Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 4868, del 22-10-2004 (2004/10255)

RESOLUCIÓ de 29 de setembre de 2004, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la publicació de la part dispositiva de les declaracións d'impacte ambiental corresponent als expedients 02/2002-AIA, 177/2002-AIA, 307/2002-AIA, 247/2003-AIA, 450/1999-AIA i 370/2000-AIA.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4868

Data del DOGV
:   22-10-2004

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2004/10255

CVE


Data del document
:   29-09-2004

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Cheste](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 29 de setembre de 2004, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la publicació de la part dispositiva de les declaracións d'impacte ambiental corresponent als expedients 02/2002-AIA, 177/2002-AIA, 307/2002-AIA, 247/2003-AIA, 450/1999-AIA i 370/2000-AIA. [2004/F10255]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'Avaluació d'Impacte Ambiental, i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracións en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracións d'impacte ambiental corresponent als expedients 002/2002-AIA, 177/2002-AIA, 307/2002-AIA, 247/2003-AIA, 450/1999-AIA i 370/2000-AIA, que el reglament aprovat pel Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar.
  
València, 29 de setembre de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 2/02-AIA
  
Títol: Explotació bovina d'engreixament
  
Promotor: Fernando Machaconses Fortuny
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Cheste (València)
  
Objecte del projecte: Legalització de l'activitat per mitjà de l'obtenció de llicència l'activitat
  
Localització: Partida La Garrama, polígon 31, parcel·les 1253, 1119, 1524, 1257, 1258, del terme municipal de Cheste (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització de l'explotació de boví d'engreixament, actualment en funcionament, les característiques de la qual segons la documentació aportada, són:
  
L'activitat té una capacitat per a 400 animals: 250 adults i 150 joves.
  
L'explotació està constituïda per:
  
- Zona de menjadors, aïllada de la resta de la parcel·la per mitjà d'una tanca, on està el bestiar pràcticament tot el dia, excepte quan passen a la zona de pasturatge.
  
- Magatzem i cobert adossat.
  
- Pati rodejant el magatzem, on s'emmagatzemen aliments que poden romandre a la intempèrie.
  
- Femer inclòs en el pati, format sobre la base de solera de formigó armat envoltat de mur de bloc de formigó, on s'emmagatzemaran els residus orgànics del bestiar per al seu compostatge i posterior utilització com a esmena húmica en les parcel·les de cultius tant d'horta com fruitera.
  
- Zona de pasturatge, que ocupa la resta de la superfície, tancada, i on romandrà el bestiar mentre no estiga en la zona de menjadors.
  
Els cadàvers són retirats per empresa autoritzada a l'efecte.
  
Es produeix al voltant de 2.900 t de fem/any, que és compostat en piles, procés darrere del qual passarà a utilitzar-se com a esmena húmica en camps de cultiu de la zona.
  
El subministrament d'aigua potable es realitza des de la xarxa d'abastament municipal, com també d'un pou d'una societat de reg (del qual no s'aporta justificant legal de l'autorització per al seu aprofitament).
  
L'explotació que es desenvolupa en una finca de 31.651 m², es localitza a 1,8 km del nucli de població.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
L'Ajuntament de Cheste remet l'estudi d'impacte ambiental en data 2 de gener de 2002. En data 25 de març del 2002 es completa l'expedient, amb la presentació del projecte d'activitat i l'expedient municipal.
  
La informació pública de l'expedient s'ha realitzat en el DOGV 4333, d'11 de setembre de 2002, sense que s'haja presentat al·legacions, com també als veïns confrontants a l'activitat, presentant-se en aquest cas una al·legació.
  
2. Resum de les al·legacions
  
L'al·legació presentada pel propietari de la parcel·la 1256, que limita amb les parcel·les 1253, 1257 i 1258, que corresponen a la zona de l'explotació dedicada a pasturatge, recull les següents consideracions de caràcter ambiental:
  
- L'emissió de pols produeix molèsties en l'horta, l'habitatge i en l'aigua de l'aljub.
  
- La séquia de la parcel·la 1.256 es tapona pel fem de l'explotació.
  
- Els animals produeixen nivells de soroll elevats amb els esquellots.
  
- Es produeixen males olors i moltes mosques.
  
Aquestes al·legacions són en part esmenables. Respecte als problemes que ocasionen els residus orgànics en la séquia, se suposen associats al moviment dels animals en la zona de pasturatge, per la qual cosa per a evitar-se s'hauran de realitzar neteges periòdiques del canal de reg que eviten possibles molèsties a l'hora d'utilitzar-la, o bé amb l'implantació d'algun obstacle físic (tanca o semblant), que impedisca que els animals puguen dispersar el fem més enllà de la zona de menjadors.
  
Per a reduir o minimitzar l'emissió d'olors, s'augmentarà la freqüència de volteig de les piles a compostar, o bé s'incorporaran productes bacterians destinats a controlar i accelerar la fermentació i reduir d'aquesta manera les olors, condicionant les esmentades mesures a la minimització de l'esmentat impacte respecte als veïns pròxims a l'activitat.
  
A més, s'hauran d'adoptar mesures per a combatre la presència de vectors en l'activitat, amb la utilització de productes eficaços a l'efecte, a més d'extremar les mesures higienicosanitàries en l'explotació.
  
La resta de molèsties que es declara que provoca l'activitat, estan associades al funcionament normal d'una explotació d'aquestes característiques.
  
3. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària
  
Se sol·licita al promotor en data 17 de juny de 2003, a través de l'Ajuntament, la presentació de l'autorització prèvia de la COPUT, la qual es rep en data 4 de juliol de 2003.
  
L'autorització prèvia de la COPUT, es va concedir el 21 de març de 1994 per a un magatzem agrícola, amb una superfície construïda de 665 m² i una alçària màxima de 6 m i de la que es justifica una separació a límits de 6 m, l'acabat de l'edifici d'acord amb el seu caràcter aïllat o rural i l'abastament d'aigua potable des de la població i que, en cas de ser necessària, la depuració de residus serà per mitjà de fossa sèptica, que s'inclouria en el projecte tècnic.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull la següent informació:
  
- Informe favorable de l'aparellador municipal.
  
- Informe favorable del tècnic municipal.
  
- Informe favorable del cap local de sanitat.
  
- Autorització prèvia de la COPUT.
  
- Informació pública amb la presentació d'una al·legació per un veí confrontant a l'explotació.
  
- Informe favorable de l'alcaldia.
  
Afeccions legals
  
El sòl on s'ubica l'explotació, està classificat com a sòl no urbanitzable comú, segons el Pla general d'ordenació urbana de Cheste, aprovat el 28 de juny de 1986.
  
L'activitat proposada no afecta a cap espai natural protegit de la província de València ni a cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els quals s'inclou: aire, sòl, vegetació, fauna, paisatge i medi socioeconòmic.
  
L'explotació s'ubica en una zona agrícola. Pel seu caràcter rural i aïllat es considera que els principals elements ambientals susceptibles de ser afectats per l'activitat són el sòl i l'aire.
  
El projecte no afecta comunitats botàniques o faunístiques d'especial interés ambiental o espècies protegides, endèmiques, en perill d'extinció o de distribució escassa o puntual a nivell provincial o de Comunitat Valenciana.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat els possibles impactes que pot causar l'actuació, entre els quals s'indiquen:
  
- Contaminació atmosfèrica per emissió d'olors i contaminació de sòls per utilització inadequada dels residus orgànics generats.
  
- Impacte paisatgístic, per la introducció d'elements permanents que alteren el paisatge.
  
A partir de l'elaboració d'una matriu causa-efecte i efectuada l'avaluació qualitativa dels impactes s'han considerat en general moderats.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
Les mesures correctores proposades fan referència al compostatge del fem, que limitarà els problemes d'olors, com també l'apantallament vegetal que minimitzarà l'impacte visual.
  
La mesura correctora tendent a minimitzar l'impacte visual no es considera necessària, ja que l'explotació es localitza en una zona agrícola-ramadera, quedant integrada paisatgísticament.
  
Les mesures correctores hauran d'ampliar-se amb l'adopció de les recollides a continuació:
  
- L'explotació haurà d'estar encerclada de manera que puguen aplicar-se mesures de protecció contra agents transmissors de malalties.
  
- Per a reduir o minimitzar l'emissió d'olors, s'augmentarà la freqüència de volteig de les piles a compostar o s'incorporaran productes bacterians que controlen i acceleren la fermentació i reduïsquen les olors.
  
- Hauran d'adoptar-se mesures per a combatre la presència de vectors en l'activitat, amb la utilització de productes eficaços a l'efecte, a més d'extremar les mesures higienicosanitàries en l'explotació.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'art. 5é de la Llei d'impacte ambiental i el seu annex I apartat 1.h.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
4. L'art. 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel que estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, la granja bovina d'engreixament, situada en el terme municipal de Cheste (València), promoguda per Fernando Machaconses Fortuny, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establerts a continuació:
  
- L'explotació haurà d'estar encerclada de manera que puguen aplicar-se mesures de protecció contra agents transmissors de malalties.
  
- Per a reduir o minimitzar l'emissió d'olors, s'augmentarà la freqüència de volteig de les piles a compostar o s'incorporaran productes bacterians que controlen i acceleren la fermentació i reduïsquen les olors.
  
- S'hauran d'adoptar mesures per a combatre la presència de vectors en l'activitat, amb la utilització de productes eficaços a l'efecte, a més d'extremar les mesures higienicosanitàries en l'explotació.
  
- Es disposarà de gual sanitari o sistema equivalent a l'entrada de l'explotació, de manera que permeta la desinfecció de les rodes dels vehicles que accedisquen a l'explotació.
  
- Per a evitar que les parcel·les confrontants a la zona de menjador es vegen afectades amb el fem que generen els animals, s'hauran d'adoptar mesures preventives, com la instal·lació d'obstacles físics (tanca o semblant), que impedisca que els animals puguen dispersar el fem més enllà d'aquella zona de menjadors.
  
- S'haurà d'assegurar la correcta gestió del fem, aplicant-lo exclusivament en parcel·les que s'exploten agrícolament i després del seu compostatge. Amb aquest fi s'haurà d'ampliar la superfície destinada a femer, perquè en una part es puga realitzar la recollida del fem i de la resta de matèria que passarà a formar part de la pila a compostar i una altra zona destinada a la maduració del munt.
  
- Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
- Previ a la concessió de la llicència d'activitat els tècnics municipals hauran de comprovar la correspondència entre la superfície a construir autoritzada en el seu dia en l'autorització prèvia de la COPUT i la realment construïda. En cas de diferir, haurà de sol·licitar-se una nova autorització prèvia de la COPUT per a la situació actual.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 12 d'agost de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 177/2002-AIA
  
Títol: Modificació puntual núm. 2 de les Normes Subsidiàries de Planejament d'Andilla
  
Promotor: Ajuntament d'Andilla
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i COPUT
  
Localització: A les proximitats dels nuclis urbans d'Andilla i la Pobleta
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
Canviar la qualificació dels terrenys afectats per la present modificació, passant de sòl no urbanitzable protegit a sòl no urbanitzable comú, per tal d'establir noves reserves de sòl dotacional destinat a equipament esportivorecreatiu.
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
I. El canvi de qualificació que es proposa es motiva per la necessitat de dotar els nuclis urbans d'Andilla i la Pobleta de sengles reserves de sòl destinades a instal·lacions de caràcter esportiu i recreatiu, permetent la implantació d'instal·lacions pròpies d'una zona d'esplai i recreació.
  
II. Es pretén reordenar, en el cas de la Pobleta, la ubicació del sòl destinat a equipament comunitari, desplaçant de la ubicació actual en sòl urbà, 6.211 m² de la reserva compresa entre el passeig dels Esports, la rambla i el vial en projecte (que passen a classificar-se com a sòl no urbanitzable protegit), per a reubicar-lo al costat del passeig de les Piscines com a sòl no urbanitzable comú. La resta es manté en la seua ubicació actual, al costat de les escoles municipals.
  
III. En les proximitats del nucli urbà d'Andilla, en la zona denominada ?Camp de Futbol?, es pretén ubicar un complex d'oci i esport, que ocuparia una superfície total de 7.900 m². A més, es preveu la construcció d'edificacions associades d'escassa alçada i situades en la part baixa de la vall.
  
En la zona denominada Rambla, delimitada per la rambla d'Artaj i travessada pel passeig de la Piscina en el nucli urbà de la Pobleta, es pretén construir una pista poliesportiva polivalent, que ocupe una superfície de 6.225 m².
  
IV. En ambdues zones se requalifica el sòl no urbanitzable rústic protegit en sòl no urbanitzable comú dotacional esportivorecreatiu.
  
V. Els nous àmbits afectats per la present modificació es regiran pel que disposa l'article 47 de les normes subsidiàries vigents, aprovades definitivament amb data 22 de desembre de 1993.
  
3. Alternatives
  
L'estudi d'impacte ambiental no presenta alternatives de projecte. No obstant això, justifica els emplaçaments triats basant-se en tres criteris principals:
  
- Cessió dels terrenys per part dels propietaris.
  
- La major part del sòl del terme municipal es troba protegit.
  
- L'orografia del terreny dificulta la ubicació d'aquest tipus d'activitats.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 13 de desembre de 2001, la Secció de Planejament del Servei Territorial d'Urbanisme de València va remetre documentació relativa al projecte modificació puntual núm. 2 de les Normes Subsidiàries de Planejament d'Andilla, sol·licitant la preceptiva declaració d'impacte ambiental.
  
En data 20 de desembre de 2001, se sol·licita a l'Ajuntament d'Andilla el certificat d'aprovació provisional i resultat de la informació pública del projecte referenciat.
  
En data 29 d'abril de 2002, l'Ajuntament d'Andilla remet el certificat d'aprovació provisional i d'exposició pública, la còpia dels anuncis publicats en el DOGV i en un periòdic no oficial, el projecte, l'estudi d'impacte ambiental, i l'estudi previ d'impacte ambiental sobre el patrimoni arqueològic i paleontològic, i incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
El mencionat estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, al costat del resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el periòdic Las Províncias, de data 8 de març de 2002 i en el DOGV núm. 4207, d'11 de març de 2002.
  
Durant el període d'informació pública no es van presentar al·legacions, segons consta en el certificat emés per la secretaria de l'Ajuntament d'Andilla.
  
2. Peticions d'informació o documentació complementària
  
En data 6 d'agost de 2002, se sol·licita informe vinculant a la Direcció General de Patrimoni Artístic sobre l'afecció al patrimoni cultural del projecte referenciat.
  
En data 24 de juny de 2003, se sol·licita informe al Servei de Gestió Forestal de la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
Informes sectorials
  
- En data 15 d'abril de 2003, la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura i Educació remet un informe sobre l'afecció del projecte al patrimoni existent en l'àmbit de l'actuació.
  
Aquest indica que, consultat l'inventari de Patrimoni Arquitectònic d'Interés Històricartístic de la província de València, no hi ha constància d'elements protegits afectats pel projecte. També s'apunta que en l'àrea del projecte es troben els jaciments arqueològics del camp de Futbol i la Pobleta, que podrien veure's afectats directament o indirectament pel projecte de referència.
  
L'estudi d'impacte ambiental preveu uns estudis sobre patrimoni arqueològic realitzats sense la corresponent autorització de la Direcció General de Patrimoni Artístic.
  
Es realitzen una sèrie de consideracions sobre les mesures protectores i correctores proposades, i s'expressa la necessitat d'obtenir la preceptiva autorització de la Direcció General de Patrimoni Artístic per a la realització de moviments de terra. Es conclou els antecedents exposats informant favorablement el projecte sempre que es porte a terme en la seua integritat el programa de mesures protectores i correctores proposades.
  
Finalment, l'informe remés conclou que:
  
«En considerar que el projecte pot afectar jaciments arqueològics i en compliment de l'article 62 de la Llei 4/1998, del Patrimoni Cultural Valencià, abans de l'execució de qualsevol obra en l'àrea de referència, el promotor d'aquestes haurà d'aportar al corresponent expedient un estudi previ sobre els efectes que les obres projectades puguen causar en les restes de naturalesa arqueològica, subscrit per tècnic competent. Les actuacions necessàries per a l'elaboració de l'esmentat estudi seran autoritzades per la Conselleria de Cultura que establirà els criteris a què s'ha d'ajustar l'actuació. Així mateix i segons el que disposa l'article 62.3, els ajuntaments no concediran llicències per a actuacions urbanístiques en zones amb restes arqueològiques sense que s'haja aportat l'estudi arqueològic previ i la Conselleria de Cultura haja determinat les condicions de l'obra a realitzar.
  
Recordar que per a la realització de les actuacions arqueològiques s'haurà de presentar un projecte d'intervenció arqueològica per a la seua pertinent autorització per part de la Direcció General de Patrimoni Artístic.
  
Sense perjudici del sentit de l'informe emés, l'execució de les actuacions derivades del projecte en qüestió se sotmetran al règim d'autoritzacions puntuals que deriven de la norma patrimonial referenciada.»
  
- En data 17 de juliol del 2003, el Servei de Gestió Forestal emet informe sobre el projecte de referència en què s'indica que no hi ha afecció a forests d'utilitat pública.
  
Afeccions legals
  
1. L'estudi d'impacte ambiental indica que no hi ha afecció a camins ramaders.
  
2. Segons indica l'informe emés pel Servei de Gestió Forestal, el projecte que es tramita no afecta a forests catalogades com d'utilitat pública.
  
3. Pel que fa a l'afecció a rius i barrancs:
  
La zona denominada Camp de Futbol s'emplaça en la confluència del barranc de Juansomera, el riu Andilla, i el camí Font del Senyor. Al nord queda limitada per un xicotet rierol que mor en el riu d'Andilla. La zona anomenada Rambla s'ubica al nord-est del nucli urbà, entre la rambla d'Artaj i el nucli urbà de la Pobleta.
  
4. Pel que fa a l'afecció al patrimoni cultural, l'estudi d'impacte ambiental indica que les dos zones proposades afecten sengles jaciments arqueològics catalogats per la Conselleria de Cultura i Educació. Aquests són:
  
- A la zona del camp de futbol, al costat del nucli urbà d'Andilla, es troba el jaciment arqueològic catalogat amb el nom de Camp de Futbol. S'emplaça al costat del camp de futbol i en unes parcel·les confrontants destinades al cultiu de secà. No s'hi observen estructures constructives que es puguen veure de forma evident. S'indica que el tipus de jaciment no és determinat, és d'adscripció islàmica i de cronologia indeterminada. La seua conservació és roïna a causa de l'activitat agrícola que s'ha portat a terme d'aquests mateixos. Les restes que es troben es corresponen, principalment, amb fragments de ceràmica al torn i vidriats.
  
- A la zona de la rambla, al costat del nucli de la Pobleta, es troba el jaciment arqueològic catalogat amb el nom de La Pobleta. El jaciment es troba situat en camps de cultiu de secà ubicats al nord del nucli urbà, al costat de la rambla pròxima. El tipus de jaciment és d'assentament, d'adscripció romana i cronologia indeterminada. El seu estat de conservació és indeterminat, veient-se afectat pels treballs agrícoles realitzats. Els materials trobats es corresponen amb ceràmiques: Tegulae, Dolia, fragments de ceràmica comuna romana.
  
Les mesures correctores proposades per a minimitzar l'afecció sobre el patrimoni es basen en la presència d'un arqueòleg autoritzat per la Conselleria de Cultura el qual s'encarregarà de controlar les obres i detenir-les en el cas que calga. A més, es redactarà un informe setmanal sobre els treballs realitzats i els materials trobats.
  
L'expedient d'avaluació d'impacte ambiental compta amb un informe favorable emés per la Direcció General de Patrimoni Artístic.
  
Consideracions ambientals
  
1. Tant els terrenys que ocupa la zona d'actuació a Andilla, com els del nucli de la Pobleta, estan compostos principalment per camps que formen terrasses i que, actualment, no es troben en producció. En la zona pròxima al nucli d'Andilla hi ha un buit en el terreny que es va realitzar fa uns anys amb la intenció de construir una piscina i que en l'actualitat es troba en estat d'abandó.
  
2. Segons el mapa geològic d'Espanya, la zona corresponent al camp de futbol està constituïda per materials pertanyents al triàsic, mentre que la zona de la rambla presenta materials pertanyents al juràssic.
  
La zona del camp de futbol, a Andilla, està constituïda per roques sedimentàries consolidades del tipus argiles, margues i algeps. La zona ubicada a la Pobleta està constituïda per roques consolidades del tipus argiles i arenoses.
  
La cartografia temàtica publicada per la COPUT assenyala per a les dues zones d'actuació una vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies baixa. No obstant això, la proximitat d'ambdues zones als llits confrontants fa necessari extremar les mesures de control per a garantir una correcta depuració i abocament de les aigües residuals generades en l'àmbit del projecte.
  
En la zona del camp de futbol no s'observa risc de lliscament o despreniment. No obstant això, la cartografia temàtica publicada per la COPUT indica l'existència de risc de lliscament en les voltants d'aquesta, en les marges de la rambla de Juansomera i el riu Andilla. Els terrenys ocupats per la zona de la rambla manquen de risc de lliscament i despreniment. S'indica, com a mesura correctora, que la recollida de materials i emplaçament de la maquinària no es realitzarà en la zona afectada per risc de lliscament, no obstant això, aquesta es troba fora de la zona d'actuació.
  
3. Les zones afectades per la present modificació estan constituïdes per camps de cultiu actualment, la majoria, en estat d'abandó. La zona del camp de futbol es troba molt transformada, ja que ja s'hi emplaça un camp de futbol, d'ací el nom que rep la mateixa. L'estudi d'impacte ambiental proposa la reutilització de la terra vegetal útil afectada per l'actuació, fixant les condicions d'emmagatzematge.
  
4. L'estudi d'impacte ambiental indica que la zona elegida a Andilla és susceptible de convertir-se en àrea degradada, a causa de l'estat d'abandó dels camps i la fàcil accessibilitat a aquests. A la zona de la Pobleta s'observen algunes runes i residus, alguns d'ells incinerats, per la qual cosa aquesta zona pot convertir-se en un abocador incontrolat.
  
5. Els terrenys objecte d'estudi manquen de vegetació natural; es pot observar vegetació herbàcia en les vores dels terrenys i distribuïda a l'atzar en aquests. Ja que es tracta de terrenys de cultiu en estat d'abandó, no s'hi observa l'existència d'arbratge, excepte unes bresquilleres a la zona de la Pobleta. El camp de futbol disposa de la presència d'alguns exemplars d'oms morts.
  
Es proposa, com a mesura correctora, evitar la realització de moviments de terres, amb l'objecte de mantenir la qualitat edàfica del sòl i poder ser aprofitada per la vegetació potencial de l'àrea.
  
En les zones confrontants a les incloses en el projecte hi ha vegetació forestal, que no es veu afectada per l'actuació proposada.
  
L'estudi d'impacte ambiental indica que les noves zones verdes s'enjardinaran preferiblement amb espècies autòctones.
  
6. L'estudi d'impacte ambiental indica que la fauna existent en la zona és la típica dels terrenys ocupats per l'home, i la qualifica com d'escàs valor ambiental. Així mateix, indica que les aus són les espècies inventariades amb major valor ambiental. S'incorpora un llistat d'espècies que abunda en la zona i que, segons l'estudi d'impacte ambiental, no necessàriament ocupa els terrenys afectats.
  
L'estudi d'impacte ambiental indica la protecció de les distintes espècies referenciades dins del catàleg valencià d'espècies amenaçades.
  
7. Pel que fa a l'abastament d'aigua potable, s'indica que la connexió es podrà realitzar des del conducte que comunica el dipòsit d'abastament amb el nucli urbà. La canalització d'abastament al nucli urbà discorre entre el camp de futbol i el riu Andilla.
  
8. En el terme municipal no hi ha un sistema de depuració per a les aigües residuals urbanes i l'abocament es realitza directament sobre llit públic. L'estudi d'impacte ambiental indica que, en la fase d'explotació i a causa de la llunyania i desnivell amb el nucli urbà d'Andilla, es podria planificar el desguàs de les aigües residuals del xicotet complex d'oci i esport en els llits que transcorren confrontants als terrenys. S'indica que l'abocament d'aigua a temperatura ambient no comportaria cap afecció negativa. Al contrari, sí que s'indica que els majors problemes es donaran quan l'abocament presente característiques fisicoquimicobiològiques indesitjables per a un llit. En el cas de les instal·lacions que s'han d'executar al costat del nucli urbà de la Pobleta, les aigües residuals generades es canalitzaran a la xarxa de sanejament general. No obstant això, el municipi manca de sistema de depuració d'aigües residuals, i les aboca al riu Andilla.
  
En les mesures correctores proposades, l'estudi d'impacte ambiental indica que en cas d'evacuar les aigües residuals a les rambles adjacents, a causa de la llunyania amb la xarxa general i la diferència de cota, s'haurà de depurar prèviament si no s'abasten els paràmetres d'abocament exigits per l'òrgan de conca, i aquest haurà d'expedir els permisos d'abocament.
  
9. L'estudi d'impacte ambiental indica que durant la fase de construcció es generaran residus l'inadequat tractament dels quals pot provocar l'aparició d'abocadors incontrolats, identificant-se els llocs de destinació. Durant la fase de funcionament es produirà un increment en la producció de residus sòlids urbans. Aquests es dipositaran en contenidors habilitats a l'efecte i retirats pel servei de recollida de fems. Els residus d'origen vegetal que es generen durant les obres hauran de gestionar-se de manera adequada, podent incorporar-los al terreny al costat de la terra vegetal reutilitzada i, en qualsevol cas, quedant prohibida la crema dels mateixos.
  
10. Andilla gaudeix d'un clima típicament mediterrani, però amb un important grau de continentalitat, que queda patent en l'elevada amplitud tèrmica, hiverns freds i estius calorosos, temperatures diàries contrastades i escassetat de precipitacions. Les pluges són majors a l'hivern que a l'estiu. S'incorporen unes taules amb dades climàtiques obtingudes dels observatoris d'Andilla i Viver.
  
Tant la cartografia temàtica publicada per la COPUT com el Patricova indiquen que les zones d'actuació manquen de risc d'inundació.
  
11. Pel que fa a entorn paisatgístic, la zona del camp de futbol d'Andilla s'emplaça en terrenys incultes formant terrasses descendents en direcció cap al riu. Es tracta d'una vall fluvial format pel riu Andilla i les llomes pròximes. Serà una actuació visible des dels punts elevats de l'entorn pròxim, especialment des del nucli urbà d'Andilla. En el cas de l'emplaçament al costat del nucli de la Pobleta, s'ubica al costat del nucli urbà, en unes parcel·les planes sense cultivar, integrant-se en el nucli urbà. Es proposa la integració de l'edificació que s'ha de construir en l'entorn. Amb aquest fi s'empraran materials i colors no agressius per al medi, cuidant el disseny cromàtic. Es fa referència al compliment de l'articulat de les normes urbanístiques.
  
12. Andilla i la Pobleta són dos dels cinc nuclis urbans dels que consta el municipi d'Andilla. Es tracta de nuclis urbans on la major població es concentra en els mesos estivals, mentre que a l'hivern quasi no hi ha habitants. La població empadronada és de 451 habitants, mentre que la real s'aproxima als 100 habitants, en gran part envellida.
  
El sector econòmic principal es basa en l'agricultura, predominant els cultius de secà, com ara oliveres, ametllers, cereals i vinyes. El sector serveis constitueix una alternativa a causa de l'afluència de visitants durant els caps de setmana i els períodes de vacances.
  
13. L'estudi d'impacte ambiental proposa diverses mesures correctores a fi d'evitar l'afecció a llits pròxims. Entre aquestes destaquen la prohibició de recollir i abocar materials i residus d'obra en els llits o les seues proximitats. A més, es procedirà al reg dels accessos i les zones més seques de l'entorn per a evitar la formació de núvols de pols.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'art. 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la direcció general de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la següent,
  
Declaració d'impacte ambiental
  
1. S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, el projecte modificació núm. 2 de les normes subsidiàries de planejament del municipi d'Andilla (València), promogut pel mateix Ajuntament, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establerts a continuació.
  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
I. S'haurà d'atendre al que disposa l'informe emés per la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura i Educació, pel que fa a la necessitat de realitzar un estudi previ a l'execució de qualsevol obra en la zona, i a l'obtenció de les corresponents autoritzacions per l'òrgan competent.
  
II. Qualsevol tipus d'actuació que puga afectar, directament o indirectament, tant en fase de construcció com en fase de funcionament als llits que limiten les zones proposades, haurà de respectar la zona de servitud de 5 m d'aquests, com també la zona de policia de 100 m, on serà necessari obtenir l'autorització per l'òrgan competent per als usos proposats. A més, qualsevol edificació que es pretenga construir en l'àmbit del projecte haurà de situar-se a més de 20 m de l'aresta exterior del llit, com estableix la Llei 6/1989, d'ordenació del territori, per a la línia límit de l'edificació.
  
III. S'haurà d'implantar una estació depuradora d'aigües residuals d'oxidació total en cada una de les àrees de sòl dotacional que garantisca la correcta depuració de les aigües residuals generades per aquestes, amb motiu de la construcció de diverses edificacions l'ús de les quals puga generar aigües residuals. L'abocament final de l'aigua depurada als llits pròxims haurà de disposar amb l'autorització de l'organisme de conca.
  
IV. Pel que fa a l'evacuació i abocament de les aigües pluvials, s'haurà de garantir el correcte drenatge de les zones afectades, per tal d'evitar que la modificació del vessament amb motiu de les obres, puga afectar a les zones contigües a l'àmbit del projecte o puga originar risc d'inundació.
  
V. Els residus inerts generats durant les obres seran traslladats a abocador autoritzat. S'ha de prohibir la recollida de terres sobrants, materials a emprar i residus generats fora de l'àmbit de la modificació proposada, evitant qualsevol tipus d'afecció a l'entorn immediat.
  
VI. En el cas de la zona del camp de futbol, les canalitzacions a realitzar per a l'abastament d'aigua potable des del conducte que discorre al costat del riu Andilla i per a l'evacuació i abocament d'aigües depurades als llits pròxims, s'executaran preferentment aprofitant el traçat de camins existents, evitant qualsevol afecció a terrenys naturals. Ja que les zones afectades per la modificació proposada es troben excloses de zones amb risc de lliscament o despreniment, segons indica l'estudi d'impacte ambiental, les canalitzacions dels distints serveis urbans s'executaran igualment per zones que no posseïsquen risc de lliscament o despreniment.
  
VII. Pel que fa a la integració paisatgística de la zona del camp de futbol, a causa del seu emplaçament aïllat respecte del nucli urbà d'Andilla, les construccions que es porten a terme en la mateixa es realitzaran en una alçada, amb l'ocupació de materials i acabats propis de la zona.
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
4. La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 10 de setembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 307/02-AIA
  
Títol: Obres de millora de l'estació depuradora d'aigües residuals de Torrevieja (Alacant)
  
Promotor: Sanejament d'Aigües
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transport
  
Localització: En terrenys confrontants a l'EDAR existent, al terme municipal de Torrevieja (Alacant)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat del projecte:
  
Actualment hi ha una planta depuradora dissenyada per a 30.000 m³/d, amb dos línies de tractament. Una línia de tractament biològic de fangs activats amb capacitat per a 21.000 m³/d i una altra línia de tractament fisicoquímic de 9.000 m³/d.
  
L'augment de població, principalment en l'època estival, ha fet que en aquests moments la capacitat de la planta es trobe sobrepassada.
  
D'altra banda les aigües que únicament se sotmeten a un tractament fisicoquímic tampoc compleixen amb la normativa vigent.
  
Les aigües tractades es condueixen a basses de regants per a ser usades en agricultura.
  
Sobre la base de tot l'anterior es considera necessari procedir a l'ampliació de la mencionada planta.
  
Aquest projecte es localitza al sud de Torrevieja, en el perímetre de protecció del Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevieja. Les obres d'ampliació es realitzaran en dos parcel·les adossades a la planta actual localitzades al sud-oest i nord-oest d'aquesta.
  
La nova estació projectada, al costat de la ja existent, haurà de tractar un cabal mitjà de 60.000 m³/d, i un cabal punta de 96.000 m³/d.
  
Per a l'any horitzó, 2015, s'estima una població equivalent de 490.000 hab-eq, i una població servida de 400.000 habitants.
  
El tractament previst comprén:
  
- Pretractament: desbast, desarenat i desgreixat, dimensionats per a tractar el cabal punta.
  
- Tractament d'eliminació de sulfurs per precipitació química amb clorur fèrric.
  
- Homogeneïtzació i laminació de cabals.
  
- Decantació primària.
  
- Tractament biològic a mitja càrrega: amb zones anòxiques, facultatives i d'aireig.
  
- Tractament terciari per mitjà de filtres sobre llit d'arena.
  
- Desinfecció de l'efluent per mitjà de rajos UVA i hipoclorit sòdic per a casos d'emergència.
  
2. Alternatives
  
Es justifica la ubicació en parcel·les adjacents a les instal·lacions de l'EDAR actual, ja que s'ajusta al planejament urbanístic i es manté la xarxa de col·lectors.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.
  
Sanejament d'aigües remet en data 30 d'agost de 2002 la documentació corresponent al projecte i estudi d'impacte ambiental.
  
L'estudi d'impacte ambiental s'ha sotmés a informació pública per mitjà d'anunci de la Conselleria de Medi Ambient publicat en el DOGV núm. 4431 de 3 de febrer de 2003, no s'han presentat al·legacions a aquest segons consta en els certificats remesos.
  
2. Petició d'informes sectorials:
  
Se sol·licita informe als Serveis de Qualitat d'Aigües, Parcs Naturals i Serveis Territorials de la Conselleria de Territori i Habitatge, com també al director conservador del Parc Natural de les Llacunes de la Mata Torrevieja i de l'Ajuntament de Torrevieja.
  
Informes sectorials
  
En contestació a la consulta efectuada, es reben els informes següents:
  
- Ajuntament de Torrevieja:
  
Es remet informe de l'arquitecte municipal on s'indica que el planejament urbanístic recull l'ús i utilització del sòl per al projecte de referència. No hi ha afecció alguna relacionada amb el patrimoni històric i artístic.
  
- El director conservador del Parc Natural de la Mata Torrevieja, informa que:
  
Les obres d'ampliació previstes s'ubiquen en el perímetre de protecció del Parc Natural de la Mata de Torrevieja; la zona està catalogada com a Àrea de predomini agrícola tipus B segons la nova ordenació de les zones perifèriques de protecció dels parcs naturals del sud d'Alacant (Decret 60/2003 de 13 de maig del Consell de la Generalitat). En les esmentades zones està permesa la realització d'infraestructures i equipaments d'interés general lligades o no als usos compatibles prèvia obtenció favorable de la declaració d'impacte ambiental.
  
S'indica en l'informe que el valor ambiental del terreny on s'ubica l'ampliació és baix i que l'actuació resoldria la problemàtica de depuració d'aigües que presenta Torrevieja i Los Montesinos permetent desmantellar les instal·lacions d'aquest que en resultar obsoletes han provocat problemes de contaminació d'aigües residuals en el parc.
  
La direcció del parc considera suficients les mesures correctores plantejades, per la qual cosa considera compatible el projecte amb la conservació del parc natural.
  
No obstant això, la zona confrontant de l'interior del parc, sí que presenta interés ambiental en ser utilitzada com a zona de descans de moltes espècies d'aus, especialment de la gavina corsa i gavina capblanca, les dues protegides. Com que el personal del parc utilitza la zona d'ubicació del projecte com a zona elevada d'observació per a realitzar el seguiment de les esmentades colònies, el lloc es perdrà amb l'execució del projecte.
  
Per a evitar açò, es considera necessari protegir aquestes zones d'interés del parc, com també mantindre els punts d'observació. Per a això en l'informe es proposa que el promotor realitze una doble tanca de tota la zona: una exterior, amb malla cinegètica i pantalla vegetal i una altra interior d'iguals característiques. Entre aquestes dos s'habilitarà un camí de vianants d'accés exclusiu per al personal del parc, en el qual s'instal·laran un parell d'observatoris, en aquells punts que determine la direcció del parc, per tal de poder permetre realitzar el seguiment de les poblacions d'aus.
  
D'altra banda, pel que fa a la substitució de la canonada d'impulsió que discorre des de La Siesta fins a l'EDAR, projecte que no apareix en l'estudi d'impacte ambiental, però que ha sigut comunicat pels responsables del projecte, en l'únic tram on pot ser major l'impacte per discórrer paral·lel a la via verda, es tindrà en compte que l'obra ha de realitzar-se fora de la temporada de cria, respectant en tot moment la via verda existent, que no podrà ser utilitzada. L'obertura de la rasa es realitzarà amb maquinària adequada, circulant marxa arrere per damunt de la traça, evitant la degradació confrontant.
  
- Del Servei de Qualitat de les Aigües: S'assenyalen les següents consideracions:
  
1. S'hauran de realitzar controls periòdics de l'efluent generat abans del seu abocament a fi de garantir el compliment del Reial Decret 509/96 que desenvolupa el Reial Decret Llei 11/95, pel qual s'estableixen les normes aplicables al tractament de les aigües residuals urbanes.
  
2. Aquest projecte es localitza al sud de Torrevieja, en el perímetre de protecció del Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevieja, declarades com a zona sensible per Resolució de 25 de maig de 1998 del Ministeri de Medi Ambient. Per tant, d'acord amb els criteris establerts en el Reial Decret 509/1996, s'hauran de controlar especialment les concentracions de nitrogen i fòsfor presents en l'efluent.
  
3. L'abocament haurà de disposar de les corresponents autoritzacions d'abocament atorgades pels organismes competents.
  
4. Els fangs generats en aquesta planta, hauran de gestionar-se d'acord amb el que estableix la normativa vigent en matèria de residus, o bé, en cas d'ús agrícola, al que estableix la Directiva 86/278/CEE i Reial Decret 1310/1990.
  
Afeccions legals
  
El projecte es localitza en l'interior del perímetre de protecció del Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevieja, que a més està inclòs en la llista de zones humides d'importància internacional del Conveni de Ramsar, està designat zona d'especial protecció per a les aus (Directiva 409/79/CEE), està inclòs en el Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana i està proposat com a lloc d'interés comunitari per a formar part de la Xarxa Natura 200 de la Comunitat Europea.
  
Segons la classificació del sòl del Pla General d'Ordenació Urbana de Torrevieja, el projecte es troba inclòs dins dels sistemes funcionals, com a sistema de serveis tècnics, assentat en sòl classificat com a sòl no urbanitzable normal.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden vore's afectats de forma important pel projecte:
  
Cal considerar les possibles afeccions a l'avifauna ja que es troba en el perímetre de protecció del Parc Natural de la Mata Torrevieja que està designat zona d'especial protecció per a les aus.
  
En la fase de funcionament, el principal element que pot vore's afectat és el medi hídric per la qualitat de l'efluent depurat la destinació del qual serà la reutilització per a reg que pot afectar directament o indirectament les Llacunes de la Mata Torrevieja que estan declarades com a zona sensible a més d'estar incloses en la llista de zones humides d'importància internacional del Conveni de Ramsar. Així mateix l'impacte lumínic, l'emissió d'olors i l'impacte paisatgístic per la presència d'edificacions en una zona de conca visual àmplia (encara que l'entorn es trobe prou antropitzat) són elements que poden produir impactes derivats del funcionament del sistema.
  
2. Identificació i valoració dels impactes
  
Els impactes que s'assenyalen en l'estudi es refereixen als que afecten el medi físic principalment en la fase d'execució de les obres i que estan relacionats amb l'ocupació del sòl i materials sobrants, sent la principal afecció la intrusió visual de l'ampliació, encara que es minimitza per les instal·lacions ja existents i les mesures per al seu disseny com també l'aïllament visual per mitjà de pantalles vegetals.
  
L'impacte sobre el medi socioeconòmic es considera positiu en millorar la situació actual per mitjà de l'obtenció d'aigües residuals degudament depurades i amb adequades garanties sanitàries. Per a evitar l'increment de soroll ambiental es dota les instal·lacions de material insonoritzant, i per a l'emissió d'olors es preveu la instal·lació de sistemes de desodoració.
  
En l'estudi, en el capítol d'afeccions també es menciona l'impacte sobre el Parc Natural de La Mata i Torrevieja.
  
No obstant això, cal considerar que per trobar-se al costat del parc natural s'hauran d'extremar les mesures de protecció sobre l'avifauna i garantir que la qualitat de les aigües depurades responga a les característiques exigides per la normativa per a les aigües amb abocament a zones sensibles.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental:
  
S'estableixen mesures correctores tant per a la fase de construcció com per a la fase de funcionament, les corresponents als impactes més significatius són:
  
- Les mesures correctores intrínseques a l'execució del projecte referides a l'adequada terminació d'obres. Reg periòdic, evitar destrucció innecessària de vegetació, construcció dels edificis respectant l'arquitectura tradicional de la zona, com també materials i colorit de façanes.
  
- Mesures de recuperació, restauració i integració paisatgística de les obres, per mitjà de l'adequada gestió de terres vegetals, enjardinament de l'entorn per mitjà de pantalles vegetals amb espècies autòctones.
  
- Mesures de protecció del patrimoni cultural i arqueològic, per mitjà de la supervisió dels moviments de terra per un arqueòleg.
  
- Com a mesures complementàries estableix, entre altres, restringir en la mesura que es puga la superfície de vegetació afectada, evitant destrosses innecessàries durant la realització de les obres; planificar l'execució d'obres en èpoques de mínima afecció a l'avifauna (tardor i hivern).
  
En el programa de vigilància ambiental s'estableix el seguiment de les mesures correctores en la fase I, durant l'etapa prèvia a l'execució de les obres; fase II durant l'etapa d'execució de les obres (arqueològica, moviment de terres, restauració...); i fase III durant l'etapa d'explotació (control preoperacional) concretant-se en restauració vegetal, control de fangs (2-3 a la setmana) i diari de la qualitat de les aigües (en aigua bruta, després de decantació primària, després de tractament biològic, i en aigua tractada) per als paràmetres que es controlen en la depuradora existent. Trimestralment es controlaran paràmetres com ara pesticides, metalls, detergents, sulfats, nitrogen, fòsfor, coliformes, etc.
  
No obstant això, s'hauran d'incloure els paràmetres de control d'aigües destinades al reg d'acord amb els criteris establerts per organismes internacionals fins a l'aprovació de normativa nacional específica.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics del Decret 162/90 pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental de la Llei 2/1989 de 3 de març de la Generalitat Valenciana, en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu Reglament, annex I 6.b.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
4. L'art. 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar favorable a l'efecte ambiental, sense perjudici de l'aplicació de la legislació sectorial específica, el projecte de construcció d'obres de millora de l'EDAR de Torrevieja, en ubicar en terrenys confrontants a l'EDAR existent en el terme municipal de Torrevieja (Alacant), projecte promogut per Sanejament d'Aigües, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i l'apartat segon de la present resolució.
  
Segon
  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels següents condicionants:
  
1. La qualitat exigible a l'efluent depurat haurà d'ajustar-se al que estableix la Directiva 91/271 sobre tractament d'aigües residuals urbanes, com també en el Reial Decret 509/1996 que la trasllada. Així mateix quant a la qualitat de l'aigua depurada per a reg s'hauran d'atendre les recomanacions de diversos organismes (FAO, OMS...). Ja que les Llacunes de la Mata i Torrevieja han sigut declarades com a zona sensible per Resolució de 25 de maig de 1998 del Ministeri de Medi Ambient, d'acord amb els criteris establerts en el Reial Decret 509/1996, s'haurà de controlar especialment les concentracions de nitrogen i fòsfor presents en l'efluent, aplicant els nivells exigibles a poblacions superiors als 100.000 habitants-equivalents.
  
2. Com a mesures complementàries per a preservar els valors naturals existents en el Parc Natural de la Mata i Torrevieja s'hauran d'adoptar les següents:
  
2.a) Per a mantindre l'ús com a observatori de les aus del parc, es realitzarà una doble tanca a la zona confrontant a aquest, amb malla cinegètica i pantalla vegetal tant en la tanca exterior com en la interior, habilitant entre aquestes dues un camí de vianants tancat, d'accés exclusiu per al personal del parc, en el qual s'instal·laran un parell d'observatoris en aquells punts que determine la direcció del parc, per tal de permetre realitzar el seguiment de les poblacions d'aus.
  
2.b) Si l'actuació necessitara l'execució de noves línies per a subministrament elèctric, en aplicació de la legislació sectorial (art. 14 del Decret 60/2003 i Decret 162/1990) si transcorre per terreny natural haurà de sotmetre's a avaluació d'impacte ambiental, i en tot cas s'adoptaran mesures per a evitar l'electrocució i els xocs de l'avifauna, per mitjà d'aïllament dels conductors i senyalització de la línia en el cas que aquesta siga aèria, encara que s'hauria d'estudiar la possibilitat que discórrega soterrada.
  
2.c) Per tal de minimitzar l'impacte lumínic es disposaran les lluminàries a baixa alçària, dirigint la potència lumínica cap al sòl amb llànties de vapor de sodi a baixa pressió i dotant el sistema de dispositius per a controlar el flux lluminós quan cessen els treballs en la planta.
  
2.d) S'evitarà l'execució d'obres en temporada de cria de l'avifauna.
  
2.e) Encara que no figura com a obra pertanyent al present projecte, com es pot considerar una obra complementària a aquest, en la substitució del tram de la canonada d'impulsió que discorre des de La Siesta fins a l'EDAR que transcórrega paral·lel a la via verda, s'evitarà l'ocupació d'aquesta i en l'obertura de la rasa se circularà únicament per damunt de la traça, evitant la degradació de la zona confrontant.
  
3. S'haurà de comprovar que les pedreres de procedència dels materials, situades segons l'estudi en Ciudad Quesada i Cox, estiguen degudament legalitzades.
  
4. Com a mesura d'integració paisatgística de les instal·lacions es recomana l'adequació del disseny dels edificis a l'entorn agrícola, utilització de materials que no produïsquen reflectància, com també la incorporació d'una pantalla arbòria en el perímetre de la parcel·la i en forma de cordons que permeten l'ocultació dels elements de l'EDAR, amb espècies acords amb l'entorn. Assegurant el manteniment d'aquesta per mitjà de regs periòdics. En les zones no ocupades per instal·lacions s'estendrà a la conservació de la vegetació natural existent, evitant introduir espècies d'enjardinament al·lòctones.
  
5. S'ha de garantir una destinació i gestió adequades per als fangs generats en el procés de depuració, d'acord amb el que estableix la normativa vigent en matèria de residus, o bé, en cas d'ús agrícola, al que estableix la Directiva 86/278/CEE, transposada a la nostra normativa a través del Reial Decret 1310/1990, i l'Ordre de 26 d'octubre de 1993, sobre utilització de fangs de depuració en el sector agrari.
  
6. La planta de compostatge, que no s'avalua en l'estudi, haurà de disposar si és procedent de les autoritzacions preceptives en matèria de gestió de residus.
  
7. S'haurà de remetre anualment a aquesta direcció general un informe amb els resultats del programa de vigilància ambiental incloent:
  
- Resultats analítics obtinguts tant de l'influent com de l'efluent amb una periodicitat mensual almenys dels paràmetres fisicoquímics de pH, DBO5, DQO, sòlids en suspensió, N total i P total, com també dels paràmetres microbiològics en l'efluent de coliformes totals, fecals, estreptococ fecal, nematodes i els que establisquen per a les aigües depurades reutilitzades per al reg. S'indicaran així mateix els cabals d'arribada i cabals tractats.
  
- La gestió i destinació dels fangs generats, i resultats analítics obtinguts (en el fang dessecat:% en pes sòlids volàtils sobre el total de sòlids (estabilitat),% en pes de sòlids (sequedat)). Així mateix s'especificaran els distints tipus de residus generats en l'execució i funcionament de les obres projectades.
  
- Es farà referència expressa a les pedreres d'on s'han obtingut els materials aportant la justificació de la legalitat d'aquestes.
  
- Control d'olors: Es controlarà el funcionament de les mesures de desodoració de l'EDAR periòdicament i almenys amb caràcter semestral sent més exhaustius quan es tinga constància que s'estan produint molèsties en la població. El control serà sistemàticament sensorial o analític, de forma qualitativa.
  
- Control de sorolls: Efectuant controls periòdics, almenys semestralment, del nivell de sorolls de les instal·lacions en tot el perímetre de la planta, procurant minimitzar en la mesura que es puga el nivell sonor de les operacions de manteniment, detectant les causes de la seua producció i avaluant alternatives d'operació.
  
- L'estat del tanca perimetral, solucions adoptades per a mantindre els llocs d'observació de l'avifauna i la resta d'incidències que s'hagueren produït incloent reportatge fotogràfic sobre les mesures de minimització de l'impacte paisatgístic.
  
8. Si durant l'execució de les obres es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura, de manera immediata, adoptant les mesures pertinents en ordre a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
9. Es pressupostaran en el projecte tant les mesures correctores establertes en l'estudi d'impacte ambiental com les que s'estableixen en el present condicionat.
  
10. Hauran de disposar de les autoritzacions preceptives tant per a l'abocament a llit com per a la reutilització de les aigües residuals depurades per al reg.
  
11. Altres condicionants de caràcter ambiental que s'establisquen en les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 10 de setembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 247/03'AIA
  
Títol: Projecte bàsic de les actuacions de supressió del pas a nivell T-1, situat en el PK 28+008 de la línia 1 de FGV València - Villanueva de Castellón
  
Promotor: Direcció General de Transports. Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports.
  
Objecte: Supressió del pas a nivell T-1, situat en el PK 28+008 de la línia 1 de FGV València - Villanueva de Castellón
  
Localització: Terme municipal de Torrent. València
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
L'objectiu fonamental del present projecte és la millora de les condicions de seguretat vial per mitjà del tancament del pas a nivell T-1, i l'habilitació del pas a nivell T-2 per a trànsit exclusivament de vianants, amb això s'aconseguirà una millora de les condicions d'accessibilitat al centre ocupacional i a l'àrea rural de Safranar.
  
L'actuació proposada correspon a un tram complet de la ronda de Safranar, segons el traçat previst pel planejament municipal de Torrent, incloent un pas superior sobre la via fèrria.
  
La velocitat de projecte és de 60 km/h, apropiada a la seua funció en l'esquema viari global de Torrent, a les característiques urbanes d'entorn i a les disponibilitats de l'espai. El vial tindrà una secció transversal 6,5/7,5 m, la qual cosa suposa dos carrils, un per sentit de circulació, de 3,25 m d'amplària cadascun, i voreres d'emergència de 0,5 m. Al llarg de tot el seu traçat porta adossada, una vorera de 2 m d'amplària a un costat i a l'altre.
  
El pas superior es resol per mitjà d'una obra de fàbrica de 69 m, que creuarà sobre la via fèrria. El tauler tindrà una amplària total de 15 m, que es reparteixen en dues voreres, de 2 i 2,5 m respectivament, voreres d'emergència de 0,5 m, dos carrils (un per sentit) de 3,25 m cada un i carril bici de 2 m, i queda el metre restant per a defenses.
  
També es preveu la construcció d'una glorieta que resolga la intersecció del nou vial amb el camí de Torrent a Benetússer, la qual tindrà un diàmetre interior de 40 m, i constarà de dos carrils de 4 m d'amplària cadascun. Des de la glorieta es construirà un vial d'accés al centre ocupacional de 217 m de longitud i 6 m d'amplària.
  
2. Alternatives
  
Pel que fa a les alternatives plantejades, la primera d'aquestes proposava el tancament del pas a nivell T-1 i propugnava la construcció d'un pas superior de vianants en una ubicació intermèdia a la dels passos a nivell T-1 i T-2, que comunicaria els carrers Estació i San Juan de Ribera amb un espai pròxim als carrers San Amador i Esparter.
  
La segona alternativa consisteix en el tancament del pas a nivell T-1, la construcció d'un pas superior de vianants en el mateix emplaçament, amb estructura metàl·lica que restituïsca els fluxos de vianants.
  
La tercera alternativa, i la finalment adoptada, és la resultant de l'acceptació de les al·legacions presentades per l'Ajuntament de Torrent, i que consisteix en la construcció d'un tram de ronda urbana de Safranar, prevista en el planejament municipal de Torrent. El vial projectat inclou un pas superior sobre el traçat ferroviari i rampes de vianants d'accés a aquest per a restituir els fluxos de vianants. L'actuació permetrà tancar el pas a nivell T-1, i restringir el pas a nivell T-2 a trànsit exclusivament de vianants.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 11 de juliol de 2003 la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al Projecte bàsic de les actuacions de supressió del pas a nivell T-1, situat en el PK 28+008 de la línia 1 de FGV València - Villanueva de Castellón.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del Projecte bàsic de les actuacions de supressió del pas a nivell T-1, situat en el PK 28+008 de la línia 1 de FGV València - Vilanova de Castelló, ha sigut sotmés a informació pública per mitjà d'anunci publicat en el BOE de data 7 de febrer de 2003, i no s'han presentat al·legacions i informes de caràcter mediambiental.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden vore's afectats de forma important per l'actuació
  
- La qualitat de l'aire es veurà afectada per l'emissió de pols i sorolls que es produiran durant l'execució de les obres, i que podrien causar molèsties sobre la població que confronta.
  
- El sòl també es veurà afectat, no només per la retirada de terra vegetal de la zona ocupada per la traça de la carretera, sinó per l'ocupació de terreny adjacent d'ús agrícola on poden ubicar-se instal·lacions auxiliars com ara casetes, maquinària etc., i zones d'abocament de materials sobrants.
  
- Les aigües superficials que provenen de vessaments pluvials podrien vore's afectades per l'acció del moviment de terres, ja que desviaria els cabals.
  
- Pel fet que el nivell freàtic es troba a escassa profunditat, els abocaments directes poden alterar els aqüífers subterranis.
  
- El paisatge variarà pel fet que les perspectives existents en les voltants de la zona es voran afectades tant durant la fase de construcció com d'explotació.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
En aquest epígraf es pretén recalcar els efectes generats per l'actuació que, d'entre els estudiats en l'EIA, presenten major rellevància.
  
- L'aire resultarà afectat per la gran quantitat de pols que es solta durant les excavacions i transports de materials. Un altre efecte que s'ha de tindre en compte és l'emissió de sorolls que es generaran durant l'execució de les obres.
  
- Les aigües superficials podrien vore's afectades tant pel moviment de terres com per la implantació d'instal·lacions auxiliars.
  
- També hi ha risc de contaminació per abocament d'aigües residuals a llits i a la xarxa de séquies, procedents de vestidors, lavabos, casetes de servei, canvis d'oli, filtres etc. D'altra banda aquests abocaments poden exercir una alteració sobre els aqüífers subterranis a causa de l'escassa profunditat del nivell freàtic.
  
- L'execució dels treballs de moviment de terres, en la que suposen d'ús del terreny, i retirada d'aquest de la capa de terra vegetal, implica la destrucció de sòl amb alta capacitat agrològica destinat al cultiu de cítrics.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
Les mesures correctores més importants que s'han contemplat en l'estudi d'impacte ambiental durant la fase de construcció són:
  
- Per a evitar o minimitzar l'efecte de l'emissió de pols s'hauran d'efectuar regs preventius en totes aquelles zones on siga previsible un important moviment de maquinària pesada i en aquelles on, per haver efectuat moviments de terres o estar en execució, puga alçar-se pols per efecte del vent.
  
- El formigó i l'aglomerat asfàltic procediran d'instal·lacions preexistents i ubicades en les proximitats de l'obra. S'evitarà la instal·lació de plantes específiques de fabricació per a l'obra.
  
- Se seleccionarà la ubicació de pedreres d'extracció de préstecs en aquells punts en els quals es minimitze l'afecció sobre el potencial edàfic de l'àrea afectada. Es preferirà la utilització de pedreres preexistents i en règim d'explotació autoritzada.
  
- S'haurà de procedir a la màxima reutilització de material possible, amb la qual cosa es redueixen les superfícies de sòl que s'han d'afectar amb l'habilitació d'abocadors.
  
- Per a la revegetació de talussos s'aprofitarà la terra vegetal retirada amb anterioritat arreplegada en munts que no superen l'1,5 m d'alçària i sotmetent-los a un tractament d'adob.
  
- Durant el període de construcció s'haurà d'evitar que els moviments de maquinària pesada compacten els sòls de l'entorn de l'obra.
  
- S'haurà de posar atenció en la col·locació d'e recollides pel perill d'intercepció del vessament superficial, la qual cosa provocaria una contaminació d'aquesta a causa de l'arrossegament de partícules per les aigües pluvials.
  
- Les labors de manteniment dels vehicles de l'obra s'haurà de realitzar en llocs habilitats per a eixe ús, evitant l'abocament de productes als cursos fluvials. En aquest sentit es procedirà a la recollida d'olis i lubricants propis de les tasques de greixatge dels vehicles, i portar-los a punts de dipòsits autoritzats.
  
- Les instal·lacions auxiliars, com també les casetes d'obra, vestidors, serveis diversos, etc., hauran de connectar-se a la xarxa general de clavegueram evitant el seu abocament a llits o al subsòl.
  
- Es recomana l'ús de punts d'extracció i d'abocament preexistents i degudament autoritzats.
  
En la fase d'explotació les mesures previstes són:
  
- Perquè la protecció de les aigües superficials durant la fase d'explotació estiga assegurada es requerirà que existisca un adequat drenatge i que l'erosió quede eliminada, o fortament mitigada, amb l'adequat pla de revegetació.
  
- S'haurà de procurar el màxim nivell d'integració en el medi per mitjà de l'adequació de la rasant als nivells del terreny, buscant l'ocultació de la visió de la infraestructura.
  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental tindrà per objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, i fer un seguiment d'una sèrie de paràmetres que donen una idea de com evoluciona l'entorn a partir de la construcció i funcionament de l'obra.
  
A continuació s'enumeren les mesures més importants:
  
- S'atendrà les emissions de pols, cuidant que es realitzen els pertinents regs preventius, i mesuraments de nivells sonors en les àrees urbanes pròximes a la traça de la carretera.
  
- Mantindre durant tot el període de les obres una adequada senyalització d'aquestes, per a mantindre unes adequades condicions de seguretat per a residents i usuaris.
  
- El programa cuidarà que s'executen, adequadament i en la seua totalitat, les mesures correctores previstes per a reduir els impactes que s'han exposat en el paràgraf anterior, controlant l'adequada qualitat de les espècies vegetals que es col·locaran, segons l'ajust al programa de revegetació proposat i la idoneïtat dels mètodes de treball i conservació aplicats.
  
- Vigilar l'estat dels talussos, per tal de comprovar si fóra necessari efectuar alguna nova sembra o plantació.
  
Finalment, el programa de vigilància ambiental haurà de fixar amb una certa periodicitat la realització d'informes en els quals s'adonarà del compliment del programa com també els efectes derivats de l'aplicació de les mesures correctores i del grau de correspondència d'aquests efectes amb què van ser previstos en l'estudi d'impacte ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-a) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'art. 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, el projecte bàsic de les actuacions de supressió del pas a nivell T-1, situat en el PK 28+008 de la línia 1 de FGV València - Villanueva de Castellón, promogut per la Direcció General de Transports de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:
  
1. Els diversos documents del projecte de construcció (memòria, plànols, plec de prescripcions tècniques i pressupost) incorporaran tots els aspectes que concernen a les mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, com també els derivats dels presents condicionants, tot això amb el grau de detall necessari per a la seua contractació i execució conjunta amb la resta de les obres. Així, el pressupost del projecte de construcció incorporarà, preferentment en una única partida, totes les unitats d'obra que es referisquen a les mesures correctores que s'han de emprendre. També es valoraran i proveiran pressupostàriament totes les despeses derivades del programa de vigilància ambiental.
  
2. Els materials de farciment i els de rebliment que foren necessaris per a l'execució del projecte, s'obtindran de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures se sotmetran aquestes, amb caràcter previ a la seua utilització, al procediment de declaració d'impacte ambiental.
  
De la mateixa manera, el lloc que s'elegisca com a abocador o escombrera, si no es tracta d'un abocador de residus degudament identificat i legalitzat, s'haurà de sotmetre, abans de la seua utilització, al procediment d'estimació d'impacte ambiental.
  
3. Durant l'execució de les obres no es desenvoluparan treballs nocturns que puguen perjudicar el descans nocturn de la població que habita els nuclis més pròxims a aquestes, tant per impactes sonors com per vibracions o elevada lluminositat.
  
4. La direcció d'obra exigirà, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta de restes d'obra que hagen sigut dipositades, abocades o abandonades en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades.
  
5. La direcció d'obra exigirà el compliment de les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental com també dels condicionants de la present estimació d'impacte ambiental, per a això s'establiran en el pressupost del projecte de construcció, com ja s'ha indicat, les partides pressupostàries necessàries.
  
6. Si durant l'execució de les obres es troba la presència de restes arqueològiques, el fet es posarà en coneixement de la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, de forma immediata, i s'adoptaran les mesures pertinents en ordre a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 16 de setembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 450/99-AIA
  
Promotor: Salvador Sanz Vicent
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Indústria, Comerç i Turisme
  
Objecte del projecte: Explotació de la pedrera Estret. Secció A
  
Localització: Parcel·la núm. 40 del polígon núm. 8, paratge Estret. Terme municipal d'Aielo de Malferit
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació
  
L'objecte del projecte és l'obertura de la pedrera de margues i calcàries arenoses denominada Estret tramitada com a recurs de la secció A de la Llei de mines per a la posterior comercialització en el sector de l'obra pública i construcció.
  
Per a accedir a la parcel·la objecte d'explotació, es va per la carretera V-V-2017 que es dirigeix des d'Aielo de Malferit a Moixent. L'entrada de la parcel·la es troba a 3.100 m d'Aielo a mà dreta.
  
La superfície total de la parcel·la és d'11.600 m². La superfície a explotar és de 6.041 m² i el desnivell d'aquesta és de 7-8 m. El paratge es troba en un entorn eminentment agrícola, que originàriament era terra de secà plantada amb garroferes.
  
L'explotació avançarà en un únic banc d'alçada mitjana de 7 - 10 m. El volum de material que s'ha extraure és de 22.500 m³ i una vida útil estimada d'un any.
  
A mesura que s'extraga el material, es restituirà la topografia explotada per mitjà d'aportació d'estèrils procedents de la pròpia explotació com també inerts procedents d'altres obres. Es pretén realitzar un farciment de 6 m d'alçada.
  
Una vegada finalitzat el farciment, es compactarà, es perfilaran els talussos de forma que el pendent d'aquests no supere els 40º, s'anivellaran les plataformes amb pendent mitjana del 1% per a facilitar el drenatge d'aquestes, s'evitaran entollades i es faran les cunetes perimetrals per a permetre el drenatge d'aigua de vessament.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.
  
A l'octubre de 1999, el Servei Territorial d'indústria i Energia, va traslladar l'expedient d'autorització d'aprofitament de recurs de la secció A denominat Estret al terme municipal d'Aielo de Malferit.
  
Consultat el Servei territorial de Medi Ambient, la Direcció General de Patrimoni Artístic i el Servei de Gestió Forestal, es reben els següents informes:
  
- Servei Territorial de Medi Ambient. La Unitat de Camins Ramaders indica que el projecte no afecta cap camí ramader classificat en aquest terme municipal. El cap de la Secció Forestal indica en el seu informe que els terrenys on es proposa el projecte són terrenys agrícoles, per la qual cosa no hi ha inconvenient per a la seua execució.
  
- Direcció General de Patrimoni Artístic. Informe de l'inspector de la Unitat Tècnica d'Arqueologia en què s'indica la necessitat de realitzar una prospecció arqueològica i paleontològica del lloc proposat. La prospecció haurà de ser realitzada per un arqueòleg i un paleontòleg i sol·licitada davant de la Direcció General de Patrimoni Artístic, segons disposa l'Ordre de 31 de juliol de 1987 que regula la realització d'activitats arqueològiques a la Comunitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat.
  
La parcel·la objecte d'explotació se situa al costat de la carretera V-V-2017 d'Aielo de Malferit a Moixent en un entorn eminentment agrícola caracteritzat pels cultius de secà com l'olivera i l'ametller i cultius de fruiters. La vegetació forestal existent es caracteritza per la presència d'un matoll degradat de port baix amb presència de pins dispersos.
  
La fauna que es troba en la zona són aus, mamífers i rèptils típics d'àrees agrícoles i antropitzades; no es troben espècies singulars, rares o amenaçades d'acord a la legislació vigent.
  
El paisatge es troba fortament modificat com a conseqüència de les activitats agrícoles desenvolupades en el municipi.
  
2. Identificació i valoració dels impactes. Propostes de mesures correctores.
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han elegit com a indicadors per a avaluar els possibles impactes derivats de l'actuació, els següents elements del medi:
  
Atmosfera, gea, hidrologia, vegetació, fauna, paisatge i medi socioeconòmic.
  
Efectuada la identificació i valoració d'impactes per a les diferents fases de treball es considera que els principals impactes són:
  
Destrucció del sòl i vegetació associada, increment dels processos erosius, discontinuïtat en el paisatge, modificació del relleu, possibilitat de contaminar les aigües superficials, modificació dels drenatges, producció de pols i soroll, possible afecció a camins ramaders i possibilitat d'afectar el patrimoni artístic de la Comunitat Valenciana.
  
La valoració efectuada ha considerat que els impactes derivats de l'explotació són compatibles i reversibles a mitjà-curt termini.
  
Atenent a la valoració efectuada s'han proposat una sèrie de mesures correctores, limitades a:
  
Reg periòdic de pistes d'accessos, zones d'arrancada i recollida de material, reducció de velocitat de circulació de camions, transport de material en camions de caixa tapada, manteniment adequat de la maquinària, canalització d'aigües de vessament i restauració de la parcel·la explotada per mitjà de restitució topogràfica de la parcel·la amb material estèril, aportació i distribució de terra vegetal i revegetació per mitjà d'espècies arbustives en els talussos (romer, timó i espígol) i plantació d'arbres fruiters (prunera i bresquillera) en la plataforma.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'art. 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu Reglament. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 3c.1. del Decret 162/1990 de 15 d'octubre pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/89, d'impacte ambiental.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'art. 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel que estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la present,
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, el projecte d'obertura de la pedrera Estret en el terme municipal d'Aielo de Malferit, promogut per Salvador Sanz Vicent, sempre que aquest s'execute d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i les condicions establides a continuació:
  
- Els materials estèrils que s'aportaran per a la restitució de la topografia, únicament podran ser terres naturals provinents d'excavacions, desmunts, obres civils o transformacions agrícoles.
  
- Si durant el procés d'explotació de la pedrera, es troben restes paleontològiques, arqueològiques i etnològiques, el titular haurà de comunicar-ho a la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, de forma immediata, i haurà d'adoptar les mesures pertinents en ordre a la seua protecció i conservació i de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.
  
Segon
  
Es notificarà a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Es publicarà la present estimació d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord al que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 17 de setembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 370/00-AIA
  
Títol: Línia aèria d'energia elèctrica a 132 kV, doble circuit, Beneixama-enllaç Urrutia-Alcoi
  
Promotor: Iberdrola, SA
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Indústria i Comerç
  
Objecte del projecte: Línia de 132 kV
  
Localització: Termes municipals d'Albaida, Agullent, Bocairent (València), Banyeres de Mariola, Ontinyent, Benisoda, Muro, Alfafara, Agres, Biar (Alacant)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
El projecte té com a objecte la construcció d'una línia elèctrica de 132 kV en doble circuit, amb la finalitat de procedir a l'eliminació de les alimentacions en antena de les ST Villena i Ontinyent i l'evacuació de l'energia elèctrica de la futura transformació 400/132 kV en la ST Beneixama, per a donar suport a la transformació 220/132 kV d'Alacant capital.
  
La línia elèctrica té una longitud de 25.305 metres i afecta els termes municipals de Beneixama, Banyeres de Mariola, Alfafara, Agres i Muro de Alcoy (Alacant), i Bocairent (València).
  
Els suports elegits són de doble circuit 12E110, 12E120, 12E140, 12E150, 12E190, 12TK i 12D280. Seran metàl·lics, constituïts per perfils angulars de costats iguals.
  
Els conductors seran d'alumini i acer (Al-Ac), tipus Hauwk. La línia portarà en tota la seua longitud un cable de terra d'acer, tipus Ac-50 i un altre OPGW-14-24 d'acer galvanitzat amb fibra òptica incorporada en l'interior d'un tub d'alumini.
  
2. Alternatives
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han plantejat cinc alternatives per al cas de l'entrada en la ST Ontinyent.
  
L'alternativa 1 presenta un traçat paral·lel en tot el seu recorregut a una línia ja existent de 66 kV, i aproximadament la primera meitat del seu traçat és comuna amb les alternatives 2 i 3, havent definit en el tram inicial (eixida des de la línia Urrutia-Alcoi) un possible traçat ubicat més al sud i també comú per a les tres alternatives.
  
Alternativa 2 a partir de Casa Vert es dirigeix més al sud per a buscar les vessants de l'Alt del Torrater intentant evitar les zones poblades d'Ontinyent, cases de Caputxins i estació d'Ontinyent. Entra en la ST d'Ontinyent creuant la carretera 3316 al nord del Pou Clar per a dirigir-se en els seus últims metres a la ST amb direcció nord. Aquesta entrada a la ST Ontinyent és comuna per a les alternatives 2, 3, 4 i 5.
  
Alternativa 3 se separa de l'alternativa 1 a Casa Capellans; a partir d'aquest punt i amb direcció SO es dirigeix a les vessants de l'Alt del Torrater. L'últim tram d'aquest traçat és comú al que presentava l'alternativa 2.
  
Les alternatives 4 i 5 van ser plantejades entre la serra La Filosa i serra Mariola. El traçat d'ambdues té el seu origen en l'extrem nord-est del municipi d'Agres, tenint com a única diferència el pas per Font de Dona-Banyera, on l'alternativa 4 s'ubica més al nord que la 5 i a major alçària. A l'alçada de l'estació d'Agres les dues alternatives presenten un únic traçat més o menys paral·lel al ferrocarril fins a Solana de Lagarra, zona on es dirigeix al Torrater per a efectuar l'entrada en la ST Ontinyent tal com es planteja per a les alternatives 2 i 3.
  
L'alternativa 5 (en el tram comprés entre la línia Urrutia-Alcoi i la carretera 3316, zona de l'Alt de la Vila, es considera en l'estudi d'impacte ambiental com més idònia des del punt de vista mediambiental, tècnic i social.
  
Pel que fa a la zona central de la línia, segueix indicant l'estudi, que la presència del barranc d'Ontinyent ha requerit la realització d'un estudi de tallat en camp a fi d'aconseguir un traçat que genere els menors impactes possibles en el medi.
  
Cal destacar en aquesta zona els aspectes relacionats amb el paisatge i els importants problemes d'erosió. També cal destacar la gran quantitat d'elements del patrimoni catalogats, s'ha previst el pas entre les dues zones que presenten la major densitat d'elements (sud d'Ontinyent i nord-est de Bocairent), aconseguint-se a més evitar l'afecció a les zones de pinar en l'Alt de la Vila.
  
Tramitació administrativa
  
La documentació constituïda pel projecte tècnic, l'estudi d'impacte ambiental i resultat de la informació pública ha sigut remesa pels serveis territorials d'Indústria i Energia de València i Alacant atés que la línia afecta ambdues províncies.
  
El director territorial de València informa que la informació pública ha tingut lloc per mitjà d'anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província núm. 258 de 30 d'octubre de 2001, Boletín Oficial del Estado núm. 10 de l'11 de gener de 2002, i diari Las Provincias de data 6 de juliol de 2001. Durant el període d'informació pública no s'han presentat al·legacions d'índole mediambiental, encara que remet còpia de certificat de l'acord adoptat pel ple de l'Ajuntament de Bocairent oposant-se al projecte.
  
El director territorial d'Alacant remet certificat del cap de la Unitat d'Energia on s'indica que la informació pública ha tingut lloc per mitjà d'anunci publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 4126 de data 17 de setembre de 2001, en el Butlletí Oficial de la Província núm. 252 de data 3 de novembre de 2001, i en el diari La Verdad de data 2 d'octubre de 2001. S'adjunta còpia de les al·legacions presentades.
  
S'han efectuat consultes als ajuntaments d'Agres, Agullent, Alfafara, Banyeres de Mariola, Beneixama, Benisoda, Biar i Muro de Alcoy; a la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Ciència i Educació, a la Direcció Territorial de Medi Ambient de València i Alacant i als Serveis de Parcs Naturals, de Prevenció d'Incendis Forestals i Conservació i Gestió de la Biodiversitat d'aquesta Conselleria de Medi Ambient.
  
Al·legacions
  
En el període d'informació pública s'han presentat 26 al·legacions de les quals s'assenyalen les qüestions ambientals plantejades:
  
- La instal·lació elèctrica suposarà una pèrdua del poder adquisitiu de les localitats afectades en minvar-se el potencial turístic de la zona.
  
- Greu impacte a l'avifauna ja que discorre per IBA 160.
  
- Es veu afectat el lloc d'interés comunitari LIC 67.
  
- Es potenciarien els fenòmens erosius per la construcció d'accessos per a la instal·lació dels suports.
  
- Poden vore's afectades diverses microreserves.
  
- L'Ajuntament de Muro de Alcoy assenyala l'existència del jaciment arqueològic Cova Beneito.
  
- Hi ha altres alternatives de traçat per a la línia elèctrica com també del subministrament elèctric.
  
- Es proposa es realitze de forma subterrània aprofitant l'antiga via de ferrocarril.
  
Informes sectorials
  
De les consultes efectuades s'han rebut informes dels diferents organismes dels quals són destacables:
  
- Ajuntament d'Alfafara: Remet certificat de l'acord adoptat pel ple de l'ajuntament on s'acorda prestar conformitat a l'estudi d'impacte ambiental sobre el projecte de línia elèctrica 132 kV doble circuit.
  
- Ajuntament d'Agres: Remet certificat del ple de la corporació on s'acorda per unanimitat quedar assabentada de la proposta.
  
- Ajuntament de Banyeres de Mariola: Remet informe del tècnic municipal la classificació del sòl i zones de sòl no urbanitzable i normativa que s'ha d'aplicar en les esmentades zones segons marca les normes subsidiàries de Banyeres de Mariola.
  
- Ajuntament de Biar: Remet informe del tècnic municipal en el qual s'indica que la qualificació urbanística dels terrenys afectats és la de sòl no urbanitzable comú segons les normes subsidiàries de Biar.
  
- Ajuntament d'Ontinyent: Remet l'informe del tècnic socioambiental de l'ajuntament en què es realitzen una sèrie de consideracions respecte del projecte.
  
Direcció General de Patrimoni Cultural: Informa que l'estudi té en compte el patrimoni.
  
Direcció Territorial de Medi Ambient a València:
  
- Poden vore's afectades tres vies pecuàries dels termes municipals d'Agullent, Albaida, Benisoda, Bocairent i Ontinyent. Aquests camins ramaders són:
  
· Camí assagador de la Font Freda de 37,61 metres d'amplària.
  
· Colada assagador del Pozolo de 6 metres d'amplària.
  
· Camí-assagador del Pla de Sant Jordi de 37,61 metres d'amplària.
  
- D'acord amb l'article 153 del reglament de la Llei 3/1993, els titulars de línies elèctriques aèries de conducció elèctrica hauran de mantindre netes de vegetació les zones de projecció dels conductors, que discorren per terrenys forestals. En cas d'existir arbres en la faixa de protecció de la línia elèctrica que discórrega per terrenys forestals, haurà de sol·licitar-se la corresponent autorització de tala d'arbratge en els serveis territorials de la Conselleria de Medi Ambient.
  
- El traçat proposat suposarà l'afecció a una zona de reconegut valor natural i alta qualitat paisatgística, un risc alt d'erosió, la ubicació de suports en punts culminants amb el consegüent impacte visual, la necessitat de nous accessos i el pas per zones de nidificació i habitatge d'espècies catalogades. Es considera que han d'avaluar-se altres alternatives que afecten zones de menor sensibilitat ambiental i per tant s'informa desfavorablement.
  
Direcció Territorial de Medi Ambient a Alacant:
  
- No s'estima ambientalment acceptable qualsevol traçat que incloga com a possibilitat actual o futura la instal·lació de qualsevol línia aèria de nova traça que travesse el barranc d'Ontinyent (barranc de Tarongers) o altres contigus pel seu alt interés com a àrea de nidificació de distintes espècies de rapaces rupícoles, com també el greu impacte paisatgístic que aquest suposaria.
  
- Tampoc s'estima ambientalment acceptable el traçat aeri travessant la Foia d'Agres, àrea amb un paisatge rural singular d'un gran valor tradicional i natural, sense infraestructures altament impactants, en el qual s'ha mantingut en harmonia la relació home i medi ambient i que a més pertany a l'àrea d'afecció visual de la serra Mariola.
  
Afeccions legals
  
La línia elèctrica en el seu recorregut pels distints termes municipals travessats afecta sòl no urbanitzable amb distintes proteccions que són: rústic sense protecció, protecció forestal paisatgística, protecció natural, paisatgística i ecològica.
  
Part del traçat discorre pel lloc d'interés comunitari (LIC) 67 Serres de Mariola i el Carrascar de la Font Roja, on destaquen formacions forestals de Quercus ilex i Quercus rotundifolia, i formacions de Juniperus, etc. i destacar per la seua importància les aus com Hieraaetus fasciatus, Bubo bubo, Falco peregrinus, etc.
  
En l'àmbit d'afecció de la línia hi ha diverses microreserves.
  
En el recorregut de la línia poden vore's afectades diversos camins ramaders per la qual cosa s'haurà de complir el que disposa la Llei 3/1995, de camins ramaders.
  
Són nombrosos els jaciments arqueològics existents en l'àrea d'estudi pel que s'estarà al que disposa la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden vore's afectats de forma important pel projecte.
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'indica que els elements del medi que poden vore's afectats pel projecte de línia elèctrica de 132 kV:
  
- Geologia/geomorfologia: canvis en el relleu.
  
- Edafologia: disminució de la qualitat del sòl; canvis en la dinàmica erosió sedimentació; compactació i degradació del sòl; possibilitat de contaminació.
  
- Hidrologia: contaminació per increment de sòlids en suspensió o altres; interrupció de la xarxa de drenatge superficial i subterrània.
  
- Aire: canvis en la qualitat de l'aire; augment del nivell sonor; producció de camps elèctrics i magnètics.
  
- Vegetació: destrucció i degradació de la vegetació.
  
- Fauna: col·lisió; estrés en les poblacions; afeccions derivades de l'impacte en la vegetació (disminució de la qualitat d'hàbitats); eliminació d'exemplars.
  
- Població: efectes en la població activa (creació d'ocupació); molèsties per sorolls i vibracions; efectes sobre el benestar i la qualitat de vida; afecció a la propietat.
  
- Sectors econòmics: efectes en els sectors primari, secundari i terciari; millora de la situació energètica.
  
- Sistema territorial i patrimoni: pèrdua del sòl; canvi en l'ús del sòl; afecció a espais naturals protegits i camins ramaders; afecció al patrimoni historicocultural; afecció a infraestructures.
  
- Paisatge: visibilitat i intrusió visual de la línia elèctrica; disminució de la qualitat del paisatge.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
Les alteracions o impactes produïts per la instal·lació i funcionament de la línia de 132 kV es caracteritzen i valoren de la següent forma:
  
- Geologia, geomorfologia i edafologia: en la fase de construcció es valora com moderat sever el risc d'erosió; com compatible la compactació i degradació del sòl i la disminució de qualitat del sòl. Com moderat el canvi en el relleu.
  
En la fase de funcionament es valora com a compatible el desencadenament de processos erosius en aquelles zones en què en fase de construcció es valorava com moderat, o es valora com moderat per a les zones en què s'ha considerat sever en fase de construcció.
  
- Hidrologia: en la fase de construcció es valora la interrupció de la xarxa de drenatge com a moderat en les zones pròximes a barrancs, i compatible en la resta. La possible contaminació per abocaments accidentals es valora com no significativa.
  
- Aire/clima: en la fase de construcció es valora com compatible els possibles impactes sobre la qualitat de l'aire i l'augment de nivells sonors. En la fase de funcionament es generen camps elèctrics i magnètics.
  
- Vegetació: en la fase de construcció l'eliminació de vegetació a les zones ocupades per matoll com moderat i com compatible a les zones de cultiu.
  
La degradació de la vegetació per moviments de maquinària, emissió de contaminants i partícules en suspensió, com compatible.
  
Es considera no significatiu en la fase de funcionament.
  
- Fauna: en la fase de construcció es provocarà una alteració en el comportament de les espècies afectades com també l'eliminació directa d'exemplars. Es valora com compatible.
  
En la fase de funcionament es considera l'impacte per risc de col·lisió i es valora com moderat a les zones de les serres de la Solana i Filosa. Es valora com a compatible per a la resta d'àrees.
  
- Medi socioeconòmic: en fase de construcció es valoren com compatible les molèsties a la població, pèrdua de productivitat del sòl, afecció a infraestructures.
  
En la fase de funcionament es valora moderada-severa l'afecció sobre el paisatge en les zones del riu Agres i barranc d'Ontinyent; com a moderada a les zones de la serra de Solana i Filosa.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.
  
En l'estudi d'impacte ambiental es proposen una sèrie de mesures protectores que s'han d'aplicar en la fase de construcció i que són, entre altres, les següents:
  
- Aprofitament al màxim de la xarxa de camins existents evitant-se, en la mesura que es puga, la creació de nous accessos. En el cas d'obrir nous accessos, buscar la màxima adaptació al terreny, seguint sempre que siga possible les revoltes de nivell per a així evitar moviments de terra innecessaris.
  
- En els trams de pendent es reduirà al mínim l'obertura de pistes d'accés, com també els moviments de terra en general, per a evitar l'inici de processos erosius; a més, en aquests casos s'intentarà reduir al màxim l'alçada de terraplens i talussos com també suavitzar els seus pendents. Els terraplens es compactaran adequadament per a evitar l'inici de processos erosius.
  
- En les zones en què el traçat travessa el barranc d'Ontinyent, la carretera 3316 i la zona encaixada d'Agres, es realitzarà un estudi detallat de disseny d'accessos, de forma que supose la mínima obertura possible i intentant minimitzar al màxim les possibles afeccions que poden ser generades en zones amb importants nivells d'erosió i risc de despreniment.
  
- Retirada de forma adequada i recollida de la capa de terra vegetal per a ser reutilitzada posteriorment en les labors de restauració de la zona.
  
- Minimització de les zones de recollida de materials de muntatge de la infraestructura o procedents de l'excavació, especialment en zones agrícoles.
  
- Se senyalitzaran adequadament les zones de pas de la maquinària i de treball d'aquesta, especialment en els cultius, per a facilitar el pas de les màquines sempre pel mateix lloc i per a evitar així les afeccions innecessàries als sòls.
  
- Retirada de forma adequada les restes i deixalles que es generen. Restitució en tot cas de la forma i aspectes originals del terreny.
  
- Evitar en la mesura que es puga aquelles pràctiques que poden suposar risc d'abocaments i realitzar-les si és procedent en zones específiques on no hagen risc de contaminació del sòl.
  
- Es conservarà al màxim la superfície cultivada en les zones d'ubicació dels suports, posant especial atenció en les labors de muntatge i hissat de suports, evitant les afeccions a altres zones agrícoles de l'entorn.
  
- Desplaçament diferencial de suports, en especial en les zones de matoll, per a reduir la curta o poda d'arbratge al mínim. En aquest sentit, es prestarà especial atenció a la no-afecció a exemplars arboris a la zona de l'Alt de la Vila.
  
- En cas de ser necessària la tala d'exemplars arboris (quan aquesta no es considere necessària es procedirà a la poda) per al manteniment de la distància de seguretat, aquesta serà en tot cas selectiva i realitzada amb motoserra, evitant les afeccions en els estrats arbustiu i herbaci.
  
- Preservació, sempre que siga possible, de la vegetació herbàcia i arbustiva amb la finalitat de mantindre en superfície una coberta vegetal, controlant d'aquesta manera a curt termini l'erosió per vessament en l'entorn dels suports i zones de major pendent.
  
- Es respectarà el que estableix la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders.
  
- De forma prèvia a l'inici de les obres, es realitzarà un estudi detallat de les zones en què el traçat passa molt pròxim a jaciments arqueològics (zona del turó de la Mare de Déu i punt d'entroncament amb la línia Urrutia-Alcoi), de forma que la ubicació de suports que no afecte els jaciments presents.
  
- Es realitzarà un seguiment arqueològic de les obres. S'evitarà qualsevol tipus d'afecció als jaciments arqueològics existents a la zona i es tindrà en consideració el que estableix la Llei 16/1985 de patrimoni històric espanyol i Llei 1/1998 de patrimoni cultural valencià. Si durant els treballs d'excavació apareix qualsevol tipus de resta d'interés històric, arqueològic o paleontològic, es posarà en coneixement del Servei de Patrimoni Arqueològic i Etnològic de la Conselleria de Cultura, Ciència i Educació i es prendran les mesures oportunes.
  
Les mesures correctores que es proposen en l'estudi d'impacte ambiental són, entre altres, les següents:
  
- Eliminació adequada dels materials que sobren en les obres i de qualsevol abocament accidental, una vegada hagen finalitzat els treballs d'instal·lació dels suports i l'estesa de conductors, restituint la forma i aspectes originals del terreny.
  
- Restitució dels camins i de totes les obres que siga necessari creuar i utilitzar que hagen resultats danyades. Neteja del material acumulat, préstecs o deixalles, efectuant l'esmentada neteja com més prompte millor en el cas que qualsevol material impedisca el pas de vehicles o vianants o puga suposar qualsevol tipus de perill per a la població.
  
- En la zona encaixonada d'Agres, al barranc d'Ontinyent i a l'encreuament de la carretera 3316 es procedirà a la revegetació de talussos i terraplens dels nous accessos. En els casos en què el manteniment de l'accés poguera donar lloc a l'inici de fenòmens erosius importants, s'estudiarà la possibilitat de recuperació de la zona, eliminant l'accés.
  
- Es comprovarà la no-existència d'impactes significatius en el que respecta al risc de col·lisió de l'avifauna.
  
- Es rehabilitaran els danys efectuats a les propietats durant la construcció, o bé s'efectuarà una compensació econòmica per aquests, de comú acord amb els propietaris afectats.
  
El traçat proposat en l'estudi d'impacte ambiental per a la connexió de la subestació de Beneixama amb la línia existent L/Urrutia-Alcoi, no es considera mediambientalment adequat ni compleix els informes previs que en els tràmits de consulta es van elaborar per part d'aquesta conselleria.
  
En general el traçat proposat travessa enclavaments de valor ambiental important des del punt de vista de vegetació, fauna, paisatge, patrimoni, etc. destacant la serra de la Solana, serra Filosa, el Pou Clar, el barranc d'Ontinyent, lloc d'interés comunitari serres de Mariola i Carrascar de la Font Roja, etc.
  
Els plantejaments d'aquest subministrament per part d'aquesta Conselleria i el promotor, han sigut connectar amb la subestació d'Ontinyent i posteriorment i a partir d'ací connectar amb la L/Urrutia-Alcoi.
  
El plantejament actual del projecte fa la connexió directament des de ST Beneixama fins a la línia Urrutia-Alcoi, sense descartar la possibilitat de en un futur connectar amb la ST Ontinyent.
  
Aquesta alternativa no suposa cap millora ambiental i al contrari suposa la proliferació de línies d'aquestes característiques.
  
La proposta que s'ha estudiat per part d'aquesta Conselleria consisteix a plantejar la connexió de ST Beneixama amb L/Urrutia-Alcoi per mitjà de dos trams separats.
  
1r tram: ST Beneixama-ST Ontinyent
  
La línia objecte de l'estudi s'ubicarà paral·lela a la línia existent de 66 kV que arriba a la subestació d'Ontinyent travessant la urbanització del Pou Clar.
  
Aquesta línia és antiga i es troba prou deteriorada per això l'empresa promotora proposa el seu desmantellament una vegada que entre en servei la línia de 132 kV projectada.
  
La modificació plantejada s'inicia en el suport número 38 i la ST Ontinyent, i es preveu en un futur la continuació des de la ST Ontinyent fins a la línia Urrutia-Alcoi.
  
A l'entrada de la línia de 132 kV a la urbanització es procedirà al seu enterrament per zona urbana fins al riu Clariano el qual s'encreuarà en aeri i posteriorment es tornarà a soterrar fins a la ST d'Ontinyent.
  
Aquestes propostes minimitzen de forma important l'afecció de la línia sobre els elements del medi ja que s'evita el pas per enclavaments d'alt valor per a la fauna, vegetació, paisatge, etc.
  
2n tram. ST Ontinyent-L/Urrutia-Alcoi
  
Des de la ST d'Ontiyent fins a connectar amb L/Urrutia-Alcoi s'haurà de buscar un traçat que no afecte la vall d'Agres atés que per la seua proximitat a serra Mariola i l'absència d'infraestructures semblants li confereixen un alt valor ambiental.
  
Apuntar a més que hi ha alternatives de traçat que permeten compatibilitzar les característiques tècniques amb les ambientals minimitzant els possibles efectes negatius. Per tant aquest tram conforme s'ha proposat en el projecte i estudi d'impacte ambiental s'informa desfavorablement supeditant-lo a nous estudis que determinen altres corredors, formes de construcció, etc. de menor incidència ambiental.
  
La línia elèctrica al seu pas per enclavaments com la serra Solana, zones agrícoles, etc. pot suposar un risc important per a l'avifauna de la zona per col·lisió de les aus amb els cables de terra, tant per a les espècies que nidifiquen a la zona o que la utilitzen com a àrea d'alimentació i per a campejar.
  
Per tant resulta fonamental aplicar mesures preventives que eviten els riscos apuntats per a les aus.
  
Les mesures protectores i correctores que s'han d'aplicar, a més de les propostes en l'estudi d'impacte ambiental, per al tram ST Beneixama fins a ST Ontinyent són les següents:
  
- La línia en estudi s'ubicarà paral·lelament a la línia de 66 kV a la distància que marca el Reglament de línies aèries d'alta tensió.
  
La instal·lació de la els suports de 132 kV haurà de complir, atenent a la de 66 kV existent i objecte de desmantellament, que no s'ubiquen en punts culminants, ni en murs d'afusellaments de barrancs i hauran d'aprofitar-se els camins existents. L'anàlisi dels impactes que causa la línia existent han de servir perquè la nova instal·lació es construïsca corregint els impactes anteriors.
  
- Senyalització dels cables de terra amb elements salvaocells. Aquests elements es disposaran a portell a una distància de 5 metres.
  
- El desmantellament de la línia de 66 kV suposarà la recollida de totes les restes que s'originen i el seu trasllat a abocador autoritzat segons el tipus de residus. Es restaurarà la zona a les condicions originals.
  
- L'àrea per on discorre la línia i les modificacions proposades presenten nombrosos jaciments arqueològics, per la qual cosa en la instal·lació dels suports haurà de prestar-se especial atenció i evitar qualsevol tipus d'afecció sobre aquests.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'art. 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
4. L'art. 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la següent,
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de les autoritzacions que li siguen preceptives, el projecte de Línia aèria d'energia elèctrica de 132 kV doble circuit per al tram comprés entre la ST Beneixama fins a ST Ontinyent i que afecta els termes municipals Beneixama, Banyeres de Mariola (Alacant), Bocairent i Ontinyent (València), el promotor de la qual és Iberdrola Distribución Eléctrica SAU, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i en l'apartat segon de la present resolució.
  
Segon
  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels següents condicionants:
  
1. La línia en estudi s'ubicarà paral·lelament a la línia de 66 kV a la distància que marca el Reglament de línies aèries d'alta tensió.
  
La instal·lació dels suports de 132 kV haurà de complir, atenent a la de 66 kV existent i objecte de desmantellament, que no s'ubiquen en punts culminants, ni en murs d'afusellaments de barrancs i hauran d'aprofitar-se els camins existents. L'anàlisi dels impactes que causa la línia existent han de servir perquè la nova instal·lació es construïsca corregint els impactes anteriors.
  
2. Senyalització dels cables de terra amb elements salvaocells. Aquests elements es disposaran a portell a una distància de 5 metres.
  
3. El desmantellament de la línia de 66 kV suposarà la recollida de totes les restes que s'originen i el seu trasllat a abocador autoritzat segons el tipus de residus. Es restaurarà la zona a les condicions originals.
  
4. L'àrea per on discorre la línia i les modificacions proposades presenten nombrosos jaciments arqueològics, per la qual cosa en la instal·lació dels suports haurà de prestar-se especial atenció i evitar qualsevol tipus d'afecció sobre aquests.
  
Si del desenvolupament de les obres s'observen restes d'interés per al patrimoni artístic, històric, etnològic, etc. es comunicarà de forma immediata a la Direcció General de Promoció Cultural i Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.
  
5. Es presentarà en aquesta direcció general l'aplicació de mesures protectores i correctores portades a terme per mitjà d'informe i reportatge fotogràfic dins dels tres primers mesos de l'acabament de les obres.
  
Tercer
  
No estimar acceptable el traçat per a la connexió amb la línia L/Urrutia-Alcoi conforme s'ha proposat en el projecte i estudi d'impacte ambiental supeditant-lo a nous estudis que determinen altres corredors, formes de construcció, etc. de menor incidència ambiental. Des de la ST d'Ontiyent fins a connectar amb L/Urrutia-Alcoi s'haurà de buscar un traçat que no afecte enclavaments d'alt valor ambiental.
  
Quart
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.
  
Cinqué
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 17 de setembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Fco. Javier Gómez Martín.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 4868, del 22-10-2004 (2004/10255)

RESOLUCIÓN de 29 de septiembre de 2004, del director general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la publicació de la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 02/2002-AIA, 177/2002-AIA, 307/2002-AIA, 247/2003-AIA, 450/1999-AIA y 370/2000-AIA.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   4868

Fecha DOGV
:   22-10-2004

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2004/10255

CVE


Fecha del documento
:   29-09-2004

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Cheste](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 29 de septiembre de 2004, del director general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la publicació de la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 02/2002-AIA, 177/2002-AIA, 307/2002-AIA, 247/2003-AIA, 450/1999-AIA y 370/2000-AIA. [2004/F10255]
  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental, y del Real Decreto 1131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental.
  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental, y de su reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En su virtud, he resuelto:
  
Artículo único
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 02/2002-AIA, 177/2002-AIA, 307/2002-AIA, 247/2003-AIA, 450/1999-AIA y 370/2000-AIA que según el reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación.
  
Valencia, 29 de septiembre de 2004.- El director general de estión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 2/02-AIA
  
Título: Explotación bovina de engorde
  
Promotor: Fernando Machaconses Fortuny
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Cheste (Valencia)
  
Objeto del proyecto: Legalización de la actividad mediante la obtención de licencia de actividad.
  
Localización: Partida La Garrama, polígono 31, parcelas 1253, 1119, 1524, 1257, 1258, del término municipal de Cheste (Valencia)
  
Descripción del Proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.
  
Se pretende obtener la licencia de actividad para la legalización de la explotación de vacuno de engorde, actualmente en funcionamiento, cuyas características, según la documentación aportada, son:
  
La actividad tiene una capacidad para 400 animales: 250 adultos y 150 jóvenes.
  
La explotación está constituida por:
  
- Zona de comederos, aislada del resto de la parcela mediante un vallado, donde permanece el ganado prácticamente todo el día, excepto cuando pasan a la zona de pastoreo.
  
- Almacén y cobertizo adosado.
  
- Patio rodeando el almacén, donde se almacenan alimentos que pueden permanecer a la intemperie.
  
- Estercolero, incluido en el patio, formado a base de solera de hormigón armado rodeado de muro de bloque de hormigón, donde se almacenará los residuos orgánicos del ganado para su compostaje y posterior utilización como enmienda húmica en las parcelas de cultivos tanto de huerta como frutales.
  
- Zona de pastoreo, que ocupa el resto de la superficie, vallada, y donde permanecerá el ganado mientras no esté en la zona de comederos.
  
Los cadáveres son retirados por empresa autorizada a tal efecto.
  
Se produce alrededor de 2.900 Tm de estiércol/año, que es compostado en pilas, proceso tras el que pasará a utilizarse como enmienda húmica en campos de cultivo de la zona.
  
El suministro de agua potable se realiza desde la red de abastecimiento municipal así como de un pozo de una sociedad de riego (del que no se aporta justificante legal de la autorización para su aprovechamiento).
  
La explotación que se desarrolla en una finca de 31.651 m², se localiza a 1,8 km del núcleo de población.
  
Tramitación administrativa
  
1. Información pública.
  
El Ayuntamiento de Cheste remite Estudio de Impacto Ambiental en fecha 2 de enero de 2002. En fecha 25 de marzo de 2002 se completa el expediente, con la presentación del Proyecto de Actividad y el Expediente Municipal.
  
La información pública del expediente se ha realizado en el DOGV 4.333 de 11 de septiembre de 2002, sin que se haya presentado alegaciones, así como a los vecinos colindantes a la actividad, presentándose en este caso una alegación.
  
2. Resumen de las alegaciones
  
La alegación presentada por el propietario de la parcela 1.256, que limita con las parcelas 1253, 1257 y 1258, que corresponden a la zona de la explotación dedicada a pastoreo, recoge las siguientes consideraciones de carácter medioambiental:
  
- La emisión de polvo produce molestias en la huerta, vivienda y en el agua del aljibe.
  
- La acequia de la parcela 1.256 es taponada por estiércol de la explotación.
  
- Los animales producen niveles de ruido elevados con los cencerros.
  
- Se produce malos olores y muchas moscas.
  
Estas alegaciones son en parte subsanables. Respecto a los problemas que ocasionan los residuos orgánicos en la acequia, se suponen asociados al movimiento de los animales en la zona de pastoreo, por lo que para evitarse deberá realizarse limpiezas periódicas del canal de riego que eviten posibles molestias a la hora de utilizarla, o bien implantando algún obstáculo físico (valla o similar), que impida que los animales puedan dispersar el estiércol más allá de la zona de comederos.
  
Para reducir o minimizar la emisión de olores, se aumentará la frecuencia de volteo de las pilas a compostar, o bien se incorporará productos bacterianos destinados a controlar y acelerar la fermentación y reducir de esa manera los olores, condicionando dichas medidas a la minimización de dicho impacto respecto a los vecinos próximos a la actividad.
  
Deberá además adoptarse medidas para combatir la presencia de vectores en la actividad, con la utilización de productos eficaces a tal efecto, además de extremando las medidas higiénico-sanitarias en la explotación.
  
El resto de molestias que se declara provoca la actividad, están asociadas al funcionamiento normal de una explotación de esas características.
  
3. Peticiones de informes sectoriales y documentación complementaria.
  
Se solicita al promotor en fecha 17 de junio de 2003, a través del Ayuntamiento, la presentación de la Autorización Previa de la COPUT, la cual se recibe en fecha 4 de julio de 2003.
  
La Autorización Previa de la COPUT, se concedió el 21 de marzo de 1994 para un almacén agrícola, con una superficie construida de 665 m² y una altura máxima de 6 m y de la que se justifica una separación a lindes de 6 m., el acabado del edificio acorde con su carácter aislado o rural y el abastecimiento de agua potable desde la población, y que caso de ser necesaria, la depuración de residuos será mediante fosa séptica, que se incluiría en el proyecto técnico.
  
Informes sectoriales
  
El Expediente Municipal recoge la siguiente información:
  
- Informe favorable del Aparejador Municipal.
  
- Informe favorable del Técnico Municipal.
  
- Informe favorable del Jefe Local de Sanidad.
  
- Autorización Previa de la COPUT.
  
- Información pública con la presentación de una alegación por un vecino colindante a la explotación.
  
- Informe favorable de la Alcaldía.
  
Afecciones legales
  
El suelo donde se ubica la explotación, está clasificado como Suelo No Urbanizable Común, según el Plan General de Ordenación Urbana de Cheste, aprobado el 28 de junio de 1986.
  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de Planes de Ordenación de los Recursos Naturales o Planes Rectores de Uso y Gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto.
  
En el Estudio de Impacto Ambiental se han identificado los elementos ambientales susceptibles de ser afectados por el proyecto, entre los que se incluye: Aire, Suelo, Vegetación, Fauna, Paisaje y Medio Socioeconómico.
  
La explotación se ubica en una zona agrícola. Por su carácter rural y aislado se considera que los principales elementos ambientales susceptibles de ser afectados por la actividad, son el suelo y el aire.
  
El proyecto no afecta a comunidades botánicas o faunísticas de especial interés medioambiental o especies protegidas, endémicas, en peligro de extinción o de distribución escasa o puntual a nivel provincial o de Comunidad Valenciana.
  
2. Identificación y valoración de impactos.
  
En el Estudio de impacto Ambiental se ha identificado los posibles impactos que puede causar la actuación, entre los que se relaciona:
  
- Contaminación atmosférica por emisión de olores y contaminación de suelos por utilización inadecuada de los residuos orgánicos generados.
  
- Impacto paisajístico, por la introducción de elementos permanentes que alteran el paisaje.
  
A partir de la elaboración de una matriz causa-efecto, y efectuada la evaluación cualitativa de la los impactos, se han considerado en general moderados.
  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.
  
Las medidas correctoras propuestas hacen referencia al compostaje del estiércol, que limitará los problemas de olores, así como el apantallamiento vegetal que minimizará el impacto visual.
  
La medida correctora tendente a minimizar el impacto visual no se considera necesaria, ya que la explotación se localiza en una zona agrícola-ganadera, quedando integrada paisajísticamente.
  
Las medidas correctoras deberán ampliarse con la adopción de las recogidas a continuación:
  
- La explotación deberá estar cercada de manera que pueda aplicarse medidas de protección contra agentes transmisores de enfermedades.
  
- Para reducir o minimizar la emisión de olores, se aumentará la frecuencia de volteo de las pilas a compostar, o bien se incorporará productos bacterianos que controlen y aceleren la fermentación y reduzcan los olores.
  
- Deberá adoptarse medidas para combatir la presencia de vectores en la actividad, con la utilización de productos eficaces a tal efecto, además de extremando las medidas higiénico-sanitarias en la explotación.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y su anexo I apartado 1.h.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Organo Ambiental, para las Declaraciones y Estimaciones de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.
  
4. El Art. 56, del Decreto 81/2003, de 27 de junio, del Consell de la Generalitat, por el que establece la estructura orgánica de las Consellerias de la administración de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural, la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la granja bovina de engorde, situada en el término municipal de Cheste (Valencia), promovida por Fernando Machaconses Fortuny, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:
  
- La explotación deberá estar cercada de manera que pueda aplicarse medidas de protección contra agentes transmisores de enfermedades.
  
- Para reducir o minimizar la emisión de olores, se aumentará la frecuencia de volteo de las pilas a compostar, o bien se incorporará productos bacterianos que controlen y aceleren la fermentación y reduzcan los olores.
  
- Deberá adoptarse medidas para combatir la presencia de vectores en la actividad, con la utilización de productos eficaces a tal efecto, además de extremando las medidas higiénico-sanitarias en la explotación.
  
- Se dispondrá de vado sanitario o sistema equivalente a la entrada de la explotación, de manera que permita la desinfección de las ruedas de los vehículos que accedan a la explotación.
  
- Para evitar que las parcelas colindantes a la zona de comedero se vean afectadas con el estiércol que generan los animales, se deberán adoptar medidas preventivas, como la instalación de obstáculos físicos (valla o similar), que impida que los animales puedan dispersar el estiércol más allá de esa zona de comederos.
  
- Deberá asegurarse la correcta gestión del estiércol, aplicándolo exclusivamente en parcelas que se exploten agricolamente y después de su compostaje. Para ello se deberá ampliar la superficie destinada a estercolero, para que en una parte se pueda realizar el acopio del estiércol y del resto de materia que pasará a formar parte de la pila a compostar, y otra zona destinada a la maduración del montón.
  
- Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.
  
- Previo a la concesión de la licencia de actividad deberá comprobarse por los técnicos municipales la correspondencia entre la superficie a construir autorizada en su día en la Autorización Previa de la COPUT y la realmente construida. En caso de diferir, deberá solicitarse una nueva Autorización Previa de la COPUT para la situación actual.
  
Segundo
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 12 de agosto de 2003.- El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Datos del expediente
  
Expediente: 177/2002-AIA
  
Título: Modificación puntual nº 2 de las Normas Subsidiarias de Planeamiento de Andilla.
  
Promotor: Ayuntamiento de Andilla
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento y COPUT
  
Localización: En las proximidades de los núcleos urbanos de Andilla y la Pobleta.
  
Descripción del proyecto
  
1. Objeto del proyecto
  
Cambiar la calificación de los terrenos afectados por la presente modificación, pasando de suelo no urbanizable protegido a suelo no urbanizable común, con el fin de establecer nuevas reservas de suelo dotacional destinado a equipamiento deportivo-recreativo.
  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto
  
I. El cambio de calificación que se propone se motiva por la necesidad de dotar a los núcleos urbanos de Andilla y La Pobleta de sendas reservas de suelo destinadas a instalaciones de carácter deportivo y recreativo, permitiendo la implantación de instalaciones propias de una zona de esparcimiento y recreo.
  
II. Se pretende reordenar, en el caso de la Pobleta, la ubicación del suelo destinado a equipamiento comunitario, desplazando de su ubicación actual en suelo urbano, 6.211 m² de la reserva comprendida entre el paseo de los Deportes, la rambla y el vial en proyecto (que pasan a clasificarse como suelo no urbanizable protegido), para reubicarlo junto al Paseo de las Piscinas como suelo no urbanizable común. El resto se mantiene en su ubicación actual, junto a las escuelas municipales.
  
III. En las proximidades del núcleo urbano de Andilla, en la zona denominada Campo de Fútbol, se pretende emplazar un complejo de ocio y deporte, ocupando una superficie total de 7.900 m². Asimismo, se prevé la construcción de edificaciones asociadas de escasa altura y situadas en la parte baja del valle.
  
En la zona denominada ?Rambla?, delimitada por la Rambla de Artaj y atravesada por el Paseo de la Piscina en el núcleo urbano de La Pobleta, se pretende construir una pista polideportiva polivalente, ocupando una superficie de 6.225 m².
  
IV. En ambas zonas se recalifica Suelo No Urbanizable Rústico Protegido en Suelo No Urbanizable Común Dotacional Deportivo-Recreativo.
  
V. Los nuevos ámbitos afectados por la presente modificación se regirán por lo dispuesto en el artículo 47 de las Normas Subsidiarias vigentes, aprobadas definitivamente con fecha 22 de diciembre de 1993.
  
3. Alternativas
  
El estudio de impacto ambiental no presenta alternativas de proyecto. No obstante, justifica los emplazamientos escogidos basándose en tres criterios principales:
  
- Cesión de los terrenos por parte de los propietarios.
  
- La mayor parte del suelo del término municipal se encuentra protegido.
  
- La Orografía del terreno dificulta la ubicación de este tipo de actividades.
  
Tramitación administrativa
  
1. Información pública
  
En fecha 13 de diciembre de 2001, la Sección de Planeamiento del Servicio Territorial de Urbanismo de Valencia remitió documentación relativa al proyecto Modificación puntual nº 2 de las Normas Subsidiarias de Planeamiento de Andilla, solicitando la preceptiva Declaración de Impacto Ambiental.
  
En fecha 20 de diciembre de 2001, se solicita al Ayuntamiento de Andilla el certificado de aprobación provisional y resultado de la información pública del proyecto referenciado.
  
En fecha 29 de abril de 2002, el Ayuntamiento de Andilla remite certificado de aprobación provisional y de exposición pública, copia de los anuncios publicados en el DOGV y en un periódico no oficial, proyecto, estudio de impacto ambiental, y estudio previo de impacto ambiental sobre el patrimonio arqueológico y paleontológico, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.
  
El mencionado estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el periódico Las Provincias, de fecha 8 de marzo de 2002 y en el DOGV nº 4.207, de 11 de marzo de 2002.
  
Durante el periodo de información pública no se presentaron alegaciones, según consta en el certificado emitido por la secretaría del Ayuntamiento de Andilla.
  
2. Peticiones de información o documentación complementaria
  
En fecha 6 de agosto de 2002, se solicita informe vinculante a la Dirección General de Patrimonio Artístico sobre la afección al patrimonio cultural del proyecto referenciado.
  
En fecha 24 de junio de 2003, se solicita informe al Servicio de Gestión Forestal de la Conselleria de Territorio y Vivienda.
  
Informes sectoriales
  
- En fecha 15 de abril de 2003, la Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura y Educación remite un informe sobre la afección del proyecto al patrimonio existente en el ámbito de la actuación.
  
Éste indica que, consultado el inventario de Patrimonio Arquitectónico de interés Histórico Artístico de la provincia de Valencia, no existe constancia de elementos protegidos afectados por el proyecto. También se apunta que en el área del proyecto se encuentran los yacimientos arqueológicos de Campo de Fútbol y La Pobleta, que podrían verse afectados directamente o indirectamente por el proyecto de referencia.
  
El estudio de impacto ambiental contempla unos estudios sobre patrimonio arqueológico realizados sin la correspondiente autorización de la Dirección General de Patrimonio Artístico.
  
Se realiza una serie de consideraciones sobre las medidas protectoras y correctoras propuestas, expresando la necesidad de obtener la preceptiva autorización de la Dirección General de Patrimonio Artístico para la realización de movimientos de tierra. Se concluye los antecedentes expuestos informando favorablemente el proyecto siempre que se lleve a cabo en su integridad el programa de medidas protectoras y correctoras propuestas.
  
Por último, el informe remitido concluye que:
  
«Al considerar que el proyecto puede afectar a yacimientos arqueológicos y en cumplimiento del artículo 62 de la Ley 4/98, del Patrimonio Cultural Valenciano, previo a la ejecución de cualquier obra en el área de referencia, el promotor de las mismas deberá aportar al correspondiente expediente un Estudio Previo sobre los efectos que las obras proyectadas pudieran causar en los restos de naturaleza arqueológica, suscrito por técnico competente. Las actuaciones precisas para la elaboración de dicho estudio serán autorizadas por la Conselleria de Cultura que establecerá los criterios a los que se ha de ajustar la actuación. Asimismo y según lo dispuesto en el artículo 62.3 los ayuntamientos no concederán licencias para actuaciones urbanísticas en zonas con restos arqueológicos sin que se haya aportado el Estudio Arqueológico Previo y la Conselleria de Cultura haya determinado las condiciones de la obra a realizar.
  
Recordar que para la realización de las actuaciones arqueológicas se deberá presentar un proyecto de intervención arqueológica para su pertinente autorización por parte de la Dirección General de Patrimonio Artístico.
  
Sin perjuicio del sentido del informe emitido, la ejecución de las actuaciones derivadas del proyecto en cuestión se someterán al régimen de autorizaciones puntuales que deriven de la norma patrimonial referenciada.»
  
- En fecha 17 de julio de 2003, el Servicio de Gestión Forestal emite informe sobre el proyecto de referencia en el que se indica que no existe afección a montes de utilidad pública.
  
Afecciones legales
  
1. El estudio de impacto ambiental indica que no existe afección a vías pecuarias.
  
2. Según indica el informe emitido por el Servicio de Gestión Forestal, el proyecto que se tramita no afecta a montes catalogados como de utilidad pública.
  
3. En lo que respecta a la afección a ríos y barrancos:
  
La zona denominada Campo de Fútbol se emplaza en la confluencia del barranco de Juansomera, el río Andilla, y el camino Fuente del Señor. Al norte queda limitada por un pequeño arroyo que muere en el río de Andilla. La zona llamada ?Rambla- se ubica al noreste del casco urbano, entre la rambla de Artaj y el núcleo urbano de La Pobleta.
  
4. En lo que respecta a la afección al patrimonio cultural, el estudio de impacto ambiental indica que las dos zonas propuestas afectan a sendos yacimientos arqueológicos catalogados por la Conselleria de Cultura y Educación. Éstos son:
  
- En la zona del Campo de Fútbol, junto al núcleo urbano de Andilla, se encuentra el yacimiento arqueológico catalogado con el nombre de Campo de Fútbol. Se emplaza junto al campo de fútbol y en unas parcelas colindantes destinadas al cultivo de Secano. No se aprecian estructuras constructivas que se puedan observar de forma evidente. Se indica que el tipo de yacimiento no es determinado, es de adscripción islámica y de cronología indeterminada. Su conservación es mala debido a la actividad agrícola que se ha llevado a cabo en los mismos. Los restos que se encuentran se corresponden, principalmente, con fragmentos de cerámica al torno y vidriados.
  
- En la zona de la Rambla, junto al núcleo de La Pobleta, se encuentra el yacimiento arqueológico catalogado con el nombre de La Pobleta. El yacimiento se encuentra situado en campos de cultivo de secano ubicados al norte del núcleo urbano, junto a la rambla próxima. El tipo de yacimiento es de asentamiento, de adscripción romana y cronología indeterminada. Su estado de conservación es indeterminado, viéndose afectado por los trabajos agrícolas realizados. Los materiales encontrados se corresponden con cerámicas: Tegulae, Dolia, fragmentos de cerámica común romana.
  
Las medidas correctoras propuestas para minimizar la afección sobre el patrimonio se basan en la presencia de un arqueólogo autorizado por la Conselleria de Cultura quien se encargará de controlar las obras y detenerlas en caso de que sea necesario. Asimismo, se redactará un informe semanal sobre los trabajos realizados y los materiales encontrados.
  
El expediente de evaluación de impacto ambiental cuenta con un informe favorable emitido por la Dirección General de Patrimonio Artístico.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Tanto los terrenos que ocupa la zona de actuación en Andilla, como los del núcleo de La Pobleta, están compuestos principalmente por campos formando terrazas que, actualmente, no se encuentran en producción. En la zona próxima al núcleo de Andilla existe una oquedad en el terreno que se realizó hace unos años con la intención de construir una piscina y que en la actualidad se encuentra en estado de abandono.
  
2. Según el Mapa Geológico de España, la zona correspondiente al campo de fútbol está constituida por materiales pertenecientes al triásico, mientras que la zona de la rambla presenta materiales pertenecientes al jurásico.
  
La zona del campo de fútbol, en Andilla, está constituida por rocas sedimentarias consolidadas del tipo arcillas, margas y yesos. La zona ubicada en la Pobleta está constituida por rocas consolidadas del tipo arcillas y areniscas.
  
La Cartografía temática publicada por la COPUT señala para las dos zonas de actuación una vulnerabilidad a la contaminación de las aguas subterráneas baja. No obstante, la proximidad de ambas zonas a los cauces colindantes hace necesario extremar las medidas de control para garantizar una correcta depuración y vertido de las aguas residuales generadas en el ámbito del proyecto.
  
En la zona del Campo de Fútbol no se observa riesgo de deslizamiento o desprendimiento. No obstante, la cartografía temática publicada por la COPUT indica la existencia de riesgo de deslizamiento en las inmediaciones de la misma, en las márgenes de la rambla de Juansomera y el río Andilla. Los terrenos ocupados por la zona de la Rambla carecen de riesgo de deslizamiento y desprendimiento. Se indica, como medida correctora, que el acopio de materiales y emplazamiento de la maquinaria no se realizará en la zona afectada por riesgo de deslizamiento, no obstante ésta se encuentra fuera de la zona de actuación.
  
3. Las zonas afectadas por la presente modificación están constituidas por campos de cultivo actualmente, la mayoría, en estado de abandono. La zona del campo de fútbol se halla muy transformada, puesto que ya se emplaza en ella un campo de fútbol, de ahí el nombre que recibe la misma. El estudio de impacto ambiental propone la reutilización de la tierra vegetal útil afectada por la actuación, fijando las condiciones de almacenamiento.
  
4. El estudio de impacto ambiental indica que la zona elegida en Andilla es susceptible de convertirse en área degradada, debido al estado de abandono de los campos y la fácil accesibilidad a los mismos. En la zona de la Pobleta se observan algunos escombros y residuos, algunos de ellos incinerados, por lo que esta zona puede convertirse en un vertedero incontrolado.
  
5. Los terrenos objeto de estudio carecen de vegetación natural, pudiendo observarse vegetación herbácea en los bordes de los terrenos y distribuida al azar en los mismos. Puesto que se trata de terrenos de cultivo en estado de abandono, no se observa la existencia de arbolado en los mismos, salvo unos melocotoneros en la zona de La Pobleta. El Campo de fútbol cuenta con la presencia de algunos ejemplares de olmos muertos.
  
Se propone, como medida correctora, evitar la realización de movimientos de tierras, con el objeto de mantener la calidad edáfica del suelo y poder ser aprovechada por la vegetación potencial del área.
  
En las zonas colindantes a las incluidas en el proyecto existe vegetación forestal, que no se ve afectada por la actuación propuesta.
  
El estudio de impacto ambiental indica que las nuevas zonas verdes se ajardinarán preferiblemente con especies autóctonas.
  
6. El estudio de impacto ambiental indica que la fauna existente en la zona es la típica de los terrenos ocupados por el hombre, calificándola como de escaso valor ambiental. Asimismo, indica que las aves son las especies inventariadas con mayor valor ambiental. Se incorpora un listado de especies que abunda en la zona y que, según el estudio de impacto ambiental, no necesariamente ocupa los terrenos afectados.
  
El estudio de impacto ambiental indica la protección de las distintas especies referenciadas dentro del Catálogo Valenciano de Especies Amenazadas.
  
7. En lo que respecta al abastecimiento de agua potable, se indica que la acometida se podrá realizar desde el conducto que comunica el depósito de abastecimiento con el núcleo urbano. La canalización de abastecimiento al núcleo urbano discurre entre el campo de fútbol y el río Andilla.
  
8. En el término municipal no existe un sistema de depuración para las aguas residuales urbanas, realizándose el vertido directamente sobre cauce público. El estudio de impacto ambiental indica que, en la fase de explotación y debido a la lejanía y desnivel con el núcleo urbano de Andilla, se podría planificar el desagüe de las aguas residuales del pequeño complejo de ocio y deporte en los cauces que transcurren colindantes a los terrenos. Se indica que el vertido de agua a temperatura ambiente no supondría afección negativa alguna. Por el contrario, si que se indica que los mayores problemas se darán cuando el vertido presente características físico-químico-biológicas indeseables para un cauce. En el caso de las instalaciones a ejecutar junto al núcleo urbano de La Pobleta, las aguas residuales generadas se canalizarán a la red de saneamiento general. No obstante, el municipio carece de sistema de depuración de aguas residuales, vertiendo las mismas al río Andilla.
  
En las medidas correctoras propuestas, el estudio de impacto ambiental indica que en caso de evacuar las aguas residuales a las ramblas adyacentes, debido a la lejanía con la red general y la diferencia de cota, se deberá depurar previamente si no se alcanzasen los parámetros de vertido exigidos por el Órgano de Cuenca, debiendo expedir ésta los permisos de vertido.
  
9. El estudio de impacto ambiental indica que durante la fase de construcción se generarán residuos cuyo inadecuado tratamiento puede provocar la aparición de vertederos incontrolados, identificándose los lugares de destino. Durante la fase de funcionamiento se producirá un incremento en la producción de residuos sólidos urbanos. Éstos se depositarán en contenedores habilitados al efecto y retirados por el servicio de recogida de basuras. Los residuos de origen vegetal que se generen durante las obras deberán gestionarse de manera adecuada, pudiendo incorporarlos al terreno junto a la tierra vegetal reutilizada y, en cualquier caso, quedando prohibida la quema de los mismos.
  
10. Andilla goza de un clima típicamente mediterráneo, pero con un importante grado de continentalidad, que queda patente en la elevada amplitud térmica, inviernos fríos y veranos calurosos, temperaturas diarias contrastadas y escasez de precipitaciones. Las lluvias son mayores en invierno que en verano. Se incorporan unas tablas con datos climáticos obtenidos de los observatorios de Andilla y Viver.
  
Tanto la cartografía temática publicada por la COPUT como el Patricova indican que las zonas de actuación carecen de riesgo de inundación.
  
11. En lo que respecta entorno paisajístico, la zona del Campo de Fútbol de Andilla se emplaza en terrenos incultos formando terrazas descendentes en dirección hacia el río. Se trata de un valle fluvial formado por el río Andilla y las lomas próximas. Será una actuación visible desde los puntos elevados del entorno próximo, especialmente desde el núcleo urbano de Andilla. En el caso del emplazamiento junto al núcleo de La Pobleta, se ubica junto al núcleo urbano, en unas parcelas planas sin cultivar, integrándose en el núcleo urbano. Se propone la integración de la edificación a construir en el entorno. Para ello se emplearán materiales y colores no agresivos para el medio, cuidando el diseño cromático. Se hace referencia al cumplimiento del articulado de las Normas Urbanísticas.
  
12. Andilla y La Pobleta son dos de los cinco núcleos urbanos de los que consta el municipio de Andilla. Se trata de núcleos urbanos donde la mayor población se concentra en los meses estivales, mientras que en invierno no hay apenas habitantes. La población censada es de 451 habitantes, mientras que la real se aproxima a los 100 habitantes, en gran parte envejecida.
  
El sector económico principal se basa en la agricultura, predominando los cultivos de secano, tales como olivos, almendros, cereales y vides. El sector servicios constituye una alternativa debido a la afluencia de visitantes durante los fines de semana y los periodos vacacionales.
  
13. El estudio de impacto ambiental propone diversas medidas correctoras con el fin de evitar la afección a cauces próximos. Entre ellas destacan la prohibición de acopiar y verter materiales y residuos de obra en los cauces o sus proximidades. Asimismo, se procederá al riego de los accesos y las zonas más secas del entorno para evitar la formación de nubes de polvo.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas formulo la siguiente:
  
Declaración de impacto ambiental
  
1. Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto Modificación nº 2 de las Normas Subsidiarias de Planeamiento del municipio de Andilla (Valencia), promovido por el propio Ayuntamiento, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.
  
2. Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:
  
I. Se deberá atender a lo dispuesto en el informe emitido por la Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura y Educación, en lo que respecta a la necesidad de realizar un Estudio Previo a la ejecución de cualquier obra en la zona, y a la obtención de las correspondientes autorizaciones por el órgano competente.
  
II. Cualquier tipo de actuación que pueda afectar, directa o indirectamente, tanto en fase de construcción como en fase de funcionamiento a los cauces que limitan las zonas propuestas, deberá respetar la zona de servidumbre de 5 m de los mismos así como la zona de policía de 100 m, donde será preciso obtener la autorización por el órgano competente para los usos propuestos. Asimismo, cualquier edificación que se pretenda construir en el ámbito del proyecto deberá situarse a más de 20 m de la arista exterior del cauce, tal y como establece la Ley 6/1989, de Ordenación del Territorio, para la línea límite de la edificación.
  
III. Se deberá implantar una estación depuradora de aguas residuales de oxidación total en cada una de las áreas de suelo dotacional que garantice la correcta depuración de las aguas residuales generadas en las mismas, con motivo de la construcción de diversas edificaciones cuyo uso pueda generar aguas residuales. El vertido final del agua depurada a los cauces próximos deberá contar con la autorización del organismo de cuenca.
  
IV. En lo relativo a la evacuación y vertido de las aguas pluviales, se deberá garantizar el correcto drenaje de las zonas afectadas, con el fin de evitar que la modificación de la escorrentía con motivo de las obras, pueda afectar a las zonas contiguas al ámbito del proyecto o pueda originar riesgo de inundación.
  
V. Los residuos inertes generados durante las obras serán trasladados a vertedero autorizado. Se debe prohibir el acopio de tierras sobrantes, materiales a emplear y residuos generados fuera del ámbito de la modificación propuesta, evitando cualquier tipo de afección al entorno inmediato.
  
VI. En el caso de la zona del Campo de Fútbol, las canalizaciones a realizar para el abastecimiento de agua potable desde el conducto que discurre junto al río Andilla y para la evacuación y vertido de aguas depuradas a los cauces próximos, se ejecutarán preferentemente aprovechando el trazado de caminos existentes, evitando cualquier afección a terrenos naturales. Puesto que las zonas afectadas por la modificación propuesta se encuentran excluidas de zonas con riesgo de deslizamiento o desprendimiento, según indica el estudio de impacto ambiental, las canalizaciones de los distintos servicios urbanos se ejecutarán igualmente por zonas que no posean riesgo de deslizamiento o desprendimiento.
  
VII. En lo que respecta a la integración paisajística de la zona del Campo de Fútbol, debido a su emplazamiento aislado respecto del núcleo urbano de Andilla, las construcciones que se lleven a cabo en la misma se realizarán en una altura, con el empleo de materiales y acabados propios de la zona.
  
3. Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
4. La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 10 de septiembre de 2003.- El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 307/02-AIA.
  
Título: Obras de mejora de la Estación Depuradora de Aguas Residuales de Torrevieja (Alicante)
  
Promotor: Sanejament d'Aigües.
  
Autoridad Sustantiva: Conselleria de Infraestructuras y Transportes.
  
Localización: En terrenos colindantes a la E.D.A.R existente, en el término municipal de Torrevieja (Alicante).
  
Descripción del proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes de las construcciones y/o de la actividad del proyecto:
  
Actualmente existe una planta depuradora diseñada para 30.000 m³/d, con dos líneas de tratamiento. Una línea de tratamiento biológico de fangos activados con capacidad para 21.000 m³/d y otra línea de tratamiento físico- químico de 9.000 m³/d.
  
El aumento de población, principalmente en la época estival, ha conducido a que en estos momentos la capacidad de la planta se encuentre sobrepasada.
  
Por otra parte las aguas que únicamente se someten a un tratamiento físico- químico tampoco cumplen con la normativa vigente.
  
Las aguas tratadas se conducen a balsas de regantes para ser usadas en agricultura.
  
Sobre la base de todo lo anterior se considera necesario proceder a la ampliación de la mencionada planta.
  
Este proyecto se localiza al sur de Torrevieja, en el perímetro de protección del Parque natural de las Lagunas de la Mata y Torrevieja. Las obras de ampliación se realizarán en dos parcelas adosadas a la planta actual localizadas al suroeste y noroeste de la misma.
  
La nueva estación proyectada, junto a la ya existente, deberá tratar un caudal medio de 60.000 m³/d, y un caudal punta de 96.000 m³/d.
  
Para el año horizonte, 2015, se estima una población equivalente de 490.000 hab-eq, y una población servida de 400.000 habitantes.
  
El tratamiento previsto comprende:
  
- Pretratamiento: desbaste, desarenado y desengrasado, dimensionados para tratar el caudal punta.
  
- Tratamiento de eliminación de sulfuros por precipitación química con cloruro férrico.
  
- Homogeneización y laminación de caudales
  
- Decantación primaria
  
- Tratamiento biológico a media carga: con zonas anóxicas, facultativas y de aireación.
  
- Tratamiento terciario mediante filtros sobre lecho de arena de arena.
  
- Desinfección del efluente mediante rayos U.V. e hipoclorito sódico para casos de emergencia.
  
2. Alternativas:
  
Se justifica la ubicación en parcelas adyacentes a las instalaciones de la E.D.A.R. actual, ya que se ajusta al planeamiento urbanístico y se mantiene la red de colectores.
  
Tramitación administrativa
  
1. Información pública. Remisión del expediente:
  
Sanejament d'Aigües remite en fecha 30 de agosto de 2002 la documentación correspondiente al Proyecto y Estudio de Impacto Ambiental.
  
El Estudio de Impacto Ambiental se ha sometido a información pública mediante anuncio de la Conselleria de Medio Ambiente publicado en el DOGV nº 4.431 de 3 de febrero de 2.003, no habiéndose presentado alegaciones al mismo según consta en los certificados remitidos.
  
2. Petición de informes sectoriales:
  
Se solicita informe a los Servicios de Calidad de Aguas, Parques Naturales y servicios territoriales de la Conselleria de Territorio y Vivienda, así como al director-conservador del Parque Natural de las Lagunas de La Mata-Torrevieja y Ayuntamiento de Torrevieja.
  
Informes sectoriales
  
En contestación a la consulta efectuada, se reciben los informes siguientes:
  
- Ayuntamiento de Torrevieja:
  
Se remite informe del arquitecto municipal en el que se indica que el planeamiento urbanístico recoge el uso y utilización del suelo para el proyecto de referencia. No hay afección alguna relacionada con el patrimonio histórico-artístico.
  
- El director-conservador del Parque Natural de La Mata- Torrevieja, informa que:
  
Las obras de ampliación previstas se ubican en el perímetro de protección del Parque Natural de La Mata Torrevieja, estando catalogada la zona como ?Área de Predominio Agrícola Tipo B- según la nueva ordenación de las zonas periféricas de Protección de los Parques Naturales del Sur de Alicante (Decreto 60/2003 de 13 de mayo del Consell de la Generalitat). En dichas zonas está permitida la realización de infraestructuras y equipamientos de interés general ligadas o no a los usos compatibles, previa obtención favorable de la Declaración de Impacto Ambiental.
  
Se indica en el informe que el valor ambiental del terreno en el que se ubica la ampliación es bajo, y que la actuación resolvería la problemática de depuración de aguas que presenta Torrevieja y de Los Montesinos permitiendo desmantelar las instalaciones de éste que al resultar obsoletas han provocado problemas de contaminación de aguas residuales en el Parque.
  
La Dirección del Parque considera suficientes las medidas correctoras planteadas, por lo que considera compatible el Proyecto con la Conservación del Parque Natural.
  
No obstante, la zona colindante del interior del Parque, sí presenta interés ambiental al ser utilizada como zona de descanso de muchas especies de aves, especialmente de la Gaviota de Andouin o la Gaviota picofina ambas protegidas. Siendo que el personal del Parque utiliza la zona de ubicación del proyecto como zona elevada de observación para realizar el seguimiento de dichas colonias, el lugar se perderá con la ejecución del proyecto.
  
Para evitar esto, se considera necesario proteger estas zonas de interés del Parque, así como mantener los puntos de observación. Para ello en el informe se propone que el promotor realice un doble vallado de toda la zona: Uno exterior, con malla cinegética y pantalla vegetal y otro interior de iguales características. Entre ambos se habilitará un camino peatonal de acceso exclusivo para el personal del Parque, en el que se instalarán un par de observatorios, en aquellos puntos que determine la Dirección del Parque, a fin de permitir realizar el seguimiento de las poblaciones de aves.
  
Por otro lado, en cuanto a la sustitución de la tubería de impulsión que discurre desde La Siesta hasta la E.D.A.R., proyecto que no aparece en el Estudio de Impacto Ambiental, pero que ha sido comunicado por los responsables del proyecto, en el único tramo donde puede ser mayor el impacto por discurrir paralelo a la vía verde, se tendrá en cuenta que la obra debe realizarse fuera de la temporada de cría, respetando en todo momento la vía verde existente, que no podrá ser utilizada. La apertura de la zanja se realizará con maquinaria adecuada, circulando marcha atrás por encima de la traza, evitando la degradación colindante.
  
- Del Servicio de Calidad de las Aguas: Se señalan las siguientes consideraciones:
  
1. Se deberán realizar controles periódicos del efluente generado antes de su vertido con el fin de garantizar el cumplimiento del Real Decreto 509/96 que desarrolla el Real Decreto Ley 11/95, por el que se establecen las normas aplicables al tratamiento de las aguas residuales urbanas.
  
2. Este proyecto se localiza al sur de Torrevieja, en el perímetro de protección del Parque natural de las Lagunas de la Mata y Torrevieja, declaradas como zona Sensible por Resolución de 25 de mayo de 1998 del Ministerio de Medio Ambiente. Por tanto, de acuerdo con los criterios establecidos en el Real Decreto 509/1996, se deberá controlar especialmente las concentraciones de nitrógeno y fósforo presentes en el efluente.
  
3. El vertido deberá disponer de las correspondientes autorizaciones de vertido otorgadas por los organismos competentes.
  
4. Los fangos generados en esta planta, deberán gestionarse con arreglo a lo establecido en la normativa vigente en materia de residuos, o bien, en caso de uso agrícola, a lo establecido en la Directiva 86/278/CEE y RD 1310/1990.
  
Afecciones legales
  
El proyecto se localiza en el interior del perímetro de protección del Parque Natural de las Lagunas de La Mata y Torrevieja, que además está incluido en la Lista de Zonas Húmedas de Importancia Internacional del Convenio de Ramsar, está designado Zona de Especial Protección para las Aves (Directiva 409/79/CEE), está incluido en el Catálogo de Zonas Húmedas de la Comunidad Valenciana, y está propuesto como Lugar de Interés Comunitario para formar parte de la Red Natura 200 de la Comunidad Europea.
  
Según la clasificación del suelo del Plan General de Ordenación Urbana de Torrevieja, el proyecto se encuentra incluida dentro de los Sistemas Funcionales, como Sistema de Servicios Técnicos, asentado en suelo clasificado como Suelo No Urbanizable Normal.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto:
  
Hay que considerar las posibles afecciones a la avifauna al encontrarse en el perímetro de protección del Parque Natural de La Mata-Torrevieja que está designado Zona de Especial Protección para las Aves.
  
En la fase de funcionamiento, el principal elemento que puede verse afectado es el medio hídrico por la calidad del efluente depurado cuyo destino será la reutilización para riego que puede afectar directa o indirectamente a las Lagunas de La Mata-Torrevieja que están declaradas como zona sensible además de estar incluidas en la Lista de Zonas Húmedas de Importancia Internacional del Convenio de Ramsar. Asimismo el impacto lumínico, la emisión de olores y el impacto paisajístico por la presencia de edificaciones en una zona de cuenca visual amplia (aunque el entorno se encuentre bastante antropizado) son elementos que pueden producir impactos derivados del funcionamiento del sistema.
  
2. Identificación y valoración de los impactos
  
Los impactos que se señalan en el estudio se refieren a los que afectan al medio físico principalmente en la fase de ejecución de las obras y que están relacionados con la ocupación del suelo y materiales sobrantes, siendo la principal afección la intrusión visual de la ampliación, aunque se minimiza por las instalaciones ya existentes y las medidas para su diseño así como el aislamiento visual mediante pantallas vegetales.
  
El impacto sobre el medio socioeconómico se considera positivo al mejorar la situación actual mediante la obtención de aguas residuales debidamente depuradas y con adecuadas garantías sanitarias. Para evitar el incremento de ruido ambiental, se dota a las instalaciones de material insonorizante, y para la emisión de olores se prevé la instalación de sistemas de desodorización.
  
En el estudio, en el capítulo de afecciones también se menciona el impacto sobre el Parque Natural de La Mata y Torrevieja.
  
No obstante, hay que considerar que por encontrarse junto al Parque Natural se deberán extremar las medidas de protección sobre la avifauna y garantizar que la calidad de las aguas depuradas responda a las características exigidas por la normativa para las aguas con vertido a zonas sensibles.
  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental:
  
Se establecen medidas correctoras tanto para la fase de construcción como para la fase de funcionamiento, las correspondientes a los impactos más significativos son:
  
- Las medidas correctoras intrínsecas a la ejecución del proyecto referidas a la adecuada terminación de obras. Riego periódico, evitar destrucción innecesaria de vegetación, construcción de los edificios respetando la arquitectura tradicional de la zona, así como materiales y colorido de fachadas.
  
- Medidas de recuperación, restauración e integración paisajística de las obras, mediante la adecuada gestión de tierras vegetales, ajardinamiento del entorno mediante pantallas vegetales con especies autóctonas.
  
- Medidas de protección del patrimonio cultural y arqueológico, mediante la supervisión de los movimientos de tierra por un arqueólogo.
  
- Como medidas complementarias establece, entre otras, restringir en lo posible la superficie de vegetación afectada, evitando destrozos innecesarios durante la realización de las obras; Planificar la ejecución de obras en épocas de mínima afección a la avifauna (otoño e invierno).
  
En el Programa de Vigilancia Ambiental se establece el seguimiento de las medidas correctoras en la fase I, durante la etapa previa a la ejecución de las obras; Fase II durante la etapa de ejecución de las obras (arqueológica, movimiento de tierras, restauración,..); y Fase III durante la etapa de explotación (control preoperacional) concretándose en restauración vegetal, control de fangos (2-3 a la semana) y diario de la calidad de las aguas (en agua bruta, después de decantación primaria, después de tratamiento biológico, y en agua tratada) para los parámetros que se controlan en la depuradora existente. Trimestralmente se controlarán parámetros tales como pesticidas, metales, detergentes, sulfatos, nitrógeno, fósforo, coliformes, etc.
  
No obstante, se deberán incluir los parámetros de control de aguas destinadas para el riego de acuerdo con los criterios establecidos por organismos internacionales hasta la aprobación de normativa nacional específica.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos del Decreto 162/90 por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental de la Ley 2/1989 de 3 de marzo de la Generalitat Valenciana, en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, anexo I 6.b.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/89 de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Organo Ambiental, para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.
  
4. El Art. 56, del Decreto 81/2003, de 27 de junio, del Consell de la Generalitat, por el que establece la estructura orgánica de las Consellerias de la administración de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural, la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar favorable, a los solos efectos ambientales, sin perjuicio de la aplicación de la legislación sectorial específica, el Proyecto de construcción de obras de mejora de la E.D.A.R. de Torrevieja, a ubicar en terrenos colindantes a la E.D.A.R. existente en el término municipal de Torrevieja (Alicante), proyecto promovido por Sanejament d'Aigües, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y el apartado segundo de la presente resolución.
  
Segundo
  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:
  
1. La calidad exigible al efluente depurado deberá ajustarse a lo establecido en la Directiva 91/271 sobre tratamiento de aguas residuales urbanas, así como en el Real Decreto 509/1996 que la transpone. Así mismo en lo relativo a la calidad del agua depurada para riego se deberá atender a las recomendaciones de diversos organismos (FAO, OMS...). Siendo que las Lagunas de la Mata y Torrevieja han sido declaradas como zona Sensible por Resolución de 25 de mayo de 1998 del Ministerio de Medio Ambiente, de acuerdo con los criterios establecidos en el Real Decreto 509/1996, se deberá controlar especialmente las concentraciones de nitrógeno y fósforo presentes en el efluente, aplicando los niveles exigibles a poblaciones superiores a los 100.000 habitantes-equivalentes.
  
2. Como medidas complementarias para preservar los valores naturales existentes en el Parque Natural de La Mata y Torrevieja se deberán adoptar las siguientes:
  
2.a) Para mantener el uso como observatorio de las aves del Parque, se realizará un doble vallado en la zona colindante al mismo, con malla cinegética y pantalla vegetal tanto en el vallado exterior como en el interior, habilitando entre ambos un camino peatonal cerrado, de acceso exclusivo para el personal del Parque, en el que se instalarán un par de observatorios en aquellos puntos que determine la Dirección del Parque, a fin de permitir realizar el seguimiento de las poblaciones de aves.
  
2.b) Si la actuación necesitara la ejecución de nuevas líneas para suministro eléctrico, en aplicación de la legislación sectorial (art. 14 del Decreto 60/2003 y Decreto 162/1990) si transcurre por terreno natural deberá someterse a evaluación de impacto ambiental, y en todo caso se adoptarán medidas para evitar la electrocución y los choques de la avifauna, mediante aislamiento de los conductores y señalización de la línea en caso de que ésta sea aérea, aunque se debería estudiar la posibilidad de que discurra enterrada.
  
2.c) Con el fin de minimizar el impacto lumínico se dispondrán las luminarias a baja altura, dirigiendo la potencia lumínica hacia el suelo con lámparas de vapor de sodio a baja presión, y dotando el sistema de dispositivos para controlar el flujo luminoso cuando cesen los trabajos en la planta.
  
2.d) Se evitará la ejecución de obras en temporada de cría de la avifauna.
  
2.e) Aunque no figura como obra perteneciente al presente proyecto, como se puede considerar una obra complementaria al mismo, en la sustitución del tramo de la tubería de impulsión que discurre desde La Siesta hasta la E.D.A.R que transcurra paralelo a la vía verde, se evitará la ocupación de la misma y en la apertura de la zanja se circulará únicamente por encima de la traza, evitando la degradación de la zona colindante.
  
3. Se deberá comprobar que las canteras de procedencia de los materiales, situadas según el estudio en Ciudad Quesada y Cox, estén debidamente legalizadas.
  
4. Como medida de integración paisajística de las instalaciones se recomienda la adecuación del diseño de los edificios al entorno agrícola, utilización de materiales que no produzcan reflectancia, así como la incorporación de una pantalla arbórea en el perímetro de la parcela y en forma de cordones que permitan la ocultación de los elementos de la E.D.A.R., con especies acordes con el entorno. Asegurando el mantenimiento de la misma mediante riegos periódicos. En las zonas no ocupadas por instalaciones se tenderá a la conservación de la vegetación natural existente, evitando introducir especies de ajardinamiento alóctonas.
  
5. Se debe garantizar un destino y gestión adecuados para los fangos generados en el proceso de depuración, con arreglo a lo establecido en la normativa vigente en materia de residuos, o bien, en caso de uso agrícola, a lo establecido en la Directiva 86/278/CEE, traspuesta a nuestra normativa a través del Real Decreto 1310/1990, y la Orden de 26 de octubre de 1993, sobre utilización de lodos de depuración en el sector agrario.
  
6. La planta de compostaje, que no se evalúa en el estudio, deberá disponer en su caso de las autorizaciones preceptivas en materia de gestión de residuos.
  
7. Se deberá remitir anualmente a esta Dirección General un informe con los resultados del Programa de Vigilancia Ambiental incluyendo:
  
- Resultados analíticos obtenidos tanto del influente como del efluente con una periodicidad mensual al menos de los parámetros fisico-químicos de pH, DBO5, DQO, sólidos en suspensión, N total y P total, así como de los parámetros microbiológicos en el efluente de Coliformes totales, fecales, Estreptococo fecal, nematodos y los que establezcan para las aguas depuradas reutilizadas para el riego. Se indicarán asimismo lo s caudales de llegada y caudales tratados.
  
- La gestión y destino de los fangos generados, y resultados analíticos obtenidos (en el fango desecado:% en peso sólidos volátiles sobre el total de sólidos (estabilidad),% en peso de sólidos (sequedad)). Asimismo se especificarán los distintos tipos de residuos generados en la ejecución y funcionamiento de las obras proyectadas.
  
- Se hará referencia expresa a las canteras de donde se han obtenido los materiales aportando la justificación de la legalidad de las mismas.
  
- Control de olores: Se controlará el funcionamiento de las medidas de desodorización de la E.D.A.R periódicamente y al menos con carácter semestral siendo más exhaustivos cuando se tenga constancia de que se están produciendo molestias en la población. El control será por sistema sensorial o analítico, de forma cualitativa.
  
- Control de ruidos: Efectuando controles periódicos, al menos semestral, del nivel de ruidos de las instalaciones en todo el perímetro de la planta, procurando minimizar en lo posible el nivel sonoro de las operaciones de mantenimiento, detectando las causas de su producción y evaluando alternativas de operación.
  
- El estado del seto perimetral, soluciones adoptadas para mantener los puestos de observación de la avifauna y demás incidencias que se hubieran producido incluyendo reportaje fotográfico sobre las medidas de minimización del impacto paisajístico.
  
8. Si durante la ejecución de las obras se encontrasen restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el titular deberá poner el hecho en conocimiento de la Conselleria de Cultura, de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
9. Se presupuestarán en el proyecto tanto las medidas correctoras establecidas en el Estudio de Impacto Ambiental como las que se establecen en el presente condicionado.
  
10. Deberá disponer de las autorizaciones preceptivas tanto para el vertido a cauce como para la reutilización de las aguas residuales depuradas para el riego.
  
11. Otros condicionantes de carácter ambiental que se establezcan en las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación.
  
Tercero
  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 10 de septiembre de 2003.- El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 247/03'AIA
  
Título: Proyecto básico de las actuaciones de supresión del paso a nivel T-1, situado en el p.k. 28+008 de la línea 1 de F.G.V. Valencia - Villanueva de Castellón.
  
Promotor: Dirección General de Transportes. Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes.
  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes.
  
Objeto: Supresión del paso a nivel T-1, situado en el p.k. 28+008 de la línea 1 de F.G.V. Valencia - Villanueva de Castellón.
  
Localización: Término municipal de Torrent. Valencia.
  
Descripción del proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista
  
El objetivo fundamental del presente proyecto es la mejora de las condiciones de seguridad vial mediante el cierre del paso a nivel T-1, y la habilitación del paso a nivel T-2 para tráfico exclusivamente peatonal, con ello se conseguirá una mejora de las condiciones de accesibilidad al Centro Ocupacional y al área rural de Safranar.
  
La actuación propuesta corresponde a un tramo completo de la ronda de Safranar, según el trazado previsto por el planeamiento municipal de Torrent, incluyendo un paso superior sobre la vía férrea.
  
La velocidad de proyecto es de 60 km/h, apropiada a su función en el esquema viario global de Torrent, a las características urbanas de entorno, y a las disponibilidades del espacio. El vial tendrá una sección transversal 6,5/7,5 m, lo cual supone dos carriles, uno por sentido de circulación, de 3,25 m de anchura cada uno, y arcenes de 0,5 m. A lo largo de todo su trazado lleva adosada una acera de 2 m de anchura a ambos lados.
  
El paso superior se resuelve mediante una obra de fábrica de 69 m, que cruzará sobre la vía férrea. El tablero tendrá una anchura total de 15 m, que se reparten en dos aceras, de 2 y 2,5 m respectivamente, arcenes de 0,5 m, dos carriles (uno por sentido) de 3,25 m cada uno y carril bici de 2 m, quedando el metro restante para defensas.
  
También se prevé la construcción de una glorieta que resuelva la intersección del nuevo vial con el camino de Torrent a Benetússer, la cual tendrá un diámetro interior de 40 m, y constará de dos carriles de 4 m de anchura cada uno. Desde la glorieta se construirá un vial de acceso al Centro Ocupacional de 217 m de longitud, y 6 m de anchura.
  
2. Alternativas
  
En lo que se refiere a las alternativas planteadas, la primera de ellas proponía el cierre del paso a nivel T-1 y propugnaba la construcción de un paso superior peatonal en una ubicación intermedia a la de los pasos a nivel T-1 y T-2, que comunicaría las calles Estació y San Juan de Ribera con un espacio próximo a las calles San Amador y Espartero.
  
La segunda alternativa consiste en el cierre del paso a nivel T-1, la construcción de un paso superior peatonal en el mismo emplazamiento, con estructura metálica que restituya los flujos peatonales.
  
La tercera alternativa, y la finalmente adoptada, es la resultante de la aceptación de las alegaciones presentadas por el Ayuntamiento de Torrent, y que consiste en la construcción de un tramo de ronda urbana de Safranar, prevista en el planeamiento municipal de Torrent. El vial proyectado incluye un paso superior sobre el trazado ferroviario, y rampas peatonales de acceso al mismo, para restituir los flujos peatonales. La actuación permitirá cerrar el paso a nivel T-1, y restringir el paso a nivel T-2 a tráfico exclusivamente peatonal.
  
Tramitación administrativa
  
1. Información pública
  
En fecha 11 de julio de 2003 la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes remitió el documento técnico y el Estudio de Impacto Ambiental (EIA) correspondientes al Proyecto básico de las actuaciones de supresión del paso a nivel T-1, situado en el p.k. 28+008 de la línea 1 de F.G.V. Valencia - Villanueva de Castellón.
  
El Estudio de Impacto Ambiental, como parte integrante del ?Proyecto básico de las actuaciones de supresión del paso a nivel T-1, situado en el p.k. 28+008 de la línea 1 de F.G.V. Valencia - Villanueva de Castellón?, ha sido sometido a información pública mediante anuncio publicado en el BOE de fecha 7 de febrero de 2003, no habiéndose presentado alegaciones e informes de carácter medioambiental.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación
  
- La calidad del aire se verá afectada por la emisión de polvo, y ruidos que se producirán durante la ejecución de las obras, y que podrían causar molestias sobre la población colindante.
  
- El suelo también se verá afectado, no sólo por la retirada de tierra vegetal de la zona ocupada por la traza de la carretera, sino por la ocupación de terreno adyacente de uso agrícolas donde pueden ubicarse instalaciones auxiliares como casetas, maquinaria etc., y zonas de vertido de materiales sobrantes.
  
- Las aguas superficiales que provienen de escorrentías pluviales podrían verse afectadas por la acción del movimiento de tierras, puesto que desviaría los caudales.
  
- Debido a que el nivel freático se encuentra a escasa profundidad, los vertidos directos pueden alterar los acuíferos subterráneos.
  
- El paisaje variará debido a que las perspectivas existentes en las inmediaciones de la zona se verán afectadas tanto durante la fase de construcción como de explotación.
  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes
  
Bajo este epígrafe se pretende hacer hincapié en los efectos generados por la actuación que, de entre los estudiados en el EIA, presentan mayor relevancia.
  
- El aire resultará afectada por la gran cantidad de polvo que se despide durante las excavaciones y transportes de materiales. Otro efecto a tener en cuenta es la emisión de ruidos que se generarán durante la ejecución de las obras.
  
- Las aguas superficiales podría verse afectado tanto por el movimiento de tierras como por la implantación de instalaciones auxiliares.
  
- También existe riesgo de contaminación por vertido de aguas residuales a cauces y a la red de acequias, procedentes de vestuarios, lavabos, casetas de servicio, cambios de aceite, filtros etc. Por otro lado estos vertidos pueden ejercer una alteración sobre los acuíferos subterráneos debido a la escasa profundidad del nivel freático.
  
- La ejecución de los trabajos de movimiento de tierras, en lo que suponen de ocupación del terreno, y retirada del mismo de la capa de tierra vegetal, implica la destrucción de suelo con alta capacidad agrológica destinado al cultivo de cítricos.
  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental
  
Las medidas correctoras más importantes que se han contemplado en el Estudio de Impacto Ambiental durante la fase de construcción son:
  
- Para evitar o minimizar el efecto de la emisión de polvo se deberán efectuar riegos preventivos en todas aquellas zonas en las que sea previsible un importante movimiento de maquinaria pesada y en aquellas en las que, por haberse efectuado movimientos de tierras o estar en ejecución pueda levantarse polvo por efecto del viento.
  
- El hormigón y el aglomerado asfáltico procederán de instalaciones preexistentes y ubicadas en las proximidades de la obra. Se evitará la instalación de plantas específicas de fabricación para la obra.
  
- Se seleccionará la ubicación de canteras de extracción de préstamos en aquellos puntos en los cuales se minimice la afección sobre el potencial edáfico del área afectada. Se preferirá la utilización de canteras preexistentes y en régimen de explotación autorizada.
  
- Se deberá proceder a la máxima reutilización de material posible, con lo cual se reducen las superficies de suelo a afectar con la habilitación de vertederos.
  
- Para la revegetación de taludes se aprovechará la tierra vegetal retirada con anterioridad acopiada en montones que no superen el 1,5 m de altura y sometiéndolos a un tratamiento de abono.
  
- Durante el período de construcción se deberá evitar que los movimientos de maquinaria pesada compacten los suelos del entorno de la obra.
  
- Se deberá poner cuidado en la colocación de acopios por el peligro de interceptación de la escorrentía superficial, lo que provocaría una contaminación de la misma debido al arrastre de partículas por las aguas pluviales.
  
- Las labores de mantenimiento de los vehículos de la obra se deberá realizar en lugares habilitados para tal uso, evitando el vertido de productos a los cursos fluviales. En este sentido se procederá a la recogida de aceites y lubricantes propios de las tareas de engrase de los vehículos, y llevarlos a puntos de depósitos autorizados.
  
- Las instalaciones auxiliares, así como casetas de obra, vestuarios, servicios diversos, etc., deberán conectarse a la red general de alcantarillado evitando su vertido a cauces o al subsuelo.
  
- Se recomienda el uso de puntos de extracción y de vertido preexistentes y debidamente autorizados.
  
En la fase de explotación las medidas previstas son:
  
- Para que la protección de las aguas superficiales durante la fase de explotación esté asegurada se requerirá que exista un adecuado drenaje, y que la erosión quede eliminada, o fuertemente mitigada, con el adecuado Plan de Revegetación.
  
- Se deberá procurar el máximo nivel de integración en el medio mediante la adecuación de la rasante a los niveles del terreno, buscando la ocultación de la visión de la infraestructura.
  
En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental tendrá por objeto establecer un sistema que garantice el cumplimiento de las indicaciones y medidas protectoras y correctoras contenidas en el Estudio de Impacto Ambiental, y hacer un seguimiento de una serie de parámetros que den una idea de cómo evoluciona el entorno a partir de la construcción y funcionamiento de la obra.
  
A continuación se enumeran las medidas más importantes:
  
- Se atenderá a las emisiones de polvo, cuidando que se realicen los pertinentes riegos preventivos, y mediciones de niveles sonoros en las áreas urbanas cercanas a la traza de la carretera.
  
- Mantener durante todo el período de las obras una adecuada señalización de las mismas, para mantener unas adecuadas condiciones de seguridad para residentes y usuarios.
  
- El programa cuidará que se ejecuten, adecuadamente y en su totalidad, las medidas correctoras previstas para reducir los impactos que se han expuesto en el párrafo anterior, controlando la adecuada calidad de las especies vegetales que se colocarán, su ajuste al Programa de Revegetación propuesto, y la idoneidad de los métodos de trabajo y conservación aplicados.
  
- Vigilar el estado de los taludes, con el fin de comprobar si fuera necesario efectuar alguna nueva siembra o plantación.
  
Por último, el Programa de Vigilancia Ambiental deberá fijar con una cierta periodicidad la realización de informes en los cuales se dará cuenta del cumplimiento del programa así como los efectos derivados de la aplicación de las medidas correctoras y del grado de correspondencia de estos efectos con los que fueron previstos en el Estudio de Impacto Ambiental.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 8-a) del anejo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental.
  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Proyecto Proyecto básico de las actuaciones de supresión del paso a nivel T-1, situado en el p.k. 28+008 de la línea 1 de F.G.V. Valencia - Villanueva de Castellón, promovido por la Dirección General de Transportes de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.
  
Segundo
  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:
  
1. Los diversos documentos del proyecto de construcción (memoria, planos, pliego de prescripciones técnicas y presupuesto) incorporarán todos los aspectos concernientes a las medidas protectoras y correctoras incluidas en el Estudio de Impacto Ambiental, así como los derivados de los presentes condicionantes, todo ello con el grado de detalle necesario para su contratación y ejecución conjunta con el resto de las obras. Así, el presupuesto del Proyecto de Construcción incorporará, preferentemente en una única partida, todas las unidades de obra que se refieran a las medidas correctoras a emprender. También se valorarán y proveerán presupuestariamente todos los gastos derivados del Programa de Vigilancia Ambiental.
  
2. Los materiales de relleno y las zahorras que fuesen necesarias para la ejecución del proyecto, se obtendrán de préstamos o canteras existentes y legalmente autorizadas. En caso de nuevas aperturas se someterán éstas, con carácter previo a su utilización, al procedimiento de Declaración de Impacto Ambiental.
  
Del mismo modo, el lugar que se elija como vertedero o escombrera, de no tratarse de un vertedero de residuos debidamente identificado y legalizado, se deberá someter, antes de su utilización, al procedimiento de Estimación de Impacto Ambiental.
  
3. Durante la ejecución de las obras no se desarrollarán trabajos nocturnos que puedan perjudicar el descanso nocturno de la población que habita los núcleos más próximos a las mismas, tanto por impactos sonoros como por vibraciones o elevada luminosidad.
  
4. La Dirección de Obra exigirá, una vez ejecutadas y terminadas las obras, la retirada a vertedero controlado de todos aquellos escombros, materiales sobrantes y demás restos de obra que hayan sido depositados, vertidos o abandonados en cualquier área de terreno que se haya visto afectada por las obras ejecutadas.
  
5. La Dirección de Obra exigirá el cumplimiento de las medidas protectoras y correctoras contenidas en el estudio de impacto ambiental así como de los condicionantes de la presente Estimación de Impacto Ambiental, para lo cual se establecerán en el presupuesto del Proyecto de Construcción, como ya se ha indicado, las partidas presupuestarias necesarias.
  
6. Si durante la ejecución de las obras se hallase presencia de restos arqueológicos, el hecho se pondrá en conocimiento de la Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, de forma inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
Tercero
  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.
  
Valencia, 16 de septiembre de 2003.- El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 450/99-AIA
  
Promotor: Salvador Sanz Vicent
  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Industria, Comercio y Turismo.
  
Objeto del proyecto: Explotación de la Cantera Estret. Sección A)
  
Localización: Parcela nº 40 del polígono nº 8. Paraje Estret. T.M. de Aielo de Malferit.
  
Descripción del proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación.
  
El objeto del proyecto es la apertura de la cantera de margas y calizas arenosas denominada Estret tramitada como recurso de la Sección A) de la Ley de Minas para su posterior comercialización en el sector de la obra pública y construcción.
  
Para acceder a la parcela objeto de explotación, se toma la carretera V-V-2017 que se dirige desde Aielo de Malferit a Moixent, a los 3.100 m. desde Aielo se encuentra a mano derecha la entrada de la parcela.
  
La superficie total de la parcela es de 11.600 m², siendo la superficie a explotar de 6.041 m² y el desnivel de la misma de 7-8 m. El paraje se encuentra en un entorno eminentemente agrícola, siendo originalmente tierra de secano plantada con algarrobos.
  
La explotación avanzará en un único banco de altura media de 7 - 10 m. siendo el volumen de material a extraer de 22.500 m³ y una vida útil estimada de 1 año.
  
A medida que se vaya extrayendo el material, se irá restituyendo la topografía explotada mediante aporte de estériles procedentes de la propia explotación así como inertes procedentes de otras obras. Se pretende realizar un relleno de 6 m. de altura.
  
Una vez finalizado el relleno, se procederá a su compactación, perfilar taludes de forma que la pendiente de los mismos no supere los 40º, nivelado de plataformas con pendiente media del 1% para facilitar el drenaje de las mismas y evitar encharcamientos y ejecución de cunetas perimetrales para permitir el drenaje de agua de escorrentía.
  
Tramitación administrativa
  
1. Información pública. Remisión del expediente.
  
En octubre de 1999, el Servicio Territorial de industria y Energía, dio traslado al expediente de autorización aprovechamiento de Recurso de la Sección A) denominado Estret en el término municipal de Aielo de Malferit.
  
Consultado el Servicio territorial de Medio Ambiente, la Dirección General de Patrimonio Artístico y el Servicio de Gestión Forestal, se reciben los siguientes informes:
  
- Servicio territorial de Medio Ambiente. La Unidad de Vías Pecuarias indica que el proyecto no afecta a ninguna vía pecuaria clasificada en ese término municipal. El Jefe de la Sección Forestal indica en su informe que los terrenos donde se propone el proyecto son terrenos agrícolas, por lo que no existe inconveniente para su ejecución.
  
- Dirección General de Patrimonio Artístico. Informe del Inspector de la Unidad Técnica de Arqueología en el que se indica la necesidad de realizar una prospección arqueológica y paleontológica del lugar propuesto. La prospección deberá ser realizada por un arqueólogo y un paleontólogo y solicitada ante la Dirección general de Patrimonio Artístico, según dispone la Orden de 31 de julio de 1987 que regula la realización de actividades arqueológicas en la Comunidad Valenciana.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.
  
La parcela objeto de explotación se sitúa junto a la carretera V-V-2017 de Aielo de Malferit a Moixent en un entorno eminentemente agrícola caracterizado por los cultivos de secano como el olivo y el almendro y cultivos de frutales. La vegetación forestal existente se caracteriza por la presencia de un matorral degradado de porte bajo con presencia de pinos dispersos.
  
La fauna que se encuentra en la zona son aves, mamíferos y reptiles típicos de áreas agrícolas y antropizadas no encontrándose especies singulares, raras o amenazadas de acuerdo a la legislación vigente.
  
El paisaje se halla fuertemente modificado como consecuencia de las actividades agrícolas desarrolladas en el municipio.
  
2. Identificación y valoración de los impactos. Propuestas de Medidas correctoras.
  
En el Estudio de Impacto Ambiental se han elegido como indicadores para evaluar los posibles impactos derivados de la actuación, los siguientes elementos del medio:
  
Atmósfera, Gea, Hidrología, Vegetación, Fauna, Paisaje y Medio Socio-Económico.
  
Efectuada la identificación y valoración de impactos para las diferentes fases de trabajo se considera que los principales impactos son:
  
Destrucción del suelo y vegetación asociada, incremento de los procesos erosivos, discontinuidad en el paisaje, modificación del relieve, posibilidad de contaminar las aguas superficiales, modificación de los drenajes, producción de polvo y ruido, posible afección a Vías Pecuarias y posibilidad de afectar al Patrimonio Artístico de la Comunidad Valenciana.
  
La valoración efectuada ha considerado que los impactos derivados de la explotación son compatibles y reversibles a medio-corto plazo.
  
Atendiendo a la valoración efectuada se han propuesto una serie de medidas correctoras, limitadas a:
  
Riego periódico de pistas de accesos, zonas de arranque y acopios de material, reducción de velocidad de circulación de camiones, transporte de material en camiones de caja tapada, mantenimiento adecuado de la maquinaria, canalización de aguas de escorrentía y restauración de la parcela explotada mediante restitución topográfica de la parcela con material estéril, aporte y distribución de tierra vegetal y revegetación mediante especies arbustivas en los taludes (romero, tomillo y espliego) y plantación de árboles frutales (ciruelo y melocotonero) en la plataforma.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. La actividad propuesta se encuentra incluida en el anexo I, apartado 3c.1. del Decreto 162/1990 de 15 de octubre por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El Art. 56, del Decreto 81/2003, de 27 de junio, del Consell de la Generalitat, por el que establece la estructura orgánica de las Consellerias de la administración de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural, la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas formulo la presente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de apertura de la cantera Estret en el término municipal de Aielo de Malferit, promovido por Salvador Sanz Vicent, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes establecidos a continuación:
  
- Los materiales estériles que se aportarán para la restitución de la topografía, únicamente podrán ser tierras naturales provenientes de excavaciones, desmontes, obras civiles y/o transformaciones agrícolas.
  
- Si durante el proceso de explotación de la cantera, se encontrasen restos paleontológicos, arqueológicos i etnológicos, el titular habrá de comunicarlo a la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, de forma inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación y de conformidad con aquello que preven los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
Segundo
  
Se notificará a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Se publicará la presente Estimación de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 31.5 del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 17 de septiembre de 2003.- El director general de Gestion del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 370/00-AIA
  
Título: Línea aérea de energía eléctrica a 132 kV, doble circuito, Beneixama-Enlace Urrutia-Alcoy
  
Promotor: Iberdrola, SA.
  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Industria y Comercio.
  
Objeto del proyecto: Línea de 132 kV.
  
Localización: términos municipales de Albaida, Agullent, Bocairent
  
(Valencia), Banyeres de Mariola, Ontinyent, Benisoda, Muro de Alcoi, Alfafara, Agres, Biar (Alicante).
  
Descripción del proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.
  
El proyecto tiene como objeto la construcción de una línea eléctrica de 132 kV en doble circuito, con la finalidad de proceder a la eliminación de las alimentaciones en antena de las S.T. Villena y Onteniente y la evacuación de la energía eléctrica de la futura transformación 400/132 kV en la S.T. Beneixama, para apoyar a la transformación 220/132 kV de Alicante capital.
  
La línea eléctrica tiene una longitud de 25.305 metros y afecta a los términos municipales de Beneixama, Banyeres de Mariola, Alfafara, Agres y Muro de Alcoy (Alicante), y Bocairent (Valencia).
  
Los apoyos elegidos son de doble circuito 12E110, 12E120, 12E140, 12E150, 12E190, 12TK y 12D280. Serán metálicos, constituidos por perfiles angulares de lados iguales.
  
Los conductores serán de aluminio-acero (Al-Ac), tipo Hauwk. La línea llevará en toda su longitud un cable de tierra de acero, tipo Ac-50, y otro OPGW-14-24 de acero galvanizado con fibra óptica incorporada en el interior de un tubo de aluminio.
  
2. Alternativas
  
En el estudio de impacto ambiental se han planteado cinco alternativas para el caso de la entrada en la ST Ontinyent.
  
La alternativa 1 presenta un trazado paralelo en todo su recorrido a una línea ya existente de 66 kv, y aproximadamente la primera mitad de su trazado es común con las alternativas 2 y 3, habiéndose definido en el tramo inicial (salida desde la línea Urrutia-AlcoY) un posible trazado ubicado más al sur y también común para las tres alternativas.
  
Alternativa 2 a partir de Casa Vert se dirige más al sur para buscar las laderas del Alto del Torrater intentando evitar las zonas pobladas de Ontinyent, casas de Capuchinos y Estación de Ontinyent. Entra en la ST de Ontinyent cruzando la carretera 3316 al norte del Pou Clar para dirigirse en sus últimos metros a la ST con dirección norte. Esta entrada a la ST Ontinyent es común para las alternativas 2, 3, 4 y 5.
  
Alternativa 3 se separa de la alternativa 1 en Casa Capellans; apartir de este punto y con dirección SW se dirige a las laderas del Alto del Torrater. El último tramo de este trazado es común al que presentaba la alternativa 2.
  
Las alternativas 4 y 5 fueron planteadas entre la sierra La Filosa y sierra Mariola. El trazado de ambas tiene su origen en el extremo noreste del municipio de Agres, teniendo como única diferencia el paso por Font de Dona-Banyera, en el que la alternativa 4 se ubica más al norte que la 5 y a mayor altitud. A la altura de la estación de Agres las dos alternativas presentan un único trazado más o menos paralelo al ferrocarrl hasta Solana de Lagarra, zona en la que se dirige al Torrater para efectuar la entrada en la ST Ontinyent tal y como se plantea para las alternativas 2 y 3.
  
La alternativa 5 (en el tramo comprendido entre la línea Urrutia-Alcoi y la carretera 3316, zona del Alto de la Villa, se considera en el estudio de impacto ambiental como más idónea desde el punto de vista medioambiental, técnico y social.
  
En lo que respecta a la zona central de la línea, sigue indicando el estudio, que la presencia del barranco de Ontinyent ha requerido la realización de un estudio de tallado en campo con objeto de conseguir un trazado que genere los menores impactos posibles en el medio.
  
Cabe destacar en esta zona los aspectos relacionados con el paisaje y los importantes problemas de erosión. También cabe destacar la gran cantidad de elementos del patrimonio catalogados, habiéndose previsto el paso entre las dos zonas que presentan la mayor densidad de elementos (S de Ontinyent y NE de Bocairent), consiguiéndose además evitar la afección en las zonas de pinar en el Alto de la Villa.
  
Tramitación administrativa
  
La documentación constituida por Proyecto técnico, Estudio de Impacto Ambiental y resultado de la información pública ha sido remitida por los servicios territoriales de Industria y Energía de Valencia y Alicante dado que la línea afecta a ambas provincias.
  
El director Territorial de Valencia informa que la información pública ha tenido lugar mediante anuncio publicado en el Boletín Oficial de la Provincia número 258 de 30 de octubre de 2001, Boletín Oficial del Estado número 10 de 11 de enero de 2002, y diario Las Provincias de fecha 6 de julio de 2001. Durante el periodo de información pública no se han presentado alegaciones de índole medioambiental, aunque remite copia de certificación del acuerdo adoptado por el Ayuntamiento Pleno de Bocairent oponiéndose al proyecto.
  
El director Territorial de Alicante remite certificado del Jefe de la Unidad de Energía en el que se indica que la información pública ha tenido lugar mediante anuncio publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 4.126 de fecha 17 de septiembre de 2001, en el Boletín Oficial de la Provincia número 252 de fecha 3 de noviembre de 2001, y en el diario La Verdad de fecha 2 de octubre de 2001. Se adjunta copia de las alegaciones presentadas.
  
Se han efectuado consultas a los Ayuntamientos de Agres, Agullent, Alfafara, Banyeres de Mariola, Beneixama, Benisoda, Biar y Muro de Alcoy; a la Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura, Ciencia y Educación, a la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Valencia y Alicante y a los Servicios de Parques Naturales, de Prevención de Incendios Forestales y Conservación y Gestión de la Biodiversidad de esta Conselleria de Medio Ambiente.
  
Alegaciones
  
En el periodo de información pública se han presentado 26 alegaciones de las cuales se señalan las cuestiones ambientales planteadas:
  
- La instalación eléctrica supondrá una pérdida del poder adquisitivo de las localidades afectadas al mermarse el potencial turístico de la zona.
  
- Grave impacto a la avifauna ya que discurre por IBA 160.
  
- Se ve afectado el Lugar de Interés Comunitario LIC 67.
  
- Se potenciaría los fenómenos erosivos por la construcción de accesos para la instalación de los apoyos.
  
- Pueden verse afectadas varias microrreserva.
  
- El Ayuntamiento de Muro de Alcoy señala la existencia del yacimiento arqueológico Cova Beneito.
  
- Existen otras alternativas de trazado para la línea eléctrica así como del propio suministro eléctrico.
  
- Se propone se realice de forma subterránea aprovechando la antigua vía de ferrocarril.
  
Informes sectoriales
  
De las consultas efectuadas se han recibido informes de los diferentes organismos de los que cabe resaltar:
  
- Ayuntamiento de Alfafara: remite certificado del acuerdo adoptado por el Pleno del Ayuntamiento donde se acuerda prestar conformidad al Estudio de Impacto Ambiental sobre proyecto de línea eléctrica 132 kV doble circuito.
  
- Ayuntamiento de Agres: remite certificado del Pleno de la Corporación en el que se acuerda por unanimidad quedar enterada de la propuesta.
  
- Ayuntamiento de Banyeres de Mariola: remite informe del técnico municipal la clasificación del suelo y zonas de suelo no urbanizable, y normativa a aplicar en dichas zonas según marca las NNSS de Banyeres de Mariola.
  
- Ayuntamiento de Biar: remite informe del técnico municipal en el que se indica que la calificación urbanística de los terrenos afectados es la de Suelo No Urbanizable Común según las NN.SS. de Biar.
  
- Ayuntamiento de Ontinyent: remite el informe del técnico Socioambiental del Ayuntamiento en el que se realizan una serie de consideraciones respecto al proyecto.
  
Dirección General de Patrimonio Cultural: informa que el estudio tiene en cuenta el patrimonio.
  
Dirección Territorial de Medio Ambiente en Valencia:
  
- Pueden verse afectadas tres vías pecuarias de los términos municipales de Agullent, Albaida, Benisoda, Bocairent y Ontinyent. Estas vías pecuarias son:
  
· Cordel-Azagador de la Font Freda de 37,61 metros de anchura.
  
· Colada-Azagador del Pozolo de 6 metros de anchura.
  
· Cordel-Azagador del Pla de S. Jorge de 37,61 metros de anchura.
  
- De acuerdo con el artículo 153 del reglamento de la Ley 3/1993, los titulares de líneas eléctricas aéreas de conducción eléctrica habrán de mantener limpias de vegetación las zonas de proyección de los conductores, que discurren por terrenos forestales. En caso de existir árboles en la faja de protección de la línea eléctrica que discurra por terrenos forestales, deberá solicitarse la correspondiente autorización de corta de arbolado en los servicios territoriales de la Conselleria de Medio Ambiente.
  
- El trazado propuesto supondrá la afección a una zona de reconocido valor natural y alta calidad paisajística, un riesgo alto de erosión, la ubicación de apoyos en puntos culminantes con el consiguiente impacto visual, la necesidad de nuevos accesos y el paso por zonas de nidificación y campero de especies catalogadas. Se considera que deben evaluarse otras alternativas que afecten a zonas de menor sensibilidad ambiental y por tanto se informa desfavorablemente.
  
Dirección Territorial de Medio Ambiente en Alicante:
  
- No se estima ambientalmente aceptable cualquier trazado que contemple como posibilidad actual o futura la instalación de cualquier Línea Aérea de nueva traza que atraviese el Barranco de Ontinyent (Barranc de Tarongers) y/o otros contiguos por su alto interés como área de nidificación de distintas especies de rapaces rupícolas, así como el grave impacto paisajístico que éste supondría.
  
- Tampoco se estima ambientalmente aceptable el trazado aéreo atravesando la Hoya de Agres, área con un paisaje rural singular de un gran valor tradicional y natural, sin infraestructuras altamente impactantes, en el que se ha mantenido en armonía la relación hombre-medio ambiente y que además pertenece al área de afección visual de la Sierra Mariola.
  
Afecciones legales
  
La línea eléctrica en su recorrido por los distintos términos municipales atravesados afecta a suelos no urbanizable con distintas protecciones que son: rústico sin protección; protección forestal paisajístico; protección natural-paisajístico-ecológico.
  
Parte del trazado discurre por el Lugar de Interés Comunitario (LIC) 67 Sierras de Mariola y el Carrascar de la Font Roja, donde destacan formaciones forestales de Quercus ilex y Quercus rotundifolia, y formaciones de Juniperus, etc. y destacar por su importancia las aves como Hieraaetus fasciatus, Bubo bubo, Falco peregrinus, etc.
  
En el ámbito de afección de la línea existen varias microrreservas.
  
En el recorrido de la línea pueden verse afectadas varias vías pecuarias por lo que deberá cumplirse lo dispuesto en la Ley 3/1995 de Vías Pecuarias.
  
Son numerosos los yacimientos arqueológicos existentes en el área de estudio por lo que se estará a lo dispuesto en la Ley 4/1998 del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto.
  
En el estudio de impacto ambiental se indica que los elementos del medio que pueden verse afectados por el proyecto de línea eléctrica de 132 kv:
  
- Geología/Geomorfología: cambios en el relieve.
  
- Edafología: disminución de la calidad del suelo; cambios en la dinámica erosión-sedimentación; compactación y degradación del suelo; posibilidad de contaminación.
  
- Hidrología: contaminación por incremento de sólidos en suspensión u otros; interrupción de la red de drenaje superficial y subterránea.
  
- Aire: cambios en la calidad del aire; aumento del nivel sonoro; producción de campos eléctricos y magnéticos.
  
- Vegetación: destrucción y degradación de la vegetación.
  
- Fauna: colisión; stress en las poblaciones; afecciones derivadas del impacto en la vegetación (disminución de la calidad de hábitats); eliminación de ejemplares.
  
- Población: efectos en la población activa (creación de empleo); molestias por ruidos y vibraciones; efectos sobre el bienestar y la calidad de vida; afección a la propiedad.
  
- Sectores económicos: efectos en los sectores primario, secundario y terciario; mejora de la situación energética.
  
- Sistema territorial y patrimonio: pérdida del suelo; cambio en el uso del suelo; afección a Espacios Naturales Protegidos y Vías Pecuarias.; afección al patrimonio histórico-cultural; afección a infraestructuras.
  
- Paisaje: visibilidad e intrusión visual de la línea eléctrica; disminución de la calidad del paisaje.
  
2. Identificación y valoración de impactos
  
Las alteraciones o impactos producidos por la instalación y funcionamiento de la línea de 132 kv se caracterizan y valoran de la siguiente forma:
  
- Geología, geomorfología y edafología: en la fase de construcción se valora como moderado-severo el riesgo de erosión; como compatible la compactación y degradación del suelo y la disminución de calidad del suelo. Como moderado el cambio en el relieve.
  
En la fase de funcionamiento se valora como compatible el desencadenamiento de procesos erosivos en aquellas zonas en las que en fase de construcción se valoraba como moderado, u se valora como moderado para las zonas en las que se ha considerado severo en fase de construcción.
  
- Hidrología: en la fase de construcción se valora la interrupción de la red de drenaje como moderado en las zonas cercanas a barrancos, y compatible en el resto. La posible contaminación por vertidos accidentales se valora como no significativo.
  
- Aire/Clima: en la fase de construcción se valora como compatible los posibles impactos sobre la calidad del aire y el aumento de niveles sonoros. En la fase de funcionamiento se generan campos eléctricos y magnéticos.
  
- Vegetación: en la fase de construcción la eliminación de vegetación en las zonas ocupadas por matorral como moderado y como compatible en las zonas de cultivo.
  
La degradación de la vegetación por movimientos de maquinaria, emisión de contaminantes y partículas en suspensión, como compatible.
  
Se considera no significativo en la fase de funcionamiento.
  
- Fauna: en la fase de construcción se provocará una alteración en el comportamiento de las especies afectadas así como la eliminación directa de ejemplares. Se valora como compatible.
  
En la fase de funcionamiento se considera el impacto por riesgo de colisión y se valora como moderado en las zonas de las sierras de la Solana y Filosa. Se valora como compatible para el resto de áreas.
  
- Medio socioeconómico: en fase de construcción se valoran como compatible las molestias a la población, pérdida de productividad del suelo, afección a infraestructuras.
  
En la fase de funcionamiento se valora Moderado-severo la afección sobre el paisaje en las zonas del río Agres y barranco de Ontinyent; como moderado en las zonas de la sierra de Solana y Filosa.
  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.
  
En el estudio de impacto ambiental se proponen una serie de medidas protectoras a aplicar en la fase de construcción y que son, entre otras, las siguientes:
  
- Aprovechamiento al máximo de la red de caminos existentes evitándose, en lo posible, la creación de nuevos accesos. En el caso de abrir nuevos accesos, buscar la máxima adaptación al terreno, siguiendo siempre que sea posible las curvas de nivel para así evitar movimientos de tierra innecesarios.
  
- En los tramos de pendiente se reducirá al mínimo la apertura de pistas de acceso, así como los movimientos de tierra en general, para evitar el inicio de procesos erosivos; además, en estos casos se intentará reducir al máximo la altura de terraplenes y taludes así como suavizar sus pendientes. Los terraplenes se compactarán adecuadamente para evitar el inicio de procesos erosivos.
  
- En las zonas en las que el trazado atraviesa el barranco de Ontinyent, la carretera 3316 y la zona encajada de Agres, se realizará un estudio detallado de diseño de accesos, de forma que suponga la mínima apertura posible e intentando minimizar al máximo las posibles afecciones que pueden ser generadas en zonas con importantes niveles de erosión y riesgo de desprendimiento.
  
- Retirada de forma adecuada y acopio de la capa de tierra vegetal para ser reutilizada posteriormente en las labores de restauración de la zona.
  
- Minimización de las zonas de acopio de materiales de montaje de la infraestructura o procedentes de la excavación, especialmente en zonas agrícolas.
  
- Se señalizarán adecuadamente las zonas de paso de la maquinaria y de trabajo de la misma, especialmente en los cultivos, para facilitar el paso de las máquinas siempre por el mismo lugar y para evitar así las afecciones innecesarias a los suelos.
  
- Retirada de forma adecuada los restos y desperdicios que se vayan generando. Restitución en todo caso de la forma y aspectos originales del terreno.
  
- Evitar en lo posible aquellas prácticas que pueden suponer riesgo de vertidos y realizarlas en su caso en zonas específicas donde no hayan riesgo de contaminación del suelo.
  
- Se conservará al máximo la superficie cultivada en las zonas de ubicación de los apoyos, poniendo especial cuidado en las labores de montaje e izado de apoyos, evitando las afecciones a otras zonas agrícolas del entorno.
  
- Desplazamiento diferencial de apoyos, en especial en las zonas de matorral, para reducir la corta o poda de arbolado al mínimo. En este sentido, se prestará especial cuidado a la no afección a ejemplares arbóreos en la zona del Alto de la Villa.
  
- En caso de ser necesaria la tala de ejemplares arbóreos (cuando ésta no se considere necesaria se procederá a la poda) para el mantenimiento de la distancia de seguridad, ésta será en todo caso selectiva y realizada con motosierra, evitando las afecciones en los estratos arbustivo y herbáceo.
  
- Preservación, siempre que sea posible, de la vegetación herbácea y arbustiva con la finalidad de mantener en superficie una cubierta vegetal, controlando de este modo a corto plazo la erosión por escorrentía en el entorno de los apoyos y zonas de mayor pendiente.
  
- Se respetará lo establecido en la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias.
  
- De forma previa al inicio de las obras, se realizará un estudio detallado de las zonas en las que el trazado pasa muy próximo a yacimientos arqueológicos (zona del cerro de la Mare de Déu y punto de entronque con la línea Urrutia-Alcoy), de forma que la ubicación de apoyos que no afecte a los yacimientos presentes.
  
- Se realizará un seguimiento arqueológico de las obras. Se evitará cualquier tipo de afección a los yacimientos arqueológicos existentes en la zona, y se tendrá en consideración lo establecido en la Ley 16/1985 de Patrimonio Histórico Español y Ley 1/1998 de patrimonio Cultural Valenciano. Si durante los trabajos de excavación apareciese cualquier tipo de resto de interés histórico, arqueológico o paleontológico, se pondrá en conocimiento del Servicio de Patrimonio Arqueológico y Etnológico de la Conselleria de Cultura, Ciencia y Educación y se tomarán las medidas oportunas.
  
Las medidas correctoras que se proponen en el estudio de impacto ambiental son, entre otras, las siguientes:
  
- Eliminación adecuada de los materiales sobrantes en las obras y de cualquier vertido accidental, una vez hayan finalizado los trabajos de instalación de los apoyos y tendido de conductores, restituyendo la forma y aspectos originales del terreno.
  
- Restitución de los caminos y de todas las obras que sea necesario cruzar y/o utilizar que hayan resultados dañados. Limpieza del material acumulado, préstamos o desperdicios, efectuando dicha limpieza lo antes posible en el caso de que cualquier material impida el paso de vehículos o peatones o pueda suponer cualquier tipo de peligro para la población.
  
- En la zona encajonada de Agres, en el barranco de Ontinyent y en el cruce de la carretera 3316 se procederá a la revegetación de taludes y terraplenes de los nuevos accesos. En los casos en los que el mantenimiento del acceso pudiera dar lugar al inicio de fenómenos erosivos importantes, se estudiará la posibilidad de recuperación de la zona, eliminando el acceso.
  
- Se comprobará la no existencia de impactos significativos en lo que respecta al riesgo de colisión de la avifauna.
  
- Se rehabilitarán los daños efectuados a las propiedades durante la construcción, o bien se efectuará una compensación económica por los mismos, de común acuerdo con los propietarios afectados.
  
El trazado propuesto en el estudio de impacto ambiental para la conexión de la Subestación de Beneixama con la línea existente L/Urrutia-Alcoy, no se considera medioambientalmente adecuado ni cumple los informes previos que en los trámites de consulta se elaboraron por parte de esta Conselleria.
  
En general el trazado propuesto atraviesa enclaves de valor ambiental importante desde el punto de vista de vegetación, fauna, paisaje, patrimonio, etc. destacando la sierra de la Solana, sierra Filosa, el Pou Clar, Barranco de Ontinyent, Lugar de Interés Comunitario Sierras de Mariola y Carrascar de la Font Roja, etc.
  
Los planteamientos de este suministro por parte de esta Conselleria y el promotor, han sido conectar con la subestación de Ontinyent y posteriormente y a partir de aquí conectar con la L/Urrutia-Alcoy.
  
El planteamiento actual del proyecto hace la conexión directamente desde ST Beneixama hasta la línea Urrutia-Alcoy, sin descartar la posibilidad de en un futuro conectar con la ST Ontinyent.
  
Esta alternativa no supone ninguna mejora ambiental y por el contrario supone la proliferación de tendidos de estas características.
  
La propuesta que se ha estudiado por parte de esta Conselleria consiste en plantear la conexión de ST Beneixama con L/Urrutia-Alcoy mediante dos tramos separados.
  
1erTramo: ST Beneixama-ST Ontinyent
  
La línea objeto del estudio se ubicará paralela a la línea existente de 66 kv que llega a la subestación de Ontinyent atravesando la urbanización de y el Pou Clar.
  
Esta línea es antigua y se encuentra bastante deteriorada por lo que la empresa promotora propone su desmantelamiento una vez que entre en servicio la línea de 132 kV proyectada.
  
La modificación planteada se inicia en el apoyo número 38 y la ST Ontinyent, previéndose en un futuro la continuación desde la ST Ontinyent hasta la línea Urrutia-Alcoy.
  
A la entrada de la línea de 132 kv a la urbanización se procederá a su enterramiento por zona urbana hasta el río Clariano el cual se cruzará en aéreo y posteriormente se volverá a enterrar hasta la ST de Ontinyent.
  
Estas propuestas minimizan de forma importante la afección de la línea sobre los elementos del medio ya que se evita el paso por enclaves de alto valor para la fauna, vegetación, paisaje, etc.
  
2º Tramo. ST Ontinyent-L/Urrutia-Alcoy.
  
Desde la ST de Ontiyent hasta conectar con L/Urrutia-Alcoy se deberá buscar un trazado que no afecte al valle de Agres dado que por su proximidad a Sierra Mariola y la ausencia de infraestructuras similares le confieren un alto valor ambiental.
  
Apuntar además que existen alternativas de trazado que permiten compatibilizar las características técnicas con las ambientales minimizando los posibles efectos negativos.
  
Por tanto este tramo conforme se ha propuesto en el proyecto y estudio de impacto ambiental se informa desfavorablemente supeditándolo a nuevos estudios que determinen otros pasillos, formas de construcción, etc. de menor incidencia ambiental.
  
La línea eléctrica a su paso por enclaves como la Sierra Solana, zonas agrícolas, etc. puede suponer un riesgo importante para la avifauna de la zona por colisión de las aves con los cables de tierra, tanto para las especies nidifiquen en la zona o que la utilicen área de alimentación y campeo.
  
Por tanto resulta fundamental aplicar medidas preventivas que eviten los riesgos apuntados para las aves.
  
Las medidas protectoras y correctoras que se deben aplicar, además de las propuestas en el estudio de impacto ambiental, para el tramo ST Benejama hasta St Ontinyent son las siguientes:
  
- La línea en estudio se ubicará paralelamente a la línea de 66 kv a la distancia que marca el Reglamento de Líneas Aéreas de Alta Tensión.
  
La instalación de la los apoyos de 132 kV deberá cumplir, atendiendo a la de 66 kV existente y objeto de desmantelación, que no se ubiquen en puntos culminantes, ni en paredones de barrancos, y deberán aprovecharse los caminos existentes. El análisis de los impactos que causa la línea existente deben servir para que la nueva instalación se construya corrigiendo los impactos anteriores.
  
- Señalización de los cables de tierra con elementos salvapájaros. Estos elementos se dispondrán al tresbolillo a una distancia de 5 metros.
  
- El desmantelamiento de la línea de 66 kV supondrá la recogida de todos los restos que se originen y su traslado a vertedero autorizado en función del tipo de residuos. Se restaurará la zona a las condiciones originales.
  
- El área por donde discurre la línea y las modificaciones propuestas presentan numerosos yacimientos arqueológicos, por lo que en la instalación de los apoyos deberá prestarse especial atención y evitar cualquier tipo de afección sobre estos.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Organo Ambiental, para las Declaraciones y Estimaciones de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley.
  
4. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de las autorizaciones que le sean preceptivas, el proyecto de ?Línea aérea de energía eléctrica de 132 kV doble circuito- para el tramo comprendido entre la ST Beneixama hasta ST Ontinyent y que afecta a los términos municipales Beneixama, Banyeres de Mariola (Alicante), Bocairent y Ontinyent (Valencia), cuyo promotor es Iberdrola Distribución Eléctrica SA.U., siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y en el apartado segundo de la presente resolución.
  
Segundo
  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:
  
1. La línea en estudio se ubicará paralelamente a la línea de 66 kv a la distancia que marca el Reglamento de Líneas Aéreas de Alta Tensión.
  
La instalación de la los apoyos de 132 kV deberá cumplir, atendiendo a la de 66 kV existente y objeto de desmantelación, que no se ubiquen en puntos culminantes, ni en paredones de barrancos, y deberán aprovecharse los caminos existentes. El análisis de los impactos que causa la línea existente deben servir para que la nueva instalación se construya corrigiendo los impactos anteriores.
  
2. Señalización de los cables de tierra con elementos salvapájaros. Estos elementos se dispondrán al tresbolillo a una distancia de 5 metros.
  
3. El desmantelamiento de la línea de 66 kV supondrá la recogida de todos los restos que se originen y su traslado a vertedero autorizado en función del tipo de residuos. Se restaurará la zona a las condiciones originales.
  
4. El área por donde discurre la línea y las modificaciones propuestas presentan numerosos yacimientos arqueológicos, por lo que en la instalación de los apoyos deberá prestarse especial atención y evitar cualquier tipo de afección sobre estos.
  
Si del desarrollo de las obras se observasen restos de interés para el patrimonio artístico, histórico, etnológico, etc. se comunicará de forma inmediata a la Dirección General de Promoción Cultural y Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte.
  
5. Se presentará en esta Dirección General la aplicación de medidas protectoras y correctoras llevadas a cabo mediante informe y reportaje fotográfico dentro de los tres primeros meses de la finalización de las obras.
  
Tercero
  
No estimar aceptable el trazado para la conexión con la línea L/Urrutia-Alcoy conforme se ha propuesto en el proyecto y estudio de impacto ambiental supeditándolo a nuevos estudios que determinen otros pasillos, formas de construcción, etc. de menor incidencia ambiental. Desde la ST de Ontiyent hasta conectar con L/Urrutia-Alcoy se deberá buscar un trazado que no afecte a enclaves de alto valor ambiental.
  
Cuarto
  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.
  
Quinto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 17 de septiembre de 2003.- El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML