Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9846, del 10-05-2024 (2024/3654)

RESOLUCIÓ de 26 de març de 2024, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic del Pla de mobilitat urbana sostenible de la Pobla de Farnals. Expedient 059/2020-EAE.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9846

Data del DOGV
:   10-05-2024

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2024/3654

CVE


Data del document
:   26-03-2024

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 26 de març de 2024, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic del Pla de mobilitat urbana sostenible de la Pobla de Farnals. Expedient 059/2020-EAE. [2024/3654]  
De conformitat amb l'article 53.7 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, el qual establix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 059/2020-EAE la Pobla de Farnals.  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Objecte: Pla de mobilitat urbana sostenible de la Pobla de Farnals  
Tràmit: Avaluació ambiental estratègica del pla  
Promotor: Ajuntament de la Pobla de Farnals  
Autoritat substantiva: Ajuntament de la Pobla de Farnals  
Ubicació: la Pobla de Farnals  
Núm. expedient: 059/2020-EAE  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en la sessió celebrada el 16 de desembre de 2021, va adoptar el següent acord:  
Vista la proposta de l'informe estratègic ambiental i territorial del Pla de mobilitat urbana sostenible de la Pobla de Farnals, en els termes següents:  
A. Fonaments pels quals se sotmet el pla a l'avaluació ambiental estratègica  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Esta directiva s'incorpora a la legislació nacional espanyola mitjançant el Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (TRLOTUP).  
La Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, establix en l'article 6 quins plans i programes, així com les seues modificacions, estan sotmesos a avaluació ambiental estratègica, d'acord amb els procediments establits en la legislació d'avaluació ambiental.  
  
D'acord amb el que establix l'article 46.3 de la TRLOTUP, l'òrgan ambiental determinarà si un pla o programa ha d'estar sotmés a una avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada o ordinària, en els casos previstos en este i tenint en compte els criteris establits en l'annex VIII del decret legislatiu; tot això, després de consultar les administracions públiques afectades i d'acord amb les fases de tramitació previstes en l'article 53 del TRLOTUP. En este context, l'avaluació ambiental estratègica s'aplica als plans de mobilitat.  
  
B. Document inicial estratègic  
B.1. Documentació aportada  
En data 15 de setembre de 2020 es va rebre en el Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica la sol·licitud de l'Ajuntament de la Pobla de Farnals per a iniciar el procés d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) de la Pobla de Farnals, acompanyat del corresponent document inicial estratègic (DIE).  
  
La documentació aportada és conforme amb el que establix l'article 52 del Decret Legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (TRLOTUP).  
La documentació queda constituïda pels documents següents:  
1. Document inicial estratègic (DIE)  
2. Esborrany del Pla de mobilitat urbana sostenible  
El Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica comunica l'obertura de l'expedient (Expedient 059/2020-EAE) el 6 de novembre de 2020 i requerix alhora afegir part de la documentació pendent (esborrany del Pla de mobilitat sostenible), que va remetre l'Ajuntament l'11 de novembre de 2020.  
B.2. Informació territorial  
El municipi de la Pobla de Farnals es troba a la comarca de l'Horta Nord, ocupa una superfície total de 3,6 km² i 8.128 habitants (INE, 2020), a una altitud d'entre 0 i 19 m. s. n. m.  
La Pobla de Farnals té dos nuclis urbans consolidats, un d'estos situat a l'extrem occidental del municipi i un altre nucli a 3 km cap a l'est, a vora mar, comunicats pel Camí de la Mar. El nucli urbà està travessat per la CV-300, definida per l'ETCV com un bulevard metropolità amb carril bici i vistes a l'horta, i també per l'avinguda del País Valencià, que funciona com a eix urbà entre els municipis conurbats de Massamagrell, la Pobla de Farnals i Rafelbunyol. Finalment, l'autovia V-21 travessa el municipi a l'oest del nucli urbà de la platja i té un enllaç amb el Camí de la Mar.  
  
Limita al nord amb el Puig de Santa Maria i Massamagrell i al sud amb Rafelbunyol, i es troba a uns 20 km de la ciutat de València.  
Pel que fa al transport públic, la línia 3 de Metrovalencia comunica amb la ciutat de València i té una parada al municipi i dos línies d'autobús metropolità Metrobús (L110 i L112).  
L'àmbit d'aplicació del Pla de mobilitat urbana sostenible es desenvolupa en tot el municipi de la Pobla de Farnals.  
B.3. Planificació vigent  
Segons indica el PMUS, la Pobla de Farnals disposa des de 1994 d'un pla general d'ordenació urbana (PGOU) aprovat per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València i tramitat d'acord amb el Reial decret legislatiu 1/1992, de 26 de juny, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de règim territorial i urbanisme, amb la classificació següent:  
  
• Sòl urbà (SU)  
• Nucli poble  
• Nucli platja  
• Sòl urbanitzable  
• Sòl urbanitzable programat (SUP). Residencial, indústria i servicis  
  
• Sòl urbanitzable no programat (SUNP). Residencial  
• Sòl no urbanitzable (SNU). Comú i protegit  
Relacionat amb el PMUS, s'han avaluat diferents figures de planificació tant a escala supramunicipal com de desenvolupament del pla general, que estan relacionades amb la mobilitat i s'han de considerar en el present procediment ambiental:  
• Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV)  
Identifica el municipi com a dins de l'àrea funcional de València com una àrea d'oportunitat entre València i Sagunt, comunicats pel bulevard metropolità CV-300. Es proposa alhora com a parc agrari a causa del seu valor paisatgístic. L'objectiu 19 de l'ETCV busca satisfer les demandes de mobilitat al territori d'una manera eficient i inclusiva i consolidar un esquema de mobilitat basat en el transport públic; l'aplicació del Protocol de Kyoto en matèria de reducció de gasos d'efecte hivernacle o la promoció dels desplaçaments a peu i en bicicleta són alguns dels objectius compartits per l'ETCV amb el PMUS de la Pobla de Farnals.  
• Pla d'acció d'ordenació i dinamització de l'Horta de València (PATODHV)  
Tot i que no en proposa de noves, establix les bases per al posterior desenvolupament d'infraestructures, amb els objectius generals següents:  
• Evitar la fragmentació i degradació de l'espai agrari.  
• Mantindre la connectivitat del paisatge.  
• Evitar o reduir els efectes adversos de les infraestructures sobre els elements del paisatge.  
• Evitar actuacions que dificulten l'activitat agrària.  
• Protegir les vistes cap a l'horta des de les vies de comunicació.  
• Afavorir la mobilitat i l'ús públic de la infraestructura verda.  
• Senyalitzar els espais d'interés de l'horta.  
A banda, es detallen altres directrius per a la integració paisatgística, vies de distribució, xarxa de camins rurals, noves infraestructures, itineraris verds...  
• Pla d'acció territorial d'infraestructura verda del litoral (PATIVEL)  
Planteja el desenvolupament de la via litoral com a eix estructural que s'ha d'integrar en l'ordenació i gestió territorial i urbanística.  
• Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació (PATRICOVA)  
Tant PATRICOVA com el Sistema Nacional de Cartografia de Zones Inundables (SNCZI) determinen afeccions per perillositat geomorfològica d'inundació de part del municipi, en especial a la plana litoral.  
  
• Estratègia valenciana contra el canvi climàtic (EVCC)  
El Pla de mobilitat urbana sostenible de la Pobla de Farnals està estretament relacionat amb l'EVCC, ja que totes les estratègies del PMUS estan encaminades al desplaçament modal del vehicle privat a altres modalitats de desplaçament més sostenibles, la qual cosa implica una reducció significativa dels gasos d'efecte hivernacle.  
• Estratègia espanyola de mobilitat sostenible  
L'objectiu és fomentar el transport públic i el no motoritzat, per la qual cosa el PMUS en qüestió és totalment coherent amb esta estratègia.  
• Pla d'infraestructures ferroviàries del Ministeri de Foment per a rodalies de la Comunitat Valenciana (2018-2025)  
Elaborat per ADIF i RENFE, proposa la millora de servicis a la línia C6 València Nord-Castelló.  
• Estratègia Uneix 2018-2030 Programa estratègic per a la millora de la mobilitat, infraestructures i transport de la Comunitat Valenciana  
  
Definix línies de millora de la mobilitat, infraestructures i transport que, tot i que no proposa actuacions concretes al municipi, sí que preveu accions a l'eix València-Castelló i el corredor mediterrani ferroviari.  
  
• Xarxa d'itineraris no motoritzats (XINM)  
Planteja el desenvolupament d'una xarxa d'itineraris no motoritzats de caràcter interurbà i metropolità que a la Pobla de Farnals definix tres ciclorutes: CR la Pobla-Platja, CR Massamagrell-la Pobla Platja i la Via Litoral (descrita en el PATIVEL). També incorpora la Via Verda Xurra (tram H al terme de la Pobla de Farnals) en paral·lel a la CV-300 per on circula a més un tram de la Xarxa Europea Eurovelo EV-8, amb una variant pel traçat de la Via Augusta.  
• Pla de mobilitat metropolitana de València (PMoMe)  
El Pla de mobilitat metropolitana sostenible de l'àrea de València (PMoMe) s'engloba dins de les tipologies de plans de mobilitat previstes per la Llei 6/2011, com a pla supramunicipal d'àmbit  
metropolità, amb l'objectiu de coordinar les polítiques i actuacions de mobilitat en tots els municipis de l'àrea metropolitana de València.  
  
En relació amb la Pobla de Farnals, el PMoMe València detecta les propostes següents:  
• Àrees de coordinació supramunicipal de les zones 30, entre altres. Massamagrell-Pobla de Farnals.  
• Concessió CV-102 (València-Metropolitana Nord)  
• Nova concessió de transport, 1 expedició d'anada i tornada per a connectar València amb Sagunt passant per Puçol, la Pobla de Farnals i Massamagrell.  
• Promoure l'adaptació accessible de les estacions d'FGV, entre altres, a la Pobla de Farnals.  
• Xarxa d'estacionament de bicicletes en parades de transport públic d'alta capacitat (FGV i Rodalies), entre altres, a l'estació de la Pobla de Farnals.  
• Pacte d'Alcaldes pel Clima i l'Energia  
La Pobla de Farnals és un municipi adherit al Pacte d'Alcaldes pel Clima i l'Energia, liderat per la UE (Comissari Europeu d'Energia), amb l'objectiu general de reduir les emissions de CO2, comprometent-se a reduir un 40 % les seues emissions de CO2 en 2030 i augmentar la resiliència al canvi climàtic.  
Finalment, el DIE indica que el PMUS de la Pobla de Farnals no tindrà incidència sobre els plans territorials o sectorials, ja que assumix les determinacions que s'hi establixen i s'elabora en coordinació amb la planificació municipal.  
B.4. Objecte de la proposta del PMUS  
Diagnòstic previ  
L'enquesta del PMoMe indica que cada dia es realitzen 28.938 viatges en connexió amb la Pobla de Farnals (siga amb el municipi com a origen o destinació del viatge) dels quals el 70 % són realitzats per residents i la resta per residents d'altres municipis que es desplacen a la Pobla de Farnals per a treballar, estudiar o per altres motius.  
Pel que fa a l'àmbit territorial dels viatges, poc més d'un terç (34,4 %) són interns al municipi, mentres que la resta de viatges (65,6 %) es distribuïx entre més d'una vintena de municipis, que conformen la zona d'influència de la Pobla de Farnals, principalment València, Sagunt i Massamagrell. La mitjana de viatges per habitant és de 3,2 viatges/dia.  
Hi ha una clara diferència en els patrons de desplaçaments entre viatges interns al municipi, que es realitzen majoritàriament a peu (el 68,4 % de tots els viatges interns es fan a peu), i els desplaçaments cap a la Pobla de Farnals o des d'este, en els quals es detecta una forta dependència del cotxe privat (el cotxe o moto és el mitjà de transport utilitzat en el 82,4 % dels viatges).  
El balanç total mostra una divisió modal favorable al cotxe i a la moto, que representen el 60,7 % del total davant d'un 26,3 % de desplaçaments a peu i un 10,2 % en transport públic del total de viatges o un residual 2,7 % de viatges en bicicleta, significativament més alt en desplaçaments interns, però molt inferior en viatges externs.  
Els motius pels quals el transport públic i la bicicleta tenen un ús tan reduït són que, en el cas del transport públic, la proximitat de les destinacions limita el potencial d'ús del transport públic, tot i que la qualitat de servici o qüestions relacionades amb la seua eficiència és el que més afecta l'ús d'este mitjà de transport. En el cas de la bicicleta, el principal impediment té a veure amb les distàncies que cal cobrir (33,2 % dels casos), a més de la no disponibilitat de bicicletes o la falta d'accés al servici públic de bicicletes. Com s'han identificat les causes del baix ús d'estos mitjans de mobilitat, la resolució d'estos problemes al desenvolupament del PMUS permetrà assolir els objectius de mobilitat sostenible relacionats.  
Els motius dels desplaçaments al municipi són:  
• Més del 60 % dels viatges estan relacionats amb motius recurrents, com l'assistència diària al lloc de treball (22,9 %) o al lloc d'estudi (37,6 %), a més de viatges relacionats amb la gestió del treball (0,9 %).  
  
• Poc més del 10 % té a veure amb motius personals i familiars, com ara acompanyar o visitar familiars (8,1 %), anar al metge (1,4 %) o altres disposicions personals (0,9 %).  
• La gestió de les llars està darrere del 6,6 % dels viatges, que s'associen a la realització de compres diàries.  
• Oci i compres no diàries (7,2 %), plaer propi per a passejar o fer esport (6,2 %) i altres motius justifiquen la resta de viatges.  
La duració mitjana dels viatges varia en funció de si són viatges interns (14 minuts de mitjana) o externs al municipi (23 minuts). També depén del mitjà de transport utilitzat, ja que els desplaçaments en transport públic són els que tenen més duració. A més, la duració dels trajectes en cotxe és moderada: 17 minuts en el cas dels desplaçaments interns i 23 minuts en el cas dels desplaçaments externs, ja que són trajectes dins d'un rang bastant reduït, una part important dels quals seria capaç de fer-se en mitjans no motoritzats.  
  
Objectius del PMUS  
Pretén materialitzar una visió de futur per al municipi de la Pobla de Farnals, on el sistema de mobilitat, a més de millorar la seua eficiència i sostenibilitat (reduint els seus impactes negatius), contribuïx i és coherent amb els reptes de major orde que articulen les polítiques urbanístiques del municipi.  
Per a aconseguir-ho, s'establixen objectius generals en els quals es definixen una sèrie d'objectius específics, més precisos i quantificables, que servixen de base per a sistematitzar el conjunt d'accions que conformen el pla d'acció PMUS. Estos objectius específics s'inclouen al seu torn en les mesures proposades dins dels eixos d'actuació del PMUS.  
  
Els objectius generals previstos per al Pla de mobilitat urbana sostenible de la Pobla de Farnals són:  
- Garantir l'accessibilitat de tots al medi urbà, als servicis, al lloc de treball i al territori en igualtat de condicions, independentment de la modalitat de viatge utilitzada.  
- Millorar la seguretat viària i ciutadana.  
- Recuperar espai de la via pública per als mitjans de transport no motoritzat.  
- Reduir la contaminació, les emissions de gasos d'efecte hivernacle i el soroll.  
- Fomentar la participació ciutadana en la planificació i disseny de les polítiques de mobilitat.  
- Augmentar l'eficiència i l'eficàcia del transport de passatgers i mercaderies.  
Per a cada un dels objectius generals, el PMUS desenvolupa els objectius específics que els integren i que són la base per al conjunt de mesures proposades que es descriuen posteriorment.  
B.5. Estudi d'alternatives  
Alternativa 0. Absència de planificació municipal en matèria de mobilitat sostenible. Es descarta perquè, encara que en l'actualitat s'estan proposant solucions de mobilitat urbana en el municipi, estes es desenvolupen de manera aïllada i descontextualitzades.  
Alternativa 1. Planificació del transport tradicional. Creació d'infraestructures i augment de la seua capacitat. S'ha de descartar no resoldre la mobilitat urbana des de criteris de sostenibilitat.  
Alternativa 2. Pla de mobilitat urbana sostenible. Canvi de model de mobilitat. Esta alternativa permet assolir els objectius de la Llei de mobilitat i oferir solucions d'acord amb el diagnòstic de mobilitat del PMUS, però també té la capacitat d'integrar els principis d'avaluació ambiental i d'establir algunes mesures per a la millora del problema ambiental descrites en la caracterització de la situació de l'entorn en la situació actual, que es proposen en este DIE.  
  
B.6. Propostes del PMUS  
El Pla de mobilitat urbana sostenible de la Pobla de Farnals s'estructura en 8 eixos d'actuació:  
1. Organització de la mobilitat.  
2. Mobilitat per als vianants i espai públic.  
3. Mobilitat ciclista  
4. Gestió del trànsit i estacionament.  
5. Transport públic.  
6. Gestió de la demanda.  
7. Tecnologia i innovació.  
8. Permeabilitat i accés al territori.  
Dins d'estos eixos s'articulen les diferents mesures proposades al PMUS, que es resumixen en la taula següent:  
  
Eix Mesures  
Organització de la mobilitat 1.1. Promoció d'una entitat de coordinació de la mobilitat als municipis veïns.  
1.2. Constitució de la taula de mobilitat de la Pobla de Farnals.  
1.3. Desenvolupament d'una ordenança de mobilitat.  
1.4. Ordenança d'ocupació de la via pública per terrasses i vetladors.  
1.5. Senyalització del risc d'inundació (seguretat viària).  
Mobilitat per als vianants i espai públic 02.1 Eliminació de barreres arquitectòniques i accessibilitat universal.  
02.2 Xarxa bàsica no motoritzada d'infraestructura verda urbana.  
02.3 Millora de la qualitat i seguretat de les rutes no motoritzades.  
02.4 Xarxa d'espais públics inclusius i de qualitat.  
02.5 Pla d'arbratge i vegetació urbana.  
02.6 Entorns escolars segurs.  
02.7 Itineraris no motoritzats entre el poble i la platja per camins existents.  
02.8 Itinerari ciclovianant a l'estació de ferrocarril del Puig.  
Mobilitat ciclista 03.1 Xarxa de rutes ciclistes en els nuclis urbans del poble i la platja.  
03.2 Condicionament de camins agrícoles i rurals per a la circulació ciclista.  
03.3 Propostes de millora de les vies ciclistes existents.  
03.4 SUDS en carrils bici.  
03.5 Senyalització ciclista.  
03.6 Desenvolupament d'una xarxa d'aparcabicis.  
03.7 Aparcament comunitari per a bicicletes.  
Gestió del trànsit i estacionament 04.1 Nou esquema circulatori.  
04.2 Eliminació del viari duplicat amb Rafelbunyol i Massamagrell.  
04.3 Pla de pacificació del trànsit.  
04.4 Regulació de l'estacionament en viari.  
04.5 Creació d'aparcaments dissuasius al poble i a la platja.  
04.6 SUDS en espais dedicats a l'aparcament.  
04.7 Remodelació de la zona d'aparcament de la plaça Corts Valencianes.  
Transport públic 05.1 Adaptació del recorregut d'autobús urbà.  
05.2 Millora d'horaris i freqüències del bus urbà.  
05.3 Servicis sota demanda.  
05.4 Ampliació de la línia de metro a l'estació de Puçol Ferrocarrils.  
Gestió de la demanda 06.1 Camins escolars.  
06.2 Mobilitat al treball.  
06.3 Fomentar la mobilitat activa entre la gent major.  
06.4 Plataforma de cotxe compartit.  
06.5 Cursos de circulació segura en bicicleta.  
06.6 Formació en mobilitat sostenible.  
06.7 Campanyes de sensibilització sobre hàbits de mobilitat sostenible.  
Tecnologia i innovació 07.1 Incentivar l'ús de vehicles menys contaminants.  
07.2 Punts de recàrrega de vehicles elèctrics.  
07.3 Xarxa de control d'emissions i soroll.  
07.4 Eficiència en il·luminació urbana.  
07.5 Aplicació de mobilitat.  
Permeabilitat i accés al territori 08.1 Eliminació de l'efecte barrera de la xarxa ferroviària  
08.2 Millora de la permeabilitat de la CV-300.  
08.3 Millora de la vora urbana de contacte amb la marjal de Rafalell i Vistabella.  
08.4 Adaptació de la Via Augusta i l'assagador del Camí Vell a València.  
  
  
Per a cada una de fitxes de les mesures s'inclouen l'eix al qual pertany, la prioritat, l'horitzó temporal, els objectius perseguits, la descripció, les mesures que cal implementar i amb les quals es relaciona, els agents involucrats i la dimensió del gasto econòmic associat.  
  
En l'apartat d'avaluació dels efectes es comentarà com incidixen algunes d'estes mesures en la qualitat del medi ambient del territori.  
  
C. Possibles efectes sobre el medi ambient  
L'apartat 5 del DIE indica els efectes previsibles de les actuacions incloses en el PMUS sobre el medi ambient i destaca que només afecten zones urbanes i camins existents.  
Fa una anàlisi de l'efecte previsible de cada una de les actuacions i destaca que, a excepció d'alguns efectes no significatius o neutres causats per determinades actuacions, en general els efectes són positius, en especial sobre el clima, aire i canvi climàtic i sobre el medi socioeconòmic.  
En relació amb els diferents eixos d'actuació, els efectes positius es concentren en la mobilitat per a vianants, la permeabilitat i accés al territori i en la gestió del trànsit i l'estacionament.  
L'apartat 6 del DIE descriu breument l'harmonització del PMUS amb els diferents plans d'acció territorial, com l'Estratègia territorial de la CV, el Pla d'acció d'ordenació i dinamització de l'Horta de València (PATODHV), el PAT d'infraestructura verda del litoral de la Comunitat Valenciana (PATIVEL), el Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació (PATRICOVA), així com amb plans sectorials com l'Estratègia espanyola de mobilitat sostenible (EEMS), el Pla d'infraestructures ferroviàries del Ministeri de Foment per a rodalies de la CV, l'Estratègia valenciana per al canvi climàtic (EVCC), l'Estratègia Uneix 2018-2030, el Pla de mobilitat metropolitana de València (PMoMe), la Xarxa d'itineraris no motoritzats (XINM) o el Pacte d'Alcaldes per al Clima i l'Energia.  
  
La implementació de determinades mesures per a assolir els objectius del pla pot tindre un impacte positiu sobre el medi ambient de manera global i local (canvi climàtic, millora de la qualitat de l'aire, millora de l'espai públic i augment de la vegetació urbana...) o en llocs concrets fora de l'àmbit (condicions a l'entorn de la marjal, connexions amb elements de la infraestructura verda territorial (vies pecuàries, Via Augusta o Via Litoral).  
El pla contribuïx a garantir la salut i la millora de la qualitat de vida i la salut de les persones, mitjançant la millora dels espais públics urbans. Pel que fa al valor i vulnerabilitat de la zona afectada, el pla no té efectes sobre espais naturals protegits o espais naturals d'interés, no conté propostes de segellament ni de consum del sòl, no implica un augment de la població potencial, ni augmenta el consum de recursos naturals ni l'emissió de contaminants, i no té efectes sobre paisatges amb un nivell de protecció reconegut a escala nacional, comunitària o internacional. Les propostes del pla de mobilitat no tenen efectes negatius sobre el patrimoni cultural.  
  
D. Consultes realitzades  
Per part de la direcció general amb competència en avaluació ambiental, d'acord amb l'article 53.1 del TRLOTUP, s'ha sotmés a consulta, en la condició d'administracions públiques afectades a:  
  
Administració consultada Consulta Informe  
Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat  
Direcció General d'Obres Públics, Transport i Mobilitat Sostenible  
Subdirecció General de Mobilitat  
Servici de Mobilitat Urbana 18.11.2020 05.07.2021  
Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat  
Direcció General d'Obres Públics, Transport i Mobilitat Sostenible  
Subdirecció General de Mobilitat  
Servici de Planificació 18.11.2020 13.07.2021  
Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat  
Direcció General de Política Territorial i Paisatge  
Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge  
Servici de Gestió Territorial (PATRICOVA)  
Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge 18.11.2020 15.07.2021  
12.03.2021  
Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica  
Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental  
Subdirecció General del Medi Natural  
Servici d‘Ordenació i Gestió Forestal  
Servici de Gestió d'Espais Naturals Protegits  
Servici de Vida Silvestre 18.11.2020 -  
14.12.2020  
-  
Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica  
Subdirecció General del Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental  
Servici de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera 13.11.2020 24.11.2020.  
Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana (FGV) 18.11.2020 31.11.2020  
ADIF 18.11.2020 27.11.2020  
Ministeri de Transports, Mobilitat i Agenda Urbana  
Demarcació de Carreteres de la Comunitat Valenciana 18.11.2020 -  
Ajuntament de Rafelbunyol 18.11.2020   
Ajuntament de Massamagrell 18.11.2020   
Ajuntament del Puig de Santa Maria 19.11.2020   
  
  
Nota: els informes rebuts es publicaran, juntament amb l'informe ambiental i territorial estratègic, en la pàgina web https://agroambient.gva.es/va/web/evaluacion-ambiental/seguiment-d-expedients-d-avaluacio-ambiental-estrategica (apartat «Consulta de plans d'avaluació ambiental», selecció de província, municipi i el pla corresponent). (S'accedix a l'enllaç indicat en la pàgina web conselleria amb competències en matèria mediambiental; en l'àrea: Avaluació ambiental - Tramitació telemàtica i seguiment d'expedients de plans i projectes, opció «Seguiment d'expedients d'avaluació ambiental estratègica»).  
E. Identificació dels possibles efectes sobre el medi ambient  
Conceptualment, els plans de mobilitat urbana sostenible són l'instrument adequat per a donar resposta a les necessitats de mobilitat de persones i mercaderies en l'entorn urbà i reduir l'impacte negatiu del sistema de transport en l'economia, la societat i el medi ambient. Esta mobilitat sostenible també ha de tindre com a objectiu l'accessibilitat universal, és a dir, facilitar l'accés de la població a béns, servicis i llocs de treball.  
La consecució d'estos objectius generals es du a terme, fonamentalment, en dos àmbits:  
• Un nou equilibri de modes de transport, apostant, fonamentalment, per aquells amb més eficiència ambiental i social: transport públic versus transport privat i modes de transport no motoritzats.  
  
L'assoliment d'este objectiu requerix tant mesures d'incentiu cap a noves modalitats de transport com mesures dissuasives. En este sentit, s'ha d'actuar en aspectes estructurals (infraestructures necessàries) com de regulació urbanística (tipologia d'edificació, relació espai públic/privat, normes d'estacionament per a diferents modalitats de transport).  
  
• Planificació urbana i model de ciutat, reduint la necessitat de mobilitat urbana tant en necessitat com en duració dels desplaçaments.  
  
Des del punt de vista mediambiental, el PMUS ha de contribuir a un ús racional del sòl per a satisfer les demandes de mobilitat al canvi modal i prioritzar les modalitats més sostenibles, la reducció de la necessitat de desplaçaments tant en nombre com en distància que afavorisca l'adquisició d'hàbits saludables (caminar i moure's en bicicleta) que contribuïsca, al mateix temps, a la reducció d'emissions originades pel sector del transport, com són les referides a les emissions de gasos d'efecte hivernacle (CO2), les emissions de contaminants que perjudiquen la qualitat de vida dels ciutadans (entre altres, diòxid de nitrogen NO2, compostos orgànics volàtils COV, carboni, diòxid de sofre SO2, partícules PM) i emissions acústiques del trànsit.  
  
En este sentit s'expressa l'article 10.2 de la Llei 6/2011, d'1 d'abril, de la Generalitat, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, quan indica que «2. La definició de paràmetres i objectius assenyalats en el punt anterior s'acompanyarà dels indicadors que s'estimen pertinents en relació amb el volum total de desplaçaments i el seu repartiment modal, i els nivells associats de consums energètics, ocupació de l'espai públic, soroll i emissions atmosfèriques, i es particularitzaran les d'efecte hivernacle. L'evolució d'estos últims paràmetres tendirà a la reducció progressiva d'acord amb els ritmes i els límits que reglamentàriament s'establisquen en relació amb el desenvolupament de les polítiques energètiques i ambientals».  
El PMUS de la Pobla de Farnals atén el que en matèria de competències administratives establix l'article 3.2 de la Llei 6/2011, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, de manera que l'avaluació ambiental estratègica d'estes es durà a terme sobre les propostes que siguen de competència municipal.  
Dels informes rebuts s'observen les següents consideracions tant legals com ambientals que passem a descriure:  
Mobilitat urbana  
L'informe de 5 de juliol de 2021, del Servici de Mobilitat Urbana de la Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat Sostenible, de la Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat Sostenible, emet informe favorable al Pla de mobilitat urbana sostenible de la Pobla de Farnals, condicionat al fet que es tinguen en compte les següents observacions i correccions:  
• A les fitxes de les propostes del PMUS caldrà concretar quins indicadors són els que permetran avaluar el grau de compliment del pla, així com estimar el pressupost de cada una de les propostes.  
• Incloure una taula amb els gastos de cada fitxa i el pressupost global.  
• Afegir un cronograma per tal d'estimar el temps i recursos econòmics anuals necessaris.  
• Concretar les propostes més senzilles (mesures 02.1, 02.5, 06.1 i 07.2).  
• La mesura 05.4 i mesura 08.12 excedixen les competències municipals i no seran objecte del PMUS.  
• La mesura 08.2 està poc definida i es desconeix si afectarà de manera rellevant la configuració de la CV-300; no obstant això, qualsevol actuació en esta via haurà de ser prèviament informada per la Conselleria de Política Territorial; tampoc és pertinent el tractament proposat a l'est d'esta carretera.  
• Sobre la mesura 05.1, les modificacions d'itineraris de bus interurbà hauran de consensuar-se amb la DG d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat Sostenible en el marc del projecte de servici públic de transport de viatgers.  
Planificació  
El Servici de Planificació de la DG d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat Sostenible emet informe el 13 de juliol de 2021, en el qual indica una sèrie de consideracions que s'hauran de tindre en compte:  
• El PMUS proposa uns canvis en el sentit d'alguns carrers; en el cas que estos canvis puguen afectar el recorregut dels autobusos, s'haurà de comunicar al Servici de Gestió de Transport de la DG d'Obres Públiques per si cal reubicar les estacions o recorreguts. D'igual manera, qualsevol canvi en la freqüència de pas haurà de ser informat pel mateix Servici de Gestió de Transport.  
• Les mesures 02.7, 03.1 i 03.2, pel que fa a les vies ciclistes interurbanes, caldrà considerar les recomanacions de la Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat.  
• La mesura 03.5 haurà de coordinar-se amb els municipis veïns per tal de dotar la xarxa comarcal d'uniformitat en el disseny, segons les recomanacions de la Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat.  
• La mesura 04.1 implica un canvi en els sentits de circulació d'algunes vies; per al cas que puguen afectar línies d'autobús interurbà, caldrà comptar amb l'aprovació del Servici de Gestió de Transport de la DG d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat Sostenible.  
  
• Respecte a la mesura 05.4, es tracta d'una infraestructura supramunicipal, i haurà de complir les determinacions del Pla de mobilitat metropolitana de València (PMoMe).  
• La mesura 08.1 és competència de Ferrocarrils de la Generalitat (FGV), que determinarà la viabilitat o no de la proposta (vegeu informe FGV).  
• Sobre la mesura 08.2, tot i que no està detallada, s'indica que qualsevol actuació que supose un canvi de les condicions de la via haurà de ser informada favorablement per la Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat com a titular de la CV-300.  
• La mesura 08.4 planteja l'adequació de la Via Augusta i l'assagador del Camí Vell a València com a recorregut escènic. Com que és una actuació que supera l'àmbit municipal, haurà de coordinar-se amb els municipis veïns, amb els condicionants que, si és el cas, puga incloure la Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat.  
  
Risc d'inundació (PATRICOVA)  
L'informe de 15 de juliol 2021, del Servici de Gestió Territorial de la Direcció General de Política Territorial i Paisatge, indica que el Pla de mobilitat urbana sostenible de la Pobla de Farnals (València) es troba afectat per perillositat d'inundació, tot i que és compatible, sempre que es complisquen les condicions exposades.  
Els projectes que es desenvolupen dins d'este PMUS hauran de concretar les actuacions que comporten l'alteració de la rasant i les seues afectacions, així com, en el cas que siga procedent, les mesures que es prevegen per a reduir els efectes de la inundabilitat. El pla de mobilitat serà compatible amb la normativa del PATRICOVA, sempre que s'incorpore en les actuacions que es projecten les condicions d'adequació de les infraestructures previstes en l'article 21.  
Des del punt de vista de la vulnerabilitat, les actuacions previstes en el pla de mobilitat que puguen veure's afectades per la inundabilitat seran les que suposen la construcció de vies ciclistes i per als vianants, de nous traçats de vies ciclistes, la millora del disseny urbà mitjançant la seua reordenació o els projectes de conversió en zones preferents per als vianants. Esta mena d'actuacions seran infraestructures a les quals serà aplicable l'article 21 de la normativa del PATRICOVA, en el qual s'establix que qualsevol element superficial que se situe en una zona inundable a una cota superior a 30 cm no ha de provocar un increment del risc d'inundació en els usos urbans actuals o planificats. En este sentit, les actuacions que suposen una modificació de la rasant actual del viari superior a 30 cm serà motiu d'avaluació els projectes i plans que es desenvolupen amb motiu de l'aprovació del pla de mobilitat. Estos projectes i plans seran objecte d'informe pel departament competent en matèria d'inundabilitat, prèviament a l'aprovació definitiva d'estos.  
  
El PMUS hauria de considerar l'afecció de la cartografia del segon cicle incorporada al Pla de gestió de riscos d'inundació de la demarcació hidrogràfica del Xúquer.  
Infraestructura verda i paisatge  
L'informe de 12 de març de 2021, del Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge indica que els objectius indicats en el DIE i en el pla coincidixen plenament amb funcions de la infraestructura verda, tot i que s'hauran d'analitzar la definició de la infraestructura verda del municipi i l'entramat de corredors i connectors. Estos elements situats fora del teixit urbà s'hauran d'incorporar a la infraestructura verda municipal a la seua ordenació.  
S'haurà de redactar un programa de paisatge com a instrument necessari a adjuntar als projectes d'execució de les actuacions proposades, que a més requeriran l'emissió d'informe del Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
El Pla d'acció territorial de l'àrea metropolitana de València conté unes determinacions que caldrà tindre en compte en el PMUS. Tanmateix, qualsevol actuació relacionada amb la Via del Litoral proposada en el PATIVEL s'haurà de preveure el que indica l'article 17.  
En relació amb el PAT de l'Horta, este informe indica que s'haurà de tindre en compte que qualsevol actuació, present o futura, que implique actuacions en itineraris (per als vianants o rodats) de la zona inclosa en l'àmbit del PAT de l'Horta, com ara els projectes que es desenvolupen d'itineraris per als vianants o ciclables, requerirà l'emissió d'informe pel Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
Canvi climàtic i qualitat de l'aire  
L'informe de 24 de novembre de 2020, del Servici de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera indica les mesures que s'han de tindre en compte en relació amb la contaminació acústica i la qualitat de l'aire. Pel que fa a la qualitat ambiental, destaca que el desenvolupament del PMUS contribuirà a reduir el trànsit terrestre a la zona i, per tant, a l'emissió de diòxid de nitrogen. No obstant això, subratlla que el PMUS ha de ser coherent amb la normativa mediambiental.  
Espais naturals  
Una part del nucli Platja es troba a la zona de protecció de zones humides corresponent a la marjal de Rafalell i Vistabella-Massamagrell. Segons l'informe de 14 de desembre de 2020, del Servici de Gestió d'Espais Naturals Protegits, la mesura 08.3 afecta la zona humida, tot i que mostra la seua conformitat amb la proposta de millora de la vora urbana en contacte amb la marjal.  
Xarxa Natura 2000  
El PMUS no afecta cap espai de Xarxa Natura 2000. No hi ha afecció a reserves de fauna, microreserves de flora o àrees de conservació de flora i fauna establides en l'àmbit dels plans de recuperació i conservació.  
Forestal i vies pecuàries  
Les propostes de traçat de les rutes cicloturístiques no circulen per cap via pecuària i no afecta significativament el sòl forestal. Només en l'assagador del Camí Vell de València està prevista la senyalització i l'adequació del ferm a algun punt (mesura 08.4. Adaptació de la Via Augusta i l'assagador del Camí Vell a València).  
Ferrocarrils  
En l'informe de 31 de novembre de 2020, de Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana (FGV) s'inclouen les consideracions següents sobre algunes actuacions i mesures proposades:  
• Actuació 05.4. Extensió de la línia de metro fins a l'estació de ferrocarril de Puçol, de manera que s'establisca la connexió amb la línia ferroviària de rodalia C6 València Nord-Castelló de la Plana. FGV procedirà a estudiar esta proposta, atenent sempre les prioritats establides, i en funció dels recursos disponibles i de les dotacions pressupostàries que ho permeten.  
• Actuació 08.1. Eliminació de l'efecte barrera de la xarxa ferroviària, transformació de la línia de metro en corredor tramviari. Consideren este objectiu com a inviable a causa de l'afecció de la proposta sobre la infraestructura i la resta d'elements (material mòbil i tallers), ja que es reduiria l'eficiència i efectivitat del transport de viatgers per ferrocarril de tota la línia 3. Afegix que FGV està estudiant la duplicació de la línia 3 en diversos trams.  
• Mesura 2.1.0.3. Fragmentació del territori, disminució de l'efecte barrera de les infraestructures de transport. Es proposa la permeabilització de l'eix ferroviari de Metrovalencia. No mostren cap inconvenient respecte a la implantació de passos a diferent nivell per tal de permeabilitzar la infraestructura ferroviària, tot i que indiquen que tota actuació s'haurà de realitzar sense afecció a la circulació ferroviària.  
• Mesura 2.2.0.4. Creació de corredors verds urbans. Creació d'eixos vertebradors de l'espai públic amb presència dominant de vegetació arbòria i ús prioritari o exclusiu de vianants i bicicletes. Indiquen que la plantació d'arbres es podrà efectuar complint amb el que establix el capítol III de la Llei 6/2011, d'1 d'abril, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, amb una autorització prèvia i sense perjudicar la visibilitat de la línia de ferrocarril i d'altres elements funcionals, com la senyalització ferroviària.  
D'altra banda, segons l'informe de 27 de novembre de 2020 d'ADIF, no s'observa cap incompliment sobre les infraestructures de la seua competència.  
F. Valoració ambiental d'acord amb els criteris de l'annex VIII del TRLOTUP  
D'acord amb el que establix l'article 46.3 del TRLOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en compte els criteris de l'annex VIII, la submissió al procediment ordinari o simplificat d'avaluació ambiental i territorial, en funció de la certesa en la determinació de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, amb una consulta prèvia a les administracions públiques a què es referixen els articles 48.d i 53 del TRLOTUP.  
F.1. Per les característiques del pla  
El Pla de mobilitat urbana sostenible, d'acord amb la definició que establixen els articles 9 i 10 de la Llei 6/2011, d'1 d'abril, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, així com els articles 14 i següents del TRLOTUP, no podem considerar-lo com un instrument urbanístic propi de la planificació territorial o urbanística i, per tant, no presenta cap incidència sobre el model territorial ja aprovat.  
  
En l'àmbit territorial del PMUS analitzat, es preveu desenvolupar altres plans supramunicipals amb relació amb la mobilitat, com ara el Pla d'acció d'ordenació i dinamització de l'Horta de València (PATODHV), el Pla d'infraestructures ferroviàries del Ministeri de Foment per a rodalies de la Comunitat Valenciana (2018-2025), l'Estratègia Uneix 2018-2030 (Programa estratègic per a la millora de la mobilitat, infraestructures i transport de la Comunitat Valenciana) o la Xarxa d'itineraris no motoritzats (XINM); per això, s'ha d'aconseguir la coordinació i integració entre carrils bici dels municipis veïns i per a la seua integració les xarxes comarcals.  
Així mateix, la Pobla de Farnals forma part de la llista de municipis de la primera corona metropolitana a què es referix el Pla bàsic de mobilitat de l'àrea metropolitana de València, aprovat per Resolució de 29 de novembre de 2018 pel director general d'Obres Públiques, Transports i Mobilitat, publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, de 13 de desembre de 2018, i accessible en el web https://mediambient.gva.es/va/.  
F.2. Per les característiques dels efectes i de l'àrea probablement afectada  
Les propostes plantejades no suposen efectes sobre la cobertura forestal, sobre les vies pecuàries o sobre elements del patrimoni cultural; a més, totes les mesures s'han proposat sobre sòl urbà o urbanitzable.  
L'apartat 6 del Pla d'acció del PMUS proposa una sèrie d'indicadors per al seguiment, tant de caràcter general, com per al seguiment dels diferents objectius de participació, seguretat viària, accessibilitat, repartiment modal de l'espai públic, la qualitat de vida, protecció i millora del medi ambient, consum energètic i emissions i transport públic i de mercaderies.  
No obstant això, esta proposta d'indicadors de seguiment no inclou prou indicadors de caràcter ambiental, tal com expressa l'article 10.2 de la Llei de mobilitat, que indica que els plans incorporaran no només els indicadors en relació amb el volum total de desplaçaments, la seua distribució modal o ocupació de l'espai públic, sinó també els nivells associats al consum energètic, el soroll i les emissions atmosfèriques (en particular, les de l'efecte d'hivernacle) amb els ritmes i límits que establix la normativa en el desenvolupament de polítiques energètiques i ambientals.  
En general, per a tots els indicadors s'ha d'especificar el valor inicial (quantitativament, no merament qualitativa) i quantificar l'objectiu que cal assolir. Per tant, com que l'estudi d'alguns d'estos s'inclou en el DIE, s'hauran de concretar tant el valor inicial com el valor objectiu que cal assolir, així com la metodologia de càlcul proposada, almenys per als indicadors ambientals següents:  
 Ús de vehicles menys contaminants (avaluació de GEH CO2/any Mt).  
 Emissions de GEH del sector del transport (vinculades a les anteriors).  
 Consum energètic total per part del sector del transport (tones de petroli equivalents).  
 Estacionaments per a vehicles pesants als afores (s'avalua el nombre de vehicles pesants/any).  
 Disminució del nivell acústic assolit en dB (que avalua el nivell sonor de recepció externa (dB) produït pel trànsit en diferents ubicacions municipals que són representatives del model de mobilitat proposat.  
  
 Qualsevol altre indicador que per a cada proposta avalue un valor adequat per al compliment efectiu que no se supere el límit en funció de l'estalvi energètic, la reducció d'emissions de GEH, la reducció de contaminants o la reducció de soroll.  
Tenint en compte tot això i analitzat les propostes del PMUS de la Pobla de Farnals, s'entén que, en conjunt, estes propostes:  
1. Contribuïxen a un millor ús racional de l'espai públic i a les necessitats socials i econòmiques del municipi.  
2. Promouen el canvi modal cap als models de transport més sostenibles: Caminar i anar en bicicleta, amb la consegüent reducció del consum energètic.  
3. Desaconsella l'ús del vehicle privat a favor del públic i/o col·lectiu.  
4. Afavorix, a llarg termini, la reducció dels impactes associats als modes motoritzats: emissions contaminants, gasos d'efecte d'hivernacle i emissions acústiques.  
5. Promou la descarbonització del sistema de transport del municipi.  
  
A la vista de la documentació presentada, d'acord amb els criteris de l'annex VIII del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (TRLOTUP), es considera que el Pla de mobilitat urbana sostenible de la Pobla de Farnals no afecta zones protegides o forestals i les seues propostes es limiten a sòl urbà i urbanitzable. Pel que fa a les actuacions en sòl no urbanitzable, discorren per vies o camins ja existents on l'ús proposat està permés. En el cas de propostes d'execució en sòl no urbanitzable que suposen reclassificació de sòl o que suposen un ús no permés, estes no seran objecte d'avaluació en este PMUS, ja que l'Ajuntament no és competent en aprovar modificacions en sòl no urbanitzable.  
  
Així, analitzada la documentació presentada i el seu objecte, els informes sectorials emesos, revisada la cartografia existent en el Sistema d'Informació Territorial d'esta conselleria, es pot determinar, respecte al Pla de mobilitat urbana sostenible de la Pobla de Farnals, que el procediment d'avaluació simplificat és suficient per a determinar que la modificació no presenta efectes significatius sobre el medi ambient.  
  
G. Proposta d'acord  
Atenent el que establix l'article 53.2.b del TRLOTUP, d'acord amb el que s'ha exposat, es resol:  
Emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible de la Pobla de Farnals, d'acord amb els criteris de l'annex VIII del TRLOTUP, per no tindre efectes negatius significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació d'esta modificació d'acord amb la normativa sectorial, sempre que s'ajuste al que descriu la documentació presentada amb el compliment de les determinacions següents:  
1. El PMUS es completarà amb el que indica el Servici de Mobilitat Urbana de la Subdirecció General de Mobilitat en l'informe de data 5 de juliol de 2021 i se sol·licitarà un nou informe que hi haurà d'incloure, si és el cas, les determinacions indicades com a pas previ a l'aprovació definitiva.  
2. L'òrgan promotor valorarà i, si és el cas, atendrà les indicacions de l'informe de 13 de juliol de 2021, del Servici de Planificació de la Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat Sostenible.  
  
3. El PMUS haurà de preveure les determinacions de l'informe emés pel Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge de 12 de març de 2021.  
4. Caldrà aplicar les consideracions de l'informe de 30 de novembre de 2020 emés per FGV i, en concret, eliminar del PMUS l'actuació 08.1. Eliminació de l'efecte barrera de la xarxa ferroviària, transformació de la línia de metro en corredor tramviari per haver sigut considerada inviable.  
5. Cal que el pla d'acció del PMUS especifique els valors inicials dels indicadors de seguiment i quantificar l'objectiu que cal assolir al llarg de la implementació del PMUS.  
6. El PMUS inclourà que els projectes d'execució derivats del PMUS compliran les condicions establides en l'article 21, condicions generals d'adaptació de les infraestructures, de la normativa del Decret 201/2015, de 29 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Pla d'acció territorial sobre prevenció de riscos d'inundació a la Comunitat Valenciana.  
Segons establix l'article 53.7 del TRLOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua validesa i cessarà en la producció dels efectes que siguen propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha procedit a l'aprovació del Pla de mobilitat urbana sostenible de la Pobla de Farnals en el termini màxim de quatre anys des que es publique. En este cas, el promotor haurà de tornar a iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la proposta.  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què fa referència l'article 53.2.b del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de conformitat amb el que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
Per tant, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible de la Pobla de Farnals, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
Notificar els interessats que, contra esta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè es puguen utilitzar els mitjans de defensa que en el seu dret consideren pertinents.  
Notificar perquè en prenguen coneixement i als efectes que siguen procedents.  
Cosa que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes exactes que se'n deriven, de conformitat amb el que disposa l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
València, 5 de gener de 2022.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 26 de març de 2024.- El director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental: Miguel Ángel Ivorra Devesa.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9846, del 10-05-2024 (2024/3654)

RESOLUCIÓN de 26 de marzo de 2024, de la Dirección General de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental, por la que se ordena la publicación del informe ambiental y territorial estratégico del Plan de movilidad urbana sostenible de La Pobla de Farnals. Expediente 059/2020-EAE.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9846

Fecha DOGV
:   10-05-2024

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2024/3654

CVE


Fecha del documento
:   26-03-2024

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Infraestructuras y Territorio

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Infraestructuras y Territorio](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 26 de marzo de 2024, de la Dirección General de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental, por la que se ordena la publicación del informe ambiental y territorial estratégico del Plan de movilidad urbana sostenible de La Pobla de Farnals. Expediente 059/2020-EAE. [2024/3654]  
En conformidad con el artículo 53.7 del Decreto legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell, de aprobación del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, que establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del informe ambiental y territorial estratégico, resuelvo:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana el informe ambiental y territorial estratégico correspondiente al expediente 059/2020-EAE La Pobla de Farnals.  
  
«Informe ambiental y territorial estratégico  
Objeto: Plan de movilidad urbana sostenible de La Pobla de Farnals  
Trámite: Evaluación ambiental estratégica del plan  
Promotor: Ayuntamiento de La Pobla de Farnals  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de La Pobla de Farnals  
Ubicación: La Pobla de Farnals  
Núm. expediente: 059/2020-EAE  
  
La Comisión de Evaluación Ambiental, en la sesión celebrada el 16 de diciembre de 2021, adoptó el siguiente acuerdo:  
Vista la propuesta del informe estratégico ambiental y territorial del Plan de movilidad urbana sostenible de La Pobla de Farnals, en los términos siguientes:  
A. Fundamentos por los que se somete el plan a la evaluación ambiental estratégica  
La evaluación ambiental estratégica es el instrumento de prevención, establecido en la Directiva 2001/42/CE, del Parlamento Europeo y del Consejo, de 27 de junio, para la integración de los aspectos ambientales en la toma de decisiones de planes y programas públicos. Esta directiva se incorpora a la legislación nacional española a través del Decreto legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell, de aprobación del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje de la Comunitat Valenciana (TRLOTUP).  
La Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, establece en el artículo 6 qué planes y programas, así como sus modificaciones, están sometidos a evaluación ambiental estratégica, de acuerdo con los procedimientos establecidos en la legislación de evaluación ambiental.  
De acuerdo con lo establecido en el artículo 46.3 de la TRLOTUP, el órgano ambiental determinará si un plan o programa debe someterse a una evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada u ordinaria, en los casos previstos en el mismo y teniendo en cuenta los criterios establecidos en el anexo VIII del decreto legislativo, todo ello después de consultar a las administraciones públicas afectadas y de acuerdo con las fases de tramitación previstas en el artículo 53 del TRLOTUP. En este contexto, la evaluación ambiental estratégica se aplica a los planes de movilidad.  
B. Documento inicial estratégico  
B.1. Documentación aportada  
En fecha 15 de septiembre de 2020 se recibió en el Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica la solicitud del Ayuntamiento de La Pobla de Farnals para iniciar el proceso de evaluación ambiental y territorial estratégica del Plan de movilidad urbana sostenible (PMUS) de La Pobla de Farnals, acompañado de su correspondiente documento inicial estratégico (DIE).  
La documentación aportada es conforme con lo establecido en el artículo 52 del Decreto legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell, de aprobación del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje de la Comunitat Valenciana (TRLOTUP).  
La documentación queda constituida por los documentos siguientes:  
1. Documento inicial estratégico (DIE)  
2. Borrador del plan de movilidad urbana sostenible  
El Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica comunica la apertura del expediente (Expediente 059/2020-EAE) el 6 de noviembre de 2020 y requiere a la vez añadir parte de la documentación pendiente (borrador del Plan de movilidad sostenible), que remitió el Ayuntamiento el 11 de noviembre de 2020.  
B.2. Información territorial  
El municipio de La Pobla de Farnals se encuentra en la comarca de l'Horta Nord, ocupa una superficie total de 3,6 km² y 8.128 habitantes (INE, 2020), a una altitud de entre 0 y 19 m s. n. m.  
La Pobla de Farnals tiene dos cascos urbanos consolidados, uno de estos situado al extremo occidental del municipio y otro núcleo a 3 km hacia el este, cerca del mar, comunicados por el Camí de la Mar. El casco urbano está atravesado por la CV-300, definida por el ETCV como un bulevar metropolitano con carril bici y vistas a la huerta, y también por la avenida del País Valenciano, que funciona como eje urbano entre los municipios conurbados de Massamagrell, La Pobla de Farnals y Rafelbunyol. Finalmente, la autovía V-21 atraviesa el municipio en el oeste del casco urbano de la playa y tiene un enlace con el Camí de la Mar.  
Limita al norte con El Puig de Santa Maria y Massamagrell y al sur con Rafelbunyol, y se encuentra a unos 20 km de la ciudad de València.  
En cuanto al transporte público, la línea 3 de Metrovalencia comunica con la ciudad de València y tiene una parada en el municipio y dos líneas de autobús metropolitano Metrobús (L110 y L112).  
El ámbito de aplicación del Plan de movilidad urbana sostenible se desarrolla en todo el municipio de La Pobla de Farnals.  
B.3. Planificación vigente  
Según indica el PMUS, La Pobla de Farnals dispone desde 1994 de un plan general de ordenación urbana (PGOU) aprobado por la Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia y tramitado según el Real decreto legislativo 1/1992, de 26 de junio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de régimen territorial y urbanismo, con la clasificación siguiente:  
• Suelo urbano (SU)  
• Núcleo pueblo  
• Núcleo playa  
• Suelo urbanizable  
• Suelo urbanizable programado (SUP). Residencial, industria y servicios  
• Suelo urbanizable no programado (SUNP). Residencial  
• Suelo no urbanizable (SNU). Común y protegido  
Relacionado con el PMUS, se han evaluado diferentes figuras de planificación, tanto a nivel supramunicipal como de desarrollo del plan general, que están relacionadas con la movilidad y deben ser consideradas en el presente procedimiento ambiental:  
• Estrategia territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV)  
Identifica el municipio como dentro del área funcional de València como una área de oportunidad entre València y Sagunto, comunicados por el bulevar metropolitano CV-300. Se propone a la vez como parque agrario a causa de su valor paisajístico. El objetivo 19 de la ETCV busca satisfacer las demandas de movilidad en el territorio de una manera eficiente e inclusiva, consolidando un esquema de movilidad basado en el transporte público: la aplicación del Protocolo de Kioto en materia de reducción de gases de efecto invernadero o la promoción de los desplazamientos a pie y en bicicleta son algunos de los objetivos compartidos por la ETCV con el PMUS de La Pobla de Farnals.  
• Plan de acción de ordenación y dinamización de l'Horta de València (PATODHV)  
A pesar de que no propone nuevas, establece las bases para el posterior desarrollo de infraestructuras, con los objetivos generales siguientes:  
• Evitar la fragmentación y degradación del espacio agrario.  
• Mantener la conectividad del paisaje.  
• Evitar o reducir los efectos adversos de las infraestructuras sobre los elementos del paisaje.  
• Evitar actuaciones que dificulten la actividad agraria.  
• Proteger las vistas hacia la huerta desde las vías de comunicación.  
• Favorecer la movilidad y el uso público de la infraestructura verde.  
• Señalizar los espacios de interés de la huerta.  
Además, se detallan otras directrices para la integración paisajística, vías de distribución, red de caminos rurales, nuevas infraestructuras, itinerarios verdes...  
• Plan de acción territorial de infraestructura verde del litoral (PATIVEL)  
Plantea el desarrollo de la vía litoral como eje estructural que se debe integrar en la ordenación y gestión territorial y urbanística.  
• Plan de acción territorial de carácter sectorial sobre prevención del riesgo de inundación (PATRICOVA)  
Tanto PATRICOVA como el Sistema Nacional de Cartografía de Zonas Inundables (SNCZI) determinan afecciones por peligrosidad geomorfológica de inundación de parte del municipio, en especial en la llanura litoral.  
• Estrategia valenciana ante el cambio climático (EVCC)  
El Plan de movilidad urbana sostenible de La Pobla de Farnals está estrechamente relacionado con la EVCC, puesto que todas las estrategias del PMUS están dirigidas al desplazamiento modal del vehículo privado a otras modalidades de desplazamiento más sostenibles, lo que implica una reducción significativa de los gases de efecto invernadero.  
• Estrategia española de movilidad sostenible  
El objetivo es fomentar el transporte público y el no motorizado, por lo que el PMUS en cuestión es totalmente coherente con esta estrategia.  
• Plan de infraestructuras ferroviarias del Ministerio de Fomento para cercanías de la Comunitat Valenciana (2018-2025)  
Elaborado por ADIF y RENFE, propone la mejora de servicios a la línea C6 València Nord-Castelló.  
• Estrategia Uneix 2018-2030 (Programa estratégico para la mejora de la movilidad, infraestructuras y transporte de la Comunitat Valenciana).  
Define líneas de mejora de la movilidad, infraestructuras y transporte que, a pesar de que no propone actuaciones concretas en el municipio, sí que prevé acciones en el eje València-Castelló y el corredor mediterráneo ferroviario.  
• Red de itinerarios no motorizados (RINM)  
Plantea el desarrollo de una red de itinerarios no motorizados de carácter interurbano y metropolitano que en La Pobla de Farnals define tres ciclorutas: CR la Pobla-Platja, CR Massamagrell-la Pobla Platja y la Vía Litoral (descrita en el PATIVEL). También incorpora la Vía Verde Xurra (tramo H en el término de La Pobla de Farnals) en paralelo a la CV-300 por donde circula además un tramo de la Red Europea Eurovelo EV-8, con una variante por el trazado de la Vía Augusta.  
• Plan de movilidad metropolitana de València (PMoMe)  
El Plan de movilidad metropolitana sostenible del área de València (PMoMe) se engloba dentro de las tipologías de planes de movilidad previstas por la Ley 6/2011, como plan supramunicipal de ámbito metropolitano, con el objetivo de coordinar las políticas y actuaciones de movilidad en todos los municipios del área metropolitana de València.  
En relación con La Pobla de Farnals, el PMoMe València detecta las propuestas siguientes:  
• Áreas de coordinación supramunicipal de las zonas 30, entre otras. Massamagrell-La Pobla de Farnals.  
• Concesión CV-102 (València-Metropolitana Norte)  
• Nueva concesión de transporte, 1 expedición de ida y vuelta para conectar València con Sagunto pasando por Puçol, La Pobla de Farnals y Massamagrell.  
• Promover la adaptación accesible de las estaciones de FGV, entre otros, en La Pobla de Farnals.  
• Red de estacionamiento de bicicletas en paradas de transporte público de alta capacidad (FGV y Cercanías), entre otras, en la estación de La Pobla de Farnals.  
• Pacto de Alcaldes por el Clima y la Energía  
La Pobla de Farnals es un municipio adherido al Pacto de Alcaldes por el Clima y la Energía, liderado por la UE (Comisario Europeo de Energía), con el objetivo general de reducir las emisiones de CO2, comprometiéndose a reducir un 40 % sus emisiones de CO2 en 2030 y aumentar la resiliencia al cambio climático.  
Finalmente, el DIE indica que el PMUS de La Pobla de Farnals no tendrá incidencia sobre los planes territoriales o sectoriales, ya que asume las determinaciones que se establecen y se elabora en coordinación con la planificación municipal.  
B.4. Objeto de la propuesta del PMUS  
Diagnóstico previo  
La encuesta del PMoMe indica que cada día se realizan 28.938 viajes en conexión con La Pobla de Farnals (sea con el municipio como origen o destino del viaje) de los cuales el 70 % son realizados por residentes y el resto por residentes otros municipios que se desplazan a La Pobla de Farnals para trabajar, estudiar o por otros motivos.  
En cuanto al ámbito territorial de los viajes, poco más de un tercio (34,4 %) son internos en el municipio, mientras que el resto de viajes (65,6 %) se distribuye entre más de unos veinte municipios, que conforman la zona de influencia de La Pobla de Farnals, principalmente València, Sagunto y Massamagrell. La media de viajes por habitante es de 3,2 viajes/día.  
Hay una clara diferencia en los patrones de desplazamientos entre viajes internos en el municipio, que se realizan mayoritariamente a pie (el 68,4 % de todos los viajes internos se hacen a pie), y los desplazamientos hacia La Pobla de Farnals o desde este, en los que se detecta una fuerte dependencia del coche privado (el coche o moto es el medio de transporte utilizado en el 82,4 % de los viajes).  
El balance total muestra una división modal favorable al coche y a la moto, que representan el 60,7 % del total ante un 26,3 % de desplazamientos a pie y un 10,2 % en transporte público del total de viajes o un residual 2,7 % de viajes en bicicleta, significativamente más alto en desplazamientos internos, pero muy inferior en viajes externos.  
Los motivos por los que el transporte público y la bicicleta tienen un uso tan reducido son que, en el caso del transporte público, la proximidad de los destinos limita el potencial de uso del transporte público, a pesar de que la calidad de servicio o cuestiones relacionadas con su eficiencia es el que más afecta al uso de este medio de transporte. En el caso de la bicicleta, el principal impedimento tiene que ver con las distancias que hay que cubrir (33,2 % de los casos), además de la no disponibilidad de bicicletas o la falta de acceso al servicio público de bicicletas. Como se han identificado las causas del bajo uso de estos medios de movilidad, la resolución de estos problemas al desarrollo del PMUS permitirá lograr los objetivos de movilidad sostenible relacionados.  
Los motivos de los desplazamientos en el municipio son:  
• Más del 60 % de los viajes están relacionados con motivos recurrentes, como la asistencia diaria al puesto de trabajo (22,9 %) o al lugar de estudio (37,6 %), además de viajes relacionados con la gestión del trabajo (0,9 %).  
• Poco más del 10 % tiene que ver con motivos personales y familiares, como por ejemplo acompañar o visitar a familiares (8,1 %), ir al médico (1,4 %) u otras disposiciones personales (0,9 %).  
• La gestión de los hogares está detrás del 6,6 % de los viajes, que se asocian a la realización de compras diarias.  
• Ocio y compras no diarias (7,2 %), placer propio para pasear o hacer deporte (6,2 %) y otros motivos justifican el resto de viajes.  
La duración media de los viajes varía en función de si son viajes internos (14 minutos de media) o externos al municipio (23 minutos). También depende del medio de transporte utilizado, ya que los desplazamientos en transporte público son los que tienen más duración. Además, la duración de los trayectos en coche es moderada: 17 minutos en el caso de los desplazamientos internos y 23 minutos en el caso de los desplazamientos externos, ya que son trayectos dentro de un rango bastante reducido, una parte importante de los que sería capaz de hacerse en medios no motorizados.  
Objetivos del PMUS  
Pretende materializar una visión de futuro para el municipio de La Pobla de Farnals, donde el sistema de movilidad, además de mejorar su eficiencia y sostenibilidad (reduciendo sus impactos negativos), contribuye y es coherente con los retos de mayor orden que articulan las políticas urbanísticas del municipio.  
Para conseguirlo, se establecen objetivos generales en los que se definen una serie de objetivos específicos, más precisos y cuantificables, que sirven de base para sistematizar el conjunto de acciones que conforman el plan de acción PMUS. Estos objetivos específicos se incluyen a su vez en las medidas propuestas dentro de los ejes de actuación del PMUS.  
Los objetivos generales previstos para el Plan de movilidad urbana sostenible de La Pobla de Farnals son:  
- Garantizar la accesibilidad de todos al medio urbano, a los servicios, al puesto de trabajo y al territorio en igualdad de condiciones, independientemente de la modalidad de viaje utilizada.  
- Mejorar la seguridad viaria y ciudadana.  
- Recuperar espacio de la vía pública para los medios de transporte no motorizado.  
- Reducir la contaminación, las emisiones de gases de efecto invernadero y el ruido.  
- Fomentar la participación ciudadana en la planificación y diseño de las políticas de movilidad.  
- Aumentar la eficiencia y la eficacia del transporte de pasajeros y mercancías.  
Para cada uno de los objetivos generales, el PMUS desarrolla los objetivos específicos que los integran y que son la base para el conjunto de medidas propuestas que se describen posteriormente.  
B.5. Estudio de alternativas  
Alternativa 0. Ausencia de planificación municipal en materia de movilidad sostenible. Se descarta porque, aunque en la actualidad se están proponiendo soluciones de movilidad urbana en el municipio, estas se desarrollan de manera aislada y descontextualizadas.  
Alternativa 1. Planificación del transporte tradicional. Creación de infraestructuras y aumento de su capacidad. Se debe descartar no resolver la movilidad urbana desde criterios de sostenibilidad.  
Alternativa 2. Plan de movilidad urbana sostenible. Cambio de modelo de movilidad. Esta alternativa permite lograr los objetivos de la Ley de movilidad y ofrecer soluciones de acuerdo con el diagnóstico de movilidad del PMUS, pero también tiene la capacidad de integrar los principios de evaluación ambiental y de establecer algunas medidas para la mejora del problema ambiental descritas en la caracterización de la situación del entorno en la situación actual, que se proponen en este DIE.  
B.6. Propuestas del PMUS  
El Plan de movilidad urbana sostenible de La Pobla de Farnals se estructura en 8 ejes de actuación:  
1. Organización de la movilidad.  
2. Movilidad peatonal y espacio público.  
3. Movilidad ciclista  
4. Gestión del tráfico y estacionamiento.  
5. Transporte público.  
6. Gestión de la demanda.  
7. Tecnología e innovación.  
8. Permeabilidad y acceso al territorio.  
Dentro de estos ejes se articulan las diferentes medidas propuestas al PMUS, que se resumen en la tabla siguiente:  
  
Eje Medidas  
Organización de la movilidad 1.1. Promoción de una entidad de coordinación de la movilidad en los municipios vecinos.  
1.2. Constitución de la tabla de movilidad de La Pobla de Farnals.  
1.3. Desarrollo de una ordenanza de movilidad.  
1.4. Ordenanza de ocupación de la vía pública por terrazas y veladores.  
1.5. Señalización del riesgo de inundación (seguridad viaria).  
Movilidad peatonal y espacio público 02.1 Eliminación de barreras arquitectónicas y accesibilidad universal.  
02.2 Red básica no motorizada de infraestructura verde urbana.  
02.3 Mejora de la calidad y seguridad de las rutas no motorizadas.  
02.4 Red de espacios públicos inclusivos y de calidad.  
02.5 Plan de arbolado y vegetación urbana.  
02.6 Entornos escolares seguros.  
02.7 Itinerarios no motorizados entre el pueblo y la playa por caminos existentes.  
02.8 Itinerario ciclopeatón a la estación de ferrocarril de El Puig.  
Movilidad ciclista 03.1 Red de rutas ciclistas en los cascos urbanos del pueblo y la playa.  
03.2 Acondicionamiento de caminos agrícolas y rurales para la circulación ciclista.  
03.3 Propuestas de mejora de las vías ciclistas existentes.  
03.4 SUDS en carriles bici.  
03.5 Señalización ciclista.  
03.6 Desarrollo de una red de aparcabicis.  
03.7 Aparcamiento comunitario para bicicletas.  
Gestión del tráfico y estacionamiento 04.1 Nuevo esquema circulatorio.  
04.2 Eliminación del viario duplicado con Rafelbunyol y Massamagrell.  
04.3 Plan de pacificación del tráfico.  
04.4 Regulación del estacionamiento en viario.  
04.5 Creación de aparcamientos disuasivos en el pueblo y en la playa.  
04.6 SUDS en espacios dedicados al aparcamiento.  
04.7 Remodelación de la zona de aparcamiento de la plaza Cortes Valencianas.  
Transporte público 05.1 Adaptación del recorrido de autobús urbano.  
05.2 Mejora de horarios y frecuencias del bus urbano.  
05.3 Servicios bajo demanda.  
05.4 Ampliación de la línea de metro a la estación de Puçol Ferrocarrils.  
Gestión de la demanda 06.1 Caminos escolares.  
06.2 Movilidad al trabajo.  
06.3 Fomentar la movilidad activa entre la gente mayor.  
06.4 Plataforma de coche compartido.  
06.5 Cursos de circulación segura en bicicleta.  
06.6 Formación en movilidad sostenible.  
06.7 Campañas de sensibilización sobre hábitos de movilidad sostenible.  
Tecnología e innovación 07.1 Incentivar el uso de vehículos menos contaminantes.  
07.2 Puntos de recarga de vehículos eléctricos.  
07.3 Red de control de emisiones y ruido.  
07.4 Eficiencia en iluminación urbana.  
07.5 Aplicación de movilidad.  
Permeabilidad y acceso en el territorio 08.1 Eliminación del efecto barrera de la red ferroviaria  
08.2 Mejora de la permeabilidad de la CV-300.  
08.3 Mejora del margen urbano de contacto con el marjal de Rafalell y Vistabella.  
08.4 Adaptación de la Vía Augusta y la colada del Camí Vell a València.  
  
  
Para cada una de fichas de las medidas se incluyen el eje al que pertenece, la prioridad, el horizonte temporal, los objetivos perseguidos, la descripción, las medidas que se deben implementar y con las que se relaciona, los agentes involucrados y la dimensión del gasto económico asociado.  
En el apartado de evaluación de los efectos se comentará cómo inciden algunas de estas medidas en la calidad del medio ambiente del territorio.  
C. Posibles efectos sobre el medio ambiente  
El apartado 5 del DIE indica los efectos previsibles de las actuaciones incluidas en el PMUS sobre el medio ambiente y destaca que solo afectan a zonas urbanas y caminos existentes.  
Hace un análisis del efecto previsible de cada una de las actuaciones y destaca que, a excepción de algunos efectos no significativos o neutros causados por determinadas actuaciones, en general los efectos son positivos, en especial sobre el clima, aire y cambio climático y sobre el medio socioeconómico.  
En relación con los diferentes ejes de actuación, los efectos positivos se concentran en la movilidad para peatones, la permeabilidad y acceso al territorio y en la gestión del tráfico y el estacionamiento.  
El apartado 6 del DIE describe brevemente la armonización del PMUS con los diferentes planes de acción territorial, como la Estrategia territorial de la CV, el Plan de acción de ordenación y dinamización de l'Horta de València (PATODHV), el PAT de infraestructura verde del litoral de la Comunitat Valenciana (PATIVEL), el Plan de acción territorial de carácter sectorial sobre prevención del riesgo de inundación (PATRICOVA), así como con planes sectoriales como la Estrategia española de movilidad sostenible (EEMS), el Plan de infraestructuras ferroviarias del Ministerio de Fomento para cercanías de la CV, la Estrategia valenciana para el cambio climático (EVCC), la Estrategia Uneix 2018-2030, el Plan de movilidad metropolitana de València (PMoMe), la Red de itinerarios no motorizados (RINM) o el Pacto de Alcaldes para el Clima y la Energía.  
La implementación de determinadas medidas para lograr los objetivos del plan puede tener un impacto positivo sobre el medio ambiente de manera global y local (cambio climático, mejora de la calidad del aire, mejora del espacio público y aumento de la vegetación urbana...) o en lugares concretos fuera del ámbito (condiciones en el entorno del marjal, conexiones con elementos de la infraestructura verde territorial, vías pecuarias, Vía Augusta o Vía Litoral).  
El plan contribuye a garantizar la salud y la mejora de la calidad de vida y la salud de las personas, mediante la mejora de los espacios públicos urbanos. En cuanto al valor y a la vulnerabilidad de la zona afectada, el plan no tiene efectos sobre espacios naturales protegidos o espacios naturales de interés, no contiene propuestas de sellado ni de consumo del suelo, no implica un aumento de la población potencial, ni aumenta el consumo de recursos naturales ni la emisión de contaminantes y no tiene efectos sobre paisajes con un nivel de protección reconocido a escala nacional, comunitaria o internacional. Las propuestas del plan de movilidad no tienen efectos negativos sobre el patrimonio cultural.  
D. Consultas realizadas  
Por parte de la dirección general con competencia en evaluación ambiental, según el artículo 53.1 del TRLOTUP, se ha sometido a consulta, en su condición de administraciones públicas afectadas, a:  
  
Administración consultada Consulta Informe  
Conselleria de Política Territorial, Obras Públicas y Movilidad  
Dirección General de Obras Públicas, Transporte y Movilidad Sostenible  
Subdirección General de Movilidad  
Servicio de Movilidad Urbana 18.11.2020 05.07.2021  
Conselleria de Política Territorial, Obras Públicas y Movilidad  
Dirección General de Obras Públicas, Transporte y Movilidad Sostenible  
Subdirección General de Movilidad  
Servicio de Planificación 18.11.2020 13.07.2021  
Conselleria de Política Territorial, Obras Públicas y Movilidad  
Dirección General de Política Territorial y Paisaje  
Subdirección General de Ordenación del Territorio y Paisaje  
Servicio de Gestión Territorial (PATRICOVA)  
Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje 18.11.2020 15.07.2021  
12.03.2021  
Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica  
Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental  
Subdirección General del Medio Natural  
Servicio de Ordenación y Gestión Forestal  
Servicio de Gestión de Espacios Naturales Protegidos  
Servicio de Vida Silvestre 18.11.2020 -  
14.12.2020  
-  
Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica  
Subdirección General del Cambio Climático y Calidad Ambiental  
Servicio de Lucha contra el Cambio Climático y Protección de la Atmósfera 13.11.2020 24.11.2020  
Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana (FGV) 18.11.2020 31.11.2020  
ADIF 18.11.2020 27.11.2020  
Ministerio de Transportes, Movilidad y Agenda Urbana  
Demarcación de Carreteras de la Comunitat Valenciana 18.11.2020   
-  
Ayuntamiento de Rafelbunyol 18.11.2020   
Ayuntamiento de Massamagrell 18.11.2020   
Ayuntamiento de El Puig de Santa Maria 19.11.2020   
  
  
Nota: los informes recibidos se publicarán, junto con el informe ambiental y territorial estratégico, en la página web https://agroambient.gva.es/es/web/evaluacion-ambiental/seguiment-d-expedients-d-avaluacio-ambiental-estrategica (apartado «Consulta de planes de evaluación ambiental», selección de provincia, municipio y el plan correspondiente). (Se accede al enlace indicado en la página web conselleria con competencias en materia medioambiental; en el área: Evaluación ambiental - Tramitación telemática y seguimiento de expedientes de planes y proyectos, opción «Seguimiento de expedientes de evaluación ambiental estratégica»).  
E. Identificación de los posibles efectos sobre el medio ambiente  
Conceptualmente, los planes de movilidad urbana sostenible son el instrumento adecuado para dar respuesta a las necesidades de movilidad de personas y mercancías en el entorno urbano y reducir el impacto negativo del sistema de transporte en la economía, la sociedad y el medio ambiente. Esta movilidad sostenible también debe tener como objetivo la accesibilidad universal, es decir, facilitar el acceso de la población a bienes, servicios y puestos de trabajo.  
La consecución de estos objetivos generales se lleva a cabo, fundamentalmente, en dos ámbitos:  
• Un nuevo equilibrio de modos de transporte, apostando, fundamentalmente, por aquellos con mayor eficiencia ambiental y social: transporte público versus transporte privado y modos de transporte no motorizados.  
El logro de este objetivo requiere tanto medidas de incentivo hacia nuevas modalidades de transporte como medidas disuasivas. En este sentido, se debe actuar en aspectos estructurales (infraestructuras necesarias), como de regulación urbanística (tipología de edificación, relación espacio público/privado, normas de estacionamiento para diferentes modalidades de transporte).  
• Planificación urbana y modelo de ciudad, reduciendo la necesidad de movilidad urbana tanto en necesidad como en duración de los desplazamientos.  
Desde el punto de vista medioambiental, el PMUS debe contribuir a un uso racional del suelo para satisfacer las demandas de movilidad, al cambio modal priorizando las modalidades más sostenibles, la reducción de la necesidad de desplazamientos, tanto en número como en distancia, que favorezca la adquisición de hábitos saludables (andar y moverse en bicicleta), que contribuya, a la vez, a la reducción de emisiones originadas por el sector del transporte como son las referidas a las emisiones de gases de efecto invernadero (CO2), las emisiones de contaminantes que perjudican la calidad de vida de los ciudadanos (entre otros, dióxido de nitrógeno NO2, compuestos orgánicos volátiles COV, carbono, dióxido de azufre SO2, partículas PM) y emisiones acústicas del tráfico.  
En este sentido se expresa el artículo 10.2 de la Ley 6/2011, de 1 de abril, de la Generalitat, de movilidad de la Comunitat Valenciana, cuando se indica que «2. La definición de parámetros y objetivos señalados en el punto anterior se acompañará de los indicadores que se estimen pertinentes en relación con el volumen total de desplazamientos y su reparto modal, y los niveles asociados de consumos energéticos, ocupación del espacio público, ruido y emisiones atmosféricas, y se particularizarán las de efecto invernadero. La evolución de estos últimos parámetros tenderá a la reducción progresiva de acuerdo con los ritmos y los límites que reglamentariamente se establezcan en relación con el desarrollo de las políticas energéticas y ambientales».  
El PMUS de La Pobla de Farnals se ajusta a lo que, en materia de competencias administrativas, establece el artículo 3.2 de la Ley 6/2011, de movilidad de la Comunitat Valenciana, de forma que la evaluación ambiental estratégica se llevará a cabo sobre las propuestas que sean de competencia municipal.  
De los informes recibidos se observan las siguientes consideraciones, tanto legales como ambientales, que pasamos a describir:  
Movilidad urbana  
El informe de 5 de julio de 2021, del Servicio de Movilidad Urbana de la Dirección General de Obras Públicas, Transporte y Movilidad Sostenible, de la Conselleria de Política Territorial, Obras Públicas y Movilidad Sostenible, emite un informe favorable en el Plan de movilidad urbana sostenible de La Pobla de Farnals, condicionado a que se tengan en cuenta las siguientes observaciones y correcciones:  
• A las fichas de las propuestas del PMUS habrá que concretar qué indicadores son los que permitirán evaluar el grado de cumplimiento del plan, así como estimar el presupuesto de cada una de las propuestas.  
• Incluir una mesa con los gastos de cada ficha y el presupuesto global.  
• Añadir un cronograma para estimar el tiempo y recursos económicos anuales necesarios.  
• Concretar las propuestas más sencillas (medidas 02.1, 02.5, 06.1 y 07.2).  
• La medida 05.4 y medida 08.12 exceden las competencias municipales y no serán objeto del PMUS.  
• La medida 08.2 está poco definida y se desconoce si afectará de manera relevante a la configuración de la CV-300; sin embargo, cualquier actuación en esta vía tendrá que ser previamente informada por la Conselleria de Política Territorial; tampoco es pertinente el tratamiento propuesto al este de esta carretera.  
• Sobre la medida 05.1, las modificaciones de itinerarios de bus interurbano tendrán que consensuarse con la DG de Obras Públicas, Transporte y Movilidad Sostenible en el marco del proyecto de servicio público de transporte de viajeros.  
Planificación  
El Servicio de Planificación de la DG de Obras Públicas, Transporte y Movilidad Sostenible emite informe el 13 de julio de 2021, en el que indica una serie de consideraciones que se deberán tener en cuenta:  
• El PMUS propone unos cambios en el sentido de algunas calles; en el supuesto de que estos cambios puedan afectar al recorrido de los autobuses, se deberá comunicar al Servicio de Gestión de Transporte de la DG de Obras Públicas por si hay que reubicar las estaciones o recorridos. De igual manera, cualquier cambio en la frecuencia de paso tendrá que ser informado por el mismo Servicio de Gestión de Transporte.  
• Las medidas 02.7, 03.1 y 03.2, en cuanto a las vías ciclistas interurbanas, habrá que considerar las recomendaciones de la Conselleria de Política Territorial, Obras Públicas y Movilidad.  
• La medida 03.5 deberá coordinarse con los municipios vecinos para dotar a la red comarcal de uniformidad en el diseño, según las recomendaciones de la Conselleria de Política Territorial, Obras Públicas y Movilidad.  
• La medida 04.1 implica un cambio en los sentidos de circulación de algunas vías; para el caso que puedan afectar a líneas de autobús interurbano, habrá que contar con la aprobación del Servicio de Gestión de Transporte de la DG de Obras Públicas, Transporte y Movilidad Sostenible.  
• Respecto a la medida 05.4, se trata de una infraestructura supramunicipal, y deberá cumplir las determinaciones del Plan de movilidad metropolitana de València (PMoMe).  
• La medida 08.1 es competencia de Ferrocarrils de la Generalitat (FGV), que determinará la viabilidad o no de la propuesta (véase informe FGV).  
• Sobre la medida 08.2, a pesar de que no está detallada, se indica que cualquier actuación que suponga un cambio de las condiciones de la vía tendrá que ser informada favorablemente por la Conselleria de Política Territorial, Obras Públicas y Movilidad como titular de la CV-300.  
• La medida 08.4 plantea la adecuación de la Vía Augusta y la colada del Camí Vell a València como recorrido escénico. Como es una actuación que supera el ámbito municipal, deberá coordinarse con los municipios vecinos, con los condicionantes que, en su caso, pueda incluir la Conselleria de Política Territorial, Obras Públicas y Movilidad.  
Riesgo de inundación (PATRICOVA)  
El informe de 15 de julio 2021, del Servicio de Gestión Territorial de la Dirección General de Política Territorial y Paisaje, indica que el Plan de movilidad urbana sostenible de La Pobla de Farnals (Valencia) se encuentra afectado por peligrosidad de inundación, a pesar de que es compatible, siempre que se cumplan las condiciones expuestas.  
Los proyectos que se desarrollan dentro de este PMUS deberán concretar aquellas actuaciones que conlleven la alteración de la rasante y sus afectaciones, así como, en el supuesto de que proceda, las medidas que se prevean para reducir los efectos de la inundabilidad. El plan de movilidad será compatible con la normativa del PATRICOVA, siempre que se incorporen en las actuaciones que se proyecten las condiciones de adecuación de las infraestructuras previstas en el artículo 21.  
Desde el punto de vista de la vulnerabilidad, las actuaciones previstas en el plan de movilidad que puedan verse afectadas por la inundabilidad serán las que suponen la construcción de vías ciclistas y peatonales, de nuevos trazados de vías ciclistas, la mejora del diseño urbano mediante su reordenación o los proyectos de conversión en zonas preferentemente peatonales. Este tipo de actuaciones serán infraestructuras a las que será aplicable el artículo 21 de la normativa del PATRICOVA, en el que se establece que cualquier elemento superficial que se sitúe en una zona inundable a una cota superior a 30 cm no debe provocar un incremento del riesgo de inundación en los usos urbanos actuales o planificados. En este sentido, las actuaciones que suponen una modificación de la rasante actual del viario superior a 30 cm, será motivo de evaluación los proyectos y planes que se desarrollen con motivo de la aprobación del plan de movilidad. Estos proyectos y planes serán objeto de informe por el departamento competente en materia de inundabilidad, previamente a la aprobación definitiva de estos.  
El PMUS debería considerar la afección de la cartografía del segundo ciclo incorporada al Plan de gestión de riesgos de inundación de la demarcación hidrográfica del Júcar.  
Infraestructura verde y paisaje  
El informe de 12 de marzo de 2021, del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje indica que los objetivos indicados en el DIE y en el plan coinciden plenamente con funciones de la infraestructura verde, pese a que deberán analizarse la definición de la infraestructura verde del municipio y el entramado de corredores y conectores. Estos elementos situados fuera del tejido urbano se deberán incorporar a la infraestructura verde municipal a su ordenación.  
Se tendrá que redactar un programa de paisaje como instrumento necesario a adjuntar a los proyectos de ejecución de las actuaciones propuestas, que, además, requerirán la emisión de informe del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje.  
El Plan de acción territorial del área metropolitana de València contiene unas determinaciones que habrá que tener en cuenta en el PMUS. Aun así, cualquier actuación relacionada con la Vía del Litoral propuesta en el PATIVEL deberá contemplar lo indicado en su artículo 17.  
En relación con el PAT de l'Horta, este informe indica que se tendrá que tener en cuenta que cualquier actuación, presente o futura, que implique actuaciones en itinerarios (peatonales o rodados) de la zona incluida en el ámbito del PAT de l'Horta, como los proyectos que se desarrollan de itinerarios peatonales o ciclables, requerirá la emisión de informe por el Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje.  
Cambio climático y calidad del aire  
El informe de 24 de noviembre de 2020, del Servicio de Lucha contra el Cambio Climático y Protección de la Atmósfera indica las medidas que se tienen que tener en cuenta en relación con la contaminación acústica y la calidad del aire. En cuanto a la calidad ambiental, destaca que el desarrollo del PMUS contribuirá a reducir el tráfico terrestre en la zona y, por lo tanto, a la emisión de dióxido de nitrógeno. Sin embargo, subraya que el PMUS debe ser coherente con la normativa medioambiental.  
Espacios naturales  
Una parte del núcleo Platja se encuentra en la zona de protección de zonas húmedas correspondiente al marjal de Rafalell y Vistabella-Massamagrell. Según el informe de 14 de diciembre de 2020, del Servicio de Gestión de Espacios Naturales Protegidos, la medida 08.3 afecta a la zona húmeda, a pesar de que muestra su conformidad con la propuesta de mejora del margen urbano en contacto con el marjal.  
Red Natura 2000  
El PMUS no afecta a ningún espacio de Red Natura 2000. No hay afección a reservas de fauna, microrreservas de flora o áreas de conservación de flora y fauna establecidas en el ámbito de los planes de recuperación y conservación.  
Forestal y vías pecuarias  
Las propuestas de trazado de las rutas cicloturísticas no circulan por ninguna vía pecuaria y no afecta significativamente al suelo forestal. Solo en la colada del Camí Vell a València está prevista la señalización y la adecuación del firme a algún punto (medida 08.4. Adaptación de la Vía Augusta y la colada del Camí Vell a València).  
Ferrocarrils  
En el informe de 31 de noviembre de 2020, de Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana (FGV) se incluyen las consideraciones siguientes sobre algunas actuaciones y medidas propuestas:  
• Actuación 05.4. Extensión de la línea de metro hasta la estación de ferrocarril de Puçol, de forma que se establezca la conexión con la línea ferroviaria de cercanías C6 València Nord-Castelló de la Plana. FGV procederá a estudiar esta propuesta, atendiendo siempre a las prioridades establecidas, y en función de los recursos disponibles y de las dotaciones presupuestarias que lo permitan.  
• Actuación 08.1. Eliminación del efecto barrera de la red ferroviaria, transformación de la línea de metro en corredor tranviario. Consideran este objetivo como inviable a causa de la afección de la propuesta sobre la infraestructura y el resto de elementos (material móvil y talleres), ya que se reduciría la eficiencia y efectividad del transporte de viajeros por ferrocarril de toda la línea 3. Añade que FGV está estudiando la duplicación de la línea 3 en varios tramos.  
• Medida 2.1.0.3. Fragmentación del territorio, disminución del efecto barrera de las infraestructuras de transporte. Se propone la permeabilización del eje ferroviario de Metrovalencia. No muestran ningún inconveniente respecto a la implantación de pasos a diferente nivel para permeabilizar la infraestructura ferroviaria, a pesar de que indican que toda actuación se deberá realizar sin afección a la circulación ferroviaria.  
• Medida 2.2.0.4. Creación de corredores verdes urbanos. Creación de ejes vertebradores del espacio público con presencia dominante de vegetación arbórea y uso prioritario o exclusivo de peatones y bicicletas. Indican que la plantación de árboles se podrá efectuar cumpliendo con lo que establece el capítulo III de la Ley 6/2011, de 1 de abril, de movilidad de la Comunitat Valenciana, con una autorización previa y sin perjudicar la visibilidad de la línea de ferrocarril y otros elementos funcionales, como la señalización ferroviaria.  
Por otro lado, según el informe de 27 de noviembre de 2020, de ADIF, no se observa ningún incumplimiento sobre las infraestructuras de su competencia.  
F. Valoración ambiental de acuerdo con los criterios del anexo VIII del TRLOTUP  
De acuerdo con lo que establece el artículo 46.3 del TRLOTUP, el órgano ambiental y territorial determinará, teniendo en cuenta los criterios del anexo VIII, la sumisión al procedimiento ordinario o simplificado de evaluación ambiental y territorial, en función de la certeza en la determinación de la existencia de efectos significativos sobre el medio ambiente, previa consulta a las administraciones públicas a que se refieren los artículos 48.d y 53 del TRLOTUP.  
F.1. Por las características del plan  
El Plan de movilidad urbana sostenible, de acuerdo con la definición establecida en los artículos 9 y 10 de la Ley 6/2011, de 1 de abril, de movilidad de la Comunitat Valenciana, así como los artículos 14 y siguientes del TRLOTUP, no podemos considerarlo como un instrumento urbanístico propio de la planificación territorial o urbanística y, por lo tanto, no presenta ninguna incidencia sobre el modelo territorial ya aprobado.  
En el ámbito territorial del PMUS analizado, se prevé desarrollar otros planes supramunicipales con relación a la movilidad, como el Plan de acción de ordenación y dinamización de l'Horta de València (PATODHV), el Plan de infraestructuras ferroviarias del Ministerio de Fomento para cercanías de la Comunitat Valenciana (2018-2025), la Estrategia Uneix 2018-2030 (Programa estratégico para la mejora de la movilidad, infraestructuras y transporte de la Comunitat Valenciana) o la Red de itinerarios no motorizados (RINM); por eso, se debe conseguir la coordinación e integración entre carriles bici de los municipios vecinos y para su integración las redes comarcales.  
Así mismo, La Pobla de Farnals forma parte de la lista de municipios de la primera corona metropolitana a que se refiere el Plan básico de movilidad del área metropolitana de Valencia, aprobado por Resolución de 29 de noviembre de 2018 por el director general de Obras Públicas, Transportes y Movilidad, publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, de 13 de diciembre de 2018, y accesible en la web https://politicaterritorial.gva.es.  
F.2. Por las características de los efectos y del área probablemente afectada  
Las propuestas planteadas no suponen efectos sobre la cobertura forestal, sobre las vías pecuarias o sobre elementos del patrimonio cultural; además, todas las medidas se han propuesto sobre suelo urbano o urbanizable.  
El apartado 6 del Plan de acción del PMUS propone una serie de indicadores para el seguimiento, tanto de carácter general, como para el seguimiento de los diferentes objetivos de participación, seguridad viaria, accesibilidad, reparto modal del espacio público, la calidad de vida, protección y mejora del medio ambiente, consumo energético y emisiones y transporte público y de mercancías.  
Sin embargo, esta propuesta de indicadores de seguimiento no incluye suficientes indicadores de carácter ambiental, tal como se expresa en el artículo 10.2 de la Ley de movilidad, que indica que los planes incorporarán no solo los indicadores en relación con el volumen total de desplazamientos, su distribución modal u ocupación del espacio público, sino también los niveles asociados al consumo energético, el ruido y las emisiones atmosféricas (en particular las del efecto invernadero) con los ritmos y límites que establece la normativa en el desarrollo de políticas energéticas y ambientales.  
En general, para todos los indicadores se debe especificar el valor inicial (cuantitativamente, no meramente cualitativa) y cuantificar el objetivo a lograr. Por lo tanto, dado que el estudio de algunos de ellos se incluye en el DIE, deberán concretarse tanto el valor inicial como el valor objetivo a lograr, así como la metodología de cálculo propuesta, al menos para los siguientes indicadores ambientales:  
 Uso de vehículos menos contaminantes (evaluación de GEI CO2/año Mt).  
 Emisiones de GEI del sector del transporte (vinculadas a las anteriores).  
 Consumo energético total por parte del sector del transporte (toneladas de petróleo equivalentes).  
 Estacionamientos para vehículos pesados en las afueras (se evalúa el número de vehículos pesados/año).  
 Disminución del nivel acústico alcanzado en dB, que evalúa el nivel sonoro de recepción externa (dB) producido por el tráfico en diferentes ubicaciones municipales que son representativas del modelo de movilidad propuesto.  
 Cualquier otro indicador que, para cada propuesta, evalúe un valor adecuado para el cumplimiento efectivo que no se supere el límite en función del ahorro energético, la reducción de emisiones de GEI, la reducción de contaminantes o la reducción de ruido.  
Teniendo en cuenta todo esto y analizado las propuestas del PMUS de La Pobla de Farnals, se entiende que, en conjunto, estas propuestas:  
1. Contribuyen a un mejor uso racional del espacio público y a las necesidades sociales y económicas del municipio.  
2. Promueven el cambio modal hacia los modos de transporte más sostenibles: andar e ir en bicicleta, con la consiguiente reducción del consumo energético.  
3. Desaconseja el uso del vehículo privado a favor del público y/o colectivo.  
4. Favorece, a largo plazo, la reducción de los impactos asociados a los modos motorizados: emisiones contaminantes, gases de efecto invernadero y emisiones acústicas.  
5. Promueve la descarbonización del sistema de transporte del municipio.  
A la vista de la documentación presentada, de acuerdo con los criterios del anexo VIII del Decreto legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell, de aprobación del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje de la Comunitat Valenciana (TRLOTUP), se considera que el Plan de movilidad urbana sostenible de La Pobla de Farnals no afecta a zonas protegidas o forestales y sus propuestas se limitan en general a suelo urbano y urbanizable. En cuanto a las actuaciones en suelo no urbanizable, discurren por vías o caminos ya existentes donde el uso propuesto está permitido. En el caso de propuestas de ejecución en suelo no urbanizable que suponen reclasificación de suelo o que suponen un uso no permitido, estas no serán objeto de evaluación en este PMUS, dado que el Ayuntamiento no es competente en aprobar modificaciones en suelo no urbanizable.  
Así, analizada la documentación presentada y su objeto, los informes sectoriales emitidos, revisada la cartografía existente en el Sistema de Información Territorial de esta conselleria, se puede determinar, respecto al Plan de movilidad urbana sostenible de La Pobla de Farnals, que el procedimiento de evaluación simplificado es suficiente para determinar que la modificación no presenta efectos significativos sobre el medio ambiente.  
G. Propuesta de acuerdo  
Conforme a lo establecido en el artículo 53.2.b del TRLOTUP, de acuerdo con lo que se ha expuesto, se resuelve:  
Emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica del Plan de movilidad urbana sostenible de La Pobla de Farnals, de acuerdo con los criterios del anexo VIII del TRLOTUP, por no tener efectos negativos significativos sobre el medio ambiente, y corresponde continuar la tramitación de esta modificación de acuerdo con su normativa sectorial, siempre que se ajuste a lo descrito en la documentación presentada, con el cumplimiento de las siguientes determinaciones:  
1. El PMUS se completará con lo que indica el Servicio de Movilidad Urbana de la Subdirección General de Movilidad en su informe de fecha 5 de julio de 2021 y se solicitará un nuevo informe que incluya, en su caso, las determinaciones indicadas como paso previo a la aprobación definitiva.  
2. El órgano promotor valorará y, en su caso, atenderá las indicaciones del informe de 13 de julio de 2021, del Servicio de Planificación de la Dirección General de Obras Públicas, Transporte y Movilidad Sostenible.  
3. El PMUS deberá contemplar las determinaciones del informe emitido por el Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje de 12 de marzo 2021.  
4. Se deberán aplicar las consideraciones del informe de 30 de noviembre de 2020 emitido por FGV y, en concreto, eliminar del PMUS la actuación 08.1. Eliminación del efecto barrera de la red ferroviaria, transformación de la línea de metro en corredor tranviario por haber sido considerada inviable.  
5. Es necesario que el plan de acción del PMUS especifique los valores iniciales de los indicadores de seguimiento y cuantificar el objetivo que se debe lograr a lo largo de la implementación del PMUS.  
6. El PMUS incluirá que los proyectos de ejecución derivados del PMUS cumplirán las condiciones establecidas en el artículo 21, condiciones generales de adaptación de las infraestructuras, de la normativa del Decreto 201/2015, de 29 de octubre, del Consell, por el que se aprueba el Plan de acción territorial sobre prevención de riesgos de inundación en la Comunitat Valenciana.  
Según establece el artículo 53.7 del TRLOTUP, el informe ambiental y territorial estratégico perderá su validez y cesará en la producción de los efectos que sean propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se ha procedido a la aprobación del Plan de movilidad urbana sostenible de La Pobla de Farnals en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación. En este caso, el promotor deberá volver a iniciar nuevamente el procedimiento de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada de la propuesta.  
Órgano competente  
La Comisión de Evaluación Ambiental es el órgano competente para emitir el informe ambiental y territorial estratégico a que hace referencia el artículo 53.2.b del Decreto legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell, de aprobación del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, en conformidad con lo que dispone el artículo 3.2 del Decreto 230/2015, de 4 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento del órgano ambiental de la Generalitat a efectos de evaluación ambiental estratégica (planos y programas).  
Por lo tanto, la Comisión de Evaluación Ambiental acuerda emitir un informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica del Plan de movilidad urbana sostenible La Pobla de Farnals, con el cumplimiento de las determinaciones que se incluyen en dicho informe.  
Notificar a los interesados que, contra esta resolución, al no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que se puedan utilizar los medios de defensa que en su derecho consideren pertinentes.  
Notificar para su conocimiento y a los efectos oportunos.  
  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos exactos que se derivan, en conformidad con lo que dispone el artículo 18.2 de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público.  
València, 5 de enero de 2022.- El secretario de la Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 26 de marzo de 2024.- El director general de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental: Miguel Ángel Ivorra Devesa.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML