim de vents, dies assolellats o ennuvolats, i sobre contaminació, s'hi aporten dades que pertanyen a l'estació de Castelló, on predominen els vents de component est i sud-est, i amb menor freqüència es donen els de component nord-oest i els de sud. Amb l'extrapolació d'aquestes dades al terme municipal de Betxí, la posició de sòl industrial respecte del nucli urbà principal, com també la distància a què es troba d'aquest fa que, en principi, no s'hi observen afeccions importants al nucli urbà a causa de les possibles emissions acústiques i atmosfèriques per les indústries. No obstant això, en funció de la naturalesa de les indústries que s'implanten en el nou sòl, s'han d'adoptar mesures particulars de protecció front emissions de pols, gasos, soroll, etc. a fi de minimitzar les possibles afeccions al nucli urbà de Betxí.
  
L'estudi d'impacte ambiental afirma que el nou sòl industrial s'emplaça en una zona la capacitat de dispersió de contaminants de la qual és roïna, per la qual cosa es proposa el compliment estricte de la normativa sectorial vigent i les ordenances municipals en matèria d'emissions atmosfèriques.
  
L'única zona inundable de tot el terme municipal coincideix amb el llit del riu Sec als voltants del sector Palases. Es tracta d'un risc d'inundació baix, de grau 6, segons recull la cartografia temàtica publicada per la COPUT, encara que el PATRICOVA no reconeix l'existència de risc d'inundació en l'esmentat llit. La pràctica totalitat de la zona qualificada com a GEL-4, una part de la qual es troba adscrita al sector Palases, es troba afectada per l'esmentat risc d'inundació.
  
L'estudi d'impacte ambiental defineix diversos elements estructurants del paisatge, en funció dels usos que suporta el territori, i conclou que la zona d'estudi pertany a l'element denominat el Tarongerar. Destaca l'amplitud de la conca visual sobre els terrenys de cultius que s'estenen fins a la zona costanera; configura una superfície plana i uniforme de cultius de cítrics, on destaquen com a elements singulars algunes xemeneies i naus industrials que trenquen la uniformitat del paisatge.
  
El principal sector econòmic de Betxí es correspon amb l'agricultura. La majoria de les indústries instal·lades en el municipi estan relacionades amb l'activitat agrària, com a conseqüència de la important activitat agrícola desenvolupada en la comarca. Tot i que el sector industrial ha experimentat un creixement en els últims anys, no es troba tan desenvolupat com en els municipis d'Onda i Vila-real.
  
L'estudi d'impacte ambiental conclou la identificació i valoració d'impactes i afirma que el sòl, la vegetació, el paisatge i l'atmosfera són els elements del medi que seran objecte de majors impactes, a causa de l'ocupació del sòl, l'eliminació de la vegetació actual, l'augment de trànsit rodat, l'impacte visual i la producció de pols.
  
Es proposen algunes mesures correctores per a minimitzar els impactes ambientals en relació amb la hidrologia, la vegetació, l'atmosfera, els sorolls, el paisatge, la població i les infraestructures.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
S'estima acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'homologació i el Pla parcial del sector Palases A del sòl urbanitzable industrial de les normes subsidiàries de planejament de Betxí (Castelló), promoguda per l'Ajuntament de Betxí, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establerts a continuació.
  
Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
Amb la intenció d'impedir la dispersió de partícules en les activitats industrials lligades al sector ceràmic, atesa la proximitat del nucli urbà de Betxí al nou sòl industrial, com també els possibles efectes acumulatius sobre aquells produïts per activitats existents en l'entorn d'Onda i Vila-real, s'ha de prohibir tot tipus d'emmagatzematge a l'aire lliure de matèries primeres o materials acabats susceptibles de ser arrossegats o dispersats per l'efecte del vent. Aquests elements, per tant, han d'emmagatzemar-se en estructures tancades tipus nau industrial, que al mateix temps han d'estar dotades amb els sistemes de reg per aspersió i aspiració de partícules que s'establisquen en el projecte de cada activitat industrial, és a dir, fent ús de la millor tecnologia disponible en l'actualitat. L'esmentat condicionant s'ha d'incloure en la normativa urbanística del sector.
  
La normativa del Pla parcial ha de fixar els límits per a les emissions de les indústries ceràmiques que es pretenen instal·lar en el polígon, i exigir l'adopció de mesures preventives per a evitar o reduir les emissions atmosfèriques i acústiques com a conseqüència del funcionament de les activitats industrials.
  
L'òrgan competent en matèria de planificació i ordenació territorial ha de pronunciar-se sobre l'adequació del projecte al contingut del PORN de la Serra d'Espadà, que inclou la totalitat del terme municipal de Betxí dins de la zona d'amortiment d'impactes, en concret dins de l'àrea d'influència antròpica.
  
La zona qualificada com a GEL-4, part de la qual es troba adscrita al sector Palases, està afectada per risc d'inundació. El Servei d'Ordenació Territorial ha de pronunciar-se sobre la necessitat redactar un estudi d'inundabilidad de la zona que analitze, a més, la possibilitat que l'actuació proposada altere la inundabilitat del llit del riu Sec o introduïsca risc d'inundació en altres zones que actualment no el tenen.
  
S'ha de deixar una zona de servitud de pas en la totalitat del perímetre de la bassa de regulació, a fi de permetre les labors de manteniment de la infraestructura i d'establir una zona de protecció enfront de la parcel·la d'ús industrial confrontant, identificada com a àrea 1.
  
S'ha de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tenen una funcionalitat més enllà dels límits d'aquest. Qualsevol desviació o alteració de les esmentades instal·lacions ha de disposar de l'autorització de la comunitat de regants o de l'òrgan competent, qui determinarà la forma en què es duran a terme les actuacions proposades.
  
Pel que fa al proveïment d'aigua potable, s'ha d'identificar l'entitat gestora del subministrament d'aigua potable al municipi de Betxí i obtenir l'acreditació per part d'aquesta que garantisca l'existència de recursos hídrics en quantitat i qualitat suficients per a atendre la demanda generada amb el desenvolupament del polígon industrial. En el cas que s'empren altres fonts d'abastament, com ara captacions subterrànies, s'ha d'obtenir per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer la concessió per al nou ús proposat. Aquests aspectes han de ser justificats davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme prèviament a l'aprovació definitiva del pla.
  
S'ha d'identificar el traçat del col·lector d'evacuació d'aigües pluvials com també el punt d'abocament d'aquest, tenint en compte que la modificació dels vessaments de la zona i la impermeabilització d'una gran superfície de terreny a conseqüència de la urbanització de vials i parcel·les edificables, no ha de produir afeccions a altres espais o elements externs al sector.
  
L'abocament d'aigües residuals d'origen industrial a la xarxa general de clavegueram ha d'ajustar-se al que disposa l'ordenança municipal d'abocament o, si no n'hi ha, al Model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram, editat per l'entitat de sanejament i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.
  
Es proposa la recollida i gestió selectiva dels residus generats durant les obres d'urbanització i edificació. S'ha d'identificar l'abocador de residus inerts autoritzat on s'han de dipositar els residus inerts generats en l'actuació.
  
Ja que el camí ramader es constitueix com un element de vora, delimitador del sector proposat, se'n proposa l'exclusió de l'àmbit d'aquest, i mantenir l'esmentat camí amb l'amplària legal i necessària fora del sector Palases, excepte en la zona que ocupa la bassa de regulació, infraestructura que es manté en l'ordenació proposada. En el cas que s'incloga la part corresponent d'aquesta dins del sector, ha de quedar qualificada com a element de la xarxa primària, com recull l'ordenació presentada, no computable a efectes urbanístics.
  
S'han d'adoptar mesures preventives per a garantir la conservació d'aquelles restes arqueològiques o elements mereixedors de protecció que puguen aparéixer en la zona durant la realització dels moviments de terres previs.
  
De conformitat amb el que disposa l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, s'ha de sotmetre l'estudi d'impacte ambiental, i incloure les mesures preventives adoptades, a l'informe previ per part de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, a més d'obtenir-ne la conformitat per l'òrgan competent.
  
Les mesures preventives i correctores proposades, com també aquelles derivades dels condicionants exposats han de ser recollides per la normativa urbanística del pla parcial, bé en allò relatiu a l'ordenació del sector bé en el corresponent a les posteriors fases d'urbanització i funcionament.
  
S'ha de completar el programa de vigilància ambiental presentat mitjançant la descripció del tipus de seguiment a realitzar principalment en la fase d'urbanització del polígon industrial, i la definició d'aquells indicadors ambientals objecte de vigilància com també el tipus i nombre de controls a realitzar.
  
Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Aquesta declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 26 de juliol de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 169/04-AIA
  
Títol: Subestació transformadora la Casella de 132/20 kV
  
Promotor: IBERDROLA
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transports
  
Objecte: Subministrament d'energia a la factoria Lawson Mardon Suñer, SA
  
Localització: km 18,1 s/n del polígon industrial Granja, Alzira (València)
  
Descripció del projecte
  
Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
L'objecte del projecte és construir una subestació transformadora per a atendre les necessitats de subministrament elèctric del nou complex industrial de Lawson Mardon Suñer SAU, com també millorar la qualitat del servei al municipi d'Alzira.
  
La nova subestació se situa al sud del municipi d'Alzira, en el km 18,250 de la carretera CV-50 en direcció a Tavernes de la Valldigna, i ocupa uns 3.500 m² de la superfície total del complex industrial.
  
La subestació constarà de les instal·lacions següents:
  
Un sistema de 132 kV esquema de simple barra seccionada amb capacitat per a 5 posicions, dos de línia, dos de transformador i el seccionament de la barra.
  
Un sistema de 20 kV esquema de simple barra partida tipus interior en cel·les d'aïllament a l'aire compost per 26 posicions, 16 en línia, 2 de transformador, 2 de serveis auxiliars, 2 de bateries de condensadors, 2 de mesura, 1 unió i 1 de partició de barres, agrupades en 2 mòduls de cel·les de 8 línies cada un situats en un edifici. Aquest sistema quedarà completat amb la dotació en intempèrie de 2 bateries de condensadors (BC).
  
La transformació constarà de 2 transformadors de potència trifàsics, de relació 132/20 kV-40MVA cadascun, amb les corresponents reactàncies trifàsiques limitadores de posada a terra. Per al subministrament dels serveis propis de la subestació s'instal·laran en intempèrie dos transformadors de serveis auxiliars (TSA) de relació 20/0, 380-0, 220 kV i 250 kVA de potència cadascun.
  
Un edifici de cel·les i control en què se situaran les cel·les e 20 kV, com també els equips de control, protecció, comunicació, serveis auxiliars en BT, lavabos, etc., necessaris per al funcionament correcte de la subestació, com també un xicotet lavabo i vestidor.
  
Tramitació administrativa
  
Informació pública
  
En data 2 de febrer de 2003 la Conselleria d'Indústria, Comerç i Turisme va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al projecte d'instal·lació d'una subestació transformadora la Casella de 132/20 kV.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte de la subestació transformadora la Casella de 132/20 kV, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el BOP núm. 289 de data 5 de desembre de 2003, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.
  
Consideracions ambientals
  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació
  
L'àrea d'estudi està dominada per l'ús urbà i agrícola, afavoreix el creixement de comunitats nitròfiles i ruderals i arvenses. Per això, no es pot parlar d'àrees naturals o seminaturals que mostren un interés singular de cara a la conservació.
  
Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
Els canvis en la geomorfologia que es poden generar com a conseqüència dels moviments de terres que s'han de dur a terme per a la preparació del terreny, seran mínims ja que es construeix sobre la mateixa base en què s'assentava l'antiga granja de pollastres de la firma Avidesa.
  
La implantació de la subestació tindrà efecte sobre el clima i la qualitat de l'aire, per l'augment dels nivells sonors i la producció de camps elèctrics i magnètics
  
Durant la fase de funcionament, es poden produir emissió de gasos, a causa d'una eventual pèrdua d'hexafluorur de sofre (SF6), gas sintètic i inert que s'utilitza com a dielèctric en els interruptors, també pot existir un impacte sobre el sòl i les aigües subterrànies, a causa d'un possible abocament incontrolat d'oli dels transformadors.
  
Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
A l'estudi d'impacte ambiental ha previst les següents mesures correctores:
  
- Minimització de les zones de recollida de materials de muntatge de la infraestructura o procedents de l'excavació.
  
- Els canvis d'oli, reparacions i rentats de maquinària es duran a terme en zones específiques on no hi ha perill de contaminació de les aigües per abocaments de lubricants, formigó o altres productes.
  
- Per a la instal·lació dels transformadors de potència està prevista la construcció sota les cisternes d'aquests, d'una safata de formigó armat estanca, a fi de recollir els possibles fluids que caiguen sobre aquesta i conduir-los, gràcies al pendent d'aquesta primer i a la canonada de fibrociment després, fins a un dipòsit de formigó soterrat amb suficient capacitat per a acollir l'oli d'un transformador.
  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental ha de tenir com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 2-g de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de subestació transformadora la Casella de 132/20 kV, promogut per Iberdrola, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:
  
Una vegada efectuada la instal·lació s'ha de procedir a la recollida de material sobrant i al trasllat a abocador autoritzat, i a la restauració a l'estat original de les zones afectades mitjançant l'aportació de terra vegetal i la plantació d'espècies arbustives i herbàcies característiques de la zona.
  
Si durant l'execució de les obres es produeix qualsevol troballa arqueològica, el fet s'ha d'informar de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de forma immediata, i s'han d'adoptar les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquesta, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del dret i interessos d'aquestes, estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 30 de juliol de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 29/00-AIA
  
Títol: Ampliació de l'explotació porcina de cicle tancat
  
Promotor: Juan Ibáñez Marzà
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de la Vall d'Alba (Castelló)
  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a l'ampliació de l'activitat porcina de cicle tancat
  
Localització: Partida Campes, polígon 14, parcel·la 272, del terme municipal de la Vall d'Alba (Castelló)
  
Descripció del projecte
  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització d'una explotació porcina, les característiques, de la qual segons la documentació aportada, són:
  
L'explotació està constituïda per tres naus, amb capacitat total per a 40 truges, 3 verros i 780 porcs d'encebament. Amb l'ampliació es pretén construir una quarta nau, de planta rectangular i coberta a dues aigües, característiques constructives semblants a la resta de naus, amb capacitat per a 360 porcs d'encebament. Els porquets arribaran d'explotacions de sanitat comprovada i d'altres granges integrades en ADS, tot i que aquesta informació es contradiu amb l'aportada en l'última ampliació presentada pel promotor, en què s'indica que l'explotació està inscrita en el Registre d'explotacions ramaderes de la Comunitat Valenciana, amb capacitat per a 170 porques en cicle tancat. Així mateix, hi ha informació contradictòria en l'ampliació presentada el 7 de març del 2002, on s'indica que la capacitat de l'explotació és per a 1.125 porcs d'encebament, 2 verros i 200 truges.
  
Els cadàvers que es generen en l'explotació, seran retirats a la caseta de recollida municipal.
  
Entre les mesures correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental, s'inclou la instal·lació de tela mosquitera en buits i finestres, gual sanitari a l'entrada de l'explotació (aquest, i després de la visita de camp, es comprova que està situat en la paret d'entrada de l'explotació, però desplaçat de la porta d'entrada, i no és necessari passar-hi per a accedir a la granja, per la qual cosa en queda qüestionada l'efectivitat).
  
Es genera uns 3.017 m3 de purí/any, que queden retinguts en fosses de purí, amb una capacitat aproximada de 1123 m3, que passaran a ser utilitzats com a adob orgànic en camps de cultiu. A més, en l'ampliació presentada en data 7 de març del 2002 s'indica que s'aplicaran productes desodorizants en les fosses.
  
L'explotació afronta a l'oest amb un camí rural i la rambla de la Viuda.
  
Tramitació administrativa
  
Informació pública. Remissió de l'expedient
  
L'expedient es va iniciar el 21 de gener de 2000, amb la remissió per la Direcció Territorial de la Conselleria de Medi Ambient, del projecte d'activitat i de l'expedient municipal. En data 11 de febrer del 2000, se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament la presentació de l'estudi d'impacte ambiental, com també documentació complementària necessària per a poder avaluar l'expedient, el qual es rep el 28 de juny de 2000.
  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 132, de 30 d'octubre de 1999, com també als veïns confrontants a l'activitat, sense la presentació d'al·legacions.
  
Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària
  
Una vegada examinat l'estudi d'impacte ambiental presentat pel promotor, i detectades deficiències importants en el contingut d'aquest, se sol·licita, el 25 de juliol de 2000, ampliació a la documentació, relativa a la informació de la capacitat total de l'explotació, volum de purí generat, descripció detallada del tractament de purí, descripció de la bassa de decantació, descripció de la gestió del purí, descripció de les mesures higienicosanitàries, justificació del sistema d'eliminació de cadàvers, aclariment del programa de vigilància ambiental, com també la justificació de la disponibilitat de suficient superfície agrícola on aplicar el purí.
  
El 10 de desembre del 2001 es reitera la necessitat de presentar l'ampliació sol·licitada en el seu dia, la qual es rep el 7 de març del 2002.
  
El 25 de març del 2003 se sol·licita novament l'ampliació a l'estudi d'impacte ambiental, la qual es rep el 28 de maig de 2003.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull els informes següents:
  
Informe favorable de l'arquitecte municipal.
  
Autorització prèvia de la COPUT, concedida en data 13 de novembre de 1998. S'ha inclòs informe favorable de la Conselleria d'Agricultura, de data 8 d'octubre de 1998, el qual queda condicionat a la dotació a l'explotació de:
  
Gual sanitari o sistema de desinfecció equivalent en cada punt d'accés a la instal·lació.
  
Sistemes que impedisquen l'accés d'animals que puguen ser vectors de malalties.
  
Tanca perimetral de les instal·lacions que alberguen ramat o matèries susceptibles de ser contaminants.
  
Fossa de purí realitzada amb materials que en garantisquen l'estanquitat i de dimensions acords amb l'explotació agrària d'aquesta.
  
Informe favorable del cap local de sanitat.
  
Informe favorable del veterinari d'àrea.
  
Afeccions legals
  
El sòl on se situa l'explotació, està classificat com a sòl no urbanitzable comú, segons la normativa urbanística municipal.
  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de Castelló ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o pans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte i identificació d'impactes
  
El terreny sobre el qual es localitza l'explotació, s'insereix en una zona agrícola de secà, amb predomini d'oliveres i ametlers. Segons la cartografia consultada, part de les construccions de l'explotació, estan dins de la zona de policia de la rambla de la Viuda, per la qual cosa presenten risc d'inundació.
  
Si es prenen com a base les característiques de la zona, es pot afirmar que els valors ambientals que presenta són poc destacables, tot i considerar com a elements ambientals més rellevants, susceptibles de ser afectats pel projecte: el sòl i l'aigua, per la contaminació associada a la incorrecta gestió de residus orgànics o lixiviats generats en l'explotació i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació de residus orgànics i presència d'animals principalment.
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els quals s'inclou: aire, sòl, aigua, flora, fauna I medi socioeconòmic. A més, s'ha realitzat una identificació dels impactes més rellevants que pot causar l'actuació, i s'han considerat en general poc significatius.
  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores
  
En l'estudi d'impacte ambiental no s'han proposat mesures correctores, per la qual cosa la gestió de l'explotació haurà d'anar acompanyada del compliment de les següents mesures correctores, com també dels condicionants recollits en aquesta declaració d'impacte ambiental:
  
El purí serà tractat amb complex bacterià, de manera que en millore les propietats com a adob orgànic, alhora que en disminuïsca la càrrega contaminant, com també l'emissió d'olors.
  
Es comprovarà l'eficàcia del tractament de purí i se'n modificarà la manipulació o se substituirà per un altre tractament si s'observa la ineficàcia del mateix amb la correcta manipulació d'aquest. Amb aquest fi, haurà de dur a terme anàlisis abans de començar el tractament que servisca com a blanc. Aquestes anàlisis hauran de presentar-se davant d'aquesta Direcció General en cas de ser requerides, i es podran aplicar, en cas de ser necessari, les correccions oportunes al tractament. Entre els paràmetres que s'han d'analitzar es trobaran com a mínim: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals.
  
A l'hora d'utilitzar el purí com a fertilitzant, es limitarà la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals, i s'evitarà les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., com també fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No se superarà la quantitat de 170 kg de N/hi ha i any. S'haurà de llaurar i soterrar immediatament per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal. Haurà d'evitar-se l'aplicació en finques confrontants al barranc de la Viuda.
  
La superfície construïda supera la superfície declarada en l'expedient, i per a la que es va concedir l'autorització prèvia de la COPUT, per la qual cosa, previ a la concessió de la llicència d'activitat, haurà d'obtenir la corresponent autorització prèvia de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació del Territori de la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
Consultada la cartografia corresponent, s'hi observa que la parcel·la podria estar inclosa en la zona de policia de la rambla de la Viuda, per la qual cosa haurà de disposar, en cas de ser necessari, i previ a la concessió de la llicència d'activitat, de l'autorització d'obres en zona de policia de llits a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1.H.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Estimació d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la legalització de l'ampliació de la granja porcina, situada en el terme municipal de la Vall d'Alba (Castelló), promoguda per Juan Ibáñez Marzà, sempre que el mateix es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establerts a continuació:
  
Previ a concessió de la llicència d'activitat, i en cas de no existir correspondència entre la superfície real construïda, i per a la qual es va obtenir l'autorització prèvia de la COPUT; haurà d'obtenir la corresponent autorització prèvia de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació del Territori de la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
En el moment de la concessió de la llicència d'activitat, haurà de disposar-se de l'autorització expedida en el seu moment, relativa a l'autorització d'obres en zona de policia de llits, per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.
  
S'assegurarà la correcta impermeabilització de les edificacions on s'alberga els animals, com també dels canals de purí.
  
S'utilitzarà un sistema protector que impedisca l'accés de vectors a les naus, com també malla metàl·lica o semblant.
  
Es disposarà de tanca perimetral de l'explotació.
  
Es disposarà de gual sanitari a l'entrada de l'explotació, correctament dissenyat i localitzat, de manera que puga oferir garanties de desinfecció dels vehicles que accedisquen a l'explotació.
  
El purí serà tractat amb complex bacterià, de manera que millore les propietats d'aquest com a adob orgànic, alhora que en disminuïsca la càrrega contaminant, com també l'emissió d'olors. Es comprovarà l'eficàcia del tractament de purí i se'n modificarà la manipulació o se substituirà per un altre tractament si s'observa la ineficàcia d'aquest amb la correcta manipulació d'aquest. Amb aquest fi, haurà de dur a terme anàlisis abans de començar el tractament que servisca com a blanc. Les esmentades anàlisis hauran de presentar-se davant d'aquesta Direcció General en cas de ser requerides, i es podran aplicar, en cas de ser necessari, les correccions oportunes al tractament. Entre els paràmetres que s'han d'analitzar es trobaran com a mínim: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals.
  
A l'hora d'utilitzar el purí com a fertilitzant, es limitarà la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals, i s'evitarà les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., com també fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No es podrà superar la quantitat de 170 kg de N/hi ha i any. S'haurà de llaurar i soterrar immediatament per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.
  
S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.
  
Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
Segon
  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del dret d'aquestes, estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 4 de juny de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 84/02-AIA
  
Títol: Canalització de la rambla de Capuchinos. Fase III
  
Promotor: Conselleria d'Infraestructures iTransports
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transports
  
Objecte: Canalització de la rambla de Capuchinos
  
Localització: Segorbe (Castelló)
  
Descripció del projecte
  
L'objecte del projecte és la canalització d'un tram d'uns 475 m de la rambla de Capuchinos, mitjançant la construcció d'un caixó de 3,80 m d'amplària i 4 m d'alcària lliure, amb una grossària de 0,35 m en solera i testeres i un grossària de 0,40 m en la llinda.
  
Acabada l'obra de fàbrica, es realitzarà un farciment amb material de préstecs a tot l'ample del llit, fins a la cota superior del caixó. Es deixaran disposats sis passamurs al llarg del recorregut per a possibles connexions d'excedents de reg i es preveu també la col·locació de cinc registres.
  
Tramitació administrativa
  
Informació pública
  
En data 14 de febrer de 2002 la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents a la canalització de la rambla de Capuchinos. Fase III.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte de Canalització de la rambla de Capuchinos. Fase III, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el DOGV núm 4135, de data 26 de novembre de 2001, i en el periòdic Mediterráneo de data 9 de novembre de 2001, i no s'hi han presentat al·legacions.
  
Consideracions ambientals
  
La zona objecte de l'actuació és una rambla de flux estacional i parets verticals excavada sobre materials detrítics. El llit de la rambla està ocupat per un canyar espés sense valor significatiu, i en el llit i marges d'aquesta hi ha acumulacions de runes diverses. Annexes al llit de la rambla hi ha diverses edificacions en les proximitats del nucli urbà de Segorbe. Posteriorment, queda encaixonada entre bancals agrícoles, amb marges de pedra seca, per a travessar finalment la N-234.
  
Encara que la zona en qüestió no presenta valors naturalístics i paisatgístics ressenyables, l'actuació que es pretén dur a terme resulta molt agressiva amb el medi que l'envolta, ja que canvia el funcionament hidràulic de la rambla, i afecta els marges i el llit fluvial i agreuja els problemes aigües avall, en incrementar la velocitat de propagació i disminuir l'efecte de laminació, com també el fort impacte d'aquesta sobre els ecosistemes fluvial i ripari.
  
Per tant, i atés que el PATRICOVA no reconeix cap actuació sobre la rambla de Capuchinos, però seguint les seues recomanacions sobre propostes d'actuacions, aquestes s'han de plantejar des del major dels respectes al medi ambient, i intentar reduir l'impacte sobre els ecosistemes fluvial i ripari, a més de procurar potenciar l'ús de mesures no estructurals, com les mesures de restauració hidrologicoforestal.
  
Les esmentades actuacions van encaminades a reduir la magnitud de les crescudes, mitjançant l'increment de la retenció superficial (increment de l'efecte de laminació natural), la infiltració (disminució del total de l'escorriment superficial) i la capacitat dels llits. Aquest efecte pot aconseguir-se amb un control de la coberta forestal, mitjançant repoblacions forestals i regulació dels usos agrícoles i urbans de la conca.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-f) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article. 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar no acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de canalització de la rambla de Capuchinos. Fase III, promogut per la Conselleria d'Infraestructures i Transports.
  
Segon
  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5043, del 06-07-2005 (2005/7438)

Resolución de 20 de junio de 2005, de la directora general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5043

Fecha DOGV
:   06-07-2005

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2005/7438

CVE


Fecha del documento
:   20-06-2005

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Castellón de la Plana](javascript:void(0))
    * [Onda](javascript:void(0))
    * [Alzira](javascript:void(0))
    * [Vall d'Alba](javascript:void(0))
    * [Segorbe](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

Resolución de 20 de junio de 2005, de la directora general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental. [2005/X7438]
  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1.302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1.131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las Declaraciones de Impacto Ambiental.
  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En su virtud, he resuelto:
  
Artículo único
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 165/04-AIA Castellón, 167/04-AIA Onda, 169/04-AIA Alzira, 029/00-AIA Vall d'Alba y 084/02-AIA Segorbe, que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación
  
Valencia, 20 de junio de 2005.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 165/04-AIA
  
Título: Industria química. Planta de Nylon 6 y copolímeros.
  
Promotor: UBE Engineering Plastics, SA.
  
Autoridad sustantiva: Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda de la Generalitat Valenciana
  
Localización: Polígono Industrial «El Serrallo», Grao de Castellón (Castellón).
  
Descripción del proyecto
  
Objeto del Proyecto
  
UBE Engineering Plastics, SA., perteneciente el Grupo UBE, proyecta una Planta para la fabricación de nylon 6 y copolímeros en el interior del complejo químico que UBE Chemical Europe (UCHE) ?empresa perteneciente al mismo grupo industrial- tiene en el Polígono Industrial «El Serrallo», en el Grao de Castellón (Castellón).
  
El objeto del Proyecto y Estudio de Impacto Ambiental presentados es la obtención de la Autorización Ambiental Integrada de la Planta proyectada.
  
Antecedentes
  
UBE Engineering Plastics, SA., proyecta una Planta para la fabricación de nylon 6 y copolímeros. La Planta objeto de evaluación de impacto ambiental se ubica en el interior de las instalaciones de UBE Chemical Europe (UCHE), antigua PROQUIMED, SA., dedicada a la fabricación de productos químicos orgánicos de base: caprolactama, ciclohexanona y hexanodiol, nylon 6 y copolímeros, lauril lactama, nylon 12, otros productos de química fina, y abonos.
  
PROQUIMED, SA., fue sometida al trámite de evaluación de impacto ambiental en sucesivas ocasiones, expedientes: 055/97-AIA, 212/98-AIA, 029/99-AIA, 143/99-AIA, 555/00-AIA, 162/01-AIA y 325/02-AIA, con motivo de las mejoras, cambios y ampliaciones de las instalaciones ejecutadas con el paso del tiempo. Aunque ya PROQUIMED, SA., (actualmente UCHE) se dedicaba a la fabricación de nylon 6 y copolímeros, ahora UBE proyecta la instalación de una planta en el interior de las instalaciones de UCHE.
  
Carácter de la Declaración
  
La Declaración de Impacto Ambiental que conforma la presente resolución forma parte del proceso de Autorización Ambiental Integrada en trámite, en aplicación de la Ley 16/2002, de 1 de julio de Prevención y Control Integrados de la Contaminación, y el Decreto 40/2004, de 5 de marzo, del Consell de la Generalitat, por el que se desarrolla el régimen de prevención y control integrados de la contaminación en la Comunidad Valenciana.
  
Esta normativa determina el contenido y alcance de la Autorización Ambiental Integrada, cuya finalidad es integrar en una única resolución todas aquellas autorizaciones y pronunciamientos sectoriales en materia de vertidos de aguas residuales, producción y gestión de residuos y emisiones a la atmósfera competencia de la Conselleria competente en materia de medio ambiente de la Generalitat, preceptivos para la implantación y puesta en marcha de las instalaciones sometidas al régimen de prevención y control integrados de la contaminación en la Comunidad Valenciana. En esta resolución se incorporará, en su caso, la declaración o estimación de impacto ambiental.
  
En los casos en los que así suceda y a la vez el emplazamiento lo permita, procede por tanto, excluir del contenido de la Declaración de Impacto Ambiental aquellos aspectos que la Ley 16/2002, de 1 de julio de Prevención y Control Integrados de la Contaminación, y el Decreto 40/2004, de 5 de marzo, del Consell de la Generalitat, por el que se desarrolla el régimen de prevención y control integrados de la contaminación en la Comunidad Valenciana, reservan a la resolución administrativa que contiene la autorización ambiental integrada, con el fin de evitar duplicidades innecesarias en el proceso de análisis y valoración ambiental, así como en el establecimiento de medidas correctoras, protectoras y su vigilancia y control.
  
Hay que considerar que la evaluación de impacto ambiental de las afecciones ambientales derivadas de la emisión de contaminantes atmosféricos, generación de residuos, consumo de aguas y vertido de aguas residuales, se realiza a través de los informes que emiten organismos y servicios competentes en cada una de las materias, los cuales a su vez son consultados por el departamento que emite la autorización ambiental integrada.
  
A la vista del artículo 22 del Decreto 40/2004, la Autorización Ambiental Integrada contendrá, aparte de la Declaración de Impacto Ambiental, toda una serie de apartados a través de los cuales podrán minimizarse los impactos directos sobre el medio abiótico y la población. Los impactos ambientales directos serán sobre los que más fácilmente se podrán adoptar medidas correctoras que, a su vez, resultarán medidas preventivas de los impactos indirectos sobre el medio natural biótico, perceptual y social. Siendo las afecciones directas, las que durante el normal funcionamiento de las actividades IPPC pueden darse sobre los trabajadores y el medio natural inerte o abiótico (aire, suelo y agua) y las indirectas, las que pueden darse sobre el medio biótico (flora, fauna y procesos bióticos).
  
En consecuencia, la necesaria coordinación administrativa entre los distintos departamentos de la Conselleria de Territorio y Vivienda, cuando menos exige que la Declaración de Impacto Ambiental, que es sucedida por una Autorización Ambiental Integrada, limite su ámbito de decisión a los aspectos relacionados con las afecciones directas a la fauna, flora, paisaje, espacios naturales protegidos, zonas húmedas, formaciones geomorfológicas, y otros.
  
Tramitación administrativa
  
En fecha 9 de junio de 2004, el Servicio de Control Integrado de la Contaminación remite el Proyecto Básico y el Estudio de Impacto Ambiental del Proyecto de referencia, así como diversas copias de los informes solicitados a los servicios de Calidad de Aguas, Gestión de Residuos y Protección del Ambiente Atmosférico, así como la subsanación del promotor a las carencias detectadas en los mencionados informes. Asimismo, se comunica que transcurrido el periodo de información pública en el DOGV número 4.699, de fecha 14 de enero de 2004, no se presentaron alegaciones. Considerando completa la documentación remitida, se procede a incoar expediente de evaluación de impacto ambiental.
  
Afecciones legales
  
Los condicionantes de la Declaración de Impacto Ambiental de fecha 22 de febrero de 2000, de resolución del expediente 573/99-AIA de evaluación de impacto ambiental de la PGOU de Castellón, así como las medidas protectoras previstas en el Estudio de Impacto Ambiental del mencionado Plan General.
  
La industria solicita la Autorización Ambiental Integrada que otorga la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda.
  
De acuerdo a los artículos 18, 19 y 20 de la Orden de 9 de septiembre de 2003, de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se desarrolla el Decreto 119/2003, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento orgánico funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, las competencias en materia de control integrado de la contaminación, calidad de aguas, seguimiento y control de este recurso, protección atmosférica y acústica, y el seguimiento, control y gestión de residuos se atribuyen a la Dirección General de Calidad Ambiental.
  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.
  
Consideraciones ambientales
  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.
  
Las acciones con probable incidencia ambiental durante la fase de funcionamiento serán básicamente la generación de emisiones contaminantes aguas residuales y, en menor medida, residuos, ruidos y vibraciones. Dada la tipología de la actividad y lo antropizado del lugar en que se proyecta llevar a cabo (en una parcela de un polígono industrial), los elementos ambientales más directamente afectados por el desarrollo del Proyecto podrían ser los propios del medio natural inerte o abiótico (aire, suelo y agua), ya que el medio biótico (flora, fauna y procesos bióticos), perceptual y social se verán ?en principio- muy ligeramente afectados. Los impactos ambientales directos serán sobre los que más fácilmente se podrán adoptar medidas correctoras que, a su vez, resultarán medidas preventivas para los impactos indirectos sobre el medio físico biótico, perceptual y social.
  
Visto que no se afecta directamente a núcleo residencial o área protegida alguna, esto es, cualesquiera áreas que pudiesen estar sujetas a algún tipo de protección administrativa, tales como ZEPAs, LICs, microrreservas, etc, sólo cabe la reducción de los impactos directos sobre el medio abiótico, que a su vez supondrá la reducción de los fenómenos de transporte que podrían llegar a afectar a la población o a algún área protegida. Se entiende que estos impactos se reducirán a través del cumplimiento de la legalidad vigente en materia de residuos, emisiones y vertidos o, en su caso, con la adopción de las mejores tecnologías disponibles y los valores límite de emisión de la legislación IPPC.
  
Respecto al suelo y las aguas, es de señalar que la industria se encuentra ubicada en una zona sin riesgo de inundación, de media vulnerabilidad a la contaminación de las aguas subterráneas y de media accesibilidad potencial a los recursos hídricos, todo ello de acuerdo a la Cartografía Temática de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes de la Generalitat Valenciana.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes a su Reglamento, ya que tal y como establece el punto 3.e del Anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, las instalaciones químicas integradas, se encuentran sometidas al trámite de Declaración de Impacto Ambiental.
  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto para la obtención de la Autorización Ambiental Integrada promovido por la empresa UBE Engineering Plastics, SA., a ubicar en el Polígono Industrial «El Serrallo», Grao de Castellón (Castellón), en los términos que establece el Proyecto de Autorización Ambiental Integrada y el Estudio de Impacto Ambiental, siempre y cuando se cumplan las siguientes condiciones:
  
Por su ubicación, se considera que en materia de emisiones atmosféricas, ruido, vertido de aguas residuales y generación de residuos, será suficiente con el cumplimiento de la legalidad vigente o, en su caso, con la adopción de las mejores tecnologías disponibles y los valores límite de emisión especificados en el Decreto 40/2004, de 5 de marzo, del Consell de la Generalitat, por el que se desarrolla el régimen de prevención y control integrados de la contaminación en la Comunidad Valenciana.
  
Otros condicionantes de carácter ambiental derivados del PGOU del municipio.
  
La Dirección General de Calidad Ambiental, como órgano competente en materia de calidad de aguas, seguimiento y control de este recurso, protección atmosférica y acústica, el seguimiento, control y gestión de residuos y, además, como órgano con competencia sustantiva en materia autorización ambiental integrada, deberá constatar periódicamente que el funcionamiento de la actividad objeto de referencia se ajusta a lo reglamentado o, en su caso, a las mejores tecnologías disponibles y los valores límite de emisión. A tal efecto, anualmente, la Dirección General de Calidad Ambiental remitirá a la Dirección General de Gestión del Medio Natural el certificado del cumplimiento por parte del promotor de todo lo anteriormente especificado en relación con la producción y programas de minimización de residuos, emisiones, vertidos, seguimiento y control de las actividades relacionadas con los recursos hidrológicos de la Comunidad Valenciana y demás aspectos que condicionen ambientalmente el proyecto.
  
Segundo
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 26 de julio de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Datos del expediente en el servicio de Evaluación de Impacto Ambiental
  
Expediente: 167/2004-AIA
  
Título: Homologación modificativa y Plan Parcial del sector Palases A.
  
Promotor: Ayuntamiento de Betxí
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento y CTV
  
Localización: Al norte del término municipal de Betxí, colindante al polígono industrial Canyaret y al término municipal de Onda.
  
Objeto del proyecto evaluado y descripción de sus características más relevantes
  
Se propone la creación de un nuevo sector de suelo urbanizable de uso industrial en la partida Palases del término municipal de Betxí, mediante la reclasificación de suelo no urbanizable común. El nuevo sector de suelo urbanizable de uso industrial lleva adscrita como red primaria la parte proporcional del GEL 4, situada al otro lado del río Seco.
  
La voluntad de crear un nuevo polígono industrial surge ante la necesidad de dotar al municipio de Betxí de suelo industrial que atienda la importante demanda existente en la zona para implantar industrias relacionadas con el sector cerámico, sector dominante en los municipios del entorno como son Onda, Villarreal y Castellón.
  
La ordenación del sector se plantea dando continuidad al viario del suelo industrial colindante, y proyectando un eje viario que estructura longitudinalmente la totalidad del sector. Las zonas verdes resultantes se disponen en tres emplazamientos diferentes. Se diseña una zona verde lineal que actúa como límite entre en suelo industrial propuesto y el polígono colindante. Otra de las zonas verdes se dispone junto a la red primaria de protección de la red viaria, desempeñando funciones de barrera visual, mientras que la última de las tres se emplaza en el lado noroeste de la balsa de regulación. En el lado opuesto de la misma, se emplaza una parcela de uso industrial. La situación de colindancia entre la balsa y la parcela industrial no permite que se disponga una zona de paso o servidumbre para labores de mantenimiento de la balsa.
  
El canal de distribución de la cota 100, que será desviado con la actuación propuesta, discurrirá por el nuevo viario y por la zona verde lineal que separará las dos zonas industriales.
  
La superficie total de actuación es de 399.159,31 m², y sus límites son los siguientes:
  
Norte: Límite del término municipal con Onda, coincidente con el camino de la Raya.
  
Sur-Sudeste: Suelo Industrial.
  
Este: U.E. Canyaret y carretera CV-10.
  
Oeste: Camino del Mojón.
  
El emplazamiento elegido para la actuación propuesta se justifica basándose en:
  
Las Normas Subsidiarias vigentes consideran la zona donde se actúa como una zona de implantación y expansión del uso industrial.
  
La necesidad de implantación sobre terrenos con escasa pendiente, puesto que se proyecta un polígono industrial con parcelas privadas de grandes dimensiones que implicaría un importante movimiento de tierras para acondicionar las parcelas edificables.
  
Facilidad de comunicación con la red primaria viaria, en concreto con la CV-10, Almenara-La Jana, y con la autopista AP-7.
  
Proximidad y facilidad de conexión a las infraestructuras y servicios urbanos, tales como agua potable, colector de agua residual, red eléctrica, etc.
  
Vertebración territorial en relación con los municipios colindantes, en el sentido de plantear la actuación propuesta a una escala que exceda del ámbito municipal, y haciendo compatible el suelo industrial de Betxí con el suelo industrial de Onda.
  
Elegir una zona donde el impacto ambiental producido por la actuación sea asumible por el entorno.
  
Todo ello, unido a las características de la zona en relación con el riesgo de inundación, riesgo de contaminación de las aguas subterráneas, accesibilidad a los recursos hídricos y situación actual del acuífero, hacen que el Estudio de Impacto Ambiental considere la zona elegida como el mejor de los emplazamientos posibles.
  
Tramitación administrativa
  
Admisión a trámite
  
En fecha 15 de enero de 2004 el Ayuntamiento de Betxí remitió expediente administrativo, Plan Parcial, anexo de Homologación y Estudio de Impacto Ambiental relativos al sector Palases A de suelo urbanizable industrial, a los efectos de que se emita la correspondiente Declaración de Impacto Ambiental.
  
En fecha 7 de mayo de 2004, se remitió al Ayuntamiento de Betxí un oficio por el que se comunicaba la necesidad de reiterar el trámite de información pública de la documentación presentada durante el plazo de 1 mes, puesto que la información pública se ha realizado durante un periodo de 20 días hábiles.
  
En fecha 11 de junio de 2004, el Ayuntamiento de Betxí remitió un informe mediante el cual se justificaba la validez de la información pública realizada, incoándose en este momento el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.
  
Información pública
  
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el Periódico Mediterráneo, de fecha 14 de mayo de 2001 y en el DOGV nº 4.004, de 22 de mayo de 2001.
  
Durante el periodo de información pública se presentaron 155 alegaciones, según consta en el certificado emitido por la Secretaría del Ayuntamiento de Betxí, en el cual se incluye un resumen de las alegaciones presentadas así como la aprobación provisional del proyecto.
  
Resumen de las alegaciones
  
Ante la gran cantidad de alegaciones presentadas, y teniendo en cuenta que muchas de ellas son iguales en su contenido, se exponen a continuación aquellos aspectos de carácter ambiental tratados en las alegaciones presentadas:
  
Se solicita que el Ayuntamiento establezca las medidas necesarias en relación con la contaminación que puedan producir las futuras industrias del polígono.
  
Debería limitarse el tipo de industria permitida en el polígono industrial, de modo que sean compatibles con el tipo de industria agroalimentaria de la zona.
  
Que se tape o se desvíe el canal de la cota 100.
  
Peticiones de información o documentación complementaria
  
No se ha solicitado información complementaria al Ayuntamiento de Betxí ni se han requerido informes sectoriales.
  
Afecciones legales
  
La totalidad del término municipal de Betxí se encuentra incluido en el ámbito territorial del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Sierra de Espadán, en concreto en la zona calificada como Áreas de Influencia Antrópica (AIA), dentro de la Zona de Amortiguación de Impactos (ZAI).
  
El Decreto 218/1997, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Sierra de Espadán establece, en sus artículos 68 a 71, la normativa particular de aplicación para la Zona de Influencia Antrópica.
  
El Estudio de Impacto Ambiental no hace alusión alguna a la inclusión del término municipal de Betxí en el ámbito del PORN de la Sierra de Espadán.
  
La vía pecuaria conocida como Vereda de la Raya de Betxí y Onda, de 20 m de anchura legal, constituye el límite norte del sector. Su trazado coincide con el Camino de la Raya por lo que, tomando como eje de la vía el eje del citado camino, y descontando la mitad del camino recayente al lado del sector, el ancho de vía pecuaria incluida en el sector es de 6,5 m. Esta zona queda calificada como Red Primaria de vía pecuaria (RP-VP), salvo la franja ocupada por la balsa de regulación, que evidentemente no puede ser objeto de retranqueo o traslado.
  
El nuevo sector de suelo urbanizable queda separado del núcleo urbano de Betxí por el cauce del río Seco. Se trata de un curso de agua intermitente, aumentando su caudal en épocas de lluvias torrenciales. El sector Palases A queda excluido de la zona de policía de 100 del citado río, no viéndose afectado por las servidumbres legales en materia de aguas.
  
Es necesario destacar la existencia en el extremo norte del sector de una balsa de regulación destinada al riego de los campos agrícolas, de 18.456,15 m² de superficie, que será mantenida en la ordenación propuesta quedando calificada como equipamiento (RP-ID). En su lado oeste se proyecta una zona verde, mientras que en su lado este se prevé una manzana de uso industrial.
  
También resulta afectado por el proyecto el canal de riego de la cota 100, que parte de la citada balsa y discurre hacia el sur buscando el cauce del río Seco. Este canal será encauzado y desviado respecto de su trazado actual.
  
El sector también se ve atravesado por una tubería de riego procedente del Pozo San Fernando y por una tubería de riego de impulsión desde la balsa Dualde.
  
El Estudio de Impacto Ambiental enumera los yacimientos arqueológicos y los edificios arquitectónicos de interés existentes del municipio, concluyendo que ninguno de ellos se encuentra ubicado en el área de actuación del proyecto propuesto.
  
No se han propuesto medidas preventivas que permitan garantizar la conservación de posibles restos merecedores de protección que pudieran aparecer durante la realización de los movimientos de tierras.
  
Consideraciones ambientales
  
La actuación se sitúa en el extremo norte del término municipal, en la zona conocida como Plana Baja Castellonense, lejos de las estribaciones de la Sierra de Espadán que aparecen al sudoeste del término municipal.
  
Los terrenos presentan una topografía llana, con una pendiente inferior al 1% en sentido descendente hacia el este, siendo este uno de los condicionantes de partida a la hora de escoger el emplazamiento definitivo para la actuación.
  
La zona de actuación se sitúa sobre el subsistema acuífero 56/5 de Onda, constituido por materiales calizo-dolomíticos. Presenta un espesor de 100 m para el estrato inferior y de entre 50 y 60 m para el superior, estando conectados entre sí en numerosas zonas, por lo que su comportamiento se corresponde con el de un acuífero único.
  
La actuación se asienta sobre materiales de origen cuaternario, donde predominan los cantos, gravas y arcillas. En relación con el tipo de materiales presentes en la zona, la cartografía temática publicada por la COPUT contempla para la misma un riesgo alto a la contaminación de las aguas subterráneas, por lo que deberán adoptarse las medidas necesarias para evitar la contaminación del acuífero subyacente, principalmente durante la ejecución de las obras de urbanización y edificación. La existencia de una red de alcantarillado separativa garantiza, en principio, que no se van a producir vertidos de aguas residuales o pluviales, que pudieran arrastrar sustancias contaminantes, al terreno.
  
Los terrenos afectados por la actuación presentan una elevada capacidad de acogida para el uso agrícola, muestra de ello es el uso actual de los mismos y el uso que se ha venido llevando a cabo hasta la actualidad. El ámbito de actuación abarca una bolsa de suelo que forma parte de un ámbito territorial a mayor escala dedicada al cultivo de cítricos, y que se corresponde con una importante extensión de suelo agrícola en la Plana de Castellón. En este caso, el suelo propuesto se sitúa colindante a un suelo industrial consolidado y a un suelo urbanizable también de uso industrial, próximos a su vez al eje industrial Onda-Villarreal. Esta colindancia y proximidad a los núcleos consolidados hace que se minore la vocación de uso agrícola de los terrenos objeto de estudio.
  
El destino agrícola de los terrenos afectados así como la escasa pendiente que presentan hacen que no exista riesgo de erosión, tanto actual como potencial, en la zona.
  
Como se ha citado con anterioridad, el suelo objeto de reclasificación está destinado al cultivo de cítricos, como la gran mayoría de los terrenos del entorno. Se trata de terrenos transformados para el cultivo donde no se observan áreas de carácter natural, ni especies vegetales propias de ambientes no transformados. No hay zonas forestales en el área de actuación.
  
La vegetación actual no coincide con la vegetación potencial de Betxí, que se correspondería con un bosque xerófilo dominado por la carrasca (Quercus rotundifolia) y por el alcornoque (Quercus suber).
  
Las zonas verdes proyectadas se conciben como zonas de protección del nuevo trazado del canal de la cota 100, de la balsa de regulación y frente al impacto visual desde la carretera de acceso a Betxí. Se definen las características y especies vegetales que deberán tener las distintas zonas verdes.
  
El estudio de la fauna que habita la zona se asocia fundamentalmente al tipo de vegetación presente en la misma. En este caso, el Estudio de Impacto Ambiental centra el análisis en la fauna propia del cultivo de naranjos, que se extiende a una superficie mayor más allá del ámbito de actuación. Destaca el valor de las aves que habitan este tipo de cultivos o los utilizan como zonas de paso, mencionando algunas de las especies observadas, y comparando el valor de la densidad ornítica de estas zonas con el de los bosques caducifolios europeos.
  
También cita algunos micromamíferos que se encuentran en la zona.
  
El documento de Homologación contempla, como condición de conexión, el abastecimiento de agua potable desde la red de abastecimiento que discurre por las proximidades del sector, admitiendo justificadamente el abastecimiento desde otras fuentes de suministro.
  
Se construirá una red de saneamiento separativa. La red de alcantarillado de aguas residuales conectará con la Estación Depuradora mancomunada para los municipios de Onda, Betxí y Villarreal. Esta EDAR trata la totalidad de las aguas residuales generadas en los municipios de Onda y Betxí, así como 3.200 m³/día procedentes de Villarreal. También se depuran las aguas residuales industriales generadas en los polígonos industriales situados entre Onda y Villarreal. Según expresa el Estudio de Impacto Ambiental, la capacidad de depuración de la EDAR se sitúa en 19.941 m³/día y la previsión es que alcance un caudal de 12.300 m³/día, por lo que todavía queda un amplio margen de capacidad de tratamiento entre el caudal depurado en la actualidad y la capacidad total de diseño (el caudal de proyecto según datos de la Entidad de Saneamiento es 22.486 m³/día y el caudal de funcionamiento en 2003 es de 12.508 m³/día). La instalación se emplaza en el término municipal de Villarreal, y el vertido de las aguas depuradas se realiza en el río Seco, en un punto próximo a la Autopista AP-7.
  
El Estudio de Impacto Ambiental afirma que las aguas residuales de naturaleza industrial serán tratadas en las propias industrias previamente a su vertido a la red general de alcantarillado, pues se entiende que dicho pretratamiento debe ser un coste más del proceso productivo.
  
La red de aguas pluviales será conducida hasta el punto de vertido de las aguas residuales depuradas. No queda definido en los planos presentados el trazado del colector de aguas pluviales ni la ubicación del punto de vertido.
  
En relación con la gestión de los residuos generados en la actuación, la recogida, gestión y tratamiento de los residuos sólidos urbanos generados por el núcleo urbano se lleva a cabo por la empresa Fomento de Obras y Construcciones, SA. (FOCSA). Con el fin de solucionar el problema de la gestión de residuos sólidos urbanos a escala comarcal, se ha construido una planta de tratamiento y compostaje de residuos en Onda, que gestiona la empresa RECIPLASA. Las tierras sobrantes de los movimientos de tierra serán depositadas en vertederos adyacentes al municipio. Se propone la instalación de contenedores para la recogida selectiva de residuos en el polígono industrial.
  
La carretera de Betxí al apeadero, colindante al suelo industrial consolidado, cuenta con red de agua potable, colector de bombeo de aguas residuales, red eléctrica de media tensión, red de telefonía y red de gas natural.
  
En relación con las características climatológicas de la zona, se aportan datos relativos a temperatura y pluviometría obtenidos de las estaciones meteorológicas de Castellón de la Plana y de Onda.
  
Ante la ausencia de datos en el municipio de Betxí sobre el régimen de vientos, días soleados o nublados, y sobre contaminación, se aportan datos pertenecientes a la estación de Castellón, donde predominan los vientos de componente este y sudeste, y con menor frecuencia se dan los de componente noroeste y los de sur. Extrapolando estos datos al término municipal de Betxí, la posición de suelo industrial respecto del núcleo urbano principal, así como la distancia a la que se encuentra del mismo hace que, en principio, no se observen afecciones importantes al núcleo urbano debido a las posibles emisiones acústicas y atmosféricas por las industrias. No obstante, en función de la naturaleza de las industrias que se implanten en el nuevo suelo, se deberán adoptar medidas particulares de protección frente emisiones de polvo, gases, ruido, etc. con el fin de minimizar las posibles afecciones al núcleo urbano de Betxí.
  
El Estudio de Impacto Ambiental afirma que el nuevo suelo industrial se emplaza en una zona cuya capacidad de dispersión de contaminantes es mala, por lo que se propone el cumplimiento estricto de la normativa sectorial vigente y las ordenanzas municipales en materia de emisiones atmosféricas.
  
La única zona inundable de todo el término municipal coincide con el cauce del río Seco en las inmediaciones del sector Palases. Se trata de un riesgo de inundación bajo, de grado 6, según recoge la cartografía temática publicada por la COPUT, aunque el PATRICOVA no reconoce la existencia de riesgo de inundación en dicho cauce. La práctica totalidad de la zona calificada como GEL-4, de cual una parte se encuentra adscrita al sector Palases, se encuentra afectada por el citado riesgo de inundación.
  
El Estudio de Impacto Ambiental define diversos elementos estructurantes del paisaje, en función de los usos que soporta el territorio, concluyendo que la zona de estudio pertenece al elemento denominado El Naranjal. Destaca la amplitud de la cuenca visual sobre los terrenos de cultivos que se extienden hasta la zona costera, configurando una superficie llana y uniforme de cultivos de cítricos, donde destacan como elementos singulares algunas chimeneas y naves industriales que rompen la uniformidad del paisaje.
  
El principal sector económico de Betxí se corresponde con la agricultura. La mayoría de las industrias instaladas en el municipio están relacionadas con la actividad agraria, como consecuencia de la importante actividad agrícola desarrollada en la comarca. Aunque el sector industrial ha experimentado un crecimiento en los últimos años, no se encuentra tan desarrollado como en los municipios de Onda y Villarreal.
  
El Estudio de Impacto Ambiental concluye la identificación y valoración de impactos afirmando que el suelo, la vegetación, el paisaje y la atmósfera son los elementos del medio que serán objeto de mayores impactos, debido a la ocupación del suelo, la eliminación de la vegetación actual, el aumento de tráfico rodado, el impacto visual y la producción de polvo.
  
Se proponen diversas medidas correctoras para minimizar los impactos ambientales en relación con la hidrología, la vegetación, la atmósfera, los ruidos, el paisaje, la población y las infraestructuras.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.
  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas formulo la siguiente:
  
Declaración de impacto ambiental
  
Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la Homologación y Plan Parcial del sector Palases A del suelo urbanizable industrial de las Normas Subsidiarias de Planeamiento de Betxí (Castellón), promovida por el Ayuntamiento de Betxí, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.
  
Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:
  
Con la intención de impedir la dispersión de partículas en las actividades industriales ligadas al sector cerámico, dada la proximidad del núcleo urbano de Betxí al nuevo suelo industrial, así como los posibles efectos acumulativos sobre aquellos producidos por actividades existentes en el entono de Onda y Villarreal, se debe prohibir todo tipo de almacenamiento al aire libre de materias primas o materiales acabados susceptibles de ser arrastrados y/o dispersados por el efecto del viento. Estos elementos deberán, por tanto, almacenarse en estructuras cerradas tipo nave industrial, que a su vez estarán dotadas con los sistemas de riego por aspersión y aspiración de partículas que se establezcan en el proyecto de cada actividad industrial, es decir, haciendo uso de la mejor tecnología disponible en la actualidad. Tal condicionante se deberá incluir en la normativa urbanística del sector.
  
La normativa del Plan Parcial deberá fijar los límites para las emisiones de las industrias cerámicas que se pretenden instalar en el polígono, y exigir la adopción de medidas preventivas para evitar o reducir las emisiones atmosféricas y acústicas como consecuencia del funcionamiento de las actividades industriales.
  
El órgano competente en materia de planificación y ordenación territorial deberá pronunciarse sobre la adecuación del proyecto al contenido del PORN de la Sierra de Espadán, que incluye la totalidad del término municipal de Betxí dentro de la Zona de Amortiguación de Impactos, en concreto dentro del Área de Influencia Antrópica.
  
La zona calificada como GEL-4, parte de la cual se encuentra adscrita al sector Palases, está afectada por riesgo de inundación. El Servicio de Ordenación Territorial deberá pronunciarse sobre la necesidad de redactar un estudio de inundabilidad de la zona que analice, además, la posibilidad de que la actuación propuesta altere la inundabilidad del cauce del río Seco o introduzca riesgo de inundación en otras zonas que actualmente no lo tienen.
  
Se deberá dejar una zona de servidumbre de paso en la totalidad del perímetro de la balsa de regulación, con el fin de permitir las labores de mantenimiento de la infraestructura y de establecer una zona de protección frente a la parcela de uso industrial colindante, identificada como Área 1.
  
Se deberá garantizar la continuidad de todas las canalizaciones y tuberías que atraviesan el sector y tienen una funcionalidad más allá de los límites del mismo. Cualquier desvío o alteración de dichas instalaciones deberá contar con la autorización de la comunidad de regantes o del órgano competente, quien determinará la forma en la que se llevarán a cabo las actuaciones propuestas.
  
En lo que respecta al abastecimiento de agua potable, se deberá identificar la entidad gestora del suministro de agua potable al municipio de Betxí y obtener la acreditación por parte de la misma que garantice la existencia de recursos hídricos en cantidad y calidad suficientes para atender la demanda generada con el desarrollo del polígono industrial. En el caso de que se empleen otras fuentes de abastecimiento, tales como captaciones subterráneas, se deberá obtener por parte de la Confederación Hidrográfica del Júcar la concesión para el nuevo uso propuesto. Estos aspectos deberán ser justificados ante la comisión territorial de urbanismo previamente a la aprobación definitiva del plan.
  
Se deberá identificar el trazado del colector de evacuación de aguas pluviales así como el punto de vertido del mismo, teniendo en cuenta que la modificación de las escorrentías de la zona y la impermeabilización de una gran superficie de terreno a consecuencia de la urbanización de viales y parcelas edificables, no debe producir afecciones a otros espacios o elementos externos al sector.
  
El vertido de aguas residuales de origen industrial a la red general de alcantarillado deberá ajustarse a lo dispuesto en la ordenanza municipal de vertido o, en su defecto, al Modelo de Ordenanza de vertidos a la red municipal de alcantarillado, editado por la Entidad de saneamiento y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias.
  
Se propone la recogida y gestión selectiva de los residuos generados durante las obras de urbanización y edificación. Se deberá identificar el vertedero de residuos inertes autorizado donde se depositarán los residuos inertes generados en la actuación.
  
Puesto que la vía pecuaria se constituye como un elemento de borde, delimitador del sector propuesto, se propone su exclusión del ámbito del mismo, manteniendo la citada vía con su anchura legal y necesaria fuera del sector Palases, salvo en la zona que ocupa la balsa de regulación, infraestructura que se mantiene en la ordenación propuesta. En el caso de que se incluya la parte correspondiente de la misma dentro del sector, quedará calificada como elemento de la red primaria, como recoge la ordenación presentada, no computable a efectos urbanísticos.
  
Se deberán adoptar medidas preventivas para garantizar la conservación de aquellos restos arqueológicos o elementos merecedores de protección que pudieran aparecer en la zona durante la realización de los movimientos de tierras previos.
  
De conformidad con lo dispuesto en el artículo 11 de la Ley 4/98, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, se deberá someter el estudio de impacto ambiental, incluyendo las medidas preventivas adoptadas, a informe previo por parte de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano, obteniendo la conformidad por el órgano competente.
  
Las medidas preventivas y correctoras propuestas así como aquellas derivadas de los condicionantes expuestos deberán ser recogidas por la normativa urbanística del plan parcial, bien en aquello relativo a la ordenación del sector bien en lo correspondiente a las posteriores fases de urbanización y funcionamiento.
  
Se deberá completar el Programa de Vigilancia Ambiental presentado describiendo el tipo de seguimiento a realizar principalmente en la fase de urbanización del polígono industrial, definiendo aquellos indicadores ambientales objeto de vigilancia así como el tipo y número de controles a realizar.
  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 26 de julio de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 169/04-AIA
  
Título: Subestación Transformadora La Casella de 132/20 kV.
  
Promotor: IBERDROLA.
  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Infraestructuras y Transportes.
  
Objeto: Suministro de energía a la factoría Lawson Mardon Suñer, SA.
  
Localización: km 18,1 s/n del polígono industrial Granja. Alcira. Valencia.
  
Descripción del Proyecto
  
Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista
  
El objeto del proyecto es construir una subestación transformadora para atender las necesidades de suministro eléctrico del nuevo complejo industrial de Lawson Mardon Suñer SA.U., así como mejorar la calidad del servicio al municipio de Alcira.
  
La nueva subestación se ubica al sur del municipio de Alcira, en el km 18,250 de la carretera CV-50 en dirección a Tavernes de la Valldigna, y ocupa unos 3.500 m² de la superficie total del complejo industrial.
  
La subestación constará de las siguientes instalaciones:
  
Un sistema de 132 kV esquema de simple barra seccionada con capacidad para 5 posiciones, dos de línea, dos de transformador y el seccionamiento de la barra.
  
Un sistema de 20 kV esquema de simple barra partida tipo interior en celdas de aislamiento al aire compuesto por 26 posiciones, 16 en línea, 2 de transformador, 2 de servicios auxiliares, 2 de baterías de condensadores, 2 de medida, 1 unión y 1 de partición de barras, agrupadas en 2 módulos de celdas de 8 líneas cada uno ubicados en un edificio. Este sistema quedará completado con la dotación en intemperie de 2 baterías de condensadores (BC).
  
La transformación constará de 2 transformadores de potencia trifásicos, de relación 132/20 kV-40MVA cada uno, con sus correspondientes reactancias trifásica limitadoras de puesta a tierra. Para el suministro de los servicios propios de la subestación se instalarán en intemperie dos transformadores de servicios auxiliares (TSA) de relación 20/0, 380-0, 220 kV y 250 kVA de potencia cada uno.
  
Un edificio de celdas y control en el que se ubicarán las celdas e 20 kV así como los equipos de control, protección, comunicación, servicios auxiliares en BT, aseos, etc., necesarios para el correcto funcionamiento de la subestación, así como un pequeño aseo y vestuario.
  
Tramitación administrativa
  
Información pública
  
En fecha 2 de febrero de 2003 la Conselleria de Industria, Comercio y Turismo remitió el documento técnico y el Estudio de Impacto Ambiental (EIA) correspondientes al proyecto de instalación de una Subestación Transformadora La Casella de 132/20 kV.
  
El Estudio de Impacto Ambiental, como parte integrante del proyecto Subestación Transformadora La Casella de 132/20 kV, ha sido sometido a información pública mediante anuncio publicado en el BOP nº 289 de fecha 5 de diciembre de 2003, no habiéndose presentado alegaciones.
  
Consideraciones ambientales
  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.
  
El área de estudio está dominada por el uso urbano y agrícola, favoreciendo el crecimiento de comunidades nitrófilo-ruderales y arvenses. Por ello, no puede hablarse de áreas naturales o seminaturales que muestren un interés singular de cara a la conservación.
  
Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes.
  
Los cambios en la geomorfología que se puede generar como consecuencia de los movimientos de tierras que se han de llevar a cabo para la preparación del terreno, serán mínimos ya que se construye sobre la misma base en la que se asentaba la antigua Granja de Pollos de la firma Avidesa.
  
La implantación de la subestación tendrá efectos sobre el clima y la calidad del aire, por el aumento de los niveles sonoros y la producción de campos eléctricos y magnéticos
  
Durante la fase de funcionamiento, se pueden producir emisión de gases, debido a una eventual pérdida de hexafluoruro de azufre (SF6), gas sintético e inerte que se utiliza como dieléctrico en los interruptores, también puede existir un impacto sobre el suelo y las aguas subterráneas, debido a un posible vertido incontrolado de aceite de los transformadores.
  
Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental
  
El Estudio de Impacto Ambiental ha contemplado las siguientes medidas correctoras:
  
- Minimización de las zonas de acopio de materiales de montaje de la infraestructura o procedentes de la excavación.
  
Los cambios de aceite, reparaciones y lavados de maquinaria se llevarán a cabo en zonas específicas donde no hay peligro de contaminación de las aguas por vertidos de lubricantes, hormigón u otros productos.
  
- Para la instalación de los transformadores de potencia está prevista la construcción bajo las cubas de los mismos, de una bandeja de hormigón armado estanca, con el fin de recoger los posibles fluidos que caigan sobre ella y conducirlos, merced a la pendiente de la misma primero y tubería de fibro-cemento después, hasta un depósito de hormigón enterrado con suficiente capacidad para acoger el aceite de un transformador.
  
En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental tendrá por objeto establecer un sistema que garantice el cumplimiento de las indicaciones y medidas protectoras y correctoras contenidas en el Estudio de Impacto Ambiental.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 2-g) del anejo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental
  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Proyecto de Subestación Transformadora La Casella de 132/20 kV, promovido por Iberdrola, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.
  
Segundo
  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:
  
Una vez efectuada la instalación se procederá a la recogida de material sobrante y traslado a vertedero autorizado, y a la restauración al estado original de las zonas afectadas mediante el aporte de tierra vegetal y la plantación de especies arbustivas y herbáceas propia de la zona.
  
Si durante la ejecución de las obras se produjese cualquier hallazgo arqueológico, el hecho se pondrá en conocimiento de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, de forma inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
Tercero
  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.
  
Valencia, 30 de julio de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 29/00-AIA
  
Título: Ampliación de la explotación porcina de ciclo cerrado
  
Promotor: Juan Ibáñez Marza
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Vall d'Alba (Castellón)
  
Objeto del proyecto: Obtención de la licencia de actividad para la ampliación de la actividad porcina de ciclo cerrado
  
Localización: Partida Campás, polígono 14, parcela 272, del término municipal de Vall d'Alba (Castellón)
  
Descripción del Proyecto
  
Descripción de las características más relevantes del proyecto.
  
Se pretende obtener la licencia de actividad para la legalización de una explotación porcina, cuyas características, según la documentación aportada, son:
  
La explotación está constituida por tres naves, con capacidad total para 40 madres, 3 verracos y 780 cerdos de cebo. Con la ampliación se pretende construir una cuarta nave, de planta rectangular y cubierta a dos aguas, características constructivas similares al resto de naves, con capacidad para 360 cerdos de cebo. Los lechones llegarán de explotaciones de sanidad comprobada y de otras granjas integradas en ADS, aunque esta información se contradice con la aportada en la última ampliación presentada por el promotor, en la que se indica que la explotación está inscrita en el Registro de Explotaciones Ganaderas de la Comunidad Valenciana, con capacidad para 170 cerdas en ciclo cerrado. Asimismo, existe información contradictoria en la Ampliación presentada el 7 de marzo de 2002, en la que indica que la capacidad de la explotación es para 1.125 cerdos de cebo, 2 verracos y 200 madres.
  
Los cadáveres que se generen en la explotación, serán retirados a la caseta de recogida municipal.
  
Entre las medidas correctoras recogidas en el Estudio de Impacto Ambiental, se incluye la instalación de tela mosquitera en huecos y ventanas, vado sanitario a la entrada de la explotación (este, y tras visita de campo, se comprueba que está situado en la pared de entrada de la explotación, pero desplazado de la puerta de entrada, no siendo necesario pasar por el mismo para acceder a la granja, por lo que queda cuestionada su efectividad).
  
Se genera unos 3.017 m3 de purín/año, que quedan retenidos en fosas de purines, con una capacidad aproximada de 1123 m3, que pasarán a ser utilizados como abono orgánico en campos de cultivo. Además, en la ampliación presentada en fecha 7 de marzo de 2002 se indica que se aplicará productos desodorizantes en fosas.
  
La explotación linda al oeste con camino rural y la Rambla de la Viuda.
  
Tramitación Administrativa
  
Información pública. Remisión del Expediente
  
El expediente se inició el 21 de enero de 2000, con la remisión por la Dirección Territorial de la Conselleria de Medio Ambiente, del Proyecto de Actividad y del Expediente Municipal. En fecha11 de febrero de 2000, se solicita al promotor, a través del Ayuntamiento la presentación del Estudio de Impacto Ambiental, así como documentación complementaria necesaria para poder evaluar el expediente, el cual se recibe el 28 de junio de 2000.
  
La información pública se ha realizado mediante la publicación en el BOP nº 132, de 30 de octubre de 1999, así como a los vecinos colindantes a la actividad, sin la presentación de alegaciones.
  
Solicitud de informes sectoriales y documentación complementaria.
  
Una vez examinado el Estudio de Impacto Ambiental presentado por el promotor, y detectadas deficiencias importantes en su contenido, se solicita, el 25 de julio de 2000, Ampliación a la documentación, relativa a la información de la capacidad total de la explotación, volumen de purín generado, descripción detallada del tratamiento de purín, descripción de la balsa de decantación, descripción de la gestión del purín, descripción de las medidas higiénico-sanitarias, justificación del sistema de eliminación de cadáveres, aclaración del programa de vigilancia ambiental, así como la justificación de la disponibilidad de suficiente superficie agrícola donde aplicar el purín.
  
El 10 de diciembre de 2001 se reitera la necesidad de presentar la Ampliación solicitada en su día, la cual se recibe el 7 de marzo de 2002.
  
El 25 de marzo de 2003 se solicita de nuevo ampliación al Estudio de Impacto Ambiental, la cual se recibe el 28 de mayo de 2003.
  
Informes sectoriales
  
El Expediente Municipal recoge los siguientes informes:
  
Informe favorable del Arquitecto Municipal.
  
Autorización Previa de la COPUT, concedida en fecha 13 de noviembre de 1998. Se ha incluido informe favorable de la Conselleria de Agricultura, de fecha 8 de octubre de 1998, el cual queda condicionado a la dotación a la explotación de:
  
Vado sanitario o sistema de desinfección equivalente en cada punto de acceso a la instalación.
  
Sistemas que impidan el acceso de animales que puedan ser vectores de enfermedades.
  
Vallado perimetral de las instalaciones que albergan ganado o materias susceptibles a ser contaminantes.
  
Fosa de purines realizada con materiales que garanticen su estanqueidad y de dimensiones acordes con su explotación agraria.
  
Informe favorable del jefe local de Sanidad.
  
Informe favorable del veterinario de Area.
  
Afecciones legales
  
El suelo donde se ubica la explotación, está clasificado como Suelo No Urbanizable Común, según la normativa urbanística municipal.
  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Castellón ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de Planes de Ordenación de los Recursos Naturales o Planes Rectores de Uso y Gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.
  
Consideraciones ambientales
  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto e identificación de impactos.
  
El terreno sobre el que se localiza la explotación, se inserta en una zona agrícola de secano, con predominio de olivos y almendros. Según la cartografía consultada, parte de las construcciones de la explotación, están dentro de la zona de policía de la Rambla de la Viuda, por lo que presentan riesgo de inundación.
  
En base a las características de la zona, se puede afirmar que los valores ambientales que presenta son poco destacables, considerando como elementos ambientales más relevantes, susceptibles de ser afectados por el proyecto: el Suelo y el Agua, por la contaminación asociada a la incorrecta gestión de residuos orgánicos o lixiviados generados en la explotación y el Aire, por emisión de olores asociada a la fermentación de residuos orgánicos y presencia de animales principalmente.
  
En el Estudio de Impacto Ambiental se ha identificado los elementos ambientales susceptibles de ser afectados por el proyecto, entre los que se incluye: Aire, Suelo, Agua, Flora, Fauna y Medio Socioeconómico. Además, se ha realizado una identificación de los impactos más relevantes que puede causar la actuación, considerándose en general poco significativos.
  
Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras.
  
En el Estudio de Impacto Ambiental no se han propuesto medidas correctoras, por lo que la gestión de la explotación deberá ir acompañada del cumplimiento de las siguientes medidas correctoras, así como de los condicionantes recogidos en esta Declaración de Impacto Ambiental:
  
El purín será tratado con complejo bacteriano, de manera que mejore sus propiedades como abono orgánico, al mismo tiempo que disminuya su carga contaminante, así como la emisión de olores.
  
Se comprobará la eficacia del tratamiento de purines y se modificará su manipulación o se sustituirá por otro tratamiento si se observa la ineficacia del mismo con su correcta manipulación. Para ello, deberá llevar a cabo análisis antes de comenzar el tratamiento que sirva como blanco. Estos análisis deberán presentarse ante esta Dirección General en caso de ser requeridos, pudiéndose aplicar, en caso de ser necesario, las correcciones oportunas al tratamiento. Entre los parámetros a analizar se encontrarán como mímino: pH, conductividad, sólidos en suspensión, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totales, coliformes fecales y estreptococos fecales.
  
A la hora de utilizar el purín como fertilizante, se limitará la zona de aplicación a campos de cultivo y pastizales no naturales, evitando las proximidades de corrientes de agua, ríos, arroyos, barrancos, etc., así como fuentes, conducciones subterráneas de agua y otros posibles focos de contaminación. No se superará la cantidad de 170 kg de N/ha y año. Se deberá labrar y enterrar inmediatamente para evitar las posibles pérdidas de nitrógeno amoniacal. Deberá evitarse la aplicación en fincas colindantes al barranco de la Viuda.
  
La superficie construida supera la superficie declarada en el expediente, y para la que se concedió la Autorización Previa de la COPUT, por lo que, previo a concesión de la Licencia de Actividad, deberá obtenerse la correspondiente Autorización Previa de la Dirección General de Urbanismo y Ordenación del Territorio de la Conselleria de Territorio y Vivienda.
  
Consultada la cartografía correspondiente, se observa que la parcela podría estar incluida en la zona de policía de la Rambla de la Viuda, por lo que deberá disponer, en caso de ser necesario, y previo a la concesión de la licencia de actividad, la autorización de obras en zona de policía de cauces a la Confederación Hidrográfica del Júcar.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1.h.
  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Estimación de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la legalización de la ampliación de la granja porcina, situada en el término municipal de Vall d'Alba (Castellón), promovida por Juan Ibáñez Marza, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:
  
Previo a concesión de la Licencia de Actividad, y en caso de no existir correspondencia entre la superficie real construida, y para la que se obtuvo la Autorización Previa de la COPUT; deberá obtenerse la correspondiente Autorización Previa de la Dirección General de Urbanismo y Ordenación del Territorio de la Conselleria de Territorio y Vivienda.
  
En el momento de la concesión de la licencia de actividad, deberá disponerse de la autorización expedida en su momento, relativa a la autorización de obras en zona de policía de cauces, por la Confederación Hidrográfica del Júcar.
  
Se asegurará la correcta impermeabilización de las edificaciones donde se alberga los animales, así como de los canales de purines.
  
Se utilizará sistema protector que impida el acceso de vectores a las naves, tal como malla metálica o similar.
  
Se dispondrá de vallado perimetral de la explotación.
  
Se dispondrá de vado sanitario a la entrada de la explotación, correctamente diseñado y localizado, de manera que pueda ofrecer garantías de desinfección de los vehículos que accedan a la explotación.
  
El purín será tratado con complejo bacteriano, de manera que mejore sus propiedades como abono orgánico, al mismo tiempo que disminuya su carga contaminante, así como la emisión de olores. Se comprobará la eficacia del tratamiento de purines y se modificará su manipulación o se sustituirá por otro tratamiento si se observa la ineficacia del mismo con su correcta manipulación. Para ello, deberá llevar a cabo análisis antes de comenzar el tratamiento que sirva como blanco. Estos análisis deberán presentarse ante esta Dirección General en caso de ser requeridos, pudiéndose aplicar, en caso de ser necesario, las correcciones oportunas al tratamiento. Entre los parámetros a analizar se encontrarán como mímino: pH, conductividad, sólidos en suspensión, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totales, coliformes fecales y estreptococos fecales.
  
A la hora de utilizar el purín como fertilizante, se limitará la zona de aplicación a campos de cultivo y pastizales no naturales, evitando las proximidades de corrientes de agua, ríos, arroyos, barrancos, etc., así como fuentes, conducciones subterráneas de agua y otros posibles focos de contaminación. No se superará la cantidad de 170 kg de N/ha y año. Se deberá labrar y enterrar inmediatamente para evitar las posibles pérdidas de nitrógeno amoniacal.
  
Se deberá gestionar la eliminación de cadáveres conforme a lo estipulado en el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano.
  
Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.
  
Segundo
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 4 de junio de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 84/02-AIA
  
Título: Encauzamiento de la Rambla de Capuchinos. Fase III.
  
Promotor: Conselleria de Infraestructuras y Transportes.
  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Infraestructuras y Transportes.
  
Objeto: Encauzamiento de la Rambla de Capuchinos.
  
Localización: Segorbe (Castellón).
  
Descripción del Proyecto
  
El objeto del proyecto es el encauzamiento de un tramo de unos 475 m de la Rambla de Capuchinos, mediante la construcción de un cajón de 3,80 m de anchura y 4 m de altura libre, con un espesor de 0,35 m en solera y hastiales y un espesor de 0,40 m en el dintel.
  
Terminada la obra de fábrica, se realizará un relleno con material de préstamos a todo lo ancho del cauce, hasta la cota superior del cajón. Se dejarán dispuestos seis pasamuros a lo largo del recorrido para posibles conexiones de excedentes de riego y se prevé también la colocación de cinco registros.
  
Tramitación administrativa
  
Información pública
  
En fecha 14 de febrero de 2002 la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes remitió el documento técnico y el Estudio de Impacto Ambiental (EIA) correspondientes al ?Encauzamiento de la Rambla de Capuchinos. Fase III?.
  
El Estudio de Impacto Ambiental, como parte integrante del proyecto de ?Encauzamiento de la Rambla de Capuchinos. Fase III?, ha sido sometido a información pública mediante anuncio publicado en el DOGV nº4135 de fecha 26 de noviembre de 2001, y en el periódico Mediterráneo de fecha 9 de noviembre de 2001, no habiéndose presentado alegaciones.
  
Consideraciones ambientales
  
La zona objeto de la actuación es una rambla de flujo estacional y paredes verticales excavada sobre materiales detríticos. El cauce de la rambla está ocupado por un cañaveral espeso sin valor significativo, y en el lecho y márgenes de la rambla existen acumulaciones de escombros diversos. Anexas al cauce de la rambla existen diversas edificaciones en las cercanías del casco urbano de Segorbe. Posteriormente, queda encajonada entre bancales agrícolas, con márgenes de piedra seca, para atravesar finalmente la N-234.
  
Aunque la zona en cuestión no presente valores naturalísticos y paisajísticos reseñables, la actuación que se pretende llevar a cabo resulta muy agresiva con el medio que le rodea, ya que cambia el funcionamiento hidráulico de la rambla, afectando los márgenes y lecho del cauce agravando los problemas aguas abajo, al incrementar la velocidad de propagación y disminuir el efecto de laminación, así como su fuerte impacto sobre los ecosistemas fluvial y ripario.
  
Por lo tanto, y dado que el PATRICOVA no reconoce ninguna actuación sobre la Rambla de Capuchinos, pero siguiendo sus recomendaciones sobre propuestas de actuaciones, estas se deben plantear desde el mayor de los respetos al medio ambiente, intentando reducir el impacto sobre los ecosistemas fluvial y ripario, procurando potenciar el uso de medidas no estructurales, como las medidas de restauración hidrológico-forestal.
  
Dichas actuaciones van encaminadas a reducir la magnitud de las crecidas, mediante el incremento de la retención superficial (incremento del efecto de laminación natural), la infiltración (disminución del total de la escorrentía superficial) y la capacidad de los cauces. Este efecto puede conseguirse con un control de la cubierta forestal, mediante repoblaciones forestales y regulación de los usos agrícolas y urbanos de la cuenca.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 8-f) del anejo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental.
  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar no aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Proyecto de Encauzamiento de la Rambla de Capuchinos. Fase III, promovido por la Conselleria de Infraestructuras y Transportes.
  
Segundo
  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML