Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9245, del 29-12-2021 (2021/12318)

RESOLUCIÓ de 23 de novembre de 2021, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la Resolució de 6 de febrer de 2003, de la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte ronda sud-oest del Pinós (expedient 251/2002/AIA).
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9245

Data del DOGV
:   29-12-2021

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2021/12318

CVE


Data del document
:   23-11-2021

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Pinós, el](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 23 de novembre de 2021, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la Resolució de 6 de febrer de 2003, de la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte ronda sud-oest del Pinós (expedient 251/2002/AIA). [2021/12318]  
  
En data 6 de febrer de 2003, es va dictar Resolució de la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi per la qual es va formular declaració d'impacte ambiental del projecte ronda sud-oest del Pinós (expedient 251/2002/AIA). De conformitat amb el que es preveu en l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, i tal com recull el resolc quart d'aquesta, havia de ser publicada en el diari oficial, sense que conste fins hui l'efectiva publicació d'aquesta.  
En compliment de la normativa en matèria d'avaluació d'impacte ambiental i als efectes previstos en la disposició transitòria primera de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, s'ordena publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la resolució esmentada, el text de la qual s'inclou a continuació com Annex.  
  
València, 23 de novembre de 2021.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.  
  
  
ANNEX  
  
«Resolució per la qual es formula Declaració d'Impacte Ambiental  
Expedient: 251/02'AIA.  
Títol: Ronda sud-oest del Pinós.  
Promotor: Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports.  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports.  
Objecte: Projecte bàsic per a la definició tècnica i valoració econòmica de les obres de la ronda sud-oest del Pinós.  
Localització: el Pinós (Alacant).  
  
Descripció del Projecte.  
Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista.  
El tram projectat, amb una longitud de 2.166 metres i una secció 7/10, té l'origen en la intersecció en Y de la variant nord de la CV-83 amb l'accés oest des d'aquesta al Pinós, i finalitza en la intersecció de la carretera CV-836 amb el camí d'accés al cementeri, al sud del nucli urbà.  
En els extrems de la ronda, és a dir en les interseccions comentades en el paràgraf anterior, se situaran sengles glorietes, de 40 m de radi exterior.  
Els condicionants més grans que troba el traçat en el seu desenvolupament són el jaciment arqueològic de la Vil·la de Malaño, que obliga a desplaçar-lo cap a l'oest, i la zona inundable existent en un ampli entorn del PK 1+400. En aquest punt es localitza un viaducte de tres obertures de 25 metres cada una, la finalitat de les quals és evacuar 75 m³/s per a un període de retorn de 100 anys, i 152 m³/s per a 500 anys.  
A més, el projecte preveu la disposició d'una bateria de tres marcs de 2x1,5 metres en el PK 0+160, i una canalització rectangular de 2x2 m en el marge més occidental de la carretera, a fi de resoldre l'afectació a diverses de les conques interceptades.  
El ferm, segons s'indica en la memòria, l'annex i el pressupost del projecte bàsic, consta de tres capes bituminoses sobre 50 cm de sòl seleccionat. D'acord amb el projecte bàsic esmentat, la capa de rodament s'obtindrà a partir de mescla bituminosa en calent S-20. En canvi, en l'estudi d'impacte s'assenyala, tant en l'apartat de mesures correctores com en el mateix estudi acústic que acompanya aquest, que s'hi disposarà un paviment drenant. Aquesta discordança es comenta ara en tant que haurà de ser tractada posteriorment en la present declaració.  
  
Alternatives.  
Pel que fa a les alternatives plantejades, n'han sigut tres. Les principals diferències que presenten es troben en el fet que les característiques geomètriques de cada una els confereixen velocitats específiques diferents, que superen totes, en qualsevol dels seus trams, la velocitat de 95 km/h.  
Les tres tenen en comú que eviten passar per la zona de protecció arqueològica detectada en la prospecció arqueològica (Vil·la de Malaño).  
L'alternativa A i la C presenten recorreguts molt similars, ja que ambdues salven un important camí agrícola abans de la bifurcació d'aquest. Entre les dues, la C és la de menor longitud.  
L'alternativa B, de major longitud però millors paràmetres geomètrics, es veu obligada a superar dos camins agrícoles mitjançant un pas superior, perquè els intercepta una vegada s'ha produït la bifurcació comentada en el paràgraf anterior.  
Tot i això, i vist que, fins i tot sent els seus paràmetres els pitjors, satisfan àmpliament els requeriments funcionals d'una C-80, l'alternativa finalment triada és la C, la qual ha quedat suficients descrita en l'anterior apartat de la present declaració.  
  
Tramitació administrativa.  
Informació pública.  
En data 2 de juliol de 2002 es rep, procedent de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al projecte ronda sud-oest del Pinós.  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte ronda sud-oest del Pinós, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant sengles anuncis publicats en el BOE núm. 168, de data 15 de juliol de 2002, i en el DOGV núm. 4301, de data 26 de juliol de 2002.  
Resum d'al·legacions.  
Durant l'exposició pública dels documents, no s'han presentat al·legacions al projecte.  
Peticions d'informes sectorials i documentació complementària.  
  
No s'han sol·licitat informes sectorials que complementen el procés d'avaluació seguit, perquè no s'ha considerat necessari per a aquesta.  
  
No obstant això, cal referir-se a l'informe de la Direcció General de Patrimoni Artístic en el qual, amb data 17 de setembre de 2002, s'ha informat favorablement sobre el projecte de ronda sud-oest del Pinós. Es recorda que aquest informe té caràcter vinculant, d'acord amb el que estableix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
Afeccions legals.  
D'acord amb el contingut de l'estudi d'impacte ambiental, els informes rebuts i altres consultes, cal assenyalar que existeix, per part de les obres projectades, afectació a les servituds legals següents:  
- En virtut de la Llei 3/1995, de 23 de març, de vies pecuàries, existeix afectació al tram de via pecuària «Vereda del Prado».  
- Pel que fa a la classificació i qualificació del sòl, el traçat projectat s'ajusta íntegrament a la reserva viària recollida en el planejament urbanístic municipal vigent.  
  
Consideracions ambientals.  
Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important per l'actuació.  
- Geologia.  
La zona d'actuació es troba sobre formacions quaternàries superficials (conglomerats, arenes, argiles i llims), constituïdes per depòsits d'origen fluvial (argiles i llims ocres vermellosos amb arenes i graves), bé originats per corrents difusos (mantells d'escolament entorn de la rambla) o localitzats (al·luvials s.s. en el mateix llit).  
  
- Règim hidrològic.  
La xarxa hidrogràfica no està ben definida en el territori. La zona en si presenta característiques de rambla, que travessaria el Pinós de nord a sud. Només l'absència de pendents evita la concentració de cabals.  
No obstant això, la ronda travessa una zona inundable, d'acord amb el Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció de riscos d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), el qual preveu la restauració hidrologicoforestal de la rambla de la Yedra com a actuació conduent a disminuir el risc en la zona en qüestió.  
La ronda es localitza sobre el sistema aqüífer GC (Mula-Fortuna), d'acord amb l'ITGE. Aquest només inclou materials permeables en profunditat, i està segellat en superfície per margues impermeables miocenes. Els nivells existents sobre aquestes no disposen de grossària suficient per a albergar aqüífers permanents.  
- Vegetació.  
La vegetació natural de la zona, en la seua etapa madura, correspondria a bosquets densos de Quercus coccifera. No obstant això, la vegetació existent és la pròpia de cultius fruiters i de secà.  
L'estudi ha advertit la presència de dues microreserves vegetals al terme del Pinós. No obstant això, ha assenyalat, també, que ambdues es troben allunyades del lloc de les obres.  
- Fauna.  
Les espècies presents en la zona són les habituals d'hàbitats propis de les zones de cultiu. En qualsevol cas, l'inventari realitzat en l'estudi ha recollit les presents en aquest cas concret, en què destaquen les que estan subjectes a alguna classe de protecció.  
Així, són diverses les espècies de rèptils i ocells inclosos en l'annex II del Catàleg nacional d'espècies amenaçades (Reial decret 439/90), però no es dona aquesta circumstància per a cap de les descrites pel que fa a amfibis i mamífers.  
Entre totes, destaca el lludrió ibèric (Chalcides badriagai), per ser a més una espècie endèmica.  
- Paisatge.  
Quant al paisatge al qual quedarà incorporada la ronda, cal indicar que es caracteritza per presentar gran planitud, així com per estar poblat per camps de cultius que, així mateix, propicien l'existència d'aterrassaments d'escassa altura allí on els pendents són lleugerament més pronunciats.  
- Vies pecuàries.  
L'estudi ha especificat l'existència d'una via pecuària en la zona d'actuació. Aquesta via pecuària es denomina «vereda del Prado».  
- Patrimoni cultural.  
La zona sobre la qual es preveu actuar compta amb gran nombre de jaciments arqueològics coneguts de diferents èpoques. Estan relacionats amb explotacions agropecuàries que responen a vil·les romanes, com són la Vil·la del Prado i Vil·la del Pinós. La prospecció arqueològica va donar com a resultat la troballa d'un jaciment inèdit, conegut com a Vil·la de Malaño, molt pròxim al traçat. Aquest jaciment va condicionar el traçat de les tres alternatives que es van proposar i que han quedat descrites més amunt.  
Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants.  
  
Amb aquest epígraf es pretén posar l'accent en els efectes generats per l'actuació que, entre els estudiats en l'EIA, presenten més rellevància.  
Ens centrarem primerament en les pertorbacions pròpies de la fase de construcció i en les conseqüències més excel·lents de cada una en aquest cas concret. Així, els impactes que, en aquesta fase, han sigut considerats per l'estudi són els que s'enumeren seguidament, i només s'entra a comentar aquells més rellevants.  
- Alteració dels processos edàfics existents, així com dels elements geològics i geomorfològics presents en la zona. L'impacte és considerat negatiu, temporal, sinèrgic, directe, reversible, recuperable i discontinu.  
  
- Es produirà una afectació sobre els sòls, així com sobre els processos edafogenètics, ocasionada pel trànsit de la maquinària d'obra. L'impacte s'ha valorat com a compatible atés el grau de compactació que pot produir-se en el sòl.  
Les compactacions derivades del pas de la maquinària pesant i les induïdes pels apilaments i altres usos auxiliars de les obres requeriran mesures correctores en aquelles zones que s'hagen vist afectades per qualsevol de les accions ara esmentades.  
- S'han considerat, així mateix, altres impactes com la contaminació dels sòls a causa d'abocaments accidentals o l'acústica derivada de la maquinària d'obra.  
Quant a les pertorbacions que es generaran durant la fase d'explotació, les més destacables en aquest cas són les que s'enumeren i valoren seguidament:  
- Els terraplens i l'obra de fàbrica projectats incidiran sobre l'entorn i hi generaran un impacte. L'impacte s'ha valorat com a negatiu, permanent, sinèrgic, indirecte, irreversible, recuperable i periòdic.  
  
- L'ocupació del sòl, malgrat l'afectació a l'ús agrícola donat, ha sigut considerada com un impacte compatible.  
- L'efecte barrera sobre la fauna s'ha centrat en el generat a espècies d'amfibis, rèptils i xicotets mamífers.  
- També s'ha caracteritzat el possible impacte acústic sobre l'entorn, que s'estima com a negatiu, permanent, sinèrgic, directe, irreversible, recuperable i periòdic. En qualsevol cas, l'estudi acústic adjunt a l'estudi d'impacte conclou que els nivells sonors continus no superaran, ni actualment ni per a un escenari futur, els valors límit establits sobre aquest tema per la legislació vigent (suposat l'ús de capa de rodament porosa).  
- Cal assenyalar que, encara quan l'estudi d'impacte no ha descrit l'impacte a la hidrografia de la zona, el projecte bàsic sí que ho ha fet. A aquest efecte, i davant del risc palés d'inundació de part de la zona sobre la qual discorre la infraestructura, s'ha disposat una obra de fàbrica consistent en un pont de tres obertures, i 25 metres de longitud total. Així mateix, s'ha realitzat un estudi d'inundabilitat el qual avala el correcte funcionament de l'obra per al que ha sigut el seu període de retorn de càlcul, això és 100 anys. Aquest estudi garanteix que l'elevació de la làmina d'aigua per al període de retorn de 500 anys, aigües amunt de l'obra de fàbrica i amb motiu de la seua construcció, no suposarà danys importants en l'entorn.  
- Finalment, cal destacar l'impacte al patrimoni cultural. Així, l'estudi arqueològic va revelar l'impacte que podria haver-se donat sobre el jaciment denominat Vil·la de Malaño. Per això, com es comenta en l'apartat «alternatives» de la present declaració, el traçat va ser traslladat més enllà del jaciment en una distància suficient per a evitar-ne l'afectació directa.  
Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental.  
Entre totes les mesures correctores disposades, cal ressaltar-ne les següents:  
- La maquinària s'ha de mantindre en bon estat i dotar dels filtres exigits reglamentàriament.  
- Diverses mesures contra l'emissió de partícules sòlides a l'atmosfera.  
- Prohibició que s'executen treballs en horari nocturn.  
- Ús de mescla bituminosa porosa en la capa de rodament del ferm. Això, tot i que s'indica entre les mesures correctores, no s'ha pressupostat en el projecte bàsic, en què la unitat d'obra valorada correspon a mescla bituminosa en calent S-20.  
- Apilament de la capa de terra vegetal. Control del seu apilament i manteniment de propietats.  
- Restabliment de les xarxes de regadiu i drenatge afectades.  
- La direcció ambiental de les obres ha d'aprovar, en el termini d'un mes des de l'aprovació de l'acta de replanteig, un pla de localització d'instal·lacions auxiliars i camins. Jalonament de les zones excloses.  
  
- Restauració de les zones afectades mitjançant hidrosembres i plantacions.  
- s'ha de jalonar temporalment la zona d'exclusió de Vil·la de Malaño.  
- Referent al patrimoni cultural existent en la zona, es diu en l'estudi que «(...) malgrat ser aquesta una zona d'una certa densitat de restes arqueològiques, el tram projectat no afecta, almenys en superfície, de manera directa cap resta de valor historicoarqueològic, per la qual cosa no es considera necessària l'adopció de cap mesura (...). En particular, no resulta necessària la presència d'un arqueòleg a peu d'obra. (...)»  
  
- Reposició de la via pecuària «vereda del Prado».  
El conjunt de les mesures correctores establides i el programa de vigilància ha delimitat els paràmetres, indicadors i valors llindar que cal tindre en compte de cara a la correcta aplicació de les mesures esmentades.  
D'altra banda, el programa ha disposat la realització d'informes, amb periodicitat definida, que cal fer tant prèviament al començament de les obres, durant l'execució i en la fase d'explotació.  
En relació amb el moviment de terres que cal efectuar per l'execució de les obres, és possible recollir, en el projecte de construcció, la localització de possibles zones d'extracció de materials i d'abocadors per a la destinació final dels materials sobrants, incloent-hi enderrocs i altres restes d'obra. Per a això es pot recórrer a explotacions ja existents en les proximitats (pedreres i abocadors legalitzats i en funcionament). Si no és així, i es projecta l'obertura de noves instal·lacions, es recorda que aquestes hauran de sotmetre's a avaluació d'impacte ambiental.  
  
Pot resultar d'interés ressaltar que, en el cas d'obertura de noves instal·lacions, atés que aquestes no podran utilitzar-se sense haver conclòs el tràmit d'avaluació i a fi d'evitar retards innecessaris, seria desitjable que aquest tràmit s'inicie tan prompte com siga possible.  
  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-a) de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions aplicables.  
L'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei.  
El Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat mitjançant Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials aplicables, el projecte ronda sud-oest del Pinós, promogut per la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.  
  
  
Segon  
Com a condicions addicionals que cal complir, s'estableixen les següents:  
- Els diversos documents del projecte de construcció (memòria, plànols, plec de prescripcions tècniques i pressupost) han d'incorporar tots els aspectes relatius a les mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, així com els derivats dels presents condicionants, tot això amb el grau de detall necessari per a la seua contractació i execució conjunta amb la resta de les obres. Així, el pressupost del projecte de construcció ha d'incorporar, preferentment en una única partida, totes les unitats d'obra que es referisquen a les mesures correctores que cal emprendre.  
També s'han de valorar i proveir pressupostàriament totes les despeses derivades del programa de vigilància ambiental.  
- Els materials de rebliment i tou-u que siguen necessaris per a l'execució del projecte, s'han d'obtindre de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures, s'han de sotmetre aquestes, amb caràcter previ a la seua utilització, al procediment de declaració d'impacte ambiental.  
De la mateixa manera, el lloc que es trie com a abocador o runar, si no es tracta d'un abocador de residus degudament identificat i legalitzat, s'haurà de sotmetre, abans de la seua utilització, al procediment d'estimació d'impacte ambiental.  
- Els canvis d'oli, filtres o qualsevol altre residu procedent del manteniment de la maquinària i vehicles, han de ser degudament gestionats per un taller o gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos, com així s'indica en la mesura correctora corresponent. A més, i atés que es desconeix l'emplaçament del parc de maquinària, en el cas que aquest parc es localitze en una àrea no condicionada a aquest efecte, aquesta ha d'anar proveïda d'una solera impermeable acabada amb pendents que dirigisquen possibles efluents contaminants a cunetes proveïdes d'arquetes separadores de greixos, o a rases filtrants que permeten el control sobre l'abocament ocorregut.  
- De cara als mesuraments acústics que s'han establit en l'apartat de mesures correctores, els nivells màxims d'immissió sonora mesurats a dos metres de les façanes i per a qualsevol altura, no han de superar els límits marcats en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
Dels resultats dels mesuraments s'ha de desprendre la necessitat, o no, d'establir mesures conduents a reduir els nivells sonors en aquelles zones en què poden resultar superats. Així, d'acord amb l'estudi acústic que s'adjunta a l'estudi d'impacte, i considerant que el rodament que cal executar no serà porós, la qual cosa es desprén del pressupost del projecte bàsic, ha d'estudiar-se amb detall entorn del PK 1+500. En aquest PK, i a una distància de 55 m, se superen els valors llindar segons el que s'indica en el referit estudi acústic. En cas que així siga finalment, serà necessari estimar la conveniència de disposar un paviment silenciós en aquest tram, així com estudiar altres mesures si l'anterior no resultara suficient.  
En tot cas, és també molt convenient que el projecte de construcció reculla, de manera contínua, els nivells sonors previsibles entorn de la traçada, això és, que obtinga les isòfones com a resultat de la interpolació dels resultats numèrics que s'aporten en l'estudi acústic. D'aquesta manera, això esdevindrà una eina en la planificació urbanística de la bossa de sòl que es genera, i evitarà que s'implanten usos no compatibles amb els nivells sonors existents en cada punt d'aquesta.  
  
- La direcció d'obra ha d'exigir, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a un abocador controlat de tots aquells enderrocs, materials sobrants i altres restes d'obra que hagen sigut depositats, abocats o abandonats en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades. Igualment, s'ha de procedir a la descompactació dels sòls que hagen pogut veure's afectats per apilaments o instal·lacions auxiliars.  
- Atesa l'afectació a la via pecuària «vereda del Prado», ha d'iniciar-se, prèviament al començament de les obres, la tramitació del corresponent expedient de reposició de pas davant de la Direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant, i obtindre l'autorització corresponent d'acord amb la Llei 3/1995, de 23 de març, de vies pecuàries.  
- Atesa la riquesa arqueològica de la zona i d'acord amb les mesures proposades per l'estudi arqueològic de l'estudi d'impacte, s'ha de fer un seguiment de les obres a fi de garantir la salvaguarda de possibles restes patrimonials d'interés. Per a fer-ho, ha de comptar amb un tècnic o tècnica competent que desenvolupe aquest seguiment, i tot això ha de quedar pressupostat en el projecte de construcció de la ronda.  
Si durant l'execució de les obres es troba presència de restes arqueològiques, el fet s'ha de posar en coneixement de la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents amb vista a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, com que no és un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
  
València, 6 de febrer de 2003.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Paloma Gómez Ossorio.»



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9245, del 29-12-2021 (2021/12318)

RESOLUCIÓN de 23 de noviembre de 2021, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se ordena la publicación de la Resolución de 6 de febrero de 2003, de la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio, por la cual se formula declaración de impacto ambiental del proyecto ronda suroeste de Pinoso (expediente 251/2002/AIA).
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9245

Fecha DOGV
:   29-12-2021

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2021/12318

CVE


Fecha del documento
:   23-11-2021

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Pinoso](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 23 de noviembre de 2021, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se ordena la publicación de la Resolución de 6 de febrero de 2003, de la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio, por la cual se formula declaración de impacto ambiental del proyecto ronda suroeste de Pinoso (expediente 251/2002/AIA). [2021/12318]  
  
En fecha 6 de febrero de 2003, se dictó Resolución de la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio por la que se formuló declaración de impacto ambiental del proyecto ronda suroeste de Pinoso (expediente 251/2002/AIA). De conformidad con lo previsto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre y tal y como se recoge en el resuelvo cuarto de la misma, debía ser publicada en el diario oficial, sin que conste hasta la fecha la efectiva publicación de la misma.  
En cumplimiento de la normativa en materia de evaluación de impacto ambiental y a los efectos previstos en la disposición transitoria primera de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, se ordena publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la citada resolución, cuyo texto se incluye como Anexo.  
  
València, 23 de noviembre de 2021.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.  
  
  
ANEXO  
  
«Resolución por la que se formula Declaración de Impacto Ambiental  
Expediente: 251/02'AIA  
Título: Ronda suroeste de Pinoso.  
Promotor: Direcció General de Obres Públiques de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports.  
Autoridad sustantiva: Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports.  
Objeto: Proyecto básico para la definición técnica y valoración económica de las obras de la ronda suroeste de Pinoso.  
Localización: Pinoso (Alicante)  
  
Descripción del Proyecto.  
Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista.  
El tramo proyectado, con una longitud de 2.166 metros y una sección 7/10, tiene su origen en la intersección en Y de la variante norte de la CV-83 con el acceso oeste desde esta a Pinoso, y finaliza en la intersección de la carretera CV-836 con el camino de acceso al cementerio, al sur del núcleo urbano.  
En los extremos de la ronda, es decir en las intersecciones comentadas en el anterior párrafo, se ubicarán sendas glorietas, de 40 m de radio exterior.  
Los mayores condicionantes que encuentra el trazado en su desarrollo son el yacimiento arqueológico de la Villa de Malaño, que obliga a su desplazamiento hacia el oeste, y la zona inundable existente en un amplio entorno del PK 1+400. Es en este punto donde se localiza un viaducto de tres vanos de 25 metros cada uno, cuyo cometido es evacuar 75 m³/s para un periodo de retorno de 100 años, y 152 m³/s para 500 años.  
Además, el proyecto prevé la disposición de una batería de tres marcos de 2x1,5 metros en el PK 0+160, y un encauzamiento rectangular de 2x2 m en la margen más occidental de la carretera, a fin de resolver la afección a varias de las cuencas interceptadas.  
El firme, según lo indicado en la memoria, anejo y presupuesto del proyecto básico, consta de tres capas bituminosas sobre 50 cm de suelo seleccionado. De acuerdo con el citado proyecto básico, la capa de rodadura se obtendrá a partir de mezcla bituminosa en caliente S-20. En cambio, en el estudio de impacto se señala, tanto en su apartado de medidas correctoras como en el propio estudio acústico que acompaña al mismo, que se dispondrá un pavimento drenante. Esta discordancia se comenta ahora en tanto que habrá de ser tratada posteriormente en la presente declaración.  
Alternativas.  
En lo que se refiere a las alternativas planteadas, estas han sido tres. Las principales diferencias entre ellas radican en que las características geométricas de cada una de ellas les confieren velocidades especificas diferentes, superando todas, en cualquiera de sus tramos, la velocidad de 95 km/h.  
Las tres tienen en común que evitan pasar por la zona de protección arqueológica detectada en la prospección arqueológica (Villa de Malaño).  
La alternativa A y la C presentan recorridos muy similares, salvando ambas un importante camino agrícola antes de la bifurcación del mismo. De entre las dos, la C es la de menor longitud.  
La alternativa B, de mayor longitud pero mejores parámetros geométricos, se ve obligada a superar dos caminos agrícolas mediante paso superior, pues los intercepta una vez se ha producido la bifurcación comentada en el anterior párrafo.  
Con todo, y visto que, aun siendo sus parámetros los peores, satisfacen sobradamente los requerimientos funcionales de una C-80, la alternativa finalmente escogida es la C, la cual ha quedado suficientemente descrita en el anterior apartado de la presente Declaración.  
  
Tramitación administrativa.  
Información pública.  
En fecha 2 de julio de 2002 se recibe, procedente de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, el documento técnico y el estudio de impacto ambiental (EIA) correspondientes al proyecto Ronda sudoeste de Pinoso  
El estudio de impacto ambiental, como parte integrante del proyecto ronda sudoeste de Pinoso, ha sido sometido a información pública mediante sendos anuncios publicados en el BOE nº168 de fecha 15 de julio de 2002, y en el DOGV núm. 4301 de fecha 26 de julio de 2002.  
Resumen de alegaciones.  
Durante la exposición pública de los documentos, no se han presentado alegaciones al proyecto.  
Peticiones de informes sectoriales y documentación complementaria.  
No se han solicitado informes sectoriales que complementasen el proceso de evaluación seguido, pues no se ha considerado necesario para la misma.  
No obstante, cabe referirse al informe emitido por la Dirección General de Patrimonio Artístico el cual, con fecha 17 de septiembre de 2002, informó favorablemente el proyecto de ronda sudoeste de Pinoso. Se recuerda que el citado informe tiene carácter vinculante, de acuerdo con lo que se establece en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
  
Afecciones legales.  
De acuerdo con el contenido del estudio de impacto ambiental, los informes recibidos y otras consultas, cabe señalar que existe, por parte de las obras proyectadas, afección a las siguientes servidumbres legales:  
- En virtud de la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de vías pecuarias, existe afección al tramo de vía pecuaria «Vereda del Prado».  
- En lo que se refiere a la clasificación y calificación del suelo, el trazado proyectado se ajusta íntegramente a la reserva viaria contemplada en el planeamiento urbanístico municipal vigente.  
  
Consideraciones ambientales.  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.  
- Geología.  
La zona de actuación se encuentra sobre formaciones cuaternarias superficiales (conglomerados, arenas, arcillas y limos), constituidas por depósitos de origen fluvial (arcillas y limos ocres rojizos con arenas y gravas), bien debidos a corrientes difusas (mantos de arroyada en el entorno de la rambla) o localizadas (aluviales s.s. en el propio lecho del cauce).  
- Régimen hidrológico.  
La red hidrográfica no está bien definida en el territorio. La zona en sí presenta características de rambla, la cual atravesaría Pinoso de norte a sur. Sólo la ausencia de pendientes evita la concentración de caudales.  
No obstante, la ronda atraviesa una zona inundable, de acuerdo con el Plan de acción territorial de carácter sectorial sobre prevención de riesgos de inundación en la Comunidad Valenciana (PATRICOVA), el cual prevé la restauración hidrológico-forestal de la rambla de la yedra como actuación conducente a disminuir el riego en la zona en cuestión.  
La ronda se localiza sobre el sistema acuífero GC (Mula-Fortuna), de acuerdo con el ITGE. Este solo incluye materiales permeables en profundidad, estando sellado en superficie por margas impermeables miocenas. Los niveles existentes sobre estas no disponen de espesor suficiente como para albergar acuíferos permanentes.  
- Vegetación.  
La vegetación natural de la zona, en su etapa madura, correspondería a bosquetes densos de Quercus coccifera. Sin embargo, la vegetación existente es la propia de cultivos frutales y de secano.  
El estudio ha advertido la presencia de dos microrreservas vegetales en el término de Pinoso. No obstante, ha señalado, también, que ambas se hallan alejadas del lugar de las obras.  
- Fauna.  
Las especies presentes en la zona son las habituales de hábitats propios de las zonas de cultivo. En cualquier caso, el inventario realizado en el estudio ha recogido las presentes en este caso concreto, destacando, de entre ellas, las que están sujetas a algún tipo de protección.  
Así, son varias las especies de reptiles y aves incluidas en el anexo II del Catálogo nacional de especies amenazadas (Real decreto 439/90), no dándose esta circunstancia para ninguna de las descritas en lo que se refiere a anfibios y mamíferos.  
De entre todas, quiere resaltarse el eslizón ibérico (Chalcides badriagai), por ser además una especie endémica.  
- Paisaje.  
En cuanto al paisaje al que quedará incorporada la ronda, cabe indicar que se caracteriza por presentar gran planeidad, así como por estar poblado por campos de cultivos que, asimismo, propician la existencia de aterrazamientos de escasa altura allí donde las pendientes son algo mayores.  
- Vías pecuarias.  
El estudio ha especificado la existencia de una vía pecuaria en la zona de actuación. Dicha vía pecuaria se denomina «vereda del Prado».  
- Patrimonio cultural.  
La zona sobre la que se prevé actuar cuenta con gran número de yacimientos arqueológicos conocidos de diferentes épocas. Están relacionados con explotaciones agropecuarias que responden a villas romanas, como son la Villa del Prado y Villa del Pinoso. La prospección arqueológica dio como resultado el hallazgo de un yacimiento inédito, conocido como Villa de Malaño, muy próximo al trazado. Este yacimiento condicionó el trazado de las tres alternativas que se propusieron y que han quedado descritas en anterior apartado.  
Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes.  
Bajo este epígrafe se pretende hacer hincapié en los efectos generados por la actuación que, de entre los estudiados en el EIA, presentan mayor relevancia.  
Nos centraremos primeramente en las perturbaciones propias de la fase de construcción y en las consecuencias más sobresalientes de cada una de ellas en este caso concreto. Así, los impactos que, en dicha fase, han sido considerados por el estudio son los que se enumeran seguidamente, entrándose a comentar solo aquellos de mayor relevancia.  
- Alteración de los procesos edáficos existentes, así como de los elementos geológicos y geomorfológicos presentes en la zona. El impacto es considerado negativo, temporal, sinérgico, directo, reversible, recuperable y discontinuo.  
- Se producirá una afección sobre los suelos, así como sobre los procesos edafogenéticos, venida del tránsito de la maquinaria de obra. El impacto se ha valorado como compatible dado el grado de compactación que puede producirse en el suelo.  
Las compactaciones derivadas del paso de la maquinaria pesada y las inducidas por los acopios y otros usos auxiliares de las obras requerirán de medidas correctoras en aquellas zonas que se hubiesen visto afectadas por cualquiera de las acciones ahora mencionadas.  
- Se han considerado, asimismo, otros impactos como la contaminación de los suelos venida de vertidos accidentales o la acústica derivada de la maquinaria de obra.  
En cuanto a las perturbaciones que se generarán durante la fase de explotación, las más destacables en este caso son las que se enumeran y valoran seguidamente:  
- Los terraplenes y la obra de fábrica proyectados incidirán sobre el entorno generando un impacto sobre el mismo. El impacto se ha valorado como negativo, permanente, sinérgico, indirecto, irreversible, recuperable y periódico.  
- La ocupación del suelo, a pesar de la afección al uso agrícola dado, ha sido considerada como un impacto compatible.  
- El efecto barrera sobre la fauna se ha centrado en el generado a especies de anfibios, reptiles y pequeños mamíferos.  
- También se ha caracterizado el posible impacto acústico sobre el entorno, estimándose como negativo, permanente, sinérgico, directo, irreversible, recuperable y periódico. En cualquier caso, el estudio acústico que acompaña al estudio de impacto concluye que los niveles sonoros continuos no superarán, ni actualmente ni para un escenario futuro, los valores límite establecidos al respecto por la legislación vigente (supuesto el empleo de capa de rodadura porosa).  
- Cabe señalar que, aún cuando el estudio de impacto no ha descrito el impacto a la hidrografía de la zona, el proyecto básico sí lo ha hecho. A este fin, y ante el riesgo patente de inundación de parte de la zona sobre la que discurre la infraestructura, se ha dispuesto una obra de fábrica consistente en un puente de tres vanos, y 25 metros de longitud total. Asimismo, se ha realizado un estudio de inundabilidad el cual avala el correcto funcionamiento de la obra para el que ha sido su periodo de retorno de cálculo, esto es 100 años. El citado estudio garantiza que la elevación de la lámina de agua para el periodo de retorno de 500 años, aguas arriba de la obra de fábrica y con motivo de su construcción, no supondrá daños importantes en el entorno.  
- Por último, es destacable el impacto al patrimonio cultural. Así, el estudio arqueológico reveló el impacto que podría haberse dado sobre el yacimiento denominado Villa de Malaño. Por tal razón, como se comenta en el apartado «alternativas» de la presente declaración, el trazado fue trasladado más allá del yacimiento en una distancia suficiente como para evitar la afección directa al mismo.  
Consideraciones sobre las medidas correctoras y el programa de vigilancia ambiental.  
De entre todas las medidas correctoras dispuestas cabe resaltarse las que siguen:  
- La maquinaria se mantendrá en buen estado y se dotará de los filtros exigidos reglamentariamente.  
- Varias medidas contra la emisión de partículas sólidas a la atmósfera.  
- Prohibición de que se ejecuten trabajos en horario nocturno.  
- Empleo de mezcla bituminosa porosa en la capa de rodadura del firme. Esto, si bien sí se indica entre las medidas correctoras, no se ha presupuestado en el proyecto básico, en donde la unidad de obra valorada corresponde a mezcla bituminosa en caliente S-20.  
- Acopio de la capa de tierra vegetal. Control de su acopio y mantenimiento de propiedades.  
- Restablecimiento de las redes de regadío y drenaje afectadas.  
- La dirección ambiental de las obras aprobará, en el plazo de un mes desde la aprobación del acta de replanteo, un plan de localización de instalaciones auxiliares y caminos. Jalonamiento de las zonas excluidas.  
- Restauración de las zonas afectadas mediante hidrosiembras y plantaciones.  
- Se jalonará temporalmente la zona de exclusión de Villa de Malaño.  
- Al respecto del patrimonio cultural existente en la zona, se dice en el estudio que «(...) pese a ser esta una zona de cierta densidad de restos arqueológicos, el tramo proyectado no afecta, al menos en superficie, de forma directa ningún resto de valor histórico-arqueológico, por lo que no se considera necesaria la adopción de ninguna medida (...). En particular, no resulta necesaria la presencia de un arqueólogo a pie de obra. (...)»  
- Reposición de la vía pecuaria «vereda del Prado».  
El conjunto de las medidas correctoras establecidas y el programa de vigilancia sí ha delimitado los parámetros, indicadores y valores umbral a tener en cuenta de cara a la correcta aplicación de las referidas medidas.  
Por otra parte, el programa ha dispuesto la realización de informes, con periodicidad definida, a realizar tanto previamente al comienzo de las obras, durante la ejecución y en la de explotación.  
En relación con el movimiento de tierras a efectuar por la ejecución de las obras, es posible recoger, en el proyecto de construcción, la localización de posibles zonas de extracción de materiales y de vertederos para el destino final de los materiales sobrantes, incluyendo escombros y demás restos de obra. Para ello se puede recurrir a explotaciones ya existentes en las proximidades (canteras y vertederos legalizados y en funcionamiento). De no ser así, y proyectarse la apertura de nuevas instalaciones, se recuerda que estas deberán someterse a evaluación de impacto ambiental.  
Puede resultar de interés resaltar que, en el caso de apertura de nuevas instalaciones, dado que estas no podrán utilizarse sin haber concluido el trámite de evaluación y con el objeto de evitar retrasos innecesarios, sería deseable que el citado trámite diese comienzo lo antes posible.  
  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 8-a) de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de impacto ambiental.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento de impacto ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo quinto del Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de impacto ambiental, atribuye la competencia al Órgano Ambiental para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley.  
El reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, aprobado mediante Decreto 90/1999, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, atribuye a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio la competencia para la tramitación y formulación de la declaración de impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto ronda sudoeste de Pinoso, promovido por la Dirección General de Obras Públicas de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del estudio de impacto ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.  
  
Segundo  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:  
- Los diversos documentos del proyecto de construcción (memoria, planos, pliego de prescripciones técnicas y presupuesto) incorporarán todos los aspectos concernientes a las medidas protectoras y correctoras incluidas en el estudio de impacto ambiental, así como los derivados de los presentes condicionantes, todo ello con el grado de detalle necesario para su contratación y ejecución conjunta con el resto de las obras. Así, el presupuesto del proyecto de construcción incorporará, preferentemente en una única partida, todas las unidades de obra que se refieran a las medidas correctoras a emprender.  
También se valorarán y proveerán presupuestariamente todos los gastos derivados del programa de vigilancia ambiental.  
- Los materiales de relleno y las zahorras que fuesen necesarias para la ejecución del proyecto, se obtendrán de préstamos o canteras existentes y legalmente autorizadas. En caso de nuevas aperturas se someterán estas, con carácter previo a su utilización, al procedimiento de declaración de impacto ambiental.  
Del mismo modo, el lugar que se elija como vertedero o escombrera, de no tratarse de un vertedero de residuos debidamente identificado y legalizado, se deberá someter, antes de su utilización, al procedimiento de estimación de impacto ambiental.  
- Los cambios de aceite, filtros o cualquier otro residuo procedente del mantenimiento de la maquinaria y vehículos, deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor autorizado de residuos tóxicos y peligrosos, como así se indica en la medida correctora correspondiente. Además, y dado que se desconoce el emplazamiento del parque de maquinaria, en el caso de que el citado parque se localice en un área no acondicionada al efecto, esta deberá ir provista de una solera impermeable terminada con pendientes que dirijan posibles efluentes contaminantes a cunetas provistas de arquetas separadoras de grasas, o a zanjas filtrantes que permitan el control sobre el vertido ocurrido.  
- De cara a las mediciones acústicas que se han establecido en el apartado de medidas correctoras, los niveles máximos de inmisión sonora medidos a dos metros de las fachadas y para cualquier altura, no deberán superar los límites marcados en la ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de protección contra la contaminación acústica.  
De los resultados de las mediciones se desprenderá la necesidad, o no, de establecer medidas conducentes a reducir los niveles sonoros en aquellas zonas en que pudieran resultar superados. Así, de acuerdo con el estudio acústico que se adjunta al estudio de impacto, y considerando que la rodadura a ejecutar no será porosa, lo que se desprende del presupuesto del proyecto básico, deberá estudiarse con detalle el entorno del PK 1+500. En dicho PK, y a una distancia de 55 m, se superan los valores umbral según lo indicado en el referido estudio acústico. En caso de que así sea finalmente, será necesario estimar la conveniencia de disponer un pavimento silencioso en ese tramo, así como estudiar otras medidas si lo anterior no resultara suficiente.  
En todo caso, es también muy conveniente que el proyecto de construcción recoja, de forma continua, los niveles sonoros previsibles en el entorno de la traza, esto es, que obtenga las isófonas como resultado de la interpolación de los resultados numéricos que se aportan en el estudio acústico. De tal forma, ésto se convertirá en una herramienta en la planificación urbanística de la bolsa de suelo que se genera, evitando que se implanten usos no compatibles con los niveles sonoros existentes en cada punto de la misma.  
- La dirección de obra exigirá, una vez ejecutadas y terminadas las obras, la retirada a vertedero controlado de todos aquellos escombros, materiales sobrantes y demás restos de obra que hayan sido depositados, vertidos o abandonados en cualquier área de terreno que se haya visto afectada por las obras ejecutadas. Igualmente, se procederá a la descompactación de los suelos que hubieran podido verse afectados por acopios o instalaciones auxiliares.  
- Dada la afección a la vía pecuaria «vereda del Prado», deberá iniciarse, previamente al comienzo de las obras, la tramitación del correspondiente expediente de reposición de paso ante la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Alicante, obteniendo la autorización correspondiente de acuerdo con la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de vías pecuarias.  
- Dada la riqueza arqueológica de la zona y de acuerdo con las medidas propuestas por el estudio arqueológico del estudio de impacto, se realizará un seguimiento de las obras a fin de garantizar la salvaguarda de posibles restos patrimoniales de interés. A tal fin habrá de contar con técnico competente que desarrolle tal seguimiento, todo lo cual deberá quedar presupuestado en el proyecto de construcción de la ronda.  
Si durante la ejecución de las obras se hallase presencia de restos arqueológicos, el hecho se pondrá en conocimiento de la Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, de forma inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del patrimonio cultural valenciano.  
  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
  
València, 6 de febrero de 2003.- La directora general de Planificación y Gestión del Medio: Paloma Gómez Ossorio.»



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML