Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5396, del 27-11-2006 (2006/13395)

Resolució de 2 de novembre de 2006, de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, per la qual s'incoa expedient d'ampliació de la declaració de bé d'interés cultural amb categoria de zona arqueològica a favor del jaciment arqueològic terrestre i subaquàtic del Grau Vell, en el terme municipal de Sagunt (València).
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5396

Data del DOGV
:   27-11-2006

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - G) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2006/13395

CVE


Data del document


Organisme emissor
:   Conselleria de Cultura, Educació i Esport

Tipus de document
:   Resolució

Resolució de 2 de novembre de 2006, de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, per la qual s'incoa expedient d'ampliació de la declaració de bé d'interés cultural amb categoria de zona arqueològica a favor del jaciment arqueològic terrestre i subaquàtic del Grau Vell, en el terme municipal de Sagunt (València). [2006/13395]  
Vista la sol.licitud formulada per la Sra Carmen Aranegui Gascó, catedràtica d'Arqueologia de la Universitat de València, i vistos els informes inclosos en l'expedient favorables a la incoació del procediment per a l'ampliació de la declaració de bé d'interés cultural amb categoria de zona arqueològica a favor del jaciment arqueològic terrestre i subaquàtic del Grau Vell, en el terme municipal de Sagunt (València).  
Atés el que disposa l'article 27 de la Llei de la Generalitat 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus ha resolt:  
Primer  
Incoar l'expedient per a l'ampliació de la declaració de bé d'interés cultural amb categoria de zona arqueològica a favor del jaciment arqueològic terrestre i subaquàtic del Grau Vell, en el terme municipal de Sagunt (València).  
Segon  
De conformitat amb el que disposa l'article 28 de la Llei de la Generalitat 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, en l'annex que s'adjunta a la present resolució s'aporten diverses referències en relació amb la descripció del bé i els valors que justifiquen la incoació.  
Quant a la ubicació del jaciment i la seua delimitació, d'acord amb l'article 67 de l'esmentada llei, atés que es tracta d'un jaciment que actualment no està obert a la visita pública, es reserva tota la informació sobre este punt, i també la documentació gràfica corresponent, que sí que constarà en l'expedient administratiu als efectes oportuns.  
Tercer  
Continuar la tramitació de l'expedient d'acord amb les disposicions vigents.  
Quart  
En compliment d'allò que s'ha preceptuat en l'article 27.3 de la Llei de la Generalitat 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, notificar esta resolució a l'Ajuntament de Sagunt, i comunicar-ho també al Registre General de Béns d'Interés Cultural per a la seua anotació preventiva.  
Quint  
Publicar la present resolució amb el seu annex en el Diari Oficial de la Generalitat i en el Boletín Oficial del Estado.  
La qual cosa es fa pública als efectes oportuns.  
València, 2 de novembre de 2006.. El director general de Patrimoni Cultural Valencià i Museus: Manuel Muñoz Ibáñez.  
ANNEX  
1. Denominació   
Principal: Grau Vell de Sagunt.  
Secundària: port romà del Grau Vell.   
2. Descripció   
El jaciment del Grau Vell va ser declarat bé d'interés cultural com a zona arqueològica segons el Decret 78/1992, d'11 de maig de 1992, del Govern Valencià i figura amb el número de registre R-I-55-0000212 en el Ministeri de Cultura.   
Abans de començar les excavacions la catedràtica d'Arqueologia Carmen Aranegui l'any 1974, Santiago Bru i Vidal ja havia iniciat els treballs de localització de l'enclavament portuari d'Arse/Saguntum. Les notícies anteriors sobre este enclavament portuari eren escasses, entre les quals cal destacar l'article de González Simancas en Las Provincias de l'any 1945 en què comunica l'existència d'una necròpoli romana al Grau Vell basant-se en les inscripcions aparegudes durant la construcció en 1938 dels refugis per a les bateries de costa, depositades per Mariano Gómez Nadal al Museu de Sagunt i més tard publicades per Pío Beltrán.  
Les successives intervencions en el jaciment han posat de manifest la importància d'este enclavament portuari, remuntant-se els orígens del qual es remunten al segle V a. n. e. Esta seqüència estratigràfica .assegura l'acostament de la població ibèrica al mar en una època primerenca.. La continuïtat del poblament en l'establiment portuari és constant fins que és abandonat a mitjan segle VI n. e. Cal destacar les grans reformes que s'hi van fer: una està datada en el segle III a. n. e. de la qual sobreïx la presència d'una torrassa de planta quadrangular, l'única d'esta tipologia i cronologia conservada en el nostre litoral, i una segona en l'època d'August.  
En estos moments el Grau Vell és el jaciment nàutic més important del Golf de València ja que l'existència d'un port amb quasi deu segles de funcionament (Aranegui 1982, 1985 i 1998), amb traçat urbanístic, amb àrees d'emmagatzematge, necròpoli, amb infraestructures en el mar, amb àrees d'ancoratge associades, i també amb presència de naus naufragades, possibilita que el Grau Vell puga aportar molt al coneixement del comerç marítim, la navegació i les construccions portuàries a la Comunitat Valenciana.  
a) Zona arqueològica segons el Decret 78/1992 de la Generalitat i zona proposada per a l'ampliació   
La delimitació del BIC, que incloïa una part submarina, va quedar establida en la declaració de la manera següent:  
La zona afectada per la present declaració queda delimitada per un polígon irregular que forma part dels polígons 36, 37 i 76 del pla cadastral del terme municipal de Sagunt, format pels límits següents:  
Part terrestre  
Pel costat sud, partint del punt d'unió de les parcel.les 45, 44 i 4, el límit queda definit per una línia que, paral.lela a la divisòria formada per les parcel.les 6 i 4, discorre perpendicular al mar, fins que es troba amb la cota 0 (línia de platja)  
Pel costat oest, la delimitació continua, a partir del punt abans esmentat, per una línia marcada per la mitgera de les parcel.les següents: parcel.la 4 amb les parcel.les 44, 42c, 38, 36a, 259, 33, 3c i 128; parcel.la 127 amb 128 i 260; 165 amb 167 i 168; 164 amb 171b; 163 amb 171b i 172; 162 amb 172 i 174; 161 amb 174; 160 amb 238; 194 amb 195, fins a la inserció amb la paral.lela 196b. Des d'este punt es traça una línia recta paral.lela al límit de les parcel.les 193, 190, 189 i 188, fins que es troba amb la divisòria entre les parcel.les 204a i 184a.  
Pel costat nord, partint de l'últim punt citat, l'àrea de protecció continua pel límit de les parcel.les 204a i 184a; 188 i 186; 157 i 186; 155 i 186; 155 i 154; 117 i 116, fins a la intersecció amb la cota 0.  
Pel costat est prosseguix, des del punt marcat anteriorment, per la línia de platja, fins a la intersecció amb la cota marcada en el costat sud, i es tanca així la delimitació de l'àrea protegida en la part terrestre.  
Part marítima  
Partint dels punts assenyalats anteriorment en la línia de platja, la zona delimitada s'endinsa, en la mateixa direcció, quatre milles cap a l'horitzó.   
No obstant això, les intervencions arqueològiques fetes amb motiu de les obres d'instal.lació del drenatge d'aigües pluvials de la parcel.la de la central de cicle combinat de Sagunt, realitzades en l'àrea on s'ubiquen les bateries de costa on teòricament s'havia desmantellat la necròpoli del Grau Vell, han permés obtindre noves dades sobre l'extensió de l'àrea portuària de Sagunt en l'antiguitat. Les restes aparegudes han consistit en estructures de maçoneria travades amb morter o terra, que seguixen la mateixa tipologia i orientació de les restes ja excavades del Grau Vell. D'altra banda, s'han detectat estructures de soterrament que per la tipologia i per l'emplaçament pareix que corresponen a moments tardans de l'ocupació del port romà, quan la seua extensió s'havia vist considerablement reduïda. La realització de diversos sondejos ha permés aproximar-nos amb més exactitud als límits actualment conservats del port romà.  
Així mateix, les obres d'instal.lació d'un gasoducte al nord de l'espai portuari romà, fet amb un seguiment arqueològic programat, han tret a la llum soterraments de clara cronologia romana i certament relacionats amb l'assentament portuari. Per desgràcia, el seu deficient estat de conservació és deficient dificultant-ne, inclús, les labors d'excavació arqueològica.  
A més del mateix jaciment iberoromà, dins dels límits del bé d'interés cultural, hi ha les duanes del s. XVIII i una torrassa de cronologia medieval.  
Igualment, en el sector subaquàtic, els treballs de seguiment dels dragatges han permés recuperar 31 bales de canó d'època moderna/contemporània relacionades amb un naufragi. També hi han aparegut indicis de restes d'una embarcació afonada del s. I dC.   
És per tot això que es creu oportú que els límits de la zona arqueològica del Grau Vell s'amplien prou perquè incloguen la totalitat de les estructures constructives d'habitació aparegudes i dels jaciments subaquàtics coneguts: Grau Vell II; Grau Vell. El Bastión; Grau Vell. Saguntum I; Grau Vell. Sectors D, F, G, H; Grau Vell. Torreón; Grau Vell. Zona Interior. Sector L; Grau Vell. Trencatimons; Grau Vell. Torrassa; platja de l'Anglés; Grau Vell. Las Doradas.  
Pel que fa als jaciments subaquàtics compresos dins del BIC, hem d'assenyalar que les restes d'estructures arqueològiques submarines pertanyents al port romà estan convenientment identificades (35 ha), no obstant això hi ha molts altres jaciments coneguts només succintament, atesa la gran extensió en hectàrees que té el BIC en el seu sector subaquàtic (636 ha). Esta vasta extensió en hectàrees, junt amb el model de dispersió de jaciments, que no conformen concentracions ni un enclavament en concret, permeten considerar el sector subaquàtic del BIC com una gran parcel.la marina en què s'inclouen estos jaciments, i també indicis d'altres, però, a diferència del sector terrestre, l'ocupació física d'estos jaciments no comprén el total d'hectàrees del BIC en el seu sector subaquàtic.   
b) Delimitació del BIC  
El criteri general seguit per a la delimitació del bé declarat d'interés cultural del Grau Vell, com també de l'ampliació proposada, ha consistit a identificar per mitjà de coordenades en projecció UTM i Datum European 1950, els vèrtexs del polígon creat en la declaració de 1992 afegint-hi la nova parcel.la terrestre. Igualment s'amplia la part marítima per fer coincidir els límits terrestres amb els subaquàtics.   
c) Normativa de Protecció  
En relació amb la part terrestre del bé d'interés cultural, a fi de preservar-ne la integritat, no s'hi autoritzarà cap actuació i queden prohibits els moviments de terres i excavacions llevat que, per tractar-se d'actuacions amb fins científics justificats o destinats a la tutela i protecció del bé, compten amb l'autorització expressa de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.  
En compliment d'allò que preceptua l'article 62 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, en l'àmbit subaquàtic del jaciment es podran dur a terme actuacions que hagen estat precedides del pertinent estudi arqueològic previ que, amb caràcter exhaustiu, haja permés valorar els elements que puguen veure's afectats i el seu tractament, la qual cosa es concretarà a través de la corresponent autorització administrativa de les actuacions en qüestió.  
3. Estat de conservació  
Englobades dins del BIC hi ha nombroses restes arqueològiques enquadrades en una àmplia cronologia, que presenten, segons la situació i el tipus d'estructura arqueològica, diversos estats de conservació. Les restes documentades en la necròpoli estan afectades per sals i calçs pròpies d'un ambient influenciat pel mar. No obstant això, les restes situades a l'Alter de Colomer que conformen el jaciment del Grau Vell, sense ser un conjunt monumental o administratiu, és un sector d'altíssim interés científic que presenta uns nivells arqueològics ben definits i unes estructures ben conservades que permeten estudiar-les aplicant la metodologia arqueològica. Pel que fa a les restes submergides, hi trobem zones d'ancoratge amb materials rodats i fragmentaris, però també tenim restes d'estructures portuàries ben conservades, per bé que camuflades per la flora i la fauna submarines.  
El jaciment ha sigut objecte de 16 campanyes d'excavació arqueològica en terra ferma des de l'any 1974, la major part de les quals finançades per la Conselleria de Cultura de la Generalitat, i de tres prospeccions i d'una campanya d'excavació subaquàtica que coincidix amb les obres d'ampliació de l'actual port de Sagunt.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5396, del 27-11-2006 (2006/13395)

Resolución de 2 de noviembre de 2006, de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano y Museos de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, por la que se incoa expediente de ampliación de la declaración de Bien de Interés Cultural con categoría de Zona Arqueológica a favor del yacimiento arqueológico terrestre y subacuático del Grau Vell, en el término municipal de Sagunto (Valencia).
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5396

Fecha DOGV
:   27-11-2006

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - G) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2006/13395

CVE


Fecha del documento


Organismo emisor
:   Conselleria de Cultura, Cultura y Deporte

Tipo de documento
:   Resolución

Resolución de 2 de noviembre de 2006, de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano y Museos de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, por la que se incoa expediente de ampliación de la declaración de Bien de Interés Cultural con categoría de Zona Arqueológica a favor del yacimiento arqueológico terrestre y subacuático del Grau Vell, en el término municipal de Sagunto (Valencia). [2006/13395]  
Vista la solicitud formulada por Dª Carmen Aranegui Gascó, Catedrática de Arqueología de la Universitat de València, y vistos los informes obrantes en el expediente favorables a la incoación del procedimiento para la ampliación de la declaración de Bien de Interés Cultural con categoría de Zona Arqueológica a favor del yacimiento arqueológico terrestre y subacuático del Grau Vell, en el término municipal de Sagunto (Valencia).  
Considerando lo que dispone el artículo 27 de la Ley de la Generalitat Valenciana 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano y Museos ha resuelto:  
Primero  
Incoar el expediente para la ampliación de la declaración de Bien de Interés Cultural con categoría de Zona Arqueológica a favor del yacimiento arqueológico terrestre y subacuático del Grau Vell, en el término municipal de Sagunto (Valencia).  
Segundo  
De conformidad con lo dispuesto en el artículo 28 de la Ley de la Generalitat Valenciana 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, en el anexo que se adjunta a la presente resolución se aportan diversas referencias en relación con la descripción del bien y los valores que justifican la incoación.  
En cuanto a la ubicación del yacimiento y su delimitación, de acuerdo con el artículo 67 de la citada Ley al tratarse de yacimiento que actualmente no están abiertos a la visita pública, se reserva toda la información relativa a la misma, incluida la correspondiente documentación gráfica, que constará en el expediente administrativo a los efectos oportunos.  
Tercero  
Seguir con la tramitación del expediente de acuerdo con las disposiciones vigentes.  
Cuarto  
En cumplimiento de lo preceptuado en el artículo 27.3 de la Ley de la Generalitat Valenciana 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, notificar esta resolución al Ayuntamiento de Sagunto, así como su comunicación al Registro General de Bienes de Interés Cultural para su anotación preventiva.  
Quinto  
Publicar la presente resolución con su anexo en el Diari Oficial de la Generalitat y en el Boletín Oficial del Estado.  
Lo que se hace público a los efectos oportunos.  
Valencia, 2 de noviembre de 2006.. El director general de Patrimonio Cultural Valenciano y Museos: Manuel Muñoz Ibáñez.  
ANEXO  
1. Denominación   
Principal: Grau Vell de Sagunto.  
Secundaria: Puerto romano del Grau Vell   
2. Descripción   
El yacimiento del Grau Vell fue declarado Bien de Interés Cultural como Zona Arqueológica según Decreto 78/1992, de 11 de mayo de 1992, del Gobierno Valenciano y figura con número de registro R-I-55-0000212 en el Ministerio de Cultura.   
Antes del inicio de las excavaciones, por parte de la Catedrática de Arqueología, Carmen Aranegui en el año 1974, Santiago Bru i Vidal ya había iniciado los trabajos de localización del enclave portuario de Arse/Saguntum. Las noticias anteriores sobre este enclave portuario eran escasas, destacando el artículo de González Simancas en Las Provincias del año 1945 donde comunica la existencia de una necrópolis romana en el Grau Vell basándose en las inscripciones aparecidas durante la construcción en 1938 de los refugios para las baterías de costa, depositadas por Mariano Gómez Nadal en el Museo de Sagunto y más tarde publicadas por Pío Beltrán.  
Las sucesivas intervenciones en el yacimiento han puesto de manifiesto la importancia de este enclave portuario, remontándose sus orígenes al siglo V a.n.e. Esta secuencia estratigráfica .asegura el acercamiento de la población ibérica al mar en una época temprana. La continuidad del poblamiento en el establecimiento portuario es constante hasta su abandono a mediados del siglo VI n.e. Destacan las grandes reformas sufridas una fechada en el siglo III a.n.e. de la que sobresale la presencia de un torreón de planta cuadrangular único de su tipología y cronología conservado en nuestro litoral y una segunda en época de Augusto.  
En estos momentos el Grau Vell es el yacimiento náutico más importante del Golfo de Valencia ya que la existencia de un puerto con casi diez siglos de funcionamiento (Aranegui 1982, 1985 y 1998), con trazado urbanístico, con áreas de almacenaje, necrópolis, con infraestructuras en el mar, con áreas de fondeo asociadas, así como con presencia de naves naufragadas, posibilita que el Grau Vell pueda aportar mucho al conocimiento del comercio marítimo, la navegación y las construcciones portuarias en la Comunidad Valenciana.  
a) Zona arqueológica según Decreto 78/1992 de la Generalitat Valenciana y zona propuesta para la ampliación   
La delimitación del B.I.C., el cual incluía una parte submarina quedó establecida en la declaración de la siguiente forma:  
La zona afectada por la presente declaración queda delimitada por un polígono irregular que forma parte de los polígonos 36, 37, 76 del plano catastral del termino municipal de Sagunt, formado por los siguientes límites:  
Parte terrestre  
En el lado sur, partiendo del punto de unión de las parcelas 45,44, y 4, el limite queda definido por una línea que, paralela a la divisoria formada por las parcelas 6 y 4, discurre perpendicular al mar, hasta su encuentro con la cota 0 (línea de playa)  
En el lado oeste, la delimitación continua a partir del punto anteriormente citado, por una línea que viene marcada por la medianera de las siguientes parcelas: parcela 4 con las parcelas 44,42c,38,36ª,259,33,3c y 128; parcela 127 con 128 y 260; 165 con 167 y 168; 164 con 171b; 163 con 171b y 172; 162 con 172 y 174; 161 con 174; 160 con 238; 194 con 195, hasta su inserción con la paralela 196b. Desde este punto se traza una línea recta paralela al limite de las parcelas 193, 190, 189 y 188, hasta su encuentro con la divisoria entre las parcelas 204a y 184a.  
En el lado norte, partiendo del último punto citado, el área de protección continua por la linde de las parcelas 204a y 184a; 188 y 186; 157 y 186; 155 y 186; 155 y 154; 117 y 116, hasta su intersección con la cota 0.  
En el lado este prosigue, desde el punto marcado anteriormente, por la línea de playa hasta su intersección con la cota marcada en el lado sur, cerrando así la delimitación del área a proteger en la parte terrestre.  
Parte marítima  
Partiendo de los puntos señalados anteriormente en la línea de playa, la zona a delimitar se adentra en la misma dirección, cuatro millas hacia el horizonte.   
Sin embargo las intervenciones arqueológicas realizadas con motivo de las obras de instalación del drenaje de aguas pluviales de la parcela de la Central de Ciclo Combinado de Sagunto, ejecutadas en el área donde se ubican las baterías de costa donde teóricamente se había desmantelado la necrópolis del Grau Vell han permitido recabar nuevos datos sobre la extensión del área portuaria de Sagunto en la antigüedad. Los restos aparecidos han consistido en estructuras de mampostería trabadas con mortero o tierra siguiendo la misma tipología y orientación de los restos ya excavados del Grau Vell. Por otro lado, se han detectado estructuras de enterramiento que por su tipología y emplazamiento parecen corresponder a momentos tardíos de la ocupación del puerto romano, donde su extensión se había visto considerablemente reducida. La realización de diversos sondeos ha permitido aproximarnos con mayor exactitud a los límites, actualmente conservados del puerto romano.  
Asimismo, las obras de instalación de un gasoducto, al norte del espacio portuario romano, y mediante su seguimiento arqueológico programado, se han sacado a la luz enterramientos de clara cronología romana y ciertamente relacionados con el asentamiento portuario. Por desgracia, su estado de conservación es deficiente dificultando el mismo, incluso, las labores de excavación arqueológica.  
A parte del mismo yacimiento ibero romano dentro de los limites del Bien de Interés Cultural figuran las aduanas del s. XVIII y un torreón de cronología medieval.  
Igualmente en el sector subacuático, los trabajos de seguimiento de los dragados han permitido recuperar 31 balas de cañón de época moderna/contemporánea relacionadas con un naufragio. También han aparecido indicios de la presencia de un pecio del s. I d. C.   
Por todo ello se estima oportuno ampliar los límites de la Zona Arqueológica del Grau Vell lo suficiente para que encuadre la totalidad de las estructuras constructivas de habitación aparecidas y yacimientos subacuáticos conocidos: Grau Vell II; Grau Vell. El Bastión; Grau Vell. Saguntum I; Grau Vell. Sectores D, F, G, H.; Grau Vell. Torreón; Grau Vell. Zona Interior. Sector L; Grau Vell. Trencatimons; Grau Vell. Torrasa; Playa Del Ingles; Grau Vell. Las Doradas.  
Por lo que hace referencia a los yacimientos subacuáticos comprendidos dentro del BIC, hemos de señalar que los restos de estructuras arqueológicas submarinas pertenecientes al Puerto Romano están convenientemente identificadas (35 ha), sin embargo existen muchos otros yacimientos conocidos solo someramente, dada la gran extensión en hectáreas que tiene el BIC en su sector subacuático (636 ha). Esta vasta extensión en hectáreas junto con el modelo de dispersión de yacimientos, que no conforman concentraciones ni un enclave en concreto, permite considerar el sector subacuático del BIC como una gran parcela marina en la que quedan incluidos estos yacimientos, junto con indicios de otros, pero que a diferencia del sector terrestre, la ocupación física de estos yacimientos no comprende el total de hectáreas del BIC en su sector subacuático.   
b) Delimitación del B.I.C.  
El criterio general seguido para la delimitación del Bien de Interés Cultural del Grau Vell declarado, junto con la ampliación propuesta ha consistido en identificar mediante coordenadas en proyección U.T.M. y datum European 1950, los vértices del polígono creado en la declaración de 1992 añadiéndose la nueva parcela terrestre. Igualmente se amplia la parte marítima para hacer coincidir los limites terrestres con los subacuáticos.   
c) Normativa de Protección  
En relación con la parte terrestre del Bien de Interés Cultural, a fin de preservar la integridad del bien, no se autorizará actuación alguna, quedando prohibidos los movimientos de tierras y excavaciones, salvo que por tratarse de actuaciones con fines científicos justificados o destinados a la tutela y protección del bien, cuenten con la autorización expresa de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte.  
En el ámbito subacuático del yacimiento se podrán llevar a cabo actuaciones que, en cumplimiento de lo preceptuado en el artículo 62 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, hayan venido precedidas del pertinente estudio previo arqueológico que, con carácter exhaustivo, haya permitido valorar los elementos que puedan verse afectados y su tratamiento, lo que se concretará a través de la correspondiente autorización administrativa de las actuaciones en cuestión.  
3. Estado de conservación  
Englobado dentro del BIC existen numerosos restos arqueológicos encuadrados en una amplia cronología, presentándose según situación y tipo de estructura arqueológica diversos estados de conservación. Por lo que hace referencia a los restos documentados en la necrópolis estos están afectados por sales y cales propias de un ambiente influenciado por el mar. Sin embargo los restos situados en el Alter de Colomer que conforman el yacimiento del Grau Vell, sin ser un conjunto monumental o administrativo, si que presentan unos niveles arqueológicos bien definidos y unas estructuras bien conservadas que permiten su estudio aplicando metodología arqueológica, siendo un sector de altísimo interés científico. Por lo que hace referencia a los restos sumergidos, encontramos zonas de fondeo con materiales rodados y fragmentarios, pero también tenemos restos de estructuras portuarias bien conservadas, aunque camufladas por la flora y la fauna submarina.  
El yacimiento ha sido objeto de 16 campañas de excavación arqueológica en tierra firme desde el año 1974, la mayor parte de ellas financiadas por la Conselleria de Cultura de la Generalitat Valenciana y de 3 prospecciones y una campaña de excavación subacuática coincidiendo, esta última, con las obras de ampliación del actual puerto de Sagunto.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML