Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9216, del 16-11-2021 (2021/11148)

RESOLUCIÓ de 10 d'agost de 2021, de la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula un informe d'impacte ambiental. Expedient: 45-2019-AIA.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9216

Data del DOGV
:   16-11-2021

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2021/11148

CVE


Data del document
:   10-08-2021

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Sagunt](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 10 d'agost de 2021, de la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula un informe d'impacte ambiental. Expedient: 45-2019-AIA. [2021/11148]  
«Informe d'impacte ambiental  
Expedient: 45-2019-AIA.  
Títol: indústria de fabricació i envasament de sucs cítrics (modificació).  
Titular: Zumos Valencianos del Mediterráneo (ZUVAMESA).  
Òrgan substantiu: Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació (94/18/IPPC).  
Localització: c/ Pollancar, s/n, polígon industrial Parc Sagunt I, parcel·la I.8.A. Sagunt (València).  
  
Descripció del projecte.  
L'activitat principal que desenvolupa ZUVAMESA és l'extracció i l'envasament de sucs cítrics. El procés consta de les fases següents: recepció i emmagatzematge de fruita, rentada i selecció, calibratge, extracció, refinament, pasteurització, envasament, emmagatzematge i expedició.  
L'activitat disposa de llicència ambiental d'activitat. Actualment es valoren les modificacions realitzades en l'activitat tenint en compte que, en la documentació inicialment remesa per l'òrgan substantiu, la modificació consistia (entre altres) en la modificació dels paràmetres de producció, si bé, en una modificació que va tindre entrada amb anterioritat a la resolució de l'expedient, es van proposar noves modificacions. Aquestes modificacions s'enumeraran al final d'aquest apartat.  
  
Els processos que es fan actualment en la fàbrica són els següents:  
- Obtenció de suc: el procés s'inicia amb la descàrrega dels camions que transporten la fruita i l'emmagatzematge en sitges metàl·liques, amb la recollida prèvia de les mostres. Les sitges disposen de cintes de recollida de fruita que alimenten la línia d'extracció, amb una rentada i una selecció prèvies de la fruita. Una vegada extret el suc, s'esterilitza. La indústria disposa de cantines d'emmagatzematge, on roman el suc fins a expedir-lo.  
- Obtenció d'oli essencial de la corfa de la taronja. La instal·lació consta d'un procés de refinament i concentració de l'oli essencial de la corfa, que, en un principi, està en una emulsió aquosa. Una vegada concentrat i purificat, s'emmagatzema en uns tancs d'emmagatzematge per a envasar-lo posteriorment en bidons metàl·lics. Aquests bidons s'emmagatzemen en un magatzem refrigerat per a expedir-los posteriorment.  
  
- Processament i pel·letització de la corfa: l'objectiu del procés és deshidratar la corfa dels cítrics mitjançant el premsatge i la deshidratació en un túnel rotatiu de secatge i pel·letització. Aquests pèl·lets s'emmagatzemen en un magatzem a temperatura controlada i es destinaran a l'alimentació animal.  
- Tractament de polpa: la indústria disposa d'una instal·lació per a tractar l'excés de polpa del procés. Consisteix en un esterilitzador per a sucs amb polpa, una omplidora asèptica composta per dos capçals de rebliment i un sistema de transport per a l'entrada i l'eixida de bidons. La polpa, una vegada emmagatzemada, s'utilitza per a introduir-la en el suc per a millorar-ne les característiques.  
Les instal·lacions actuals es componen d'unes quantes naus industrials amb característiques constructives semblants (panells prefabricats metàl·lics i cobertes tipus sàndvitx), en l'interior de les quals es troba la maquinària que intervé en els diferents processos. Les dimensions de les naus són les següents:  
1. Nau d'extracció de 60x35 m.  
2. Nau de pasteurització i mescla de 60x70 m.  
3. Nau cantina i magatzem de bidons de 75x100 m.  
4. Nau macroatacs asèptics de 70,20x35x10 m.  
5. Nau d'envasament, magatzem cambra auxiliar i cambra BINS de 110x120 m.  
6. Nau d'expedicions de 60x35 m.  
7. Nau magatzem automàtic (futura ampliació) de 72x24,26 m.  
8. Nau tractament de pèl·lets de 50x30 m.  
9. Nau magatzem de pèl·lets de 50x30 m.  
10. Sala de màquines de 65x25+15 m.  
  
En un futur, es preveu fer tres naus noves: una nau d'emmagatzematge de productes acabats, una sala de macrotancs i una nau magatzem automàtic inclosa en el paràgraf anterior com a número 7. Aquestes ampliacions no són objecte del procediment actual, per la qual cosa no s'inclouen en aquesta valoració ambiental.  
L'única modificació que es produirà en els equips consistirà, segons la documentació presentada pel promotor, en la instal·lació, en l'interior d'una de les naus existents, d'una cambra d'emmagatzematge de producte acabat.  
La matèria primera requerida per a realitzar el procés industrial és la fruita que s'obté de magatzems hortofructícoles o directament del camp.  
  
Actualment, s'empren a l'any 123.912 t de taronges i es produeixen 146,95 t/dia de suc, a més de 56.088 t de mandarines, amb una producció de 66,51 t/dia de suc. El període actual de funcionament de la indústria és de 312 dies a l'any.  
La proposta que es fa (modificació del projecte) i que és objecte de valoració ambiental és la modificació de la producció, que passa a processar 112.559,5 t de taronja i 50.942,19 t de mandarina.  
En el cas de la taronja, s'obtindran uns rendiments de 433,82 t/dia de producte acabat (suc) durant 96 dies, mentre que, en el cas de la mandarina, s'obtindran 221,75 t/dia durant un període d'uns 86 dies.  
  
Per tant, la modificació principal del projecte és la disminució del període productiu, que disminueix de 312 a 182 dies, de manera que augmenta el rendiment per dia de la indústria.  
Segons s'ha indicat en la descripció del procés productiu, a més de suc, en el procés s'obté polpa, oli essencial i pèl·let de corfa. El pèl·let de corfa es destina a l'alimentació animal, mentre que la polpa es pot reutilitzar en aquest procés o en altres processos semblants, o derivar-se, així mateix, per a l'alimentació animal, mentre que l'oli essencial es destina a usos diversos.  
Amb el sistema productiu actual s'obtenen al dia 8,8 t/dia de polpa, 1,07 t d'oli essencial i 30,74 t de pèl·lets.  
Amb el sistema productiu futur s'obtindran, diàriament, 27,09 t de polpa, 29 t d'oli essencial i 94,93 t de pèl·lets.  
La producció actual i la producció que es preveu anualment de productes i subproductes que s'obtindran en la indústria és la següent:  
  
Producte/subproducte Percentatge Producció actual Producció prevista  
Suc 37 % 66.600 t/any 60.495,62 t/any  
Polpa 1,53 % 2.754,00 t/any 2.501,50 t/any  
Oli essencial 0,186 % 334,80 t/any 304,11 t/any  
Pèl·let corfa 5,33 % 9.594,00 t/any 8.714,64 t/any  
  
  
  
A més de les matèries primeres mencionades, els recursos consumits per a obtindre les produccions indicades són l'aigua i l'energia. L'aigua que consumeix la indústria procedeix de la xarxa pública d'abastiment. Es calcula que, anualment, es consumeixen uns 445.000 m³ d'aigua, que se sotmet a un procés d'osmosi inversa.  
L'energia que es consumeix procedeix d'electricitat i gas natural. El promotor disposa d'una planta de biogàs que es nodreix de la planta depuradora d'aigües, i de la qual s'abasteix, en part, la indústria, de manera que es disminueix així el consum de gas natural.  
També es consumiran en el procés substàncies químiques, com ara l'àcid clorhídric, el fosfòric, l'etanol i altres productes irritants i corrosius. Aquests productes s'emmagatzemaran en un espai habilitat en l'interior de la nau d'emmagatzematge.  
Com a conseqüència de l'activitat productiva, es produeixen emissions contaminants, aigües residuals i sorolls.  
Les emissions contaminants procedeixen de tres punts: dos procedeixen de les calderes que s'encarreguen de proporcionar vapor als processos de pasteurització, esterilització, generació de buit i de proporcionar calor en els processos en què es requerisca; el tercer punt d'emissió procedeix del secador per a la pel·letització. Tots aquests punts d'emissió han passat favorablement els controls oportuns.  
En la indústria hi ha múltiples fonts generadores de sorolls: la càrrega i la descàrrega dels vehicles, el funcionament dels diferents elements que intervenen en el procés de producció, el funcionament dels equips de refrigeració, que no superaran, en general, els 80 dB(A). No obstant això, hi ha equips que generaran nivells d'emissió superiors a 90 dB(A). Segons es conclou en l'estudi acústic, no se superaran els valors límit de soroll en l'ambient exterior, mesurats en el límit de la parcel·la que fita amb el carrer més pròxim del polígon industrial, que s'estableixen en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de protecció contra la contaminació acústica, de la Comunitat Valenciana, establits en 70 dB(A) de dia i 60 dB(A) a la nit.  
Pel que fa a la gestió de les aigües, la indústria disposa de xarxes separatives. Les aigües pluvials es canalitzen fins a la xarxa d'aigües pluvials del polígon.  
L'aigua contaminant procedeix de l'aigua de transport i la neteja de fruits, de la neteja de les naus mitjançant les mànegues, dels sistemes de rentada automàtica en les línies d'extracció, de la pel·letització, de les esterilitzadores, dels equips filtrants, de la porga de les torres de refrigeració, dels condensadors, de les calderes, del rebuig de la planta d'osmosi i de les aigües procedents del condensat obtingut en els processos de tractament dels subproductes.  
Aquestes aigües es tractaran, abans de ser abocades a la xarxa de clavegueram del polígon industrial, en una estació depuradora d'aigües residuals industrials (d'ara en avant, EDARI). Aquesta estació està legalitzada des de l'any 2008 i s'ha sotmés a dues ampliacions amb la finalitat de tractar el cabal procedent de la fàbrica i els serveis sanitaris, per tal que l'efluent abocat a la xarxa de sanejament del polígon presente paràmetres adequats d'abocament. L'ampliació ha consistit a instal·lar un nou depòsit d'emergència de 2.000 m³ que conté l'aigua que, per les seues característiques, no es pot tractar en l'EDARI, i s'ha de mesclar per a incorporar-se al procés, un decantador lamel·lar i un flotador DAF, com a estructures principals.  
Descrits els processos i les instal·lacions principals, s'ha d'indicar que, en data de 15 de març de 2021, l'òrgan substantiu remet la documentació complementària, en la qual es contesta el requeriment efectuat per l'òrgan ambiental, en data de 31 de juliol de 2020, i en el qual es requeria la descripció de la planta de biogàs existent, la justificació del compliment de la declaració d'impacte ambiental del PP Parc Sagunt, les mesures complementàries de protecció ambiental per a evitar els abocaments en la xarxa municipal que no complisquen els paràmetres d'abocament i les propostes que produïsquen efectes ambientals favorables a la marjal dels Moros, entre altres.  
En la documentació esmentada s'inclouen diverses modificacions del projecte, el detall de les quals s'exposa a continuació:  
- Segons el document de modificació i la documentació complementària aportada, l'activitat productiva de la indústria es resumeix de la manera següent:  
Producció actual: 93.528 t de suc i 28.269 t de subproductes. Els dies de funcionament a l'any en seran 181, i la producció per dia serà de 519,72 t de suc i 156,18 t de subproductes (121.797 t de productes i 672,91 t/dia).  
La producció prevista romandrà invariable per al suc, de manera que s'augmentarà un 10,60 % la producció de subproductes, que s'incrementa a 31.269 t. La producció total serà de 124.797 t i de 689,48 t/dia.  
Les modificacions introduïdes són:  
- Instal·lació de panells fotovoltaics en la coberta dels edificis. S'hi instal·laran 5.642 mòduls de 10 kW de potència, que cobriran, en part, les necessitats energètiques de la indústria.  
- Instal·lació d'una planta satèl·lit de recepció i emmagatzematge de gas natural liquat amb depòsit criogènic a pressió i un sistema de gasificació annex per a subministrar gas natural a la indústria. La instal·lació té per objecte cobrir les necessitats de gas en la fase prèvia a la connexió per gasoducte de les xarxes de distribució. La capacitat d'emmagatzematge serà de 106 m³.  
- Ampliació i millora de la producció de biogàs: actualment, l'empresa disposa de dues calderes de vapor el combustible de les quals és gas natural i biogàs produït en les instal·lacions pròpies. El consum de biogàs és actualment un 21 % del total.  
L'EDARI de l'empresa disposa d'un reactor anaerobi per a produir biogàs. Es pretén una modificació del projecte per a augmentar aquesta producció. Per a això, s'ampliarà la capacitat de tractament del DACS (digestor) i es reforçarà el pretractament.  
L'augment de la capacitat de tractament es farà mitjançant una modificació estructural en la distribució de l'abocament dins del reactor i l'increment de la biomassa del tanc, amb l'objectiu de tindre més capacitat d'eliminació de matèria orgànica.  
- Instal·lació de línia de rentada de polpa i concentració de suc: l'objectiu que s'aconseguirà amb la nova línia és incrementar la producció de concentrats d'un 4 % a un 7 %, amb l'extracció dels sòlids solubles de la polpa mitjançant un corrent d'aigua, i la concentració posterior d'aquests.  
La línia de rentada de polpa estarà composta pels elements següents: un tamís de tambor primari (ja existent en la indústria), tres tamisos de tambor d'etapa de rentada de polpa, constituïts cada un d'aquests per un sistema de neteja mitjançant aspersors d'alta pressió, un sistema pneumàtic per a l'automatització posterior de la neteja, un variador de velocitat, tres mescladors d'etapa amb variador de velocitat.  
El sistema de concentració estarà format pels elements principals següents: depòsit de llançament i neteja, unitat de pasteurització integrada en l'evaporador, quatre feixos tubulars d'evaporació en «pel·lícula descendent», quatre caixes de separació, un condensador vertical de superfície, un condensador de volàtils, una columna llavadora de volàtils, un depòsit decantador - florentí, un conjunt de bombes de procés, una bomba de buit, un sistema de refrigeració per al tancament mecànic de les bombes de procés i de buit i un conjunt d'intercanviadors de calor.  
- Torre de refrigeració: satisfarà les necessitats frigorífiques del procés de condensació. La nova torre únicament emetrà un vapor d'aigua, i el consum d'aigua previst és de 1.000 m³. Els nivells de pressió sonora oscil·laran entre 83 dB i 108 dB, i no s'espera cap impacte acústic a causa de l'altura a què se situarà la torre (12 m).  
- Planta de tractament d'aigües vegetals: les aigües vegetals produïdes en la planta tenen un alt poder contaminant i no poden reutilitzar-se. Es pretén depurar aquestes aigües fent-les aptes per a utilitzar-les en els processos industrials abans d'abocar-les a l'EDARI, de manera que s'estalviarà, així, un volum considerable d'aigua.  
L'aigua se sotmetrà a una filtració per a eliminar el d-limoné i altres COV, un tractament químic per a abaixar el pH i l'osmosi inversa. L'aigua obtinguda es reutilitzarà en diversos processos industrials.  
S'espera una reducció del consum d'aigua de la indústria d'un 10,44 % i una reducció de l'abocament del 8 %.  
  
Tramitació administrativa  
Antecedents:  
La indústria objecte de l'actual procediment s'ubica en l'àmbit del polígon industrial de Parc Sagunt, que va obtindre la declaració d'impacte ambiental (DIA) el 5 de març de 2003, en l'àmbit de l'expedient 39-2003-AIA (homologació i pla parcial industrial parc empresarial Sagunt 1, del Pla general d'ordenació urbana de Sagunt). La DIA va tindre unes resolucions complementàries, de data 28 de febrer de 2005, 11 de desembre de 2008 i 30 de gener de 2009.  
En l'informe d'impacte ambiental es tindran en compte els aspectes que, en compliment de la DIA del PP Parc industrial de Sagunt, hagen de ser aplicables al projecte.  
La indústria disposa d'una llicència ambiental, atorgada per l'Ajuntament de Sagunt (no es detalla la data d'obtenció de la llicència).  
Davant de la modificació previsible de la producció, el 16 d'octubre de 2018, el promotor del projecte va sol·licitar l'autorització ambiental integrada.  
El 16 de maig de 2019 té entrada en l'òrgan ambiental, procedent del Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació (SPCIC), el Projecte d'ampliació de planta d'envasament de sucs cítrics a Sagunt (València), per tal que s'hi emeta un informe.  
El 5 de setembre de 2019, l'òrgan ambiental emet un informe en el qual s'indica que la modificació del projecte constitueix un supòsit de l'annex II de la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental, i, per això, s'ha d'aportar la documentació exigida en la legislació d'impacte ambiental per a l'inici del procediment simplificat d'avaluació d'impacte ambiental. Se sol·licita en l'informe l'aclariment dels paràmetres productius de la indústria.  
L'11 de novembre de 2019, l'SPCIC remet, entre altres, el document ambiental i l'informe del Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits.  
  
El dia 12 de maig de 2020 té entrada en l'òrgan ambiental la documentació addicional al projecte (annex IV), remesa pel Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació.  
El 31 de juliol de 2020, aquest òrgan ambiental sol·licita l'ampliació de la documentació remesa: la descripció de la planta de biogàs existent, el compliment dels condicionants ambientals derivats de la DIA del PP Parc Sagunt i les resolucions complementàries.  
El 15 de març de 2021 es rep, en aquest òrgan ambiental, la documentació requerida, i es consideren suficients els elements de judici per a resoldre.  
La informació pública de l'expedient d'autorització ambiental integrada va tindre lloc en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, del 22 de gener de 2019, per un període de 30 dies hàbils, així com en el tauler d'anuncis de l'Ajuntament de Sagunt, des del dia 27 de gener al 28 de febrer de 2019.  
Durant el període d'informació pública es va produir una al·legació per part d'Acció Ecologista Agró, en la qual s'indicava que la fàbrica causa molèsties a la població per les olors molestes que, en algun cas, han arribat a 15 km de distància.  
Indica que l'activitat pot ser diferent de l'extracció i l'envasament de sucs, per la qual cosa requeriria informació addicional en matèria de prevenció de la contaminació atmosfèrica i, per això, posa en dubte si l'estudi d'impacte ambiental preveu els mitjans suficients per a fer front a aquestes molèsties, i demana que s'avalue la necessitat de preveure mesures addicionals que asseguren el compliment de la legislació vigent en matèria de contaminació atmosfèrica.  
El promotor contesta a les al·legacions el 29 de març de 2019 i indica que les olors es generen en el procés de deshidratació de les escorces de cítrics, però que en cap cas són molestes i només es perceben en el voltant de la planta, i només en casos puntuals de vents forts es poden percebre en llocs més allunyats.  
Indica que integrar el procés de deshidratació de les escorces de cítrics en el procés disminueix els impactes ambientals d'un tractament posterior de les escorces, uns tractaments que solen generar lixiviats.  
  
Informes sectorials:  
En la tramitació del procediment s'han emés els informes següents:  
  
- Informe favorable de compatibilitat urbanística, de 25 d'octubre de 2017. Aquest adjunta l'informe tècnic en què s'indica: «el cabal d'aigua potable consumida total estimada per a l'activitat, d'acord amb la documentació aportada, resulta molt superior a la dotació d'aigua potable prevista en el projecte d'urbanització del parc empresarial Parc Sagunt I, que, per a l'illa I-8, és de 4,46 l/s (la parcel·la I-8.1 suposa un 64,26 % de la superfície de l'illa, per la qual cosa li correspon un cabal de 2,87 l/s). Per tant, a fi de possibilitar el funcionament de l'activitat, s'haurà de preveure un consum d'aigua potable per altres mitjans, de manera que garantisca, en el cas que se subministre directament de la xarxa d'aigua potable municipal, amb un informe previ de l'empresa concessionària del servei, que no suposarà una minva en l'abastiment d'aigua a la resta de les parcel·les del sector».  
- Informe de l'EPSAR, de 14 de juny de 2019, en el qual s'esmenta que l'empresa disposa de les arquetes d'inspecció corresponents.  
Quant a l'aigua consumida, s'assenyala que l'aigua de l'empresa s'obté de la xarxa pública d'abastiment, la qual se sotmet a un procés d'osmosi inversa i ultrafiltració. Els usos més importants de l'aigua en la indústria es produeixen en els sanitaris, la neteja i l'aigualeig de sòls, la neteja de la fruita (aigua procedent del procés d'osmosi) i la neteja d'instal·lacions.  
L'aigua de refrigeració es condueix per circuit tancat i el desgebrament es tracta en l'EDARI.  
La neteja dels tancs de mescla, els tancs d'emmagatzematge, les conduccions i els intercanviadors de calor es realitzen amb un circuit tancat. Aquest circuit es porga cada cert temps a l'EDARI. També es dirigeixen a l'EDARI les aigües procedents de la neteja de la fruita i de la resta de processos industrials.  
L'informe afig que l'empresa ha fet abocaments a la xarxa pública que superaven els paràmetres d'abocament, la qual cosa ha ocasionat problemes en la xarxa de depuració d'aigües residuals de Sagunt.  
L'informe conclou indicant que l'empresa ha de garantir el compliment de l'article 8 del Reial decret 509/1996, així com les ordenances municipals d'abocament aplicables. Les aigües residuals generades no hauran d'impedir el compliment dels objectius de qualitat fixats en l'autorització d'abocament a domini públic hidràulic emesa per la confederació hidrogràfica corresponent per a l'EDAR receptora d'aquestes.  
  
Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer favorable condicionat al següent:  
- Haurà de constar, en l'expedient que consta en CAMACD, el certificat de connexió i acceptació dels abocaments d'aigües residuals sanitàries, industrials i pluvials després de l'ampliació sol·licitada, emés pel titular de la xarxa de sanejament, en el qual figure la depuradora de destinació. Haurà de constar, al mateix temps, el certificat d'impermeabilitat i estanquitat de les basses d'acumulació d'aigües residuals industrials. El titular de l'activitat està obligat a portar el manteniment adequat dels depòsits i les basses d'acumulació, de manera que en quede assegurada la impermeabilitat i l'estanquitat al llarg del temps.  
- No haurà d'haver-hi cap sistema d'alleugeriment capaç de generar un abocament per qualsevol mitjà i periodicitat a domini públic hidràulic, i estarà prohibit qualsevol abocament d'aigües o de productes residuals susceptibles de contaminar les aigües.  
  
Consideracions ambientals.  
Es procedeix a l'anàlisi de la modificació del projecte, d'acord amb els criteris de l'annex III de la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental:  
  
1. Característiques de la modificació efectuada: la modificació del projecte:  
- Suposarà una ampliació de la superfície ocupada, però dins de l'àmbit prèviament afectat, i serà aquest l'àmbit de caràcter industrial, per la qual cosa, encara que s'intensifica l'ús del sòl, sempre que aquesta intensificació siga d'acord amb la normativa urbanística aplicable, es considerarà, atés el caràcter del sòl, compatible amb la preservació del medi ambient.  
- Suposarà un augment de la producció i una intensificació de la producció (augment de la capacitat productiva en un nombre inferior de dies de producció), per la qual cosa s'ha d'establir, en el programa de vigilància ambiental, un seguiment de l'ús de recursos i la generació de residus, a fi de detectar si aquesta intensificació produeix incidents puntuals, com ara l'augment en la generació d'abocaments o residus, problemes en l'ús de l'aigua o l'augment de sorolls i molèsties.  
  
- Com a continuació de l'apartat anterior, s'ha d'indicar que l'augment dels rendiments de la planta comportarà una concentració de càrrega contaminant en l'EDARI en un temps de tractament inferior. Les modificacions introduïdes i les propostes en la documentació remesa el març de 2021 per l'òrgan substantiu poden permetre que la indústria aboque a la xarxa, amb uns paràmetres adequats d'abocament. No obstant això, s'haurà de verificar que les mesures adoptades produeixen els resultats esperats mitjançant l'adopció dels controls oportuns i altres mesures que s'incorporaran al condicionament ambiental.  
- Consum d'aigua: la documentació presentada calcula el consum global d'aigua. S'ha de tindre en compte l'informe tècnic emés per l'Ajuntament de Sagunt, en el qual adverteix la possibilitat que els usos actuals afecten els usos futurs. Per tant, a més d'obtindre l'informe favorable de l'empresa subministradora o de la recerca d'una font alternativa d'aigua, el promotor haurà de complir les mesures preventives i correctores de l'estudi d'impacte ambiental, i estudiar i establir gradualment les mesures que siguen necessàries per a procurar menys ús d'aigua.  
Per a finalitzar aquest apartat, cal assenyalar que la modificació del projecte ha sigut significativa quant a la intensificació de la producció i la introducció d'elements, bé no descrits en la documentació inicial o bé introduïts en modificacions posteriors (com ara la planta de biometanització, la planta de gasificació, etc.). Alguns d'aquests elements contribuiran a una gestió millor de les aigües residuals de la indústria i a promoure un ús de l'energia més sostenible i menys contaminant, per la qual cosa s'han de considerar millores ambientals.  
  
2. Ubicació del projecte:  
La indústria s'ubica en sòl apte per a aquest ús, no s'ubica sobre sòl inundable, en zones de protecció de domini públic hidràulic o en espais naturals protegits.  
No obstant això, la indústria s'ubica a menys de 200 metres de la marjal dels Moros (LIC, ZEPA, ZEC).  
- La indústria s'ubica a menys de 200 metres dels plans o les àrees de recuperació de les espècies següents: fartet (Aphanius iberus), samaruc (Valencia hispanica), teuladí de canyar (Embereiza schoeniclus), bitol comú (Botaurus stellaris), arpellot de marjal o arpella vulgar (Circus aeroginosus), rosseta o xarxet marbrenc (Marmoretta angustirostris).  
- La major part de la indústria s'ubica en l'àmbit de la protecció de la zona humida protegida de la marjal dels Moros.  
Pel que fa a això, el 15 de juliol de 2019, el Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits emet un informe del qual s'extrau el següent:  
...«la parcel·la es troba, com la gran part del polígon industrial, dins de la zona de protecció de 500 m de la zona humida catalogada de la marjal dels Moros.  
Dels processos industrials de l'empresa, l'aspecte que més pot afectar la zona humida és la gestió de l'aigua.  
Pel que fa al subministrament, la memòria menciona que procedirà de la xarxa pública del polígon industrial Parc Sagunt (consum anual 445.000 m³).  
Les aigües residuals industrials i sanitàries, amb una depuració prèvia, s'aboquen a la xarxa pública de clavegueram gestionada per l'entitat de sanejament, per tant, fora de l'àmbit de la zona humida.  
Les pluvials s'evacuen a través de la xarxa de pluvials del polígon que acaba a la marjal dels Moros.  
Per la seua ubicació aigües amunt d'una zona protegida, en la zona de 500 m de protecció, zona humida catalogada, s'haurien d'implementar mesures destinades a afavorir l'estalvi d'aigua i que reduïsquen l'escolament d'aquests sòls industrials cap a la zona humida, en concret:  
  
- Es troba a faltar, en la memòria, l'ús de mètodes més moderns de reducció d'escolaments, com ara la implementació de tècniques basades en els sistemes de drenatge sostenibles.  
Tenint en compte el dèficit hídric d'aquesta zona humida, les aigües pluvials, en principi poc contaminades, com ara les de coberta i les de zones enjardinades, podrien destinar-se a la recàrrega de l'aqüífer, si es procurara un drenatge lent en la mateixa parcel·la. Això contribuiria a disminuir els cabals punta en pluges, que es veuran incrementats amb l'augment de superfícies impermeables.  
- Sistemes de recuperació de l'aigua. Per exemple, els sistemes de refrigeració poden produir una aigua de condensació que es podria reutilitzar o estudiar-ne el possible ús per a la recàrrega d'aqüífers o com a aportació a les séquies de la marjal».  
Com a valoració final d'aquest apartat per l'òrgan ambiental, s'ha d'indicar que la valoració de la ubicació es va realitzar, amb caràcter general, en la valoració del polígon industrial, que va ser favorable, fet que no impedeix que, en relació amb l'activitat d'extracció de sucs, s'hi hagen d'aplicar mesures preventives, atenent la sensibilitat de l'espai ocupat.  
  
Característiques de l'impacte potencial.  
El document ambiental valora els possibles impactes que puguen generar-se en funció dels factors ambientals afectats:  
- Atmosfera:  
Emissions: hi ha tres punts d'emissió que generaran CO, SO2, NOX i opacitat. Per a fer el seguiment de les emissions a l'atmosfera, s'han establit tres punts de mostreig, d'acord amb l'annex III de l'Ordre del Ministeri d'Indústria i Energia, de 18 d'octubre de 1976, sobre la prevenció i la correcció de la contaminació industrial a l'atmosfera.  
  
En el seguiment de les emissions actualment produïdes, s'han mesurat els valors d'emissió inferiors al que s'ha estipulat en el Reial decret 833/1975, pel qual es desplega la Llei 38/1972, de protecció del medi ambient atmosfèric. Tenint en compte que, segons els controls realitzats, les emissions estan per davall del que estableix la legislació vigent, l'estudi d'impacte ambiental no considera necessari establir cap mesura de prevenció.  
En referència a la producció de biogàs, el metà obtingut en el reactor alimentarà les calderes, la qual cosa suposarà una millora ambiental. No obstant això, aquest procés no està exempt de la generació d'efectes ambientals, ja que en el procés es generen òxids de sofre, monòxid i diòxid de carboni, diòxid de nitrogen, per la qual cosa es disposa de les mesures correctores següents: filtres de carbó actiu per a eliminar l'àcid sulfhídric, la torxa disposarà de sondes de temperatures, filtres apagaflames, entre altres. Quant als valors d'emissió, es complirà amb els paràmetres màxims admissibles a l'atmosfera i el procediment pertinent de control, d'acord amb el Decret 228/2018, de 14 de desembre, del Consell, pel qual es regula el control de les emissions de les activitats potencialment contaminants de l'atmosfera.  
  
Sorolls: segons conclou l'estudi acústic, no se superaran els valors límit de soroll en l'ambient exterior, els quals s'estableixen en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de protecció contra la contaminació acústica, de la Comunitat Valenciana. És a dir: 70 dB(A) de dia i 60 dB(A) a la nit.  
No obstant això, en l'interior de les naus hi ha elements, com ara els compressors d'alta pressió, que poden generar soroll per damunt dels 80 dB, per la qual cosa, com a mesura correctora, disposaran d'una cabina insonoritzant composta de xapa llisa galvanitzada d'1,5 mm. de grossària, amb una capa de material fonoabsorbent de 40 mm de grossària. Aquesta cabina pot absorbir un nivell de soroll de 40 dB(A), condició indispensable perquè els treballadors del magatzem treballen en condicions òptimes.  
L'impacte es valora com a moderat, si bé, amb l'aplicació de mesures correctores, l'impacte resulta compatible.  
Vibracions: la maquinària utilitzada, en general, no és susceptible de generar vibracions. No obstant això, s'hi aplicaran les mesures correctores següents: la posada a punt de les màquines que incorporen motors, el muntatge de la maquinària que ho requerisca sobre bancades de formigó independents i amb capes d'aglomerats aïllants, la interposició entre els punts de suport i les bases de sustentació, si fora necessari, de bancs, de manera que facen d'amortidors, i la separació de 60 cm de maquinària amb els paraments.  
- Hidrologia superficial:  
El funcionament de la planta pot produir contaminació química de l'aigua, en el cas que es produïsca algun abocament industrial.  
Les aigües pluvials no es mesclaran amb les aigües del procés, a fi d'evitar-ne la contaminació. Es dirigiran a la xarxa exterior a través de quatre xarxes de sanejament.  
Com a mesura correctora, en la planta, les aigües patiran una depuració abans d'abocar-se a la xarxa de clavegueram. A l'eixida del procés de depuració, hi ha una arqueta des de la qual es mesura el cabal i s'arrepleguen les mostres de manera periòdica. La indústria disposa de l'autorització d'abocament, i s'ha realitzat la declaració de producció d'aigües residuals.  
Com a mesures addicionals de protecció, i a fi d'evitar que l'EDARI supere els paràmetres d'abocament, s'han estudiat els punts en què es pot disminuir el contingut contaminant de les aigües, i s'ha determinat l'abocament de químics que intervenen en la neteja com el punt que cal millorar, així com l'abocament d'hidròxid sòdic. Per això, s'ha reduït el consum de químics en la neteja i s'ha procedit a recuperar-lo i reutilitzar-lo, de manera que ha disminuït un 25 % el volum de químics que arriben a l'EDARI, així com la reducció de la conductivitat de l'abocament que arriba a la depuradora. D'altra banda, s'ha dissenyat un protocol d'actuació per a vigilar el funcionament de l'EDARI i per a evitar els incidents ambientals.  
L'impacte es valora, amb l'aplicació de mesures correctores, com a compatible.  
- Aigües subterrànies:  
Els possibles abocaments accidentals de residus perillosos o productes químics i una mala gestió de les aigües pluvials i de les aigües residuals de la indústria poden provocar la contaminació d'aigües subterrànies. En aquest cas, es pot generar un impacte sever. Atesa la possibilitat d'adoptar mesures correctores, l'impacte final es valora com a compatible.  
- Sòl:  
El desenvolupament de l'activitat pot produir, en cas d'accident, la contaminació de sòls a causa de la modificació de les seues propietats fisicoquímiques, fet que causa un impacte crític sobre el medi ambient. La realització de les diferents activitats en l'interior de naus que disposen de solera de formigó remolinat impermeable i l'emmagatzematge de matèries primeres, productes i subproductes, d'acord amb la legislació vigent, porta a valorar l'impacte com a compatible.  
Per a evitar la contaminació de sòls i d'aigües, es proposen diferents mesures preventives i correctores, de les quals es destaquen les següents: les sitges d'emmagatzematge disposaran de tancaments adequats per a evitar pèrdues, l'ompliment dels tancs de productes químics es realitzarà pel fons per a evitar l'evaporació de materials volàtils, se separaran els residus i se separaran segons els requisits de gestió, s'evitarà l'abocament de les aigües del procés sense depurar a la xarxa sanitària.  
- Energia i aigua:  
Els impactes ambientals derivats del consum d'energia i aigua no són valorats en el document ambiental, encara que s'estableixen les mesures preventives i correctores següents:  
Per a controlar el consum energètic s'aplicaran mesures, com ara tindre en compte la variable energètica en la instal·lació de la nova maquinària, es farà un manteniment adequat de la maquinària i se'n controlaran els consums, es faran auditories energètiques, s'establiran mesures d'estalvi del consum elèctric en la il·luminació de les instal·lacions (temporitzadors, moderar la intensitat de la llum, aprofitar la llum natural) i en el consum d'energia (moderar el consum en calefacció i la instal·lació de termòstats, moderar la calefacció, millorar els aïllaments, etc.).  
Es controlarà el consum d'aigua amb la realització de controls periòdics de les instal·lacions per a detectar fugues, la instal·lació de temporitzadors i limitadors de pressió en aixetes i l'automatització de la neteja de les instal·lacions.  
- Socioeconomia:  
Durant la fase de funcionament de la indústria es produiran efectes positius sobre la socioeconomia i la qualitat de vida local, per la creació d'ocupacions directes i indirectes i el pagament de tributs municipals.  
  
Durant la fase d'abandó es produirà una pèrdua en el nivell d'ocupació, que, en part, es compensarà temporalment amb la generació d'ocupació en el desmantellament de les instal·lacions. L'impacte es valora com a sever.  
- Residus: la producció de residus pot generar la contaminació d'aigües i sòls, tant per les matèries contaminants que puguen contindre, com pels accidents en la seua gestió, o, simplement, per la possible necessitat d'haver d'utilitzar instal·lacions per a eliminar-los. La millor mesura per a evitar-ne la producció és disminuir-ne la generació en origen i establir mesures com ara: proporcionar formació ambiental al personal del departament de compres, de manera que s'evite l'adquisició de productes nocius per al medi ambient; elegir materials, productes i subministradors amb certificació ambiental; usar materials i productes reutilitzables; fer una bona gestió de les comandes i adequar-hi la producció i, si és possible, adaptar-la a sèries llargues, que redueixen els defectes i estalvien energia; comprar les matèries primeres a granel; estudiar els mètodes d'envasament i d'embalatge dels productes per a evitar embolcalls excessius; sol·licitar als proveïdors que disminuïsquen l'embalatge per al transport; implantar sistemes mecànics de dosificació per a la mescla de productes químics, ja que augmenten la qualitat i aprofiten al màxim els recursos; treballar a les velocitats de procés adequades com a mesura que afavoreix la minimització de residus; implantar controls de qualitat en el procés productiu per a evitar la deixalla de productes químics, i reutilitzar els dissolvents.  
  
La gestió dels envasos que hagen contingut pintures, dissolvents, etc., així com els fluids de les maquinàries, es gestionen com a residus tòxics i perillosos.  
- Espais naturals protegits:  
Segons la documentació remesa el 15 de març de 2021, en compliment dels condicionants de la DIA del PP Parc Sagunt, sobre evitar els efectes indirectes sobre la marjal i descriure les mesures correctores no indicades en el projecte inicialment remés, es proposa el següent:  
- Per a evitar la contaminació d'aqüífers (afecció indirecta a la marjal), la mercantil disposa d'un protocol o un procediment d'actuació en cas d'abocament de productes químics, i un protocol de recollida de vessaments d'oli.  
- Implantació d'un sistema de gestió mediambiental: l'empresa no disposa de sistema de gestió mediambiental, però sí certificacions de la qualitat agroalimentària que porten implícits els sistemes de gestió ambiental en els processos realitzats.  
- La il·luminació en ambients exteriors es realitza amb lluminàries de baix consum, sense eixida de llum exterior i reflexos minimitzats.  
- Recàrrega d'aqüífers en la marjal dels Moros: com a mesura general, les aigües pluvials recollides a través de la xarxa de pluvials es gestionen en la xarxa del polígon. Quant a les actuacions particulars, es va executar, en tot l'espai existent, una malla de geotèxtil i un recobriment de grava. Amb aquesta actuació s'afavoreix la infiltració d'aigua, sense que es puguen produir pèrdues i arrossegaments de sòl a altres superfícies de l'activitat. D'altra banda, es disposa, en tota la parcel·la, de zones verdes per a afavorir la infiltració de l'aigua en el terreny.  
Finalment, el document ambiental incorpora un programa de vigilància ambiental basat en el compliment de les mesures preventives i correctores proposades, en la gestió dels residus, d'acord amb la legislació vigent i en compliment dels condicionants ambientals que s'indiquen en la resolució corresponent.  
Com a valoració final, es destaca:  
- La fàbrica fa un tractament integral de la matèria primera utilitzada, de manera que evita rebutjos o genera residus.  
- La indústria depura les seues aigües prèviament a l'abocament a la xarxa de sanejament. Això no impedeix que, en moments puntuals, s'hagen detectat paràmetres d'abocament inadequats a la xarxa, per la qual cosa, atés que el procés productiu s'intensificarà, l'EDARI ha de ser capaç d'absorbir els possibles pics de cabals contaminants, aspecte que s'haurà de justificar amb anterioritat a l'obtenció de l'autorització ambiental integrada.  
- Amb aquest mateix criteri, l'empresa ha de vigilar els possibles pics d'emissions a l'atmosfera i controlar, d'acord amb el que dispose l'autorització ambiental integrada, que no es produïsquen emissions que no complisquen amb els paràmetres corresponents.  
- Pel que fa a la despesa energètica, l'empresa disposa d'una planta de digestió anaeròbia lligada al procés de depuració, de la qual s'obté gas, que redueix un 24 % el consum de fonts externes.  
En termes ambientals, la generació de biogàs contribueix a disminuir els impactes ambientals derivats del consum energètic, i pot contribuir a disminuir els impactes derivats de la gestió dels fangs de depuració.  
- Referent al consum d'aigua, si bé la planta incorpora sistemes de filtratge i reutilització en la rentada de la fruita, s'han de complir les mesures de control del document ambiental, a fi de detectar qualsevol fallada possible en el sistema que conduïsca a un consum excessiu del recurs, i incidir en l'estalvi de recursos, de manera que no es posen en perill els usos futurs en el parc industrial a conseqüència del consum d'aigua de la indústria.  
- S'ha d'incidir en la ubicació de la indústria, pròxima a un espai amb valors ambientals la subsistència del qual depén de l'aportació de l'aigua.  
Per tant, l'aspecte dels consums d'aigua i la gestió de pluvials o de les aigües no contaminants que siguen procedents hauran d'incloure's, a més, en el sistema de gestió ambiental que s'ha de dur a terme, en compliment de la declaració d'impacte ambiental de Parc Sagunt, en un estudi específic per a determinar si la indústria pot contribuir al manteniment de la zona humida.  
Com a conclusió: la modificació de l'activitat productiva pot tindre conseqüències ambientals, perquè els impactes produïts en concentren en menys període de temps. No obstant això, aquesta concentració d'efectes ambientals poden ser objecte de control i anàlisi a través de l'autorització substantiva i, en cas necessari, amb la introducció de controls ambientals addicionals en els sistemes de gestió de què disposa l'empresa. No obstant això, s'hauran de complir els condicionants ambientals d'aquest informe d'impacte ambiental per a assegurar que la modificació de l'activitat no genere efectes ambientals significatius.  
  
Consideracions jurídiques.  
La modificació del projecte «Indústria de fabricació i envasament de sucs cítrics» constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, d'acord amb l'annex II, grup 2.b de la Llei 21/2103, de 9 de desembre.  
L'expedient ha seguit el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, previst en la secció 2a, capítol 2, del títol II de la Llei 21/2013.  
El Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
Per tot el que s'ha exposat anteriorment, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, fent ús de les atribucions que tinc, resolc:  
  
Primer  
Estime que la modificació del projecte «Indústria de fabricació i envasament de sucs cítrics» en el polígon industrial Parc Sagunt, sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient i no requereix una avaluació d'impacte ambiental ordinària, sempre que s'ajuste a les previsions del projecte, del document ambiental i als termes d'aquest informe, en particular:  
1. La indústria haurà de disposar de l'informe favorable de l'empresa subministradora d'aigua i, en cas necessari, buscar una font alternativa del recurs.  
2. Condicionants derivats de l'aprovació del PP Parc Sagunt.  
La indústria incorporarà, en els sistemes de gestió de què disposa, el seguiment específic dels consums d'aigua, la gestió de pluvials i la resta d'aigües no contaminants, que hauran de servir de base per a determinar si hi ha aigües que, per les seues característiques innòcues, poden contribuir a la realització d'alguna acció en benefici de la zona humida de la marjal dels Moros, d'acord amb el que s'ha exposat en l'informe del Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits.  
Les conclusions del seguiment i la realització d'alguna mena de proposta s'hauran de materialitzar en el termini de dos anys, des de l'autorització de la modificació del projecte, mitjançant la seua presentació davant del servei competent en espais naturals protegits.  
3. S'extremaran les mesures de prevenció i control en els períodes de l'any en què hi ha pics de producció. L'autorització ambiental integrada haurà d'incorporar un control específic d'emissions, olors, sorolls, etc., a fi de verificar el compliment, per part de l'empresa, dels límits establits, i establirà un calendari de controls en l'època punta de producció.  
  
Segon  
De conformitat amb el que preveu l'article 47 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
A. L'informe d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sense perjudici de publicar-lo en la seu electrònica de l'òrgan ambiental.  
B. L'informe d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha procedit a autoritzar el projecte en el termini màxim de quatre anys des de la publicació d'aquest, llevat que s'acorde la pròrroga de la vigència de l'informe d'impacte ambiental.  
C. L'informe d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs, sense perjudici d'aquells que, si és el cas, siguen procedents en via administrativa o judicial contra l'acte, si és el cas, d'autorització del projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu publicarà en el butlletí oficial corresponent la decisió d'autoritzar o denegar el projecte, en els termes que preveu l'article 48 de la Llei 21/2103, de 9 de desembre.  
  
València, 10 d'agost de 2021.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga».



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9216, del 16-11-2021 (2021/11148)

RESOLUCIÓN de 10 de agosto de 2021, de la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula un informe de impacto ambiental. Expediente: 45-2019-AIA.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9216

Fecha DOGV
:   16-11-2021

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2021/11148

CVE


Fecha del documento
:   10-08-2021

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Sagunto](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 10 de agosto de 2021, de la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula un informe de impacto ambiental. Expediente: 45-2019-AIA. [2021/11148]  
«Informe de impacto ambiental  
Expediente: 45-2019-AIA.  
Título: industria de fabricación y envasado de zumos cítricos (modificación).  
Titular: Zumos valencianos del mediterráneo (ZUVAMESA).  
Órgano sustantivo: Servicio de Prevención y Control Integrado de la Contaminación (94/18/IPPC).  
Localización: c/ Pollancar, s/n, polígono industrial Parc Sagunt I, parcela I.8.A. Sagunto (Valencia).  
  
Descripción del proyecto.  
La actividad principal que desarrolla ZUVAMESA es la extracción y envasado de zumos cítricos. El proceso consta de las siguientes fases: recepción y almacenamiento de fruta, lavado y selección, calibración, extracción, refinado, pasteurización, envasado, almacenamiento y expedición.  
La actividad cuenta con licencia ambiental de actividad. Actualmente se valoran las modificaciones realizadas en la actividad teniendo en cuenta que en la documentación inicialmente remitida por el órgano sustantivo la modificación consistía (entre otras) en la modificación de los parámetros de producción si bien en una modificación que tuvo entrada con anterioridad a la resolución del expediente se propusieron nuevas modificaciones. Estas modificaciones se enumerarán al final del este apartado.  
Los procesos realizados actualmente en la fábrica son los siguientes:  
- Obtención de zumo: El proceso se inicia con la descarga de los camiones que transportan la fruta y almacenamiento en silos metálicos previa recogida de muestras. Los silos disponen de cintas de recogida de fruta que alimentan a la línea de extracción previo lavado y selección de la fruta. Una vez extraído el zumo, se esteriliza. La industria dispone de cantinas de almacenamiento donde permanece el zumo hasta su expedición.  
- Obtención de aceite esencial de la corteza de la naranja. La instalación consta de un proceso de refinamiento y concentración del aceite esencial de la corteza, que en un principio está en una emulsión acuosa. Una vez concentrado y purificado se almacena en unos tanques de almacenamiento para su envasado posterior en bidones metálicos. Estos bidones son almacenados en un almacén refrigerado para su posterior expedición  
- Procesado y peletizado de la corteza: El objetivo del proceso es deshidratar la corteza de los cítricos mediante prensado y deshidratado en túnel rotativo de secado y peletizado. Estos pelets son almacenados en un almacén a temperatura controlada y serán destinados a la alimentación animal.  
- Tratamiento de pulpa: La industria dispone de una instalación para el tratamiento del exceso de pulpa del proceso. Consiste en un esterilizador para zumos con pulpa, una llenadora aséptica compuesta por dos cabezales de llenado y un sistema de transporte para entrada y salida de bidones. La pulpa, una vez almacenada, se utiliza para introducirla en el zumo para mejorar sus características.  
Las instalaciones actuales se componen de varias naves industriales con características constructivas similares (paneles prefabricados metálicos y cubiertas tipo sándwich) en cuyo interior se encuentra la maquinaria que interviene en los distintos procesos. Las dimensiones de las naves son las siguientes:  
1. Nave de extracción de 60x35 m.  
2. Nave de pasteurizado y mezcla de 60x70 m.  
3. Nave cantina y almacén de bidones de 75x100 m.  
4. Nave macroataques asépticos 70,20x35x10 m.  
5. Nave de envasado, almacén cámara auxiliar y cámara BINS: 110x120 m.  
6. Nave expediciones: 60x35 m.  
7. Nave almacén automático (futura ampliación) 72x24,26 m.  
8. Nave tratamiento de peletes. 50X30 m.  
9. Nave almacén de pelets 50x30 m.  
10. Sala de máquinas de 65x25+15 m.  
  
En un futuro se prevé la realización de 3 nuevas naves: nave de almacenamiento de productos acabados, sala de macrotanques y nave almacén automático incluida en el párrafo anterior como número 7. Estas ampliaciones no son objeto del actual procedimiento por lo que no se incluyen en esta valoración ambiental.  
La única modificación en equipos que se producirá consistirá, según documentación presentada por el promotor, en la instalación en el interior de una de las naves existentes de una cámara de almacenamiento de producto terminado.  
La materia prima requerida para realizar el proceso industrial es la fruta que se obtiene de almacenes hortofrutícolas o directamente del campo.  
Actualmente se emplean al año 123.912 t de naranjas produciendo 146,95 t/día de zumo, y 56.088 tm de mandarinas con una producción de 66,51 tm/día de zumo. El periodo actual de funcionamiento de la industria es de 312 días al año.  
La propuesta que se realiza (modificación del proyecto) y que es objeto de valoración ambiental es la modificación de la producción pasando a procesar 112.559,5 t de naranja y 50.942,19 t de mandarina.  
En el caso de la naranja se obtendrán unos rendimientos de 433,82 t/día de producto acabado (zumo) durante 96 días, mientras que, en el caso de la mandarina, se obtendrán 221,75 t/día durante un periodo de unos 86 días.  
Por lo tanto, la modificación principal del proyecto es la disminución del periodo productivo que disminuye de 312 días a 182 días aumentando el rendimiento por día de la industria.  
Según se ha indicado en la descripción del proceso productivo, además de zumo, en el proceso se obtiene pulpa, aceite esencial y pelet de corteza. El pelet de corteza se destina a la alimentación animal mientras que la pulpa puede reutilizarse en este u otros procesos similares o derivarse asimismo para la alimentación animal mientras que el aceite esencial se destina a usos diversos.  
Con el sistema productivo actual se obtienen al día 8,8 t/día de pulpa, 1,07 t de aceite esencial y 30,74 tm de pellets.  
Con el sistema productivo futuro se obtendrán diariamente 27,09 t de pulpa, 29 t de aceite esencial y 94,93 t de pellets.  
La producción actual y prevista anual de productos y subproductos que se obtendrán en la industria es la siguiente:  
  
Producto/subproducto Porcentaje Producción actual Producción prevista  
Zumo 37 % 66.600 t/año 60.495,62 t/año  
Pulpa 1,53 % 2.754,00 t/año 2.501,50 t/año  
Aceite esencial 0,186 % 334,80 t/año 304,11 t/año  
Pelet corfa 5,33 % 9.594,00 t/año 8.714,64 t/año  
  
  
  
Además de las materias primas mencionadas, los recursos consumidos para obtener las producciones indicadas son agua y energía. El agua que consume la industria procede de la red pública de abastecimiento. Se calcula que anualmente se consumen unos 445.000 m³ de agua que se somete a un proceso de ósmosis inversa.  
La energía que se consume procede de electricidad y gas natural. El promotor cuenta con una planta de biogás que se nutre de la planta depuradora de aguas, y de la cual se abastece en parte la industria, disminuyendo así el consumo de gas natural.  
También se consumirán en el proceso sustancias químicas tales como ácido clorhídrico, fosfórico, etanol, y otros productos irritantes y corrosivos. Estos productos se almacenarán en espacio habilitado en el interior de la nave de almacenamiento.  
Como consecuencia de la actividad productiva se producen emisiones contaminantes, aguas residuales y ruidos.  
Las emisiones contaminantes proceden de 3 puntos: 2 proceden de las calderas que se encargan de proporcionar vapor a los procesos de pasteurización, esterilización, generación de vacío y de proporcionar calor en los procesos que se requiera y el tercer punto de emisión procede del secadero para peletizado. Todos estos puntos de emisión han pasado favorablemente los oportunos controles.  
En la industria existen múltiples fuentes generadoras de ruidos: carga y descarga de los vehículos, funcionamiento de los distintos elementos que intervienen en el proceso de producción, funcionamiento de los equipos de refrigeración que no superarán en general los 80 dB(A). No obstante, existen equipos que generarán niveles de emisión superiores a 90 dB(A). Según se concluye en el estudio acústico, no se superarán los valores límites de ruido en el ambiente exterior medidos en el linde de la parcela colindante con la calle del polígono industrial más próxima que se establecen en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de protección contra la contaminación acústica, de la Comunidad Valenciana; establecidos en 70 dB(A) por el día y 60 dB(A) por la noche.  
Referente a la gestión de las aguas, la industria cuenta con redes separativas. Las aguas pluviales se canalizan hasta la red de aguas pluviales del polígono.  
El agua contaminante procede del agua de transporte y limpieza de frutos, de la limpieza de las naves por medio de las mangueras, de los sistemas de lavado automático en las líneas de extracción, del peletizado, esterilizadoras, equipos filtrantes, de la purga de las torres de refrigeración, condensadores, calderas, rechazo de la planta de ósmosis, y aguas procedentes del condensado obtenido en los procesos de tratamiento de los subproductos.  
Estas aguas se tratarán, previo su vertido a la red de alcantarillado del polígono industrial, en una estación depuradora de aguas residuales industriales (en adelante EDARI). Esta estación está legalizada desde el año 2008 y se ha sometido a dos ampliaciones al objeto de tratar el caudal procedente de la fábrica y servicios sanitarios para que el efluente vertido a la red de saneamiento del polígono presente adecuados parámetros de vertido. La ampliación ha consistido en la instalación de un nuevo depósito de emergencia de 2000 m³ que contiene el agua que por sus características no puede ser tratada en la EDARI y que debe ser mezclada para incorporarse al proceso, un decantador lamelar y un flotador DAF, como estructuras principales.  
Descritos los procesos e instalaciones principales debe indicarse que en fecha de 15 de marzo de 2021 el órgano sustantivo remite documentación complementaria en la que se contesta al requerimiento efectuado por el órgano ambiental en fecha de 31 de julio de 2020 y en el que se requería la descripción de la planta de biogás existente, la justificación del cumplimiento de la declaración de impacto ambiental del PP Parc Sagunt, medidas complementarias de protección ambiental para evitar vertidos en la red municipal que no cumpla con los parámetros de vertido y propuestas que produzcan efectos ambientales favorables en la «Marjal dels Moros», entre otros.  
En dicha documentación se incluyen varias modificaciones del proyecto cuyo detalle se expone a continuación:  
- Según documento de modificación y documentación complementaria aportada, la actividad productiva de la industria se resume de la siguiente manera:  
Producción actual: 93.528 t zumo y 28.269 t de subproductos. Los días de funcionamiento al año serán de 181 días y la producción por día será de 519,72 t de zumo y 156,18 t de subproductos (121.797 t de productos y 672,91 t/día).  
La producción prevista permanecerá invariable para el zumo aumentándose un 10,60 % la producción de subproductos que se incrementa a 31.269 t. La producción total será de 124.797 t y de 689,48 t/día).  
Las modificaciones introducidas son:  
- Instalación de paneles fotovoltaicos en la cubierta de los edificios. Se instalarán 5.642 módulos de 10 kW de potencia que cubrirán en parte las necesidades energéticas de la industria.  
- Instalación de Planta satélite de recepción y almacenamiento de gas natural licuado con depósito criogénico a presión y sistema de gasificación anexo para el suministro de gas natural a la industria. La instalación tiene por objeto cubrir las necesidades de gas en fase previa a la conexión por gasoducto de las redes de distribución. La capacidad de almacenamiento será de 106 m³.  
- Ampliación y mejora de la producción biogás: Actualmente la empresa cuenta con dos calderas de vapor cuyo combustible es gas natural y biogás producido en las instalaciones propias. El consumo de biogás es actualmente un 21 % del total.  
La EDARI de la empresa dispone de un reactor anaerobio para la producción de biogás. Se pretende una modificación del proyecto para aumentar esta producción. Para ello se ampliará la capacidad de tratamiento del DACS (digestor) y se reforzará el pretratamiento.  
El aumento de la capacidad de tratamiento se realizará mediante una modificación estructural en la distribución de vertido dentro del reactor y el incremento de la biomasa del tanque para tener mayor capacidad de eliminación de materia orgánica.  
- Instalación de línea de lavado de pulpa y concentración de zumo: El objetivo que se conseguirá con la nueva línea es incrementar la producción de concentrados de un 4 a un 7 % mediante la extracción de los sólidos solubles de la pulpa mediante corriente de agua, y su posterior concentración.  
La línea de lavado de pulpa, estará compuesta por los siguientes elementos: 1 Finisher primario (ya existente en la industria), 3 Finisher de etapa de lavado de pulpa, constituidas cada una de ellas por un sistema de limpieza mediante aspersores de alta presión, sistema neumático para posterior automatización de la limpieza, variador de velocidad, 3 mezcladores de etapa con variador de velocidad.  
El sistema de concentración estará formado por los siguientes elementos principales: depósito de lanzamiento y limpieza, unidad de pasteurización integrada en el evaporador, cuatro haces tubulares de evaporación en «película descendente», cuatro cajas de separación, un condensador vertical de superficie, un condensador de volátiles, una columna lavadora de volátiles, un depósito decantador - florentino, conjunto de bombas de proceso, bomba de vacío, sistema de refrigeración para el cierre mecánico de las bombas de proceso y de vacío, conjunto de intercambiadores de calor.  
- Torre de refrigeración: Satisfará las necesidades frigoríficas del proceso de condensación. La nueva torre únicamente emitirá vapor de agua siendo el consumo de agua previsto de 1000 m³. Los niveles de presión sonora oscilarán entre 83 y 108 dB no esperándose impacto acústico debido a la altura a la que se situará la torre (12m).  
- Planta de tratamiento de aguas vegetales: Las aguas vegetales producidas en la planta tienen alto poder contaminante y no pueden reutilizarse. Se pretende depurar estas aguas haciéndolas aptas para su utilización en los procesos industriales antes de ser vertida a la EDARI ahorrando así un volumen considerable de agua.  
El agua se someterá a filtrado para eliminar el d-limoneno y otros COVs, tratamiento químico para bajar el pH y ósmosis inversa. El agua obtenida se reutilizará en diversos procesos industriales.  
Se espera la reducción de un 10,44 % del consumo de agua de la industria y una reducción del vertido del 8 %.  
  
Tramitación administrativa  
Antecedentes:  
La industria objeto del actual procedimiento se ubica en el ámbito del polígono industrial «Parc Sagunt» que obtuvo declaración de impacto ambiental (DIA) el 5 de marzo de 2003 en el ámbito del expediente 39-2003- AIA (homologación y plan parcial industrial parc empresarial Sagunto 1 del plan general de ordenación urbana de Sagunto). La DIA tuvo resoluciones complementarias de 28 de febrero de 2005, 11 de diciembre de 2008 y 30 de enero de 2009.  
En el informe de impacto ambiental se tendrán en cuenta los aspectos que, en cumplimiento de la DIA del PP «Parc industrial Sagunt», deban ser de aplicación al proyecto.  
La industria cuenta con licencia ambiental otorgada por el Ayuntamiento de Sagunto (no se detalla la fecha de obtención de la licencia).  
Ante la previsible modificación de la producción, el 16 de octubre de 2018 el promotor del proyecto solicitó la autorización ambiental integrada.  
El 16 de mayo de 2019 tiene entrada en el órgano ambiental, procedente del Servicio de Prevención y Control Integrado de la Contaminación (SPCIC), Proyecto de ampliación de planta de envasado de zumos cítricos en Sagunto (Valencia) al objeto de emisión de informe.  
El 5 de septiembre de 2019 el órgano ambiental emite informe indicando que la modificación del proyecto constituye un supuesto del anexo II de la Ley 21/2013 de evaluación ambiental debiendo por ello aportarse la documentación exigida en la legislación de impacto ambiental para el inicio del procedimiento simplificado de evaluación de impacto ambiental. Se solicita en el informe la aclaración de los parámetros productivos de la industria.  
El 11 de noviembre de 2019 el SPCIC remite, entre otros, documento ambiental e informe del Servicio de Gestión de Espacios Naturales Protegidos.  
El día 12 de mayo de 2020 tiene entrada en el órgano ambiental documentación adicional al proyecto (anexo IV) remitida por el Servicio de Prevención y Control Integrado de la Contaminación.  
El 31 de julio de 2020 este órgano ambiental solicita la ampliación de la documentación remitida: descripción de la planta de biogás existente, cumplimiento de los condicionantes ambientales derivados de la DIA del PP Parc Sagunt y resoluciones complementarias.  
El 15 de marzo de 2021 se recibe en este órgano ambiental la documentación requerida considerándose suficientes los elementos de juicio para resolver.  
La información pública del expediente de autorización ambiental integrada tuvo lugar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del 22 de enero de 2019 por un periodo de 30 días hábiles así como en el tablón de anuncios del Ayuntamiento de Sagunto desde el día 27 de enero al 28 de febrero de 2019.  
Durante el periodo de información pública se produjo una alegación por parte de «Acció Ecologista Agrò», indicando que la fábrica causa molestias a la población por olores molestos que en algún caso han llegado a alcanzar los 15 km.  
Indica que la actividad pudiera ser distinta a la extracción y envasado de zumos por lo que requeriría información adicional en materia de prevención de la contaminación atmosférica y por ello pone en duda si el estudio de impacto ambiental contempla los medios suficientes para hacer frente a estas molestias y pide que se evalúe la necesidad de contemplar medidas adicionales que aseguren el cumplimiento de la legislación vigente en materia de contaminación atmosférica.  
El promotor contesta a las alegaciones el 29 de marzo de 2019 indicando que se generan olores en el proceso de deshidratación de las cortezas de cítricos pero que en ningún caso son molestos y solo se perciben en los alrededores de la planta y solo en casos puntuales de vientos fuertes se pueden percibir en lugares más alejados.  
Indica que integrar el proceso de deshidratación de las cortezas de cítricos en el proceso disminuye los impactos ambientales de un tratamiento posterior de las cortezas, tratamientos que suelen generar lixiviados.  
Informes sectoriales:  
En la tramitación del procedimiento se han emitido los siguientes informes:  
- Informe favorable de compatibilidad urbanística de 25 de octubre de 2017. El mismo adjunta, informe técnico en el que se indica: ?.  
- Informe de la EPSAR de 14 de junio de 2019 en el que se cita que la empresa dispone de las correspondientes arquetas de inspección.  
Referente al agua consumida se señala que el agua de la empresa se obtiene de la red pública de abastecimiento que es sometida a un proceso de ósmosis inversa y ultrafiltración. Los usos más importantes de agua en la industria se producen en los sanitarios, limpieza y baldeo de suelos, limpieza de la fruta (agua procedente del proceso de ósmosis), limpieza de instalaciones.  
El agua de refrigeración se conduce por circuito cerrado y el desescarche se trata en la EDARI.  
La limpieza de los tanques de mezcla, tanques de almacenamiento, conducciones e intercambiadores de calor se realizan con un circuito cerrado. Este circuito se purga cada cierto tiempo a la EDARI. También se dirigen a la EDARI las aguas procedentes de la limpieza de la fruta y del resto de procesos industriales.  
Añade el informe que la empresa ha realizado vertidos a la red pública que superaba los parámetros de vertido, ocasionando problemas en la red de depuración de aguas residuales de Sagunto.  
El informe concluye indicando que la empresa debe garantizar el cumplimiento del artículo 8 del Real decreto 509/1996, así como las ordenanzas municipales de vertido aplicables. Las aguas residuales generadas no deberán impedir el cumplimiento de los objetivos de calidad fijados en la autorización de vertido a dominio público hidráulico emitida por la confederación hidrográfica correspondiente para la EDAR receptora de estas.  
Informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar favorable condicionado a lo siguiente:  
- Deberá constar en el expediente obrante en CAMACD, certificado de conexión y aceptación de los vertidos de aguas residuales sanitarias, industriales y pluviales tras la ampliación solicitada, emitido por el titular de la red de saneamiento, en el que figure la depuradora de destino. Deberá constar a su vez, certificado de impermeabilidad y estanqueidad de balsas de acumulación de aguas residuales industriales. El titular de la actividad está obligado a llevar el adecuado mantenimiento de los depósitos y balsas de acumulación de forma que quede asegurada su impermeabilidad y estanqueidad a lo largo del tiempo.  
- No deberá existir ningún sistema de alivio capaz de generar vertido por cualquier medio y periodicidad a dominio público hidráulico, estando prohibido cualquier vertido de aguas o productos residuales susceptibles de contaminar las aguas.  
  
Consideraciones ambientales.  
Se procede al análisis de la modificación del proyecto de acuerdo con los criterios del anexo III de la Ley 21/2013, de evaluación ambiental:  
1. Características de la modificación realizada: La modificación del proyecto:  
- Supondrá una ampliación de la superficie ocupada pero dentro del ámbito previamente afectado siendo este ámbito de carácter industrial por lo que, aunque se intensifica el uso del suelo, siempre que esta intensificación sea acorde con la normativa urbanística de aplicación, se considerará, dado el carácter del suelo, compatible con la preservación del medio ambiente.  
- Supondrá aumento de la producción e intensificación de la producción (aumento de la capacidad productiva en un número menor de días de producción) por lo que debe establecerse, en el programa de vigilancia ambiental un seguimiento de la utilización de recursos y generación de residuos con el fin de detectar si esta intensificación produce incidentes puntuales como aumento en la generación de vertidos o residuos, problemas en el uso del agua, aumento de ruidos y molestias.  
- Como continuación del apartado anterior debe indicarse que el aumento de los rendimientos de la planta conllevará una concentración de carga contaminante en la EDARI en un menor tiempo de tratamiento. Las modificaciones introducidas y las propuestas en la documentación remitida en marzo de 2021 por el órgano sustantivo pueden permitir que la industria vierta a la red con parámetros adecuados de vertido. No obstante, deberá verificarse que las medidas adoptadas producen los resultados esperados mediante la adopción de los oportunos controles y otras medidas que se incorporarán al condicionado ambiental.  
- Consumo de agua: la documentación presentada calcula el consumo global de agua. Debe tenerse en cuenta el informe técnico emitido por el Ayuntamiento de Sagunto en el que advierte de la posibilidad de que los usos actuales afecten a los usos futuros. Por lo tanto, además de la obtención de informe favorable de la empresa suministradora o de la búsqueda de una fuente alternativa de agua, el promotor deberá cumplir con las medidas preventivas y correctoras del estudio de impacto ambiental, y estudiar y establecer paulatinamente las medidas que sean necesarias para procurar un menor uso del agua.  
Para finalizar este apartado cabe señalar que la modificación del proyecto ha sido significativa en cuanto a la intensificación de la producción y la introducción de elementos o bien no descritos en la documentación inicial o bien introducidos en posteriores modificaciones (como la planta de biometanización, planta de gasificación, etc). Algunos de estos elementos contribuirán a una mejor gestión de las aguas residuales de la industria y a promover un uso de la energía más sostenible y menos contaminante por lo que deben considerarse mejoras ambientales.  
2. Ubicación del proyecto:  
La industria se ubica en suelo apto para este uso, no se ubica sobre suelo inundable, en zonas de protección de dominio público hidráulico o espacios naturales protegidos.  
No obstante la industria se ubica a menos de 200 metros de la Marjal dels Moros (LIC, ZEPA, ZEC).  
- La industria se ubica a menos de 200 metros de los planes o áreas de recuperación de las siguientes especies: «Fartet» (Aphanius iberus), «Samaruc» (Valencia hispanica), «Teuladí de canyar» (Embereiza schoeniclus), «Avetoro común» (Botaurus stellaris), «Arpella de marjal- agilucho lagunero» (Circus aeroginosus), «Rossetta- Cerceta pardilla» (Marmoretta angustirostris).  
- La mayor parte de la industria se ubica en el ámbito de protección de la zona húmeda protegida «Marjal dels Moros».  
Al respecto, el 15 de julio de 2019 el Servicio de Gestión de Espacios Naturales Protegidos emite informe del que se extrae lo siguiente:  
...De los procesos industriales de la empresa, el aspecto que más puede afectar a la zona húmeda es la gestión del agua.  
Respecto al suministro, la memoria menciona que procederá de la red pública del polígono industrial Parc Sagunt (consumo anual 445.000 m³).  
Las aguas residuales industriales y sanitarias, previa depuración, se vierten a la red pública de alcantarillado gestionada por la entitat de sanejament, por tanto, fuera del ámbito de la zona húmeda.  
Las pluviales se evacuan a través de la red de pluviales del polígono que acaba en la Marjal dels Moros.  
Por su ubicación aguas arriba de una zona protegida, en la zona de 500 m de protección zona húmeda catalogada, se deberían implementar medidas que destinadas a favorecer el ahorro de agua y que reduzcan la escorrentía de estos suelos industriales hacia la zona húmeda, en concreto:  
- Se echa de menos en la memoria la utilización de métodos más modernos de reducción de escorrentías como la implementación de técnicas basadas en los sistemas de drenaje sostenibles.  
Teniendo en cuenta el déficit hídrico de esta zona húmeda las aguas pluviales en principio poco contaminadas como las de cubierta y las de zonas ajardinadas podrían destinarse a recarga del acuífero si se procurase un drenaje lento en la propia parcela. Esto contribuiría a disminuir los caudales punta en lluvias que se verán incrementados con el aumento de superficies impermeables.  
- Sistemas de recuperación de agua. Por ejemplo, los sistemas de refrigeración pueden producir un agua de condensación que se podría reutilizar o estudiar su posible uso para recarga de acuíferos o como aporte a las acequias de la marjal>.  
Como valoración final de este apartado por el órgano ambiental debe indicarse que la valoración de la ubicación se realizó con carácter general en la valoración del polígono industrial que fue favorable lo que no impide que en relación con la actividad de extracción de zumos deban aplicarse medidas preventivas atendiendo a la sensibilidad del espacio ocupado.  
  
Características del potencial impacto.  
El documento ambiental valora los posibles impactos que puedan generarse en función de los factores ambientales afectados:  
- Atmósfera:  
Emisiones: existen tres puntos de emisión que generarán CO, SO2, NOX y opacidad. Para realizar el seguimiento de las emisiones a la atmósfera se han establecido 3 puntos de muestreo de acuerdo con el anexo III de la orden del Ministerio de Industria y Energía de 18 de octubre de 1976 sobre prevención y corrección de la contaminación industrial a la atmósfera.  
En el seguimiento de las emisiones actualmente producidas se han medido valores de emisión inferiores a lo estipulado en el Real decreto 833/1975 por la que se desarrolla la Ley 38/1972 de protección del medio ambiente atmosférico. Atendiendo a que según los controles realizados las emisiones están por debajo de lo establecido en la legislación vigente, el estudio de impacto ambiental no considera necesario establecer ninguna medida de prevención.  
En referencia a la producción de biogás, el metano obtenido en el reactor alimentará las calderas suponiendo una mejora ambiental. No obstante, este proceso no está exento de la generación de efectos ambientales ya que en el proceso se generan óxidos de azufre, monóxido y dióxido de carbono, dióxido de nitrógeno, por lo que se cuenta con las siguientes medidas correctoras: filtros de carbón activo para la eliminación del ácido sulfhídrico, la antorcha contará con sondas de temperaturas, filtros apagallamas, entre otros. En cuanto a los valores de emisión se cumplirá con los parámetros máximos admisibles a la atmósfera y el procedimiento pertinente de control conforme al Decreto 228/2018, de 14 de diciembre, del Consell, por el que se regula el control de las emisiones de las actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera.  
Ruidos: Según concluye el estudio acústico, no se superarán los valores límites de ruido en el ambiente exterior que se establecen en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de protección contra la contaminación acústica, de la Comunidad Valenciana. Es decir: 70 dB(A) por el día y 60 dB(A) por la noche.  
Sin embargo, en el interior de las naves hay elementos como los compresores de alta presión que pueden generar ruido por encima de los 80 dB por lo que, como medida correctora, poseerán cabina insonorizante compuesta de chapa lisa galvanizada de 1,5 mm. de espesor con capa de material fonoabsorbente de 40 mm de espesor. Esta cabina puede absorber un nivel de ruido de 40 dB(A), condición indispensable para que los trabajadores del almacén trabajen en condiciones óptimas.  
  
El impacto se valora como moderado si bien, con la aplicación de medidas correctoras el impacto resulta compatible.  
Vibraciones: la maquinaria empleada en general no es susceptible de generar vibraciones. No obstante, se aplicarán las siguientes medidas correctoras: puesta a punto de las máquinas que incorporan motores, montaje de la maquinaria que lo requiera sobre bancadas de hormigón independientes y con capas de aglomerados aislantes, interposición entre los puntos de apoyo y las bases de sustentación, si fuese necesario, de bancos de forma que hagan de amortiguadores, separación de 60 cm de maquinaria con los paramentos.  
- Hidrología superficial:  
El funcionamiento de la planta puede producir contaminación química del agua en el caso de que se produzca algún vertido industrial.  
Las aguas pluviales no se mezclarán con las aguas del proceso con el fin de evitar su contaminación. Se dirigirán a la red exterior a través de cuatro redes de saneamiento.  
Como medida correctora, en la planta las aguas sufrirán una depuración con carácter previo a su vertido a la red de alcantarillado. A la salida del proceso de depuración hay una arqueta desde donde se mide el caudal y se recogen muestras de manera periódica. La industria cuenta con autorización de vertido y se ha realizado la declaración de producción de aguas residuales.  
Como medidas adicionales de protección y con el fin de evitar que la EDARI supere los parámetros de vertido, se han estudiado los puntos donde puede disminuirse el contenido contaminante de las aguas determinándose el vertido de químicos que intervienen en la limpieza como el punto a mejorar, así como el vertido de hidróxido sódico. Por ello se ha reducido el consumo de químicos en limpieza y se ha procedido a su recuperación y reutilización disminuyendo en un 25 % el volumen de químicos que llegan a la EDARI y la reducción de la conductividad del vertido que llega a la depuradora. Por otro lado, se ha diseñado un protocolo de actuación para vigilar el funcionamiento de la EDARI y evitar incidentes ambientales.  
El impacto se valora, con la aplicación de medidas correctoras, como compatible  
- Aguas subterráneas:  
Los posibles vertidos accidentales de residuos peligrosos o productos químicos, una mala gestión de las aguas pluviales y de las aguas residuales de la industria pueden provocar contaminación de aguas subterráneas. En este caso puede generarse un impacto severo. Dada la posibilidad de adopción de medidas correctoras el impacto final se valora como compatible.  
- Suelo:  
El desarrollo de la actividad puede producir, en caso de accidente, contaminación de suelos a causa de la modificación de sus propiedades fisicoquímicas causando un impacto crítico sobre el medio ambiente. La realización de las distintas actividades en el interior de naves que cuentan con solera hormigón fratasado impermeable y el almacenamiento de materias primeras, productos y subproductos conforme a la legislación vigente lleva a valorar el impacto como compatible.  
Para evitar la contaminación de suelos y aguas se proponen distintas medidas preventivas y correctoras de las cuales se destacan las siguientes: los silos de almacenamiento dispondrán de cerramientos adecuados para evitar pérdidas, el llenado de los tanques de productos químicos se realizará por el fondo para evitar evaporación de materiales volátiles, se separarán los residuos y se separarán según requisitos de gestión, se evitará el vertido de las aguas del proceso sin depurar a la red sanitaria.  
  
- Energía y agua:  
Los impactos ambientales derivados del consumo de energía y agua no son valorados en el documento ambiental, aunque se establecen las siguientes medidas preventivas y correctoras:  
Para controlar el consumo energético se aplicarán medidas tales como tener en cuenta la variable energética en la instalación de nueva maquinaria, se realizará un adecuado mantenimiento de la maquinaria y se controlarán sus consumos, se realizarán auditorías energéticas, se establecerán medidas de ahorro del consumo eléctrico en la iluminación de las instalaciones (temporizadores, moderar la intensidad de la luz, aprovechar la luz natural) y en el consumo de energía (moderar el consumo en calefacción instalación de termostatos, moderar la calefacción, mejorar los aislamientos, etc).  
Se controlará el consumo de agua realizando controles periódicos de las instalaciones para detectar fugas, instalación de temporizadores y limitadores de presión en grifos, automatizar la limpieza de las instalaciones.  
- Socioeconomía:  
Durante la fase de funcionamiento de la industria se producirán efectos positivos sobre la socioeconomía y la calidad de vida local, por la creación de empleos directos e indirectos y el pago de tributos municipales.  
Durante la fase de abandono se producirá pérdida en el nivel de empleo que en parte se compensará temporalmente con la generación de empleo en el desmantelamiento de las instalaciones. El impacto se valora como severo.  
- Residuos: la producción de residuos puede generar contaminación de aguas y suelos tanto por las materias contaminantes que puedan contener como por los accidentes en su gestión o simplemente por la posible necesidad de tener que utilizar instalaciones para su eliminación. La mejor medida para evitar su producción es la disminución de su generación en origen estableciéndose medidas tales como: proporcionar formación ambiental al personal del departamento de compras evitando la adquisición de productos nocivos para el medio ambiente, elección de materiales, productos y suministradores con certificación ambiental, usar materiales y productos reutilizables, realizar una buena gestión de los pedidos y adecuar la producción a estos y, si es posible, adaptarla a series largas, que reducen los defectos y ahorran energía, comprar las materias primas a granel, estudiar los métodos de envasado y embalaje de los productos para evitar envoltorios excesivos, solicitar a los proveedores que disminuyan el embalaje para transporte, implantar sistemas mecánicos de dosificación para el mezclado de productos químicos, ya que aumentan la calidad y aprovechan al máximo los recursos, trabajar a las velocidades de proceso adecuadas como medida que favorece la minimización de residuos, implantar controles de calidad en el proceso productivo para evitar el desperdicio de productos químicos, reutilizar los disolventes.  
La gestión de los envases que hayan contenido pinturas, disolventes, etc, así como los fluidos de las maquinarias se gestionan como residuos tóxicos y peligrosos.  
- Espacios naturales protegidos:  
Según documentación remitida el 15 de marzo de 2021, en cumplimiento de los condicionantes de la DIA del PP Parc Sagunt, evitar efectos indirectos sobre la marjal, y describir las medidas correctoras no indicadas en el proyecto inicialmente remitido, se propone lo siguiente:  
- Para evitar la contaminación de acuíferos (afección indirecta a la marjal), la mercantil dispone de un protocolo o procedimiento de actuación en caso de vertido de productos químicos y un protocolo de recogida de derrames de aceite.  
- Implantación de un sistema de gestión medioambiental: La empresa no dispone de sistema de gestión medioambiental pero sí cuenta con certificaciones de la calidad agroalimentaria en los que llevan implícitos sistemas de gestión ambiental en los procesos realizados.  
- La iluminación en ambientes exteriores se realiza con luminarias de bajo consumo, sin salida de luz exterior, y reflejos minimizados.  
- Recarga de acuíferos en la Marjal dels Moros: Como medida general, las aguas pluviales recogidas a través de la red de pluviales se gestionan en la red del polígono. En cuanto a las actuaciones particulares, se ejecutó, en todo el espacio existente de una malla de geotextil y un recubrimiento de grava. Con esta actuación se favorece la infiltración de agua sin que pueda producirse pérdidas y arrastres de suelo a otras superficies de la actividad. Por otra parte, se dispone en toda la parcela de zonas verdes para favorecer la infiltración del agua en el terreno.  
Por último, el documento ambiental incorpora un programa de vigilancia ambiental basado en el cumplimiento de las medidas preventivas y correctoras propuestas, en la gestión de los residuos de acuerdo con la legislación vigente y en cumplimiento de los condicionantes ambientales que se indiquen en la Resolución correspondiente.  
Como valoración final se destaca:  
- La fábrica realiza un tratamiento integral de la materia prima empleada evitando rechazos o generando residuos.  
- La industria depura sus aguas previamente a su vertido a la red de saneamiento. Ello no impide que en momentos puntuales se hayan detectado parámetros de vertido inadecuados a la red por lo que, dado que el proceso productivo va a intensificarse, la EDARI debe de ser capaz de absorber los posibles picos de caudales contaminantes, aspecto que deberá justificarse con anterioridad a la obtención de la autorización ambiental integrada.  
- Con este mismo criterio la empresa debe vigilar los posibles picos de emisiones a la atmósfera controlando, de acuerdo con lo que disponga la autorización ambiental integrada, que no se produzcan emisiones que no cumplan con los correspondientes parámetros.  
- Respecto al gasto energético, la empresa dispone de una planta de digestión anaerobia ligada al proceso de depuración de la que se obtiene gas que reduce el consumo de fuentes externas en un 24 %.  
En términos ambientales la generación de biogás contribuye a disminuir los impactos ambientales derivados del consumo energético y puede contribuir a disminuir los impactos derivados de la gestión de los lodos de depuración.  
- Referente al consumo de agua si bien la planta incorpora sistemas de filtrado y reutilización en el lavado de la fruta, debe cumplirse con las medias de control del documento ambiental a fin de detectar cualquier posible fallo en el sistema que conduzca a un consumo excesivo del recurso, incidir en el ahorro de recursos de manera que no se pongan en peligro usos futuros en el parque industrial a consecuencia del consumo de agua de la industria.  
- Debe incidirse en la ubicación de la industria, próxima a un espacio con valores ambientales cuya subsistencia depende del aporte de agua.  
Por lo tanto, el aspecto de los consumos de agua, gestión de pluviales o de las aguas no contaminantes que pudieran proceder deberán, además de incluirse en el sistema de gestión ambiental que en cumplimiento de la declaración de impacto ambiental de Parc Sagunt debe realizarse, en un estudio específico para determinar si la industria puede contribuir al mantenimiento de la zona húmeda.  
Como conclusión: La modificación de la actividad productiva puede tener consecuencias ambientales al concentrarse en un menor periodo de tiempo los impactos producidos. No obstante, esta concentración de efectos ambientales pueden ser objeto de control y análisis a través de la autorización sustantiva y, en caso necesario, introduciendo en los sistemas de gestión de que dispone la empresa controles ambientales adicionales. No obstante, deberán cumplirse los condicionantes ambientales de este informe de impacto ambiental para asegurar que la modificación de la actividad no genere efectos ambientales significativos.  
  
Consideraciones jurídicas.  
La modificación del proyecto de «Industria de fabricación y envasado de zumos cítricos», constituye un supuesto de evaluación de impacto ambiental simplificada, de acuerdo con el anexo II, grupo 2.b) de la Ley 21/2103, de 9 de diciembre.  
El expediente ha seguido el trámite de evaluación de impacto ambiental simplificada, previsto en la sección 2ª, capítulo 2 del título II de la Ley 21/2013.  
El Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento, resuelvo:  
  
  
Primero  
Estimar que la modificación del proyecto de «Industria de fabricación y envasado de zumos cítricos» en el polígono industrial Parc Sagunt, sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, no tendrá efectos significativos sobre el medio ambiente y no requiere una evaluación de impacto ambiental ordinaria, siempre que se ajuste a las previsiones del proyecto, del documento ambiental a los términos del presente informe, en particular:  
1. La industria deberá contar con el informe favorable de la empresa suministradora de agua debiendo, en caso necesario, buscar una fuente alternativa del recurso.  
2. Condicionantes derivados de la aprobación del PP «Parc Sagunt».  
La industria incorporará en los sistemas de gestión de que dispone el seguimiento específico de los consumos de agua, gestión de pluviales y otras aguas no contaminantes que deberán servir de base para determinar si existen aguas que por sus inocuas características pudieran contribuir a la realización de alguna acción en beneficio de la zona húmeda «Marjal dels Moros» de acuerdo con lo expuesto en el informe del Servicio de Gestión de Espacios Naturales Protegidos.  
Las conclusiones del seguimiento y la realización de algún tipo de propuesta deberán materializarse en el plazo de dos años desde la autorización de la modificación del proyecto mediante su presentación ante el servicio competente en espacios naturales protegidos.  
3. Se extremarán las medidas de prevención y control en los periodos del año en los que existen picos de producción. La autorización ambiental integrada deberá incorporar un control específico de emisiones, olores, ruidos, etc. con el fin de verificar el cumplimiento por parte de la empresa de los límites establecidos y establecerá un calendario de controles en época punta de producción.  
  
Segundo  
De conformidad con lo previsto en el artículo 47 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
A. El informe de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sin perjuicio de su publicación en la sede electrónica del órgano ambiental.  
B. El informe de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera procedido a la autorización del proyecto en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación, salvo que se acuerde la prórroga de la vigencia del informe de impacto ambiental.  
C. El informe de impacto ambiental no será objeto de recurso alguno sin perjuicio de los que, en su caso, procedan en vía administrativa o judicial frente al acto, en su caso, de autorización del proyecto.  
  
  
Tercero  
El órgano sustantivo publicará en el boletín oficial correspondiente la decisión de autorizar o denegar el proyecto, en los términos previstos en el artículo 48 de la Ley 21/2103, de 9 de diciembre.  
  
Valencia, 10 de agosto de 2021.- El director general de Calidad y Educación ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML