Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5219, del 15-03-2006 (2006/2890)

Resolució de 28 de febrer de 2006, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. expedients 395/01-AIA Onda, 501/01-AIA Albalat dels Tarongers, 090/01-AIA Xert, 458/01-AIA Llíber, 256/04-AIA Crevillent, 289/04-AIA Benicarló i 298/04-AIA Riba-roja de Túria.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5219

Data del DOGV
:   15-03-2006

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2006/2890

CVE


Data del document
:   28-02-2006

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Albalat dels Tarongers](javascript:void(0))
    * [Xert](javascript:void(0))
    * [Onda](javascript:void(0))
    * [Benicarló](javascript:void(0))
    * [Crevillent](javascript:void(0))
    * [Llíber](javascript:void(0))
    * [Riba-roja de Túria](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

Resolució de 28 de febrer de 2006, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. expedients 395/01-AIA Onda, 501/01-AIA Albalat dels Tarongers, 090/01-AIA Xert, 458/01-AIA Llíber, 256/04-AIA Crevillent, 289/04-AIA Benicarló i 298/04-AIA Riba-roja de Túria. [2006/F2890]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'Avaluació d'Impacte Ambiental, i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental.  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental, i del seu reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
En virtut d'això, he resolt:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 395/01-AIA Onda, 501/01-AIA Albalat dels Tarongers, 090/01-AIA Xert, 458/01-AIA Llíber, 256/04-AIA Crevillent, 289/04-AIA Benicarló i 298/04-AIA Riba-roja de Túria, que segons el reglament aprovat per Decret 162/1990 hi ha l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 28 de febrer de 2006.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 395/2001-AIA  
Títol: Modificació puntual del PGOU, sector U-11 (nucli autònom d'Artesa)  
Promotor: Ajuntament d'Onda  
Autoritat substantiva: Ajuntament i COPUT  
Localització: Al nucli autònom d'Artesa, pedania d'Onda, pròxima a l'església, en la vessant oest d'aquesta, i recau actualment al carrer que enllaça aquest nucli amb la carretera comarcal C-223 Onda . Tales (Castelló), la referència cadastral de la qual és polígon 29, parcel·les 154 i 164.  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
Modificar la situació urbanística de dues parcel·les cadastrals annexes al nucli urbà d'Artesa, passant de sòl no urbanitzable comú a sòl urbà del sector U-11.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
I. La totalitat de la superfície que s'ha de reclassificar, resultant de la suma d'ambdues parcel·les cadastrals és de 1.530 m². D'ells, 685 m² es destinaran a sòl dotacional públic viari i la resta a nou sòl urbà.  
II. L'esmentada superfície compleix amb els requisits per a ser considerat solar, d'acord amb l'article 6 de la LRAU, en disposar dels serveis d'accés rodat per via pavimentada i oberta a l'ús públic, subministrament d'aigua potable i energia elèctrica, evacuació d'aigües residuals a la xarxa de clavegueram, accés de vianants, col·locació de la vorada de les voreres i enllumenat públic en tot el front de la parcel·la.  
3. Alternatives  
No s'han presentat alternatives de localització del projecte estudiat. No obstant això, s'ha procedit a l'ampliació natural del sòl urbà enfront de la possibilitat de reclassificació de sòl de manera aïllada, opció que per regla general s'entén molt més adequada des d'un punt de vista ambiental.  
Tramitació administrativa  
Informació pública  
En data 21 de setembre de 2001 l'Ajuntament d'Onda va remetre dues còpies del projecte tècnic referit a l'esmentat expedient, incloent els certificats d'aprovació provisional i d'exposició al públic.  
Així, la documentació es va exposar al públic segons anuncis publicats en el diari Levante de Castelló, de data 11 d'abril de 2001 i en el DOGV núm. 4003, de 21 de maig de 2001, i no s'hi ha presentat cap al·legació.  
Atés que en la documentació remesa, per error, no figurava l'estudi d'impacte ambiental, aquest va ser sol·licitat a la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló en data 23 de novembre de 2001.  
En dates 23 i 28 de novembre de 2001, el Servei Territorial de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial va remetre sengles còpies del projecte, inclòs l'estudi d'impacte ambiental.  
Afeccions legals  
1. El nucli urbà d'Artesa es troba, igual que la totalitat de la superfície del terme d'Onda, dins de l'àrea d'influència antròpica del Pla d'ordenació dels recursos naturals de la Serra d'Espadà. No obstant això, no s'observen raons per les quals la proposta no resulte compatible amb els criteris de protecció d'aquest planejament.  
2. Al sud de la parcel·la objecte del projecte, i a una distància indeterminada segons la documentació presentada, discorre el llit del riu Sec de Betxí, per la qual cosa resultarà necessari acreditar la no-afecció a la seua zona de policia, de 100 metres mesurats des de l'aresta superior del llit segons la vigent legislació sectorial respecte d'això.  
Consideracions ambientals  
1. El nucli urbà d'Artesa es troba a cavall entre els materials quaternaris procedents dels depòsits al·luvials del riu Sec de Betxí, principalment conglomerats, i el keuper del triàsic present en les elevacions localitzades al nord d'aquest. Aquest últim, unit a l'encostrament dels primers, atorguen característiques impermeables al terreny de manera que el principal risc de contaminació de les aigües per abocaments accidentals recauria en les superficials, atesa la relativa proximitat del riu.  
2. La vegetació present en la parcel·la d'estudi no es caracteritza per la presència d'espècies de gran rellevància ambiental. Dominen, al contrari, els exemplars arvenses i ruderals propis de terrenys nitrificats, amb algun signe d'abandó, com ocorre amb les vores dels camins.  
3. Els terrenys afectats per la proposta de modificació gaudeixen de totes les infraestructures necessàries per a poder considerar un sòl com a urbà, i es troba quasi la meitat de la superfície d'aquests preparada com a element de la xarxa viària. Al seu torn, el mínim increment de la demanda dels serveis necessaris no comporta un factor determinant en la reclassificació del sòl sempre que les esmentades infraestructures es troben en correcte estat de funcionament.  
4. No obstant l'anterior, els aspectes que major alteració ambiental podrien arribar a produir serien els corresponents a la producció de residus d'obra i a l'impacte paisatgístic, atesa la significativa diferència de cota respecte de la vorera que recorre la parcel·la que s'ha de reclassificar i el terreny d'aquesta pròpiament dit.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
4. El Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat mitjançant Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
1. S'estima acceptable a l'efecte ambiental, i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte sobre la modificació puntual del Pla general d'ordenació urbana del municipi d'Onda (Castelló) en l'àmbit del sector U-11, nucli urbà d'Artesa, promogut pel mateix Ajuntament, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
I. Els residus d'obra, considerats com a inerts, hauran de traslladar-se a un abocador autoritzat, resultant necessaris els documents d'acceptació d'aquests residus com a part de les llicències d'obra que hagen de concedir-se. No es permetrà l'emmagatzemament de cap tipus de residu en la plataforma al·luvial de menor cota.  
II. Les construccions que s'han de realitzar hauran de preveure, en el projecte tècnic d'aquestes, solucions dignes sobre els acabats d'aquestes en les cotes inferiors de la parcel·la, procedint a la revegetació de talussos en cas de realitzar-ne, o bé comprometent-se a mantenir la neteja de l'àrea on recolze l'estructura.  
III. Atesa la falta de concreció respecte de les distàncies existents respecte del riu Sec de Betxí, i concretament respecte de l'aresta superior del seu llit, s'haurà de comprovar que la parcel·la es troba a més de 100 metres d'aquest punt, i s'ha de sol·licitar, en cas contrari, pronunciament favorable respecte de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
3. Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
4. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 12 de febrer de 2002.. La directora general de Planificació i Gestió Del Medi: Paloma Gómez Ossorio.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 501/2001-AIA  
Títol: Homologació i modificació del Pla de reforma interior els Tarongers  
Promotor: Ajuntament d'Albalat dels Tarongers   
Autoritat substantiva: COPUT  
Localització: La zona objecte de l'actuació afronta al nord amb sòl rústic i el camí Pla de l'Aljub, al sud limita amb un vial i la resta del polígon els Tarongers, a l'est amb Pedro i José Navarro Julián, i a l'oest amb els hereus de Juan Garrigo Cabo.  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
L'homologació i modificació del Pla de reforma interior els Tarongers al municipi d'Albalat dels Tarongers, que disposa de normes subsidiàries de planejament aprovades amb data 27 de juliol de 1992, i per la qual cosa es reclassifica sòl no urbanitzable comú.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
I. El projecte pretén reclassificar una superfície de sòl no urbanitzable comú i incorporar-la a la superfície àmbit de l'actuació integrada proposada, per al seu desenvolupament. La parcel·la que es reclassifica quedarà ocupada per una residència de la tercera edat, un equipament, zona de jocs i un vial d'accés. La resta de les parcel·les resultants es destinaran a ús residencial.  
II. Superfície inicial afectada per l'actuació integrada: 40.489,16 m²   
Superfície de sòl no urbanitzable: 9.051,15 m²  
Superfície total: 49.540,31 m²  
Superfície de sòl residencial: 32.893,88 m²  
Superfície de sòl dotacional privat: 6.237,82 m²  
III. La llista d'usos permesos és:  
. Ús residencial, dotacional privat, zona verda i equipament, i viari  
IV. La situació actual de la zona presenta uns camps destinats al cultiu de garroferes, entre els quals es troben exemplars en estat d'abandó. La densitat dels cultius és baixa. També hi ha alguns exemplars de pins i ametlers. L'estudi d'impacte ambiental proposa la conservació d'algunes de les garroferes existents. Els bancals estan formats per murs de maçoneria units amb morter de ciment. La zona d'actuació se situa en la vessant d'un xicotet tossal, per la qual cosa hi ha pendent descendent amb sentit est.  
3. Alternatives  
L'estudi d'impacte ambiental presentat no planteja alternatives al projecte.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
En data 10 de desembre de 2001 la Secció de planejament dels Serveis Territorials d'Urbanisme de València va remetre projecte, expedient administratiu i estudi d'impacte ambiental relatiu a l'homologació i modificació del Pla de reforma interior del sector els Tarongers, al municipi d'Albalat dels Tarongers, i es va incoar el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
L'esmentat estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Las Provincias, de data 4 de juny de 2001, i en el DOGV núm. 4017, de 8 de juny de 2001.  
Durant el període d'informació pública no s'hi van presentar al·legacions, segons consta en el certificat emés per la secretaria de l'Ajuntament d'Albalat dels Tarongers.  
Afeccions legals  
1. La cartografia temàtica publicada per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transport determina que no hi ha afecció del projecte proposat a la xarxa de camins ramaders, llits i barrancs, i carreteres i ferrocarrils. De la mateixa manera, tampoc hi ha risc d'inundació a la zona.  
Consideracions ambientals  
1. La documentació presentada determina les característiques de la xarxa de subministrament d'aigua potable. La xarxa general discorre pel camí del costat nord i pel vial intermedi que separa la zona residencial de l'ocupada per la residència de la tercera edat. A partir d'aquesta xarxa part una conducció per la zona de vianants entre parcel·les residencials que dóna servei a cada una d'elles, com també a la zona verda intermèdia. La resta de parcel·les escometen directament a la xarxa general. No s'ha aportat estudi sobre l'increment del consum d'aigua potable que el desenvolupament de la proposta suposarà, on es justifique l'existència de recursos hídrics en quantitat i qualitat suficients.  
2. La xarxa de clavegueram es destina únicament a l'evacuació d'aigües residuals. Es projecta un sistema de col·lectors que connecten amb la xarxa general municipal, situada en el col·legi públic i sítia al camí del Calvari. Els residus líquids generats per l'activitat seran únicament els procedents dels sanitaris, es tracta d'una aigua residual urbana sense presència de contaminants. L'estudi d'impacte ambiental prohibeix l'abocament d'aigües residuals al subsòl davant de l'alta vulnerabilitat de les aigües subterrànies. Les aigües pluvials es condueixen per escorriment, ja que el carrer disposa de pendent suficient i la xarxa de clavegueram no podria suportar més càrrega. Respecte de l'evacuació d'aigües pluvials cal tenir en compte que, com el carrer disposa de pendent suficient, actualment les aigües pluvials evacuen directament als camps confrontants des de la part inferior d'aquesta. Quan les parcel·les per on desaigua l'aigua siguen construïdes, aquesta veurà tallada la seua eixida cap a les zones de camp i, en conseqüència, es poden formar rabejos d'aigua en les zones de cota més baixa, si no es facilita l'eixida de l'aigua en punts determinats. Aquesta consideració és extensiva als carrers vinents a la zona d'actuació. No es defineix el sistema de depuració actual per a les aigües residuals. El certificat d'aprovació provisional recull la necessitat de completar la documentació presentada amb els plànols del col·lector d'enllaç de la unitat d'execució amb la xarxa de clavegueram municipal, i també el pressupost i el document complementari del conveni urbanístic proposat, en el qual es reflectisca el compromís i els terminis d'execució de l'esmentada obra i la quantia d'aquesta. En la visita de camp realitzada s'observa la inexistència d'una xarxa de clavegueram al polígon actual.   
3. L'estudi d'impacte ambiental prohibeix l'abocament de residus en tot l'àmbit de l'àrea d'actuació i, en general, en qualsevol punt del territori municipal excepte els destinats a aquest efecte. Els residus sòlids urbans que es generen hauran de ser retirats pel servei municipal de fems, amb periodicitat diària. Alguns carrers de la zona disposen de contenidors per a la recollida de fems. També cita l'obligatorietat de realitzar el transport de les terres extretes a un abocador.  
4. Respecte de la contaminació atmosfèrica i acústica, l'estudi d'impacte ambiental defineix la necessitat de prendre les mesures oportunes per a no emetre pols en la fase d'excavació i moviment de terres. De la mateixa manera, durant la fase d'execució limita els nivells de soroll a 60 dbA entre les 8:00 h i les 22:00 h, prohibint qualsevol activitat constructiva fora d'aqueix horari. Respecte de la contaminació lumínica, s'exigeix la il·luminació indirecta i que en cap cas es produïsquen interaccions amb el trànsit rodat o els camps de cultiu confrontants.  
5. L'estudi d'impacte ambiental determina que no estan catalogats jaciments o restes arqueològiques en l'àrea d'actuació. Si durant l'eliminació del substrat apareix alguna resta es paralitzaran els treballs en el punt concret i s'hi establirà un perímetre de protecció.  
6. Respecte de la integració en el paisatge, l'estudi d'impacte ambiental proposa la realització dels acabaments dels edificis, com també la tipologia edificatòria, d'acord amb la naturalesa rural de l'espai en què se situen. Queda prohibida la instal·lació d'elements metal·litzats o l'ús de colors cridaners. L'estudi d'impacte ambiental prohibeix la utilització d'espècies vegetals amb sistemes radiculars agressius en les zones pròximes a les àrees agrícoles, xarxes subterrànies de clavegueram o vials, per a evitar fenòmens d'alteració, ruptures, desnivells, etc. Les espècies que s'han d'utilitzar han de correspondre a vegetació autòctona, o al·lòctona amb un ampli període de presència en la zona. En les zones verdes s'haurà d'optar per models ornamentals que incloguen arbratge de gran port.  
7. Respecte dels impactes produïts sobre el sòl durant la fase de construcció, davant de la vulnerabilitat de les aigües subterrànies, l'estudi d'impacte ambiental defineix com a mesures correctores la prohibició de l'emmagatzemament de materials o substàncies sobre el terreny sense l'adopció de les necessàries mesures d'aïllament i protecció.  
8. El programa de vigilància ambiental desenvolupat en l'estudi d'impacte ambiental determina una sèrie de controls que s'han d'efectuar, tant en la fase de construcció com en la de funcionament, a fi de fer valdre les mesures correctores proposades. No queda identificada l'entitat competent encarregada d'efectuar els controls, ni s'hi estableix un nombre i periodicitat d'aquests.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
4. El Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat mitjançant Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
1. S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'homologació i modificació del Pla de reforma interior els Tarongers, del municipi d'Albalat dels Tarongers, promoguda per l'Ajuntament, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
2. Condicionants per a la realització de les obres i el funcionament de l'activitat:  
I. Entés un proveïment d'aigua potable des de la xarxa municipal, l'entitat gestora responsable d'aquesta ha de certificar recursos hídrics en quantitat i qualitat suficients sense que es produïsca una minva en el proveïment a altres usos que compartisquen la mateixa xarxa de subministrament.  
II. Respecte de la xarxa d'evacuació i depuració de les aigües residuals, cal exigir el compliment de diversos aspectes. Simultàniament a l'execució de l'actuació proposada s'ha de dur a terme la construcció del col·lector citat en el certificat de la secretaria de l'Ajuntament, que connecte els col·lectors de l'ordenació proposada amb la xarxa municipal de clavegueram, i que es trobe en servei en el moment d'iniciar-se la fase de funcionament en la zona proposada. D'altra banda, segons s'ha consultat, la xarxa d'aigües residuals d'Albalat dels Tarongers està connectada a l'estació depuradora d'aigües residuals (EDAR) de Sagunt. L'estudi d'impacte ambiental determina el caràcter separatiu de la xarxa de clavegueram basant-se en el fet que l'EDAR es troba en el límit de la seua capacitat i que el carrer té prou pendent per a evacuar l'aigua de pluja per vessament natural. En aquest sentit, s'haurà d'obtenir un certificat d'autorització d'abocament emés per l'entitat gestora de l'EDAR, on es garantisca la capacitat d'aquesta infraestructura per a suportar les noves càrregues generades amb el desenvolupament de la zona proposada, i s'establisquen les possibles restriccions a l'abocament, si és el cas.  
III. Respecte dels residus sòlids urbans i residus inerts generats, s'hauran de recollir les determinacions establides en la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana.  
IV. S'haurà de complir el que estableix la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric. Per a reduir les emissions atmosfèriques i acústiques durant les obres d'urbanització, s'hauran de dur a terme regs periòdics per a evitar la formació de núvols de pols, s'hauran de fixar les condicions de manteniment de la maquinària, com també el compliment de la normativa de sorolls i emissions de la maquinària.  
V. En cas de detectar restes d'un possible jaciment durant l'execució de les obres, s'exigirà la paralització d'aquestes i es notificarà per escrit a la Direcció General de Patrimoni, i s'adoptaran les mesures necessàries per a la conservació d'aquestes fins que aquesta Direcció General emeta un informe respecte d'això.  
VI. Respecte de la integració en el paisatge i l'execució de les zones verdes previstes, s'haurà de conservar el nombre més gran de garroferes i pins possible, com indica l'estudi d'impacte ambiental, es reutilitzarà la cobertura vegetal en les zones enjardinades, i es procedirà a una adequada transformació o eliminació de l'arbratge afectat.  
VII. El programa de vigilància ambiental ha d'identificar l'entitat competent responsable d'efectuar els controls prevists, com també establir el nombre i periodicitat d'aquests. Els controls han de fer-se extensius a totes les mesures correctores desenvolupades en aquest apartat.  
3. Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
4. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 12 de febrer de 2002.. La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Paloma Gómez Ossorio.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 90/01-AIA  
Títol: Explotació bovina d'engreixament  
Promotor: Rafael Carbó Jovaní  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Xert (Castelló)  
Objecte del projecte: Legalització d'explotació bovina d'engreixament  
Localització: Partida Planes, polígon 8, parcel·la 24 i 61, terme municipal de Xert (Castelló)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
El projecte consisteix en la construcció de dos estables amb capacitat total per a 360 vedells, 180 en transició i 180 en engreixament.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental:  
Els vedells es criaran en semiestabulació, disposant de dos estables, un de transició i un altre d'engreixament, coberts per a la protecció dels animals on se situaran els menjadors i els abeuradors, i sengles patis exteriors. Es disposarà d'una caseta per als productes d'ús sanitari, dos llatzarets i un depòsit d'aigua potable.  
La duració de l'engreixament serà de sis mesos.  
Es disposarà de gual sanitari a l'entrada de l'explotació i tanca perimetral.  
Les baixes animals que es produïsquen en l'explotació es depositaran en una caseta municipal de recollida de cadàvers.  
S'utilitzarà llit a base de palla a la qual s'aplicarà periòdicament superfosfat de calç, amb propietats absorbents i desodoritzants.  
El fem que es genere en l'explotació serà retirat per la mercantil Agro-Beltrán, SL, que el destinarà a adobar finques agrícoles. No es construirà femer, justificant que l'estable estarà totalment pavimentat amb formigó amb un tancament perimetral de dues fileres de bloc de morter de ciment (40 cm) que impedirà l'eixida de dejeccions líquides a l'exterior.  
L'explotació se situa en una zona agrícola de secà, amb presència d'explotacions agropecuàries disperses.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
El projecte d'activitat, l'estudi d'impacte ambiental i la còpia de l'expedient municipal van ser remesos per la Comissió de Qualificació d'Activitats de la Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló, 23 de febrer de 2001.  
L'expedient ha sigut sotmés a informació pública en l'Ajuntament de Xert, com també en el Butlletí Oficial de la Província núm. 143, de 25 de novembre de 2000, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.  
2. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària  
Se sol·licita ampliació a l'estudi d'impacte ambiental el 6 d'abril de 2001, en què es requereix autorització prèvia de la COPUT, com també contracte de retirada de la gallinassa, documentació que es rep el 7 d'agost de 2001.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal recull la informació següent:  
. Informe desfavorable de l'inspector sanitari de la zona fundat en la falta d'informació de la retirada i destinació dels cadàvers, entre altres.  
. Informe favorable de l'arquitecte municipal.  
. Informe favorable del cap local de sanitat.  
. Informe favorable de l'alcaldia.  
. Informació pública sense presentació d'al·legacions.  
. Autorització prèvia de la COPUT. Segons l'informe de la Conselleria de Medi Ambient, el projecte no afecta camins ramaders del terme municipal de Xert i el projecte no afecta comunitats botàniques o faunístiques d'especial interés ambiental o espècies protegides, endèmiques, en perill d'extinció o de distribució escassa o puntual en l'àmbit provincial o de Comunitat Valenciana. El projecte no afecta el domini públic hidràulic.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat com a elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte: sòl, atmosfera, hidrologia, geologia, vegetació, fauna, medi socioeconòmic.  
2. Identificació i valoració d'impactes  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha realitzat una anàlisi dels impactes que es consideren més rellevants sobre els elements del medi identificats com a més fràgils.  
L'impacte produït per l'emissió d'olors s'ha considerat moderat, mitigat per l'orientació dels estables est-oest, disposant la cara diàfana cap al sud en sentit longitudinal. A més l'explotació està distanciada 900 m del nucli urbà més pròxim.  
L'impacte associat a la generació de residus orgànics en l'explotació es considera nul, ja que no es presumeix que afecten llits d'aigua, ni desenvolupen processos de contaminació de sòls, ja que la superfície dels estables estarà impermeabilitzada i el fem serà retirat de l'explotació per la mercantil Agro-Beltrán, SL, que el destinarà a adobar les finques agrícoles.  
L'impacte sobre el paisatge s'ha considerat mínim i compatible, ja que l'existència d'explotacions ramaderes disseminades per la zona fa que s'integre en el paisatge.  
Es realitza visita de camp el 14 de febrer de 2002, i es constata que hi ha una altra explotació de vaquí d'engreixament del mateix promotor a menys de 500 m, per la qual cosa, malgrat no existir impactes rellevants associats a l'activitat, hauran d'extremar-se les mesures higienicosanitàries en l'explotació, disposant de gual sanitari, tanca de l'explotació, entre altres, segons Decret 76/1995, pel qual s'aprova la llista d'explotacions ramaderes de la Comunitat Valenciana.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
Les mesures correctores que es descriuen en l'estudi d'impacte ambiental inclouen les següents:  
. Sobre el llit de palla s'aplicarà superfosfat de calç, que exercirà una acció absorbent i desodoritzant.  
. La solera dels estables serà de formigó, i quedarà impermeabilitzada.  
. Els cadàvers seran retirats al centre municipal de recollida de cadàvers, des d'on són retirats periòdicament per una empresa autoritzada.  
. L'explotació es tancarà perimetralment.  
. Es disposarà de gual sanitari a l'entrada de l'explotació.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é, de la Llei d'impacte ambiental i l'annex I apartat 1, h d'aquesta.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
4. El Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat mitjançant Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de granja bovina d'engreixament, situada al terme municipal de Xert (Castelló), promogut per Rafael Carbó Jovaní, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits en l'apartat segon:  
. La solera dels estables haurà d'estar impermeabilitzada, a base de solera de formigó.  
. Per a evitar que quede el fem acumulat en l'explotació de forma incontrolada fora dels estables, s'haurà de construir un femer de superfície impermeable amb lleugera pendent cap a cubeta, també impermeable, de recollida de lixiviats. El femer s'aïllarà dels agents atmosfèrics.  
. L'explotació haurà de disposar de tanca perimetral, gual sanitari i la resta de mesures higienicosanitàries exigides en la legislació vigent en la matèria.  
. Els cadàvers seran retirats a un centre municipal de recollida de cadàvers.  
. Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 19 de febrer de 2002.. La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Paloma Gómez Ossorio.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 458/2001-AIA  
Títol: Pla parcial de millora Fincas Rústicas  
Promotor: Ajuntament de Llíber  
Autoritat substantiva: Ajuntament i COPUT  
Localització: Al costat del límit est del terme municipal de Llíber (Alacant), entre les carreteres CV-745 Llíber . Senija i CV-750 Xaló . Benissa.  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
La reclassificació d'un sòl considerat com a no urbanitzable comú segons el vigent instrument de planejament de manera que es permeta el desenvolupament d'una urbanització de baixa densitat allunyada del nucli urbà sota les millors condicions de connexió que presenta el municipi de Llíber amb la costa.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
I. La superfície global del sector objecte del pla parcial de millora és de 384.354,22 m², sent el seu ús predominant el residencial amb tipologies d'habitatge unifamiliar aïllat o adossat, amb una edificabilitat bruta de 0'15 m²/m².  
II. El sector limita al nord i al sud amb sengles carreteres, la CV-745 Llíber . Senija en el primer cas i la CV-750 Xaló . Benissa en el segon. A l'est queda el límit amb el municipi de Benissa, i a l'oest la urbanització coneguda com el Collado, flanquejada per una línia de mitjana tensió.  
III. Creuant la CV-750, al sud de la proposada, hi ha un altre sòl urbanitzable no desenvolupat conegut com a Medina Llíber, per la qual cosa es configura una àrea residencial de superfície i capacitat realment significatives en relació amb el nucli urbà.  
IV. El desenvolupament del sector comprendrà l'execució de la major part de les infraestructures necessàries, si bé en matèria de depuració d'aigües residuals es procedirà a connectar amb la depuradora municipal.  
V. Els habitatges prevists posseeixen característiques singulars pel que fa als seus materials i acabats, buscant la integració tipològica i estètica en les tradicions constructives de la zona.  
VI. Les característiques morfològiques del sector, localitzat en una zona amb algun pendent, han condicionat l'ordenació proposada que tracta de respondre amb un viari i unes rasants adequades al terreny, minimitzant les despeses d'urbanització i l'impacte resultant.  
3. Alternatives  
L'estudi d'impacte ambiental presentat no planteja alternatives respecte de la localització del projecte al terme municipal de Llíber.  
No obstant això, i basant-se en el document de concert previ del Pla general d'ordenació urbana actualment en fase de redacció, es tracta de justificar la proposta indicant l'absència de sòl urbanitzable amb destinació residencial atés que es preveu la desclassificació d'una elevada superfície de sòl urbanitzable situada al sud-oest del projecte presentat, en les zones de major relleu del terme municipal.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
En data 18 de juliol de 2001, l'Ajuntament de Llíber va remetre documentació relativa al Pla parcial de millora Fincas Rústicas consistent en el projecte tècnic, inclòs l'estudi d'impacte ambiental, i l'expedient municipal.  
En aquest expedient figura el certificat d'aprovació provisional, on s'indica que la referida documentació es va exposar al públic segons anuncis publicats en el diari Información d'Alacant i en el DOGV núm. 3944, de 21 de febrer de 2001.  
Durant aquest període es van presentar vuit al·legacions, i resultaren totes elles desestimades en el document d'aprovació provisional.  
2. Resum de les al·legacions  
De les vuit al·legacions, cinc fan referència a l'aspecte ambiental del projecte, i d'elles, quatre són idèntiques entre elles.  
Així, la societat civil de la zona del Collado de Llíber, Andree Marie Jean Vermeire, Jan Olav Roth, Allan Frey i José Agut Martí indiquen, entre altres aspectes, que:  
. La població actual de Llíber resulta de 504 habitants, i és la previsió del sector augmentar aquesta en 1200 habitants més sense que existisquen les infraestructures adequades amb aquest fi.  
. La topografia és accidentada, amb forts pendents, i la vegetació actual és el matoll de bosc baix amb l'excepció d'una pinada localitzada al nord-oest del sector.  
. L'estudi d'impacte ambiental cita una sèrie de possibles impactes negatius, d'entre els quals destaca la demanda d'aigua potable, indicant alhora que hi ha sòl per desenvolupar en el municipi.  
. Se afecta el paisatge a causa de la localització de la proposta i a l'elevada edificabilitat.  
Per la seua banda, José Argudo Martí cita els possibles problemes respecte del proveïment d'aigua potable, l'eliminació de residus i la depuració de les aigües residuals.  
1. Peticions d'informació o documentació complementària  
Atés que el vigent instrument de planejament del municipi de Llíber es correspon amb les normes subsidiàries de 1984, document no homologat a la Llei 6/1994, de 15 de novembre, en data 8 d'octubre de 2001 es va sol·licitar a l'Ajuntament l'aclariment sobre el document d'homologació, no present com a tal en la documentació remesa en primera instància. Al mateix temps es va aprofitar per a sol·licitar l'estudi d'alternatives de localització al municipi, com també un informe sobre la realitat existent de cara als sòls urbanitzables.  
En data 29 d'octubre de 2001 es va rebre ampliació per part de l'Ajuntament on s'indicava que els continguts del document d'homologació es trobaven recollits en el projecte inicialment presentat. Igualment, s'informava sobre la situació real dels sòls urbanitzables així com les intencions de cara al document de concert previ, on es desclassificava una gran superfície no desenvolupada al sud-oest del Pla parcial de millora Fincas Rústicas.  
Afeccions legals  
1. No s'ha trobat cap afecció legal directa respecte de la localització proposada per al desenvolupament del Pla parcial de millora Fincas Rústicas al municipi de Llíber. No obstant això, cal citar la proximitat d'un espai que posseeix un rellevant valor ambiental en relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000. En aquest sentit s'ha designat el lloc d'interés comunitari o LIC denominat Riu Gorgos, coincident amb el seu llit. De la mateixa manera, tal com reconeix l'estudi d'impacte ambiental, els jaciments arqueològics inventariats se situen fora de l'àmbit de la proposta. Malgrat això, es proposa el control sobre la zona durant la fase de construcció per a controlar l'aparició de possibles restes d'interés.  
Consideracions ambientals  
1. De litologia plenament calcària, la zona afectada pel projecte presentat es caracteritza a més per un grau d'erosió actual i potencial no quantificable, és a dir, s'entén en fase lítica. Si bé això és així en un àmbit més general, en la pràctica la zona presenta escassos però alguns exemplars de vegetació pròpia de bosc baix que segons sembla ha anat ocupant terrenys d'antic cultiu de secà si es jutja per la potent estructura de bancals que configura l'àmbit del pla parcial. Només en la part nord-occidental es poden apreciar exemplars de major port i rellevància ambiental.  
Així, la capacitat agrària potencial del sòl és molt baixa, amb factors limitants com el pendent i la grossària efectiva, de moderada a alta en el primer dels casos i realment escàs en el segon, la qual cosa es tradueix en un escàs potencial de regeneració natural de la vegetació pròpia de la zona. És precisament el pendent el que ha propiciat la localització en les parcel·les situades al nord del sector dels elements dotacionals i zones verdes, atés el baix aprofitament constructiu d'aquestes.  
2. Si bé en aquest tipus de materials litològics són freqüents els problemes de vulnerabilitat de les aigües subterrànies per fenòmens càrstics, les condicions particulars de la zona semblen contenir aquest tipus de risc, minimitzant els possibles impactes respecte d'això. Tampoc són rellevants els possibles efectes sísmics segons les dades recollides en la vigent legislació sectorial, encara que resultarà necessari considerar les condicions d'aplicació de la normativa.  
3. Malgrat que en principi les característiques ambientals de la zona no resulten completament adequades per al desenvolupament urbanístic, i tenint en compte les necessitats expressades en la documentació aprovada provisionalment per l'Ajuntament de Llíber quant al sòl urbanitzable residencial es refereix, és important considerar que la presència d'un assentament urbà com és El Collado, la colimitació amb el Pla parcial Medina Llíber i la traça de les carreteres CV-745 i CV-750 es constitueixen com a factors que resten qualitat a les zones afectades, propiciant-ne així l'ocupació en el supòsit de resultar necessari i salvaguardant altres àrees d'interés en el municipi.  
4. Ara bé, l'esmentada ocupació ha de quedar emparada per l'existència, en condicions tècniques adequades, d'infraestructures que asseguren el menor impacte ambiental possible.  
En aquest sentit, cal considerar que el municipi de Llíber, amb un règim de precipitacions més prompte escàs i irregular que respon generalment a fenòmens torrencials estacionals, és susceptible de presentar un proveïment d'aigua potable deficient a la població, màximament quan es preveu un significatiu augment de la població (quasi 1.200 persones) que, segons dades oficials, arribava als 550 habitants en l'exercici de 2000, sense que s'hi haja certificat l'existència de recursos en quantitat i qualitat suficient per a donar resposta a una demanda de 347,47 m³/dia (comptabilitzant les necessitats de reg de la zona verda)  
D'altra banda, es projecta una xarxa de sanejament separativa el col·lector de fecals de la qual connectarà amb l'estació depuradora d'aigües residuals mancomunada, localitzada en una parcel·la pròxima al riu Gorgos. En aquest sentit, tampoc s'analitza l'estat i capacitat de l'esmentada depuradora, condició indispensable per al desenvolupament urbanístic del sector.  
Un altre aspecte important és el de la gestió dels residus sòlids, tant inerts, propis de la fase de construcció i de possibles reformes, com a urbans, producte de l'activitat residencial prevista, resultant necessari estudiar la viabilitat del sistema municipal de cara a donar resposta als nous requeriments.  
Pel que fa a infraestructures interiors, el pla parcial sembla resoldre satisfactòriament els requeriments mitjançant la instal·lació d'un depòsit d'aigua potable de 500 m³, un depòsit de gas, una antena col·lectiva i la transformació d'energia elèctrica aprofitant que pel afrontament amb la urbanització el Collado discorre una línia de mitjana tensió, considerant a més que el traçat per l'interior del sector d'aquesta infraestructura serà soterrat.  
5. Una alteració pròpia dels desenvolupaments urbanístics resulta ser l'impacte paisatgístic d'aquests. A fi de resoldre o minimitzar aquesta problemàtica, la normativa d'aquest pla parcial de millora inclou condicions d'integració en el medi que passen per la utilització de tipologies constructives i materials propis de la zona (pedra natural, fusteries de fusta, teula vella o envellida, forja, etc.) Sobre la localització dels terrenys, a priori s'entén que no presenten un grau de visibilitat important des d'altres parts del terme municipal, excepte en les zones elevades del sud del terme.  
6. Les mesures correctores plantejades per a reduir el possible impacte ambiental de l'actuació regulen aspectes relacionats amb els jaciments arqueològics, la reutilització del sòl fèrtil, la utilització d'espècies autòctones i l'ocupació d'enllumenat públic de baix consum i escassa contaminació lumínica. En relació amb la gestió de residus, el proveïment d'aigua potable i la depuració d'aigües residuals les esmentades mesures es consideren ben orientades però faltes de les exigències i comprovacions necessàries per a assegurar-ne l'aplicació.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
4. El Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat mitjançant Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
1. S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte sobre el Pla parcial de millora Fincas Rústicas, del municipi de Llíber (Alacant), promogut pel mateix Ajuntament, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
I. Amb la intenció de salvaguardar les espècies vegetals forestals de port significatiu localitzades en el límit nord-oest del sector, que limita amb la urbanització el Collado, es considerarà la relocalització de les zones verdes sobre la parcel·la 15 i part de la 14, tal com s'adjunta en el plànol de la zona, modificat per l'equip redactor del projecte. Al mateix temps, es tindrà com a condició d'execució del projecte la integració dels camins i sendes de vianants en aquesta zona mitjançant l'ocupació de materials naturals i traçats que s'adeqüen a la vegetació existent, evitant en tot moment l'eliminació dels exemplars arboris.  
II. S'haurà de presentar certificat emés per l'empresa encarregada del subministrament d'aigua potable en el municipi de Llíber sobre l'existència, en quantitat i qualitat suficient, de l'esmentat recurs per a una demanda prevista de, aproximadament, 350 m³/dia.  
III. De la mateixa manera, es s'haurà de presentar certificat de l'empresa encarregada de la gestió de l'estació depuradora d'aigües residuals sobre el seu estat i capacitat de depuració per a fer front a un increment de la demanda de, aproximadament, 1.200 habitants. En el cas que l'esmentada infraestructura no resultara prou el desenvolupament del sector haurà de posposar-se fins al moment en què es produïsca una ampliació efectiva d'aquesta o bé es procedisca a la construcció d'una estació depuradora pròpia del sector. Com a condició afegida, i atesa la seua importància pel que fa a termini d'execució, longitud i inversió, s'haurà d'executar el col·lector d'aigües fecals que connecta la futura urbanització amb l'EDAR amb caràcter previ a la construcció d'habitatges, és a dir, com a màxim, alhora que les tasques d'urbanització del sector.  
IV. En relació amb l'anterior, i si es dóna el cas de no existir, l'Ajuntament haurà de redactar una ordenança d'abocaments a la xarxa de clavegueram que siga d'aplicació en l'àmbit del sector proposat.  
V. L'Ajuntament, com a encarregat del servei de recollida municipal de residus, haurà d'acreditar la suficiència del servei segons l'increment de volum previst, com també que la gestió dels residus sòlids urbans es realitza en les condicions adequades i en un abocador autoritzat.  
VI. Respecte dels residus inerts, l'empresa encarregada de la urbanització del sector haurà de presentar els documents necessaris que acrediten el contracte amb una empresa especialitzada i autoritzada en la gestió de residus inerts o bé directament amb un abocador autoritzat.  
3. Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
4. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 20 de febrer de 2001.. La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Paloma Gómez Ossorio.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 256/04-AIA  
Títol: Obertura d'un desballestament de vehicles fora d'ús  
Promotor: Francisco Javier Candela Pallarés  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Polígon industrial I-8, parcel·la A-1B. Illa núm. 4. Crevillent. Alacant.  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte del projecte és la instal·lació d'un desballestament de vehicles fora d'ús.  
L'activitat consisteix en la compra de vehicles avariats o accidentats, per a procedir a desballestar-los i vendre'n les peces en bon estat. Els automòbils ja desballestats s'emmagatzemaran per a la posterior venda d'aquests com a ferralla. Les parts dels vehicles potencialment contaminants com bateries, pneumàtics i olis lubricants, seran recollides per empreses especialitzades.  
L'activitat se situarà en una parcel·la de sòl industrial de 1.081 m² de superfície, dins de la qual es construirà una nau industrial de 640 m² destinats a la descontaminació i magatzem de residus.  
Tramitació administrativa  
En data 13 d'octubre de 2004, la Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria de Territori i Habitatge va remetre el projecte d'activitat, i l'estudi d'impacte ambiental del projecte de referència, junt amb l'informe favorable sobre la implantació de l'activitat, per part de l'Ajuntament de Crevillent.  
L'estudi d'impacte ambiental, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el BOP núm. 95 de data 27 d'abril de 2004, i no s'hi han presentat al·legacions.  
Afeccions legals  
La indústria haurà d'obtenir el permís d'abocament a la xarxa municipal de clavegueram, d'acord al model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram, elaborat per l'entitat de sanejament en col·laboració amb la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.  
Durant el seu funcionament normal, la indústria gestionarà i generarà diversos residus, per la qual cosa haurà de sol·licitar les corresponents autoritzacions administratives atorgades per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació  
La parcel·la on se situa l'activitat es troba rodejada per naus industrials, on la vegetació ha sigut reduïda a algunes espècies nitròfiles banals típiques de zones degradades. Respecte a la fauna, les espècies presents estan associades a ambients antròpics com són xicotets rosegadores, panderoles i altres insectes comuns.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
L'únic impacte apreciable serà sobre les aigües subterrànies i el sòl, sobre el qual es pot produir un abocament incontrolat de residus perillosos, i per la infiltració de lixiviats d'aquests residus per l'arrossegament de l'aigua de pluja, però a causa de la impermeabilització del sòl fa que l'impacte provocat per algun vessament estiga controlat.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el Programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst entre altres les següents mesures correctores, les quals s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de l'actuació prevista.  
. Per a evitar la possible contaminació de les aigües subterrànies o superficials, dels possibles vessaments que pogueren originar-se, la zona on es depositen els vehicles recollits, disposarà d'un paviment impermeable i un sistema de recollida de vessaments (pendent cap a arqueta estanca); un sistema de recollida d'aigües de pluja (dispositius de decantació); un tractament d'aigües, inclosa la de pluja (separador d'olis i greixos).  
. La zona d'emmagatzemament de residus perillosos disposarà de contenidors independents i estancs per a emmagatzemar bateries i filtres d'oli usats. Així mateix disposarà de dipòsits independents i estancs per a emmagatzemar els fluids dels vehicles fora d'ús, com ara: olis usats, combustibles, anticongelants, líquids refrigerants i líquids de frens.  
Pel que fa al Programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental. A manera de síntesi, cal destacar els següents aspectes bàsics objecte de control ambiental:  
. Es realitzarà una inspecció visual periòdica de l'estat del paviment impermeabilitzant.  
. Es revisarà periòdicament l'estat dels recipients d'emmagatzemament de residus perillosos, comprovant que no hi ha defectes estructurals ni fuites.  
. Es realitzarà un manteniment periòdic adequat de les xarxes de drenatge i els sistemes de recollida i tractament d'aigües pluvials i vessaments (dispositius de decantació i separació de greixos).  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 6-c) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'obertura d'un desballestament de vehicles fora d'ús, promogut per Francisco Javier Candela Pallarés, sempre que el mateix es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.  
Segon  
Com a condicions addicionals a complir s'estableixen les següents:  
1. Els residus gestionats, per la indústria durant el funcionament normal aquesta, seran adequadament emmagatzemats, etiquetats i entregats a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus. Açò inclou l'obtenció de les autoritzacions administratives per a la gestió de residus que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
2. Haurà d'implementar-se una xarxa de drenatge d'aigües pluvials, executant la solera de la parcel·la amb pendents que formen conques vessants cap a embornals, pous de registre i conduccions de PVC, per a l'evacuació de pluvials, cuidant que els pendents no conduïsquen les aigües de vessament cap a les zones d'emmagatzemament de residus.  
3. Dins del Programa de vigilància ambiental, es constatarà, mitjançant anàlisis periòdiques (almenys una vegada a l'any), que les aigües residuals abocades a la xarxa de clavegueram no superen els nivells recollits per les ordenances municipals o en el model d'ordenances desenvolupat conjuntament per l'entitat de sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies. Amb aquest fi, haurà d'instal·lar-se una arqueta per a la presa de mostres abans de la connexió del col·lector d'eixida de la indústria amb el clavegueram municipal. Una còpia del resultat de les analítiques comparades amb els límits d'abocament es remetrà a l'organisme que autoritza l'abocament, açò és, l'Ajuntament de Crevillent.  
4. Per a l'emmagatzemament de residus líquids o que per l'alt contingut líquid d'aquests puguen generar abocaments es disposarà de cubetes o sistemes de recollida que garantisquen el confinament dels possibles vessaments. Cada cubeta o recipient de recollida de vessaments accidentals ha de tenir com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la major d'ambdues quantitats). Les cubetes i sistemes de recollida de vessaments hauran de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals en cas de vessament supose l'augment de la seua perillositat o en dificulten la gestió. Les instal·lacions es dissenyaran i executaran d'acord amb la ITC-MIE APQ-001, d'emmagatzemament de líquids inflamables.  
5. S'hauran d'emmagatzemar els vehicles a arran de sòl, de manera que no superen les dues alçàries i la incidència visual des de la carretera quede minimitzada. Al mateix temps, es col·locaran pantalles visuals vegetals, de fulla persistent, que obstaculitzen la visió del parc mòbil emmagatzemat.  
6. Periòdica vigilància de les instal·lacions en general per a, si és el cas, actuar contra la propagació de possibles plagues.  
7. Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.  
8. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Qualitat Ambiental, que establirà si procedeix l'aplicació de noves mesures correctores.  
9. Caldrà ajustar-se a qualsevol altra condició de caràcter ambiental que establisca en el seu moment la Direcció General de Qualitat Ambiental a través de la preceptiva autorització administrativa.  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 10 de gener de 2005.. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 289/04-AIA  
Títol: Obertura d'un desballestament de vehicles fora d'ús  
Promotor: José María Castellano, Desguaces  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Polígon industrial El Collet, parcel·la 512. Benicarló. Castelló.  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte del projecte és la instal·lació d'un desballestament de vehicles fora d'ús.  
L'activitat consisteix en la compra de vehicles avariats o accidentats, per a procedir a desballestar-los i vendre'n les peces en bon estat. Els automòbils ja desballestats s'emmagatzemaran per a la posterior venda d'aquests com a ferralla. Les parts dels vehicles potencialment contaminants com bateries, pneumàtics i olis lubricants, seran recollides per empreses especialitzades.  
L'activitat ocuparà una superfície total de 814,94 m² dels quals 491,56 corresponen a una nau i la resta és descobert.  
Tramitació administrativa  
En data 4 de novembre de 2004, l'Ajuntament de Benicarló va remetre el projecte d'activitat, i l'estudi d'impacte ambiental del projecte de referència, junt amb l'informe favorable sobre la implantació de l'activitat, per part de l'Ajuntament de Benicarló.  
L'estudi d'impacte ambiental, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el BOP núm.112 de data 16 de setembre de 2004, i no s'hi han presentat al·legacions.  
Afeccions legals  
La indústria haurà d'obtenir el permís d'abocament a la xarxa municipal de clavegueram, d'acord al model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram, elaborat per l'entitat de sanejament en col·laboració amb la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.  
Durant el seu funcionament normal, la indústria gestionarà i generarà diversos residus, per la qual cosa haurà de sol·licitar les corresponents autoritzacions administratives atorgades per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació  
La parcel·la on se situa l'activitat pertany al polígon industrial El Collet, on la vegetació i la fauna han sigut reduïdes a algunes espècies nitròfiles banals típiques de zones degradades.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
L'únic impacte apreciable serà sobre les aigües subterrànies i el sòl, sobre el qual es pot produir un abocament incontrolat de residus perillosos, i per la infiltració de lixiviats d'aquests residus per l'arrossegament de l'aigua de pluja, però a causa de la impermeabilització del sòl fa que l'impacte provocat per algun vessament estiga controlat.   
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el Programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst entre altres les següents mesures correctores, les quals s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de l'actuació prevista.  
. Per a evitar la possible contaminació de les aigües subterrànies o superficials, dels possibles vessaments que pogueren originar-se, la zona on es depositen els vehicles recollits, disposarà d'un paviment impermeable i un sistema de recollida de vessaments (pendent cap a arqueta estanca); un sistema de recollida d'aigües de pluja (dispositius de decantació); un tractament d'aigües, inclosa la de pluja (separador d'olis i greixos).  
. La zona d'emmagatzemament de residus perillosos disposarà de contenidors independents i estancs per a emmagatzemar bateries i filtres d'oli usats. Així mateix disposarà de depòsits independents i estancs per a emmagatzemar els fluids dels vehicles fora d'ús, com ara: olis usats, combustibles, anticongelants, líquids refrigerants i líquids de frens.  
. En cap cas se superaran els 65 dB(A) transmesos a locals confrontants, ni els 40 dB(A) de soroll interior, entre les 8 i les 22 hores, ni els 60 dB(A) i 35 dB(A) respectivament, entre les 22 i les 8 hores, d'aquesta manera es compleixen les exigències imposades en l'annex 1 de l'ordenança municipal sobre soroll de l'Ajuntament de Benicarló.  
Pel que fa al Programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental. A manera de síntesi, cal destacar els següents aspectes bàsics objecte de control ambiental:  
. Es realitzarà una inspecció visual periòdica de l'estat del paviment impermeabilitzant.  
. Es revisarà periòdicament l'estat dels recipients d'emmagatzemament de residus perillosos, i es comprovarà que no hi ha defectes estructurals ni fuites.  
. Es realitzarà un manteniment periòdic adequat de les xarxes de drenatge i els sistemes de recollida i tractament d'aigües pluvials i vessaments (dispositius de decantació i separació de greixos).  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 6-c) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'obertura d'un desballestament de vehicles fora d'ús, promogut per José María Castellano, Desguaces SL, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:  
1. Els residus gestionats, per la indústria durant el funcionament normal d'aquesta, seran adequadament emmagatzemats, etiquetats i entregats a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus. Açò inclou l'obtenció de les autoritzacions administratives per a la gestió de residus que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
2. Haurà d'implementar-se una xarxa de drenatge d'aigües pluvials, executant la solera de la parcel·la amb pendents que formen conques vessants cap a embornals, pous de registre i conduccions de PVC, per a l'evacuació de pluvials, i cuidar que els pendents no conduïsquen les aigües de vessament cap a les zones d'emmagatzemament de residus.  
3. Dins del Programa de vigilància ambiental, es constatarà, mitjançant anàlisis periòdiques (almenys una vegada a l'any), que les aigües residuals abocades a la xarxa de clavegueram no superen els nivells recollits per les ordenances municipals o en el model d'ordenances desenvolupat conjuntament per l'entitat de sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies. Amb aquest fi, haurà d'instal·lar-se una arqueta per a la presa de mostres abans de la connexió del col·lector d'eixida de la indústria amb el clavegueram municipal. Una còpia del resultat de les analítiques comparades amb els límits d'abocament es remetrà a l'organisme que autoritza l'abocament, açò és, l'Ajuntament de Benicarló.  
4. Per a l'emmagatzemament de residus líquids o que per l'alt contingut líquid d'aquests puguen generar abocaments es disposarà de cubetes o sistemes de recollida que garantisquen el confinament dels possibles vessaments. Cada cubeta o recipient de recollida de vessaments accidentals ha de tenir com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la major d'ambdues quantitats). Les cubetes i sistemes de recollida de vessaments hauran de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals en cas de vessament supose un augment de la seua perillositat o en dificulten la gestió. Les instal·lacions es dissenyaran i executaran d'acord amb la ITC-MIE APQ-001, d'emmagatzemament de líquids inflamables.  
5. S'hauran d'emmagatzemar els vehicles a arran de sòl, de manera que no superen les dues alçàries i la incidència visual des de la carretera quede minimitzada. Al mateix temps, es col·locaran pantalles visuals vegetals, de fulla persistent, que obstaculitzen la visió del parc mòbil emmagatzemat.  
6. Periòdica vigilància de les instal·lacions en general per a, si és el cas, actuar contra la propagació de possibles plagues.  
7. Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.  
8. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Qualitat Ambiental, que establirà si procedeix l'aplicació de noves mesures correctores.  
9. Caldrà ajustar-se a qualsevol altra condició de caràcter ambiental que establisca en el seu moment la Direcció General de Qualitat Ambiental a través de la preceptiva autorització administrativa.  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 10 de gener de 2005. . El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 298/04.AIA   
Títol: Variant de Riba-roja de Túria  
Promotor: Diputació Provincial de València  
Autoritat substantiva: Diputació Provincial de València  
Objecte: Eliminació de la travessia actualment existent.  
Localització: Municipi de Riba-roja de Túria  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
La variant que s'ha d'executar discorre pel sud-oest del nucli urbà de Riba-roja, entre dos punts de les carreteres que transcorren, des de Riba-roja, a Loriguilla i a Vilamarxant. Ambdós punts es localitzen molt pròxims a l'esmentat nucli urbà, i sobre aquests s'han projectat sengles glorietes, i ja s'ha executat aquella d'elles que s'enllaça amb una fase posterior de la variant. Així mateix, s'ha projectat una tercera glorieta aproximadament en el punt mitjà del traçat, el qual, amb una longitud aproximada de 2 quilòmetres, es pot assimilar a una única alineació corba que transcorre entre els punts abans referits. Cal dir que aquest traçat discorre, majorment, sobre sòl destinat a reserva viària pel planejament urbanístic vigent en el municipi de Riba-roja de Túria.   
No obstant l'anterior, es vol puntualitzar que el fet que la traça proposada no s'haja ajustat rigorosament a la reserva viària comentada, ha comportat la necessitat de sotmetre el projecte al procediment de declaració d'impacte ambiental, en compte de fer-ho al d'estimació de l'impacte ambiental.  
La secció tipus de la via està composta per dos carrils de 3,5 metres d'amplària cada un; la capa de rodament és no permeable i l'esplanada E-2.  
El traçat s'adapta en gran manera a l'orografia sobre la qual discorre, la qual cosa no originarà grans desmuntes ni terraplens.  
La carretera, en el seu nou traçat, interfereix amb el barranc de Porxinos, el qual és contributiu del riu Túria, el llit principal del qual es troba molt pròxim.  
S'ha previst enllumenat en dos de les glorietes projectades, així com en els accessos a aquestes. Aquesta il·luminació consisteix en la disposició de lluminàries sobre columna de 10 metres, proveïdes amb llums de vapor de sodi d'alta pressió.   
2. Alternatives  
Com es comenta en l'anterior apartat, el traçat s'ha ajustat majorment a la reserva viària que li atorgava el planejament urbanístic vigent. Sobre aquest s'ha procedit, d'acord amb l'EIA, a una optimització del mateix en alçament, de manera que els desmuntes i terraplens quedaren minimitzats.  
No obstant això, l'enllaç de la variant amb la carretera a Vilamarxant ha sigut objecte d'una exhaustiva anàlisi, atés que en aquest punt es té, entre altres condicionants, afecció al llit del barranc de Porxinos i a la via de ferrocarril de Riba-roja de Túria a Llíria. Així, es van plantejar una intersecció en I, que suposava que la variant discorreguera sobre la línia de ferrocarril, amb l'important impacte paisatgístic derivat, la disposició d'una glorieta amb ramal previ amb pas superior sobre la via de ferrocarril, i l'execució d'una glorieta a nivell.  
Finalment, la disposició d'una glorieta a nivell, per la seua menor ocupació de sòl, menor impacte paisatgístic i menor cost, encara a pesar de l'afecció directa a la via de ferrocarril mencionada, la qual es troba en desús, s'ha entés, per part de l'Estudi, com la millor de les opcions plantejades.   
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
En data 29 de juliol de 2004 la Diputació Provincial de València va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al projecte: Variant de Riba-roja de Túria.  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte bàsic, Variant de Riba-roja de Túria, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província, núm. 304 de data 23 de desembre de 2003, i no s'hi ha presentat cap al·legació.   
Afeccions legals  
D'acord amb el contingut de l'estudi d'impacte ambiental i altres consultes, cal assenyalar que existeix, per part de les obres projectades, afecció a les següents servituds legals:  
D'acord a la Llei d'aigües 29/1985, modificada per la Llei 46/99, se afecta el domini públic hidràulic del barranc de Porxinos.  
Pel que fa a la classificació i qualificació del sòl, com s'ha comentat en anteriors apartats d'aquesta declaració, la major part del traçat proposat discorre sobre la reserva de sòl realitzada en el planejament urbanístic actualment vigent a Riba-roja de Túria. No obstant això, el referit traçat abandona puntualment aquesta per a ocupar sòl no urbanitzable, comú i agrícola, així com sòl urbanitzable programat. Igualment, com ja s'ha apuntat abans, fruit de la intercepció del barranc de Porxinos per la traça, es té l'afecció a sòl no urbanitzable rigueres.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació  
. Geologia i edafologia  
Des del punt de vista de la geomorfologia, el relleu és estés i suau, si bé es torna més pronunciat en les proximitats.  
La geologia s'ha caracteritzat molt vagament, com es desprén de la informació cartogràfica aportada. No obstant això, atés que, en tant de valor ambiental, no resultarà granment afectada, s'entén que pot ser descrita de forma succinta, de manera que cal puntualitzar que el traçat discorre, majorment, sobre terrenys rocosos de naturalesa calcària, d'edat mesozoica i triàsica, excepte en la zona confrontant al llit travessat, on, com és obvi, predomina el quaternari.   
El sòl, des del punt de vista edafològic, ha sigut caracteritzat d'acord amb la classificació FAO, de manera que s'ha advertit l'existència de litosoles, entisoles i inceptisoles. En tot cas, resulta d'interés, a nivell territorial, conéixer la millor o pitjor aptitud agrològica d'aquests sòls per al qual s'ha procedit a consultar la cartografia temàtica editada per la COPUT. D'això ha resultat que el tram de traçat més nord-occidental discorre sobre sòls de capacitat elevada, mentres que per a la resta tal capacitat és moderada.  
. Règim hidrològic i hidrogeològic  
El traçat afecta el llit del barranc de Porxinos, contributiu del riu Túria, en un punt pròxim a la rotonda més occidental de les tres proposades.  
D'altra banda, és destacable que la vulnerabilitat dels recursos hídrics subterranis és alta en la part final del traçat, açò és, en el punt en què la variant entroncarà amb la carretera a Vilamarxant.  
. Vegetació  
La vegetació potencial de la zona es correspon amb la sèrie termomediterrània xativí I valencià-tarragoní seca del llentiscle (Pistacia lentiscus), o Querco cocciferae-Pistaceito lentiscis. Així, assenyala l'EIA que la vegetació potencial de la zona estaria composta, fonamentalment, per un estrat arbori de Pinus halepensis, i estaria l'arbustiu conformat per coscoll (Quercus coccifera), llentiscle (Pistacia lentiscus), savines (Juniperus sp.), romer (Rosmarinus officinalis) i olivarda (Rhamnus lycioides).  
No obstant això, la vegetació actual és, en general, producte de processos d'antropització que, en funció de l'aptitud dels sòls, han portat a la implantació de cultius de regadiu, com ara cítrics, o secà, ja siguen oliveres o garroferes. Això no obstant, en el tram de traçat comprés entre els PK 0+300 i 0+500, hi ha una màquia, no molt densa, que permet el desenvolupament de pins i altres espècies resinoses.  
. Fauna  
L'EIA ha distingit tres biòtops, com han sigut el de tarongerar, secà i nucli urbà. En els tres, la caracterització realitzada s'ha centrat en l'avifauna, sense que d'aquesta es troba destacada cap de les espècies enumerades.   
. Paisatge  
El paisatge de la zona d'estudi té un important grau d'alteració humà. S'han descrit dues unitats paisatgístiques, correspon una a la zona de secà, poblada de camps de garroferes i oliveres alhora que jalonada per intercalacions de terreny arbustiu, i la restant a la zona de cítrics, on el paisatge és més homogeni, sense que, en conjunt, s'haja aprofundit majorment sobre el context més ampli que s'emmarca la via.  
. Camins ramaders  
D'acord amb allò que s'ha assenyalat en l'estudi, al voltant del PK 0+000 podrà existir afecció al cordell de Castella, atés que la rotonda allí disposada intersecta amb el traçat projectat.   
. Patrimoni cultural  
L'estudi s'ha referit a l'existència d'un jaciment arqueològic en les proximitats del barranc de Porxinos. Es tracta de l'aqüeducte de Porxinos, el qual se situa molt pròxim al traçat, precisament en la zona en què es produeix una major fuita de la traça respecte al sòl objecte de reserva.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
Sota aquest epígraf es pretén fer insistència en els efectes generats per l'actuació que, d'entre els estudiats en l'EIA, presenten major rellevància.  
Els impactes que es derivaran de l'execució de l'obra en el corredor establit s'han considerat, en tots els casos, com a compatibles. Encara així, l'estudi ha disposat mesures correctores per a la major part d'aquests, si bé la majoria d'aquestes, com es veurà després, són de caràcter estàndard per a la tipologia de projectes en què s'inclou l'ara avaluat.   
El barranc de Porxinos és afectat mentre queda interceptat pel traçat en el PK 1+700, sent un barranc subjecte a importants avingudes, d'acord amb l'estudi d'impacte.  
És important referir-se a la presumible afecció que podrà existir al Decret 96/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals de la conca hidrogràfica de l'Albufera, atés que el municipi de Riba-roja de Túria queda inclòs en el punt 4.1 del citat PORN.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el Programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les mesures correctores que són d'habitual aplicació en obres lineals, com és el cas. Aquestes s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de les accions que són inherents a la construcció d'aquest tipus d'infraestructures viàries, com ara, per exemple, la recuperació i abassegament de terres vegetals, descompactació de superfícies afectades, etc., i s'ha procedit igualment amb els impactes propis de la fase d'explotació.  
A continuació, doncs, només es farà referència a aquelles mesures correctores derivades de la particularitat del projecte ara avaluat, entrant, així mateix, a comentar només aquelles més significatives.  
Així, és destacable la mesura que es refereix a la transplantament de garroferes i oliveres de major port, atesa la massiva presència d'aquestes espècies en la primera mitat del traçat. Igualment, s'ubicaran certes pantalles visuals, mitjançant xiprers, i es fixarà una franja, de dos metres d'amplària a cada costat de la via, a fi de minimitzar el risc d'incendis.  
Respecte a l'impacte acústic, l'estudi de soroll realitzat conclou que podran superar-se els valors llindar, per als períodes nocturn i diürn, en distàncies menors a 10 metres en l'entorn més immediat al vial. No obstant això, s'assenyala la no-existència d'habitatges en la franja així delimitada, per la qual cosa no cap afecció al medi.   
Ha de dir-se, no obstant això, que la legislació autonòmica en matèria de soroll es refereix a altres usos del territori sensibles a l'impacte acústic, més enllà del residencial que, s'entén, és al qual s'ha limitat l'anàlisi realitzada per l'EIA, en tant es refereix a l'existència pròxima d'habitatges a la traça.   
El barranc de Porxinos serà salvat mitjançant un marc de dimensions 10m x 5m.  
L'aqüeducte de Porxinos es troba pròxim a la zona d'actuació, si bé s'indica en l'estudi que no es veurà afectat. No obstant això, aquell ha indicat que, abans de dur a terme les obres, s'haurà de comunicar a la Conselleria de Cultura el termini d'inici de les obres perquè duga a terme les prospeccions que considere oportunes, així com el seguiment dels treballs d'excavació. En aquest sentit ha de dir-se que no s'entén correcte aquest plantejament sobre el control de l'afecció al patrimoni cultural, per la qual cosa serà necessari disposar posteriors condicionants.  
En relació amb el moviment de terres que s'ha d'efectuar per l'execució de les obres, és possible recollir, en el projecte de construcció, la localització de possibles zones d'extracció de materials i d'abocadors per a la destinació final dels materials sobrants, incloent runes i la resta de deixalles d'obra. Amb aquest fi es pot recórrer a explotacions ja existents en les proximitats (pedreres i abocadors legalitzats i en funcionament). Si no és així, i si es projecta l'obertura de noves instal·lacions, es recorda que aquestes hauran de sotmetre's a avaluació d'impacte ambiental. Pot resultar d'interés ressaltar que, en el cas d'obertura de noves instal·lacions, atés que aquestes no podran utilitzar-se sense haver conclòs el tràmit d'avaluació i amb l'objecte d'evitar retards innecessaris, seria desitjable que l'esmentat tràmit començara com més prompte millor.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 3-b) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte, Variant de Riba-roja de Túria, promogut per la Diputació Provincial de València, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:  
El projecte de construcció haurà de disposar d'un estudi de localització de les zones auxiliars en funció de les qualitats del territori recollides en l'inventari ambiental. Així, hauran de fixar-se, especialment, els extrems que s'apunten a continuació:  
. Ubicació definitiva de les plantes mòbils d'insistència d'àrids, producció de mescles bituminoses o altres.  
. Previsió de tractament posterior realitzat a l'aigua de llavada d'àrids, forma d'abocament i ubicació d'aquest.  
Els canvis d'oli, filtres o qualsevol altre residu procedent del manteniment de la maquinària i vehicles, hauran de ser correctament gestionats per un taller o gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos. En el cas que el parc de maquinària es localitze en una àrea no preparada a aquest efecte, aquesta haurà d'anar proveïda d'una solera impermeable acabada amb pendents que dirigisquen possibles efluents accidentals a cunetes o canalitzacions, proveïdes de dispositius de retenció (per exemple arquetes separadores de greixos), o qualssevol altres solucions que eviten la contaminació del sòl o els recursos hídrics subterranis.  
Les àrees o instal·lacions auxiliars de què es parla, en cap cas se situaran en les proximitats del barranc de Porxinos, i hauran de quedar allunyades en distància superior a 500 metres del llit d'aquest. Igualment, no podran localitzar-se sobre sòl no urbanitzable, ja siga comú o agrícola, de manera que es preferiran aquells possibles emplaçaments que es donen sobre sòl urbanitzable.  
. El Programa de vigilància ambiental, durant la fase d'explotació, incorporarà campanyes de mesuraments amb l'objectiu de disposar mesures correctores conduents a minimitzar l'impacte acústic, si fóra finalment el cas, en el cas que, en el futur, se sobrepassaren els valors llindar disposats per la legislació vigent en aquesta matèria.   
. Les mesures correctores, així com els condicionants ara disposats, hauran de ser correctament traduïdes al pressupost i al plec de prescripcions tècniques particulars, si més no, del projecte de construcció. Així, per exemple, d'acord amb l'estudi d'impacte ambiental, es recuperarà la capa superior del sòl vegetal que puga estar afectada per l'obra per a la seua posterior reutilització en els processos de restauració. Els sòls fèrtils així obtinguts hauran d'abassegar-se al llarg de la traça en muntons, l'alçària dels quals haurà de quedar definida, entre altres característiques, en el plec de prescripcions tècniques particulars del projecte de construcció, de manera que es garantisca el manteniment de les propietats naturals d'aquests.  
. Prèviament a la licitació de les obres, haurà d'obtindre's informe del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi de la Conselleria de Territori i Habitatge, el qual podrà estimar la conveniència que s'establisquen mesures addicionals per raó de la possible afecció al PORN de l'Albufera.  
. Prèviament a l'aprovació definitiva del projecte, es requerirà que s'informe favorablement aquest per part de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, en informe preceptiu emés pel mencionat organisme, en compliment de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
Si durant l'execució de les obres es trobara presència de restes arqueològiques, el fet s'informarà a la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de manera immediata, i s'adoptaran les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 12 de gener de 2005. . El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5219, del 15-03-2006 (2006/2890)

Resolució n de 28 de febrero de 2006, de la directora general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental. Expedientes 395/01-AIA Onda, 501/01-AIA Albalat dels Tarongers, 090/01-AIA Chert, 458/01-AIA Llíber, 256/04-AIA Crevillent, 289/04-AIA Benicarló y 298/04-AIA Riba-Roja de Túria.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5219

Fecha DOGV
:   15-03-2006

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2006/2890

CVE


Fecha del documento
:   28-02-2006

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Albalat dels Tarongers](javascript:void(0))
    * [Xert](javascript:void(0))
    * [Onda](javascript:void(0))
    * [Benicarló](javascript:void(0))
    * [Crevillent](javascript:void(0))
    * [Llíber](javascript:void(0))
    * [Riba-roja de Túria](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

Resolució n de 28 de febrero de 2006, de la directora general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental. Expedientes 395/01-AIA Onda, 501/01-AIA Albalat dels Tarongers, 090/01-AIA Chert, 458/01-AIA Llíber, 256/04-AIA Crevillent, 289/04-AIA Benicarló y 298/04-AIA Riba-Roja de Túria. [2006/F2890]  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1.302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental, y del Real Decreto 1.131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental.  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental, y de su reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
En su virtud, he resuelto:  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 395/01-AIA Onda, 501/01-AIA Albalat dels Tarongers, 090/01-AIA Chert, 458/01-AIA Llíber, 256/04-AIA Crevillent, 289/04-AIA Benicarló y 298/04-AIA Riba-Roja de Túria, que según el reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación  
Valencia, 28 de febrero de 2006.. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente  
Expediente: 395/2001-AIA  
Título: Modificación Puntual del PGOU Sector U-11 (Núcleo Autónomo de Artesa)  
Promotor: Ayuntamiento de Onda  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento y COPUT  
Localización: En el núcleo autónomo de Artesa, pedanía de Onda, próxima a la iglesia, en su vertiente oeste, recayendo actualmente a la calle que enlaza dicho núcleo con la carretera comarcal C-223 Onda . Tales (Castellón), cuya referencia catastral es Polígono 29, Parcelas 154 y 164.  
Descripción del proyecto  
1. Objeto del proyecto  
Modificar la situación urbanística de dos parcelas catastrales anexas al núcleo urbano de Artesa, pasando de suelo no urbanizable común a suelo urbano del sector U-11.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
I . La totalidad de la superficie a reclasificar, resultante de la suma de ambas parcelas catastrales, asciende a 1.530 m². De ellos, 685 m² se destinarán a suelo dotacional público viario y el resto a nuevo suelo urbano.  
II. Dicha superficie cumple con los requisitos para ser considerado solar, de acuerdo con el artículo 6 de la LRAU, al contar con los servicios de acceso rodado por vía pavimentada y abierta al uso público, suministro de agua potable y energía eléctrica, evacuación de aguas residuales a la red de alcantarillado, acceso peatonal, encintado de aceras y alumbrado público en todo el frente de la parcela.  
3. Alternativas  
No se han presentado alternativas de localización del proyecto estudiado. No obstante, se ha procedido a la ampliación natural del suelo urbano frente a la posibilidad de reclasificación de suelo de manera aislada, opción que por regla general se entiende mucho más adecuada desde un punto de vista medioambiental.  
Tramitación Administrativa  
Información pública  
En fecha 21 de septiembre de 2001 el Ayuntamiento de Onda remitió dos copias del proyecto técnico referido al mencionado expediente, incluyendo los certificados de aprobación provisional y de exposición al público.  
Así pues, la documentación se expuso al público según anuncios publicados en el diario .Levante. de Castellón, de fecha 11 de abril de 2001 y en el DOGV nº4.003, de 21 de mayo de 2001, no habiéndose presentado alegación alguna.  
Como quiera que en la documentación remitida, por error, no figuraba el estudio de impacto ambiental, éste fue solicitado a la Comisión Territorial de Urbanismo de Castellón en fecha 23 de noviembre de 2001.  
En fechas 23 y 28 de noviembre de 2001, el servicio territorial de la dirección general de Urbanismo y Ordenación Territorial remitió sendas copias del proyecto, incluido el estudio de impacto ambiental.  
Afecciones legales  
1. El núcleo urbano de Artesa se encuentra, al igual que la totalidad de la superficie del término de Onda, dentro del área de influencia antrópica del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Sierra de Espadán. No obstante, no se observan razones por las cuales la propuesta no resulte compatible con los criterios de protección de dicho planeamiento.  
2. Al sur de la parcela objeto del proyecto, y a una distancia indeterminada según la documentación presentada, discurre el cauce del río Seco de Betxí, por lo que resultará necesario acreditar la no afección a su zona de policía, de 100 metros medidos desde la arista superior del cauce según la vigente legislación sectorial al respecto.  
Consideraciones ambientales  
1. El núcleo urbano de Artesa se encuentra a caballo entre los materiales cuaternarios procedentes de los depósitos aluviales del río Seco de Betxí, principalmente conglomerados, y el keuper del Triásico presente en las elevaciones localizadas al norte del mismo. Este último, unido al encostramiento de los primeros, otorgan características impermeables al terreno de manera que el principal riesgo de contaminación de las aguas por vertidos accidentales recaería en las superficiales, dada la relativa cercanía del río.  
2. La vegetación presente en la parcela de estudio no se caracteriza por la presencia de especies de gran relevancia medioambiental. Dominan, por el contrario, los ejemplares arvenses y ruderales propios de terrenos nitrificados, con algún signo de abandono, como ocurre con los bordes de los caminos.  
3. Los terrenos afectados por la propuesta de modificación gozan de todas las infraestructuras necesarias para poder considerar un suelo como urbano, encontrándose casi la mitad de la superficie de los mismos acondicionados como elemento de la red viaria. Por su parte, el mínimo incremento de la demanda de los servicios necesarios no supone un factor determinante en la reclasificación del suelo siempre y cuando dichas infraestructuras se encuentren en correcto estado de funcionamiento.  
4. No obstante lo anterior, los aspectos que mayor alteración ambiental podrían llegar a producir serían los correspondientes a la producción de residuos de obra y al impacto paisajístico, dada la significativa diferencia de cota respecto de la acera que recorre la parcela a reclasificar y el terreno de la misma propiamente dicho.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo quinto del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Órgano Ambiental para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
4. El Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, aprobado mediante Decreto 90/1999, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, atribuye a la dirección general de Planificación y Gestión del Medio la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Declaración de impacto ambiental  
1. Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto sobre la Modificación Puntual del Plan General de Ordenación Urbana del municipio de Onda (Castellón) en el ámbito del sector U-11, núcleo urbano de Artesa, promovido por el propio Ayuntamiento, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.  
2. Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:  
I. Los residuos de obra, considerados como inertes, deberán trasladarse a vertedero autorizado, resultando necesarios los documentos de aceptación de tales residuos como parte de las licencias de obra que deban concederse. No se permitirá el almacenamiento de ningún tipo de residuo en la plataforma aluvial de menor cota.  
II. Las construcciones a realizar deberán prever, en su proyecto técnico, soluciones dignas sobre los acabados de las mismas en las cotas inferiores de la parcela, procediendo a la revegetación de taludes en caso de realizar éstos, o bien comprometiéndose a mantener la limpieza del área donde se apoye la estructura.  
III. Dada la falta de concreción respecto de las distancias existentes respecto del río Seco de Betxí, y concretamente respecto de la arista superior de su cauce, se deberá comprobar que la parcela se encuentra a más de 100 metros de dicho punto, debiendo solicitar, en caso contrario, pronunciamiento favorable respecto de la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
3. Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
4. La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 12 de febrero de 2002.. La directora general de Planificación y Gestión del Medio: Paloma Gómez Ossorio.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente  
Expediente: 501/2001-AIA  
Título: Homologación y modificación del Plan de Reforma Interior .Els Tarongers.  
Promotor: Ayuntamiento de Albalat dels Tarongers   
Autoridad sustantiva: COPUT  
Localización: La zona objeto de la actuación linda al norte con suelo rústico y el camino Pla de l'Aljub, al sur limita con un vial y el resto del polígono .Els Tarongers., al este con Pedro y José Navarro Julián, y al oeste con Herederos de Juan Garrigo Cabo.  
Descripción del proyecto  
1. Objeto del proyecto  
La Homologación y modificación del Plan de Reforma Interior .Els Tarongers. en el municipio de Albalat dels Tarongers, que cuenta con Normas Subsidiarias de Planeamiento aprobadas con fecha 27 de julio de 1992, y por la que se reclasifica suelo no urbanizable común.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
I. El proyecto pretende reclasificar una superficie de suelo no urbanizable común e incorporarla a la superficie ámbito de la actuación integrada propuesta, para su desarrollo. La parcela que se reclasifica quedará ocupada por una Residencia de la Tercera Edad, un equipamiento, zona de juegos y un vial de acceso. El resto de las parcelas resultantes se destinarán a uso residencial.  
II- Superficie inicial afectada por la Actuación Integrada: 40.489,16 m²   
Superficie de suelo no urbanizable: 9.051,15 m²  
Superficie total: 49.540,31 m²  
Superficie de suelo residencial: 32.893,88 m²  
Superficie de suelo dotacional privado: 6.237,82 m²  
III. La relación de usos permitidos es:  
. Uso Residencial, Dotacional Privado, Zona verde y equipamiento, y viario  
IV. La situación actual de la zona presenta unos campos destinados al cultivo de algarrobos, entre los cuales se encuentran ejemplares en estado de abandono. La densidad de los cultivos es baja. También existen algunos ejemplares de pinos y almendros. El Estudio de Impacto Ambiental propone la conservación de algunos de los algarrobos existentes. Los bancales están formados por muros de mampostería unidos con mortero de cemento. La zona de actuación se ubica en la ladera de una pequeña colina, por lo que existe pendiente descendente con sentido este-oeste.  
3. Alternativas  
El estudio de impacto ambiental presentado no plantea alternativas al proyecto.  
Tramitación Administrativa  
1. Información pública  
En fecha 10 de diciembre de 2001 la Sección de Planeamiento de los servicios territoriales de Urbanismo de Valencia remitió proyecto, expediente administrativo y estudio de impacto ambiental relativo a la Homologación y Modificación del Plan de Reforma Interior del sector .Els Tarongers., en el municipio de Albalat dels Tarongers, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
El mencionado estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el diario .Las Provincias., de fecha 4 de junio de 2001, y en el DOGV nº 4017, de 08 de junio de 2001.  
Durante el periodo de información pública no se presentaron alegaciones al proyecto, según consta en el certificado emitido por la Secretaría del Ayuntamiento de Albalat dels Tarongers.  
Afecciones legales  
1. La Cartografía Temática publicada por la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transporte determina que no existe afección del proyecto propuesto a la red de vías pecuarias, cauces y barrancos, y carreteras y ferrocarriles. De igual forma, tampoco existe riesgo de inundación en la zona.  
Consideraciones ambientales  
1. La documentación presentada determina las características de la red de suministro de agua potable. La red general discurre por el camino del lado norte y por el vial intermedio que separa la zona residencial de la ocupada por la residencia de la tercera edad. A partir de esta red parte una conducción por la zona peatonal entre parcelas residenciales que da servicio a cada una de ellas, así como a la zona verde intermedia. El resto de parcelas acometen directamente a la red general. No se ha aportado estudio sobre el incremento del consumo de agua potable que el desarrollo de la propuesta supondrá, donde se justifique la existencia de recursos hídricos en cantidad y calidad suficientes.  
2. La red de alcantarillado se destina únicamente a la evacuación de aguas residuales. Se proyecta un sistema de colectores que conectan con la red general municipal, ubicada en el Colegio Público y sita en el Camino del Calvario. Los residuos líquidos generados por la actividad serán únicamente los procedentes de los sanitarios, se trata de un agua residual urbana sin presencia de contaminantes. El Estudio de Impacto Ambiental prohíbe el vertido de aguas residuales al subsuelo ante la alta vulnerabilidad de las aguas subterráneas. Las aguas pluviales se conducen por escorrentía, ya que la calle dispone de pendiente suficiente y la red de alcantarillado no podría soportar más carga. Respecto de la evacuación de aguas pluviales cabe tener en cuenta que, como la calle dispone de pendiente suficiente, actualmente las aguas pluviales evacuan directamente a los campos colindantes desde la parte inferior de la misma. Cuando las parcelas por donde desagua el agua sean construidas, ésta verá cortada su salida hacia las zonas de campo y, en consecuencia, se pueden formar remansos de agua en las zonas de cota más baja, si no se facilita la salida del agua en puntos determinados. Esta consideración es extensiva a las calles próximas a la zona de actuación. No se define el sistema de depuración actual para las aguas residuales. El certificado de aprobación provisional recoge la necesidad de completar la documentación presentada con los planos del colector de enlace de la Unidad de Ejecución con la red de alcantarillado municipal, así como su presupuesto y documento complementario del Convenio urbanístico propuesto, en el que se refleje el compromiso y plazos de ejecución de la citada obra y su cuantía. En la visita de campo realizada se observa la inexistencia de una red de alcantarillado en el polígono actual.   
3. El EIA prohíbe el vertido de residuos en todo el ámbito del área de actuación y en general en cualquier punto del territorio municipal salvo los destinados al efecto. Los residuos sólidos urbanos que se generen deberán ser retirados por el servicio municipal de basuras, con periodicidad diaria. Algunas calles de la zona disponen de contenedores para la recogida de basuras. También cita la obligatoriedad de realizar el transporte de las tierras extraídas a vertedero.  
4. Respecto de la contaminación atmosférica y acústica, el EIA define la necesidad de tomar las medidas oportunas para no emitir polvo en la fase de excavación y movimiento de tierras. De igual forma, durante la fase de ejecución limita los niveles de ruido a 60 dbA entre las 8:00 h. y las 22:00 h., prohibiendo cualquier actividad constructiva fuera de ese horario. Respecto de la contaminación lumínica, se exige la iluminación indirecta y que en ningún caso se produzcan interacciones con el tráfico rodado o los campos de cultivo colindantes.  
5. El estudio de impacto ambiental determina que no están catalogados yacimientos o restos arqueológicos en el área de actuación. Si durante la eliminación del sustrato aparece algún resto se paralizarán los trabajos en el punto concreto y se establecerá un perímetro de protección.  
6. Respecto de la Integración en el Paisaje, el EIA propone la realización de los acabados de los edificios, así como la tipología edificatoria, de acuerdo a la naturaleza rural del espacio en el que se ubican. Queda prohibida la instalación de elementos metalizados o el uso de colores llamativos. El EIA prohíbe la utilización de especies vegetales con sistemas radiculares agresivos en las zonas próximas a las áreas agrícolas, redes subterráneas de alcantarillado o viales, para evitar fenómenos de alteración, roturas, desniveles, etc. Las especies a utilizar deben corresponder a vegetación autóctona, o alóctona con un amplio periodo de presencia en la zona. En las zonas verdes se deberá optar por modelos ornamentales que incluyan arbolado de gran porte.  
7. Respecto de los impactos producidos sobre el suelo durante la fase de construcción, ante la vulnerabilidad de las aguas subterráneas, el Estudio de Impacto Ambiental define como medidas correctoras la prohibición del almacenamiento de materiales o sustancias sobre el terreno sin la adopción de las necesarias medidas de aislamiento y protección.  
8. El Programa de Vigilancia Ambiental desarrollado en el Estudio de Impacto Ambiental determina una serie de controles a efectuar, tanto en la fase de construcción como en la de funcionamiento, con el fin de hacer valer las medidas correctoras propuestas. No queda identificada la entidad competente encargada de efectuar los controles, ni se establece un número y periodicidad de los mismos.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo quinto del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Órgano Ambiental para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
4. El Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, aprobado mediante Decreto 90/1999, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, atribuye a la dirección general de Planificación y Gestión del Medio la 0competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Declaración de impacto ambiental  
1. Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, La Homologación y Modificación del Plan de Reforma Interior .Els Tarongers., del municipio de Albalat dels Tarongers, promovida por el Ayuntamiento, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.  
2. Condicionantes para la realización de las obras y el funcionamiento de la actividad:  
I. Entendido un abastecimiento de agua potable desde la red municipal, la entidad gestora responsable de la misma debe certificar recursos hídricos en cantidad y calidad suficientes sin que se produzca una merma en el abastecimiento a otros usos que compartan la misma red de suministro.  
II. Respecto de la red de evacuación y depuración de las aguas residuales, cabe exigir el cumplimiento de varios aspectos. Simultáneamente a la ejecución de la actuación propuesta se debe llevar a cabo la construcción del colector citado en el certificado de la Secretaría del Ayuntamiento, que conecte los colectores de la ordenación propuesta con la red municipal de alcantarillado, y que se encuentre en servicio en el momento de iniciarse la fase de funcionamiento en la zona propuesta. Por otra parte, según se ha consultado, la red de aguas residuales de Albalat dels Tarongers está conectada a la Estación Depuradora de Aguas Residuales (EDAR) de Sagunto. El Estudio de Impacto Ambiental determina el carácter separativo de la red de alcantarillado basándose en que la EDAR se encuentra en el límite de su capacidad y que la calle tiene suficiente pendiente para evacuar el agua de lluvia por escorrentía natural. En este sentido, se deberá obtener un certificado de autorización de vertido emitido por la entidad gestora de la EDAR, donde se garantice la capacidad de esta infraestructura para soportar las nuevas cargas generadas con el desarrollo de la zona propuesta, y se establezcan las posibles restricciones al vertido, en su caso.  
III. Respecto de los residuos sólidos urbanos y residuos inertes generados, se deberán recoger las determinaciones establecidas en la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de residuos de la Comunidad Valenciana.  
IV. Se deberá cumplir lo establecido en la Ley 38/1972, de Protección del Ambiente Atmosférico. Para reducir las emisiones atmosféricas y acústicas durante las obras de urbanización, se llevará a cabo riegos periódicos para evitar la formación de nubes de polvo, se fijará las condiciones de mantenimiento de la maquinaria, así como el cumplimiento de la normativa de ruidos y emisiones de la maquinaria.  
V. En caso de detectar restos de un posible yacimiento durante la ejecución de las obras, se exigirá la paralización de las mismas y se notificará por escrito a la Dirección General de Patrimonio, adoptando las medidas necesarias para su conservación hasta que esta Dirección General emita informe al respecto.  
VI. Respecto de la integración en el paisaje y la ejecución de las zonas verdes previstas, se conservará el mayor número de algarrobos y pinos posible, como indica el EIA, se reutilizará la cobertura vegetal en las zonas ajardinadas, y se procederá a una adecuada transformación y/o eliminación del arbolado afectado.  
VII. El Programa de Vigilancia Ambiental debe identificar la entidad competente responsable de efectuar los controles previstos, así como establecer el número y periodicidad de los mismos. Los controles deben hacerse extensivos a todas las medidas correctoras desarrolladas en este apartado.  
3. Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
4. La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 12 de febrero de 2002. . la directora general de lanificación y Gestión del Medio: Paloma Gómez Ossorio  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 90/01-AIA  
Título: Explotación bovina de engorde  
Promotor: Rafael Carbó Jovaní  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Chert (Castellón)  
Objeto del proyecto: Legalización de explotación bovina de engorde  
Localización: Partida Planes, polígono 8, parcela 24 y 61, término municipal de Chert (Castellón)  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
El proyecto consiste en la construcción de dos establos con capacidad total para 360 terneros, 180 en transición y 180 en engorde.  
Según el Estudio de Impacto Ambiental:  
Los terneros se criarán en semiestabulación, disponiendo de dos establos, uno de transición y otro de engorde, cubiertos para la protección de los animales donde se ubicarán los comederos y los bebederos, y sendos patios exteriores. Se dispondrá de una caseta para los productos de uso sanitario, dos lazaretos y un depósito de agua potable.  
La duración del engorde será de seis meses.  
Se dispondrá de vado sanitario a la entrada de la explotación y vallado perimetral.  
Las bajas animales que se produzcan en la explotación se depositarán en caseta municipal de recogida de cadáveres.  
Se utilizará cama a base de paja a la que se aplicará periódicamente superfosfato de cal, con propiedades absorbentes y desodorizantes.  
El estiércol que se genere en la explotación será retirado por la mercantil Agro-Beltrán, SL., que lo destinará a abonar fincas agrícolas. No se construirá estercolero, justificando que el establo estará totalmente pavimentado con hormigón con un cierre perimetral de dos hileras de bloque de mortero de cemento (40 cm.) que impedirá la salida de deyecciones líquidas al exterior.  
La explotación se ubica en una zona agrícola de secano, con presencia de explotaciones agropecuarias dispersas.  
Tramitación Administrativa  
1. Información pública. Remisión del Expediente.  
El Proyecto de Actividad, el Estudio de Impacto Ambiental y la copia del Expediente Municipal fueron remitidos por la Comisión de Calificación de Actividades de la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Castellón, 23 de febrero de 2001.  
El expediente ha sido sometido a información pública en el Ayuntamiento de Chert, así como en el Boletín Oficial de la Provincia nº 143, de 25 de noviembre de 2000, sin que se haya presentado alegaciones.  
2. Peticiones de informes sectoriales y documentación complementaria.  
Se solicitar Ampliación al Estudio de Impacto Ambiental el 6 de abril de 2001, en la que se requiere Autorización Previa de la COPUT, así como contrato de retirada de la gallinaza, documentación que se recibe el 7 de agosto 2001.  
Informes sectoriales  
El Expediente Municipal recoge la siguiente información:  
. Informe desfavorable del Inspector Sanitario de la zona fundado en la falta de información de la retirada y destino de los cadáveres, entre otras.  
. Informe favorable del Arquitecto Municipal.  
. Informe favorable del Jefe Local de Sanidad.  
. Informe favorable de la Alcaldía.  
. Información pública sin presentación de alegaciones.  
. Autorización Previa de la COPUT. Según el informe de la Conselleria de Medio Ambiente, el proyecto no afecta a Vías Pecuarias del término municipal de Chert y el proyecto no afecta a comunidades botánicas o faunísticas de especial interés medioambiental o especies protegidas, endémicas, en peligro de extinción o de distribución escasa o puntual a nivel provincial o de Comunidad Valenciana. El proyecto no afecta al Dominio Público Hidráulico.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto.  
En el Estudio de Impacto Ambiental se han identificado como elementos ambientales susceptibles de ser afectados por el proyecto: Suelo, Atmósfera, Hidrología, Geología, Vegetación, Fauna, Medio Socioeconómico.  
2. Identificación y valoración de impactos.  
En el estudio de impacto ambiental se ha realizado un análisis de los impactos que se consideran más relevantes sobre los elementos del medio identificados como más frágiles.  
El impacto producido por la emisión de olores se ha considerado moderado, mitigado por la orientación de los establos este-oeste, disponiendo la cara diáfana hacia el sur en sentido longitudinal. Además la explotación está distanciada 900 m. del núcleo urbano más próximo.  
El impacto asociado a la generación de residuos orgánicos en la explotación se considera nulo, ya que no se presume afecten a cauces de agua, ni desarrollen procesos de contaminación de suelos, ya que la superficie de los establos estará impermeabilizada y el estiércol será retirado de la explotación por la mercantil Agro-Beltrán, SL., que lo destinará a abonar las fincas agrícolas.  
El impacto sobre el paisaje se ha considerado mínimo y compatible, ya que la existencia de explotaciones ganaderas diseminadas por la zona hace que se integre en el paisaje.  
Se realiza visita de campo del 14 de febrero de 2002, constatando que existe otra explotación de vacuno de engorde del mismo promotor a menos de 500 m., por lo que, a pesar de no existir impactos relevantes asociados a la actividad, deberá extremarse las medidas higiénico-sanitarias en la explotación, disponiendo de vado sanitario, vallado de la explotación, entre otros, según Decreto 76/1995 por el que se aprueba la lista de Explotaciones ganaderas de la Comunidad Valenciana.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
Las medidas correctoras que se describen en el Estudio de Impacto Ambiental incluyen las siguientes:  
. Sobre la cama de paja se aplicará superfosfato de cal, que ejercerá una acción absorbente y desodorizante.  
. La solera de los establos será de hormigón, quedando impermeabilizada.  
. Los cadáveres serán retirados al centro municipal de recogida de cadáveres, desde donde son retirados periódicamente por empresa autorizada.  
. La explotación se vallará perimetralmente.  
. Se dispondrá de vado sanitario a la entrada de la explotación.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y su anexo I apartado 1, h.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Órgano Ambiental, para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
4. El Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, aprobado mediante Decreto 90/1999, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, atribuye a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de granja bovina de engorde, situada en el término municipal de Chert (Castellón), promovido por Rafael Carbó Jovaní, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos en el apartado segundo:  
. La solera de los establos deberá estar impermeabilizada, a base de solera de hormigón.  
. Para evitar que quede el estiércol acumulado en la explotación de forma incontrolada fuera de los establos, se construirá estercolero de superficie impermeable con ligera pendiente hacia poceta, también impermeable, de recogida de lixiviados. El estercolero se aislará de los agentes atmosféricos.  
. La explotación contará con vallado perimetral, vado sanitario y demás medidas higiénico sanitarias exigidas en la legislación vigente en la materia.  
. Los cadáveres serán retirados a centro municipal de recogida de cadáveres.  
. Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 19 de febrero de 2002.. La directora general de Planificación y Gestión del Medio: Paloma Gómez Ossorio.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente  
Expediente: 458/2001-AIA  
Título: Plan Parcial de Mejora .Fincas Rústicas.  
Promotor: Ayuntamiento de Llíber  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento y COPUT  
Localización: Junto al límite este del término municipal de Llíber (Alicante), entre las carreteras CV-745 Llíber . Senija y CV-750 Jalón . Benissa.  
Descripción del proyecto  
1. Objeto del proyecto  
La reclasificación de un suelo considerado como no urbanizable común según el vigente instrumento de planeamiento de manera que se permita el desarrollo de una urbanización de baja densidad alejada del casco urbano bajo las mejores condiciones de conexión que presenta el municipio de Llíber con la costa.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
I. La superficie global del sector objeto del Plan Parcial de Mejora es de 384.354,22 m², siendo su uso predominante el residencial con tipologías de vivienda unifamiliar aislada o adosada, con una edificabilidad bruta de 0'15 m²/m².  
II. El sector limita al norte y al sur con sendas carreteras, la CV-745 Llíber . Senija en el primer caso y la CV-750 Jalón . Benissa en el segundo. Al este queda el linde con el municipio de Benissa, y al oeste la urbanización conocida como .El Collado., flanqueada por una línea de media tensión.  
III. Cruzando la CV-750, al sur de la propuesta, existe otro suelo urbanizable no desarrollado conocido como .Medina Llíber., por lo que se configura un área residencial de superficie y capacidad realmente significativas en relación con el casco urbano.  
IV. El desarrollo del sector comprenderá la ejecución de la mayor parte de las infraestructuras necesarias, si bien en materia de depuración de aguas residuales se procederá a conectar con la depuradora municipal.  
V. Las viviendas previstas poseen características singulares en cuanto a sus materiales y acabados se refiere, buscando la integración tipológica y estética en las tradiciones constructivas de la zona.  
VI. Las características morfológicas del sector, localizado en una zona con cierta pendiente, han condicionado la ordenación propuesta que trata de responder con un viario y unas rasantes adecuadas al terreno, minimizando los costes de urbanización y el impacto resultante.  
3. Alternativas  
El estudio de impacto ambiental presentado no plantea alternativas respecto de la localización del proyecto en el término municipal de Llíber.  
No obstante, y basándose en el documento de concierto previo del Plan General de Ordenación Urbana actualmente en fase de redacción, se trata de justificar la propuesta indicando la ausencia de suelo urbanizable con destino residencial dado que se prevé la desclasificación de una elevada superficie de suelo urbanizable situada al sudoeste del proyecto presentado, en las zonas de mayor relieve del término municipal.  
Tramitación Administrativa  
1. Información pública  
En fecha 18 de julio de 2001, el Ayuntamiento de Llíber remitió documentación relativa al Plan Parcial de Mejora .Fincas Rústicas. consistente en el proyecto técnico, incluido el estudio de impacto ambiental, y el expediente municipal.  
En dicho expediente figura el certificado de aprobación provisional, donde se indica que la referida documentación se expuso al público según anuncios publicados en el diario .Información. de Alicante y en el DOGV nº3.944, de 21 de febrero de 2001.  
Durante dicho periodo se presentaron ocho alegaciones, resultando todas ellas desestimadas en el documento de aprobación provisional.  
2. Resumen de las alegaciones  
De las ocho alegaciones, cinco hacen referencia a los aspectos medioambientales del proyecto, y de ellas, cuatro son idénticas entre sí.  
Así pues, la Sociedad Civil de la zona del Collado de Llíber, Andree Marie Jean Vermeire, Jan Olav Roth, Allan Frey y José Agudo Martí indican, entre otros aspectos, que:  
La población actual de Llíber resulta de 504 habitantes, siendo la previsión del sector aumentar ésta en 1200 habitantes más sin que existan las infraestructuras adecuadas para ello.  
La topografía es accidentada, con fuertes pendientes, siendo la vegetación actual el matorral de monte bajo con la excepción de una pinada localizada al noroeste del sector.  
El estudio de impacto ambiental cita una serie de posibles impactos negativos, de entre los que destaca la demanda de agua potable, indicando al mismo tiempo que existe suelo por desarrollar en el municipio.  
Se afecta al paisaje debido a la localización de la propuesta y a la elevada edificabilidad.  
Por su parte, José Argudo Martí cita los posibles problemas respecto del abastecimiento de agua potable, la eliminación de residuos y la depuración de las aguas residuales.  
3. Peticiones de información o documentación complementaria  
Como quiera que el vigente instrumento de planeamiento del municipio de Llíber se corresponde con las Normas Subsidiarias de 1984, documento no homologado a la Ley 6/1994, de 15 de noviembre, en fecha 8 de octubre de 2001 se solicitó al Ayuntamiento aclaración sobre el documento de homologación, no presente como tal en la documentación remitida en primera instancia. Al mismo tiempo se aprovechó para solicitar el estudio de alternativas de localización en el municipio así como un informe sobre la realidad existente de cara a los suelos urbanizables.  
En fecha 29 de octubre de 2001 se recibió ampliación por parte del Ayuntamiento indicando que los contenidos del documento de homologación se encontraban recogidos en el proyecto inicialmente presentado. Igualmente, se informaba sobre la situación real de los suelos urbanizables así como las intenciones de cara al documento de concierto previo, donde se desclasificaba una gran superficie no desarrollada al sudoeste del Plan Parcial de Mejora .Fincas Rústicas..  
Afecciones legales  
No se ha encontrado ninguna afección legal directa respecto de la localización propuesta para el desarrollo del Plan Parcial de Mejora .Fincas Rústicas. en el municipio de Llíber. No obstante, cabe citar la cercanía de un espacio que posee un relevante valor ambiental en relación con la transposición de la Directiva 92/43/CEE y la Red Natura 2000. En ese sentido se ha designado el lugar de interés comunitario o LIC denominado .Río Gorgos., coincidente con su cauce. De la misma manera, tal y como reconoce el estudio de impacto ambiental, los yacimientos arqueológicos inventariados se sitúan fuera del ámbito de la propuesta. A pesar de ello, se propone el control sobre la zona durante la fase de construcción para controlar la aparición de posibles restos de interés.  
Consideraciones ambientales  
1. De litología plenamente calcárea, la zona afectada por el proyecto presentado se caracteriza además por un grado de erosión actual y potencial no cuantificable, es decir, se entiende en fase lítica. Si bien esto es así en un ámbito más general, en la práctica la zona presenta escasos pero ciertos ejemplares de vegetación propia de monte bajo que al parecer ha ido ocupando terrenos de antiguo cultivo de secano a juzgar por la potente estructura de bancales que configura el ámbito del Plan Parcial. Sólo en la parte noroccidental se pueden apreciar ejemplares de mayor porte y relevancia medioambiental.  
Así pues, la capacidad agraria potencial del suelo es muy baja, con factores limitantes como la pendiente y el espesor efectivo, de moderada a alta en el primero de los casos y realmente escaso en el segundo, lo que se traduce en un escaso potencial de regeneración natural de la vegetación propia de la zona. Es precisamente la pendiente lo que ha propiciado la localización en las parcelas situadas al norte del sector de los elementos dotacionales y zonas verdes, dado su bajo aprovechamiento constructivo.  
2. Si bien en ese tipo de materiales litológicos son frecuentes los problemas de vulnerabilidad de las aguas subterráneas por fenómenos cársticos, las condiciones particulares de la zona parecen contener este tipo de riesgo, minimizando los posibles impactos al respecto. Tampoco son relevantes los posibles efectos sísmicos según los datos recogidos en la vigente legislación sectorial, aunque resultará necesario considerar las condiciones de aplicación de la normativa.  
3. A pesar de que en principio las características ambientales de la zona no resultan completamente adecuadas para el desarrollo urbanístico, y teniendo en cuenta las necesidades expresadas en la documentación aprobada provisionalmente por el Ayuntamiento de Llíber en cuanto al suelo urbanizable residencial se refiere, es importante considerar que la presencia de un asentamiento urbano como es .El Collado., la colindancia con el Plan Parcial .Medina Llíber. y la traza de las carreteras CV-745 y CV-750 se constituyen como factores que restan calidad a las zonas afectadas, propiciando así su ocupación en el supuesto de resultar necesario y salvaguardando otras áreas de interés en el municipio.  
4. Ahora bien, dicha ocupación debe quedar respaldada por la existencia, en condiciones técnicas adecuadas, de infraestructuras que aseguren el menor impacto ambiental posible.  
En ese sentido, cabe considerar que el municipio de Llíber, con un régimen de precipitaciones más bien escaso e irregular que responde generalmente a fenómenos torrenciales estacionales, es susceptible de presentar un abastecimiento de agua potable deficiente a la población, máxime cuando se prevé un significativo aumento de la población (casi 1200 personas) que, según datos oficiales, llegaba a los 550 habitantes en el ejercicio de 2000, sin que se haya certificado la existencia de recursos en cantidad y calidad suficiente para dar respuesta a una demanda de 347,47 m³/día (contabilizando las necesidades de riego de la zona verde)  
Por otro lado, se proyecta una red de saneamiento separativa cuyo colector de fecales conectará con la estación depuradora de aguas residuales mancomunada, localizada en una parcela próxima al río Gorgos. En ese sentido, tampoco se analiza el estado y capacidad de dicha depuradora, condición indispensable para el desarrollo urbanístico del sector.  
Otro aspecto importante es el de la gestión de los residuos sólidos, tanto inertes, propios de la fase de construcción y de posibles reformas, como urbanos, producto de la actividad residencial prevista, resultando necesario estudiar la viabilidad del sistema municipal de cara a dar respuesta a los nuevos requerimientos.  
En lo que se refiere a infraestructuras interiores, el Plan Parcial parece resolver satisfactoriamente los requerimientos mediante la instalación de un depósito de agua potable de 500 m³, un depósito de gas, una antena colectiva y la transformación de energía eléctrica aprovechando que por el linde con la urbanización .El Collado. discurre una línea de media tensión, considerando además que el trazado por el interior del sector de esta infraestructura será enterrado.  
5. Una alteración propia de los desarrollos urbanísticos resulta ser su impacto paisajístico. En aras de resolver o minimizar esta problemática, la normativa del presente Plan Parcial de Mejora incluye condiciones de integración en el medio que pasan por la utilización de tipologías constructivas y materiales propios de la zona (piedra natural, carpinterías de madera, teja vieja o envejecida, forja, etc.) Sobre la localización de los terrenos, a priori se entiende que no presentan un grado de visibilidad importante desde otras partes del término municipal, salvo en las zonas elevadas del sur del término.  
6. Las medidas correctoras planteadas para reducir el posible impacto ambiental de la actuación regulan aspectos relacionados con los yacimientos arqueológicos, la reutilización del suelo fértil, la utilización de especies autóctonas y el empleo de alumbrado público de bajo consumo y escasa contaminación lumínica. En relación con la gestión de residuos, el abastecimiento de agua potable y la depuración de aguas residuales dichas medidas se consideran bien orientadas pero faltas de las exigencias y comprobaciones necesarias para asegurar su aplicación.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo quinto del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Órgano Ambiental para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
4. El Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, aprobado mediante Decreto 90/1999, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, atribuye a la dirección general de Planificación y Gestión del Medio la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Declaración de impacto ambiental  
1. Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto sobre el Plan Parcial de Mejora .Fincas Rústicas. del municipio de Llíber (Alicante), promovido por el propio Ayuntamiento, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.  
2. Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:  
I. Con la intención de salvaguardar los especies vegetales forestales de porte significativo localizados en el límite noroeste del sector, en colindancia con la urbanización .El Collado., se considerará la relocalización de las zonas verdes sobre la parcela 15 y parte de la 14, tal y como se adjunta en el plano de la zona, modificado por el equipo redactor del proyecto. Al mismo tiempo, se tendrá como condición de ejecución del proyecto la integración de los caminos y sendas peatonales en esta zona mediante el empleo de materiales naturales y trazados que se adecuen a la vegetación existente, evitando en todo momento la eliminación de los ejemplares arbóreos.  
II. Se deberá presentar certificado emitido por la empresa encargada del suministro de agua potable en el municipio de Llíber sobre la existencia, en cantidad y calidad suficiente, del citado recurso para una demanda prevista de, aproximadamente, 350 m³/día.  
III. De la misma manera, se presentará certificado de la empresa encargada de la gestión de la estación depuradora de aguas residuales sobre su estado y capacidad de depuración para hacer frente a un incremento de la demanda de, aproximadamente, 1200 habitantes. En caso de que dicha infraestructura no resultara suficiente el desarrollo del sector deberá posponerse hasta el momento en que se produzca una ampliación efectiva de la misma o bien se proceda a la construcción de una estación depuradora propia del sector. Como condición añadida, y dada su importancia en cuanto a plazo de ejecución, longitud e inversión, se deberá ejecutar el colector de aguas fecales que conecta la futura urbanización con la EDAR con carácter previo a la construcción de viviendas, es decir, como mucho, al mismo tiempo que las tareas de urbanización del sector.  
IV. En relación con lo anterior, y caso de no existir, el Ayuntamiento redactará una ordenanza de vertidos a la red de alcantarillado que resulte de aplicación en el ámbito del sector propuesto.  
V. El Ayuntamiento, como encargado del servicio de recogida municipal de residuos, deberá acreditar la suficiencia del servicio según el incremento de volumen previsto así como que la gestión de los residuos sólidos urbanos se realiza en las condiciones adecuadas y en vertedero autorizado.  
VI. Respecto a los residuos inertes, la empresa encargada de la urbanización del sector presentará los documentos necesarios que acrediten el contrato con una empresa especializada y autorizada en la gestión de residuos inertes o bien directamente con vertedero autorizado.  
3. Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
4. La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 20 de febrero de 2001.. La directora general de Planificación y Gestión del Medio: Paloma Gómez Ossorio.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 256/04-AIA  
Título: Apertura de un desguace de vehículos fuera de uso.  
Promotor: Francisco Javier Candela Pallarés.  
Autoridad sustantiva: Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
Localización: Polígono Industrial I-8, parcela A-1B. Manzana nº4. Crevillent. Alicante.  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista  
El objeto del proyecto es la instalación de un desguace de vehículos fuera de uso.  
La actividad consiste en la compra de vehículos averiados o accidentados, para proceder a desguazarlos y vender las piezas en buen estado. Los automóviles ya desguazados se almacenarán para su posterior venta como chatarra. Las partes de los vehículos potencialmente contaminantes como baterías, neumáticos y aceites lubricantes, serán recogidas por empresas especializadas.  
La actividad se ubicará en una parcela de Suelo Industrial de 1.081 m² de superficie, dentro de la cual se construirá una nave industrial de 640 m² destinados a la descontaminación y almacén de residuos.  
Tramitación administrativa  
En fecha 13 de octubre de 2004, la Dirección Territorial de Alicante de la Conselleria de Territorio y Vivienda remitió el Proyecto de Actividad, y el Estudio de Impacto Ambiental del Proyecto de referencia, junto con el informe favorable sobre la implantación de la actividad, por parte del Ayuntamiento de Crevillent.  
El Estudio de Impacto Ambiental, ha sido sometido a información pública mediante anuncio publicado en el BOP nº95 de fecha 27 de abril de 2004, no habiéndose presentado alegaciones.  
Afecciones legales  
La industria deberá obtener el Permiso de Vertido a la Red Municipal de Alcantarillado, de acuerdo al Modelo de Ordenanza de Vertidos a la Red Municipal de Alcantarillado, elaborado por la Entidad de Saneamiento en colaboración con la Federación Valenciana de Municipios y Provincias.  
Durante su normal funcionamiento, la industria gestionará y generará diversos residuos, por lo que deberá solicitar las correspondientes Autorizaciones Administrativas otorgadas por la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda de la Generalitat Valenciana.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.  
La parcela donde se ubica la actividad se encuentra rodeada por naves industriales, donde la vegetación ha sido reducida a algunas especies nitrófilas banales típicas de zonas degradadas. Respecto a la fauna, las especies presentes están asociadas a ambientes antrópicos como son pequeños roedores, cucarachas y otros insectos comunes.  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes  
El único impacto apreciable será sobre las aguas subterráneas y el suelo, sobre el que se puede producir un vertido incontrolado de residuos peligrosos, y por la infiltración de lixiviados de dichos residuos por el arrastre del agua de lluvia, pero debido a la impermeabilización del suelo hace que el impacto provocado por algún derrame esté controlado.  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental  
El Estudio de Impacto Ambiental ha contemplado entre otras las siguientes medidas correctoras, las cuales se encaminan a minimizar los impactos derivados de la actuación prevista.  
. Para evitar la posible contaminación de las aguas subterráneas o superficiales, de los posibles derrames que pudieran originarse, la zona donde se depositan los vehículos recogidos, dispondrá de un pavimento impermeable y un sistema de recogida de derrames (pendientes hacia arqueta estanca); un sistema de recogida de aguas de lluvia (dispositivos de decantación); un tratamiento de aguas, incluida la de lluvia (separador de aceites y grasas).  
. La zona de almacenamiento de residuos peligrosos contará con contenedores independientes y estancos para almacenar baterías y filtros de aceite usados. Asimismo contará con depósitos independientes y estancos para almacenar los fluidos de los vehículos fuera de uso, tales como: aceites usados, combustibles, anticongelantes, líquidos refrigerantes y líquidos de frenos.  
En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental tendrá por objeto establecer un sistema que garantice el cumplimiento de las indicaciones y medidas protectoras y correctoras contenidas en el Estudio de Impacto Ambiental. A modo de síntesis, cabe destacar los siguientes aspectos básicos objeto de control ambiental:  
. Se realizará una inspección visual periódica del estado del pavimento impermeabilizante.  
. Se revisará periódicamente el estado de los recipientes de almacenamiento de residuos peligrosos, comprobando que no existen defectos estructurales ni fugas.  
. Se realizará un mantenimiento periódico adecuado de las redes de drenaje y los sistemas de recogida y tratamiento de aguas pluviales y derrames (dispositivos de decantación y separación de grasas).  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 6-c) del Anejo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente   
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la Apertura de un desguace de vehículos fuera de uso, promovido por Francisco Javier Candela Pallarés, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.  
Segundo  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:  
1. Los residuos gestionados, por la industria durante su normal funcionamiento, serán adecuadamente almacenados, etiquetados y entregados a Gestor Autorizado, según la Ley 10/2000 de 12 de diciembre de Residuos. Esto incluye la obtención de las autorizaciones administrativas para la gestión de residuos que otorga la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
2. Deberá implementarse una red de drenaje de aguas pluviales, ejecutando la solera de la parcela con pendientes que formen cuencas vertientes hacia imbornales, pozos de registro y conducciones de PVC, para la evacuación de pluviales, cuidando que las pendientes no conduzcan las aguas de escorrentía hacia las zonas de almacenamiento de residuos.  
3. Dentro del Programa de Vigilancia Ambiental, se constatará, mediante análisis periódicos (al menos una vez al año), que las aguas residuales vertidas a la red de alcantarillado no superan los niveles recogidos por las Ordenanzas municipales o en el modelo de Ordenanzas desarrollado conjuntamente por la Entidad de Saneamiento de la Generalitat Valenciana y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias. Para ello, deberá instalarse una arqueta para la toma de muestras antes de la conexión del colector de salida de la industria con el alcantarillado municipal. Una copia del resultado de las analíticas comparadas con los límites de vertido se remitirá al organismo que autoriza el vertido, esto es, el Ayuntamiento de Crevillent.  
4. Para el almacenamiento de residuos líquidos o que por su alto contenido líquido puedan generar vertidos se contará con cubetos o sistemas de recogida que garanticen el confinamiento de los posibles derrames. Cada cubeto o recipiente de recogida de derrames accidentales debe tener como mínimo el volumen del envase de mayor tamaño o el 10% del total (la mayor de ambas cantidades). Los cubetos y sistemas de recogida de derrames deberán ser individuales para cada tipo de residuos cuya mezcla en caso de derrame suponga aumento de su peligrosidad o dificulten su gestión. Las instalaciones se diseñarán y ejecutarán de acuerdo a la ITC-MIE APQ-001, de almacenamiento de líquidos inflamables.  
5. Se deberán almacenar los vehículos a ras de suelo, de forma que no superen las dos alturas y la incidencia visual desde la carretera quede minimizada. Al mismo tiempo, se colocarán pantallas visuales vegetales, de hoja persistente, que obstaculicen la visión del parque móvil almacenado.  
6. Periódica vigilancia de las instalaciones en general para, en su caso, actuar contra la propagación de posibles plagas.  
7. Otros condicionantes ambientales que se establezcan a través de las autorizaciones sectoriales que resulten de aplicación.  
8. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el Estudio de Impacto Ambiental, deberán ser comunicados a la Conselleria de Territorio y Vivienda, Dirección General de Calidad Ambiental, que establecerá si procede la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
9. Se atenderá a cualquier otra condición de carácter ambiental que establezca en su momento la Dirección General de Calidad Ambiental a través de la preceptiva autorización administrativa.  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.  
Valencia, 10 de enero de 2005.. El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 289/04-AIA  
Título: Apertura de un desguace de vehículos fuera de uso.  
Promotor: José María Castellano Desguaces.  
Autoridad sustantiva: Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
Localización: Polígono Industrial .El Collet., parcela 512. Benicarló. Castellón.  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista  
El objeto del proyecto es la instalación de un desguace de vehículos fuera de uso.  
La actividad consiste en la compra de vehículos averiados o accidentados, para proceder a desguazarlos y vender las piezas en buen estado. Los automóviles ya desguazados se almacenarán para su posterior venta como chatarra. Las partes de los vehículos potencialmente contaminantes como baterías, neumáticos y aceites lubricantes, serán recogidas por empresas especializadas.  
La actividad ocupará una superficie total de 814,94 m² de los cuales 491,56 corresponden a una nave y el resto es descubierto.  
Tramitación administrativa  
En fecha 4 de noviembre de 2004, el Ayuntamiento de Benicarló remitió el Proyecto de Actividad, y el Estudio de Impacto Ambiental del Proyecto de referencia, junto con el informe favorable sobre la implantación de la actividad, por parte del Ayuntamiento de Benicarló.  
El Estudio de Impacto Ambiental, ha sido sometido a información pública mediante anuncio publicado en el BOP nº112 de fecha 16 de septiembre de 2004, no habiéndose presentado alegaciones.   
Afecciones legales  
La industria deberá obtener el Permiso de Vertido a la Red Municipal de Alcantarillado, de acuerdo al Modelo de Ordenanza de Vertidos a la Red Municipal de Alcantarillado, elaborado por la Entidad de Saneamiento en colaboración con la Federación Valenciana de Municipios y Provincias.  
Durante su normal funcionamiento, la industria gestionará y generará diversos residuos, por lo que deberá solicitar las correspondientes Autorizaciones Administrativas otorgadas por la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda de la Generalitat Valenciana.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.  
La parcela donde se ubica la actividad pertenece al polígono industrial .El Collet., donde la vegetación y la fauna han sido reducidas a algunas especies nitrófilas banales típicas de zonas degradadas.  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes  
El único impacto apreciable será sobre las aguas subterráneas y el suelo, sobre el que se puede producir un vertido incontrolado de residuos peligrosos, y por la infiltración de lixiviados de dichos residuos por el arrastre del agua de lluvia, pero debido a la impermeabilización del suelo hace que el impacto provocado por algún derrame esté controlado.  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental  
El Estudio de Impacto Ambiental ha contemplado entre otras las siguientes medidas correctoras, las cuales se encaminan a minimizar los impactos derivados de la actuación prevista.  
. Para evitar la posible contaminación de las aguas subterráneas o superficiales, de los posibles derrames que pudieran originarse, la zona donde se depositan los vehículos recogidos, dispondrá de un pavimento impermeable y un sistema de recogida de derrames (pendientes hacia arqueta estanca); un sistema de recogida de aguas de lluvia (dispositivos de decantación); un tratamiento de aguas, incluida la de lluvia (separador de aceites y grasas).  
. La zona de almacenamiento de residuos peligrosos contará con contenedores independientes y estancos para almacenar baterías y filtros de aceite usados. Asimismo contará con depósitos independientes y estancos para almacenar los fluidos de los vehículos fuera de uso, tales como: aceites usados, combustibles, anticongelantes, líquidos refrigerantes y líquidos de frenos.  
. En ningún caso se superarán los 65 dB(A) transmitidos a locales colindantes, ni los 40 dB(A) de ruido interior, entre las 8 y las 22 horas, ni los 60 dB(A) y 35 dB(A) respectivamente, entre las 22 y las 8 horas, de este modo se cumplen las exigencias impuestas en el anexo 1 de la Ordenanza Municipal sobre ruido del Ayuntamiento de Benicarló.  
En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental tendrá por objeto establecer un sistema que garantice el cumplimiento de las indicaciones y medidas protectoras y correctoras contenidas en el Estudio de Impacto Ambiental. A modo de síntesis, cabe destacar los siguientes aspectos básicos objeto de control ambiental:  
. Se realizará una inspección visual periódica del estado del pavimento impermeabilizante.  
. Se revisará periódicamente el estado de los recipientes de almacenamiento de residuos peligrosos, comprobando que no existen defectos estructurales ni fugas.  
. Se realizará un mantenimiento periódico adecuado de las redes de drenaje y los sistemas de recogida y tratamiento de aguas pluviales y derrames (dispositivos de decantación y separación de grasas).  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 6-c) del Anejo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente   
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la Apertura de un desguace de vehículos fuera de uso, promovido por José María Castellano Desguaces, SL, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.  
Segundo  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:  
1. Los residuos gestionados, por la industria durante su normal funcionamiento, serán adecuadamente almacenados, etiquetados y entregados a Gestor Autorizado, según la Ley 10/2000 de 12 de diciembre de Residuos. Esto incluye la obtención de las autorizaciones administrativas para la gestión de residuos que otorga la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
2. Deberá implementarse una red de drenaje de aguas pluviales, ejecutando la solera de la parcela con pendientes que formen cuencas vertientes hacia imbornales, pozos de registro y conducciones de PVC, para la evacuación de pluviales, cuidando que las pendientes no conduzcan las aguas de escorrentía hacia las zonas de almacenamiento de residuos.  
3. Dentro del Programa de Vigilancia Ambiental, se constatará, mediante análisis periódicos (al menos una vez al año), que las aguas residuales vertidas a la red de alcantarillado no superan los niveles recogidos por las Ordenanzas municipales o en el modelo de Ordenanzas desarrollado conjuntamente por la Entidad de Saneamiento de la Generalitat Valenciana y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias. Para ello, deberá instalarse una arqueta para la toma de muestras antes de la conexión del colector de salida de la industria con el alcantarillado municipal. Una copia del resultado de las analíticas comparadas con los límites de vertido se remitirá al organismo que autoriza el vertido, esto es, el Ayuntamiento de Benicarló.  
4. Para el almacenamiento de residuos líquidos o que por su alto contenido líquido puedan generar vertidos se contará con cubetos o sistemas de recogida que garanticen el confinamiento de los posibles derrames. Cada cubeto o recipiente de recogida de derrames accidentales debe tener como mínimo el volumen del envase de mayor tamaño o el 10% del total (la mayor de ambas cantidades). Los cubetos y sistemas de recogida de derrames deberán ser individuales para cada tipo de residuos cuya mezcla en caso de derrame suponga aumento de su peligrosidad o dificulten su gestión. Las instalaciones se diseñarán y ejecutarán de acuerdo a la ITC-MIE APQ-001, de almacenamiento de líquidos inflamables.  
5. Se deberán almacenar los vehículos a ras de suelo, de forma que no superen las dos alturas y la incidencia visual desde la carretera quede minimizada. Al mismo tiempo, se colocarán pantallas visuales vegetales, de hoja persistente, que obstaculicen la visión del parque móvil almacenado.  
6. Periódica vigilancia de las instalaciones en general para, en su caso, actuar contra la propagación de posibles plagas.  
7. Otros condicionantes ambientales que se establezcan a través de las autorizaciones sectoriales que resulten de aplicación.  
8. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el Estudio de Impacto Ambiental, deberán ser comunicados a la Conselleria de Territorio y Vivienda, Dirección General de Calidad Ambiental, que establecerá si procede la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
9. Se atenderá a cualquier otra condición de carácter ambiental que establezca en su momento la Dirección General de Calidad Ambiental a través de la preceptiva autorización administrativa.  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.  
Valencia, 10 de enero de 2005.. El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 298/04.AIA   
Título: Variante de Riba-Roja de Túria  
Promotor: Diputación Provincial de Valencia  
Autoridad sustantiva: Diputación Provincial de Valencia  
Objeto: Eliminación de la travesía actualmente existente.  
Localización: Municipio de Riba-Roja de Túria  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista  
La variante a ejecutar discurre por el suroeste del caso urbano de Riba-Roja, entre dos puntos de las carreteras que transcurren, desde Riba-Roja, a Loriguilla y a Vilamarxant. Ambos puntos se localizan muy próximos al citado casco urbano, y sobre los mismos se han proyectado sendas glorietas, habiéndose ya ejecutado aquélla de ellas que se enlaza con una fase posterior de la variante. Asimismo, se ha proyectado una tercera glorieta aproximadamente en el punto medio del trazado, el cual, con una longitud aproximada de 2 kilómetros, se puede asimilar a una única alineación curva que transcurre entre los puntos antes referidos. Cabe decirse que tal trazado discurre, mayormente, sobre suelo destinado a reserva viaria por el planeamiento urbanístico vigente en el municipio de Riba-Roja.  
No obstante lo anterior, se quiere puntualizar que el hecho de que la traza propuesta no se haya ajustado rigurosamente a la reserva viaria comentada, ha conllevado la necesidad de someter el proyecto al procedimiento de Declaración de Impacto Ambiental, en lugar de al de Estimación del Impacto Ambiental.  
La sección tipo de la vía está compuesta por dos carriles de 3,5 metros de anchura cada uno, siendo la capa de rodadura no permeable y la explanada E-2.  
El trazado se adapta en gran medida a la orografía sobre la que discurre, lo que no originará grandes desmontes ni terraplenes.  
La carretera, en su nuevo trazado, interfiere con el barranco de Porxinos, el cual es contributivo del río Túria, cuyo cauce principal se halla muy cercano.  
Se ha previsto alumbrado en dos de las glorietas proyectadas, así como en los accesos a las mismas. Tal iluminación consiste en la disposición de luminarias sobre columna de 10 metros, provistas con lámparas de vapor de sodio de alta presión.   
2. Alternativas  
Como se comenta en el anterior apartado, el trazado se ha ajustado mayormente a la reserva viaria que le otorgaba el planeamiento urbanístico vigente. Sobre el mismo se ha procedido, de acuerdo con el EsIA, a una optimización del mismo en alzado, de forma que los desmontes y terraplenes quedasen minimizados.  
Sin embargo, el enlace de la variante con la carretera a Vilamarxant ha sido objeto de un exhaustivo análisis, dado que en tal punto se tiene, entre otros condicionantes, afección al cauce del Barranco de Porxinos y a la vía de ferrocarril de Riba-Roja a Llíria. Así, se plantearon una intersección en .Y., que suponía que la variante discurriese sobre la línea de ferrocarril, con el importante impacto paisajístico derivado, la disposición de una glorieta con previo ramal con paso superior sobre la vía de ferrocarril, y la ejecución de una glorieta a nivel.  
Finalmente, la disposición de una glorieta a nivel, por su menor ocupación de suelo, menor impacto paisajístico y menor coste, aún a pesar de la afección directa a la vía de ferrocarril mencionada, la cual se encuentra en desuso, se ha entendido, por parte del Estudio, como la mejor de las opciones planteadas.   
Tramitación administrativa  
1. Información pública  
En fecha 29 de julio de 2004 la Diputación Provincial de Valencia remitió el documento técnico y el Estudio de Impacto Ambiental (EsIA) correspondientes al proyecto .Variante de Riba-Roja de Túria..  
El Estudio de Impacto Ambiental, como parte integrante del proyecto básico .Variante de Riba-Roja de Túria., ha sido sometido a información pública mediante anuncio publicado en el Boletín Oficial de la Provincia, nº304 de fecha 23 de diciembre de 2003, no habiéndose presentado alegación alguna.   
Afecciones legales  
De acuerdo con el contenido del Estudio de Impacto Ambiental y otras consultas, cabe señalar que existe, por parte de las obras proyectadas, afección a las siguientes servidumbres legales:  
De acuerdo ley de aguas 29/1985, modificada por la ley 46/99, se afecta al dominio público hidráulico del barranco de Porxinos.  
En lo que se refiere a la Clasificación y Calificación del suelo, como se ha comentado en anteriores apartados de la presente Declaración, la mayor parte del trazado propuesto discurre sobre la reserva de suelo realizada en el planeamiento urbanístico actualmente vigente en Riba-Roja. No obstante, el referido trazado abandona puntualmente la misma para ocupar suelo no urbanizable, común y agrícola, así como suelo urbanizable programado. Igualmente, como ya se ha apuntado antes, fruto de la interceptación del barranco de Porxinos por la traza, se tiene la afección a suelo no urbanizable rieras.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.   
. Geología y edafología  
Desde el punto de vista de la geomorfología, el relieve es tendido y suave, si bien se torna más pronunciado en las proximidades.  
La geología se ha caracterizado muy vagamente, como se desprende de la información cartográfica aportada. No obstante, dado que, en tanto valor ambiental, no resultará grandemente afectada, se entiende que puede ser descrita de forma somera, de forma que cabe puntualizar que el trazado discurre, mayormente, sobre terrenos rocosos de naturaleza calcárea, de edad mesozoica y triásica, salvo en la zona colindante al cauce atravesado, en donde, como es obvio, prima el cuaternario.   
El suelo, desde el punto de vista edafológico, ha sido caracterizado de acuerdo con la clasificación FAO, de forma que se ha advertido la existencia de litosoles, entisoles e inceptisoles. En cualquier caso, resulta de interés, a nivel territorial, conocer la mejor o peor aptitud agrológica de tales suelos para lo que se ha procedido a consultar la cartografía temática editada por la COPUT. De ello ha resultado que el tramo de trazado más noroccidental discurre sobre suelos de capacidad elevada, mientras que para el resto tal capacidad es moderada.  
. Régimen hidrológico e hidrogeológico  
El trazado afecta al cauce del barranco de Porxinos, contributivo del río Túria, en un punto próximo a la rotonda más occidental de las tres propuestas.  
Por otra parte, es destacable que la vulnerabilidad de los recursos hídricos subterráneos es alta en la parte final del trazado, esto es, en el punto en que la variante entroncará con la carretera a Vilamarxant.  
. Vegetación  
La vegetación potencial de la zona se corresponde con la serie termomediterránea setabense y valenciano-tarraconense seca del lentisco (Pistacia lentiscus), o Querco cocciferae-Pistaceito lentiscis. Así, señala el EsIA que la vegetación potencial de la zona estaría compuesta, fundamentalmente, por un estrato arbóreo de Pinus halepensis, estando el arbustivo conformado por coscoja (Quercus coccifera), lentisco (Pistacia lentiscus), sabinas (Juniperus sp.), romero (Rosmarinus officinalis) y olivarda (Rhamnus lycioides).  
Sin embargo, la vegetación actual es, en general, producto de procesos de antropización que, en función de la aptitud de los suelos, han llevado a la implantación de cultivos de regadío, tales como cítricos, o secano, ya sean olivos o algarrobos. No obstante, en el tramo de trazado comprendido entre los PK 0+300 y 0+500, existe una maquia, no muy densa, que permite el desarrollo de pinos y otras especies resinosas.  
. Fauna  
El EsIA ha distinguido tres biotopos, como han sido el de naranjal, secano y casco urbano. En los tres, la caracterización realizada se ha centrado en la avifauna, sin que de la misma se halla destacado ninguna de las especies enumeradas.   
. Paisaje  
El paisaje de la zona de estudio tiene un importante grado de alteración humano. Se han descrito dos unidades paisajísticas, correspondiendo una a la zona de secano, poblada de campos de algarrobos y olivos al tiempo que jalonada por intercalaciones de terreno arbustivo, y la restante a la zona de cítricos, donde el paisaje es más homogéneo, sin que, en conjunto, se haya profundizado mayormente sobre el contexto más amplio en que se enmarca la vía.  
. Vías pecuarias  
De acuerdo con lo señalado en el Estudio, en el entorno del PK 0+000 podrá existir afección al cordel de Castilla, dado que la rotonda allí dispuesta intersecta con el trazado proyectado.   
. Patrimonio cultural  
El Estudio se ha referido a la existencia de un yacimiento arqueológico en las proximidades del barranco de Porxinos. Se trata del acueducto de Porxinos, el cual se ubica muy cercano al trazado, precisamente en la zona en la que se produce un mayor escape de la traza respecto al suelo objeto de reserva.  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes  
Bajo este epígrafe se pretende hacer hincapié en los efectos generados por la actuación que, de entre los estudiados en el EIA, presentan mayor relevancia.  
Los impactos que se derivarán de la ejecución de la obra en el corredor establecido se han considerado, en todos los casos, como compatibles. Aún así, el Estudio ha dispuesto medidas correctoras para la mayor parte de los mismos, si bien la mayoría de éstas, como se verá después, son de carácter estándar para la tipología de proyectos en la que se incluye el ahora evaluado.   
El barranco de Porxinos es afectado en tanto queda interceptado por el trazado en el PK 1+700, siendo un barranco sujeto a importantes avenidas, de acuerdo con el Estudio de Impacto.  
Es importante referirse a la presumible afección que podrá existir al Decreto 96/1995, de 16 de mayo, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la cuenca hidrográfica de l'Albufera, dado que el municipio de Riba-Roja queda incluido en el punto 4.1 del citado PORN.  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental  
El Estudio de Impacto Ambiental ha contemplado las medidas correctoras que son de habitual aplicación en obras lineales, como es el caso. Las mismas se encaminan a minimizar los impactos derivados de las acciones que son inherentes a la construcción de este tipo de infraestructuras viarias, tales como, por ejemplo, la recuperación y acopio de tierras vegetales, descompactación de superficies afectadas, etc., habiéndose procedido igualmente con los impactos propios de la fase de explotación.  
A continuación, pues, sólo se hará referencia a aquellas medidas correctoras derivadas de la particularidad del proyecto ahora evaluado, entrando, asimismo, a comentar sólo aquéllas más significativas.  
Así, es destacable la medida que se refiere al transplante de algarrobos y olivos de mayor porte, dada la masiva presencia de estas especies en la primera mitad del trazado. Igualmente, se ubicarán ciertas pantallas visuales, mediante cipreses, y se fijará una franja, de dos metros de anchura a cada lado de la vía, a fin de minimizar el riesgo de incendios.  
Respecto al impacto acústico, el estudio de ruido realizado concluye que podrán superarse los valores umbral, para los periodos nocturno y diurno, en distancias menores a 10 metros en el entorno más inmediato al vial. No obstante, se señala la no existencia de viviendas en la franja así delimitada, por lo que no cabe afección al medio.   
Ha de decirse, sin embargo, que la legislación autonómica en materia de ruido se refiere a otros usos del territorio sensibles al impacto acústico, más allá del residencial que, se entiende, es al que se ha limitado el análisis realizado por el EsIA, en tanto se refiere a la existencia próxima de viviendas a la traza.   
El barranco de Porxinos será salvado mediante un marco de dimensiones 10mx5m.  
El acueducto de Porxinos se halla próximo a la zona de actuación, si bien se indica en el Estudio que no se verá afectado. No obstante, aquél ha indicado que, antes de llevar a cabo as obras, se deberá comunicar a la Conselleria de Cultura el plazo de inicio de las obras para que lleve a cabo las prospecciones que considere oportunas, así como el seguimiento de los trabajos de excavación. En este sentido ha de decirse que no se entiende correcto tal planteamiento sobre el control de la afección al patrimonio cultural, por lo que será necesario disponer posteriores condicionantes.  
En relación con el movimiento de tierras a efectuar por la ejecución de las obras, es posible recoger, en el proyecto de construcción, la localización de posibles zonas de extracción de materiales y de vertederos para el destino final de los materiales sobrantes, incluyendo escombros y demás restos de obra. Para ello se puede recurrir a explotaciones ya existentes en las proximidades (canteras y vertederos legalizados y en funcionamiento). De no ser así, y proyectarse la apertura de nuevas instalaciones, se recuerda que éstas deberán someterse a evaluación de impacto ambiental. Puede resultar de interés resaltar que, en el caso de apertura de nuevas instalaciones, dado que éstas no podrán utilizarse sin haber concluido el trámite de evaluación y con el objeto de evitar retrasos innecesarios, sería deseable que el citado trámite diese comienzo lo antes posible.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 3-b) del anejo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente   
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Proyecto Variante de Riba-Roja de Túria, promovido por la Diputación Provincial de Valencia, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.  
Segundo  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:  
. El proyecto de construcción deberá contar con un estudio de localización de las zonas auxiliares en función de las cualidades del territorio recogidas en el inventario ambiental. Así, deberán fijarse, especialmente, los extremos que se apuntan a continuación:  
. Ubicación definitiva de las plantas móviles de machaqueo de áridos, producción de mezclas bituminosas u otras.  
. Previsión de tratamiento posterior realizado al agua de lavado de áridos, forma de vertido y ubicación del mismo.  
Los cambios de aceite, filtros o cualquier otro residuo procedente del mantenimiento de la maquinaria y vehículos, deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor autorizado de Residuos Tóxicos y Peligrosos. En caso de que el parque de maquinaria se localice en un área no acondicionada al efecto, ésta deberá ir provista de una solera impermeable terminada con pendientes que dirijan posibles efluentes accidentales a cunetas o canalizaciones, provistas de dispositivos de retención (por ejemplo arquetas separadoras de grasas), o cualesquiera otras soluciones que eviten la contaminación del suelo o los recursos hídricos subterráneos.  
Las áreas o instalaciones auxiliares de las que se viene hablando en ningún caso se ubicarán en las proximidades del barranco de Porxinos, debiendo quedar alejadas en distancia superior a 500 metros del cauce del mismo. Igualmente, no podrán localizarse sobre suelo no urbanizable, ya sea común o agrícola, de forma que se preferirán aquellos posibles emplazamientos que se den sobre suelo urbanizable.  
. El Programa de Vigilancia Ambiental, durante la fase de explotación, incorporará campañas de mediciones con el objetivo de disponer medidas correctoras conducentes a minimizar el impacto acústico, si fuera finalmente el caso, en el supuesto de que, en el futuro, se sobrepasasen los valores umbral dispuestos por la legislación vigente en esta materia.   
. Las medidas correctoras, así como los condicionantes ahora dispuestos, deberán ser correctamente traducidas al Presupuesto y al pliego de Prescripciones Técnicas Particulares, cuando menos, del proyecto de construcción. Así, por ejemplo, de acuerdo con el Estudio de Impacto Ambiental, se recuperará la capa superior del suelo vegetal que pueda estar afectada por la obra para su posterior reutilización en los procesos de restauración. Los suelos fértiles así obtenidos deberán acopiarse a lo largo de la traza en montones, cuya altura deberá quedar definida, entre otras características, en el pliego de prescripciones técnicas particulares del Proyecto de Construcción, de forma tal que se garantice el mantenimiento de sus propiedades naturales.  
. Previamente a la licitación de las obras, deberá obtenerse informe del Servicio de Ordenación Sostenible del Medio de la Conselleria de Territorio y Vivienda, el cual podrá estimar la conveniencia de que se establezcan medidas adicionales en virtud de la posible afección al PORN de l'Albufera.  
. Previamente a la aprobación definitiva del proyecto, se requerirá que se informe favorablemente el mismo por parte de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, en informe preceptivo emitido por el mencionado organismo, en cumplimiento de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
Si durante la ejecución de las obras se hallase presencia de restos arqueológicos, el hecho se pondrá en conocimiento de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, de forma inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.  
Valencia, 12 de enero de 2005.. El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML