Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8283, del 27-04-2018 (2018/3349)

RESOLUCIÓ de 15 de març de 2018, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 57/14-AIA Cabanes.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8283

Data del DOGV
:   27-04-2018

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2018/3349

CVE


Data del document
:   15-03-2018

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [Cabanes](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 15 de març de 2018, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 57/14-AIA Cabanes. [2018/3349]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, que estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 57/14-AIA Cabanes.  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 57/2014-AIA.  
Projecte: Planta d'emmagatzematge i valorització de residus perillosos i no perillosos.  
Localització: c/ Cuba, núm. 5, pta 4, del polígon industrial Pont de Cabanes, al terme municipal de Cabanes (Castelló).  
Promotor: Ravi Iniciativas Medioambientales, SL.  
Autoritat substantiva: Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació, Direcció General del Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental d'aquesta conselleria (s/ref. 071/13 IPPC).  
  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
El projecte de la planta d'emmagatzematge i valorització de residus perills i no perillosos, promogut per Ravi Iniciativas Medioambientales, SL, i ubicat al carrer Cuba, 5, pta. 4, al polígon industrial Pont de Cabanes, al terme municipal de Cabanes (Castelló), té com a objectiu obtindre l'autorització ambiental integrada i legalitzar l'activitat gestora de residus projectada.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'empresa disposa d'una parcel·la industrial amb una nau al polígon industrial Pont de Cabanes, que està urbanitzat i presenta altres construccions industrials, per la qual cosa compta amb els serveis d'abastiment d'aigua, xarxa elèctrica, xarxa de sanejament del polígon no separativa, és a dir, és un sòl urbà industrial.  
Aquesta parcel·la industrial és de forma rectangular d'uns 2.000 m² de superfície, orientada al sud-oest. La dimensió que presenta és de 120 x 16,66 m, on hi ha construïda una nau industrial de superfície de 1.332,80 m² (80 x 16,66 m), que té el tancament lateral de bloc de formigó amb coberta metàl·lica, i els extrems de la parcel·la són dues zones descobertes o patis. El pati davanter de 224,91 m² de superfície (13,5 x 16,66 m), on podran aparcar les visites, i el pati posterior de 442,32 m² de superfície (26,55 x 16,66 m). Té tanca i tancament exterior, pavimentació exterior, instal·lació de sanejament i evacuació d'aigües pluvials de l'exterior, així com de les pluvials de les cobertes (nau i marquesina del pati posterior) per mitjà de baixants adossades als pilars, que desemboquen en arquetes connectades a un col·lector de PVC sanitari (Ø 250 mm), conformant dues línies d'evacuació, una a cada costat de la nau.  
Dins de la nau hi ha una construcció d'11,2 x 7 m (78,4 m²) de dues plantes dedicades als lavabos, vestidors i, en la planta primera, per a oficines. El paviment de la nau és de formigó HN-15 de 15 cm de grossària; en totes les zones interiors sobre la solera de formigó s'ha aplicat una capa de formigó remolinat amb l'acabat de 7 mm de grossària. El paviment del pati exterior posterior és de saorres compactades al 98 % de l'assaig pròctor modificat, de 25 cm de grossària.  
El desenvolupament d'aquesta activitat projectada sobre la gestió de determinats residus perillosos (RP) i no perillosos (RNP), d'acord amb la classificació del codi LER, requereix diferents zones per a ubicar les instal·lacions destinades a les operacions d'emmagatzematge i valorització dels residus a tractar.  
L'espai disponible per a això és l'interior de la nau i el pati posterior en el qual s'ubicaran una zona amb solera de formigó armat i coberta (20 x 5m) amb una marquesina metàl·lica (panell sandvitx), amb baixants de pluvials connectades a les de la nau industrial i a la xarxa de sanejament general, destinada per a emmagatzemar residus no perillosos i envasos contaminats, i al descobert estaran les instal·lacions del procés de depuració (depòsits soterrats i altres en superfície) i un depòsit aeri de 90 m³ del sistema de protecció contra incendis.  
Inicialment el projecte planteja:  
Les operacions a realitzar, segons la Llei 22/2011, de 27 de juliol, de residus i sòls contaminats, s'enquadraran entre els tipus R3, R5, R12 €després de la valorització prèvia i inclouen de R1 a R11?, i R13 €emmagatzematge de residus per a sotmetre'ls a una valoració entre R1 i R11?, i consisteixen en les següents:  
A) Emmagatzematge de residus perillosos i no perillosos.  
- Residus perillosos: s'emmagatzemen en envasos apropiats i/o en palets col·locats en estanteries metàl·liques ubicades en l'interior de la nau.  
- Residus no perillosos: s'emmagatzemen en contenidors específics per tipus de residu i s'ubiquen en una zona del pati posterior que estarà coberta amb una marquesina metàl·lica.  
- Bidons: s'emmagatzemen en cassal específic en l'interior de la nau.  
- Residus plàstics: en cassal específic en l'interior de la nau.  
- Residus sanitaris: emmagatzemats en saques de runa són col·locats en un compartiment específic amb porta (6,7 x 5,2 m) situat al fons a l'esquerra dins de la nau, separat de la resta de residus i dotat d'arreplega específica de líquids.  
- Residus perillosos de caràcter líquid: olis i residus d'oli emmagatzemats en contenidor específic i ubicat dins de la nau, i altres RP de caràcter líquid envasats i emmagatzemats en contenidors específics ubicats dins de la nau en zona dotada de cubeta de retenció de líquids.  
B) Valorització de residus perillosos i no perillosos.  
- Llavatge de bidons classificats com a perillosos i no perillosos, per mitjà d'un sistema d'aigua a alta pressió de forma manual.  
- Llavatge d'envasos de plàstic no perillosos o perillosos, principalment fitosanitaris, per mitjà d'un sistema d'aigua a alta pressió de forma manual.  
- Trituració de bidons i residus plàstics. Procés de trituració per mitjà de triturador de ganivetes a fi de produir gransa plàstica per a la venda posterior.  
- Esterilització de residus sanitaris, mitjançant l'ús d'autoclau, per a la seua gestió com a residus no perillosos. L'autoclau es col·locarà, segons el pla núm. 5, en el lateral esquerre de la nau a continuació del recinte on es depositaran les saques de runa amb els residus sanitaris perillosos.  
C) Decantació i tractament de llots.  
- Se sotmet a una decantació prèvia el llot per a recuperar aigües depurades i, posteriorment es deshidrata per mitjà d'un sistema de depuració específic.  
Els residus que seran admesos en la planta industrial per a la seua gestió s'indiquen a continuació d'acord amb el seu codi LER i les operacions de valorització sol·licitades:  
- Valorització d'envasos contaminats i no contaminats, operació tipus R3.  
12 residus de plàstic, vidre, mescla de materials, absorbents i draps de neteja. LER: 020204, 070213, 120105, 150102, 150110\*, 150202\*, 160119, 170203, 170204\*, 191204, 191211\*, 200139.  
- Decantació i deshidratació de llots no perillosos, operació tipus R5.  
11 residus entre els diferents llots, suspensions aquoses, (...) LER: 010309, 060503, 080202, 080203, 080307, 100212, 101114, 101205, 101213, 190805, 200304.  
- Condicionament previ a la valorització i/o eliminació, operació tipus R12.  
20 residus, entre envasos i no envasos de paper, de fusta, metàl·lics, compostos, de vidre, metalls (Cu, Al, Pb, Zn, Fe, Sn, acer, bronze, llautó, mescla), 1 residu perillós de procedència sanitària, (...) LER: 101208, 150101, 150103, 150104, 150105, 150106, 150107, 150203, 170201, 170202, 170401 170402, 170403, 170404, 170405, 170406, 170407, 180103\*, 200101, 200102.  
- Emmagatzematge a l'espera de trasllat a instal·lacions finals, operació tipus R13.  
114 residus, 59 són RP i 55 RNP; constitueix un ampli grup i molt variat entre residus de minerals no metàl·lics (graves, arenes, argiles, [...]), escòries, llots i tortons de filtració, pintures, vernissos, olis, vehicles fora d'ús, bateries, equips elèctrics i electrònics, amb els següents codis LER:  
  
01 04 08 10 05 06\* 10 12 11\* 13 02 08\* 16 05 07\* 19 02 05\*  
01 04 09 10 09 03 10 12 12 13 05 06\* 16 06 01\* 19 02 07\*  
01 04 10 10 09 06 10 12 99 13 05 07\* 16 06 03\* 19 04 01  
01 04 13 10 10 03 10 13 01 13 05 08\* 16 06 04 19 11 03\*  
02 04 02 10 10 06 10 13 06 14 06 03\* 16 06 05 19 12 09  
06 03 15\* 10 11 03 10 13 10 15 01 11\* 16 07 08\* 20 01 21  
06 03 16 10 11 05 10 13 11 16 01 04 16 08 02\* 20 01 23\*  
06 04 05\* 10 11 09\* 10 13 14 16 01 07\* 16 08 07\* 20 01 25  
06 05 02\* 10 11 10 12 01 07\* 16 01 13\* 16 10 02 20 01 26\*  
08 01 11\* 10 11 11\* 12 01 09\* 16 01 14\* 16 11 05\* 20 01 35\*  
08 02 01 10 11 12 12 01 10\* 16 01 17 16 11 06 20 01 36  
08 02 99 10 11 13\* 12 01 17 16 01 20 17 03 02 20 01 99  
08 03 18 10 11 15\* 12 01 12\* 16 02 11\* 17 05 03\* 20 02 02  
08 03 99 10 11 16 13 01 10\* 16 02 13\* 17 05 08 20 03 01  
08 03 12\* 10 11 17\* 13 01 11\* 16 02 14 17 06 01\* 20 03 07  
10 02 01 10 11 19\* 13 01 12\* 16 02 15\* 17 06 04   
10 02 02 10 12 01 13 01 13\* 16 02 16 17 06 05\*   
10 02 13\* 10 12 03 13 02 05\* 16 03 03\* 17 09 04   
10 05 03\* 10 12 09\* 13 02 06\* 16 05 04\* 18 01 04   
10 05 05\* 10 12 10 13 02 07\* 16 05 06\* 18 01 09   
  
  
La quantitat de residus que s'ha estimat gestionar està en funció de les àrees de les zones establides i reflectides en el pla núm. 5, implantació general:  
- Valorització de residus plàstics i envasos contaminats: 10.000 t/any.  
- Dessecació i deshidratació de llots: 5.000 t/any.  
- Condicionament previ de residus no perillosos: 20.000 t/any.  
  
- Tractament de residus sanitaris: 1.000 t/any.  
- Emmagatzematge de RP i RNP, en general: 1.500 t/any.  
En el pla núm. 5, implantació general, es marca la distribució de les diferents zones on s'efectuaran les operacions de gestió en el lateral dret i en l'esquerre al llarg de la nau, i en el pati de darrere, i queda un espai central disponible per a accedir i transitar en l'interior.  
  
I) Admissió de residus en la instal·lació.  
Quan arriba un vehicle que transporta residus a la planta de gestió de residus es comprova, per mitjà d'inspecció visual, si de la càrrega de residus transportats és susceptible d'encaixar aquests residus en algun dels codis LER abans mencionats per a sotmetre'ls a alguna de les operacions que es realitzen en la planta; en el cas que no hi encaixen, es rebutjaran aqueixos residus.  
Els residus admesos es pesen en la bàscula i es registren en document la quantitat, les característiques, l'origen, la data d'entrada, el productor, la matrícula. Al transportista se li indica el camí dins de la nau fins a la zona d'emmagatzematge que li correspon. Tot això, segons els criteris d'admissió establits en la Llei 22/2011, de 28 de juliol, de residus i sòls contaminats.  
II) Llavatge de bidons i envasos.  
En aquesta operació de valorització de bidons i envasos es distingiran dos tipus de residus, amb procediments d'actuació diferents:  
- Envasos que han contingut plaguicides i productes fitosanitaris en general. Se'ls fa un triple llavatge amb aigua a pressió, s'inutilitzen els envasos perforant-los i s'emmagatzemen en un cassal específic les tapes i envasos a l'espera de la seua trituració.  
- Altres bidons i envasos de plàstic en general que no hagen contingut productes agroquímics o fitosanitaris, es llavaran amb aigua a pressió i s'emmagatzemaran en un cassal específic que comptarà amb un embornal per a l'arreplega de l'aigua escorreguda, connectat amb el sistema de depuració present en la instal·lació.  
III) Trituració de residus plàstics.  
La trituració de residus i envasos plàstics, una vegada nets, es farà amb un triturador de doble rotor que presenta una capacitat de trituració de 200 bidons/hora. La gransa de plàstic obtinguda, d'una grandària màxima de 50 mm, s'emmagatzemarà en cassals en l'interior de la nau a l'espera de la seua destinació a empreses de fabricants de plàstics extrudits o altres peces de plàstic.  
IV) Esterilització de residus sanitaris.  
Els residus sanitaris generats en centres, serveis i establiments sanitaris (sanitària, d'investigació, veterinària), es classifiquen en els grups I, II, III i IV. Els grups I i II, com que es consideren assimilables als residus urbans, es gestionen seguint el mateix camí que aquests. Els residus del grup III i IV han de ser gestionats de forma específica.  
  
En aquesta instal·lació es tractaran els residus del grup III, el tractament dels quals serà l'esterilització en autoclau i la posterior trituració, que adquireixen així la consideració de residus assimilables a urbans per a passar a ser gestionats en instal·lacions externes adequades per al seu tractament.  
L'emmagatzematge d'aquests residus del grup III previ al seu tractament serà en cassals situats en un compartiment específic (habitació amb una porta) per a no estar en contacte amb altres residus.  
En el pla núm. 5 d'implantació general està la zona de fitosanitaris al fons de la nau al costat esquerre, amb una instal·lació que consta, i en aquest ordre, d'un cassal d'emmagatzematge dels residus sanitaris tractats, un autoclau i l'habitació (34,57 m²) per a les saques de runes, que té el paviment amb pendent per a conduir els possibles lixiviats a la xarxa interna de la nau que els canalitza a la depuradora instal·lada en el pati on seran tractats.  
V) Condicionament previ del residu i recuperació de materials.  
  
Acceptat el residu, s'emmagatzemaran aquells residus susceptibles de ser classificats prèviament en un cassal específic ubicat dins de la nau, en el qual es realitzarà el volteig del material. Per mitjà d'una retroexcavadora dotada amb pinça o de forma manual s'extrauran els elements voluminosos (portes, finestres, banyeres, matalafs), que es depositaran en contenidors específics de 8 m³, així com els possibles residus perillosos que apareguen (envasos contaminats, pots de pintura i vernís) els quals es depositaran en un contenidor específic, i, de la mateixa manera, es procedirà a l'extracció de materials de més de 40 cm de grandària (paper i cartó, metalls, fusta, plàstics).  
Alguns dels contenidors amb residus no perillosos que no puguen resultar afectats pels agents atmosfèrics, com ara fusta o plàstics, podran ser emmagatzemats en contenidors específics per tipus de residu que s'ubicarien en el pati posterior, concretament en una zona de 100 m² dotada de marquesina metàl·lica per a la seua protecció contra les pluges.  
Del procés de classificació i selecció manual s'obtindrà una tipologia de residus que seran catalogats (paper i cartó, plàstic, fusta, metall, mobles i efectes voluminosos, palets, envasos contaminats, pots de pintura buits, residus petris) i destinats a operacions dins d'aquesta instal·lació.  
- Els residus no recuperats, i sobretot la mescla de residus inferior a 40 cm no classificada, seran el rebuig de la instal·lació i es passaran a una compactadora a fi de reduir-ne el volum, i formaran bales de residus, que seran transportats a la instal·lació autoritzada encarregada de la seua eliminació.  
VI) Emmagatzematge de residus perillosos i no perillosos.  
Per als residus anteriorment mencionats, que seran destinats a operacions d'emmagatzematge (operacions de valorització tipus R13), la gestió del residu únicament constarà d'un emmagatzematge temporal d'aquests ?entenent com a tal l'emmagatzematge de residus no perillosos per un període no superior a dos anys i de residus perillosos per un període no superior a sis mesos, tal com estableix la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana?, fins a comptar amb un volum suficient com per a optimitzar els costos de transport.  
Aquests residus seran, una vegada retirats, traslladats fins al seu gestor final autoritzat per a la seua valorització i/o eliminació.  
- Les condicions d'emmagatzematge dels residus, tant els no sotmesos a cap procés com els que hagen sigut sotmesos a algun dels processos anteriorment mencionats i que continuen mantenint la condició de residu, seran les següents:  
a) Residus perillosos i no perillosos no sotmesos a cap procés, seran emmagatzemats en estanteries metàl·liques (3m d'alt x 1m d'ample) ubicades annexes a les dues parets laterals de la nau industrial. Aquests residus seran emmagatzemats convenientment envasats i/o paletitzats, de tal forma que no puguen entrar en contacte els uns amb els altres ni produir mescles, i separats per categories de residus de naturalesa semblant. Així, s'han establit les categories següents:  
- Bateries i acumuladors.  
- Àcids inorgànics.  
- Aparells elèctrics i electrònics.  
- Peces d'automòbil i mecàniques en general.  
- Vernissos.  
- Cables.  
- Colors i vernissos amb dissolvents combustibles.  
- Residus metàl·lics i ferralla en general.  
- Dissolvents.  
- Medicaments fora d'ús.  
- Productes químics combustibles.  
- Resines i productes sintètics.  
- Tintes d'impremta.  
- Altres residus no perillosos incombustibles.  
b) Residus líquids en general (excepte llots). S'emmagatzemaran en envasos específics per tipus de residu, habitualment envasos metàl·lics o de plàstic reforçat, els quals s'ubicaran en l'interior de contenidors estàndard de 8 m³ que estaran dins d'una cubeta. La dita cubeta construïda per mitjà de parets de bloc de formigó i solera de formigó, que estarà dotada d'arreplega específica de líquids mitjançant una peixera, així com el seu emmagatzematge en una arqueta cega d'1 m³, d'on seran retirats per al seu tractament en el sistema de depuració present en la instal·lació (en pati posterior) de tractament d'aigües residuals, i no s'abocaran en cap moments al clavegueram del polígon industrial.  
  
c) Olis i residus d'olis, emmagatzemats en contenidor específic d'oli realitzat en polietilé d'alta densitat, estanc i reforçat.  
d) Bidons de plàstic i envasos contaminats sotmesos al procés de llavatge, emmagatzemats en un cassal específic ubicat en l'interior de la nau.  
e) Envasos ja llavats, emmagatzemats en un cassal específic ubicat dins de la nau o en contenidors de 5 m³ ubicats davall de la marquesina en el pati posterior, una vegada secs.  
El cassal comptarà amb sistema d'arreplega d'aigües de l'escorreguda dels envasos, que connectarà amb la depuradora existent en la instal·lació.  
f) Residus plàstics llavats, emmagatzemats en un cassal específic ubicat en l'interior de la nau, a l'espera de ser sotmesos al procés de trituració i fabricació de gransa.  
g) Envasos contaminats no sotmesos al procés de llavatge, emmagatzemats en contenidors metàl·lics de 5 m³ ubicats davall de la marquesina en el pati posterior.  
h) Residus no perillosos classificats, emmagatzemats en contenidors específics per tipus de residu, els quals es podran ubicar dins de la nau o en el pati posterior davall de la marquesina.  
i) Residus sanitaris abans del seu tractament, emmagatzemats en saques de runes i aquestes depositades en compartiment específic, separat de la resta de la instal·lació.  
j) Residus sanitaris esterilitzats en autoclau, aquests residus considerats residus no perillosos seran emmagatzemats en un cassal específic en interior de la nau industrial.  
k) Llots. No s'emmagatzemaran llots en aquesta instal·lació sinó que seran abastits al sistema establit per a la seua decantació i posterior deshidratació de forma directa i immediata.  
No obstant això, els llots resultants del procés de decantació i de deshidratació seran emmagatzemats en l'interior dels mateixos depòsits del sistema de depuració (construïts estancs i en plàstic reforçat) en el cas de materials no deshidratats, i en contenidor reforçat en el cas de materials amb una humitat inferior al 60 %.  
VII) Expedició i transport del residu.  
En el moment que es considere que és suficient el volum de residus o que es comprova la impossibilitat de continuar depositant residus d'un determinat tipus, se'n procedirà a l'expedició i transport fins al seu gestor final.  
El rebuig del procés de classificació de residus no perillosos, compactats i embalats, es carregaran en camions banyera per al seu transport a una instal·lació d'eliminació de residus no perillosos autoritzada.  
  
Els camions carregats amb els residus embalats es pesaran quan isquen de la instal·lació a fi de conéixer la quantitat de residus transportats.  
Així mateix, els residus valoritzables obtinguts en el procés de classificació, després de la pesada prèvia en la bàscula, seran expedits als corresponents gestors autoritzats per a la valorització de cada tipus de residu recuperat. Seran traslladats periòdicament aquests residus, des dels cassals fins a una zona d'emmagatzematge per a materials valoritzables.  
Els residus perillosos, emmagatzemats en estanteries ubicades dins de la nau de classificació i paletitzats, seran carregats en vehicles especials, els quals comptaran amb el corresponent permís per al transport de mercaderies perilloses per carretera (ADR), i degudament inscrits en el corresponent registre per l'òrgan mediambiental corresponent.  
  
VIII) Depuració d'aigües residuals i decantació i deshidratació de llots.  
Del procés propi de la instal·lació es poden obtindre diversos tipus d'efluents líquids sense depurar que no serien susceptibles de ser abocats al sistema de clavegueram del mateix polígon industrial pel fet que presentarien uns paràmetres que els farien inadequats per a això, principalment alts nivells de DQO i DBO i un pH molt baix.  
Es preveu la utilització d'un sistema de depuració d'aigües residuals de la instal·lació, amb l'objecte d'obtindre aigües que es puguen tornar a utilitzar en el mateix procés (llavatge) i depurar les aigües contaminades i aconseguir aigües els paràmetres de les quals (DBO, DQO, pH, conductivitat, metalls pesants, hidrocarburs, [...]) les facen susceptibles de ser abocades a la xarxa de clavegueram. El procés de depuració complet comprén el següent:  
a) Línia de tractament d'aigües de llavatge d'envasos i residus plàstics.  
Les aigües del procés de llavatge, arreplegades per mitjà d'un embornal propi i específic són conduïdes mitjançant una xarxa pròpia fins al sistema de depuració.  
Aquest sistema es compon de pou de bombament prefabricat, tamís rotatiu per a filtrat i tamisat de sòlids, reactor compacte (on es realitzaran una decantació primària, homogeneïtzació, aireig i decantació secundària) i sistema de reutilització d'aigües grises i/o aigües depurades (eliminació de sòlids en suspensió, matèria orgànica i nematodes, terbolesa, aclariment i decoloració de l'aigua).  
b) Decantació i deshidratació de llots.  
Els llots i residus aquosos a tractar en la instal·lació no seran emmagatzemats en cap lloc, sinó que seran abastits directament al sistema de decantació i deshidratació previst a aquest efecte, i consta d'un desarenador i decantador de sòlids horitzontal i deshidratació de fangs per sacs filtrants.  
Es pretén obtindre un material deshidratat, pràcticament sec, amb un contingut en humitat inferior al 60 %.  
c) Sistema de tractament d'aigües amb hidrocarburs i greixos.  
Els lixiviats generats en la instal·lació i arreplegats en l'arqueta cega (1 m³) de la cubeta, on han sigut depositats aqueixos residus líquids, serà buidada periòdicament i traslladats al sistema de depuració dissenyat en la instal·lació.  
Aquest sistema està compost per un separador d'hidrocarburs classe I per coalescència, dues cambres de separació amb filtre oleòfil i obturador automàtic.  
Es completaran aquestes línies de tractament amb les corresponents arquetes de presa de mostres per a inspecció i control de l'abocament a l'eixida dels sistemes de depuració.  
Protecció contra incendis. Com es desprén del corresponent estudi dels elements de protecció contra incendis en recintes industrials, el risc intrínsec d'incendi en aquesta instal·lació resulta alt, de grau 6, com correspon a l'emmagatzematge d'algunes substàncies altament combustibles encara que en quantitats xicotetes.  
Caldrà dotar la instal·lació de les mesures de protecció contra incendis en aplicació del vigent Reglament de protecció contra incendis en els recintes industrials (RPCIRI), que serien:  
- Sistema manual d'alarma, diversos polsadors col·locats al costat de les principals eixides.  
- Dos hidratants exteriors, radi mínim d'acció de 40 m, cabal 1.000 l/min. i autonomia mínima de 90 minuts.  
- Tres boques d'incendi equipades (BIE), (?).  
- Extintors d'incendi: cinc unitats de pols polivalent ABC de 25 kg i eficàcia mínima 34A-233B en el sector 5, nau industrial; una unitat tipus ABC de 50 kg i eficàcia mínima 34A-233B en el sector 5 per la presència de combustibles tipus B fins a 200 l; tres unitats de pols convencional BC, de 6 kg de capacitat i eficàcia mínima 21A-113B en el sector 1, oficines; una unitat igual a l'anterior, de 6 kg, en el sector 3, emmagatzematge de residus sanitaris; una unitat de 25 kg en el sector 4, pati posterior.  
- Depòsit aeri, específic del sistema de protecció contra incendis, de 90 m³ de capacitat, dotat de bomba i conduccions específiques de 32» de diàmetre.  
Així mateix, les aixetes que s'ubiquen en la nau industrial i el mateix sistema de llavatge de bidons i envasos podran ser utilitzats com a mesura per a l'extinció d'un eventual incendi que poguera produir-se.  
  
Addenda d'esmenes al projecte.  
Aquesta addenda es presenta el 8 de juny 2016, amb l'objectiu d'esmenar les consideracions apuntades en l'informe emés pel Servei de Gestió de Residus (el 18.04.2016) en relació amb la gestió de residus que es durà a terme en l'activitat sol·licitada.  
1. Consideracions a les operacions de gestió de residus.  
Tenint en compte allò que indica el Servei de Gestió de Residus, s'especifica el següent:  
- Es renuncia a la gestió de residus sanitaris, de qualsevol tipus, en aquesta instal·lació.  
- No es duran a terme operacions de gestió de residus tipus R12, és a dir, condicionament previ a la valorització i/o eliminació en aquesta instal·lació.  
Sobre això, es renuncia a la classificació, compactació i emmagatzematge en bales de residus no perillosos, i s'eliminen la compactadora i el cassal d'emmagatzematge d'aquests residus.  
- Quant a la gestió de llots externs a la instal·lació en la línia de depuració prevista en la instal·lació, cal indicar que el sistema de depuració compta amb tres línies de tractament, tal com s'estableix en les pàgines 34 i 35 i en l'annex núm. 1 del projecte bàsic aportat, consistents en:  
a) Aigües industrials contaminades procedents del llavatge d'envasos i residus plàstics: aquests efluents presentaran una contaminació química molt elevada (alta DQO), un pH molt baix, alta conductivitat i partícules en suspensió principalment a causa de les possibles restes de pintura o pols que pogueren contindre els envasos.  
b) Hidrocarburs i olis, procedents dels sistemes d'emmagatzematge de líquids presents en la instal·lació.  
c) Llots, els quals seran ficats a un procés de decantació i deshidratació posterior.  
Tal com es pot observar en els plans i documents aportats, aquestes tres línies de tractament d'efluents líquids són independents, per la qual cosa es compliria allò que s'ha indicat en l'informe emés pel Servei de Gestió de Residus quan indica: «S'haurà de disposar d'una línia específica per als efluents líquids generats en la planta, diferenciada de la línia de llots generats per tercers», ja que els llots generats per tercers s'introduiran en la tercera línia mencionada anteriorment mentre que els efluents líquids generats en el llavatge d'envasos es tractaran en la primera línia mencionada anteriorment; és, per tant, una gestió diferenciada.  
  
- Es renuncia a la gestió de vehicles fora d'ús (VFU).  
- No es tractaran residus urbans en aquesta instal·lació més que aquells relacionats amb residus d'aparells elèctrics i electrònics (RAEE), identificats amb codis LER: 20 01 35\* i 20 01 36, els quals seran gestionats dins de l'operació de gestió tipus R13, corresponent a emmagatzematge a l'espera de trasllat a instal·lacions finals.  
La nova distribució de la instal·lació és la que es pot observar en el pla núm. 5 que s'adjunta a l'addenda.  
2. Consideracions a la valorització d'envasos contaminats.  
Pel que fa a la valorització d'envasos contaminats i tenint en compte allò que s'ha arreplegat en l'informe del Servei de Gestió de Residus, s'exposa el següent:  
- Residus a admetre i tractar com a operació de gestió de residus.  
Es tractaran en aquesta instal·lació, i dins de l'operació de gestió de residus tipus R3, valorització d'envasos contaminats, els residus següents:  
15 01 02: Envasos de plàstic.  
15 01 10\*: Envasos que contenen restes de substàncies perilloses o estan contaminats per aquestes.  
15 01 05: Envasos compostos.  
15 01 06: Envasos mixtos.  
Tal com pot observar-se, es pretén gestionar en aquesta instal·lació tant envasos que han contingut substàncies perilloses i que, per raó d'allò que s'ha arreplegat en la legislació vigent, passen a tindre la consideració de residu perillós, com a envasos no perillosos.  
D'altra banda, atenent allò que s'ha arreplegat en el paràgraf tercer d'aquest punt, dins de l'informe emés pel Servei de Gestió de Residus, s'ha renunciat al tractament de residus diferents dels residus d'envasos, tal com es pot determinar dels codis LER anteriorment exposats.  
  
- Operacions a dur a terme.  
Atenent els criteris arreplegats en l'informe del Servei de Gestió de Residus, es proposa una modificació de la instal·lació per a afegir una nova línia de llavatge d'envasos, i passen a existir dues línies de llavatge diferenciades per al llavatge d'envasos perillosos i no perillosos.  
  
- Justificació de la capacitat màxima d'emmagatzematge i tractament d'envasos.  
Atenent les característiques de l'emmagatzematge previst dels diferents tipus de residus que es tractaran dins d'aquesta operació de gestió de residus, es podrà obtindre la capacitat màxima d'emmagatzematge d'aquests residus en un moment puntual dins de la instal·lació.  
  
Considerant, així mateix, el ritme de tractament d'aquests residus, i tenint en compte la quantitat de residus emmagatzemats en un moment puntual, es podrà determinar la capacitat màxima de tractament de la instal·lació per a aquests residus concrets. Els càlculs s'adjunten a continuació:  
a) Capacitat màxima d'emmagatzematge i tractament d'envasos considerats residus perillosos.  
Els residus d'envasos que han contingut substàncies perilloses se circumscriuen exclusivament a dos tipus:  
- Bidons de plàstic que han contingut plaguicides.  
- Envasos metàl·lics que han contingut pintures, vernissos i semblants.  
En el cas dels bidons de plàstic, es considerarà una densitat del bidó o envàs buit de 210 kg/m³, mentre que el dels envasos metàl·lics es considerarà una densitat de 500 kg/m³.  
El cassal d'emmagatzematge d'aquests materials presenta unes dimensions de 6 m de llarg per 3 m d'ample i una altura màxima d'emmagatzematge de 3 m, la qual cosa representa un volum total màxim emmagatzemat de 54 m³. La quantitat màxima que es podria emmagatzemar d'envasos perillosos en la instal·lació seria:  
Cp = 54 m³ x 210 kg/m³ = 11.340 kg de bidons de plàstic.  
Cm = 54 m³ x 500 kg/m³ = 27.000 kg d'envasos metàl·lics.  
S'estima una quantitat màxima d'envasos considerats perillosos que s'emmagatzemaran de 27 t, metàl·lics, i 11,34 t, de plàstic.  
Quant a la capacitat de tractament, atés que seran tractats el 70 % de bidons de plàstic i el 30 % d'envasos metàl·lics la instal·lació serà capaç de tractar la meitat d'envasos emmagatzemats al dia i que es treballarà una mitjana de 300 dies a l'any, els resultats que s'obtenen són els següents:  
Tp = 0,7 x 11.340 kg œ dies x 300 dies/any = 1.190.700 kg/any de bidons de plàstic.  
tm = 0,3 x 27.000 kg œ dies x 300 dies/any = 1.215.000 kg/any d'envasos metàl·lics.  
Per tant, tal com es pot observar dels càlculs duts a terme, es considera una capacitat de tractament en la instal·lació per a envasos considerats com a residus perillosos, de 2.405,7 t/any, obtingudes de la capacitat de tractament de bidons de plàstic que han contingut plaguicides més la d'envasos metàl·lics que han contingut pintures, vernissos i semblants.  
  
b) Capacitat màxima d'emmagatzematge i tractament d'envasos considerats residus no perillosos.  
En relació amb els envasos considerats com a residus no perillosos es farà una determinació semblant al punt 2.3.1. Es consideren els envasos següents:  
- Envasos de plàstic no perillosos.  
- Envasos de fusta.  
- Envasos metàl·lics no perillosos.  
Les densitats dels envasos de plàstic i metàl·lics ja s'han exposat anteriorment (2.3.1), per als envasos de fusta s'adoptarà una densitat de 400kg/m³.  
El cassal d'emmagatzematge per a aquest tipus d'envasos serà idèntic a l'exposat per als perillosos, per la qual cosa la capacitat d'emmagatzematge d'aquest serà de 54 m³.  
Amb aquestes consideracions, la capacitat màxima d'emmagatzematge puntual d'aquesta instal·lació serà la següent:  
Cp = 54 m³ x 210 kg/m³ = 11.340 kg de bidons de plàstic.  
Cm = 54 m³ x 500 kg/m³ = 27.000 kg d'envasos metàl·lics.  
CM = 54 m³ x 400 kg/m³ = 21.600 kg d'envasos de fusta.  
Quant a la capacitat de tractament d'aquesta, s'adoptaran les mateixes hipòtesis que les realitzades anteriorment. Quant al de cada tipus d'envàs a tractar, es considera que es tractaran un 50 % d'envasos de plàstic, un 40 d'envasos metàl·lics i un 10 % d'envasos de fusta. S'obtenen els resultats següents:  
Tp = 0,5 x 11.340 kg œ dies x 300 dies/any = 850.500 kg/any de bidons de plàstic.  
tm = 0,4 x 27.000 kg œ dies x 300 dies/any = 1.620.000 kg/any d'envasos metàl·lics.  
TM = 0,1 x 21.600 kg œ dies x 300 dies/any = 324.000 kg/any d'envasos de fusta.  
Per tant, la capacitat de tractament d'aquesta instal·lació per a envasos considerats com a residus no perillosos és de 2.794 t/any, obtingudes de la capacitat de tractament de envasos de plàstic, envasos metàl·lics i envasos de fusta.  
3. Consideracions a la decantació i deshidratació de llots no perillosos.  
a) Diferenciació dels efluents líquids generats per la planta dels llots produïts per tercers.  
Respecte d'això, cal indicar que en el projecte aportat (pàg. 34) s'indica textualment: «els efluents contaminats que s'han determinat en aquesta instal·lació seran els següents:  
- Aigües industrials contaminades procedents del llavatge d'envasos i residus plàstics: aquests efluents presentaran una contaminació química molt elevada (alta DQO), un pH molt baix, alta conductivitat i partícules en suspensió principalment a causa de les possibles restes de pintures o pols que pogueren contindre els envasos.  
- Hidrocarburs i olis, procedents dels sistemes de líquids presents en la instal·lació.  
- Llots, els quals seran sotmesos a un procés de decantació i deshidratació posterior.»  
En el pla núm. 8.2, adjunt al projecte, es pot observar que la gestió dels llots externs a la instal·lació i generats per tercers és diferenciada respecte a la gestió dels efluents líquids generats en la mateixa planta. S'hi adjunta imatge il·lustrativa del sistema de tractament.  
  
Justificació de la capacitat de tractament anual de la línia de llots.  
  
Per a justificar la capacitat màxima de tractament anual de la línia de llots, caldrà ajustar-se a les dimensions del depòsit decantador/desarenador de sòlids horitzontal i a la capacitat de tractament horària del sistema de deshidratació de fangs per sacs filtrants que s'ha previst en aquesta línia de tractament.  
En l'annex 1 al projecte es presenten les característiques del decantador/desarenador horitzontal (2.000 l) i de la deshidratació de fangs per sacs filtrants d'una capacitat màxima de tractament d'1 m³/h.  
El valor de la densitat del llot a tractar serà entre 1 i 2 t/m³ a causa del % de sòlids present en els llots sol·licitats (vegeu LER), la major part procedent de processos ceràmics i fabricació de materials que els generen un alt percentatge de sòlids. En els càlculs realitzats, adoptant una densitat d'1,8 t/m³, s'obtenen els resultats següents:  
  
- 2 hores s'empraran a tractar el volum màxim contingut en el decantador.  
- 20 m³/dia serà el volum màxim de llots a tractar per dia, i 6.000³ a l'any.  
- 10.800 t/any de capacitat de tractament.  
Per tant, la línia de deshidratació de llots present en la instal·lació serà capaç de tractar 10.800 t/any de màxim d'aqueixos materials.  
En aquesta instal·lació no es tractaran llots perillosos, només seran llots no perillosos els sol·licitats en el llistat del codi LER.  
Se sol·liciten 21 tipus de llots no perillosos per a deshidratar, entre aquests, dos s'eliminen pel seu alt contingut en matèria orgànica, els quals corresponen al 19 08 05, llots del tractament d'aigües residuals urbanes, i 20 03 04, llots de fosses sèptiques.  
Els llots a tractar no s'emmagatzemaran en cap moment en sistemes distints del depòsit decantador/deshidratador previst per a aquesta línia de tractament, i així s'arreplega en el projecte.  
Es dotarà la instal·lació de tanc per a emmagatzemar l'aigua aclarida específica d'aquesta línia de tractament, i diferenciar-la així de les aigües aclarides produïdes en la línia de tractament dels efluents propis de la instal·lació.  
4. Consideracions a les operacions de gestió de residus tipus R13, emmagatzematge a l'espera de trasllat a instal·lacions finals.  
Es modifica la llista de residus sol·licitats per a la seua gestió dins de l'operació tipus R13, que de 114 residus (59 RP i 55 RNP) quedaran en els següents 81 residus, 58 són RP i 23 RNP:  
  
02 04 02 10 05 05\* 12 01 10\* 14 06 03\* 16 03 03\* 17 06 05\*  
05 01 11\* 10 09 03 12 01 17 15 01 11\* 16 05 04\* 19 02 07\*  
05 07 02 10 09 06 12 01 12\* 15 02 02\* 16 05 06\* 19 08 13\*  
06 03 15\* 10 10 03 13 01 10\* 16 08 02\* 16 05 07\* 19 11 03\*  
06 03 16 10 11 09\* 13 01 11\* 16 01 07\* 16 06 01\* 19 12 11  
06 04 05\* 10 11 11\* 13 01 12\* 16 01 13\* 16 06 03\* 20 01 21  
08 01 11\* 10 11 15\* 13 01 13\* 16 01 14\* 16 07 08\* 20 01 23\*  
08 02 01 10 11 16 13 02 05\* 16 01 17 16 08 07\* 20 01 25  
08 02 99 10 11 19\* 13 02 06\* 16 02 09\* 16 10 02 20 01 26\*  
08 03 18 10 12 09\* 13 02 07\* 16 02 11\* 16 11 05\* 20 01 35\*  
08 03 99 10 12 10 13 02 08\* 16 02 13\* 16 11 06 20 01 36  
08 03 12\* 10 12 11\* 13 05 06\* 16 02 14 17 02 04\*   
10 02 01 12 01 07\* 13 05 07\* 16 02 15\* 17 05 03\*   
10 05 03\* 12 01 09\* 13 05 08\* 16 02 16 17 06 01\*   
  
  
La capacitat màxima d'emmagatzematge de la instal·lació s'exposa a continuació, entre residus perillosos i no perillosos i, en funció del seu estat, distingint entre residus sòlids, líquids i pastosos:  
  
- Residus sòlids.  
S'emmagatzemaran en dues files d'estanteries paral·leles a continuació de l'edifici d'oficines, estanteries de lleixes (1,3x0,95 m cada lleixa) i amb quatre nivells; vegeu pla núm. 5 adjunt a l'addenda la distribució.  
En una fila de cinc estanteries (unes 100 lleixes) al costat de la paret per als residus perillosos (RP) i una altra fila de quatre estanteries (unes 80 lleixes) per a residus no perillosos (RNP) distanciada de l'anterior fila. Del total d'aqueixes lleixes, es preveu utilitzar per a cada grup un total de 45 lleixes, permetent conéixer el volum d'emmagatzematge.  
Així doncs, els RP (bateries, xicotets RAEE, vernissos, resines sintètiques, tintes, envasos metàl·lics contaminats, etc.) ocuparan 45 lleixes, que representen una superfície d'emmagatzematge de 166,73 m² i serien ocupats fins al tercer nivell de l'estanteria. Aquests residus es conservaran en els seus envasos respectius a fi d'evitar emissions contaminants; els RAEE, d'acord amb el Reial decret 110/2015 aplicable.  
Per als RNP (xicotets RAEE, cables, metall i ferralla, terres i material inert en general) s'ocuparien 10 lleixes fins al tercer nivell i representa 37,05 m² ocupats.  
- Residus líquids.  
Seran residus líquids perillosos (RP: dissolvents, olis, i hidrocarburs i àcids inorgànics) emmagatzemats en bidons de 200 l i/o envasos adequats per a això. Dins de la nau, en zona de 50 m² adequada amb una cubeta de retenció es col·locaran els dissolvents i àcids, i en una cambra específica de 35 m² es col·locaran olis i hidrocarburs.  
  
- Residus pastosos.  
Aquests residus són els llots que s'emmagatzemaran en la instal·lació i amb codi LER 19 08 13\* «llots que contenen substàncies perilloses procedents d'altres tractaments d'aigües residuals industrials», seran emmagatzemats en un depòsit metàl·lic reforçat, aeri i estanc (2.000 l), que s'ubicarà en el pati posterior de la instal·lació. Es reflecteix en el pla 5 d'aquesta addenda.  
- Residus d'aparells elèctrics i electrònics (RAEE), grups 1, 2, 3.  
  
Els RAEE dels grups 1, 2 i 3 s'han d'emmagatzemar en zones amb sistemes d'arreplega de vessaments i fugues, respectant els preceptes arreplegats en l'annex VIII del Reial decret 110/2015, sobre condicions d'emmagatzematge. En la instal·lació s'emmagatzemaran en una cambra específica de 30 m² (on anirien els residus sanitaris que ja no es gestionen) en què s'ubicaran les gàbies i contenidors adequats per grup de residus.  
Es considera que, en tindre una superfície per gàbia d'1,2 m², es podran emmagatzemar un total de 20 gàbies descomptant l'espai de corredors i lliure, i, amb una altura d'emmagatzematge dels RAEE de 2 m, el volum total de RAEE dels grups 1, 2 i 3 emmagatzemats en la instal·lació serà de 48 m³.  
En l'addenda s'estableixen unes densitats per a cada tipus de residu i calcular el pes corresponent al volum de residus esmentat. En cada taula per grup de residus es presenta el volum, densitat (t/m i pes (t) de cada residu del grup que pertany, i en resulta una quantitat total de residus de 995,28 t corresponent: 616,4 t de RP sòlids, 28,5 t RP líquids, 203,03 t RNP sòlids, 3,6 t RP llots i 144 t RAEE grups 1, 2 i 3.  
  
Així mateix, es presenten en l'addenda les directrius que serviran de base per a elaborar el procediment d'admissió de residus.  
  
Tramitació administrativa  
En data 6 de maig de 2014 s'obri l'expedient 57/2014-AIA en rebre del Servei de Protecció i Control Integrat de la Contaminació de la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient (CITMA) ?actualment Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació de la Direcció General del Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural- informació dels resultats de la informació pública del projecte bàsic i estudi d'impacte ambiental i amb la documentació que hi ha en l'expedient 177/13-CON, on el Servei de Protecció i Control Integrat de la Contaminació mitjançant comunicació interna sol·licita, en relació amb la sol·licitud d'autorització ambiental integrada (AAI) per a una planta d'emmagatzematge i valorització de residus perillosos i no perillosos, promoguda per Ravi Iniciativas Medioambientales, SL, el corresponent informe sobre la suficiència de la documentació en els aspectes de la nostra competència d'impacte ambiental, segons l'article 26 del Decret 127/2006, de 15 de setembre, que desenvolupa la Llei 2/2006, de 5 de maig, de prevenció de la contaminació i qualitat ambiental, adjuntant-hi en format digital la documentació presentada per l'empresa entre la qual s'indica la següent:  
- Projecte tècnic per a l'obtenció de l'AAI d'una planta d'emmagatzematge i valorització de residus perillosos i no perillosos al terme municipal de Cabanes (Castelló) (visat el 12 de setembre de 2013, Col·legi d'Enginyers de Camins, Canals i Ports. Comunitat Valenciana).  
  
- Estudi d'impacte ambiental d'una planta d'emmagatzematge i valorització de residus perillosos i no perillosos al terme municipal de Cabanes (Castelló) (visat el 12 de setembre de 2013, Col·legi d'Enginyers de Camins, Canals i Ports. Comunitat Valenciana).  
- Estudi d'emissió acústica de la planta d'emmagatzematge i valorització de residus perillosos i no perillosos al terme municipal de Cabanes (visat el 12 de setembre de 2013, Col·legi d'Enginyers de Camins, Canals i Ports. Comunitat Valenciana).  
- Informe preliminar de sòls contaminats, segons el Reial decret 9/2005, de la planta d'emmagatzematge i valorització de residus perillosos i no perillosos al terme municipal de Cabanes (visat el 12 de setembre de 2013, Col·legi d'Enginyers de Camins, Canals i Ports. Comunitat Valenciana).  
- Separata d'abocaments per a les CH de la planta d'emmagatzematge i valorització de residus perillosos i no perillosos al terme municipal de Cabanes (visat el 12 de setembre de 2013, Col·legi d'Enginyers de Camins, Canals i Ports. Comunitat Valenciana).  
En dates 20 de març i 4 de setembre de 2015 es reben de l'actual Servei de Protecció i Control Integrat de la Contaminació, per a ser incorporats en el nostre expedient, l'informe de la Conselleria de Sanitat, el certificat d'informació al públic de l'Ajuntament de Cabanes, les al·legacions presentades i la resposta de l'empresa a les diferents al·legacions, i, posteriorment, l'informe emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
a) Informe sanitari, de data 27 de març de 2014, de la Subdirecció General d'Epidemiologia i Vigilància de la Salut de la Direcció General de Salut Pública de la Conselleria de Sanitat. Informa que atesa la distància de 1.500 m de la població pròxima de Cabanes i trobar-se en les proximitats la captació pou Gaidó, si es donaren situacions de sobrepassar els límits d'emissions gasoses a l'atmosfera, aerosols contaminats durant el llavatge d'envasos dins de la nau o emissions de processos realitzats en el pati posterior, s'aconsella implantar abans de l'inici de l'activitat la mesura proposada de captació d'emissions difuses com ara extractors de gasos dotats de filtres de partícules, i de comunicar a Sanitat Ambiental l'excés d'emissions a fi d'elaborar un informe d'avaluació d'impacte en salut sobre les poblacions pròximes.  
  
Igualment, es comunicarà a Sanitat Ambiental, en el cas de produir-se abocaments de lixiviats procedents dels residus que es gestionen en la planta que pogueren afectar les aigües superficials o captacions pou Gaidó.  
Pel que fa a mesures de control de la legionel·losi. La reutilització de les aigües depurades per a l'abastiment de la xarxa de protecció contra incendis i per al sistema de llavatge de bidons, envasos i plàstics fitosanitaris fa necessari tindre un programa de protecció i control de la legionel·losi, segons el Reial decret 865/2003, i, a més, s'ha de complir allò que s'ha especificat en el Reial decret 1620/2007, en especial article 3.1 «La reutilització de les aigües procedents d'un aprofitament requerirà concessió administrativa tal com estableixen els articles 59.1 i 109 del text refós de la Llei d'aigües. Serà aplicable a la reutilització el règim jurídic establit en les seccions 1a «La concessió d'aigües en general» i 2a «Cessió de drets a l'ús privatiu de les aigües» del capítol III del títol IV del text refós de la Llei d'aigües», i amb l'article 4.3 «En tots els supòsits de reutilització d'aigües, l'organisme de conca sol·licitarà de les autoritats sanitàries un informe previ que tindrà caràcter vinculant».  
  
b) La Confederació Hidrogràfica del Xúquer en data 10 de març de 2015 informa que «segons la documentació aportada la instal·lació objecte d'informe no requereix autorització d'abocament d'aquest organisme per justificar una gestió de les aigües residuals que no genera abocament a domini públic hidràulic (abocament zero)», i emet un informe favorable condicionat al compliment de les prescripcions següents:  
1. Respecte a la gestió de les aigües residuals i pluvials, haurà de constar en l'expedient 71/13 IPPC que està en CITMA, un certificat de connexió dels abocaments d'aigües residuals emés pel titular de la xarxa de sanejament i l'acceptació expressa dels esmentats abocaments tenint en compte la possible presència de substàncies perilloses, indicant-hi la data en què es va realitzar la connexió, així com l'estació depuradora de destinació.  
2. Els certificats d'impermeabilitat i estanquitat dels depòsits i els comunicats de retirada i acceptació per un gestor autoritzat dels titular de l'activitat està obligat a portar l'adequat manteniment de les basses i els depòsits existents de manera que quede assegurada la seua impermeabilitat i la seua estanquitat al llarg del temps.  
3. Haurà de dur-se a terme un programa de vigilància que incloga l'adequat control de les aigües subterrànies previ a l'inici de l'activitat segons el que estableix l'article 12.f) de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, per a la qual cosa haurà de disposar de punts de control que permeten avaluar les condicions naturals, així com la possible contaminació que per l'activitat es produïsca en les dites aigües.  
4. En la línia o línies d'aigua de l'activitat susceptibles de generar abocaments d'aigües residuals no haurà d'haver-hi cap sistema d'alleugeriment capaç de generar abocament per qualsevol mitjà i periodicitat, a domini públic hidràulic.  
5. Es recorda que, d'acord amb l'article 100 del text refós de la Llei d'aigües (Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol), «queda prohibit, amb caràcter general, l'abocament directe o indirecte d'aigües i de productes residuals susceptibles de contaminar les aigües continentals o qualsevol altre element del domini públic hidràulic, llevat que es compte amb l'autorització prèvia administrativa», i s'incoarà, si és el cas, un expedient sancionador per infracció tipificada en la lletra f) de l'article 116.3 de la llei esmentada.  
6. Les instal·lacions es mantindran netes, lliures de qualsevol tipus de residus, en particular de restes de greixos i olis, i sense amuntegaments a la intempèrie, de manera que no es puga produir la contaminació de les aigües pluvials, les quals seran arreplegades i eliminades per sistemes que asseguren la no-alteració de les seues característiques qualitatives i la innocuïtat del seu abocament al domini públic hidràulic, si és el cas.  
7. D'acord amb el que estableixen l'article 29 i la disposició final primera de la Llei 16/2002, de prevenció i control integrats de la contaminació, el marc competencial establit amb l'autorització ambiental integrada no altera les competències que la Confederació Hidrogràfica del Xúquer té atribuïdes pel que fa al control, la inspecció i la vigilància del domini públic hidràulic ni en particular la potestat sancionadora.  
  
Informació pública  
L'estudi d'impacte, conjuntament amb els projectes presentats per la mercantil Ravi Iniciativas Medioambientales, SLU, per a obtindre l'autorització ambiental integrada (expedient 071 13/IPPC), ha estat disponible per a ser consultat pel públic durant el termini de 30 dies hàbils, mitjançant un anunci exposat en el DOGV núm. 7227, de 5 de març de 2014, i al tauler d'edictes de l'Ajuntament de Cabanes juntament amb una còpia de les notificacions als contigus immediats del carrer Cuba, núm. 5, i els no localitzats en el seu domicili, la seua publicació en el BOP de Castelló de la Plana, núm. 39, 40 i 43 d'abril de 2014, al tauler d'anuncis de l'Ajuntament de Viladecans i de l'Ajuntament de Bullas; en resulta un període total des del 28 de febrer fins al 10 d'abril de 2014.  
  
Finalitzats els terminis, s'han presentat un total de tretze (13) al·legacions; corresponen quatre (4) al·legacions les presentades en la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, segons nota interna rebuda el 6 de maig de 2014 del cap del Servei de Protecció i Control Integrat de la Contaminació, i nou (9) al·legacions a l'Ajuntament de Cabanes, segons el certificat de la secretària interventora de l'Ajuntament de Cabanes de data 11 de juny de 2014.  
  
Al·legacions presentades  
De les tretze al·legacions presentades, una és presentada per l'Ajuntament de Cabanes, que al·lega la necessitat de qualificar l'activitat d'acord amb el nomenclàtor d'activitats qualificades de la Comunitat Valenciana (Decret 54/1990).  
Les dotze (12) al·legacions restants presentades són coincidents en el seu contingut, és a dir, és la mateixa al·legació presentada dotze vegades. En aquesta tracten sobre els aspectes inadequats en la gestió de residus perillosos del projecte que exposem a continuació en els punts següents:  
- En l'apartat on es diu que els residus perillosos «s'emmagatzemaran en les condicions següents» i en relació amb els residus sanitaris s'especifica que «Residus sanitaris: emmagatzemats en saques de runes, en compartiment específic separat de la resta de residus, dotat d'arreplega específica de líquids i situat en l'interior de la nau industrial». No es té en compte que els residus sanitaris del grup III s'han d'emmagatzemar en contenidors específics que estan determinats per la legislació vigent de gestió de residus sanitaris de la Comunitat Valenciana en l'article 5.b «Per als residus dels grups II i III s'utilitzaran bosses o recipients d'un sol ús, les característiques tècniques s'adaptaran als criteris següents:  
- Estanquitat total.  
- Opacitat a la vista.  
- Resistència a la ruptura.  
- Asèpsia total en el seu exterior.  
- Absència total en el seu exterior d'elements sòlids, punxants i tallants.  
- Volum no superior a 70 litres.  
- Tancament especial hermètic de fàcil obertura, que no puga obrir-se de forma accidental.  
Condicions que no reuneixen les saques de runes proposades com a forma d'emmagatzematge.  
- En cap moment del projecte es preveu la necessitat d'emmagatzematge frigorífic per als residus sanitaris del grup III en estar inclosos els infecciosos en aquest apartat i tenint en compte la seua especificitat en utilitzar l'autoclau com a ferramenta d'esterilització d'aquests, per la qual cosa el seu emmagatzematge no reuneix les garanties exigides per la legislació.  
- No es preveu l'emmagatzematge separat físicament i en condicions de seguretat dels residus inflamables, ja que es pretén l'emmagatzematge de dissolvents i la seua gestió.  
- No es preveuen analítiques de contaminants específics de residus fitosanitaris i metalls pesants en les aigües residuals finals abans del seu abocament a EDAR o clavegueram.  
Resposta de Daniel Ramos Alfonso, en nom i representació de la mercantil Ravi Iniciativas Medioambientales, SLU, a les al·legacions interposades per l'Ajuntament de Cabanes i particulars al seu projecte de gestió de residus en planta d'emmagatzematge i valorització de residus perills i no perillosos, presentada en la direcció territorial d'aquesta conselleria a Castelló el 5 d'agost de 2014.  
A) A l'Ajuntament de Cabanes:  
Pel que fa a allò que ha indicat l'ajuntament d'aportar la qualificació de l'activitat d'acord amb el nomenclàtor d'activitats qualificades de la Comunitat Valenciana (aprovat pel Decret 54/1990), cal indicar que en data de hui el Decret 54/1990 ha sigut derogat per la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats a la Comunitat Valenciana, encara que en virtut de la disposició final sisena d'aquesta llei es continuarà utilitzant fins al 20 d'agost de 2014.  
L'activitat objecte de la sol·licitud d'acord amb el nomenclàtor presentarà la qualificació següent:  
Grup: 623.  
Activitat: tractament de residus perillosos.  
Qualificació i grau: molesta, grau 1, nociva, grau 4; insalubre, grau 3, i perillosa, grau 4.  
B) Al grup de les 12 al·legacions idèntiques, es contesta de forma conjunta, indicant-hi el següent:  
1. En relació amb l'informe de compatibilitat urbanística municipal per al tràmit autorització ambiental integrada que no està justificat, es respon que l'informe de compatibilitat urbanística emés per l'ajuntament, únicament es refereix a aspectes urbanístics i no a la qualificació de les autoritzacions o llicències que hi siguen aplicables, és indiferent al tipus d'autorització que se sol·licite, i és vàlid per a la tramitació de l'autorització ambiental integrada en tràmit.  
2. Respecte al fet que els recipients usats per a l'emmagatzematge dels residus sanitaris no són adequats, es fa referència en diverses ocasions a la legislació d'aplicació a aquests envasos i que no se n'ha previst en la documentació tècnica el compliment. Cal indicar que no hi ha una legislació específica que indique com han de ser els recipients en què s'emmagatzemen els residus sanitaris, sinó únicament unes recomanacions emeses per l'Institut de Seguretat i Higiene en el Treball, dependent del Ministeri de Treball i Assumptes Socials en què s'indica, pel que fa als envasos en què s'han d'emmagatzemar els residus, el següent:  
  
Els residus dels grups II i III s'arreplegaran en bosses i recipients les característiques tècniques dels quals s'adaptaran als criteris següents:  
- Estanquitat total.  
- Opacitat a la vista.  
- Resistència a la ruptura.  
- Asèpsia total en l'exterior.  
- Absència total en l'exterior d'elements sòlids, punxants i tallants.  
- Volum no superior a 70 litres.  
- Tancament especial hermètic de fàcil obertura i que no puga obrir-se de manera accidental.  
Respecte d'això, si bé és cert que les saques de runes poden no complir les dites condicions, aquestes no deixen de ser recomanacions sense rang legal i ha de ser l'òrgan competent per a l'emissió de l'autorització el que indique quines condicions han de reunir aquests recipients.  
No obstant això, també es fa referència a bosses, les quals han de ser estanques, condició que sí que poden complir les saques de runes si es té en compte, com així serà.  
D'altra banda, la justificació que els envasos siguen estancs és perquè no es produïsca un vessament o mescla amb altres residus o materials, la qual cosa en el cas d'aquest projecte s'ha tingut en compte amb l'emmagatzematge d'aquests residus en un espai físicament separat de la resta i dotat d'arreplega específica de líquids, per la qual cosa no en caldria l'estanquitat i, per tant, es complirien aquestes condicions.  
  
No obstant això, tal com s'ha mencionat anteriorment, aquestes consideracions han de ser establides per l'òrgan mediambiental competent.  
  
3. Els residus sanitaris del grup III han de mantindre's en condicions refrigerades, i no superar els 40°C.  
L'Institut de Seguretat i Higiene en el Treball en les mateixes recomanacions indica el següent:  
«Els residus sanitaris es podran emmagatzemar en el mateix edifici durant un període màxim de 72 hores, que es pot allargar a una setmana si el magatzem de residus disposa d'un sistema de refrigeració (temperatura màxima 4°C).»  
Així, per al cas d'aquest projecte s'ha previst no emmagatzemar els residus sanitaris del grup III més de 72 hores, per la qual cosa no caldria comptar amb un sistema de refrigeració.  
No obstant això, totes aquestes condicions es recomanen als efectes de seguretat i salut en el treball, no com a mesures de protecció ambiental, per la qual cosa no s'apliquen a un expedient d'autorització ambiental integrada, tal com indiquen les mateixes recomanacions de l'Institut de Seguretat i Higiene en el Treball quan diu:  
«La generació de residus biològics sanitaris representa fonamentalment un problema de seguretat i higiene en el treball, especialment en l'interior dels centres sanitaris, mentre que el risc d'infecció per a la comunitat és poc important i pràcticament limitat a unes certes infeccions no endèmiques d'Espanya. El risc més gran prové d'una incineració inadequada. Per aquest motiu, en molts països, s'està imposant com a mesura alternativa a la incineració el tractament dels residus per mitjà de l'esterilització i, una vegada triturats, s'assimilen als residus urbans.»  
  
A fi de reforçar el plantejament realitzat en el projecte presentat, s'ha de tindre en compte que s'ha optat, tal com indiquen les recomanacions de l'Institut de Seguretat i Higiene en el Treball, per un sistema d'esterilització dels residus sanitaris per mitjà de vapor en autoclau i no per un sistema d'incineració.  
4. No s'han establit mesures per a l'emmagatzematge separat de dissolvents i altres residus perillosos.  
Respecte d'això, aquesta torna a ser una qüestió de protecció contra incendis i no de protecció ambiental. Les mesures correctores establides per a la protecció del medi ambient fan que no siga necessari l'emmagatzematge en locals separats dels residus perillosos.  
Quant al potencial risc d'incendi d'aquests residus ha sigut tingut en compte en el corresponent estudi de protecció contra incendis i, per tant, està perfectament i plenament justificat.  
5. No s'han establit mesuraments de lixiviats dels residus fitosanitaris i de metalls pesants abans de l'abocament de les aigües residuals a una EDAR o clavegueram.  
Ple que fa a això, cal indicar que en el projecte s'ha establit un sistema de depuració de les aigües específic d'aquesta instal·lació, en què es tenen en compte no sols un tractament físic per a la retirada de sòlids i restes de pintura sinó també químic per a tindre en compte precisament la presència de fitosanitaris i altres components en les aigües, per la qual cosa al clavegueram propi del polígon únicament s'abocaran, en el cas que siga necessari, perquè la majoria de l'aigua es reaprofita en el sistema de llavatge d'envasos, aigües depurades.  
No obstant això, l'establiment de condicions d'anàlisi de les aigües i dels mateixos sistemes de protecció d'aquestes correspon a l'òrgan mediambiental competent o a l'òrgan de conca, en aquest cas la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
C) A l'informe de la Conselleria de Sanitat.  
Pel que fa a l'informe emés per la Conselleria de Sanitat, l'única qüestió plantejada i que no es tracta d'un mer comentari o condicionant a arreplegar en la resolució d'AAI podria ser la necessitat d'establir un pla de control de la legionel·losi en compliment d'allò que s'ha arreplegat en el Reial decret 865/2003, a causa de la recirculació de les aigües.  
  
Sobre això, cal indicar que en l'annex 1 al projecte per a l'obtenció de l'AAI aportat s'arrepleguen les mesures de control de la legionel·losi, precisament en compliment d'allò que s'ha arreplegat en el Reial decret 865/2003, per la qual cosa considerem complit aquest condicionant.  
Quant a l'autorització administrativa que ha de concedir l'òrgan de conca, en aquest cas la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, per a la reutilització de les aigües en el procés, s'ha aportat la documentació necessària perquè aquest òrgan es pronuncie respecte d'això dins del mateix tràmit d'obtenció de l'autorització ambiental integrada, i ha de demanar l'òrgan de conca el preceptiu informe de la Conselleria de Sanitat en compliment d'allò que s'ha arreplegat en el vigent reglament de la Llei d'aigües.  
En data 19 d'abril de 2016 s'efectua una consulta al Servei de Gestió de Residus perquè en l'àmbit de les seues competències se'ns informe de la viabilitat del projecte de gestió de Ravi Iniciativas Medioambientales, SL, sítia al carrer Cuba, núm. 5, nau 3, del polígon industrial Pont de Cabanes al municipi de Cabanes, davant de la varietat de tipus de residus mencionats i en especial sobre els sanitaris.  
En data 25 d'octubre de 2017 es reben del Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació els informes emesos pel Servei de Gestió de Residus de dates 18 d'abril de 2016 i 30 de maig de 2017, i una addenda d'esmenes presentada el 8 de juny de 2016 per la mercantil Ravi Iniciativas Medioambientales, SLU, que arreplega la informació sol·licitada i la proposta de canvis de la instal·lació d'acord amb l'informe emés el 18 d'abril de 2016 pel Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació.  
  
Informes sectorials  
I) El Servei de Gestió de Residus en el seu informe de 18 d'abril de 2016 comunica el següent:   
Respecte al contingut del projecte aportat per Ravi Iniciativas Medioambientales, SL, per a l'obtenció de l'AAI d'una planta d'emmagatzematge i valorització de residus perillosos al terme municipal de Cabanes (Castelló), es realitzen les consideracions següents:  
  
1. L'interessat haurà d'esmenar la documentació tècnica presentada en els aspectes relatius als diferents processos descrits que es detallen a continuació:  
Valorització d'envasos contaminats.  
- Aquest procés inclou la gestió d'envasos que han contingut plaguicides, així com envasos que contenen o no substàncies perilloses. L'emmagatzematge (de forma prèvia i posterior al tractament) i el tractament de residus perillosos haurà de diferenciar-se dels residus no perillosos.  
- Haurà de justificar-se de forma separada la capacitat màxima de les arreplegues de residus perillosos i no perillosos (en t de residus emmagatzemats en l'interior de la instal·lació). Així mateix, es raonarà la capacitat màxima de tractament anual de residus perillosos ?envasos que han contingut plaguicides i altres envasos que han contingut substàncies perilloses- com de no perillosos (en t/any), atenent les seues característiques de perillositat i naturalesa.  
- Alguns dels codis LER inclosos en la documentació relatius a aquest procés (02 01 04, 07 02 13, 12 01 05, 16 01 19, 17 02 03, 17 02 04\*, 19 12 11 i 20 01 39) no corresponen a residus d'envasos. En cas que es pretenguen gestionar els dits residus, s'haurà de descriure el procés de tractament de forma diferenciada de residus perillosos i no perillosos en línies independents a les dels residus d'envasos.  
Decantació i deshidratació de llots no perillosos.  
- S'haurà de disposar d'una línia específica per als efluents líquids generats en la planta, diferenciada de la línia de llots generats per tercers. A més, s'haurà de justificar la capacitat de tractament anual de la línia de llots atenent les dimensions de la instal·lació, i segregar la capacitat de tractament anual de tractament de residus perillosos de la dels no perillosos.  
- Els llots, tant de forma prèvia al seu tractament com els tractats resultants del procés, s'emmagatzemaran en un tanc d'emmagatzematge, o semblant, atenent les seues característiques, possibles incompatibilitats i la seua naturalesa de residus perillosos o no perillosos.  
- En el projecte s'inclou la implantació d'un sistema de depuració per mitjà d'un procés fisicoquímic, i es descarta una depuració biològica. No obstant això, en la relació de residus apareixen codis LER d'aigües residuals i llots de fosses sèptiques. Per tant, haurà de descriure el procés de tractament dels llots orgànics i distingir la línia de tractament de llots orgànics de la dels inorgànics.  
Condicionament previ a la valorització i/o eliminació.  
- La capacitat màxima d'emmagatzematge (t puntuals en la instal·lació) dels residus preparats de forma prèvia a la valorització i/o eliminació s'haurà de justificar atenent les dimensions de la instal·lació.  
  
- Així mateix, haurà de descriure el sistema d'alimentació de la compactadora delimitant la zona destinada a l'emmagatzematge de les bales de residus de forma prèvia a ser transferits a la destinació final. Així mateix, s'inclourà la disposició en la instal·lació dels contenidors específics de residus perillosos i no perillosos.  
- Per a realitzar operacions d'emmagatzematge previ de residus sanitaris del grup III (infecciosos) ?codi LER 18 01 03\*- s'haurà de complir el que estableix el Decret 240/1994, de 22 de novembre, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament regulador de la gestió dels residus sanitaris.  
Emmagatzematge a l'espera de trasllat a instal·lacions finals.  
- S'haurà de justificar la capacitat màxima d'emmagatzematge (t puntuals) atenent les dimensions de la instal·lació, i diferenciar l'àrea d'arreplega de residus perillosos de la de no perillosos, així com les característiques de l'emmagatzematge depenent de l'estat dels residus (sòlid, líquid i pastós).  
- L'emmagatzematge de residus d'aparells elèctrics i electrònics es realitzarà diferenciat de la resta de residus arreplegats i s'ajustarà al que estableix el Reial decret 110/2015, de 20 de febrer, sobre residus d'aparells elèctrics i electrònics.  
- S'hauran d'incloure les característiques específiques de la gestió de residus sanitaris (LER 18 01 04 i 18 01 19), que s'ajustarà al que estableix el Decret 240/1994, de 22 de novembre, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament regulador de la gestió dels residus sanitaris.  
- L'emmagatzematge de vehicles al final de la seua vida útil (LER 16 01 04\*) no constitueix una operació de gestió de residus segons l'apartat e de l'article 2 del Reial decret 1383/2002, de 20 de desembre, sobre gestió de vehicles al final de la seua vida útil. No obstant això, la zona d'emmagatzematge de VFVU s'ajustarà als requisits tècnics establits en el paràgraf a) de l'annex I de l'esmentat Reial decret 1383/2002.  
  
- En el projecte s'especifica que no s'admeten residus sòlids urbans. No obstant això, en la llista de residus s'inclouen mescles de residus municipals i residus voluminosos (LER 20 03 01 i 20 03 07). En aquest sentit, no es podran acceptar residus domèstics la competència dels quals correspon a les entitats locals d'acord amb la Llei 22/2011, si no mitjança un acord exprés previ amb el consorci o l'administració competent per a l'execució del pla zonal corresponent, atesa la reserva legal existent sobre les competències per a la valoració d'aquests.  
  
Residus sanitaris (esterilització).  
- El tractament i l'eliminació dels residus sanitaris del grup III i dels residus citostàtics es realitzaran tenint en compte rigorosos criteris d'innocuïtat, asèpsia i salubritat, a fi de garantir l'eliminació de tots els patògens. Les condicions d'emmagatzematge i tractament s'ajustaran al que estableix el Decret 240/1994, de 22 de novembre, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament regulador de la gestió dels residus sanitaris.  
- S'haurà d'incloure la descripció detallada del procés de tractament amb la finalitat de determinar si està inclòs en l'apartat 2 de l'article 12 del Decret 240/1994, de 22 de novembre, pel qual s'estableix el Reglament de gestió de residus sanitaris, o si requereix una autorització expressa de conformitat amb l'article 12.3 de l'esmentat Decret 240/1994, el qual ha sigut desenvolupat per l'Ordre de 14 de juliol de 1997, de la Conselleria de Medi Ambient. A més, s'haurà de justificar raonadament la capacitat de tractament, incloent-hi les zones destinades a l'arreplega dels residus sanitaris de forma prèvia i posterior al procés de tractament.  
- El projecte haurà d'incloure el programa de vigilància ambiental, en el qual es reflectisquen les dades bàsiques de procés de tractament i control ambiental: quantitat diària de residus admesos i tractats, producció de líquids i control analític d'aquests, producció de residus sòlids (amb indicació de la seua destinació final), aplicació de mesures protectores, així com qualsevol incidència de caràcter ambiental.  
- Es detallaran els paràmetres de control del procés establits amb la finalitat de garantir l'eficàcia dels cicles d'esterilització per mitjà de controls físics, químics i biològics del procés.  
- En la nau s'habilitarà una zona destinada al laboratori, on es portarà de manera separada el registre de tots els controls de qualitat que s'apliquen al procés.  
2. Ravi Iniciativas Medioambientales, SL, en qualitat d'explotador de la instal·lació, haurà de disposar d'un procediment o protocol d'admissió i rebuig de residus, detallat per a cada un dels processos de tractament descrits en el projecte. El dit procediment haurà d'incloure paràmetres d'acceptació per a cada tipus de residus, atenent les seues característiques particulars, perillositat, composició i estat, tenint en compte les possibles incompatibilitats entre diferents residus.  
  
II) Informe de 30 de maig de 2017, del Servei de Gestió de Residus a l'addenda presentada per l'empresa, en contestació a l'anterior informe del dit servei de 18 d'abril de 2016, en el qual es comunica el següent:  
«Les operacions de gestió de residus que s'enumeren a continuació han de ser autoritzades de manera expressa, de conformitat amb la Llei 22/2011, de residus i sòls contaminats, i inscriure's en el Registre General de Gestors Autoritzats de Residus de la Comunitat Valenciana:  
  
  
Residus no perillosos  
1. Llavatge de residus d'envasos no perillosos.  
Operació de gestió segons els annexos I/II de la Llei 22/2011 € R12.  
Capacitat d'emmagatzematge (t) - 2.794.  
LER. Descripció del residu:  
15 01 02. Envasos de plàstic.  
15 01 04: Envasos metàl·lics.  
15 01 05: Envasos compostos.  
2. Condicionament (trituració) de residus d'envasos de plàstic (després del procés de llavatge).  
Operació de gestió segons els annexos I/II de la Llei 22/2011 € R12.  
Capacitat d'emmagatzematge (t) - 1.144.  
LER. Descripció del residu:  
19 12 04: plàstic i cautxú.  
3. Tractament de llots no perillosos.  
Operació de gestió segons els annexos I/II de la Llei 22/2011 € R12.  
Capacitat d'emmagatzematge (t) - 10.800.  
LER. (Descripció del residu, vegeu la publicació LER):  
  
01 03 09 08 02 03 10 11 14  
06 05 03 08 03 07 10 12 05  
08 02 02 10 02 12 10 12 13  
  
  
4. Emmagatzematge de residus no perillosos.  
Operació de gestió segons els annexos I/II de la Llei 22/2011 € R13.  
Capacitat d'emmagatzematge (t) - 136,34.  
LER. (Descripció del residu, vegeu la publicació LER):  
  
02 04 02 08 02 01 08 03 99 10 09 06 10 12 10 16 10 02  
05 07 02 08 02 99 10 02 01 10 10 03 12 01 17 16 11 06  
06 03 16 08 03 18 10 09 03 10 11 16 16 01 17   
  
  
  
  
Residus perillosos  
5. Llavatge de residus d'envasos perillosos (plàstic, metàl·lics, compostos).  
Operació de gestió segons els annexos I/II de la Llei 22/2011 € R12.  
Capacitat d'emmagatzematge (t) - 2.405,7.  
LER. Descripció del residu.  
15 01 10\*: envasos que contenen restes de substàncies perilloses o estan contaminats per aquestes.  
6. Emmagatzematge de residus perillosos.  
Operació de gestió segons els annexos I/II de la Llei 22/2011 € R13.  
Capacitat d'emmagatzematge (t) - 440.  
LER. (Descripció del residu, vegeu la publicació LER).  
  
05 01 11\* 10 11 15\* 13 01 11\* 13 05 08\* 16 05 06\* 17 02 04\*  
06 03 15\* 10 11 19\* 13 01 12\* 14 06 03\* 16 05 07\* 17 05 03\*  
06 04 05\* 10 12 09\* 13 01 13\* 15 01 11\* 16 06 01\* 17 06 01\*  
08 01 11\* 10 12 11\* 13 02 05\* 15 02 02\* 16 06 03\* 17 06 05\*  
08 03 12\* 12 01 07\* 13 02 06\* 16 01 07\* 16 07 08\* 19 02 07\*  
10 05 03\* 12 01 09\* 13 02 07\* 16 01 13\* 16 08 02\* 19 08 13\*  
10 05 05\* 12 01 10\* 13 02 08\* 16 01 14\* 16 08 07\* 19 11 03\*  
10 11 09\* 12 01 12\* 13 05 06\* 16 03 03\* 16 11 05\* 19 12 11\*  
10 11 11\* 13 01 10\* 13 05 07\* 16 05 04\*   
  
  
El titular de la instal·lació, com a explotador d'aquesta, observarà les obligacions establides en l'article 20 de la Llei 22/2011 i en les seues disposicions reglamentàries, en particular les relatives a l'emmagatzematge dels residus generats i/o gestionats en la instal·lació.  
Atesa la seua condició de gestor de residus, queda exempt de presentar comunicació per la generació de residus com a conseqüència de l'activitat de tractament autoritzada. No obstant això, tindrà la consideració de productor de residus als altres efectes regulats en aquesta llei.  
Constitueixen condicions i requisits específics per a l'exercici de l'activitat els següents:  
- Els trasllats de residus s'ajustaran al que disposa el Reial decret 180/2015, de 13 de març, pel qual es regula el trasllat de residus en l'interior del territori de l'Estat.  
- Per a la correcta identificació, classificació i etiquetatge dels residus, caldrà ajustar-se al que estableix la legislació vigent.  
- Respecte a l'emmagatzematge de residus perillosos i no perillosos es tindran en compte les previsions de la Llei 22/2011, de 28 de juliol, de residus i sòls contaminats, i de l'article 31 del Reial decret 833/1988, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 20/1986, bàsica de residus tòxics i perillosos. En tot cas:  
  
a) Els residus podran ser emmagatzemats durant un període igual o inferior a sis mesos, en el cas de perillosos, i en el cas de residus no perillosos podran emmagatzemar-se per un període d'un any quan la destinació final siga l'eliminació, i de dos anys, quan la seua destinació final siga la valorització, i hauran de ser entregats a un gestor autoritzat transcorregut aqueix període. El dit termini començarà a computar des que s'inicie el depòsit de residus en el lloc d'emmagatzematge.  
b) L'emmagatzematge temporal de residus perillosos es realitzarà en la zona destinada amb aquest fi segregat per tipus de residu, i haurà d'estar convenientment senyalitzat.  
c) La dita zona estarà dotada de superfícies impermeables i convenientment cobertes, amb instal·lacions per a l'arreplega de vessaments.  
d) Per a l'emmagatzematge de residus líquids, o que per la seua naturalesa siguen susceptibles de generar abocaments, es comptarà amb cubetes o recipients de contenció o arreplega de vessaments accidentals apropiats amb capacitat per a retindre com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10 % del volum total emmagatzemat (la més gran d'ambdues quantitats). Les cubetes hauran de ser individuals per a aquells residus que, per la seua naturalesa i/o composició, la seua mescla comporte un augment de la seua perillositat o dificultat per a la correcta gestió.  
e) No es mesclaran residus perillosos amb altres categories de residus perillosos ni amb residus, substàncies o materials. La mescla inclou la dilució de substàncies perilloses.  
f) Així mateix, en aplicació del règim de garanties establit en la Llei 22/2011, l'interessat haurà d'aportar, en relació amb les operacions de gestió de residus perillosos:  
- Carta de pagament que acredite el depòsit davant de la Tresoreria de la Generalitat Valenciana de les fiances següents constituïdes de qualsevol de les formes establides en els articles 27 i 28 del Reial decret 833/1988, de 20 de juliol:  
De 50.340 - per a cobrir l'operació de llavatge de residus d'envasos perillosos.  
De 132.000 - per a cobrir l'operació d'emmagatzematge de residus perillosos.  
- Pòlissa completa (condicions generals, particulars i especials) i justificant del pagament de l'assegurança de responsabilitat civil, que cobrisca els riscos derivats de l'activitat de gestió de residus perillosos tal com s'estableix en l'article 6 del Reial decret 833/1988, amb un capital assegurat mínim d'1.500.000 ?.  
g) D'acord amb l'article 40 de la Llei 22/2011, es disposarà d'un arxiu físic o telemàtic on s'arreplegue per ordre cronològic la quantitat, la naturalesa, l'origen, la destinació i el mètode de tractament dels residus. Quan siga procedent, s'inscriuran també el mitjà de transport i la freqüència d'arreplega. A aquest arxiu s'incorporarà la informació continguda en l'acreditació documental de les operacions de producció i gestió de residus. La informació arxivada es guardarà, almenys, durant tres anys.  
h) Anualment, enviarà a l'òrgan competent en matèria de residus de la Comunitat Valenciana una memòria resum de la informació continguda en l'arxiu cronològic amb el contingut que figura en l'annex XII de la Llei 22/2011.  
i) Qualsevol modificació relacionada amb la producció i gestió de residus que implique un canvi en la seua caracterització, producció i/o de nous residus, i/o canvis significatius en les quantitats habituals generades i/o gestionades d'aquests que puga alterar el que estableixen les presents condicions, haurà de ser comunicada.»  
  
Afeccions legals  
- La present activitat que realitzarà gestió de residus està sotmesa a la Llei 22/2011, de 28 de juliol, de 2011, de residus i sòls contaminats, així com a la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana, i a l'obtenció de la corresponent autorització administrativa de la conselleria competent en el medi ambient.  
- Reial decret 782/1998, de 30 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament que desenvolupa la Llei 11/1997, d'envasos i residus d'envasos.  
  
- Llei 37/2003, de 17 de novembre, del soroll, així com la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, i el Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableixen normes de prevenció i correcció de la contaminació acústica en relació amb activitats, instal·lacions, edificacions, obres i serveis.  
- Reial decret 106/2008, d'1 de febrer, sobre piles i acumuladors i la gestió dels seus residus.  
  
Consideracions ambientals  
Aquest projecte de planta d'emmagatzematge i valorització de residus perillosos i no perillosos de l'empresa Ravi Iniciativas Medioambientales, SL, s'ubica en una nau industrial existent del polígon industrial Pont de Cabanes al terme municipal de Cabanes.  
  
Aquest polígon industrial se situa al sud-oest del poble de Cabanes, i ocupa una franja de terrenys entre el Gaidó (477 m.s.n.m.), el més elevat d'unes serres aïllades, i les carreteres CV-10 (punt km 41 i 42 en direcció a Cabanes-Torreblanca des de Castelló) que creua amb la CV-159 per on s'accedeix al dit polígon.  
L'estudi d'impacte ambiental (EIA) arreplega que les condicions climàtiques de la zona d'estudi representa la transició d'un clima de tipus continental, amb hiverns freds i estius secs i llargs, a un clima més temperat com és el del tipus mediterrani, suau, sense oscil·lació tèrmica acusada i amb les precipitacions desigualment repartides i episodis torrencials. Les dades estadístiques de la pluviositat en la zona s'obtenen els valors següents:  
- Precipitació mitjana anual 539,90 mm.  
- Nombre mitjà de dies de pluja anuals 42,7 dies.  
- Mitjanes mensuals del mes més plujós, octubre amb 107,1 mm.  
- Mitjanes mensuals del mes menys plujós, juliol amb 12,4 mm.  
- Terme mitjà de dies de pluja anuals 42,7 dies, de neu 0,3 dies i de pedra 0,1 dia.  
- Període sec de 3 a 6 mesos per any.  
D'aquests valors exposats es desprén que el màxim de pluviositat es localitza en els mesos d'octubre i novembre, i s'arreplega el 50 % del total anual i un màxim secundari a la primavera.  
Comparant les mitjanes mensuals dels dies de pluges i de dies de tempestes, s'observa que durant els mesos de tardor i hivern els dies de tempestat són relativament escassos i s'enquadren dins de situacions borrascoses estables pròpies d'aquestes estacions. Les precipitacions màximes, com és habitual en el Mediterrani, es produeixen a la tardor (42 % de les precipitacions) i són els mesos d'octubre i novembre els més humits. L'hivern és un període secundari. No ocorre el mateix amb les tempestes d'estiu i primavera, que al mateix temps que n'augmenta la freqüència, també ho fa la intensitat en concentrar-se les escasses pluges d'un mes en pocs dies i, dins d'aquests dies, en escassos intervals de temps.  
La duració mitjana de l'etapa seca és de tres a sis mesos, augmentant-ne l'aridesa cap al sud, i juliol és el mes més sec. Un altre període de descens de les precipitacions es produeix en els mesos de gener i febrer.   
L'evapotranspiració potencial mitjana anual és de 800 a 1.100 mm i és de 789 mm/any en la zona de Cabanes segons els índexs de Thornwaite.  
La ubicació del polígon industrial on es preveu el projecte de gestió de residus no està prop de llits fluvials, com ara el barranc de Cabanes i el riu de Sant Miquel que queden més allunyats respecte al dit polígon industrial. L'àrea d'estudi (EIA) no queda dins de cap zona de risc d'inundació determinada pel PATRICOVA.  
El projecte no resultarà afectat ni per les aigües d'escolament de la serra del Gaidó de 477 m d'altura que implica un risc d'inundació geomorfològic allà on vagen les aigües, a les cotes més baixes, travessant el sector industrial pels carrers realitzats en el dit polígon a favor del pendent. Només resultaria afectat per aquest tipus de risc geomorfològic l'accés al polígon, per coincidir en terrenys de cota més baixa, amb l'àrea inundable que s'estén a l'altre costat del traçat de CV-10. Situació observada en consultar el PATRICOVA en la cartografia temàtica d'aquesta conselleria.  
La vulnerabilitat dels aqüífers en aquestes parcel·les, així com la seua accessibilitat, és mitjana. i això implica que l'exercici de l'activitat projectada pot contaminar el sòl i les aigües subterrànies si no es prenen mesures per evitar-ho.  
Respecte a la vegetació de l'entorn de la zona d'estudi, segons l'EIA és una zona alterada en què la vegetació natural ha sigut substituïda per cultius de cítrics i de secà, i queden exemplars aïllats de carrasques i retalls del matoll.  
Els espais protegits que formen part de la Xarxa Natura 2000 més pròxims al lloc d'ubicació de la instal·lació de gestió de residus projectada són: LIC/ZEC Desert de les Palmes i ZEPA Planiols-Benasques, espais molt distants de la present instal·lació de gestió de residus.  
  
Les vies pecuàries presents en l'entorn no resultaran afectades, ja que no van pròximes a la zona d'estudi.  
En l'EIA, prèviament a la identificació i valoració dels impactes, es té en compte el valor ambiental en situació de preprojecte que tracta d'una parcel·la en polígon industrial amb nul valor ambiental, és un sòl urbà on estan executades les infraestructures, carrers asfaltats, naus industrials en explotació i d'altres construïdes per a ser ocupades com és el cas del present projecte de planta d'emmagatzematge i valoració de residus perillosos i no perillosos.  
Del resultat de la caracterització dels impactes identificats i la valoració qualitativa, així com la presentació gràfica d'una matriu basada en les de Leopold i Battelle i adaptada a aquest cas, es determinen els impactes negatius de compatibles i moderats, sent-ne la majoria impactes compatibles amb aqueixa zona àmpliament antropitzada i l'ús industrial ja implantat, com els relacionats amb eliminar sòl, la vegetació, la fauna, el paisatge i l- emissió de sorolls.  
Els impactes considerats moderats corresponen a la possible contaminació del sòl, de les aigües i l'atmosfera a causa del maneig de residus perillosos dins de la nau industrial que amb l'aplicació de mesures podran ser eliminats o minimitzar-se. S'han determinat impactes positius considerats beneficiosos, que es relacionen amb la creació d'ocupació, revalorització de l'entorn i altres beneficis associats a l'entorn socioeconòmic.  
Les aigües residuals domèstiques (lavabos, dutxes, [...]) són abocades a la xarxa de sanejament del polígon industrial.  
Les aigües residuals industrials (llavatge d'envasos, de lixiviats, [...]) són tractades en el sistema de tractament ubicat en el pati posterior, de forma separada les perilloses de les no perilloses, per a ser novament reutilitzades en operació de llavatge d'envasos o bé reduir la càrrega contaminant a nivells inferiors establits per a abocar a la xarxa de sanejament del polígon industrial.  
Les aigües pluvials són arreplegades per mitjà de baixants, instal·lades en la nau industrial i en la marquesina del pati posterior i arquetes al final de cada baixant, i d'aquestes es canalitzen a la xarxa de sanejament del polígon.  
  
Mesures protectores i correctores  
En l'EIA s'estableixen, prèviament i durant l'activitat, les mesures de caràcter general tendents a reduir o eliminar les possibles afeccions negatives mediambientals i que s'enquadren en els camps següents:  
- Admissió de residus. És el punt clau de la instal·lació, on es durà a terme un control exhaustiu de l'acceptació dels residus amb el fet de controlar i contindre la contaminació potencial que la instal·lació puga produir.  
Els residus que s'accepten en la instal·lació seran els corresponents als codis LER que s'arrepleguen en l'informe del Servei de Gestió de Residus de data 30 de maig de 2017.  
- Impermeabilització de la instal·lació i protecció de les aigües. Davant del risc de contaminació de les aigües subterrànies per la gestió i el maneig de residus perillosos i no perillosos, que poden donar lloc a lixiviats (encara que el seu emmagatzematge serà en cubetes impermeables d'arreplega de lixiviats), abocaments accidentals o fugues al sòl, el paviment d'aquesta instal·lació projectada compta amb una llosa de formigó en tota la superfície, que li confereix la capacitat impermeabilitzant necessària.  
  
En el pati posterior (329,05 m²), previst el sòl de saorra artificial (pla núm. 6) també ha de comptar amb el tipus de paviment de formigó impermeable, ja que en aquest pati s'ubicaran instal·lacions de tractament d'efluents: aigües residuals industrials contaminades, hidrocarburs i olis i tractament de llots, així com una instal·lació d'emmagatzematge de residus perillosos i no perillosos, amb el sòl preparat i la marquesina dotada d'arreplega de pluvials.  
El paviment no cobert i impermeable es condicionarà de manera que facilite l'arreplega de les possibles fugues de fluids a tractar, així com les aigües d'escolament i pluvials a una canalització perifèrica del pati i a una arqueta separadora de greixos previs a la seua connexió amb el sistema de tractament i/o a la xarxa de sanejament on es farà l'abocament, sempre d'acord amb les condicions d'abocament que establisca la normativa del polígon industrial.  
Així mateix, s'ha de procurar que durant les obres de col·locació d'aquestes instal·lacions, en especial les arquetes, canalitzacions d'efluents a tractar i els depòsits del sistema de tractament d'efluents que estiguen soterrats (depòsits de plàstic reforçat amb fibra de vidre, en l'annex I del projecte), executades d'acord amb la normativa tècnica aplicable a cada element, s'extremen les mesures d'impermeabilització i faciliten la vigilància i el manteniment del bon estat de les instal·lacions esmentades, sense pèrdues de contaminants.  
Periòdicament, les arquetes seran revisades, es prendran mostres i es portaran a analitzar en un laboratori especialitzat i, si és el cas, es buidaran i el seu contingut s'arreplegarà en envàs adequat per al seu tractament en la mateixa planta o s'entregarà a un gestor autoritzat per a la seua eliminació final.  
- Control de la pols dins de la instal·lació.  
Es proposa disposar de diversos punts d'aigua en l'interior de la nau per a neteja de la instal·lació, i que estiguen dotats d'aspersors per a poder humitejar el material i evitar l'emissió de pols a l'atmosfera.  
  
Respecte a la generació de pols procedent d'algun residu acceptat, se li exigirà perquè siga admés que corresponga el seu codi LER amb algun dels esmentats pel Servei de Gestió de Residus en el seu últim informe, el qual, a més, haurà d'estar envasat correctament.  
Respecte a la neteja de la instal·lació per aigualeig serà descartada. Es netejarà sense expandir les restes de RP i/o RNP, aplicant les mesures i els mitjans més adequats que seran aquells més apropiats i que generen menor quantitat de residus, per exemple màquines fregadores automàtiques, serradura, draps o semblants per a arreplegar xicotetes quantitats abocades. Aquests residus perillosos generats, així com altres residus perillosos relacionats amb el manteniment de maquinària, comptaran amb els mateixos sistemes d'emmagatzematge de RP a tractar o emmagatzemar en la instal·lació, envasos adequats al tipus de residu i, dins de la nau, ubicats en cubeta d'arreplega de vessaments connectat a una arqueta cega d'1 m³.  
- Sorolls i vibracions.  
De l'estudi acústic realitzat es desprén que els valors previstos durant l'exercici de l'activitat compleixen el que estableixen la Llei 7/2002, de la Generalitat Valenciana, contra la contaminació acústica, i el Reial decret 286/2006, sobre la protecció de la salut i la seguretat dels treballadors contra els riscos relacionats amb l'exposició al soroll, sense cap tipus de mesura correctora.  
Encara que es tindran en compte una sèrie de mesures, com ara que tota la maquinària anirà dotada de silenciadors que reduiran el nivell d'emissió sonora i, en especial, les pales carregadores que és la que més soroll produeix. No obstant això, si dels resultats de les auditories acústiques periòdiques es determina que aqueixa maquinària supera els nivells arreplegats en la Llei 7/2002, per a la instal·lació en zona industrial, es procedirà a la seua substitució per una altra màquina menys sorollosa.  
- Mesures a les emissions a l'atmosfera.  
Les emissions gasoses en aquesta instal·lació es concreten al procés de llavatge d'envasos, bidons i plàstics per emissió d'aerosols en ser el sistema triat de llavatge a alta pressió.  
Les emissions produïdes podrien donar lloc a aerosols contaminats amb les substàncies presents en aquests envasos. Però, atés el confinament del procés en un únic punt i la seua ubicació completa en l'interior de la nau industrial, unit a l'escassa quantitat d'aquests residus que seran tractats, faran poc representativa aquesta afecció, tenint en compte els límits d'emissió arreplegats en la Llei 34/2007.  
No obstant això, si dels resultats dels preceptius controls de contaminació atmosfèrica es determinara una emissió de contaminants a l'atmosfera superior als legalment establits es podria implantar un sistema de captació d'aquestes emissions difuses, com ara extractors de gasos dotats amb filtres de partícules, fàcilment implantable per la seua localització puntual.  
És convenient que s'incorpore en el projecte la instal·lació del «sistema de captació d'emissions difuses» esmentat en l'anterior paràgraf, com a mesura preventiva per a protegir la salut del treballador encarregat dels llavatges d'envasos, així com de la resta de persones que estiguen dins de la nau i es vegen exposades a aqueixes emissions contaminades.  
Un altre focus emissor podria procedir del sistema de depuració d'aigües residuals amb emissions de gasos reactius o d'olors. No obstant això, tot el procés de depuració s'ha ubicat en contenidors tancats i soterrats, a part que es tractarà una molt xicoteta quantitat d'aigües residuals que continguen matèria orgànica, per la qual cosa no serà previsible l'emissió de gasos o olors del dit procés.  
- Mesures de control de la legionel·losi.  
En el disseny de la instal·lació, segons l'annex I del projecte, s'han observat les mesures arreplegades en l'article 7 del Reial decret 865/2003, de 4 de juliol, sobre els criteris higienicosanitaris per a la prevenció i el control de la legionel·losi, així com el Decret 173/2000, de 5 de desembre, del Consell de la Generalitat Valenciana, per a la prevenció de la legionel·losi, l'Ordre del 22 de febrer de 2001 sobre el protocol de neteja i desinfecció dels equips de transferència de massa d'aigua corrent d'aire amb producció d'aerosols, i el Decret 201/2001, de 10 de desembre, del Consell de la Generalitat.  
- Finalitzada aquesta activitat gestora de RP i RNP, valorització i emmagatzematge.  
De les possibles afeccions al medi ambient esmentades, s'estableix que només es produiran durant l'explotació de la instal·lació, i seran totalment reversibles en cessar l'activitat. Revertir la instal·lació a l'estat anterior al d'explotació de l'activitat serà relativament fàcil; no es produeix afecció al sòl natural ja que s'impermeabilitza tota la superfície que entre en contacte amb residus i, en cessar l'activitat, quedarà el paviment propi de la instal·lació industrial; la possible afecció deguda a la producció d'aigües residuals en el procés de llavatge o per contacte amb residus, quan cesse l'activitat ja no es produiran aquests efluents, i no es produirà contaminació del sòl o de les aigües subterrànies ja que la xarxa d'arreplega i tractament d'aigües residuals serà impermeable i altres afeccions desapareixeran també com el trànsit rodat.  
  
Caldria afegir a tot això que quan cesse l'activitat es farà una neteja profunda en la totalitat de la instal·lació i s'eliminaran totes les instal·lacions ubicades allí per l'activitat, i els residus s'entregaran als gestors autoritzats corresponents.  
  
- Programa de vigilància ambiental.  
L'objecte del programa de vigilància ambiental de l'activitat és verificar la correcta execució de les instal·lacions, comprovar si els impactes produïts durant l'explotació de l'activitat són els previstos, o si es detecten altres impactes no previstos en l'EIA i, per consegüent, l'aplicació de les mesures protectores i o/correctores pertinents.  
  
Seguiment de l'evolució de les superfícies impermeables en tota la instal·lació tant dins de la nau com zona coberta i patis, reparant aquells punts, clevills o zones desgastades que apareguen, tornant-les al seu bon estat d'impermeabilitat.  
El control periòdic i el manteniment del bon funcionament de les instal·lacions ubicades dins de la nau industrial i el pati exterior, incloent-hi la maquinària allí utilitzada.  
El control exhaustiu dels residus previst en la zona d'accés i que s'admeten en la planta per a la seua gestió: estaran inclosos segons el seu codi LER en el llistat dels residus autoritzats per a la seua gestió i esmentats pel Servei de Gestió de Residus en l'informe de data 30 de maig de 2017; en cas de no coincidir amb cap codi de la llista LER, seran rebutjats els residus.  
El control de les diferents operacions de gestió dels residus admesos en la planta per a la valorització i l'emmagatzematge, amb entrega posterior a un gestor autoritzat corresponent. Tot això d'acord amb la normativa aplicable en matèria de residus.  
La realització anual d'una auditoria acústica i en funció dels seus resultats corregir aquell focus emissor de soroll que supere els nivells que estableix la Llei 7/2002, de la Generalitat Valenciana, contra la contaminació acústica.  
Així mateix, es controlaran les emissions o aerosols procedents del procés de llavatge d'envasos dins de la nau industrial.  
S'establirà un apartat dedicat a la vigilància de les aigües subterrànies, tal com s'arreplega en el punt 3 de l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de data 10 de març de 2015, d'acord amb la legislació vigent.  
«Programa de vigilància que incloga l'adequat control de les aigües subterrànies previ a l'inici de l'activitat segons el que estableix l'article 12 f) de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, per a la qual cosa haurà de disposar de punts de control que permeten avaluar les condicions naturals, així com la possible contaminació que per l'activitat es produïsca en les dites aigües».  
  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, annex II 9.e) i annex I 6.d.1. del Decret 162/1990, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que s'hi apliquen.  
3. L'article 13 del Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, modificat pel Decret 80/2016, d'1 de juliol, atribueix a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental la competència sobre avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Vist l'exposat anteriorment, formule:  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Primer  
Estimar acceptable, als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que s'hi apliquen, el projecte de planta d'emmagatzematge i valorització de residus perillosos i no perillosos, promogut per la mercantil Ravi Iniciativas Medioambientales, SL, ubicat al carrer Cuba, núm. 5, pta 4, del polígon industrial Pont de Cabanes, al terme municipal de Cabanes (Castelló), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i complisca l'apartat segon de la present resolució.  
  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte esmentat al compliment dels condicionants següents:  
1. Els residus admesos en la instal·lació seran els indicats pel Servei de Gestió de Residus en l'informe de data 30 de maig de 2017, o qualsevol altre codi LER que l'òrgan competent en matèria de residus considere susceptible d'autorització, sempre que la seua inclusió no comporte la modificació substancial del projecte avaluat i no responga a supòsits en què s'exigisca la tramitació d'un procediment d'avaluació ambiental d'acord amb la legislació sectorial vigent.  
  
2. L'emmagatzematge temporal dels residus generats durant el funcionament de l'activitat (no perillosos i perillosos) per a la seua posterior entrega a empreses gestores autoritzes corresponent a cada residu, es farà d'acord amb la Llei 22/2011, de 28 de juliol, de 2011, de residus i sòls contaminats.  
3. La neteja de la instal·lació per aigualeig serà descartada; aquesta es farà sense expandir les restes de RP i/o RNP, aplicant les mesures i els mitjans més adequats que seran aquells més apropiats i del quals resulten menor quantitat de residus, com és l'ús de màquines fregadores automàtiques, serradura, draps o semblants per a arreplegar xicotetes quantitats abocades. Aquests residus perillosos generats, així com altres residus perillosos relacionats amb el manteniment de maquinària, comptaran amb els mateixos sistemes d'emmagatzematge de RP a tractar o emmagatzemar en la instal·lació ?envasos adequats al tipus de residu i, dins de la nau, ubicats en la cubeta d'arreplega de vessaments connectat a una arqueta cega de 1 m³.  
4. Davant de les emissions d'aerosols amb contaminants produïdes durant el procés de llavatge d'envasos perillosos, s'executarà la mesura preventiva d'instal·lar extractors de gasos dotats amb filtres de partícules, fàcilment implantable per la seua localització puntual, el manteniment dels quals s'inclourà entre els elements generadors de residus perillosos, els filtres.  
5. En la vigilància ambiental que es duga a terme en aquesta activitat industrial de Ravi Iniciativas Medioambientales, SL, s'inclouran:  
- El seguiment i control a mantindre en bon estat de funcionament les instal·lacions ubicades dins de la nau i en el pati posterior.  
- Es controlarà setmanalment l'estat impermeable de tot el paviment, interior de la nau industrial, patis posteriors i davanter, i es repararà si està defectuós o presenta fallades i posant l'accent en les zones de circulació de vehicles.  
- S'establirà un apartat dedicat a la vigilància de les aigües subterrànies, tal com s'arreplega en el punt 3 de l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de data 10 de març de 2015, d'acord amb la legislació vigent.  
«Programa de vigilància que incloga l'adequat control de les aigües subterrànies previ a l'inici de l'activitat segons el que estableix l'article 12 f) de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, per a la quals cosa haurà de disposar de punts de control que permeten avaluar les condicions naturals, així com la possible contaminació que per l'activitat es produïsca en les dites aigües».  
  
Es portarà un registre documentat dels resultats dels controls periòdics i les conclusions obtinguts de la vigilància ambiental realitzada en la present indústria, als efectes d'acreditar l'adopció i l'execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia. Aquesta documentació estarà a disposició de les autoritats competents.  
6. En el cas que es produïsca una manipulació d'equips (RAEE) que continguen gasos fluorats, es tindrà en compte el que disposa el Reial decret 115/2017, de 17 de febrer, pel qual es regula la comercialització i manipulació de gasos fluorats i equips basats en aquests, així com el certificat dels professionals que els utilitzen i pel qual s'estableixen els requisits tècnics per a les instal·lacions que exercisquen activitats que emeten gasos fluorats.  
7. El projecte inclourà la instal·lació del sistema de captació d'emissions difuses i preveurà una partida pressupostària que permeta dur a terme la vigilància ambiental de les instal·lacions industrials de Ravi Iniciativas Medioambientales, SL.  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs, sense perjudici que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
  
Quart  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
  
  
València, 2 de març de 2018.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 15 de març de 2018.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8283, del 27-04-2018 (2018/3349)

RESOLUCIÓN de 15 de marzo de 2018, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la que se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 57/14-AIA Cabanes.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8283

Fecha DOGV
:   27-04-2018

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2018/3349

CVE


Fecha del documento
:   15-03-2018

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [Cabanes](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 15 de marzo de 2018, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la que se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 57/14-AIA Cabanes. [2018/3349]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 57/14-AIA Cabanes.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 57/2014-AIA.  
Proyecto: Planta de almacenamiento y valorización de residuos peligrosos y no peligrosos.  
Localización: c/ Cuba, núm. 5, pta. 4, del polígono industrial Pont de Cabanes, en el término municipal de Cabanes (Castellón).  
Promotor: Ravi Iniciativas Medioambientales, SL.  
Autoridad sustantiva: Servicio de Prevención y Control Integrado de la Contaminación, Dirección General del Cambio Climático y Calidad Ambiental de esta conselleria. (s/ref. 071/13 IPPC).  
  
Descripción del proyecto  
1. Objeto del proyecto  
El proyecto de la planta de almacenamiento y valorización de residuos peligrosos y no peligrosos, promovido por Ravi Iniciativas Medioambientales, SL, y ubicado en la calle Cuba, 5, pta. 4, en el polígono industrial Pont de Cabanes, en el término municipal de Cabanes (Castellón), tiene como objetivo el obtener la autorización ambiental integrada y legalizar la actividad gestora de residuos proyectada.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
La empresa dispone de una parcela industrial con una nave en el polígono industrial Pont de Cabanes, que se encuentra urbanizado y presenta otras construcciones industriales, por lo que cuenta con los servicios de abastecimiento de agua, red eléctrica, red de saneamiento del polígono no separativa, es decir, es un suelo urbano industrial.  
Esta parcela industrial es de forma rectangular de unos 2.000 m² de superficie, orientada al suroeste. La dimensión que presenta es de 120 x 16,66 m, donde hay construida una nave industrial de superficie 1.332,80 m² (80 x 16,66 m), que tiene su cerramiento lateral de bloque de hormigón con cubierta metálica, y los extremos de la parcela son dos zonas descubiertas o patios. El patio delantero de 224,91 m² de superficie (13,5 x 16,66 m), donde podrán aparcar las visitas, y el patio trasero de 442,32 m² de superficie (26,55 x 16,66 m). Tiene vallado y cerramiento exterior, pavimentación exterior, instalación de saneamiento y evacuación de aguas pluviales del exterior así como de las pluviales de las cubiertas (nave y marquesina del patio trasero) mediante bajantes adosadas a los pilares, que desembocan en arquetas conectadas a un colector de PVC sanitario (Ø 250 mm), conformando dos líneas de evacuación, una a cada lado de la nave.  
Dentro de la nave hay una construcción de 11,2 x 7 m (78,4 m²) de dos plantas dedicadas a los aseos, vestuarios y en la planta primera para oficinas. El pavimento de la nave es de hormigón HN-15 de 15 cm de espesor; en todas las zonas interiores sobre la solera de hormigón se ha aplicado una capa de hormigón fratasado el acabado de 7 mm de espesor. El pavimento del patio exterior trasero es de zahorras compactadas al 98 % del ensayo próctor modificado, de 25 cm de espesor.  
El desarrollo de esta actividad proyectada sobre la gestión de determinados residuos peligrosos (RP's) y no peligrosos (RNP's) de acuerdo con la clasificación del código LER, requiere diferentes zonas para ubicar las instalaciones destinadas a las operaciones de almacenamiento y valoración de los residuos a tratar.  
El espacio disponible para ello es el interior de la nave y el patio trasero en el cual se ubicarán una zona con solera de hormigón armado y cubierta (20 x 5 m) con una marquesina metálica (panel sándwich), con bajantes de pluviales conectadas a las de la nave industrial y a la red saneamiento general, destinada para almacenar residuos no peligrosos y envases contaminados, y al descubierto estarán las instalaciones del proceso de depuración (depósitos enterrados y otros en superficie) y un depósito aéreo de 90 m³ del sistema de protección contra incendios.  
Inicialmente el proyecto plantea:  
Las operaciones a realizar según la Ley 22/2011, de 27 de julio, de residuos y suelos contaminados se encuadrarán entre los tipos R3, R5, R12 €previo a valorización e incluyen de R1 a R11?, y R13 €almacenamiento de residuos para someterlos a una valorización entre R1 y R11?, y consisten en las siguientes:  
A) Almacenamiento de residuos peligrosos y no peligrosos.  
- Residuos peligrosos: se almacenan en envases apropiados y/o en palets colocados en estanterías metálicas ubicadas en el interior de la nave.  
- Residuos no peligrosos: se almacenan en contenedores específicos por tipo de residuo y se ubican en una zona del patio trasero que estará cubierta con una marquesina metálica.  
- Bidones, se almacenan en troje específico en el interior de la nave.  
- Residuos plásticos, en troje específico en el interior de la nave.  
- Residuos sanitarios, almacenados en big-bags son colocados en un compartimento específico con puerta (6,7 x 5,2 m) situado al fondo a la izquierda dentro de la nave, separado del resto de residuos y dotado de recogida específica de líquidos.  
- Residuos peligrosos de carácter líquido: aceites y residuos de aceite almacenados en contenedor específico y ubicado dentro de la nave, y otros RP,s de carácter líquido envasados y almacenados en contenedores específicos ubicados dentro de la nave en zona dotada de cubeto de retención de líquidos.  
B) Valorización de residuos peligrosos y no peligrosos.  
- Lavado de bidones clasificados como peligrosos y no peligrosos, mediante sistema de agua a alta presión de forma manual.  
- Lavado de envases de plástico no peligrosos o peligrosos, principalmente fitosanitarios, mediante sistema de agua a alta presión de forma manual.  
- Trituración de bidones y residuos plásticos. Proceso de trituración mediante triturador de cuchillas con el fin de producir granza plástica para su posterior venta.  
- Esterilización de residuos sanitarios, mediante el uso de autoclave, para su gestión como residuos no peligrosos. El autoclave se colocará, según plano núm. 5 en el lateral izquierdo de la nave a continuación del recinto donde se depositarán los bigs-bags con los residuos sanitarios peligrosos.  
C) Decantación y tratamiento de lodos.  
- Se somete a una decantación previa el lodo para recuperar aguas depuradas, y posteriormente se deshidrata mediante un sistema de depuración específico.  
Los residuos que serán admitidos en la planta industrial para su gestión se indican a continuación conforme a su código LER y operaciones de valorización solicitadas:  
- Valorización de envases contaminados y no contaminados, operación tipo R3.  
12 residuos de plástico, vidrio, mezcla materiales, absorbentes y trapos de limpieza. LER: 020204, 070213, 120105, 150102, 150110\*, 150202\*, 160119, 170203, 170204\*, 191204, 191211\*, 200139.  
- Decantación y deshidratación de lodos no peligrosos, operación tipo R5.  
11 residuos entre los diferentes lodos, suspensiones acuosas, (...) LER: 010309, 060503, 080202, 080203, 080307, 100212, 101114, 101205, 101213, 190805, 200304.  
- Acondicionamiento previo a la valorización y/o eliminación, operación tipo R12.  
20 residuos, entre envases y no envases de papel, de madera, metálicos, compuestos, de vidrio, metales (Cu, Al, Pb, Zn, Fe, Sn, acero, bronce, latón, mezcla), 1 peligroso de procedencia sanitaria, (...) LER: 101208, 150101, 150103, 150104, 150105, 150106, 150107, 150203, 170201, 170202, 170401 170402, 170403, 170404, 170405, 170406, 170407, 180103\*, 200101, 200102.  
- Almacenamiento a la espera de traslado a instalaciones finales, operación tipo R13.  
114 residuos, 59 son RP's y 55 RNP's, constituye un amplio grupo y muy variado entre residuos de minerales no metálicos (gravas, arenas, arcillas, [...]), escorias, lodos y tortas de filtración, pinturas, barnices, aceites, vehículos fuera de uso, baterías, equipos eléctricos y electrónicos, con los siguientes códigos LER:  
  
01 04 08 10 05 06\* 10 12 11\* 13 02 08\* 16 05 07\* 19 02 05\*  
01 04 09 10 09 03 10 12 12 13 05 06\* 16 06 01\* 19 02 07\*  
01 04 10 10 09 06 10 12 99 13 05 07\* 16 06 03\* 19 04 01  
01 04 13 10 10 03 10 13 01 13 05 08\* 16 06 04 19 11 03\*  
02 04 02 10 10 06 10 13 06 14 06 03\* 16 06 05 19 12 09  
06 03 15\* 10 11 03 10 13 10 15 01 11\* 16 07 08\* 20 01 21  
06 03 16 10 11 05 10 13 11 16 01 04 16 08 02\* 20 01 23\*  
06 04 05\* 10 11 09\* 10 13 14 16 01 07\* 16 08 07\* 20 01 25  
06 05 02\* 10 11 10 12 01 07\* 16 01 13\* 16 10 02 20 01 26\*  
08 01 11\* 10 11 11\* 12 01 09\* 16 01 14\* 16 11 05\* 20 01 35\*  
08 02 01 10 11 12 12 01 10\* 16 01 17 16 11 06 20 01 36  
08 02 99 10 11 13\* 12 01 17 16 01 20 17 03 02 20 01 99  
08 03 18 10 11 15\* 12 01 12\* 16 02 11\* 17 05 03\* 20 02 02  
08 03 99 10 11 16 13 01 10\* 16 02 13\* 17 05 08 20 03 01  
08 03 12\* 10 11 17\* 13 01 11\* 16 02 14 17 06 01\* 20 03 07  
10 02 01 10 11 19\* 13 01 12\* 16 02 15\* 17 06 04   
10 02 02 10 12 01 13 01 13\* 16 02 16 17 06 05\*   
10 02 13\* 10 12 03 13 02 05\* 16 03 03\* 17 09 04   
10 05 03\* 10 12 09\* 13 02 06\* 16 05 04\* 18 01 04   
10 05 05\* 10 12 10 13 02 07\* 16 05 06\* 18 01 09   
  
  
La cantidad de residuos que se ha estimado gestionar está en función de las áreas de las zonas establecidas y reflejadas en el plano núm. 5 implantación general:  
- Valorización de residuos plásticos y envases contaminados: 10.000 t/año.  
- Desecación y deshidratación de lodos: 5.000 t/año.  
- Acondicionamiento previo de residuos no peligrosos: 20.000 t/año.  
- Tratamiento de residuos sanitarios: 1.000 t/año.  
- Almacenamiento de RP's y RNP's, en general: 1.500 t/año.  
En el plano núm. 5 implantación general se marca la distribución de las diferentes zonas donde se efectuarán las operaciones de gestión en el lateral derecho y en el izquierdo a todo lo largo de la nave y en el patio trasero, quedando un espacio central disponible para acceder y transitar en el interior.  
I) Admisión de residuos en la instalación.  
Cuando llega un vehículo transportando residuos a la planta de gestión de residuos se comprueba, mediante inspección visual, si de la carga de residuos transportados es susceptible de encajar tales residuos en alguno de los códigos LER antes mencionados para someterlos en alguna de las operaciones que se realizan en la planta, en el caso de no encajar se rechazarán esos residuos.  
Los residuos admitidos se pesan en la báscula y se registran en documento la cantidad, las características, origen, fecha entrada, productor, matrícula. Al transportista se le indica el camino dentro de la nave hasta la zona de almacenamiento que le corresponde. Todo ello, según los criterios de admisión establecidos en la Ley 22/2011, de 28 de julio, de residuos y suelos contaminados.  
II) Lavado de bidones y envases.  
En esta operación de valorización de bidones y envases se distinguirán dos tipos de residuos, con procedimientos de actuación diferentes:  
- Envases que han contenido plaguicidas y productos fitosanitarios en general. Se les hace un triple lavado con agua a presión, se inutilizan los envases perforándolos, se almacenan en un troje específico las tapas y envases a la espera de su trituración.  
- Otros bidones y envases de plástico en general, que no hayan contenido productos agroquímicos o fitosanitarios, se lavarán con agua a presión y se almacenarán en un troje específico que contará con un sumidero para la recogida del agua escurrida, conectado con el sistema de depuración presente en la instalación.  
III) Triturado de residuos plásticos.  
La trituración de residuos y envases plásticos, una vez limpios, se hará con un triturador de doble rotor que presenta una capacidad de trituración de 200 bidones/hora. La granza de plástico obtenida, de un tamaño máximo de 50 mm, se almacenará en big bags en el interior de la nave a la espera de su destino a empresas de fabricantes de plásticos extrusionados u otras piezas de plástico.  
IV) Esterilización de residuos sanitarios.  
Los residuos sanitarios generados en centros, servicios y establecimientos sanitarios (sanitaria, de investigación, veterinaria), se clasifican en los grupos I, II, III y IV. Los grupos I y II al ser considerados asimilables a los residuos urbanos, su gestión sigue el mismo camino que ellos. Los residuos del grupo III y IV tienen que ser gestionados de forma específica.  
En esta instalación se tratarán los residuos del grupo III, cuyo tratamiento será la esterilización en autoclave y posterior trituración, adquiriendo así la consideración de residuos asimilables a urbanos para pasar a ser gestionados en instalaciones externas adecuadas para su tratamiento.  
El almacenamiento de estos residuos del grupo III previo a su tratamiento será en big bags situados en un compartimento específico (habitación con una puerta) para no estar en contacto con otros residuos.  
En el plano núm. 5 de implantación general se encuentra la zona de fitosanitarios al fondo de la nave en el lado izquierdo, cuya instalación consta y en este orden de un troje de almacenamiento de los residuos sanitarios tratados, un autoclave y la habitación (3457 m²) para los big bags que tiene el pavimento con pendiente para conducir los posibles lixiviados a la red interna de la nave que los canaliza a la depuradora instalada en el patio donde serán tratados.  
V) Acondicionamiento previo del residuo y recuperación de materiales.  
Aceptado el residuo, se almacenarán aquellos residuos susceptibles de ser clasificados previamente en un troje específico ubicado dentro de la nave, en el que se realizará el volteo del material. Mediante retroexcavadora dotada con pinza o de forma manual se extraerán los elementos voluminosos (puertas, ventanas, bañeras, colchones) que se depositarán en contenedores específicos de 8 m³, así como los posibles residuos peligrosos que aparezcan (envases contaminados, botes de pintura y barniz) los cuales se depositarán en contenedor específico, y, de igual modo, se procederá a la extracción de materiales de más de 40 cm de tamaño (papel y cartón, metales, madera, plásticos).  
Algunos de los contenedores con residuos no peligrosos que no se puedan ver afectados por los agentes atmosféricos, como madera o plásticos, podrán ser almacenados en contenedores específicos por tipo de residuo que se ubicarían en el patio trasero, concretamente en una zona de 100 m² dotada de marquesina metálica para su protección frente a las lluvias.  
Del proceso de clasificación y selección manual se obtendrá una tipología de residuos que serán catalogados (papel y cartón, plástico, madera, metal, muebles y enseres voluminosos, palets, envases contaminados, botes de pintura vacíos, residuos pétreos) y destinados a operaciones dentro de esta instalación.  
- Los residuos no recuperados, y sobre todo la mezcla de residuos inferior a 40 cm no clasificada, serán el rechazo de la instalación y se pasarán a una compactadora con el fin de reducir su volumen, formando balas de residuos, que serán transportados a la instalación autorizada encargada de su eliminación.  
VI) Almacenamiento de residuos peligrosos y no peligrosos.  
Para los residuos anteriormente mencionados que serán destinados a operaciones de almacenamiento (operaciones de valorización tipo R13), la gestión del residuo únicamente constará de un almacenamiento temporal de los mismos ?entendiendo como tal el almacenamiento de residuos no peligrosos por un periodo no superior a 2 años y de residuos peligrosos por un periodo no superior a 6 meses tal y como establece la Ley 10/2000 de residuos de la Comunitat Valenciana?, hasta contar con un volumen suficiente como para optimizar los costes de transporte.  
Estos residuos serán, una vez retirados, trasladados hasta su gestor final autorizado para su valorización y/o eliminación.  
- Las condiciones de almacenamiento de los residuos, tanto los no sometidos a ningún proceso como los que hayan sido sometidos a alguno de los procesos anteriormente mencionados y que siguen manteniendo la condición de residuo, serán las siguientes:  
a) Residuos peligrosos y no peligrosos no sometidos a ningún proceso, serán almacenados en estanterías metálicas (3m alto x 1m ancho) ubicadas anexas a las dos paredes laterales de la nave industrial. Estos residuos serán almacenados convenientemente envasados y/o paletizados, de tal forma que no puedan entrar en contacto unos con otros ni producir mezclas y separados por categorías de residuos de similar naturaleza. Así se han establecido las siguientes categorías:  
- Baterías y acumuladores.  
- Ácidos inorgánicos.  
- Aparatos eléctricos y electrónicos.  
- Piezas de automóvil y mecánicas en general.  
- Barnices.  
- Cables.  
- Colores y barnices con disolventes combustibles.  
- Residuos metálicos y chatarra en general.  
- Disolventes.  
- Medicamentos fuera de uso.  
- Productos químicos combustibles.  
- Resinas y productos sintéticos.  
- Tintas de imprenta.  
- Otros residuos no peligrosos incombustibles.  
b) Residuos líquidos en general (excepto lodos), se almacenarán en envases específicos por tipo de residuo, habitualmente envases metálicos o de plástico reforzado, los cuales se ubicarán en el interior de contenedores estándar de 8m³ que estarán dentro de un cubeto. Dicho cubeto construido mediante paredes de bloque de hormigón y solera de hormigón que estará dotada de recogida específica de líquidos mediante un caz, así como su almacenamiento en una arqueta ciega de 1m³ de donde serán retirados para su tratamiento en el sistema de depuración presente en la instalación (en patio trasero) de tratamiento de aguas residuales, no siendo vertidos en ningún momentos al alcantarillado del polígono industrial.  
c) Aceites y residuos de aceites, almacenados en contenedor específico de aceite realizado en polietileno de alta densidad, estanco y reforzado.  
d) Bidones de plástico y envases contaminados sometidos al proceso de lavado, almacenados en un troje específico ubicado en el interior de la nave.  
e) Envases ya lavados, almacenados en un troje específico ubicado dentro de la nave o en contenedores de 5m³ ubicados bajo la marquesina en el patio trasero, una vez secos.  
El troje contará con sistema de recogida de aguas del escurrido de los envases, conectando con la depuradora existente en la instalación.  
f) Residuos plásticos lavados, almacenados en un troje específico ubicado en el interior de la nave, a la espera de ser sometidos al proceso de trituración y fabricación de granza.  
g) Envases contaminados no sometidos al proceso de lavado, almacenados en contenedores metálicos de 5 m³ ubicados bajo la marquesina en el patio trasero.  
h) Residuos no peligrosos clasificados, almacenados en contenedores específicos por tipo de residuo, los cuales se podrán ubicar dentro de la nave o en el patio trasero bajo la marquesina.  
i) Residuos sanitarios antes de su tratamiento, almacenados en big bags y estos depositados en compartimento específico, separado del resto de la instalación.  
j) Residuos sanitarios esterilizados en autoclave, estos residuos considerados residuos no peligrosos, serán almacenados en un troje específico en interior de la nave industrial.  
k) Lodos. No se almacenarán lodos en esta instalación sino que serán abastecidos al sistema establecido para su decantación y posterior deshidratación de forma directa e inmediata.  
No obstante, los lodos resultantes del proceso de decantación y de deshidratación serán almacenados en el interior de los propios depósitos del sistema depuración (construidos estancos y en plástico reforzado) en el caso de materiales no deshidratados, y en contenedor reforzado en el caso de materiales con una humedad inferior al 60 %.  
VII) Expedición y transporte del residuo.  
En el momento que se considere que es suficiente el volumen de residuos o se comprueba la imposibilidad de seguir depositando residuos de un determinado tipo, se procederá a la expedición y transporte del mismo hasta su gestor final.  
El rechazo del proceso de clasificación de residuos no peligrosos, compactados y embalados, se cargarán en camiones bañera para su transporte a una instalación de eliminación de residuos no peligrosos autorizada.  
Los camiones cargados con los residuos embalados serán pesados a su salida de la instalación con el fin de conocer la cantidad de residuos transportados.  
Asimismo, los residuos valorizables obtenidos en el proceso de clasificación, previo pesaje en la báscula, serán expedidos a los correspondientes gestores autorizados para la valorización de cada tipo de residuo recuperado. Serán trasladados periódicamente estos residuos, desde los trojes hasta una zona de almacenamiento para materiales valorizables.  
  
Los residuos peligrosos, almacenados en estanterías ubicadas dentro de la nave de clasificación y paletizados, serán cargados en vehículos especiales, los cuales contarán con el correspondiente permiso para el transporte de mercancías peligrosas por carretera (ADR) y debidamente inscritos en el correspondiente registro por el órgano medioambiental correspondiente.  
VIII) Depuración de aguas residuales y decantación y deshidratación de lodos.  
Del proceso propio de la instalación se pueden obtener varios tipos de efluentes líquidos sin depurar que no serían susceptibles de ser vertidos al sistema de alcantarillado del propio polígono industrial debido a que presentarían unos parámetros que los harían inadecuados para ello, principalmente altos niveles de DQO y DBO y un pH muy bajo.  
Se prevé la utilización de un sistema de depuración de aguas residuales de la instalación, con el objeto de obtener aguas que se puedan volver a utilizar en el propio proceso (lavado) y depurar las aguas contaminadas y conseguir aguas cuyos parámetros (DBO, DQO, pH, conductividad, metales pesados, hidrocarburos, [...]) las hagan susceptibles de ser vertidas a la red de alcantarillado. El proceso de depuración completo comprende los siguiente:  
a) Línea de tratamiento de aguas de lavado de envases y residuos plásticos.  
Las aguas del proceso de lavado, recogidas mediante un imbornal propio y específico son conducidas mediante una red propia hasta el sistema de depuración.  
Este sistema se compone: pozo de bombeo prefabricado, tamiz rotativo para filtrado y tamizado de sólidos, reactor compacto (donde se realizarán una decantación primaria, homogeneización, aireación y decantación secundaria) y sistema de reutilización de aguas grises y/o aguas depuradas (eliminación de sólidos en suspensión, materia orgánica y nematodos, turbidez, clarificación y decoloración del agua).  
b) Decantación y deshidratación de lodos.  
Los lodos y residuos acuosos a tratar en la instalación no serán almacenados en lugar alguno, sino que serán abastecidos directamente al sistema de decantación y deshidratación previsto al efecto, y consta de un desarenador y decantador de sólidos horizontal y deshidratación de fangos por sacos filtrantes.  
Se pretende obtener un material deshidratado, prácticamente seco, con un contenido en humedad inferior al 60 %.  
c) Sistema de tratamiento de aguas con hidrocarburos y grasas.  
Los lixiviados generados en la instalación y recogidos en la arqueta ciega (1 m³) del cubeto, donde han sido depositados esos residuos líquidos, será vaciada periódicamente y trasladados al sistema de depuración diseñado en la instalación.  
Este sistema está compuesto por: Separador de hidrocarburos clase I por coalescencia, 2 cámaras de separación con filtro oleófilo y obturador automático.  
Se completarán estas líneas de tratamiento con las correspondientes arquetas de toma de muestras para inspección y control del vertido a la salida de los sistemas de depuración.  
Protección contra incendios. Como se desprende del correspondiente estudio de los elementos de protección contra incendios en recintos industriales, el riesgo intrínseco de incendio en esta instalación resulta alto de grado 6, como corresponde al almacenamiento de algunas sustancias altamente combustibles aunque en cantidades pequeñas.  
Será necesario dotar a la instalación de las medidas de protección contra incendios en aplicación del vigente reglamento de protección contra incendios en los recintos industriales (RPCIRI), que serían:  
- Sistema manual de alarma, varios pulsadores colocados juntos a las principales salidas.  
- Dos hidratantes exteriores, radio mínimo de acción 40m, caudal 1.000l/min y autonomía mínima de 90 minutos.  
- Tres bocas de incendio equipadas (BIE), (?).  
- Extintores de incendio: 5 uds de polvo polivalente ABC de 25 kg y eficacia mínima 34A-233B en el sector 5, nave industrial; 1 ud tipo ABC de 50 kg y eficacia mínima 34A-233B en el sector 5 por la presencia de combustibles tipo B hasta 200l; 3 uds. de polvo convencional BC de 6 kg de capacidad y eficacia mínima 21A-113B en el sector 1, oficinas; 1 ud igual al anterior de 6 kg en el sector 3, almacenamiento de residuos sanitarios; 1 ud de 25 kg en el sector 4, patio trasero.  
  
- Depósito aéreo, específico del sistema de protección contra incendios, de 90 m³ de capacidad, dotado de bomba y conducciones específicas de 32» de diámetro.  
Asimismo, los grifos que se ubican en la nave industrial y el propio sistema de lavado de bidones y envases podrán ser utilizados como medida para la extinción de un eventual incendio que pudiera producirse.  
Adenda de subsanaciones al proyecto.  
La presente adenda es presentada, el 8 de junio 2016, con el objetivo de subsanar las consideraciones apuntadas en el informe emitido por el Servicio de Gestión de Residuos (el 18-.04.2016) en relación con la gestión de residuos que se llevará a cabo en la actividad solicitada.  
1. Consideraciones a las operaciones de gestión de residuos.  
Teniendo en cuenta lo indicado el Servicio de Gestión de Residuos, se indica lo siguiente:  
- Se renuncia a la gestión de residuos sanitarios, de cualquier tipo, en esta instalación.  
- No se llevarán a cabo operaciones de gestión de residuos tipo R12, es decir, acondicionamiento previo a la valorización y/o eliminación en esta instalación.  
Al respecto se renuncia a la clasificación, compactación y almacenamiento en balas de residuos no peligrosos, eliminando la compactadora y el troje de almacenamiento de estos residuos.  
- En cuanto a la gestión de lodos externos a la instalación en la línea de depuración prevista en la instalación, cabe indicar que el sistema de depuración cuenta con tres líneas de tratamiento, tal y como se establece en las páginas 34 y 35 y en el anexo núm. 1 del proyecto básico aportado, consistentes en:  
a) Aguas industriales contaminadas procedentes del lavado de envases y residuos plásticos: Estos efluentes presentarán una contaminación química muy elevada (alta DQO), un pH muy bajo, alta conductividad y partículas en suspensión principalmente debido a los posibles restos de pintura o polvo que pudieran contener los envases.  
b) Hidrocarburos y aceites, procedentes de los sistemas de almacenamiento de líquidos presentes en la instalación.  
c) Lodos, los cuales serán metidos a un proceso de decantación y deshidratación posterior.  
Tal y como se puede observar en los planos y documentos aportados, estas tres líneas de tratamiento de efluentes líquidos son independientes por lo que se cumpliría lo indicado en el informe emitido por el Servicio de Gestión de Residuos cuando indica «Se deberá disponer de una línea específica para los efluentes líquidos generados en la planta, diferenciada de la línea de lodos generados por terceros» ya que los lodos generados por terceros se introducirán en la tercera línea mencionada anteriormente mientras que los efluentes líquidos generados en el lavado de envases se tratarán en la primera línea mencionada anteriormente siendo, por tanto, una gestión diferenciada.  
- Se renuncia a la gestión de vehículos fuera de uso (VFU's).  
- No se tratarán residuos urbanos en esta instalación más que aquellos relacionados con residuos de aparatos eléctricos y electrónicos (RAEE's), identificados con códigos LER: 20 01 35\* y 20 01 36, los cuales serán gestionados dentro de la operación de gestión tipo R13, correspondiente a almacenamiento a la espera de traslado a instalaciones finales.  
La nueva distribución de la instalación es la que se puede observar en el plano núm. 5 que se adjunta a la adenda.  
2. Consideraciones a la valorización de envases contaminados.  
Al respecto de la valorización de envases contaminados y, teniendo en cuenta lo recogido en el informe del Servicio de Gestión de Residuos, se expone lo siguiente:  
- Residuos a admitir y tratar como operación de gestión de residuos.  
Se tratarán en esta instalación, y dentro de la operación de gestión de residuos tipo R3, valorización de envases contaminados, los siguientes residuos:  
15 01 02: Envases de plástico.  
15 01 10\*: Envases que contienen restos de sustancias peligrosas o están contaminados por ellas.  
15 01 05: Envases compuestos.  
15 01 06: Envases mixtos.  
Tal y como puede observarse, se pretende gestionar en esta instalación tanto envases que han contenido sustancias peligrosas y que, por razón de lo recogido en la legislación vigente, pasan a tener la consideración de residuo peligroso, como envases no peligrosos.  
Por otro lado, atendiendo a lo recogido en el párrafo tercero de este punto, dentro del informe emitido por el Servicio de Gestión de Residuos, se ha renunciado al tratamiento de residuos diferentes a los residuos de envases, tal y como se puede determinar de los códigos LER anteriormente expuestos.  
- Operaciones a llevar a cabo.  
Atendiendo a los criterios recogidos en el informe del Servicio de Gestión de Residuos, se propone una modificación de la instalación para añadir una nueva línea de lavado de envases, pasando a existir dos líneas de lavado diferenciadas para el lavado de envases peligrosos y no peligrosos.  
- Justificación de la capacidad máxima de almacenamiento y tratamiento de envases.  
Atendiendo a las características del almacenamiento previsto de los diferentes tipos de residuos que se tratarán dentro de esta operación de gestión de residuos, se podrá obtener la capacidad máxima de almacenamiento de estos residuos en un momento puntual dentro de la instalación.  
Considerando asimismo el ritmo de tratamiento de estos residuos, y teniendo en cuenta la cantidad de residuos almacenados en un momento puntual, se podrá determinar la capacidad máxima de tratamiento de la instalación, para estos residuos concretos. Los cálculos se adjuntan a continuación:  
a) Capacidad máxima de almacenamiento y tratamiento de envases considerados residuos peligrosos.  
Los residuos de envases que han contenido sustancias peligrosas se circunscriben exclusivamente a dos tipos:  
- Bidones de plástico que han contenido plaguicidas.  
- Envases metálicos que han contenido pinturas, barnices y similares.  
En el caso de los bidones de plástico, se considerará una densidad del bidón o envase vacío de 210 kg/m³, mientras que el de los envases metálicos se considerará una densidad de 500 kg/m³.  
El troje de almacenamiento de estos materiales presenta unas dimensiones de 6 m de largo por 3 m de ancho y una altura máxima de almacenamiento de 3 m, lo que representa un volumen total máximo almacenado de 54 m³. La cantidad máxima que se podrían almacenar de envases peligrosos en la instalación sería:  
Cp = 54m³ x 210 kg/m³ = 11.340 kg de bidones de plástico.  
Cm = 54m³ x 500 kg/m³ = 27.000 kg de envases metálicos.  
Se estima una cantidad máxima de envases considerados peligrosos que se almacenarán de 27 t metálicos y 11,34 t de plástico.  
En cuanto a la capacidad de tratamiento, considerando que serán tratados el 70 % de bidones de plástico y el 30 % de envases metálicos, la instalación será capaz de tratar la mitad de envases almacenados al día y que se trabajará una media de 300 días al año, los resultados que se obtienen son los siguientes:  
Tp = 0,7 x 11.340 kg 1/2 días x 300 días/año = 1.190.700 kg/año de bidones de plástico.  
tm = 0,3 x 27.000kg œ días x 300 días/año = 1.215.000 kg/año de envases metálicos.  
Por lo tanto, tal y como se puede observar de los cálculos llevados a cabo, se considera una capacidad de tratamiento en la instalación, para envases considerados como residuos peligrosos, de 2.405,7 t/año, obtenidas de la capacidad de tratamiento de bidones de plástico que han contenido plaguicidas más la de envases metálicos que han contenido pinturas, barnices y similares.  
b) Capacidad máxima de almacenamiento y tratamiento de envases considerados residuos no peligrosos.  
En relación con los envases considerados como residuos no peligrosos se realizará una determinación similar al punto 2.3.1. Se consideran los envases siguientes:  
- Envases de plástico no peligrosos.  
- Envases de madera.  
- Envases metálicos no peligrosos.  
Las densidades de los envases de plástico y metálicos ya se han expuesto anteriormente (2.3.1), para los envases de madera se adoptará una densidad de 400kg/m³.  
El troje de almacenamiento para este tipo de envases será idéntico al expuesto para los peligrosos, por lo que la capacidad de almacenamiento del mismo será de 54 m³.  
Con estas consideraciones, la capacidad máxima de almacenamiento puntual de esta instalación será la siguiente:  
Cp = 54m³ x 210kg/m³ = 11.340 kg de bidones de plástico.  
Cm = 54m³ x 500kg/m³ = 27.000 kg de envases metálicos.  
CM = 54m³ x 400kg/m³ = 21.600 kg de envases de madera.  
En cuanto a la capacidad de tratamiento de la misma, se adoptarán las mismas hipótesis que las realizadas anteriormente. En cuanto al % de cada tipo de envase a tratar, se considera que se tratarán un 50 % de envases de plástico, un 40 % de envases metálicos y un 10 % de envases de madera. Se obtienen los siguientes resultados:  
Tp = 0,5 x 11.340 kg œ días x 300 días/año = 850.500 kg/año de bidones de plástico.  
tm = 0,4 x 27.000 kg œ días x 300 días/año = 1.620.000 kg/año de envases metálicos.  
TM = 0,1 x 21.600 kg œ días x 300 días/año = 324.000 kg/año de envases de madera.  
Por lo tanto, la capacidad de tratamiento de esta instalación, para envases considerados como residuos no peligrosos, es de 2.794 t/año, obtenidas de la capacidad de tratamiento de envases de plástico, envases metálicos y envases de madera.  
3. Consideraciones a la decantación y deshidratación de lodos no peligrosos.  
a) Diferenciación de los efluentes líquidos generados por la planta de los lodos producidos por terceros.  
Al respecto cabe indicar que en el proyecto aportado (pg 34) se indica textualmente «los efluentes contaminados que se han determinado en esta instalación serán los siguientes:  
- Aguas industriales contaminadas procedentes del lavado de envases y residuos plásticos: Estos efluentes presentarán una contaminación química muy elevada (alta DQO), un pH muy bajo, alta conductividad y partículas en suspensión principalmente debido a los posibles restos de pinturas o polvo que pudieran contener los envases.  
- Hidrocarburos y aceites, procedentes de los sistemas de líquidos presentes en la instalación.  
- Lodos, los cuales serán sometidos a un proceso de decantación y deshidratación posterior.»  
En el plano núm. 8.2 adjunto al proyecto se puede observar que la gestión de los lodos externos a la instalación y generados por terceros es diferenciada con respecto a la gestión de los efluentes líquidos generados en la propia planta. Se adjunta imagen ilustrativa del sistema de tratamiento.  
Justificación de la capacidad de tratamiento anual de la línea de lodos.  
Para justificar la capacidad máxima de tratamiento anual de la línea de lodos se estará a las dimensiones del depósito decantador/desarenador de sólidos horizontal y a la capacidad de tratamiento horaria del sistema de deshidratación de fangos por sacos filtrantes que se ha previsto en esta línea de tratamiento.  
En el anexo 1 al proyecto se presentan las características del decantador/desarenador horizontal (2.000l.) y de la deshidratación de fangos por sacos filtrantes de una capacidad máxima de tratamiento de 1m³/h.  
El valor de la densidad del lodo a tratar será entre 1 y 2 t/m³ debido al % de sólidos presente en los lodos solicitados (ver LER), la mayor parte proceden de procesos cerámicos y fabricación de materiales que les generan un alto porcentaje de sólidos. En los cálculos realizados, adoptando una densidad de 1,8 t/m³, se obtienen los siguientes resultados:  
- 2 horas se emplearán en tratar el volumen máximo contenido en el decantador.  
- 20 m³/día será el volumen máximo de lodos a tratar por día, y 6.000 m³ al año.  
- 10.800 t/año de capacidad de tratamiento.  
Por lo tanto, la línea de deshidratación de lodos presente en la instalación será capaz de tratar 10.800 t/año de máximo de esos materiales.  
En esta instalación no se tratarán lodos peligrosos, solo serán lodos no peligrosos los solicitados en el listado del código LER.  
Se solicitan 21 tipo de lodos no peligrosos para deshidratar, entre ellos dos se eliminan por su alto contenido en materia orgánica que corresponden al 19 08 05 lodos del tratamiento de aguas residuales urbanas y 20 03 04 lodos de fosas sépticas.  
Los lodos a tratar no se almacenarán en ningún momento en sistemas distintos del depósito decantador/deshidratador previsto para esta línea de tratamiento, y así se recoge en el proyecto.  
Se dotará la instalación, de tanque para almacenar el agua clarificada específica de esta línea de tratamiento, y diferenciarla así de las aguas clarificadas producidas en la línea de tratamiento de los efluentes propios de la instalación.  
4. Consideraciones a las operaciones de gestión de residuos tipo R13 almacenamiento a la espera de traslado a instalaciones finales.  
Se modifica la lista de residuos solicitados para su gestión dentro de la operación tipo R13, que de 114 residuos (59 RP's y 55 RNP's) quedarán en los siguientes 81 residuos, 58 son RP's y 23 RNP's:  
  
02 04 02 10 05 05\* 12 01 10\* 14 06 03\* 16 03 03\* 17 06 05\*  
05 01 11\* 10 09 03 12 01 17 15 01 11\* 16 05 04\* 19 02 07\*  
05 07 02 10 09 06 12 01 12\* 15 02 02\* 16 05 06\* 19 08 13\*  
06 03 15\* 10 10 03 13 01 10\* 16 08 02\* 16 05 07\* 19 11 03\*  
06 03 16 10 11 09\* 13 01 11\* 16 01 07\* 16 06 01\* 19 12 11  
06 04 05\* 10 11 11\* 13 01 12\* 16 01 13\* 16 06 03\* 20 01 21  
08 01 11\* 10 11 15\* 13 01 13\* 16 01 14\* 16 07 08\* 20 01 23\*  
08 02 01 10 11 16 13 02 05\* 16 01 17 16 08 07\* 20 01 25  
08 02 99 10 11 19\* 13 02 06\* 16 02 09\* 16 10 02 20 01 26\*  
08 03 18 10 12 09\* 13 02 07\* 16 02 11\* 16 11 05\* 20 01 35\*  
08 03 99 10 12 10 13 02 08\* 16 02 13\* 16 11 06 20 01 36  
08 03 12\* 10 12 11\* 13 05 06\* 16 02 14 17 02 04\*   
10 02 01 12 01 07\* 13 05 07\* 16 02 15\* 17 05 03\*   
10 05 03\* 12 01 09\* 13 05 08\* 16 02 16 17 06 01\*   
  
  
La capacidad máxima de almacenamiento de la instalación se expone a continuación, entre residuos peligrosos y no peligrosos y, en función de su estado, distinguiendo entre residuos sólidos, líquidos y pastosos:  
- Residuos sólidos.  
Se almacenarán en dos filas de estanterías paralelas a continuación del edificio de oficinas, estanterías de baldas (1,3x095 m cada balda) y con cuatro niveles, ver plano núm. 5 adjunto a la adenda la distribución.  
En una fila de 5 estanterías (unas 100 baldas) junto a la pared para los residuos peligrosos (RP's) y otra fila de 4 estanterías (unas 80 baldas) para residuos no peligrosos (RNP's) distanciada de la anterior fila. Del total de esas baldas se prevé utilizar para cada grupo un total de 45 baldas, permitiendo conocer el volumen de almacenamiento.  
Así pues, los RP's (baterías, pequeños RAEE's, barnices, resinas sintéticas, tintas, envases metálicos contaminados, etc) ocuparán 45 baldas que supone una superficie de almacenamiento de 166,73 m² y serían ocupados hasta el tercer nivel de la estantería. Estos residuos se conservarán en sus envases respectivos con el fin de evitar emisiones contaminantes, los RAEE's de acuerdo al Real decreto 110/2015 aplicable.  
Para los RNP's (pequeños RAEE's, cables, metal y chatarra, tierras y material inerte en general) se ocuparían 10 baldas hasta el tercer nivel y supone 37,05 m² ocupados.  
- Residuos líquidos.  
Serán residuos líquidos peligrosos (RP's: disolventes, aceites e hidrocarburos y ácidos inorgánicos) almacenados en bidones de 200 l y/o envases adecuados para ello. Dentro de la nave, en zona de 50 m² adecuada con un cubeto de retención se colocarán los disolventes y ácidos, y en un cuarto específico de 35 m² se colocarán aceites e hidrocarburos.  
- Residuos pastosos.  
Estos residuos son los lodos que se almacenarán en la instalación y con código LER 19 08 13\* «lodos que contienen sustancias peligrosas procedentes de otros tratamientos de aguas residuales industriales», serán almacenados en un depósito metálico reforzado, aéreo y estanco (2.000 l), que se ubicará en el patio trasero de la instalación. Se refleja en el plano 5 de esta adenda.  
- Residuos de aparatos eléctricos y electrónicos (RAEE's) - grupos 1, 2, 3.  
Los RAEE's de los grupos 1, 2 y 3 se deben almacenar en zonas con sistemas de recogida de derrames y escapes, respetando los preceptos recogidos en anexo VIII del Real decreto 110/2015 sobre condiciones de almacenamiento. En la instalación se almacenarán en un cuarto específico de 30 m² (donde iban a ir los residuos sanitarios que ya no se gestionan) en el que se ubicarán las jaulas y contenedores adecuados por grupo de residuos.  
Se considera que, al tener una superficie por jaula de 12 m², se podrán almacenar un total de 20 jaulas descontando el espacio de pasillos y libre, y, con una altura de almacenamiento de los RAEE's de 2 m, el volumen total de RAEE's de los grupos 1, 2 y 3 almacenados en la instalación serán 48 m³.  
En la adenda se establece unas densidades para cada tipo de residuo y calcular el peso correspondiente al volumen de residuos citado. En cada tabla por grupo de residuos se presenta el volumen, densidad (t/m³) y peso (t) de cada residuo del grupo que pertenece, resultando una cantidad total de residuos 99528 t correspondiendo: 6164 t de RP's sólidos, 285 t RP's líquidos, 20303 t RNP's sólidos, 36 t RP's lodos y 144 t RAEE's grupos 1, 2 y 3.  
Asimismo se presenta en la adenda las directrices que servirán de base para elaborar el procedimiento de admisión de residuos.  
  
Tramitación administrativa  
En fecha 6 de mayo de 2014 se abre el expediente 57/2014-AIA al recibir del Servicio de Protección y Control Integrado de la Contaminación de la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente (CITMA) ?actualmente Servicio de Prevención y Control Integrado de la Contaminación de la Dirección General del Cambio Climático y Calidad Ambiental de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural- información de los resultados de la información pública del proyecto básico y estudio de impacto ambiental y con la documentación obrante en el expediente 177/13-CON, donde el Servicio de Protección y Control Integrado de la Contaminación mediante comunicación interna solicita, en relación a la solicitud de autorización ambiental integrada (AAI) para una planta de almacenamiento y valorización de residuos peligrosos y no peligrosos, promovida por Ravi Iniciativas Medioambientales, SL, el correspondiente informe sobre la suficiencia de la documentación en los aspectos de nuestra competencia de impacto ambiental según el artículo 26 del Decreto 127/2006, de 15 de septiembre, que desarrolla la Ley 2/2006, de 5 de mayo, de prevención de la contaminación y calidad ambiental, adjuntando en formato digital la documentación presentada por la empresa entre la cual se indica la siguiente:  
- Proyecto técnico para la obtención de la AAI de una planta de almacenamiento y valorización de residuos peligrosos y no peligrosos en el término municipal de Cabanes (Castellón) (visado el 12 de septiembre de 2013, colegio de ingenieros de caminos, canales y puertos. Com. Valenciana).  
- Estudio de impacto ambiental de una planta de almacenamiento y valorización de residuos peligrosos y no peligrosos en el término municipal de Cabanes (Castellón) (visado el 12 de septiembre de 2013, Colegio de Ingenieros de Caminos, Canales y Puertos. Comunitat Valenciana).  
- Estudio de emisión acústica de la planta de almacenamiento y valoración de residuos peligrosos y no peligrosos en el término municipal de Cabanes (visado el 12 de septiembre de 2013, Colegio de Ingenieros de Caminos, Canales y Puertos. Comunitat Valenciana).  
- Informe preliminar de suelos contaminados, según el Real decreto 9/2005, de la planta de almacenamiento y valoración de residuos peligrosos y no peligrosos en el término municipal de Cabanes (visado el 12 de septiembre de 2013, Colegio de Ingenieros de Caminos, Canales y Puertos. Comunitat Valenciana).  
- Separata de vertidos para las CCHH de la planta de almacenamiento y valoración de residuos peligrosos y no peligrosos en el término municipal de Cabanes (visado el 12 de septiembre de 2013, Colegio de Ingenieros de Caminos, Canales y Puertos. Comunitat Valenciana).  
En fechas 20 de marzo y 4 de septiembre de 2015 se reciben del actual Servicio de Protección y Control Integrado de la Contaminación, para ser incorporado en nuestro expediente el informe de la Conselleria de Sanidad, certificado de información al público del Ayuntamiento de Cabanes, las alegaciones presentadas y la respuesta de la empresa a las diferentes alegaciones, y, posteriormente, el informe emitido por la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
a) Informe sanitario, de fecha 27 de marzo de 2014, de la Subdirección General de Epidemiología y Vigilancia de la Salud de la Dirección General de Salud Pública de la Conselleria de Sanidad, informa que dada la distancia de 1.500 m de la población cercana de Cabanes y encontrarse en las cercanías la captación pozo Gaidó, si se diesen situaciones de sobrepasar los límites de emisiones gaseosas a la atmósfera, aerosoles contaminados durante el lavado de envases dentro de la nave o emisiones de procesos realizados en el patio trasero, se aconseja implantar antes del inicio de la actividad la medida propuesta de captación de emisiones difusas como extractores de gases dotados de filtros de partículas, y de comunicar a Sanidad Ambiental el exceso de emisiones con el fin de elaborar un informe de evaluación de impacto en salud sobre las poblaciones cercanas.  
Igualmente se comunicará a sanidad ambiental, en el caso de producirse vertidos de lixiviados procedentes de los residuos que se gestionan en la planta que pudieran afectar a las aguas superficiales o captaciones pozo Gaidó.  
Respecto a medidas de control de la legionelosis. La reutilización de las aguas depuradas para el abastecimiento de la red de protección contra incendios y para el sistema de lavado de bidones, envases y plásticos fitosanitarios hace necesario tener un programa de protección y control de la legionelosis, según el Real decreto 865/2003, y además se debe cumplir con lo especificado en el Real decreto 1620/2007 en especial artículo 3.1 «La reutilización de las aguas procedentes de un aprovechamiento requerirá concesión administrativa tal como establecen los artículos 59.1 y 109 del texto refundido Ley de Aguas. Será aplicable a la reutilización el régimen jurídico establecido en las secciones 1.ª «La concesión de aguas en general» y 2.ª «Cesión de derechos al uso privativo de las aguas» del capítulo III del título IV del texto refundido de la Ley de Aguas», y con el artículo 4.3 «En todos los supuestos de reutilización de aguas, el organismo de cuenca solicitará de las autoridades sanitarias un informe previo que tendrá carácter vinculante».  
b) La Confederación Hidrográfica del Júcar en fecha 10 de marzo de 2015, informa que «según la documentación aportada la instalación objeto de informe no requiere autorización de vertido de este organismo por justificar una gestión de las aguas residuales que no genera vertido a dominio público hidráulico (vertido cero)», y emite informe favorable condicionado al cumplimiento de las siguientes prescripciones:  
1. Con respecto a la gestión de las aguas residuales y pluviales, deberá constar en el expediente 71/13 IPPC obrante en CITMA, certificado de conexión de los vertidos de aguas residuales emitido por el titular de la red de saneamiento y aceptación expresa de los citados vertidos habida cuenta la posible presencia de sustancias peligrosas, indicando la fecha en la que se realizó la conexión, así como la estación depuradora de destino.  
2. Los certificados de impermeabilidad y estanqueidad de los depósitos y los partes de retirada y aceptación por gestor autorizado de los titular de la actividad está obligado a llevar el adecuado mantenimiento de las balsas y depósitos existentes de forma que quede asegurada su impermeabilidad y estanqueidad a lo largo del tiempo.  
3. Deberá llevarse a cabo un programa de vigilancia que incluya el adecuado control de las aguas subterráneas previo al inicio de la actividad según lo establecido en el artículo 12.f) de la ley 16/2002, de 1 de julio, de prevención y control integrados de la contaminación, para lo que deberá disponer de puntos de control que permitan evaluar las condiciones naturales así como la posible contaminación que por la actividad se produzca en dichas aguas.  
4. En la línea o líneas de agua de la actividad susceptibles de generar vertidos de aguas residuales no deberá existir ningún sistema de alivio capaz de generar vertido por cualquier medio y periodicidad, a dominio público hidráulico.  
5. Se recuerda que, de acuerdo con el artículo 100 del texto refundido de la Ley de aguas (Real decreto legislativo 1/2001 de 20 de julio), «queda prohibido, con carácter general, el vertido directo o indirecto de aguas y de productos residuales susceptibles de contaminar las aguas continentales o cualquier otro elemento del dominio público hidráulico, salvo que se cuente con la previa autorización administrativa», incoándose, en su caso, expediente sancionador por infracción tipificada en la letra f) del artículo 116.3 de la citada ley.  
6. Las instalaciones se mantendrán limpias, libres de cualquier tipo de residuos, en particular de restos de grasas y aceites, y sin acopios a la intemperie de forma que no se pueda producir la contaminación de las aguas pluviales, las cuales serán recogidas y eliminadas por sistemas que aseguren la no alteración de sus características cualitativas y la inocuidad de su vertido al dominio público hidráulico, en su caso.  
7. De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 29 y en la disposición final primera de la Ley 16/2002, de prevención y control integrados de la contaminación, el marco competencial establecido con la autorización ambiental integrada no altera las competencias que la Confederación Hidrográfica del Júcar tiene atribuidas en relación al control, la inspección y la vigilancia del dominio público hidráulico ni en particular la potestad sancionadora.  
  
Información pública.  
El estudio de impacto, conjuntamente con los proyectos presentados por la mercantil Ravi Iniciativas Medioambientales, SLU, para obtener la autorización ambiental integrada (expediente 071/13 IPPC), ha estado disponible para ser consultado por el público durante el plazo de 30 días hábiles mediante anuncio expuesto en el DOGV núm. 7227 de 5 de marzo de 2014 y en el tablón de edictos del Ayuntamiento de Cabanes junto con copia de las notificaciones a los colindantes inmediatos de la calle Cuba, núm. 5, y los no localizados en su domicilio su publicación en el BOP de Castellón de la Plana núm. 39, 40 y 43 de abril de 2014, en el tablón de anuncios del Ayuntamiento de Viladecans y del Ayuntamiento de Bullas, resultando un periodo total desde el 28 de febrero hasta el 10 de abril de 2014.  
Finalizados los plazos se han presentado un total de trece (13) alegaciones, correspondiendo cuatro (4) alegaciones presentadas en la Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente, según nota interna recibida el 6 de mayo de 2014 del jefe de Servicio de Protección y Control Integrado de la Contaminación, y nueve (9) alegaciones en el Ayuntamiento de Cabanes, según el certificado de la secretaria interventora del Ayuntamiento de Cabanes de fecha 11 de junio de 2014.  
  
Alegaciones presentadas  
De las trece alegaciones presentadas, una es presentada por el Ayuntamiento de Cabanes que alega la necesidad de calificar la actividad conforme al nomenclátor de actividades calificadas de la Comunitat Valenciana (Decreto 54/1990).  
Las doce (12) alegaciones restantes presentadas son coincidentes en su contenido, es decir, es la misma alegación presentada doce veces. En ella tratan sobre los aspectos inadecuados en la gestión de residuos peligrosos del proyecto que exponemos a continuación en los puntos siguientes:  
- En el apartado donde se dice que los residuos peligrosos «se almacenarán en las siguientes condiciones» y en relación con los residuos sanitarios se especifica que «Residuos sanitarios: almacenados en big bags, en compartimento específico separado del resto de residuos, dotado de recogida específica de líquidos y situado en el interior de la nave industrial». No se tiene en cuenta que los residuos sanitarios del grupo III se han de almacenar en contenedores específicos que vienen determinados por la legislación vigente de gestión de residuos sanitarios de la Comunitat Valenciana en el artículo 5.b «Para los residuos de los grupos II y III se utilizarán bolsas o recipientes de un solo uso, las características técnicas se adaptarán a los criterios siguientes:  
- Estanqueidad total.  
- Opacidad a la vista.  
- Resistencia a la rotura.  
- Asepsia total en su exterior.  
- Ausencia total en su exterior de elementos sólidos, punzantes y cortantes.  
- Volumen no superior a 70 litros.  
- Cierre especial hermético de fácil apertura, que no pueda abrirse de forma accidental.  
Condiciones que no reúnen los big bags propuestos como forma de almacenamiento.  
- En ningún momento del proyecto se contempla la necesidad de almacenamiento frigorífico para los residuos sanitarios del grupo III al estar incluidos los infecciosos en este apartado y teniendo en cuenta su especificidad al utilizar el autoclave como herramienta de esterilización de los mismos, por lo que su almacenamiento no reúne las garantías exigidas por la legislación.  
- No se contempla el almacenamiento separado físicamente y en condiciones de seguridad de los residuos inflamables, ya que se pretende el almacenamiento de disolventes y su gestión.  
- No se contemplan analíticas de contaminantes específicos de residuos fitosanitarios y metales pesados en las aguas residuales finales antes de su vertido a EDAR o alcantarillado.  
Respuesta de Daniel Ramos Alfonso en nombre y representación de la mercantil Ravi Iniciativas Medioambientales, SLU, a las alegaciones interpuestas por el Ayuntamiento de Cabanes y particulares a su proyecto de gestión de residuos en planta de almacenamiento y valorización de residuos peligros y no peligrosos, presentada en la dirección territorial de esta conselleria en Castellón el 5 de agosto de 2014.  
A) Al Ayuntamiento de Cabanes:  
Respecto a lo indicado por el ayuntamiento de aportar la calificación de la actividad conforme al nomenclátor de actividades calificadas de la Comunitat Valenciana (aprobado por el Decreto 54/1990), cabe indicar que a fecha de hoy el Decreto 54/1990 ha sido derogado por la Ley 6/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de prevención, calidad y control ambiental de actividades en la Comunitat Valenciana, aunque en virtud de la disposición final sexta de esta ley se seguirá utilizando hasta el 20 de agosto de 2014.  
La actividad objeto de la solicitud, conforme al nomenclátor presentará la siguiente calificación:  
Grupo: 623.  
Actividad: Tratamiento de residuos peligrosos.  
Calificación y grado: molesta grado 1, nociva grado 4, insalubre grado 3 y peligrosa grado 4.  
B) Al grupo de las 12 alegaciones idénticas, se contesta de forma conjunta, indicando lo siguiente:  
1. En relación al informe de compatibilidad urbanística municipal para el trámite autorización ambiental integrada que no está justificado, se responde que el informe de compatibilidad urbanística emitido por el ayuntamiento únicamente se refiere a aspectos urbanísticos y no a la calificación de las autorizaciones o licencias que le sean de aplicación, es indiferente al tipo de autorización que se solicite, siendo válido para la tramitación de la autorización ambiental integrada en trámite.  
2. Respecto a que los recipientes usados para el almacenamiento de los residuos sanitarios no son adecuados, se hace referencia en varias ocasiones a la legislación de aplicación a estos envases y a que no se ha contemplado en la documentación técnica el cumplimiento de la misma. Hay que indicar que no existe una legislación específica que indique como tienen que ser los recipientes en los que se almacenen los residuos sanitarios, sino únicamente unas recomendaciones emitidas por el instituto de seguridad e higiene en el trabajo, dependiente del Ministerio de Trabajo y Asuntos Sociales en las que se indica, al respecto de los envases en los que se deben almacenar los residuos, lo siguiente:  
Los residuos de los grupos II y III se recogerán en bolsas y recipientes cuyas características técnicas se adaptarán a los criterios siguientes:  
- Estanqueidad total.  
- Opacidad a la vista.  
- Resistencia a la rotura.  
- Asepsia total en su exterior.  
- Ausencia total en su exterior de elementos sólidos, punzantes y cortantes.  
- Volumen no superior a 70 litros.  
- Cierre especial hermético de fácil apertura y que no pueda abrirse de forma accidental.  
Al respecto, si bien es cierto que los big bags pueden no cumplir con estas condiciones, estas no dejan de ser recomendaciones sin rango legal y debe ser el órgano competente para la emisión de la autorización el que indique que condiciones deben reunir estos recipientes.  
No obstante, también se hace referencia a bolsas, las cuales deben ser estancas, condición que sí pueden cumplir los big bags si se tiene en cuenta, como así será.  
Por otro lado, la justificación de que los envases sean estancos es para que no se produzca un derrame o mezcla con otros residuos o materiales, lo que en el caso de este proyecto se ha tenido en cuenta con el almacenamiento de estos residuos en un espacio físicamente separado del resto y dotado de recogida específica de líquidos por lo que no sería necesaria la estanqueidad y, por tanto, se cumpliría con estas condiciones.  
No obstante, tal y como se ha mencionado anteriormente, estas consideraciones deben ser establecidas por el órgano medioambiental competente.  
3. Los residuos sanitarios del grupo III deben mantenerse en condiciones refrigeradas, no superando los 4ºC.  
El Instituto de Seguridad e Higiene en el Trabajo en las mismas recomendaciones indica lo siguiente:  
«Los residuos sanitarios se podrán almacenar en el mismo edificio durante un período máximo de 72 horas, que se puede alargar a una semana si el almacén de residuos dispone de un sistema de refrigeración (temperatura máxima 4ºC).»  
Así, para el caso de este proyecto se ha previsto no almacenar los residuos sanitarios del grupo III más de 72 horas por lo que no sería necesario contar con un sistema de refrigeración.  
No obstante, todas estas condiciones se recomiendan a los efectos de seguridad y salud en el trabajo, no como medidas de protección ambiental por lo que no son de aplicación a un expediente de autorización ambiental integrada, tal y como indican las propias recomendaciones del instituto de seguridad e higiene en el trabajo cuando dice:  
«La generación de residuos biológicos sanitarios representa fundamentalmente un problema de seguridad e higiene en el trabajo, especialmente en el interior de los centros sanitarios, mientras que el riesgo de infección para la comunidad es poco importante y prácticamente limitado a ciertas infecciones no endémicas de España. El riesgo mayor proviene de una incineración inadecuada. Por este motivo, en muchos países, se está imponiendo como medida alternativa a la incineración, el tratamiento de los residuos mediante la esterilización y, una vez triturados, se asimilan a los residuos urbanos.»  
Con el fin de reforzar el planteamiento realizado en el proyecto presentado se debe tener en cuenta que se ha optado, tal y como indican las recomendaciones del Instituto de Seguridad e Higiene en el Trabajo, por un sistema de esterilización de los residuos sanitarios mediante vapor en autoclave y no por un sistema de incineración.  
4. No se han establecido medidas para el almacenamiento separado de disolventes y otros residuos peligrosos.  
Al respecto, esta vuelve a ser una cuestión de protección contra incendios y no de protección ambiental. Las medidas correctoras establecidas para la protección del medio ambiente hacen que no sea necesario el almacenamiento en locales separados de los residuos peligrosos.  
En cuanto al potencial riesgo de incendio de estos residuos ha sido tenido en cuenta en el correspondiente estudio de protección contra Incendios y, por tanto, está perfecta y plenamente justificado.  
5. No se han establecido mediciones de lixiviados de los residuos fitosanitarios y de metales pesados antes del vertido de las aguas residuales a EDAR o alcantarillado.  
Al respecto, hay que indicar que en el proyecto se ha establecido un sistema de depuración de las aguas específico de esta instalación, en el que se tienen en cuenta no solo un tratamiento físico para la retirada de sólidos y restos de pintura sino también químico para tener en cuenta precisamente la presencia de fitosanitarios y otros componentes en las aguas, por lo que al alcantarillado propio del polígono únicamente se verterán, en el caso de que sea necesario porque la mayoría del agua se reaprovecha en el sistema de lavado de envases, aguas depuradas.  
No obstante, el establecimiento de condiciones de análisis de las aguas y de los propios sistemas de protección de las mismas le corresponde al órgano medioambiental competente o al órgano de cuenca, en el caso la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
C) Al informe de la Conselleria de Sanidad.  
Respecto del informe emitido por la Conselleria de Sanidad, la única cuestión planteada y que no se trata de un mero comentario o condicionante a recoger en la resolución de AAI podría ser la necesidad de establecer un plan de control de la legionelosis en cumplimiento de lo recogido en el Real decreto 865/2003, debido a la recirculación de las aguas.  
Al respecto, cabe indicar que en el anexo 1 al proyecto para la obtención de la AAI aportado se recogen las medidas de control de la legionesis, precisamente en cumplimiento de lo recogido en el Real decreto 865/2003 por lo que entendemos por cumplido este condicionante.  
En cuanto a la autorización administrativa que debe conceder el órgano de cuenca, en este caso la Confederación Hidrográfica del Júcar, para la reutilización de las aguas en el proceso, se ha aportado la documentación necesaria para que este órgano se pronuncie al respecto dentro del propio trámite de obtención de la autorización ambiental integrada, debiendo recabar el órgano de cuenca el preceptivo informe por parte de la Conselleria de Sanidad en cumplimiento de lo recogido en el vigente reglamento de la Ley de aguas.   
En fecha 19 de abril de 2016 se efectúa consulta al Servicio de Gestión de Residuos para que en el ámbito de sus competencias se nos informe de la viabilidad del proyecto de gestión de Ravi Iniciativas Medioambientales, SL, sita en la calle Cuba, núm. 5 nave 3, del polígono industrial Pont de Cabanes en el municipio de Cabanes, ante la variedad de tipos de residuos mencionados y en especial sobre los sanitarios.  
En fecha 25 de octubre de 2017 se recibe del Servicio de Prevención y Control Integrado de la Contaminación los informes emitidos por el Servicio de Gestión de Residuos de fechas 18 de abril de 2016 y 30 de mayo de 2017, y una adenda de subsanaciones presentada el 8 de junio de 2016 por la mercantil Ravi Iniciativas Medioambientales, SLU, recogiendo la información solicitada y propuesta de cambios de la instalación acorde con el informe emitido el 18 de abril de 2016 por el Servicio de Prevención y Control Integrado de la Contaminación.  
  
Informes sectoriales  
I) El Servicio de Gestión de Residuos en su informe de 18 de abril de 2016 informa lo siguiente:  
Respecto al contenido del proyecto aportado por Ravi Iniciativas Medioambientales, SL, para la obtención de la AAI de una planta de almacenamiento y valorización de residuos peligrosos en el término municipal de Cabanes (Castellón), se realizan las siguientes consideraciones:  
1. El interesado deberá subsanar la documentación técnica presentada en los aspectos relativos a los diferentes procesos descritos que se detallan a continuación:  
Valorización de envases contaminados.  
- Este proceso incluye la gestión de envases que han contenido plaguicidas así como envases que contienen o no sustancias peligrosas. El almacenamiento (de forma previa y posterior al tratamiento) y el tratamiento de residuos peligrosos deberá diferenciarse de los residuos no peligrosos.  
- Deberá justificarse de forma separada la capacidad máxima de los acopios de residuos peligrosos y no peligrosos (en t de residuos almacenados en el interior de la instalación). Asimismo, se razonará la capacidad máxima de tratamiento anual de residuos peligrosos ?envases que han contenido plaguicidas y otros envases que han contenido sustancias peligrosas- como de no peligrosos (en t/año), atendiendo a sus características de peligrosidad y naturaleza.  
- Algunos de los códigos LER incluidos en la documentación relativos a este proceso (02 01 04, 07 02 13, 12 01 05, 16 01 19, 17 02 03, 17 02 04\*, 19 12 11 y 20 01 39) no corresponden a residuos de envases. En caso que se pretendan gestionar dichos residuos, se deberá describir el proceso de tratamiento de forma diferenciada de residuos peligrosos y no peligrosos en líneas independientes a las de los residuos de envases.  
Decantación y deshidratación de lodos no peligrosos.  
- Se deberá disponer de una línea específica para los efluentes líquidos generados en la planta, diferenciada de la línea de lodos generados por terceros. Además, se deberá justificar la capacidad de tratamiento anual de la línea de lodos atendiendo a las dimensiones de la instalación, segregando la capacidad de tratamiento anual de tratamiento de residuos peligrosos de la de los no peligrosos.  
- Los lodos, tanto de forma previa a su tratamiento como los tratados resultantes del proceso, se almacenarán en un tanque de almacenamiento, o similar, atendiendo a sus características, posibles incompatibilidades, y a su naturaleza de residuos peligrosos o no peligrosos.  
- En el proyecto se incluye la implantación de un sistema de depuración mediante un proceso físico-químico, descartando una depuración biológica. No obstante, en la relación de residuos aparecen códigos LER de aguas residuales y lodos de fosas sépticas. Por tanto, deberá describir el proceso de tratamiento de los lodos orgánicos, distinguiendo la línea de tratamiento de lodos orgánicos de la de los inorgánicos.  
Acondicionamiento previo a la valorización y/o eliminación.  
- La capacidad máxima de almacenamiento (t puntuales en la instalación) de los residuos acondicionados de forma previa a la valorización y/o eliminación se deberá justificar atendiendo a las dimensiones de la instalación.  
- Asimismo deberá describir el sistema de alimentación de la compactadora delimitando de la zona destinada al almacenamiento de las balas de residuos de forma previa a ser transferidos a destino final. Asimismo, se incluirá la disposición en la instalación de los contenedores específicos de residuos peligrosos y no peligrosos.  
- Para realizar operaciones de almacenamiento previo de residuos sanitarios del grupo III (infecciosos) ?código LER 18 01 03\*- se deberá cumplir con lo establecido en el Decreto 240/1994,de 22 de noviembre, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el reglamento regulador de la gestión de los residuos sanitarios.  
Almacenamiento a la espera de traslado a instalaciones finales.  
- Se deberá justificar la capacidad máxima de almacenamiento (t puntuales) atendiendo a las dimensiones de la instalación, diferenciando el área de acopio de residuos peligrosos de la de no peligrosos, así como las características del almacenamiento dependiendo del estado de los residuos (sólido, líquido y pastoso).  
- El almacenamiento de residuos de aparatos eléctricos y electrónicos se realizará diferenciado del resto de residuos acopiados y estará a lo establecido en el Real decreto 110/2015, de 20 de febrero, sobre residuos de aparatos eléctricos y electrónicos.  
- Se deberán incluir las características específicas de la gestión de residuos sanitarios (LER 18 01 04 y 18 01 19), que estará a lo establecido en el Decreto 240/1994, de 22 de noviembre, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el reglamento regulador de la gestión de los residuos sanitarios.  
- El almacenamiento de vehículos al final de su vida útil (LER 16 01 04\*) no constituye una operación de gestión de residuos según el apartado e del artículo 2 del Real decreto 1383/2002, de 20 de diciembre, sobre gestión de vehículos al final de su vida útil. No obstante, la zona de almacenamiento de VFVUs se ajustará a los requisitos técnicos establecidos en el parágrafo a) del anexo I del citado Real decreto 1383/2002.  
- En el proyecto se especifica que no se admiten residuos sólidos urbanos. Sin embargo en la lista de residuos se incluyen mezclas de residuos municipales y residuos voluminosos (LER 20 03 01 y 20 03 07). En este sentido, no se podrán aceptar residuos domésticos, cuya competencia corresponde a las entidades locales de acuerdo con la Ley 22/2011, de no mediar acuerdo expreso previo con el consorcio o administración competente para la ejecución del plan zonal correspondiente, dada la reserva legal existente sobre las competencias para la valorización de los mismos.  
Residuos sanitarios (esterilización).  
- El tratamiento y eliminación de los residuos sanitarios del grupo III y de los residuos citostáticos se realizarán teniendo en cuenta rigurosos criterios de inocuidad, asepsia y salubridad, con el fin de garantizar la eliminación de todos los patógenos. Las condiciones de almacenamiento y tratamiento estarán a lo establecido en el Decreto 240/1994, de 22 de noviembre, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Reglamento regulador de la gestión de los residuos sanitarios.  
- Se deberá incluir la descripción detallada del proceso de tratamiento con la finalidad de determinar si se encuentra incluido en el apartado 2 del artículo 12 del Decreto 240/1994, de 22 de noviembre, por el que se establece el Reglamento de gestión de residuos sanitarios, o si requiere de autorización expresa de conformidad con el artículo 12.3 del citado decreto 240/1994, el cual ha sido desarrollado por la Orden de 14 de julio de 1997, de la Conselleria de Medio Ambiente. Además se deberá justificar razonadamente la capacidad de tratamiento incluyendo las zonas destinadas al acopio de los residuos sanitarios de forma previa y posterior al proceso de tratamiento.  
- El proyecto deberá incluir el programa de vigilancia ambiental, en el que se reflejen los datos básicos de proceso de tratamiento y control ambiental: cantidad diaria de residuos admitidos y tratados, producción de líquidos y control analítico de los mismos, producción de residuos sólidos (con indicación de su destino final), aplicación de medidas protectoras, así como cualquier incidencia de carácter ambiental.  
- Se detallarán los parámetros de control del proceso establecidos con la finalidad de garantizar la eficacia de los ciclos de esterilización mediante controles físicos, químicos y biológicos del proceso.  
- En la nave se habilitará una zona destinada al laboratorio, donde se llevará de forma separada el registro de todos los controles de calidad que se aplican al proceso.  
2. Ravi Iniciativas Medioambientales, SL, en calidad de explotador de la instalación, deberá disponer de un procedimiento o protocolo de admisión y rechazo de residuos, detallado para cada uno de los procesos de tratamiento descritos en el proyecto. Dicho procedimiento deberá incluir parámetros de aceptación para cada tipo de residuos, atendiendo a sus características particulares, peligrosidad, composición y estado, teniendo en cuenta las posibles incompatibilidades entre diferentes residuos.  
II) Informe de 30 de mayo de 2017, del Servicio de Gestión de Residuos a la adenda presentada por la empresa, en contestación al anterior informe de dicho servicio de 18 de abril de 2016, en el que se informa lo siguiente:  
«Las operaciones de gestión de residuos que se enumeran a continuación deberán ser autorizadas de forma expresa, de conformidad con la Ley 22/2011, de residuos y suelos contaminados, e inscribirse en el Registro General de Gestores Autorizados de Residuos de la Comunitat Valenciana:  
  
Residuos no peligrosos  
1. Lavado de residuos de envases no peligrosos.  
Operación de gestión según anexo I/II de la Ley 22/2011 € R12.  
Capacidad de almacenamiento (t) - 2.794.  
LER. Descripción del residuo:  
15 01 02. Envases de plástico.  
15 01 04: Envases metálicos.  
15 01 05: Envases compuestos.  
2. Acondicionamiento (trituración) de residuos de envases de plástico (después del proceso de lavado).  
Operación de gestión según anexo I/II de la Ley 22/2011 € R12.  
Capacidad de almacenamiento (t) - 1.144.  
LER. Descripción del residuo:  
19 12 04: Plástico y caucho.  
3. Tratamiento de lodos no peligrosos.  
Operación de gestión según anexo I/II de la Ley 22/2011 € R12.  
Capacidad de almacenamiento (t) - 10.800.  
LER. (Descripción del residuo, ver la publicación LER):  
  
01 03 09 08 02 03 10 11 14  
06 05 03 08 03 07 10 12 05  
08 02 02 10 02 12 10 12 13  
  
  
4. Almacenamiento de residuos no peligrosos.  
Operación de gestión según anexo I/II de la Ley 22/2011 € R13.  
Capacidad de almacenamiento (t) - 136,34.  
LER. (Descripción del residuo, ver la publicación LER):  
  
02 04 02 08 02 01 08 03 99 10 09 06 10 12 10 16 10 02  
05 07 02 08 02 99 10 02 01 10 10 03 12 01 17 16 11 06  
06 03 16 08 03 18 10 09 03 10 11 16 16 01 17   
  
  
  
  
Residuos peligrosos  
5. Lavado de residuos de envases peligrosos (plástico, metálicos, compuestos).  
Operación de gestión según anexo I/II de la Ley 22/2011 € R12.  
Capacidad de almacenamiento (t) - 2.405,7.  
LER. Descripción del residuo.  
15 01 10\*: Envases que contienen restos de sustancias peligrosas o están contaminadas por ellas.  
6. Almacenamiento de residuos peligrosos.  
Operación de gestión según anexo I/II de la Ley 22/2011 € R13.  
Capacidad de almacenamiento (t) - 440.  
LER. (Descripción del residuo, ver la publicación LER).  
  
05 01 11\* 10 11 15\* 13 01 11\* 13 05 08\* 16 05 06\* 17 02 04\*  
06 03 15\* 10 11 19\* 13 01 12\* 14 06 03\* 16 05 07\* 17 05 03\*  
06 04 05\* 10 12 09\* 13 01 13\* 15 01 11\* 16 06 01\* 17 06 01\*  
08 01 11\* 10 12 11\* 13 02 05\* 15 02 02\* 16 06 03\* 17 06 05\*  
08 03 12\* 12 01 07\* 13 02 06\* 16 01 07\* 16 07 08\* 19 02 07\*  
10 05 03\* 12 01 09\* 13 02 07\* 16 01 13\* 16 08 02\* 19 08 13\*  
10 05 05\* 12 01 10\* 13 02 08\* 16 01 14\* 16 08 07\* 19 11 03\*  
10 11 09\* 12 01 12\* 13 05 06\* 16 03 03\* 16 11 05\* 19 12 11\*  
10 11 11\* 13 01 10\* 13 05 07\* 16 05 04\*   
  
  
El titular de la instalación, como explotador de la misma, observará las obligaciones establecidas en el artículo 20 de la Ley 22/2011 y en sus disposiciones reglamentarias, en particular las relativas al almacenamiento de los residuos generados y/o gestionados en la instalación.  
Dada su condición de gestor de residuos, queda exento de presentar comunicación por la generación de residuos como consecuencia de la actividad de tratamiento autorizada. No obstante, tendrá la consideración de productor de residuos a los demás efectos regulados en esta ley.  
Constituyen condiciones y requisitos específicos para el ejercicio de la actividad los siguientes:  
- Los traslados de residuos estarán a lo dispuesto en el Real decreto 180/2015, de 13 de marzo, por el que se regula el traslado de residuos en el interior del territorio del Estado.  
- Para la correcta identificación, clasificación y etiquetado de los residuos se estará a lo establecido en la legislación vigente.  
- Respecto al almacenamiento de residuos peligrosos y no peligrosos se tendrán en cuenta las previsiones de la Ley 22/2011, de 28 de julio, de residuos y suelos contaminados y del artículo 31 del Real decreto 833/1988, de 20 de julio, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 20/1986, básica de residuos tóxicos y peligrosos. En todo caso:  
a) Los residuos podrán ser almacenados durante un período igual o inferior a seis meses, en el caso de peligrosos, y en el caso de residuos no peligrosos podrán almacenarse por un período de un año cuando el destino final sea la eliminación y de dos años cuando su destino final sea la valorización, debiendo ser entregados a gestor autorizado transcurrido ese período. Dicho plazo empezará a computar desde que se inicie el depósito de residuos en el lugar de almacenamiento.  
b) El almacenamiento temporal de residuos peligrosos se realizará en la zona destinada a tal fin segregado por tipo de residuo, debiendo estar convenientemente señalizado.  
c) Dicha zona estará dotada de superficies impermeables y convenientemente cubiertas, con instalaciones para la recogida de derrames.  
d) Para el almacenamiento de residuos líquidos, o que por su naturaleza sean susceptibles de generar vertidos, se contará con cubetos o recipientes de contención o recogida de derrames accidentales apropiados con capacidad para retener como mínimo el volumen del envase de mayor tamaño o el 10 % del volumen total almacenado (la mayor de ambas cantidades). Los cubetos deberán ser individuales para aquellos residuos que, por su naturaleza y/o composición, su mezcla suponga un aumento de su peligrosidad o dificultad para su correcta gestión.  
  
e) No se mezclarán residuos peligrosos con otras categorías de residuos peligrosos ni con residuos, sustancias o materiales. La mezcla incluye la dilución de sustancias peligrosas.  
f) Asimismo, en aplicación del régimen de garantías establecido en la Ley 22/2011, el interesado deberá aportar, en relación con las operaciones de gestión de residuos peligrosos:  
- Carta de pago que acredite el depósito ante la tesorería de la Generalitat Valenciana de las siguientes fianzas constituidas de cualquiera de las formas establecidas en los artículos 27 y 28 del Real decreto 833/1988, de 20 de julio:  
De 50.340 - para cubrir la operación de lavado de residuos de envases peligrosos.  
De 132.000 - para cubrir la operación de almacenamiento de residuos peligrosos.  
- Póliza completa (condiciones generales, particulares y especiales) y justificante del pago del seguro de responsabilidad civil, que cubra los riesgos derivados de la actividad de gestión de residuos peligrosos tal como se establece en el artículo 6 del Real decreto 833/1988, con un capital asegurado mínimo de 1.500.000 ?.  
g) De acuerdo con el artículo 40 de la Ley 22/2011, se dispondrá de un archivo físico o telemático donde se recoja por orden cronológico la cantidad, naturaleza, origen, destino y método de tratamiento de los residuos; cuando proceda se inscribirá también el medio de transporte y la frecuencia de recogida. En dicho archivo se incorporará la información contenida en la acreditación documental de las operaciones de producción y gestión de residuos. La información archivada se guardará durante, al menos, tres años.  
h) Anualmente enviará al órgano competente en materia de residuos de la Comunitat Valenciana una memoria resumen de la información contenida en el archivo cronológico con el contenido que figura en el anexo XII de la Ley 22/2011.  
i) Cualquier modificación relacionada con la producción y gestión de residuos, que implique un cambio en su caracterización, producción y/o de nuevos residuos y/o cambios significativos en las cantidades habituales generadas y/o gestionadas de los mismos que pueda alterar lo establecido en las presentes condiciones, deberá ser comunicada.»  
  
Afecciones legales.  
- La presente actividad que realizará gestión de residuos está sometida a la Ley 22/2011, de 28 de julio, de 2011, de residuos y suelos contaminados, así como a la Ley 10/2000, de residuos de la Comunitat Valenciana, y obtener la correspondiente autorización administrativa de la conselleria competente en medio ambiente.  
- Real decreto 782/1998, de 30 de abril, por el que se aprueba el reglamento que desarrolla la Ley 11/1997, de envases y residuos de envases.  
- Ley 37/2003, de 17 de noviembre, del ruido, así como a la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de protección contra la contaminación acústica y al Decreto 266/2004, de 3 de diciembre, del Consell de la Generalitat, por el que se establecen normas de prevención y corrección de la contaminación acústica en relación con actividades, instalaciones, edificaciones, obras y servicios.  
- Real decreto 106/2008, de 1 de febrero, sobre pilas y acumuladores y la gestión de sus residuos.  
  
Consideraciones ambientales.  
El presente proyecto de planta de almacenamiento y valorización de residuos peligrosos y no peligrosos de la empresa Ravi Iniciativas Medioambientales, SL, se ubica en una nave industrial existente del polígono industrial Pont de Cabanes en el término municipal de Cabanes.  
Este polígono industrial se sitúa al suroeste del pueblo de Cabanes, ocupando una franja de terrenos entre El Gaidó (477 m.s.n.m.), el más elevado de unos montes aislados, y las carreteras CV-10 (Pto km 41 y 42 en dirección a Cabanes-Torreblanca desde Castellón) que cruza con la CV-159 por donde se accede a dicho polígono.  
El estudio de impacto ambiental (EIA) recoge que las condiciones climáticas de la zona de estudio, supone la transición de un clima de tipo continental, con inviernos fríos y veranos secos y largos, a un clima más templado como es el del tipo mediterráneo, suave, sin oscilación térmica acusada y con las precipitaciones desigualmente repartidas y episodios torrenciales. Los datos estadísticos de la pluviosidad en la zona se obtienen los valores siguientes:  
- Precipitación media anual 539,90 mm.  
- Número medio de días de lluvia anuales 42,7 días.  
- Medias mensuales del mes más lluvioso, octubre con 107,1 mm.  
- Medias mensuales del mes menos lluvioso, julio con 12,4 mm.  
- Término medio de días de lluvia anuales 42,7 días, de nieve 0,3 días y de granizo 0,1 día.  
- Periodo seco de 3 a 6 meses por año.  
De estos valores expuestos se desprende que el máximo de pluviosidad se localiza en los meses de octubre y noviembre, recogiéndose el 50 % del total anual y un máximo secundario en primavera.  
Comparando las medias mensuales de los días de lluvias y de días de tormentas se observa que durante los meses de otoño e invierno los días de tormenta son relativamente escasos y se encuadran dentro de situaciones borrascosas estables propias de estas estaciones. Las precipitaciones máximas, como es habitual en el mediterráneo, se dan en otoño (42 % de las precipitaciones) siendo octubre y noviembre los más húmedos. El invierno es un periodo secundario. No ocurre lo mismo con las tormentas de verano y primavera, que a la vez que aumenta su frecuencia, también lo hace su intensidad al concentrarse las escasas lluvias de un mes en pocos días y, dentro de estos días, en escasos intervalos de tiempo.  
La duración media de la etapa seca es de 3 a 6 meses, aumentando la aridez hacia el sur, siendo julio el mes más seco. Otro periodo de descenso de las precipitaciones se produce en los meses de enero y febrero.  
  
La evapotranspiración potencial media anual es de 800 a 1.100 mm siendo de 789 mm/año en la zona de Cabanes según los índices de Thornwaite.  
La ubicación del polígono industrial donde se prevé el proyecto de gestión de residuos no está cerca de cauces fluviales, como el barranco de Cabanes y el río San Miguel que quedan más alejados respecto a dicho polígono industrial. El área de estudio (EIA) no queda dentro de ninguna zona de riesgo de inundación determinada por el PATRICOVA.  
El proyecto no se verá afectado ni por las aguas de escorrentía del monte Gaidó de 477 m altura que supone un riesgo de inundación geomorfológico allá donde vayan las aguas, a las cotas más bajas, atravesando el sector industrial por las calles realizadas en dicho polígono a favor de la pendiente. Sólo se vería afectado por este tipo de riesgo geomorfológico el acceso al polígono, por coincidir en terrenos de cota mas baja, con el área inundable que se extiende al otro lado del trazado de CV-10. Situación observada al consultar el PATRICOVA en la cartografía temática de esta conselleria.  
La vulnerabilidad de los acuíferos en estas parcelas, así como su accesibilidad, es media. Lo que supone que el desarrollo de la actividad proyectada puede contaminar el suelo y las aguas subterráneas si no se toman medidas para evitarlo.  
Respecto a la vegetación del entorno a la zona de estudio, según el EIA, es una zona alterada que la vegetación natural ha sido sustituida por cultivos de cítricos y de secano, quedando ejemplares aislados de carrascas y retazos del matorral.  
Los espacios protegidos que forman parte de la Red Natura 2000 más cercanos al lugar de ubicación de la Instalación de gestión de residuos proyectada, son: LIC/ZEC Desert de les Palmes y la ZEPA Planiols-Benasques; espacios muy distantes de la presente instalación de gestión de residuos.  
Las vías pecuarias presentes en el entorno no se verán afectadas, ya que no discurren cercanas a la zona de estudio.  
En el EIA, previo a la identificación y valoración de los impactos, tiene en cuenta el valor ambiental en situación de preproyecto que trata de una parcela en polígono industrial con nulo valor ambiental, es un suelo urbano donde están ejecutadas las infraestructuras, calles asfaltadas, naves industriales en explotación y otras construidas para ser ocupadas como es el caso del presente proyecto de planta de almacenamiento y valoración de residuos peligrosos y no peligrosos.  
Del resultado de la caracterización de los impactos identificados y valoración cualitativa, así como la presentación gráfica de una matriz basada en las de Leopold y Battelle y adaptada a este caso, se determinan los impactos negativos de compatibles y moderados, siendo la mayoría de ellos impactos compatibles con esa zona ampliamente antropizada y el uso industrial ya implantado, como los relacionados con eliminar suelo, la vegetación, la fauna, el paisaje, emisión de ruidos.  
Los impactos considerados moderados corresponden a la posible contaminación del suelo, de las aguas y atmósfera debido al manejo de residuos peligrosos dentro de la nave industrial que con la aplicación de medidas podrán ser eliminados o minimizarse estos impactos. Se han determinado impactos positivos considerados benificiosos, se relacionan con la creación de empleo, revalorización del entorno y otros beneficios asociados al entorno socio-económico.  
Las aguas residuales domésticas (aseos, duchas, [...]) son vertidas a la red de saneamiento del polígono industrial.  
Las aguas residuales industriales (lavado de envases, de lixiviados, [...]) son tratadas en el sistema de tratamiento ubicado en el patio trasero, de forma separada las peligrosas de las no peligrosas, para ser nuevamente reutilizadas en operación de lavado de envases o bien reducir la carga contaminante a niveles inferiores establecidos para verter a la red de saneamiento del polígono industrial.  
Las aguas pluviales son recogidas mediante bajantes, instaladas en la nave industrial y en la marquesina del patio trasero, y arquetas al final de cada bajante y de estas se canalizan a la red de saneamiento del polígono.  
  
Medidas protectoras y correctoras  
En el EIA se establecen, previo y durante la actividad, las medidas de carácter general tendentes a reducir o eliminar las posibles afecciones negativas medioambientales y que se encuadran en los siguientes campos:  
- Admisión de residuos. Es el punto clave de la instalación, donde se llevará a cabo un control exhaustivo de la aceptación de los residuos con el fin de controlar y contener la contaminación potencial que la instalación pueda producir.  
Los residuos que se acepten en la instalación serán los correspondientes a los códigos LER que se recogen en el informe del Servicio de Gestión de Residuos de fecha 30 de mayo de 2017.  
- Impermeabilización de la instalación y protección de las aguas. Ante el riesgo de contaminación de las aguas subterráneas por la gestión y manejo de residuos peligrosos y no peligrosos, que pueden dar lugar a lixiviados (aunque su almacenamiento será en cubetos impermeables de recogida de lixiviados), vertidos accidentales o fugas al suelo, el pavimento de esta instalación proyectada cuenta con una losa de hormigón en toda la superficie, confiriéndole la capacidad impermeabilizante necesaria.  
En el patio trasero (329,05 m²), previsto el suelo de zahorra artificial (plano núm. 6) también debe contar con el tipo de pavimento de hormigón impermeable, ya que en este patio se ubicarán instalaciones de tratamiento de efluentes: aguas residuales industriales contaminadas, hidrocarburos y aceites y tratamiento de lodos, así como una instalación de almacenamiento de residuos peligrosos y no peligrosos, con el suelo acondicionado y marquesina dotada de recogida de pluviales.  
El pavimento no cubierto e impermeable se acondicionará de forma que facilite la recogida de las posibles fugas de fluidos a tratar, así como las aguas de escorrentía y pluviales a una canalización periférica del patio y a una arqueta separadora de grasas previo a su conexión con el sistema de tratamiento y/o a la red de saneamiento donde se realizará el vertido, siempre de acuerdo con las condiciones de vertido que establezca la normativa del polígono industrial.  
Asimismo se debe procurar que durante las obras de colocación de estas instalaciones, en especial las arquetas, canalizaciones de efluentes a tratar y los depósitos del sistema de tratamiento de efluentes que estén enterrados (depósitos de plástico reforzado con fibra de vidrio, en anexo I del proyecto), ejecutadas de acuerdo a la normativa técnica aplicable a cada elemento, se extremen las medidas de impermeabilización y faciliten la vigilancia y mantenimiento del buen estado de las instalaciones citadas, sin pérdidas de contaminantes.  
Periódicamente, las arquetas serán revisadas, se tomarán muestras y se llevarán a analizar en un laboratorio especializado y, en su caso, serán vaciadas y su contenido recogido en envase adecuado para su tratamiento en la misma planta o entregar a un gestor autorizado para su eliminación final.  
- Control del polvo dentro de la instalación.  
Se propone disponer de varios puntos de agua en el interior de la nave para baldeo y limpieza de la instalación, y que estén dotados de aspersores para poder humedecer el material y evitar la emisión de polvo a la atmósfera.  
Respecto a la generación de polvo procedente de algún residuo aceptado, se le exigirá para que sea admitido que corresponda su código LER con alguno de los citados por el Servicio de Gestión de Residuos en su último informe, el cual además deberá estar envasado correctamente.  
Respecto a la limpieza de la instalación por baldeo será descartada. Se limpiará sin expandir los restos de RP's y/o RNP's, aplicando las medidas y medios más adecuados que serán aquellos más apropiados y generen menor cantidad de residuos, ejemplo máquinas fregadoras automáticas, serrín, trapos o similares para recoger pequeñas cantidades vertidas. Estos residuos peligrosos generados, así como otros residuos peligrosos relacionados con el mantenimiento de maquinaria, contarán con los mismos sistemas de almacenamiento de RP's a tratar o almacenar en la instalación, envases adecuados al tipo de residuo y, dentro de la nave, ubicados en cubeto de recogida de derrames conectado a una arqueta ciega de 1 m³.  
- Ruidos y vibraciones.  
Del estudio acústico realizado se desprende que los valores previstos durante el desarrollo de la actividad cumplen con lo establecido en la Ley 7/2002, de la Generalitat Valenciana, contra la contaminación acústica, y en el Real decreto 286/2006, sobre la protección de la salud y la seguridad de los trabajadores contra los riesgos relacionados con la exposición al ruido, sin ningún tipo de medida correctora.  
Aunque, se tendrán en cuentan una serie de medidas como que toda la maquinaria irá dotada de silenciadores que reducirán el nivel de emisión sonora y, en especial, las palas cargadoras que es la que más ruido produce. No obstante, si de los resultados de las auditorias acústicas periódicas se determina que esa maquinaria supera los niveles recogidos en la Ley 7/2002 para la instalación en zona industrial, se procederá a su sustitución por otra máquina menos ruidosa.  
  
- Medidas a las emisiones a la atmósfera.  
Las emisiones gaseosas en esta instalación se concretan al proceso de lavado de envases, bidones y plásticos por emisión de aerosoles al ser el sistema elegido de lavado a alta presión.  
Las emisiones producidas podrían dar lugar a aerosoles contaminados con las sustancias presentes en estos envases. Pero dado, el confinamiento del proceso en un único punto y su ubicación completa en el interior de la nave industrial, unido a la escasa cantidad de estos residuos que serán tratados, harán poco representativa esta afección, teniendo en cuenta los límites de emisión recogidos en la Ley 34/2007.  
No obstante, si de los resultados de los preceptivos controles de contaminación atmosférica se determinara una emisión de contaminantes a la atmósfera superior a los legalmente establecidos se podría implantar un sistema de captación de estas emisiones difusas, tal como extractores de gases dotados con filtros de partículas, fácilmente implantable por su localización puntual.  
Es conveniente que se incorpore en el proyecto la instalación del «sistema de captación de emisiones difusas» citado en el anterior párrafo, como medida preventiva para proteger la salud del trabajador encargado de los lavados de envases, así como del resto de personas que estén dentro de la nave y se vean expuestas a esas emisiones contaminadas.  
  
Otro foco emisor podría proceder del sistema de depuración de aguas residuales con emisiones de gases reactivos o de olores. No obstante, todo el proceso de depuración se ha ubicado en contenedores cerrados y enterrados, aparte de que se tratará una muy pequeña cantidad de aguas residuales que contengan materia orgánica, por lo que no será previsible la emisión de gases u olores de dicho proceso.  
- Medidas de control de la legionelosis.  
En el diseño de la instalación, según anexo I del proyecto, se han observado las medidas recogidas en el artículo 7 del Real decreto 865/2003, de 4 de julio, sobre los criterios higiénico-sanitarios para la prevención y control de la legionelosis; así como el Decreto 173/2000, de 5 de diciembre, del Consell de la Generalitat Valenciana, para la prevención de la legionelosis, la Orden del 22 de febrero de 2001 sobre el protocolo de limpieza y desinfección de los equipos de transferencia de masa de agua corriente de aire con producción de aerosoles, y el Decreto 201/2001, de 10 de diciembre, del Consell de la Generalitat.  
- Finalizada esta actividad gestora de RP's y RNP's, valoración y almacenamiento.  
De las posibles afecciones al medio ambiente citadas, se establece que solo se producirán durante la explotación de la instalación, siendo totalmente reversibles al cesar la actividad. Revertir la instalación al estado anterior al de explotación de la actividad será relativamente fácil; no se produce afección al suelo natural ya que se impermeabiliza toda la superficie que entre en contacto con residuos y al cesar la actividad quedará el pavimento propio de la instalación industrial; la posible afección debida a la producción de aguas residuales en el proceso de lavado o por contacto con residuos, cuando cese la actividad ya no se producirán estos efluentes, no produciéndose contaminación del suelo o de las aguas subterráneas ya que la red de recogida y tratamiento de aguas residuales será impermeable y otras afecciones desaparecerán también como el tráfico rodado.  
Habría que añadir a todo ello, que cuando cese la actividad se realizará una limpieza profunda en la totalidad de la instalación y se eliminarán todas las instalaciones allí ubicadas por la actividad, entregando tales residuos a gestores autorizados correspondientes.  
  
- Programa de vigilancia ambiental.  
El objeto del programa de vigilancia ambiental de la actividad es verificar la correcta ejecución de las instalaciones, comprobar si los impactos producidos durante la explotación de la actividad son los previstos, o si se detectan otros impactos no contemplados en el EIA, y por consiguiente la aplicación de las medidas protectoras y/o correctoras pertinentes.  
Seguimiento de la evolución de las superficies impermeables en toda la instalación tanto dentro de la nave, zona cubierta y patios, reparando aquellos puntos, grietas o zonas desgastadas que aparezcan, devolviéndoles a su buen estado de impermeabilidad.  
El control periódico y mantenimiento del buen funcionamiento, de las instalaciones ubicadas dentro de la nave industrial y patio exterior, incluyendo la de la maquinaria allí utilizada.  
El control exhaustivo de los residuos previsto en la zona de acceso y que se admitan en la planta para su gestión, estarán incluidos según su código LER, en el listado de los residuos autorizados para su gestión y citados por el Servicio de Gestión de Residuos en el informe de fecha 30 de mayo de 2017, de no coincidir con ningún código de la lista LER serán rechazados los residuos.  
El control de las diferentes operaciones de gestión de los residuos admitidos en la planta para su valoración y almacenamiento, con entrega posterior a gestor autorizado correspondiente, todo ello acorde con la normativa aplicable en materia de residuos.  
La realización anual de una auditoría acústica y en función de sus resultados corregir aquel foco emisor de ruido que supere los niveles que establece en la Ley 7/2002 de la Generalitat Valenciana contra la contaminación acústica.  
Asimismo se controlarán las emisiones o aerosoles procedentes del proceso de lavado de envases dentro de la nave industrial.  
Se establecerá un apartado dedicado a la vigilancia de las aguas subterráneas, tal y como se recoge en el punto 3 del informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar de fecha 10 de marzo de 2015, de acuerdo con la legislación vigente.  
«Programa de vigilancia que incluya el adecuado control de las aguas subterráneas previo al inicio de la actividad según lo establecido en el art. 12 f) de la ley 16/2002, de 1 de julio, de Prevención y Control Integrados de la Contaminación, para lo que deberá disponer de puntos de control que permitan evaluar las condiciones naturales así como la posible contaminación que por la actividad se produzca en dichas aguas».  
  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, anexo II 9.e) y anexo I 6.d.1. del Decreto 162/1990 por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de impacto ambiental modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en la Ley 21/2013, de evaluación ambiental y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 13 del Decreto 158/2015,de 18 de septiembre, del Consell, por el que se aprueba el reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, modificado por el Decreto 80/2016, de 1 de julio, atribuye a la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental competencia sobre evaluación ambiental estratégica y de proyectos.  
A la vista de lo anteriormente expuesto formulo:  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de planta de almacenamiento y valorización de residuos peligrosos y no peligrosos, promovido por la mercantil Ravi Iniciativas Medioambientales, SL, ubicado en la calle Cuba, núm. 5, pta 4, del polígono industrial Pont de Cabanes, en el término municipal de Cabanes (Castellón), siempre que se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y cumpla el apartado segundo de la presente resolución.  
  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Los residuos admitidos en la instalación serán los relacionados por el Servicio de Gestión de Residuos en el informe de fecha 30 de mayo de 2017, o cualquier otro código LER que el órgano competente en materia de residuos considere susceptible de autorización, siempre y cuando su inclusión no conlleve la modificación sustancial del proyecto evaluado y no responda a supuestos en los que se exija la tramitación de un procedimiento de evaluación ambiental de acuerdo con la legislación sectorial vigente.  
2. El almacenamiento temporal de los residuos generados durante el funcionamiento de la actividad (no peligrosos y peligrosos) para su posterior entrega a empresas gestoras autorizas correspondiente a cada residuo, se hará conforme a la Ley 22/2011, de 28 de julio, de 2011, de residuos y suelos contaminados.  
3. La limpieza de la instalación por baldeo será descartada, esta se realizará sin expandir los restos de RP's y/o RNP's, aplicando las medidas y medios más adecuados que serán aquellos más apropiados y resulten menor cantidad de residuos, como es el empleo de máquinas fregadoras automáticas, serrín, trapos o similares para recoger pequeñas cantidades vertidas. Estos residuos peligrosos generados, así como otros residuos peligrosos relacionados con el mantenimiento de maquinaria, contarán con los mismos sistemas de almacenamiento de RP's a tratar o almacenar en la instalación ?envases adecuados al tipo de residuo y, dentro de la nave, ubicados en el cubeto de recogida de derrames conectado a una arqueta ciega de 1m³.  
4. Ante las emisiones de aerosoles con contaminantes producidas durante el proceso de lavado de envases peligrosos, se ejecutará la medida preventiva de instalar extractores de gases dotados con filtros de partículas, fácilmente implantable por su localización puntual. cuyo mantenimiento se incluirá entre los elementos generadores de residuos peligrosos, los filtros.  
5. En la vigilancia ambiental que se lleve a cabo en esta actividad industrial de Ravi Iniciativas Medioambientales, SL, se incluirán:  
- El seguimiento y control a mantener en buen estado de funcionamiento las instalaciones ubicadas dentro de la nave y en el patio trasero.  
- Se controlará semanalmente el estado impermeable de todo el pavimento, interior nave industrial, patios traseros y delantero, reparándose si estuviese defectuoso o presentase fallos y haciendo hincapié en las zonas de circulación de vehículos.  
- Se establecerá un apartado dedicado a la vigilancia de las aguas subterráneas, tal y como se recoge en el punto 3 del informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar de fecha 10 de marzo de 2015, de acuerdo con la legislación vigente.  
«Programa de vigilancia que incluya el adecuado control de las aguas subterráneas previo al inicio de la actividad según lo establecido en el art. 12 f) de la ley 16/2002, de 1 de julio, de prevención y control integrados de la contaminación, para lo que deberá disponer de puntos de control que permitan evaluar las condiciones naturales así como la posible contaminación que por la actividad se produzca en dichas aguas».  
Se llevará un registro documentado de los resultados de los controles periódicos y conclusiones obtenidos de la vigilancia ambiental realizada en la presente industria, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia. Esta documentación estará a disposición de las autoridades competentes.  
6. En el caso de que se diera una manipulación de equipos (RAEE's) que contengan gases fluorados, se tendrá en cuenta lo dispuesto en el Real decreto 115/2017, de 17 de febrero, por el que se regula la comercialización y manipulación de gases fluorados y equipos basados en los mismos, así como la certificación de los profesionales que los utilizan y por el que se establecen los requisitos técnicos para las instalaciones que desarrollen actividades que emitan gases fluorados.  
7. El proyecto incluirá la instalación del sistema de captación de emisiones difusas y contemplará una partida presupuestaria que permita llevar a cabo la vigilancia ambiental de las instalaciones industriales de Ravi Iniciativas Medioambientales, SL.  
  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite, no cabe interponer recurso alguno; sin perjuicio de que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
  
València, 2 de marzo de 2018.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 15 de marzo de 2018.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML