Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6156, del 01-12-2009 (2009/13702)

RESOLUCIÓ de 18 de novembre de 2009, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Sagunt, Camporrobles, L'Alcora, Calp i Llíria.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6156

Data del DOGV
:   01-12-2009

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2009/13702

CVE


Data del document
:   18-11-2009

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Llíria](javascript:void(0))
    * [Alcora, l'](javascript:void(0))
    * [Sagunt](javascript:void(0))
    * [Camporrobles](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 18 de novembre de 2009, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Sagunt, Camporrobles, L'Alcora, Calp i Llíria. [2009/13702]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 412/06-AIA Sagunt, 034/07-AIA Camporrobles, 243/06-AIA L'Alcora, 018/07-AIA Calp, 003/07-AIA L'Alcora i 346/06-AIA Llíria.  
València, 18 de novembre de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte presentat és la instal·lació d'una subestació transformadora (ST Morvedre) que s'alimentarà des de la línia L/l'Eliana-Sagunt (220 kV) que discorre prop, mitjançant un doble circuit.   
La ST Morvedre constarà de les instal·lacions següents:  
- Un sistema elèctric de 220 kV amb una configuració de doble barra (DB) tipus interior amb aïllament en SF6 i 8 posicions corresponents a 4 de línia, 3 de transformadors i l'enllaç de barres.  
- Un sistema elèctric de 20 kV amb una configuració de doble barra (DB) tipus interior amb aïllament en SF6, conformat per 3 mòduls de cel·les amb un total de 48 posicions de les quals 30 seran eixides de línia, 3 de transformador, 2 de serveis auxiliars, 2 de mesura, 4 d'unió, 2 d'enllaç de barres, 1 de partició, 1 de remunt i 3 de bateria de condensadors. Aquest sistema es completa amb la dotació de 3 bateries de condensadors (BC).  
- Una transformació dotada amb 2 transformadors de potència de 50 MVA cada un i relació 220/20 kV, amb les corresponents reactàncies trifàsiques limitadores de posada a terra. Per al subministrament dels equips i serveis propis de la subestació es muntaran 2 transformadors de serveis auxiliars (TSA) de relació 20 kV/380-220 V i 250 kVA de potència cada un en la sala d'equips. A la sala de control corresponent als equips de molt alta tensió, s'instal·larà un TSA d'idèntiques característiques als descrits.  
- Totes aquestes instal·lacions quedaran integrades a diferents sales d'un edifici prefabricat en què, així mateix, s'instal·laran els equips de control, protecció, comunicació, alimentació en BT etc., necessaris per al funcionament correcte de la subestació, com també dues xicotetes dependències per a lavabo i vestidor, una a cada sala de control.  
La ST serà un edifici de disseny interior, és a dir, tot l'equipament elèctric queda a l'interior de l'edifici. Els lavabos que s'hi instal·len es proveiran d'aigua a través de la xarxa de proveïment municipal i estaran connectats a la xarxa de clavegueram. Les aigües pluvials recollides es canalitzaran també a la xarxa municipal de clavegueram.  
La parcel·la en què se situarà la ST té una superfície de 3.500 m² i està inclosa en l'actuació Parc Empresarial Sagunt I. Es tracta de sòl urbà industrial (equipament d'infraestructura-servei urbà ID) compatible amb la instal·lació proposada, que s'ocuparà segons un conveni subscrit entre el promotor del projecte i la direcció de Parc Empresarial Sagunt. La parcel·la serà tancada mitjançant tanca metàl·lica.  
L'entorn està en fase d'urbanització, i disposarà de tots els serveis necessaris: proveïment d'aigua, xarxa de sanejament, vials, etc. pròxima a la carretera CV-309.  
Es justifica la realització d'aquesta infraestructura segons els criteris següents:  
- La zona està caracteritzada per un important nivell de demanda relacionada amb l'activitat industrial, la qual augmentarà amb la consolidació de la zona industrial en execució.   
- La ubicació es considera adequada per la proximitat als punts de consum, la qual cosa permet optimitzar les línies de distribució i millors condicions de proveïment.  
- Permet disminuir la pressió sobre la xarxa de 132 kV, i atendre part dels subministraments que es proveeixen actualment des de ST Sagunt i ST Port Sagunt, ambdues de 132/20kV.  
- El doble circuit de nou traçat d'alimentació a la ST Morvedre permetrà eliminar la connexió en T que hi ha des de la L/ l'Eliana-Sagunt fins a les instal·lacions de Sidmed a 220 kV.  
- Tot això redunda en una major fiabilitat i qualitat del subministrament a la zona i major estabilitat proporcionada per la xarxa de 220 kV.  
Afeccions legals  
El RD 9/2005, de 14 de gener, en l'annex I, enumera les activitats potencialment contaminants del sòl, entre les quals es troba la producció i distribució d'energia elèctrica (CNAE-93 Rev1 40,1). El titular de l'activitat estarà obligat a remetre un informe preliminar de situació a l'òrgan autonòmic competent, segons es recull en l'article 3.1. de l'esmentada norma.  
La gestió dels residus generats, en particular dels olis usats, atendrà al que estableix la legislació estatal i autonòmica reguladora de la matèria.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que calga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important per l'actuació  
Entre les accions que poden generar impactes ambientals, es recullen en l'estudi d'impacte ambiental:  
- Durant la fase de construcció: el transport i abassegament de materials i maquinària, la preparació del terreny, les línies elèctriques, el muntatge de l'edifici i dels equips, generació de residus, ús de mà d'obra i labors de condicionament.  
- Durant la fase de funcionament: l'ocupació de l'espai, els processos de transformació d'electricitat, la generació de residus d'operació i l'ocupació de mà d'obra.  
La fase de construcció es correspon amb la realització de l'obra civil, consistent en l'explanació de la parcel·la, tancament de la parcel·la, realització d'accessos, realització de fonaments i bancada, edificació i canalitzacions exteriors.  
La fase de funcionament únicament porta associada la transformació de tensió elèctrica i el manteniment de les instal·lacions. La ST estarà automatitzada i operada per telecomandament.  
Per a la caracterització de l'entorn, s'ha seleccionat una zona d'estudi de 625 ha que inclou part del terme municipal de Sagunt. Cal destacar la presència en l'àrea d'estudi de la Marjal dels Moros, zona catalogada com a LIC, ZEPA i zona humida, encara que es considera que no es veurà afectada per l'actuació a causa de la distància entre aquesta i la parcel·la (més d'1 km). La presència de l'esmentat espai natural fa augmentar la diversitat faunística. La vegetació actual de la zona està caracteritzada per la presència de cultius (cítrics i fruiters), zones improductives i zona de marjal. La parcel·la en què se situa l'actuació està totalment antropitzada i caracteritzada per un entorn industrial.  
Es valora el paisatge en funció de diversos aspectes com les unitats de paisatge i l'existència d'elements singulars i es valora la qualitat visual de les unitats i el fons i la fragilitat i accessibilitat visual.  
S'identifiquen elements del patrimoni cultural i arqueològic en l'àrea d'estudi (alqueries, torre Grau Vell, un camí ramader) però aquests no es veuran afectats per l'actuació. S'ha realitzat i presentat davant de l'òrgan competent un projecte de prospecció arqueològica i consulta sobre afecció paleontològica.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
Els principals riscs inherents a l'actuació són:  
- Soroll, per la vibració dels debanaments i el funcionament dels ventiladors.  
- Emissió de gasos, per l'eventual pèrdua de SF6 i pols durant la construcció.  
- Abocament de fluids, per la presència d'oli mineral en els transformadors.  
- Electrocució.  
- Generació de residus, de manera puntual durant el funcionament (oli usat).  
- Camps elèctrics i magnètics.  
Els riscos esmenats es veuen mitigats per la idoneïtat de la zona per a situar una instal·lació d'aquestes característiques. En aquest sentit, es tracta d'un entorn industrial i per tant, no s'incideix sobre elements naturals (vegetació, fauna) o d'un altre tipus (patrimoni, paisatge, etc.).  
A causa de les mesures de protecció i seguretat per a prevenir accidents, que la instal·lació ha de complir, en general els impactes han sigut considerats com a no significatius.   
3. Mesures correctores i preventives i el programa de vigilància ambiental  
La solució adoptada, seguint criteris de mínima ocupació i impacte i selecció d'un emplaçament poc sensible, permet per ella mateixa minimitzar els efectes.  
Addicionalment s'han d'adoptar, entre altres, les mesures preventives següents:  
- Per a evitar afeccions sobre el sòl, s'hi minimitzen els abassegaments; només es realitzen canvis d'oli de la maquinària en zones habilitades; s'han de disposar contenidors per a residus; s'han d'eliminar els residus d'obra, i es disposa d'un sistema de recollida d'oli. A aquest respecte, cada transformador disposa d'una cubeta de formigó solidària amb fonamentació i canalització per a conduir una eventual fuita d'oli a un dipòsit de confinament de 40 m³ (capacitat superior al contingut d'oli d'un transformador).  
- S'exigeix el compliment d'alguns límits sonors a la maquinària instal·lada. Addicionalment, l'aïllament proporcionat pels tancaments permet estimar el compliment dels nivells sonors establits.   
- L'oli mineral emprat se sotmet a controls de qualitat periòdics. En el moment en què finalitze la vida útil d'aquest, es lliurarà a una empresa gestora autoritzada. En cap cas s'emmagatzema oli en la instal·lació.  
- Durant la construcció, s'ha d'evitar fer pols per a evitar danys sobre la vegetació.  
- Es reduirà al mínim l'àrea afectada per l'obres.  
- El disseny interior de la instal·lació permet minimitzar l'efecte sobre el paisatge.  
- S'ha realitzat un estudi del camp magnètic en què es conclou que el camp que es preveu que es genere és molt inferior al límit de 100 microtesles.  
Entre les mesures correctores, se citen:  
- Cal disposar d'equips per al maneig (buidatge/ompliment) del SF6.  
- Cal disposar d'un sistema de detecció de fuites, a més del sistema descrit de recollida d'eventuals fuites d'oli mitjançant cubetes i canalització al dipòsit.  
- Es contracta una brigada de gestió de residus encarregada de la gestió en cas d'accidents (ja que no es generen en el funcionament normal de la instal·lació).  
Les actuacions proposades en el programa de vigilància ambiental són les següents:  
- S'ha de comprovar que l'afecció de terrenys és l'estrictament necessària.  
- S'ha de comprovar que totes les actuacions necessàries per a la instal·lació de la ST es realitzen a l'interior de la parcel·la on es projecta l'actuació.  
- S'ha de comprovar que el parc de maquinària, magatzem d'olis i combustibles, etc., com també les llavades de maquinària i posades al punt d'aquesta, es localitzen als llocs autoritzats i no a altres llocs.  
- S'ha de controlar que els residus o qualsevol altre material sobrant de l'obra són retirats de forma convenient.  
- S'ha de controlar que els olis procedents del manteniment dels transformadors són gestionats convenientment.  
- S'ha de comprovar que les alteracions i impactes reals s'ajusten a la valoració realitzada, i en cas necessari, es modificaran les mesures protectores i correctores per a minimitzar els possibles impactes residuals o no previstos.  
Tramitació administrativa  
Amb data 7 de desembre de 2006 va tenir entrada en els serveis centrals de la Conselleria de Territori i Habitatge un escrit del Servei Territorial d'Energia de València, pel qual se sol·licitava l'avaluació d'impacte ambiental del projecte i es remetia el corresponent expedient, el qual incloïa:  
- Projecte d'execució de la instal·lació Subestació de transformadors de 220/20 kV, ST Morvedre.   
- Estudi d'impacte ambiental en format paper i electrònic.  
- Document de síntesi de l'estudi d'impacte ambiental.  
El mateix escrit de remissió certifica que l'expedient ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci en el DOGV (04.10.2006), sense que s'hi hagen formulat al·legacions.  
Consideracions jurídiques  
El Projecte de subestació transformadora s'ha sotmés al procediment d'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb l'epígraf 2.g de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article cinqué de la Llei 2/1989, de 3 de març, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique l'esmentada Llei.   
L'article 8.3.c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte de subestació transformadora de 220/20 kV ST Morvedre, promoguda per Iberdrola Distribución Eléctrica SAU al terme municipal de Sagunt, Parc Empresarial Sagunt I, (coordenades aproximades UTM X: 736.300, Y: 4.392.630, fus 30), sempre que aquesta es desenvolupe amb les previsions del projecte, l'estudi d'impacte ambiental i la resta de documentació que consta en l'expedient.  
Addicionalment, s'estableixen les condicions següents:  
1. Totes les àrees que s'han vist alterades per les obres s'han de restaurar a les condicions inicials i procedir a la correcta gestió dels residus generats.  
2. Les operacions de buidatge i ompliment amb gas SF6 s'han de realitzar mitjançant equips que impedisquen l'emissió lliure del gas a l'atmosfera.  
3. S'ha de disposar de l'informe definitiu establit en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, i s'han d'adoptar les mesures de protecció addicionals que, si escau, establisca aquest. En tot cas, l'aparició de jaciments arqueològics o paleontològics determinarà l'obligació de suspendre els treballs, delimitar el perímetre d'afecció i notificar-ho immediatament a la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.   
4. Respecte a les emissions de camps electromagnètics derivades del funcionament de la ST caldrà ajustar-se al que disposa la Direcció General de Salut Pública, òrgan competent en la vigilància sanitària de la contaminació electromagnètica, d'acord amb la Llei 4/2005, de 17 juny. En tot cas, aquestes s'han de mantenir per sota dels límits establits per la recomanació del Consell de Ministres de Sanitat de la Unió Europea, de 12 de juliol (1999/519/CE), fixats en 5 kV/m per al camp elèctric i 100 µT per al camp magnètic.   
5. A la posada en marxa de la subestació transformadora, s'han de mesurar els nivells sonors generats a fi de verificar el compliment de les condicions establides en la legislació vigent, i incorporar els resultats al programa de vigilància ambiental.  
6. Les accions incloses en el programa de vigilància ambiental han de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de l'eficàcia d'aquestes.  
7. D'acord amb l'article 4 del RDL 1302/1986, de 28 de juny, modificat per la Llei 9/2006, de 28 d'abril, el promotor ha de comunicar a l'òrgan ambiental (per escrit), amb la suficient antelació, la data de començament de l'execució del projecte.  
8. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent, el qual establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 10 de maig de 2006.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'activitat  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat d'una explotació porcina d'engreix, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:  
Actualment l'explotació consta de 2 naus i un magatzem amb una superfície construïda total de 523,31 m² i es té projectada la construcció d'una nova nau de 1.305 m², amb la qual cosa la superfície total serà de 1,828,31 m² La capacitat de l'explotació després de l'ampliació prevista serà de 1.975 places d'engreix, porcs des de 20 kg fins a 100 kg (237 UGM). Per les dades proporcionades, s'estima que es podran realitzar una mitjana de 2,4 cicles per any.   
Els canals de recollida de purins seran de formigó H-20, amb parets i pisos arrebossats i impermeabilitzats en la cara interior amb lluït de morter. El volum anual de purins estimat es calcula segons les produccions de purins establides en l'annex I del Reial decret 324/2000, d'ordenació de les explotacions porcines. En aquest cas, puja a 4.248,4 m³ de purins/any. La capacitat de les fosses de les naus es considera suficient per a emmagatzemar els purins per un temps igual als 3 mesos que com a mínim exigeix la legislació en l'article 5 del Reial decret 324/2000. No obstant això, s'indica en el projecte que aquest buidatge es realitzarà amb major freqüència, cada un o dos mesos. Els purins s'empraran com a adob orgànic sobre superfícies agrícoles de diferents parcel·les; i s'adjuntarà el contracte d'acceptació, cèdula de propietat i plànols cadastrals de cada un dels propietaris. Tenint en compte el que estableix el RD 261/1996, la superfície mínima de què s'ha de disposar, per a una dosi d'aplicació de 170 kg N/any, és de 84,27 ha. El promotor disposa d'una superfície de 100, 9592 ha de parcel·les agrícoles, dedicades majoritàriament a cultius herbacis.   
S'ha de disposar d'un grup electrogen per al proveïment d'energia elèctrica. L'explotació disposarà d'un pou propi per al proveïment d'aigua. S'ha concedit per part de la CHX una autorització per a la captació dins de la parcel·la 104.  
Els cadàvers que es generen a l'explotació seran retirats per una empresa gestora autoritzada a aquest efecte; a l'explotació s'ha de disposar d'un dipòsit per a l'emmagatzemament d'aquests.  
La distància al nucli urbà de La Torre d'Utiel és de 1.700 metres.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
La Comissió de Qualificació d'Activitats remet expedient constituït per estudi d'impacte ambiental, projecte d'activitat i expedient municipal, el 14 de febrer de 2007.  
L'Ajuntament de Camporrobles ha realitzat la informació pública en el BOP número 45, de 22 de febrer de 2006, amb publicació d'edicte i comunicació als veïns limítrofs, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.  
2. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària  
L'expedient municipal recull la informació següent:  
- Admissió a tràmit de la sol·licitud.  
- Informe tècnic previ.  
- Informe favorable de l'enginyer tècnic industrial.  
- Informe favorable del veterinari municipal.  
- Informe favorable de l'arquitecte municipal.  
- Decret de l'Alcaldia en què s'emet informe favorable de la sol·licitud de llicència d'activitat.  
Decret de l'Alcaldia de data 4 de desembre de 2006, d'autorització prèvia del projecte, prevista en els articles 20 i 31 de la Llei 10/2004, de sòl no urbanitzable.   
Amb data d'eixida 28 de novembre de 2006, informe favorable de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació d'acord amb el que estableix la Llei 10/2004, de sòl no urbanitzable.  
Amb data eixida 8 de març de 2007, informe definitiu favorable, a l'efecte patrimonial, de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.  
Amb data eixida 24 de gener de 2007, informe de la CHX, relativa a la sol·licitud d'aprofitament d'aigües subterrànies amb un volum inferior a 7.000 m³/any, en el qual s'autoritza la captació d'aigua dins de la parcel·la 104, polígon 4.  
Afeccions legals  
El sòl on se situa l'explotació està classificat com a sòl no urbanitzable, i qualificat de comú, segons les normes subsidiàries del municipi de Camporrobles.  
El municipi de Camporrobles no està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte. Identificació i valoració d'impactes  
L'estudi d'impacte ambiental efectua un inventari ambiental de la zona en què se situa l'activitat, i descriu de manera general els elements ambientals: aire, sòl, hidrogeologia, flora, fauna, paisatge i medi socioeconòmic.  
L'explotació està situada al límit administratiu de la província de València. Es tracta d'una zona dedicada majoritàriament al cultiu de secà sobretot de vinya i olivera. Està circumdat per zones forestals d'arbratge natural conformades per boscos de coníferes. Segons la cartografia de biodiversitat en aquesta zona forestal es localitza l'hàbitat, d'acord amb la Directiva 92/43/CEE, de 21 de maig de 1992, codificada amb el codi europeu 9340 corresponent a alzinars de Quercus ilex i Quercus rotundifolia.   
La vulnerabilitat dels aqüífers està classificada com a mitjana en la zona on se situa l'explotació.  
Les accions identificades susceptibles de causar impacte:  
Fase de construcció:  
- Aclarida i desbrossament del terreny.  
- Moviment de terres.  
- Construccions d'edificis i equips.  
- Trànsit de vehicles.  
Fase de funcionament:  
- Presència d'infraestructures.  
- Vehicles de transport.  
- Olors.  
- Generació de purins.  
- Higiene i condicions sanitàries.  
- Evacuació i abocament d'aigües residuals.  
- Consum de recursos.  
- Sorolls  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha inclòs la matriu causa efecte d'identificació d'impactes en les fases de construcció i funcionament, a partir de la qual es realitza la valoració qualitativa dels impactes, i s'obté la matriu d'importància.  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental proposa, entre altres, les mesures correctores següents tant per a la fase de construcció com d'explotació:  
- Ús de materials de construcció i utilització de colors que harmonitzen amb l'arquitectura tradicional de la zona.  
- Utilització de materials que asseguren la correcta impermeabilització i estanquitat de les fosses de purins.  
- Derivació de les runes generades en l'obra a un abocador autoritzat.  
- Minimització d'eliminació de la vegetació forestal que hi ha a la parcel·la.  
- Ventilació constant de les naus per a mitigar les males olors  
- Neteja periòdica de les instal·lacions.  
- Aplicació d'activador biològic en les fosses de purins a fi de disminuir-ne la càrrega contaminant.   
- Sistemes de desinfecció de les rodes dels vehicles.  
- Neteja total de l'explotació al final de cada cicle.  
- Reducció de l'impacte d'activitats productores de sorolls mitjançant la realització d'aquestes fora d'horari nocturn o durant el cap de setmana.  
- Utilització dels purins procedents de l'explotació en un nombre suficient de parcel·les agrícoles d'acord amb el Reial decret 261/1996, de 16 de febrer, sobre protecció de les aigües enfront de nitrats procedents de fonts agràries.  
- L'aplicació dels purins als camps no es realitzarà en condicions climatològiques desfavorables o quan el terreny tinga un pendent major del 20%.  
- Cal disposar d'un contenidor homologat per a dipositar els animals morts; aquest se situarà fora del recinte de l'explotació.  
El programa de vigilància ambiental, l'objectiu principal del qual és el control dels possibles impactes que es generen sobre el medi, mitjançant la comprovació periòdica del compliment i efectivitat de les mesures correctores proposades; fa especial insistència en els aspectes següents:   
- Revisió periòdica de l'estat de la tanca perimetral i de les portes d'accés a l'explotació.  
- Comprovació de l'estat i de les possibles ruptures de la tela antiocells col·locada a les finestres, a fi d'evitar l'entrada d'animals vectors de malalties.  
- Assegurar la correcta i constant ventilació i renovació de l'aire interior de la nau.  
- Comprovació de l'estanquitat dels canals de recollida de purins, fonamentalment pel que fa a la possibilitat d'aparició de possibles fissures als murs.  
- Anàlisis periòdiques dels purins amb l'aplicació prèvia en el camp per a comprovar l'eficàcia del tractament.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1.h.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3.c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de granja porcina d'engreix, situada al terme municipal de Camporrobles (València), promoguda per José Manuel Moreno Pérez, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
1. En la distribució dels purins a les parcel·les agrícoles s'han de respectar les distàncies recollides en el RD 324/2000, en el qual s'estableixen les normes bàsiques de les explotacions porcines:   
- 100 metres respecte a altres explotacions amb capacitat fins a 120 UGM  
- 200 metres respecte a explotacions amb capacitat de 120 a 864 UGM i nuclis urbans.  
- En relació als cursos d'aigua, s'ha de respectar el que estableix el Reglament del domini públic hidràulic, que desenvolupa els títols preliminar I, IV, V, VI, i VII de la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'aigües, aprovat pel Reial decret 849/1996, d'11 d'abril, i el que disposen els diversos plans hidrològics de conca.  
2. Aquesta distribució només s'ha de realitzar sobre parcel·les que actualment s'exploten agrícolament. Quan s'apliquen els purins als camps, aquests han de ser soterrats tan ràpidament com siga possible per a evitar pèrdues de nitrogen amoniacal a l'atmosfera i proliferació d'insectes.  
3. S'ha d'evitar l'augment de gasos contaminants produïts pels animals i vigilar la qualitat i la quantitat dels pinsos emprats en l'alimentació d'aquests com també el correcte subministrament d'aigua.   
4. S'ha d'instal·lar un sistema depurador adequat per al tractament de les aigües sanitàries que es generen i que com a mínim garantisca l'oxidació total.   
5. A fi d'atenuar l'impacte paisatgístic s'ha de respectar al màxim la vegetació natural de les parcel·les i s'han de realitzar noves plantacions a fi d'ocultar les instal·lacions en les zones més visibles.  
6. S'ha de disposar de l'assegurança de retirada de cadàvers actualitzada i subscrita per a la totalitat d'animals, de manera que estiga assegurada la retirada d'aquests per una empresa autoritzada a aquest efecte.  
7. La resta dels residus generats en l'explotació han de ser manipulats i emmagatzemats degudament, i s'han d'acumular en contenidors homologats a aquest efecte i retirats per un gestor autoritzat.  
8. S'ha de comunicar qualsevol variació que es produïsca en la destinació i tractament dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 14 de maig de 2007.- La secretària autonòmic de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
Azulejera Técnica, SA (centre 1) és una indústria dedicada a la fabricació de paviment i revestiment ceràmic per monococció. Es tracta d'una planta existent i en funcionament situada a l'Alcora (Castelló). Es preveu una ampliació consistent en la instal·lació de nova maquinària i millora de la que hi ha.  
La indústria es troba situada en una parcel·la de 71.000 m² en la qual se situen les naus i instal·lacions dels dos centres de treball d'Azulejera Técnica SA: centre 1 i centre 2 (abans, Azteca Gres, SL). Es considera que el centre 1 té associada una superfície de solar de 33.095 m² i una superfície de nau construïda de 22.147, 84 m², encara que no hi ha separació física entre ambdues indústries, les seues naus es troben adossades, i comparteixen determinades instal·lacions i recursos.  
La zona està qualificada com a sòl urbà d'ús industrial. Hi ha subministrament d'energia elèctrica i gas natural. L'aigua consumida s'extrau de pou. L'accés es realitza des de la carretera Castelló - l'Alcora.  
Característiques més rellevants de l'activitat  
La capacitat de producció de la indústria arriba a les 110.250 t/any (equivalent a 5.512 m²/any), repartides en paviment de gres esmaltat (5.442 t/any), paviment de gres porcellànic esmaltat (21.118 t/any) i revestiment i paviment esmaltat de suport porós (83.690 t/any). L'emmagatzematge de producte acabat es realitza en dues naus industrials externes a la planta considerada, de distinta titularitat.  
El procés de fabricació que se segueix en l'empresa, de manera esquemàtica, consisteix en la recepció de matèries primeres i emmagatzemament d'argila, preparació d'esmalts, premsatge en sec, assecada de les peces premsades, esmaltada i serigrafia de peces, magatzem de peces en boxs, preassecatge de peces esmaltades, cocció de les peces, magatzem de peces cuites, classificació i embalatge i expedició.  
Les matèries primeres emprades en el procés productiu són argila atomitzada roja i blanca, aigua, esmalts, colors i pigments i additius. L'energia emprada és principalment gas natural i, en menor grau, electricitat. Es disposa de gasoil per a la maquinària mòbil.  
El proveïment d'aigua, segons s'indica, es realitza des d'un pou la titularitat del qual correspon a Azteca Gres, SL i autoritzat únicament per a extraure 6.600 m³/any. El consum total del centre 1 puja a 21.281 m³/any, per la qual cosa se supera el cabal concedit. A aquest respecte, s'ha adjuntat documentació justificativa de la tramitació davant de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer d'una modificació de la concessió per a elevar-la fins a 34.654 m³ i explotar-la conjuntament als centres 1 i 2 (sotmés a informació mitjançant anunci en el BOP de Castelló de 21.04.2007), el qual es completarà, en cas de ser necessari, mitjançant aigua procedent de la Comunitat de Regants Pou de l'Esperança (altres 19.305 m³).  
Tramitació administrativa  
Amb data 29 de juny de 2006, l'àrea de Qualitat Ambiental de la Direcció General de Qualitat Ambiental va sol·licitar l'avaluació ambiental del projecte, a instàncies d'Azulejera Técnica SA. A aquest efecte, s'adjuntava:  
- Projecte bàsic d'autorització ambiental integrada.  
- Estudi d'impacte ambiental.  
- Documentació complementària.  
- Certificat acreditatius de la realització de la informació pública i la no-presentació d'al·legacions.  
Sol·licitats els aclariments referents a aquest, en data 28 de març de 2007 es va rebre contestació del Servei de Control Integrat del Contaminació en data 4 de maig de 2007. En aquesta es trasllada escrit presentat per l'empresa en què es comunica que «en data 15 de novembre de 2006 s'ha realitzat la fusió per absorció de societat participada de les empreses Azulejera Técnica, SA i Azteca Gres, SL», corresponent a la instal·lació avaluada la denominació centre 1. Així mateix, Azulejera Técnica, SA es fa responsable solidària dels dos centres en cas d'accident ambiental.  
Afeccions legals  
El projecte està sotmés a la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, segons el subapartat 3.5 (Instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada..., amb una capacitat de producció de 75 t/dia...) de l'annex I. La indústria sol·licita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge. Les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus s'atribueixen a la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
La fabricació de taulellets i taulells de ceràmica està inclosa com a activitat potencialment contaminant del sòl en l'annex I del RD 9/2005, de 14 de gener.   
La fabricació de taulellets està catalogada com a activitat potencialment contaminant de l'atmosfera, grup B, del Decret 833/1975.  
L'activitat està sotmesa a la legislació en matèria de residus, en particular, pel que fa a producció de residus i envasos.  
Queda sotmesa així mateix a la legislació en matèria de contaminació acústica i en particular, al Decret 266/2004, de 3 de desembre.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que procedisca obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
En la valoració de la instal·lació, cal tenir en compte que es tracta d'una indústria existent i en funcionament, en procés d'adaptació a la nova normativa. A més, es troba situada en un entorn industrial i antropitzat en el qual predomina el sector ceràmic.   
Respecte al sòl i les aigües, cal assenyalar que la ubicació de la indústria està en una zona sense risc d'inundació, i amb vulnerabilitat mitjana/baixa d'aqüífers, d'acord amb la Cartografia Temàtica de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana.  
Amb caràcter general, la fabricació de paviment i revestiments ceràmics porta associats elevats consums d'aigua i energia i genera emissions a l'atmosfera, soroll, abocaments i residus. No obstant això, el sector gaudeix d'un desenvolupament tecnològic alt que li permet reduir-ne la incidència ambiental.  
El soroll generat per l'activitat, tant en les naus de producció com en les oficines, es considera bastant reduït pels tancaments. Els ventiladors i motors es dotaran d'encapsulat de material acústic. Mitjançant les auditories periòdiques es comprovarà el compliment dels nivells sonors màxims establits, i s'adoptaràn, si no n'hi ha, mesures correctores addicionals. La indústria se situa allunyada de zones habitades.  
Les emissions a l'atmosfera es produeixen principalment a les zones de càrrega, emmagatzematge i trasbals de matèries primeres, als forns i assecadors i en la secció d'esmaltada. La secció d'emmagatzematge d'argiles (en sitges) i premses es caracteritza per un ambient pulverulent, per la qual cosa s'ha dotat de sistemes d'aspiració i filtració mitjançant filtres de mànegues de depuren l'aire. La secció d'esmaltada disposa així mateix de sistema d'aspiració i filtració. Els assecadors, preassecadors i forns emeten directament a l'atmosfera a través de xemeneia.  
Les aigües residuals industrials es generen en distintes fases del procés. Per a la recollida de vessaments de la secció de mòlta es disposa d'un sistema de canaletes impermeables (independent d'altres sistemes de desguàs) que es connecten a una bassa impermeable i estanca (comuna per als dos centres), el contingut de la qual és gestionat per un atomitzador extern. El mateix sistema serveix per a la recollida de l'aigua residual generada durant els treballs de neteja de les zones d'esmaltada, preparació i emmagatzematge d'esmalts. Les aigües negres (procedent de dutxes, lavabos, etc.) s'aboquen per canonades específiques a estacions prefabricades de depuració (dos en total) que funcionen mitjançant un procés d'oxidació total i filtre biològic. L'aigua depurada es canalitza fins a la bassa d'acumulació d'aigua residual industrial (gestionada per atomitzador) mentre que els llots són retirats per una empresa gestora autoritzada i abocaments a EDAR. Hi ha una xarxa específica de recollida d'aigües pluvials que es canalitzen a col·lector, el qual aboca al pantà de María Cristina. Es plantegen diverses mesures de control i manteniment que permeten estimar l'absència d'abocaments al sòl. S'aporta dispensa d'abocaments de l'Ajuntament, justificada basant-se en l'acceptació per a la gestió d'aquests per l'entitat de Sanejament d'Aigües.  
En la majoria de les fases productives es generen residus que són emmagatzemats temporalment en contenidors específics, en el punt de generació. Es disposa en l'exterior de la nau d'un magatzem de residus no perillosos i d'un magatzem cobert de residus perillosos de 132 m² de superfície amb cubetes de contenció de vessaments (comunes per als dos centres de treball). Els residus assimilables a urbans són dipositats als contenidors externs perquè els serveis municipals els recullen. L'empresa està inscrita en el Registre de productors de residus perillosos amb el núm. 123/P/RTP/CV. Els envasos subjectes a un sistema de dipòsit, devolució i retorn es lliuren al proveïdor per a la reutilització d'aquests.  
Respecte a la gestió dels residus i els abocaments, Azulejera Técnica, SA es fa responsable solidària dels dos centres de treball en cas d'accident ambiental a les instal·lacions comunes, encara que del manteniment d'aquestes es farà càrrec el personal del centre en què estan situades.  
A més dels sistemes correctors indicats en els paràgrafs anteriors, entre les millors tècniques disponibles que s'adoptaran per l'empresa se citen, entre altres:   
- Instal·lació de sistemes de recollida de residus inerts i emmagatzematge en sitja estanca.  
- Tancament de part dels sistemes de transport de matèries primeres pulverulentes.  
- El magatzematge de l'argila atomitzada a l'interior de les naus i en sitges tancades.   
- Pavimentació i neteja de les vies de circulació de limitació de la velocitat de circulació.  
- Ús de combustibles i matèries primeres amb baix contingut en fluor, clor o sofre.  
- Control i optimització de la combustió per a reduir la generació de CO.  
- Millorar la integració de la instal·lació en l'entorn.  
- Aïllament dels equips i instal·lacions sorolloses.  
Com a programa de vigilància ambiental, es proposen les mesures de vigilància següents:  
- Inspecció visual dels residus emmagatzemats i els contenidors d'aquests, registre dels productes emmagatzemats i neteja de possibles efluents dels contenidors i dels locals, diàriament.  
- Inspecció visual dels filtres de mànegues i comprovació del funcionament correcte de les depuradores, diàriament.  
- Inspecció setmanal dels camions.  
- Inspecció setmanal exhaustiva dels residus emmagatzemats.  
- Inspecció setmanal de les xemeneies dels forns.  
- Inspecció setmanal visual de les basses d'acumulació d'aigües residuals.  
- Revisió i manteniment mensual de cada una de les màquines i mesures correctores i neteja completa, com també verificació de l'eficàcia dels dispositius de seguretat.  
- Trimestralment, greixatge i verificació de tots els elements dels filtres de mànegues.  
- Anualment, neteja de tota la maquinària  
- Autocontrol de les emissions de manera anual, biennal o triennal, segons corresponga.  
Consideracions jurídiques  
L'activitat ha de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb l'apartat l) del grup 4 de l'annex 1 de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental (fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada).  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article cinqué de la Llei 2/1989, de 3 de març, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique l'esmentada Llei.   
L'article 8.3.c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte de planta de fabricació de paviment i revestiments ceràmics, promogut per Azulejera Técnica, SA, centre 1, situat a la carretera de l'Alcora km 19,7, terme municipal de l'Alcora (Castelló), en els termes que estableix el projecte, l'estudi d'impacte ambiental, i la resta de documentació que consta en l'expedient.  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:  
1. Ha d'obtenir-se de la confederació hidrogràfica corresponent la concessió de l'ús de l'aigua de pou d'acord amb el cabal realment extret d'aquest i que reculla la possibilitat de ser aprofitada per aquest centre.  
2. Les arquetes de recollida de vessaments i lixiviats a les zones d'emmagatzematge de residus han de ser estanques, i han de ser gestionades, en cas de produir-se, per una empresa autoritzada.  
3. Les accions incloses en el programa de vigilància ambiental han de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de l'eficàcia d'aquestes.  
4. D'acord amb l'article 4 del RDL 1302/1986, de 28 de juny, modificat per la Llei 9/2006, de 28 d'abril, el promotor ha de comunicar a l'òrgan ambiental (per escrit), amb la suficient antelació, la data de començament de l'execució del projecte.  
5. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent el qual establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 14 de maig de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques del projecte  
L'objecte del projecte que se sotmet a avaluació d'impacte ambiental és la reconstrucció d'un camí d'accés als pous d'aigua de la titular, el qual ix des de l'assegador del Salat i permet també arribar a la resta de la finca. L'esmentat camí ha sigut destruït parcialment per les aigües que discorren pel barranc adjacent, també es troba cobert parcialment per rebliments de l'esplanada on aparquen els vehicles de recollida de residus sòlids urbans.  
S'aprofita la reconstrucció del camí per a canalitzar el barranc que desemboca al barranc el Salat, mitjançant una canonada soterrada de fibrociment de 1000 mm de diàmetre. La canalització també drena els residus líquids procedents de la gossera municipal, que està situada a les proximitats.   
L'obra projectada explana el fons del llit del barranc. El volum de terraplenament supera àmpliament el de desmunt. La superfície total del terreny ocupada pel camí és de 3.989 m².  
El camí es dissenya per a una IMDp de 25 a 50 vehicles diaris, és a dir, un tipus de trànsit T41, amb una velocitat de 60 km/h i 6 metres d'amplària, més les cunetes.   
El talús de l'excavació posseeix pendents d'1,5:1 (H:V), en terraplé de 2:1 (H:V), el radi de curvatura mínim és de 25 metres, el pendent longitudinal màxim és del 10% i el pendent transversal del 2 al 5%.   
S'adopta un tipus d'esplanada E1, el sòl subjacent és tolerable. El ferm del camí serà una capa de macadam de 25-30 cm, més un reg de graveta de 10 cm.   
Les cunetes van revestides d'escullera i estan dissenyades per a drenar el cabal d'una intensitat màxima de precipitació pròpia d'un període de retorn de 10 anys. A cada 20 metres connecten amb un baixant que està construït amb peces prefabricades de formigó. La cuneta acaba escampant l'aigua pel terreny natural.  
Els terrenys on se situa el camí estan qualificats i classificats urbanísticament com a sòl no urbanitzable de protecció especial, al seu torn són majoritàriament terreny forestal.  
Els talussos es revegeten amb timó, romer, coscoll, savina, pi blanc i santolina amb un marc de plantació d'1 x 1 metres per a les espècies arbustives (savina i coscoll amb marc de 4 x 4 m), el pi blanc amb marc de 4 x 4 m. La densitat mínima de sembra per a les espècies herbàcies és de 200 kg/ha a zones planes i de 250 kg/ha als talussos.  
2. Alternatives ambientals  
El regidor delegat de Medi Ambient de l'Ajuntament de Calp va dictar el 20 de setembre de 2005 la suspensió dels abocaments de material de desmunt realitzat a la partida barranc Salat, per a la construcció d'un accés a diversos pous situats a la propietat de Teresa Molines Roselló. L'Àrea d'Inspecció de la Conselleria de Territori i Habitatge va obrir l'expedient sancionador D-467/06 a les esmentades obres.  
L'avaluació d'impacte ambiental del camí sorgeix arran dels fets comentats, per la qual cosa no hi ha alternatives ambientals.  
Tramitació administrativa  
1. Tramitació  
En data 1 de febrer de 2007 l'Ajuntament de Calp remet un estudi d'impacte ambiental i el projecte de reconstrucció del camí rural.  
En data 13 de març de 2007 es requereix al titular una ampliació de la documentació.  
El promotor remet el 4 d'abril de 2007 l'ampliació de documentació.  
2.Informació pública  
L'Ajuntament de Calp ha sotmés el projecte de reconstrucció del camí al tràmit d'informació pública i ha publicat, a aquest efecte, un anunci en el DOCV núm. 5400, de l'1 de desembre de 2006; certifica que una vegada transcorregut el termini legalment establit, no s'hi van presentar al·legacions.  
3.Peticions d'informació o documentació complementària  
No se n'han realitzat.  
Informes sectorials.  
No se n'han realitzat.  
Afeccions legals ambientals.  
D'acord amb la informació cartogràfica i ambiental continguda en els sistemes d'informació geogràfica de la Conselleria de Territori i Habitatge, el projecte no presenta afeccions sobre espais naturals i altres figures ambientals protegides per la legislació.  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats de manera important pel projecte de l'activitat.  
Atesa l'escassa longitud del seu traçat, la reconstrucció del camí generarà principalment emissions de pols i sorolls. En menor grau podria danyar l'aigua subterrània i superficial, si no es preveu realitzar el manteniment dels vehicles i maquinària en un taller, fora del lloc.  
2. Identificació i valoració dels impactes.  
S'identifica la generació de residus sòlids i líquids com un dels efectes resultants de la reconstrucció del camí rural, la qual cosa no sols no té justificació, sinó que resulta atípica en aquest tipus d'obra.  
No s'ha tingut en compte el probable impacte sobre l'aigua superficial i subterrània causat per les possibles pèrdues dels líquids que empra la maquinària.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.   
No s'ha previst l'eliminació dels abocaments que hi ha a la zona de les obres.  
Consideracions jurídiques:  
1.El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'apartat 1.j de l'annex I, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
2.En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
3.L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
4.L'article 8.3.c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de les autoritzacions administratives prèvies que hi siguen preceptives, el projecte de reconstrucció del camí rural, promogut per Teresa Molines Roselló, sempre que es desenvolupe segons les mesures correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental i les prescripcions establides en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Per a l'execució de l'esmentat projecte s'han de complir les condicions següents:  
1. La titular ha de presentar a l'Ajuntament de Calp l'informe final favorable de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, segons estableix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià. En cas de ser negatiu l'esmentat informe, així ha d'entendre's aquesta declaració.  
2. Abans d'iniciar els treballs de reparació del camí, han de ser retirats a un abocador autoritzat tots els residus que es troben a les proximitats i dins de la propietat.  
3. El promotor ha de col·locar un cartell, a l'entroncament del camí amb la carretera N-332, que prohibisca l'abocament de qualsevol tipus de materials.  
4. Durant la construcció del camí s'ha de mantenir humida la superfície d'aquest al llarg de la jornada laboral.  
5. Les reparacions i manteniment de la maquinària s'han de realitzar en tallers externs a l'explotació.  
6. Les plantes i llavors que s'utilitzen en la repoblació dels terrenys forestals han de complir les disposicions de qualitat i procedència que s'especifiquen en el Decret 15/2006, de 20 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula la producció, comercialització i utilització dels materials forestals de reproducció.  
7. La densitat de sembra ha de ser de 200 kg/ha, com a mínim, per a les zones planes.  
8. S'han d'efectuar els regs i reposició de marres necessaris per a assegurar una ràpida repoblació de les espècies vegetals. Aquesta vigilància ambiental ha de durar fins a dos anys després d'acabada la restauració.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 17 de maig de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
Supercerámica SAU és una indústria dedicada a la fabricació de paviment ceràmic esmaltat per monococció (gres) i peces especials. Es tracta d'una planta existent i en funcionament situada a l'Alcora (Castelló). S'aporta llicència d'activitat atorgada en 1978. No es projecta actualment cap ampliació, però s'està tramitant l'autorització ambiental integrada de la instal·lació.  
La indústria es troba situada en una parcel·la de 41.615,01 m² en la qual se situen diverses naus que ocupen una superfície de 23.494,56 m²   
La zona està qualificada com a sòl urbà d'ús industrial compatible amb l'activitat exercida, segons informe de l'ajuntament. Hi ha subministrament d'energia elèctrica i gas natural. L'aigua consumida es condueix a la indústria per canonada des del pou de l'Esperança. Se cita l'existència d'un pou a la parcel·la per al qual es disposa de concessió de la Confederació Hidrogràfica però que aquest està en desús. L'accés es realitza des de la carretera Castelló - l'Alcora (CV-16).  
Característiques més rellevants de l'activitat  
A la instal·lació es desenvolupen dues línies de producció. La producció de paviment ceràmic esmaltat per monococció (gres) s'inicia amb la recepció de la terra atomitzada en tremuges, es transporta mitjançant un sistema de cintes i elevadors de catúfols fins a les sitges d'emmagatzemament. Mitjançant cintes i elevadors de catúfols, després d'un procés de tamisat, es transporta a les tremuges d'alimentació a premses, on s'omplin els motles i es conformen les peces. Aquestes se sotmeten a un procés d'assecatge, esmaltada i cocció en forns monoestrat de corrons. Finalment, se seleccionen, envasen i apilen en palets. D'altra banda, es produeixen peces especials, per a la qual cosa s'adquireix el bescuit cuit (1ª cocció) esmaltat. Manualment, s'alimenta la línia d'esmaltada i s'apliquen engalbes, esmalts i altres aplicacions. Les peces es carreguen en boxs i se sotmeten a una segona cocció. Finalment, es tallen, assequen, seleccionen, envasen i emmagatzemen.  
La capacitat de producció de la indústria és de 7.260.000 m²/any de gres esmaltat i de 6.281 m²/any de peces especials. No obstant això, la producció actual és de 5.507.160 m²/any i de 6.281 m²/any respectivament.   
Les matèries primeres emprades en el procés productiu són argila roja atomitzada, taulellets esmaltats, esmalts i colors i aigua. L'energia emprada en el procés productiu és principalment gas natural i electricitat en maquinària i il·luminació. Es disposa de gasoil per a la maquinària mòbil (carretons elevadores i pales carregadores).  
El proveïment d'aigua per al procés industrial (24.983 t/any), tal com s'ha assenyalat, es realitza des del pou de l'Esperança. L'aigua destinada a consum humà s'adquireix embotellada.   
Consideracions ambientals  
En la valoració de la instal·lació, s'ha tingut en compte que es tracta d'una indústria existent i en funcionament, en procés d'adaptació a la nova normativa. Així mateix, es troba situada en un entorn industrial i antropitzat en el qual predomina el sector ceràmic. No obstant això, es troba molt pròxima a l'embassament de Maria Cristina.  
Respecte al sòl i les aigües, cal assenyalar que la ubicació de la indústria està en una zona sense risc d'inundació, i amb vulnerabilitat mitjana d'aqüífers, d'acord amb la Cartografia Temàtica de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana.  
Amb caràcter general, la fabricació de paviment i revestiments ceràmics porta associats elevats consums d'aigua i energia i genera emissions a l'atmosfera, soroll, abocaments i residus. No obstant això, el sector gaudeix d'un alt desenvolupament tecnològic que li permet reduir la incidència ambiental.  
S'estima que el soroll generat per la maquinària a l'interior de les naus es veu amortit pels tancaments, de manera que el nivell sonor estimat a l'exterior no superaria els límits establits. No s'aporta mesurament dels nivells sonors en l'exterior en les condicions actuals de funcionament (auditoria acústica). La indústria se situa allunyada de zones habitades.  
Respecte a l'emissió de contaminants a l'atmosfera, es produeix principalment a les zones de trasbals de matèries primeres i a les instal·lacions de combustió. Els forns i assecadores (en total, 4 forns i 6 assecadores), en els quals es generen gasos de combustió, disposen únicament de xemeneies per a l'emissió d'aquests per a afavorir la dispersió. Atés que es consumeix gas natural, la càrrega contaminant dels gasos de combustió és baixa i s'estima que no són necessàries mesures correctores addicionals. En les zones d'esmaltada i premses es disposa de sistemes d'aspiració i filtres de mànegues per a depurar els corrents aspirats, prèviament a l'emissió d'aquests a l'atmosfera a través de xemeneies. Totes les matèries primeres s'emmagatzemen en sitges. Els informes de mesurament en xemeneia mostren el compliment dels límits establits en la legislació vigent en la matèria.  
Respecte a les aigües residuals, s'indica que les de caràcter industrial es generen en la neteja de molins i zona d'esmaltat, en la zona de tall (aigua de refrigeració) i en la neteja de naus i equips. Aquestes són recollides mitjançant una xarxa de col·lectors que les condueix a una bassa estanca (se'n revisa periòdicament l'estanquitat) i són lliurades a un gestor extern per al tractament d'aquestes. Les aigües residuals sanitàries, són conduïdes a 4 fosses sèptiques. Després de ser tractades, es porta l'aigua depurada a la bassa d'emmagatzematge d'aigües residuals industrials i els llots són lliurats a un gestor autoritzat (uns 17.488 m³/any) qui els porta a EDAR. Es disposa de dispensa d'abocaments per part de l'Ajuntament. Les aigües pluvials es recullen mitjançant una xarxa de canalitzacions connectada a un col·lector que aboca directament al pantà de Maria Cristina.  
S'estima que no hi ha filtracions al sòl perquè la totalitat de la parcel·la està pavimentada i es controla periòdicament l'estanquitat de totes les basses i dispositius d'emmagatzemament d'aigües residuals, per la qual cosa no pot haver-hi contaminació de sòls.  
Entre els residus generats, els assimilables a urbans es depositen als contenidors municipals. Els residus industrials es lliuren a diversos gestors autoritzats (s'aporten els documents d'acceptació). Els residus perillosos s'emmagatzemen prèviament en contenidors, en un magatzem situat en una nau tancada amb solera impermeable. L'empresa s'ha adherit al sistema integrat de gestió d'envasos d'Ecoembes. S'apliquen tècniques de minimització de residus.  
Com a programa de vigilància ambiental, es proposa:   
- Mesurament de les emissions a l'atmosfera i el registre d'aquestes en el llibre de control.  
- Adoptar un pla de prevenció i reducció de residus perillosos i el compliment d'aquest.  
- Notificar les dades d'emissions al registre EPER.  
- Formació i sensibilització dels treballadors.  
- Vigilància del funcionament correcte dels equips.  
- Revisar les condicions d'emmagatzemament dels residus.  
- Control de la recollida dels residus.  
- Disposar de protocols d'actuació per a casos d'emergència.  
- Addicionalment, s'ha de vigilar l'absència de vessaments al sòl que puguen ser arrossegats cap al pantà.  
Tramitació administrativa  
Amb data 17 de gener de 2006, l'àrea de Qualitat Ambiental de la Direcció General de Qualitat Ambiental va sol·licitar l'avaluació ambiental del projecte, a instàncies de Supercerámica SAU. A aquest efecte, es comunicava la finalització del tràmit d'informació pública de l'expedient, sense que s'hi hagen rebut al·legacions.  
Amb anterioritat, en data 28 de juny de 2006 i a l'efecte de consultar sobre la suficiència i idoneïtat de la documentació (expedient 159-2006/AMB), l'Àrea de Qualitat Ambiental havia remés:  
- Projecte bàsic d'autorització ambiental integrada i annexos.  
- Estudi d'impacte ambiental.  
Afeccions legals  
El projecte està sotmés a la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, segons el subapartat 3.5 (Instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada..., amb una capacitat de producció de 75 t/dia...) de l'annex I. La indústria sol·licita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge. Les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus s'atribueixen a la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
   
Altres afeccions considerades són:  
- La fabricació de taulellets i taulells de ceràmica està inclosa com a activitat potencialment contaminant del sòl en l'annex I del RD 9/2005, de 14 de gener.   
- La fabricació de taulellets està catalogada com a activitat potencialment contaminant de l'atmosfera, grup B, del Decret 833/1975.   
- L'activitat està sotmesa a la legislació en matèria de residus, en particular, pel que fa a producció de residus i residus d'envasos.  
- Queda sotmesa així mateix a la legislació en matèria de contaminació acústica i en particular, al Decret 266/2004, de 3 de desembre.  
D'acord amb l'article 4 del RDL 1302/1986, de 28 de juny, modificat per la Llei 9/2006, de 28 d'abril, el promotor ha de comunicar a l'òrgan ambiental (per escrit), amb la suficient antelació, la data de començament de l'execució del projecte.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que calga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions jurídiques  
L'activitat ha de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb l'apartat l) del Grup 4 de l'annex 1 de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental (fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada).  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article cinqué de la Llei 2/1989, de 3 de març, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique l'esmentada Llei.   
L'article 8.3.c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el Projecte de planta de fabricació de paviment ceràmic, promogut per Supercerámica SAU, situada a la carretera de l'Alcora km 19,4, terme municipal de l'Alcora (Castelló), en els termes que estableix el projecte, l'estudi d'impacte ambiental i la resta de documentació que consta en l'expedient.  
Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent el qual establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 24 de maig de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
  
Descripció del projecte   
1. Objecte de projecte  
El projecte urbanístic objecte d'estudi d'impacte ambiental és el programa d'actuació integrada d'Industrias Ebanis, que inclou una modificació puntual del Pla general d'ordenació urbana del municipi de Llíria (València), aprovat per la Comissió Territorial d'Urbanisme amb data 26 de setembre de 2003, que proposa la delimitació de l'àrea de repartiment i l'adscripció al sector dels elements de la xarxa primària i estructural de dotacions públiques que siguen procedents.  
La proposta d'ordenació del sòl i de gestió urbanística consisteix, bàsicament, en la reclassificació com a sòl urbanitzable industrial una superfície de 30.558 m² de sòl no urbanitzable comú, per a la continuïtat i ampliació de l'activitat que hi ha.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
1. Localització  
La zona objecte d'estudi es troba situada al sector meridional del terme municipal de Llíria, a poc més d'1 km al nord-oest del seu nucli urbà, a cavall entre les partides de Xercol i Cabeçó de l'Àguila.  
Es tracta d'una franja de terreny que se situa més o menys paral·lela a la carretera C-234 (València-Ademús), amb la qual afronta pel sud, mentre que per l'est limita amb diversos terrenys agrícoles (de cítrics), pel nord afronta amb terrenys ja urbanitzats en els quals es localitzen algunes edificacions, i per l'oest afronta amb un camí asfaltat (senda d'Orihuela) que discorre per la base del Cabeçó de l'Àguila.  
- Planejament proposat. Ordenació prevista i usos  
Es delimita dins del sector una unitat d'execució constituïda per tota la superfície del sector, les característiques més rellevants de la qual són:  
  
Usos globals i incompatibles:  
Ús dominant: industrial. Indústries i magatzems amb activitats qualificades d'acord amb el Nomenclàtor d'activitats molestes, insalubres, nocives i perilloses fins a un índex mitjà-alt grau 4.  
Ús compatible: terciari. Locals comercials i oficines amb condicions específiques definides.  
Usos prohibits: residencial. Es permet la construcció d'un habitatge amb destinació a vigilants i porteria.  
3. Alternatives  
Segons es descriu en la memòria justificativa, aquesta modificació en la classificació de terrenys es planteja en la superfície imprescindible i amb les condicions urbanístiques adequades a la implantació d'ús industrial, a fi de legalitzar l'activitat industrial ja existent en el lloc on se situa actualment i per a l'ampliació de les naus existents atesa la necessària adaptació a les innovacions tècniques del procés productiu i els projectes d'expansió de l'activitat.  
Per això, no es presenta cap alternativa a la proposta ja que l'alternativa d'ordenació triada és l'única que compleix aquestes exigències.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 4 d'octubre de 2006 es rep de la Secció de Planejament de la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge de València la documentació següent relativa a la modificació núm. 2 PGOU sector SI-6-Ebanis de Llíria (València), composta per expedient administratiu, estudi d'impacte ambiental, document de síntesi i projecte, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.   
2. Informació pública  
Es va exposar al públic la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el DOGV núm. 4817, d'11 d'agost de 2004, i en el periòdic El Mundo de data 5 d'agost de 2004.  
Durant el període d'informació pública es va presentar una al·legació, segons consta en el certificat emés per l'oficial major de l'Ajuntament de Llíria de data 22 de juliol de 2005, en els quals s'incloïa el certificat de l'aprovació provisional per l'Ajuntament en Ple de Llíria en sessió ordinària celebrada el dia 21 de juliol de 2006 i la ratificació de la Resolució 1618/06, per a fer complir l'acord del Ple de 15/09/2005.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
En data 16 de febrer de 2007 es rep per part del promotor documentació relativa a l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental 346/2006-AIA en la qual s'informa que l'Ajuntament de Llíria ha presentat en els Serveis Territorials d'Urbanisme de València, amb data registre d'entrada del 30 de gener de 2007, composta de:  
- Tres exemplars diligenciats de l'estudi de paisatge i una còpia en suport digital.  
- Dos exemplars de l'estudi acústic de l'àmbit d'ordenació.  
- Sol·licitud a la Conselleria de Cultura, de data 12 de desembre de 2006, perquè emeta un informe que acredite que l'àmbit del sector no està afectat per béns de valor cultural.  
- Sol·licitud a la concessionària del servei municipal de subministrament d'aigua potable, Aqualia, SA, que emeta un informe sobre la disponibilitat de recursos hídrics per als usos prevists en el sector.  
- Certificat justificatiu de la capacitat de gestió dels residus sòlids, urbans i inerts, expedit per la mercantil TransSabater, SA.  
- Certificat municipal justificatiu de la capacitat d'admissió i gestió de les aigües residuals, segons les previsions del PGOU de Llíria.  
Sol·licitud d'informes sectorials  
En l'expedient incoat s'inclouen els següents informes sol·licitats durant la tramitació del pla general:  
1. Informe de l'Oficina del Pla de carreteres de la Secció de Planejament Viari de la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Infraestructures i Transport, de data 29 de setembre de 2004, sobre el Pla 03 pla parcial SI-6-Ebanis del terme municipal de Llíria, el qual informa del següent:  
«Vista la documentació rebuda:  
1. La rotonda que es grafia més allunyada de la CV-50 ha de connectar a través d'un únic accés amb la zona industrial d'Ebanis (no dos, com hi ha grafiat), amb un disseny normal, sense ramals tangents a la calçada anular (com se n'han grafiat dos), i amb un sol illot deflector en cada entroncament, separant el ramal d'entrada del d'eixida (s'ha dibuixat un entroncament doble amb tres illots deflectors, que implicaria diversos encreuaments complexos que desvirtuarien la senzillesa del concepte de rotonda).  
2. S'ha d'eliminar el vial que discorre entre les dues rotondes per dins del sector per ser redundant amb el vial exterior, que ha de quedar degudament preparat a càrrec de la urbanització del sector.  
3. La zona ocupada per la rotonda més allunyada de l'actuació ha de ser incorporada al sector i ser executada anàlogament dins de l'actuació d'urbanització del sector.  
4. Part del sector queda en la zona de protecció de la CV-50 (grafiada en el full 19 de 23 del pla 5.1 Planta general, del projecte de construcció Autovia de Llíria-Casinos). La zona de protecció ha de quedar qualificada com a espai lliure de reserva viària.  
Per tot això s'emet, en tant que no es resolguen els detalls detectats, informe en sentit desfavorable.»  
2. Segon informe de l'Oficina del Pla de Carreteres de la Secció de Planejament Viari de la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Infraestructures i Transport, de data 15 de febrer de 2005, en sentit favorable condicionat als aspectes següents:  
1. «L'actuació que ha d'escometre aquesta Conselleria és la compresa en el projecte de desdoblament de la CV-35, que inclou la rotonda més pròxima a la CV-35, i ambdues mercantils han d'encarregar-se de connectar a aquesta.  
2. El vial públic definitiu que connecte la rotonda inclosa en el projecte de desdoblament de la CV-35 amb la rotonda que les mercantils afectades han de construir al nord-oest de l'emplaçament d'Ebanis, ha d'estar dotat de quatre carrils (dos per sentit), amb vorals, i ha de guardar la distància a l'aparcament previst per Ebanis que constructivament siga necessari.  
3. La rotonda abans esmentada, al nord-oest d'Ebanis, a càrrec de les mercantils, haurà d'adoptar el disseny comunament emprat per aquesta Conselleria, i ha d'evitar, per exemple, la tangència del ramal d'eixida cap al nord que s'ha dibuixat.  
4. L'accés definitiu d'Ebanis es produirà exclusivament per la rotonda situada més al sud (la que executa aquesta Conselleria)».  
3. Informe del Servei de Suport Tècnic de la Direcció General d'Ordenació del Territori, de data 2 de març de 2007, sobre l'estudi del paisatge de l'homologació i pla parcial sector industrial El Melero, del municipi d'Utiel (València), el qual conclou el següent:  
«...En conclusió cal informar que: l'objecte d'aquest informe és la modificació núm. 2 del Pla general sector SI-6- Ebanis de Llíria (València), el tràmit d'informació pública de la qual va concloure amb anterioritat a l'entrada en vigor de la LUV, 1 de febrer de 2006, i no va ser-li, per tant i de conformitat amb l'anteriorment assenyalat, exigible l'estudi d'integració paisatgística, sense perjudici que, tal com s'ha indicat anteriorment, el paisatge actuarà com a criteri condicionant.  
Per això, s'emet aquest informe en contestació a la sol·licitud d'aquest Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial, i s'assenyala que per la data d'informació pública de l'expedient de referència no cal que s'acompanye d'instrument de paisatge, per la qual cosa no cal emetre un informe respecte d'això per aquest Servei.»  
4. Certificat de la mercantil Trans Sabater, SA, com a gestor autoritzat per a la gestió de residus industrials per la Conselleria de Territori i Habitatge, de data 20 de desembre de 2006, que té la capacitat suficient per a recollir i gestionar els residus de fusta recollits en les instal·lacions de l'empresa Industrias del Mueble Ebanis, SLL.  
5. Certificat de la mercantil Aqualia, SA, com a empresa subministradora dels recursos hídrics al municipi de Llíria, de data 5 de desembre de 2006, sobre la disponibilitat de recursos hídrics per als usos previstos en la modificació núm.2 del PGOU al sector SI-6-Ebanis de Llíria, el qual informa del següent:  
«Hi ha capacitat suficient per a proveir la demanda prevista de 105,68 m³ diaris d'aigua potable, per a un sector de sòl industrial de 3,0558 ha, que requerirà una dotació de 0,40 l/ha i segon.  
Als voltants del sector discorre una conducció de FC Dn 250 mm, del Servei de Proveïment d'Aigua Potable provinent del dipòsit de Collaico de Los Perros, a la qual s'escometrà la futura connexió i des de la qual es proveeeix actualment mitjançant una derivació de FC Dn 100 mm.  
Segons instruccions de l'Ajuntament de Llíria, els promotors han de contribuir en les inversions que es prevegen en el desenvolupament de la infraestructura hidràulica necessària i que estaran reflectides en el nou Pla director de proveïment.»  
Afeccions legals  
1. Després de la consulta de les cartografies temàtiques i els estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, PGOF, CTV, PATRICOVA i xarxa Natura, no s'han detectat afeccions sobre l'àrea d'estudi.  
2. Camins ramaders   
Hi ha a l'àmbit del terme municipal set camins ramaders classificats:  
Han de ser respectats en tot el traçat i amplària d'aquests d'acord amb el que disposa la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders i la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
3. Rambles i llits   
La séquia del Xercol serveix de límit pel marge est de l'actual planta industrial d'Ebanis. En el projecte es proposa la desviació i adequació de l'esmentada séquia.  
Hauran d'entendre's subjectes al que disposa el Reial decret legislatiu 1/01, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües i el Reial decret 849/86, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic que desenvolupa els títols preliminar, I, IV, V, VI i VII de la Llei 29/85, de 2 d'agost, d'aigües.  
4. Infraestructures de transport  
Situada al sud-est del sector i afrontant amb aquest, però exteriorment, es troba la carretera C-234 de València a Ademuz, competència de la Generalitat Valenciana, i dins del Pla de carreteres de la Comunitat Valenciana està catalogada com a autovia CV-35, i actualment n'està previst el desdoblament fins a Casinos.  
Al nord-oest del sector discorre la carretera CV-339 (Llíria-Alcublas).  
Respecte a ambdues infraestructures que hi ha, han de respectar-se les zones de protecció i de domini públic per afecció de vials exposades en la Llei 6/1991, de 27 de març, de carreteres de la Comunitat Valenciana, com també la Llei 14/2005, de 23 de desembre, de mesures fiscals, de gestió financera i administrativa, i d'organització de la Generalitat Valenciana.  
5. Jaciments arqueològics   
Segons l'estudi d'impacte ambiental, als terrenys afectats pel PAI considerat no es troben restes arqueològiques documentades, encara que sí hi ha una zona de protecció arqueològica a uns 80 m al sud d'aquest que conté restes arqueològiques d'època ibera.  
Haurà d'atendre's al que disposa la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
Consideracions ambientals  
1. El relleu de l'àrea d'estudi té una morfologia predominantment plana, ocupada per terreny agrícoles abancalats amb escassa inclinació i sense cap relleu natural important que altere la hidrologia superficial o el règim de vents. Es localitza en una zona de transició, no sols a nivell geomorfològic, sinó també geològic, en les vessants del turó del Cabeçó de l'Àguila, els quals corresponen a cons de dejecció recents en què predominen els materials terciaris.  
Els sòls afectats per a l'actuació es desenvolupen sobre argiles amb cudols, a les parts baixes on es concentren gran quantitat de carbonats al llarg del perfil, i es formen crosta calcària. Són sòls amb escàs contingut en matèria orgànica (pel fet de dedicar-se a cultiu), amb una textura poc equilibrada o elevada proporció de carbonats, i que presenten una capacitat d'ús moderada (classe C). Presenten una erosió actual com a potencial de nivell baix, mentre que es caracteritzen per tenir una vulnerabilitat d'aqüífers alta.  
2. El clima de Llíria es caracteritza per tenir un intens i llarg període d'aridesa estival i per presentar els màxims de precipitació i coincideixen a la tardor i la primavera, característiques típiques dels climes mediterranis.  
La temperatura mitjana anual és de 16º C, i són els mesos més càlids juliol i agost amb 24,6º C de temperatura mitjana mensual, i el mes més fred, gener amb 9,9º C de mitjana. Les precipitacions que es donen en aquesta zona són fonamentalment en forma de pluja, i la precipitació mitjana anual és de 410,5 mm.  
3. El sistema hidràulic de la zona d'estudi ve dominat per la rambla Castellarda a l'oest i la rambla Primera al centre. Desemboquen en el riu Túria a Benaguasil, poc després d'eixir del terme de Llíria, a una distància de 1.600 m una de l'altra. A aquestes rambles s'afigen una sèrie de barrancs que descendint del nord, vénen a desembocar-hi.  
Respecte a la zona d'actuació cal destacar que, la séquia del Xercol serveix de límit pel marge est de l'actual planta industrial d'Ebanis. En el projecte es proposa la desviació i adequació de l'esmentada séquia. La séquia es regirà pels preceptes legals sobre matèria de reg de la Comunitat Valenciana, i qualsevol tipus d'obra que hi afectara, passos, canalitzacions, abocaments, etc., haurà de disposar de l'autorització de la Junta Directiva de la séquia. A més, a causa de l'ocupació del sòl es passara d'un terreny agrícola a una superfície urbanitzada, la qual cosa implica la pavimentació i asfaltat de la majoria del sòl, la qual cosa comportarà una pèrdua de la permeabilitat del terreny i per tant una disminució de la humitat del sòl, la qual cosa serà perjudicial tant per a les zones que s'inclouen en el sector com per a les adjacents. Això comportarà que la séquia, i les ramificacions d'aquesta, reben major aigua d'escorriment en l'època de pluja.  
D'altra banda, en cas de projectar-se per a l'eliminació de les aigües pluvials del sector l'evacuació a la séquia de Xercol, s'ha d'obtenir l'autorització administrativa de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, prèviament a l'actuació, per a l'abocament de les aigües pluvials (article 9 del Reglament de domini públic hidràulic, RD 849/1986).  
4. L'activitat humana ha substituït les antigues vegetacions naturals sorgides com a conseqüència del clima i del substrat natural per comunitats nitròfiles i camps ocupats per garroferes al nord, sud i oest de les naus industrials ja existents, i per antics cultius de cítrics i erms a l'est. Aquests dos tipus d'ambients, terrenys agrícoles i erms, permeten el desenvolupament de dos tipus de vegetació nitròfila, vegetació arvense i vegetació ruderal respectivament, lligades a l'activitat humana.  
En els terrenys agrícoles de les zones afectades podem trobar representants dels pastius subnitròfils vivaços de cobertura moderada (Plantago albicans, Sàlvia verbenaca), comunitats de baixa cobertura (Euphorbia segetalis, Diplotaxis erucoides), comunitats característiques de cultius de regadiu (Poa annua, Diplotaxis erucoides, Anagallis arvensis).  
En els erms, camps abandonats i els camins adjacents podem trobar formacions de gramínies de talla mitjana-alta (Piptatherum miliaceum, Dittrichia viscosa, Foeniculum vulgare).  
Entre aquestes distintes comunitats no trobem cap espècie que estiga considerada com a endèmica, encara que podem trobar entre elles el Thymus vulgaris (timó) i Teucrium capitatum (teucri), les quals es troben incloses en l'annex III de l'Ordre de 20 de desembre de 1985 de la Conselleria d'Agricultura i Pesca de la Generalitat Valenciana sobre protecció d'espècies endèmiques i amenaçades. Per a la tala desarrelament o eliminació d'aquestes espècies s'ha de disposar de l'autorització administrativa corresponent.  
5. L'estudi d'impacte ambiental a l'inici del capítol dedicat a la fauna estableix que en el sector es poden trobar tant espècies pròpies de les zones agrícoles com de les zones urbanes, que en alguns casos són coincidents com també dels romerars i timonedes que es desenvolupen en el pròxim Cabeçó de l'Àguila. La fauna d'aquests ambients es caracteritza per l'elevada capacitat d'adaptació d'aquesta als canvis i les transformacions, sobretot la que es desenvolupa en camps de cultiu i àrees habitades.  
Per tant, el catàleg presentat recull aquelles espècies que d'una manera o altra es relacionen amb l'àrea d'estudi. Aquesta llista és una simple recopilació de noms en què s'assenyala la probabilitat de la presència d'aquests en la zona o no. Per tant, resulta molt bàsica i dóna poca informació sobre la fauna que hi ha al sector, ja que no assenyala en quins punts es pot trobar predominança de cada espècie ni com en fan ús de l'àrea d'estudi, assenyalant si és l'àrea de campeig, de nidificació o quins són els punts més freqüents de pas. Per tant, la informació a aquest respecte resulta insuficient, la qual cosa porta a una difícil valoració de la zona.  
D'altra banda, en la llista presentada en l'estudi d'impacte ambiental s'han trobat algunes de les espècies amb algun tipus de protecció d'acord amb el Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat, pel qual es crea i regula el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades, i s'estableixen categories i normes per a la protecció d'aquestes, com són el cas del teuladí, estornell negre, granota, fardatxo, serp verda, musaranya comuna. L'estudi d'impacte ambiental no especifica l'afecció del projecte a aquestes espècies que apareixen en la llista.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, no cal indicar la presència d'individus catalogats com d'especial interés o en perill d'extinció, ni es troben en l'àrea d'estudi, cap de les espècies del Catàleg nacional d'espècies amenaçades Reial decret 439/1990, de 30 de març.  
6. En el projecte s'exposa que l'aigua per al proveïment del sector procedeix de la xarxa d'aigües potables de Llíria, subministrada per Aqualia, SA, des de la xarxa de distribució d'aquesta.  
Es disposa d'informe, Aqualia, SA, com a empresa subministradora dels recursos hídrics en el municipi de Llíria, de data 5 de desembre de 2006, sobre la disponibilitat de recursos hídrics per als usos previstos en la modificació núm. 2 del PGOU en el sector SI-6-Ebanis de Llíria, el qual informa que hi ha capacitat suficient per a proveir la demanda prevista de 105,68 m³ diaris d'aigua potable, per al sector de sòl industrial de 3,0558 ha, que requerirà una dotació de 0,40 l/ha i segon.  
Segons l'esmentat informe, als voltants del sector discorre una conducció de FC Dn 250 mm, del Servei de Proveïment d'Aigua Potable provinent del dipòsit de Collaico de los Perros, al qual s'escometrà la futura connexió i des de la qual es proveeix actualment mitjançant una derivació de FC Dn 100 mm.  
Segons les instruccions de l'Ajuntament de Llíria, els promotors han de contribuir en les inversions que es prevegen en el desenvolupament de la infraestructura hidràulica necessària i que estaran reflectides en el nou Pla director de proveïment.   
7. Segons l'informe tècnic de l'Ajuntament de Llíria, sobre el sanejament d'aigües residuals, d'acord amb les previsions del nou PGOU de Llíria, la Conselleria d'Infraestructures i Transports i l'EPSAR de la Comunitat Valenciana, es considera necessari, tant per a aquesta actuació com per a altres actuacions urbanístiques previstes pel PGOU en la zona nord-oest de Llíria, disposar d'un nou col·lector d'aigües residuals i una estació depuradora (EDAR), a la vora de la carretera de Pedralba i la rambla Primera, que preste servei a aquestes i els costos de les quals s'han de repartir entre totes per al compliment de l'objectiu imprescindible de cada programa d'assegurar les infraestructures necessàries per a l'actuació, sense minvar la capacitat de servei de les que hi ha.   
De conformitat amb aquest criteri del PGOU, en l'acord del Ple de 15 de setembre de 2005, sobre aprovació provisional de la Modificació núm. 2 PGOU en el sector SI-6-Ebanis de Llíria, es va establir que aquesta actuació quedarà integrada, juntament amb altres, en l'àmbit d'afecció del nou col·lector d'aigües residuals i de la futura EDAR a la vora de la carretera de Pedralba i la rambla Primera, que s'han de construir per a totes les actuacions urbanístiques situades en la zona nord-oest de Llíria, i els costos de la qual es repartiran entre totes aquestes d'acord amb la Llei. La solució transitòria fins llavors s'haurà de preveure en el projecte d'urbanització.  
Aquesta previsió apareix com a condició de desenvolupament del sector en la fitxa de planejament de la modificació puntual núm.2 del PGOU (p. 14), en la fitxa del pla parcial d'ordenació detallada d'aquest (ps. 22 i 24) i en la memòria justificativa d'aquest (p 6, apartat 2.1), fent constar que «s'integra en l'àmbit d'afecció del col·lector i de l'estació depuradora a la vora de la carretera de Pedralba, dels costos de la qual participarà.». A més, s'ha previst com a element de la xarxa primària adscrita al sector la superfície de 3.931,84 m² localitzada precisament en terrenys destinats a aqueixa EDAR en la rambla Primera, segons la fitxa de planejament i gestió del sector.  
Per tant, és evident que la futura EDAR a la vora de la carretera de Pedralba i la rambla Primera, ha de recollir les aigües residuals provinents d'aquest sector SI-6-EBANIS. Segons informes municipals la nova EDAR tindrà la capacitat adequada per a aquest fi per haver-se dimensionat ja des del principi per a les diferents actuacions a què ha de prestar servei, entre les quals s'inclou aquest sector, que contribuirà fins i tot a l'obtenció de part del sòl necessari a aquest efecte. S'ha de condicionar el desenvolupament del sector a què estiga resolt el sanejament de les aigües residuals que es generaran al sector.  
8. Per a la recollida i la gestió dels residus sòlids urbans es presenta certificat de la mercantil Trans Sabater, SA, com a gestor autoritzat per a la gestió de residus industrials per la Conselleria de Territori i Habitatge, de data 20 de desembre de 2006, que té la capacitat suficient per a recollir i gestionar els residus de fusta recollitts en les instal·lacions de l'empresa Industrias del Mueble Ebanis, SLL.  
Es desconeix quina és la quantitat estimada de RSU que generarà el projecte, per tant, no es pot avaluar la suficiència o insuficiència per a rebre i gestionar els residus que s'hi generaran.  
9. L'estudi d'impacte ambiental fa referència al paisatge en el punt 4.10 (pàgina 27) en el qual es conclou que la fragilitat visual de la zona proposada és alta i, en conseqüència, els efectes previsibles sobre el paisatge també. Segons l'estudi d'impacte ambiental, encara que la fragilitat visual es considere alta, hi ha algunes circumstàncies que el redueixen, sobretot en tractar-se d'una zona que disposa ja d'un determinat desenvolupament de les activitats humanes, com són la proximitat del nucli urbà, les zones urbanitzades, construccions de diversa tipologia, infraestructures (carreteres...), cultius, zones anivellades, etc., la qual cosa confereix una baixa qualitat ambiental al paisatge d'aquestes. Ja que el sector que s'ha d'urbanitzar comporta una prolongació de l'actual planta industrial, l'impacte paisatgístic de les noves construccions serà menor que si es tractara d'una zona encara no urbanitzada.  
D'altra banda, en la documentació de tràmit hi ha un informe del Servei de Suport Tècnic de la Direcció General d'Ordenació del Territori, de data 2 de març de 2007, sobre l'estudi del paisatge de l'homologació i pla parcial sector industrial El Melero, del municipi d'Utiel (València), el qual conclou que el tràmit d'informació pública va concloure amb anterioritat a l'entrada en vigor de la LUV, 1 de febrer de 2006, per tant no li és, de conformitat amb l'anteriorment assenyalat, exigible l'estudi d'integració paisatgística, sense perjudici que, tal com s'ha indicat anteriorment, el paisatge actuarà com a criteri condicionant. Per tant, no cal que s'acompanye d'instrument de paisatge, per la qual cosa no cal emetre un informe respecte d'això per aquest servei.  
10. La futura ampliació està travessada per una línia aèria elèctrica de mitjana tensió de 20 KV. En la documentació del Pla parcial, respecte a aquesta línia, s'indica que es preveu la reposició d'aquesta en sòl de domini públic fins a enllaçar novament amb la línia que hi ha i així reposar el servei.  
D'altra banda, hi ha un centre de transformació propi situat al límit sud del sector a la vora de la carretera C-234 de València a Ademuz. Es tracta d'un centre de transformació de 630 KVA, a 20 KV-400/230 V, el qual té tota la línia de connexió discorrent per l'interior del PAI en canalització subterrània.  
Cal atenir-se a la legislació de línies elèctriques aèries respecte de les zones de protecció i servitud per a l'edificació. També, s'ha de considerar la valoració d'alternatives tècniques que desenvolupen una ordenació detallada que amplie les distàncies mínimes continguda i solucione millor la integració o trasllat d'aquestes.  
11. Situada al sud-est del sector i afrontant amb aquest, però exteriorment, es troba la carretera C-234 de València a Ademuz, competència de la Generalitat Valenciana, i dins del Pla de carreteres de la Comunitat Valenciana està catalogada com a autovia CV-35, i actualment n'està previst el desdoblament fins a Casinos.  
Al nord-oest del sector discorre la carretera CV-339 (Llíria-Alcublas).  
En la documentació de l'expedient hi ha informe desfavorable de l'Oficina del Pla de Carreteres de la Secció de Planejament Viari de la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Infraestructures i Transport, de data 29 de setembre de 2004, sobre el Pla 03 pla parcial SI-6-Ebanis del terme municipal de Llíria. Després de les pertinents correccions per part del promotor, s'obté un segon informe de l'Oficina del Pla de Carreteres de la Secció de Planejament Viari de la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Infraestructures i Transport, de data 15 de febrer de 2005, en sentit favorable condicionat als aspectes següents, els quals també recollirà aquesta declaració d'impacte:  
1. L'actuació que ha d'escometre aquesta Conselleria és la compresa en el projecte de desdoblament de la CV-35, que inclou la rotonda més pròxima a la CV-35, i ambdues mercantils han d'encarregar-se de connectar a aquesta.  
2. El vial públic definitiu que connecte la rotonda inclosa en el projecte de desdoblament de la CV-35 amb la rotonda que les mercantils afectades han de construir al nord-oest de l'emplaçament d'Ebanis, ha d'estar dotat de quatre carrils (dos per sentit), amb vorals, i ha de guardar la distància a l'aparcament previst per Ebanis que constructivament siga necessari.  
3. La rotonda abans mencionada, al nord-oest d'Ebanis, a càrrec de les mercantils, ha d'adoptar el disseny comunament emprat per aquesta Conselleria, i evitar, per exemple, la tangència del ramal d'eixida cap al nord que s'ha dibuixat.  
4. L'accés definitiu d'Ebanis es produirà exclusivament per la rotonda situada més al sud (la que executa aquesta Conselleria).  
12. En la documentació aportada s'indica que després de consultar l'Inventari de jaciments arqueològics es desprén que als terrenys afectats per l'actuació no es troben restes arqueològiques documentades, encara que sí que hi ha una zona de protecció arqueològica a uns 80 m al sud d'aquest que conté restes arqueològiques d'època ibera.  
No obstant això, no es presenta l'informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la modificació núm. 2 PGOU sector SI-6-Ebanis de Llíria, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i supeditat al compliment dels condicionants establits a continuació:  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, i especialment davant de l'absència d'informació que justifique o no la possible presència de restes arqueològiques en l'entorn de l'actuació, s'ha d'obtenir informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que l'esmentat informe siga desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
2. D'acord amb les previsions del nou PGOU de Llíria, la Conselleria d'Infraestructures i Transports i l'EPSAR de la Comunitat Valenciana, es considera necessari, tant per a aquesta actuació com per a altres actuacions urbanístiques previstes pel PGOU a la zona nord-oest de Llíria, disposar d'un nou col·lector d'aigües residuals i una estació depuradora (EDAR), a la vora de la carretera de Pedralba i la rambla Primera .  
Per això, la modificació núm. 2 del PGOU al sector SI-6-Ebanis de Llíria ha de quedar integrada en l'àmbit d'afecció del nou col·lector d'aigües residuals i de la futura EDAR, dels costos del qual participarà.   
Per tant, abans de l'aprovació definitiva per aquesta Conselleria, ha d'estar resolt el sanejament i depuració de les aigües residuals de la futura EDAR prevista pel PGOU per a la zona nord-oest.  
Ha de garantir l'aplicació dels paràmetres d'abocament que estableix el model d'ordenances d'abocament de l'entitat de sanejament, respecte als abocaments de les aigües residuals de la indústria abans de realitzar connexió. S'han d'assumir, a més, els condicionants més restrictius que s'hagen establit per al bon funcionament de l'EDAR.  
3. Ha de sol·licitar i tenir resolt el corresponent expedient d'autorització d'abocament de l'efluent de la depuradora i de les aigües pluvials, a la rambla Primera (article 100 del Text refós de la llei d'aigües).  
En l'esmentat procediment s'ha de presentar un estudi hidrogeològic que demostre la innocuïtat de l'abocament i ha de complementar-se la documentació presentada d'acord amb el que exigeix l'article 246 del Reglament del domini públic hidràulic, abans de l'aprovació definitiva d'aquesta Conselleria.  
Queden prohibits els abocaments a la rambla Primera sense depuració prèvia.  
La xarxa d'aigües pluvials ha de travessar un separador de greixos, olis i sòlids en suspensió abans de l'abocament.  
4. Serà necessari disposar abans del punt de connexió amb el nou col·lector d'aigües residuals i de la futura EDAR a la vora de la carretera de Pedralba i la rambla Primera, d'una arqueta de registre que permeta la presa de mostres i la desconnexió de l'abocament.  
5. L'Ajuntament ha d'exigir a l'agent urbanitzador, després de la realització de les obres, els certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
6. En el cas que les construccions afecten els serveis i infraestructures de reg (séquia de Xercol), serà necessària la reposició d'aquests. S'ha de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tinguen una funcionalitat més enllà dels seus límits. Qualsevol desviació o alteració de les esmentades instal·lacions ha de disposar de l'autorització de la comunitat de regants o de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, la qual determinarà la manera en què es duran a terme les actuacions proposades.   
7.Els residus vegetals originats amb la tala de l'arbratge i desbrossament de terrenys s'han de gestionar de manera adequada a la naturalesa d'aquests, i en queda prohibida la incineració in situ.  
8. Cal tenir en compte les limitacions dels usos del sòl i les activitats a les zones contigües a l'autovia CV-35, com també a la servitud, afecció i línia de limitació a l'edificació, que s'estableixen en la Llei 6/1991, de 27 de març, de carreteres de la Comunitat Valenciana, com també la Llei 14/2005, de 23 de desembre, de mesures fiscals, de gestió financera i administrativa, i d'organització de la Generalitat Valenciana.  
Han de complir-se els condicionants del segon informe de l'Oficina del Pla de Carreteres de la Secció de Planejament Viari de la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Infraestructures i Transport, de data 15 de febrer de 2005.  
9. Cal tenir en compte la legislació de línies elèctriques aèries respecte de les zones de protecció i servitud per a l'edificació. També s'ha de considerar la valoració d'alternatives tècniques que desenvolupen una ordenació detallada que amplie les distàncies mínimes contingudes i solucione millor la integració o trasllat d'aquestes.  
10. En el cas que els cultius limítrofs s'hagen vist afectats durant les obres d'edificació, s'han de realitzar els treballs de restitució a la situació original.  
Quart  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Cinqué  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publica en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 24 de maig de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6156, del 01-12-2009 (2009/13702)

RESOLUCIÓN de 18 de noviembre de 2009, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los municipios de Sagunto, Camporrobles, L'Alcora, Calp y Llíria.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6156

Fecha DOGV
:   01-12-2009

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2009/13702

CVE


Fecha del documento
:   18-11-2009

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Llíria](javascript:void(0))
    * [Alcora, l'](javascript:void(0))
    * [Sagunto](javascript:void(0))
    * [Camporrobles](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 18 de noviembre de 2009, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los municipios de Sagunto, Camporrobles, L'Alcora, Calp y Llíria. [2009/13702]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el plazo señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, i sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo:  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes 412/06-AIA Sagunto, 034/07-AIA Camporrobles, 243/06-AIA L'Alcora, 018/07-AIA Calp, 003/07-AIA L'Alcora y 346/06-AIA Llíria.  
Valencia, 18 de noviembre de 2009.- La directora general de Gestión del Medio Natural: María Ángeles Centeno Centeno.  
Declaración de impacto ambiental  
  
Descripción del proyecto  
El objeto del proyecto presentado es la instalación de una subestación transformadora (ST Morvedre) que se alimentará desde la línea L/La Eliana-Sagunto (220 kV) que discurre cerca, mediante un doble circuito.   
La ST Morvedre constará de las siguientes instalaciones:  
- Un sistema eléctrico de 220 kV con una configuración de doble barra (DB) tipo interior con aislamiento en SF6 y 8 posiciones correspondientes a 4 de línea, 3 de transformadores y el enlace de barras.  
- Un sistema eléctrico de 20 kV con una configuración de doble barra (DB) tipo interior con aislamiento en SF6, conformado por 3 módulos de celdas con un total de 48 posiciones de las que 30 serán salidas de línea, 3 de transformador, 2 de servicios auxiliares, 2 de medida, 4 de unión, 2 de enlace de barras, 1 de partición, 1 de remonte y 3 de batería de condensadores. Este sistema se completa con la dotación de 3 baterías de condensadores (BC).  
- Una transformación dotada con 2 transformadores de potencia de 50 MVA cada uno y relación 220/20 kV, con sus correspondientes reactancias trifásicas limitadoras de puesta a tierra. Para el suministro de los equipos y servicios propios de la subestación se montarán 2 transformadores de servicios auxiliares (TSA) de relación 20 kV/380-220 V y 250 KVA de potencia cada uno en la sala de equipos. En la sala de control correspondiente a los equipos de muy alta tensión, se instalará un TSA de idénticas características a los descritos.  
- Todas estas instalaciones quedarán integradas en diferentes salas de un edificio prefabricado en el que así mismo, se instalarán los equipos de control, protección, comunicación, alimentación en BT etc., necesarios para el correcto funcionamiento de la subestación, así como dos pequeñas dependencias para aseo y vestuario, una en cada sala de control.  
La ST será un edificio de diseño interior, es decir, todo el equipamiento eléctrico queda en el interior del edificio. Los aseos que se instalen se abastecerán de agua a través de la red de abastecimiento municipal y estarán conectados a la red de alcantarillado. Las aguas pluviales recogidas se canalizarán también a la red municipal de alcantarillado.  
La parcela en la que se ubicará la ST tiene una superficie de 3.500 m² y está incluida en la actuación Parc Empresarial Sagunt I. Se trata de suelo urbano industrial (equipamiento de infraestructura-servicio urbano ID) compatible con la instalación propuesta, que se ocupará en base a un convenio suscrito entre el promotor del proyecto y la dirección de Parc Empresarial Sagunt. Se procederá al cerramiento de la parcela mediante vallado metálico.  
El entorno está en fase de urbanización, y contará con todos los servicios necesarios: abastecimiento de agua, red de saneamiento, viales, etc. próxima a la carretera CV-309.  
Se justifica la realización de esta infraestructura según los siguientes criterios:  
- La zona está caracterizada por un importante nivel de demanda relacionada con la actividad industrial, la cual aumentará con la consolidación de la zona industrial en ejecución.   
- La ubicación se considera adecuada por la proximidad a los puntos de consumo, lo que permite optimizar las líneas de distribución y mejores condiciones de abastecimiento.  
- Permite disminuir la presión sobre la red de 132 kV, atendiendo parte de los suministros que se abastecen actualmente desde ST Sagunto y ST Puerto Sagunto, ambas de 132/20kV.  
- El doble circuito de nuevo trazado de alimentación a la ST Morvedre permitirá eliminar la conexión en T existente desde la L/ La Eliana-Sagunto hasta las instalaciones de Sidmed a 220 kV.  
- Todo ello redunda en una mayor fiabilidad y calidad del suministro en la zona y mayor estabilidad proporcionada por la red de 220 kV.  
Afecciones legales  
El RD 9/2005, de 14 de enero, en su anexo I, enumera las actividades potencialmente contaminantes del suelo, entre las que se encuentra la producción y distribución de energía eléctrica (CNAE-93 Rev1 40,1). El titular de la actividad estará obligado a remitir un informe preliminar de situación al órgano autonómico competente, según se recoge en el artículo 3.1. de dicha norma.  
La gestión de los residuos generados, en particular de los aceites usados, atenderá a lo establecido en la legislación estatal y autonómica reguladora de la materia.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.  
Entre las acciones que pueden generar impactos ambientales, se recogen en el estudio de impacto ambiental:  
- Durante la fase de construcción: el transporte y acopio de materiales y maquinaria, la preparación del terreno, los tendidos eléctricos, el montaje del edificio y de los equipos, generación de residuos, empleo de mano de obra y labores de acondicionamiento.  
- Durante la fase de funcionamiento: la ocupación del espacio, los procesos de transformación de electricidad, la generación de residuos de operación y la ocupación de mano de obra.  
La fase de construcción se corresponde con la realización de la obra civil, consistente en la explanación de la parcela, cerramiento de la parcela, realización de accesos, realización de cimientos y bancada, edificación y canalizaciones exteriores.  
La fase de funcionamiento únicamente lleva asociada la transformación de tensión eléctrica y el mantenimiento de las instalaciones. La ST estará automatizada y operada por telemando.  
Para la caracterización del entorno, se ha seleccionado una zona de estudio de 625 ha que incluye parte del término municipal de Sagunto. Cabe destacar la presencia en el área de estudio de la Marjal del Moro, zona catalogada como LIC, ZEPA y zona húmeda, aunque se considera que no se verá afectada por la actuación debido a la distancia entre ésta y la parcela (más de 1 km). La presencia de dicho espacio natural hace aumentar la diversidad faunística. La vegetación actual de la zona está caracterizada por la presencia de cultivos (cítricos y frutales), zonas improductivas y zona de marjal. La parcela en que se ubica la actuación está totalmente antropizada y caracterizada por un entorno industrial.  
Se valora el paisaje en función de diversos aspectos como las unidades de paisaje y la existencia de elementos singulares y se valora la calidad visual de las unidades y el fondo y la fragilidad y accesibilidad visual.  
Se identifican elementos del patrimonio cultural y arqueológico en el área de estudio (alquerías, torre Grau Vell, una vía pecuaria) pero éstos no se verán afectados por la actuación. Se ha realizado y presentado ante el órgano competente un proyecto de prospección arqueológica y consulta sobre afección paleontológica.  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes  
Los principales riesgos inherentes a la actuación son:  
- Ruido, por la vibración de los devanados y el funcionamiento de los ventiladores.  
- Emisión de gases, por la eventual pérdida de SF6 y polvo durante la construcción.  
- Vertido de fluidos, por la presencia de aceite mineral en los transformadores.  
- Electrocución.  
- Generación de residuos, de forma puntual durante el funcionamiento (aceite usado).  
- Campos eléctricos y magnéticos.  
Los mismos se ven mitigados por la idoneidad de la zona para ubicar una instalación de sus características. En este sentido, se trata de un entorno industrial y por tanto, no se incide sobre elementos naturales (vegetación, fauna) o de otro tipo (patrimonio, paisaje, etc.).  
Debido a las medidas de protección y seguridad para prevenir accidentes que la instalación debe cumplir, en general los impactos han sido considerados como no significativos.   
3. Medidas correctoras y preventivas y el programa de vigilancia ambiental  
La solución adoptada, siguiendo criterios de mínima ocupación e impacto y selección de un emplazamiento poco sensible, permite por sí misma minimizar los efectos.  
Adicionalmente se adoptan, entre otras, las medidas preventivas siguientes:  
- Para evitar afecciones sobre el suelo, se minimizan los acopios, no se realizan cambios de aceite a la maquinaria más que en zonas habilitadas, se dispondrá de contenedores para residuos, se eliminarán los residuos de obra y se dispone de un sistema de recogida de aceite. A este respecto, cada transformador dispone de una cubeta de hormigón solidaria con su cimentación y canalización para conducir una eventual fuga de aceite a un depósito de confinamiento de 40 m³ (capacidad superior al contenido de aceite de un transformador).  
- Se exige el cumplimiento de ciertos límites sonoros a la maquinaria instalada. Adicionalmente, el aislamiento proporcionado por los cerramientos permite estimar el cumplimiento de los niveles sonoros establecidos.   
- El aceite mineral empleado se somete a controles de calidad periódicos. En el momento en que finalice su vida útil, se entregará a empresa gestora autorizada. En ningún caso se almacena aceite en la instalación.  
- Durante la construcción, se evitará el levantamiento de polvo para evitar daños sobre la vegetación.  
- Se reducirá al mínimo el área afectada por la obras.  
- El diseño interior de la instalación permite minimizar el efecto sobre el paisaje.  
- Se ha realizado un estudio del campo magnético en el que se concluye que el campo que se prevé se genere es muy inferior al límite de 100 microteslas.  
Entre las medidas correctoras, se citan:  
- Se dispondrá de equipos para el manejo (vaciado/llenado) del SF6.  
- Se dispondrá de un sistema de detección de fugas, además del sistema descrito de recogida de eventuales fugas de aceite mediante cubetos y canalización a depósito.  
- Se contrata a una brigada de gestión de residuos encargada de la gestión de los mismos en caso de accidentes (puesto que no se generan en el funcionamiento normal de la instalación).  
Las actuaciones propuestas en el programa de vigilancia ambiental son las siguientes:  
- Se comprobará que la afección de terrenos es la estrictamente necesaria.  
- Se comprobará que todas las actuaciones necesarias para la instalación de la ST se realizan en el interior de la parcela donde se proyecta la actuación.  
- Se comprobará que el parque de maquinaria, almacén de aceites y combustibles, etc., así como los lavados de maquinaria y puestas a punto de la misma, se localizan en los lugares autorizados y no en otros lugares.  
- Se controlará que los residuos o cualquier otro material sobrante de la obra son retirados de forma conveniente.  
- Se controlará que los aceites procedentes del mantenimiento de los transformadores son gestionados convenientemente.  
- Se comprobará que las alteraciones e impactos reales se ajustan a la valoración realizada, y en caso necesario, se modificarán las medidas protectoras y correctoras para minimizar los posibles impactos residuales o no previstos.  
Tramitación administrativa  
Con fecha 7 de diciembre de 2006, tuvo entrada en los servicios centrales de la Conselleria de Territorio y Vivienda escrito del Servicio Territorial de Energía de Valencia, por el que se solicitaba la evaluación de impacto ambiental del proyecto y se remitía el correspondiente expediente, incluyendo:  
- Proyecto de ejecución de la instalación Subestación Transformadores de 220/20 kV, ST Morvedre.  
- Estudio de impacto ambiental en formato papel y electrónico.  
- Documento de síntesis del estudio de impacto ambiental.  
El propio escrito de remisión certifica que el expediente ha sido sometido a información pública mediante anuncio en el DOGV (04.10.2006), sin que se hayan formulado alegaciones.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto de subestación transformadora se ha sometido al procedimiento de evaluación de impacto ambiental de acuerdo con el epígrafe 2.g del anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo quinto de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique dicha ley.   
El artículo 8.3 c), del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:   
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de subestación transformadora de 220/20 kV ST Morvedre promovida por Iberdrola Distribución Eléctrica SAU. en el término municipal de Sagunto, Parc Empresarial Sagunt I, (coordenadas aproximadas UTM X: 736.300, Y: 4.392.630, huso 30), siempre que la misma se desarrolle con las previsiones del proyecto, el estudio de impacto ambiental y demás documentación que obra en el expediente.  
Adicionalmente, se establecen las siguientes condiciones:  
1.Se restaurarán a sus condiciones iniciales, todas las áreas que se hayan visto alteradas por las obras y se procederá a la correcta gestión de los residuos generados.  
2 .Las operaciones de vaciado y llenado con gas SF6, se realizará mediante equipos que impidan la emisión libre del gas a la atmósfera.  
3. Se dispondrá del informe definitivo establecido en el artículo 11 de la Ley 4/98, de 11 de junio, emitido por la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano y se adoptarán las medidas de protección adicionales que, en su caso, establezca el mismo. En cualquier caso, la aparición de yacimientos arqueológicos o paleontológicos determinará la obligación de suspender los trabajos, delimitar el perímetro de afección y notificar inmediatamente a la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte.   
4. Con respecto a las emisiones de campos electromagnéticos derivadas del funcionamiento de la ST se estará a lo dispuesto por la Dirección General de Salud Pública, órgano competente en la vigilancia sanitaria de la contaminación electromagnética, de acuerdo con la Ley 4/2005, de 17 junio. En todo caso, éstas se mantendrán por debajo de los límites establecidos por la recomendación del Consejo de Ministros de Sanidad de la Unión Europea, de 12 de julio (1999/519/CE), fijados en 5 kV/m para el campo eléctrico y 100 µT para el campo magnético.   
5. A la puesta en marcha de la subestación transformadora, se procederá a medir los niveles sonoros generados al objeto de verificar el cumplimiento de las condiciones establecidas en la legislación vigente, incorporándose los resultados al programa de vigilancia ambiental.  
6. Las acciones incluidas en el programa de vigilancia ambiental deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia.  
7. De acuerdo con el artículo 4 del RDL 1302/1986, de 28 de junio, modificado por la Ley 9/2006, de 28 de abril, el promotor deberá comunicar al órgano ambiental (por escrito), con la suficiente antelación, la fecha de comienzo de la ejecución del proyecto.  
8. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberán ser comunicados al órgano ambiental competente que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
Segundo  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 10 de mayo de 2006.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de la actividad.  
Se pretende obtener la licencia de actividad de una explotación porcina de engorde, cuyas características según la documentación aportada, son:  
Actualmente la explotación consta de 2 naves y un almacén con una superficie construida total de 523,31 m² y se tiene proyectada la construcción de una nueva nave de 1.305 m², con lo que la superficie total será de 1,828,31 m². La capacidad de la explotación tras la ampliación prevista será de 1.975 plazas de cebo, cerdos de 20 kg hasta 100 kg (237 UGM). Por los datos proporcionados, se estima que se podrán realizar una media de 2,4 ciclos por año.   
Los canales de recogida de purines serán de hormigón H-20, con paredes y pisos enfoscados e impermeabilizados en su cara interior con enlucido de mortero. El volumen anual de purín estimado se calcula según las producciones de purín establecidas en el anexo I del Real decreto 324/2000 de ordenación de las explotaciones porcinas. En este caso asciende a 4.248,4m³ de purín/año. La capacidad de las fosas de las naves se considera suficiente para almacenar los purines por un tiempo igual a los 3 meses que como mínimo exige la legislación en el art. 5 del Real decreto 324/2000. No obstante se indica en el proyecto que este vaciado se realizará con mayor frecuencia, cada uno o dos meses. El purín se empleará como abono orgánico sobre superficies agrícolas de diferentes parcelas; adjuntándose el contrato de aceptación, cédula de propiedad y planos catastrales de cada uno de los propietarios. Teniendo en cuenta lo establecido en el RD 261/1996 la superficie mínima de la que se ha de disponer, para una dosis de aplicación de 170 kg N/año, es de 84,27 ha. El promotor dispone de una superficie de 100, 9592 ha de parcelas agrícolas, mayoritariamente dedicadas a cultivos herbáceos.   
Se dispondrá de un grupo electrógeno para el abastecimiento de energía eléctrica. La explotación contará con un pozo propio para el abastecimiento de agua. Se ha concedido por parte de la CHJ una autorización para la captación dentro de la parcela 104.  
Los cadáveres que se generen en la explotación serán retirados por empresa gestora autorizada a tal efecto, en la explotación se dispondrá de un depósito para su almacenamiento.  
La distancia al núcleo urbano de La Torre de Utiel es de 1.700 metros.  
Tramitación administrativa  
1. Información pública. Remisión del expediente.  
La Comisión de Calificación de Actividades remite expediente constituido por estudio de impacto ambiental, proyecto de actividad y expediente municipal, el 14 de febrero de 2007.  
La información pública por el Ayuntamiento de Camporrobles, se ha realizado en el BOP número 45, de 22 de febrero de 2006, publicación de edicto y comunicación a los vecinos colindantes, sin que se hayan presentado alegaciones.  
2. Peticiones de informes sectoriales y documentación complementaria.  
El expediente municipal recoge la siguiente información:  
- Admisión a trámite de la solicitud.  
- Informe técnico previo.  
- Informe favorable del Ingeniero técnico industrial.  
- Informe favorable del veterinario municipal.  
- Informe favorable del arquitecto municipal.  
- Decreto de la Alcaldía en el que se informa favorablemente la solicitud de licencia de actividad.  
- Decreto de la Alcaldía de fecha 4 de diciembre de 2006, de autorización previa del proyecto, prevista en los artículos 20 y 31 de la Ley 10/2004 de suelo no urbanizable.   
Con fecha de salida 28 de noviembre de 2006, informe favorable de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación de acuerdo con lo establecido en la Ley 10/2004 de suelo no urbanizable.  
Con fecha de salida 8 de marzo de 2007, informe definitivo favorable, a los efectos patrimoniales, de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte.  
Con fecha de salida 24 de enero de 2007, informe de la CHJ, relativa a la solicitud de aprovechamiento de aguas subterráneas con un volumen inferior a 7000 m³/año, en el que se autoriza la captación de agua dentro de la parcela 104, polígono 4.   
Afecciones legales  
El suelo donde se ubica la explotación está clasificado como suelo no urbanizable, y calificado de común, según normas subsidiarias del municipio de Camporrobles.  
El municipio de Camporrobles no está considerado como zona vulnerable según el Decreto 13/2000 de 25 de enero del Gobierno Valenciano, por el que se designan, en el ámbito de la Comunitat Valenciana, determinados municipios como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto. Identificación y valoración de impactos.  
El Estudio de Impacto Ambiental efectúa un inventario ambiental de la zona en que se ubica la actividad, y describe de forma general los elementos ambientales aire, suelo, hidrogeología, flora, fauna, paisaje y medio socioeconómico.  
La explotación está situada en el límite administrativo de la provincia de Valencia. Se trata de una zona dedicada mayoritariamente al cultivo de secano sobretodo de vid y olivo. Está circundado por zonas forestales de arbolado natural conformadas por bosques de coníferas. Según la cartografía de biodiversidad en esta zona forestal se localiza el hábitat, de acuerdo con la Directiva 92/43/CEE, de 21 de mayo de 1992, codificada con el código europeo 9340 correspondiente a Encinares de Quercus ilex y Quercus rotundifolia.   
La vulnerabilidad de los acuíferos está clasificada como media en la zona donde se sitúa la explotación.  
Las acciones identificadas susceptibles de causar impacto:  
Fase de construcción:  
- Despeje y desbroce del terreno.  
- Movimiento de tierras.  
- Construcciones de edificios y equipos.  
- Tráfico de vehículos.  
Fase de funcionamiento:  
- Presencia de infraestructuras.  
- Vehículos de transporte.  
- Olores.  
- Generación de purín.  
- Higiene y condiciones sanitarias.  
- Evacuación y vertido de aguas residuales.  
- Consumo de recursos.  
- Ruidos  
En el estudio de impacto ambiental se ha incluido matriz causa efecto identificación de impactos en las fases de construcción y funcionamiento, a partir de la cual se realiza la valoración cualitativa de los impactos, y se obtiene la matriz de importancia.  
2. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
El Estudio de Impacto Ambiental propone entre otras las siguientes medidas correctoras tanto para la fase de construcción como de explotación:  
- Empleo de materiales de construcción y utilización de colores que armonicen con la arquitectura tradicional de la zona.  
- Utilización de materiales que aseguren la correcta impermeabilización y estanqueidad de las fosas de purines.  
- Derivación de los escombros generados en la obra a vertedero autorizado.  
- Minimización de eliminación de la vegetación forestal presente en la parcela.  
- Ventilación constante de las naves para mitigar los malos olores  
- Limpieza periódica de las instalaciones.  
- Aplicación de activador biológico en las fosas de purines con el fin de disminuir su carga contaminante.   
- Sistemas de desinfección de las ruedas de los vehículos.  
- Limpieza total de la explotación al final de cada ciclo.  
- Reducción del impacto de actividades productoras de ruidos mediante su realización fuera de horario nocturno o fin de semana.  
- Utilización del purin procedente de la explotación en un número suficiente de parcelas agrícolas de acuerdo con el Real Decreto 261/1996, de 16 de febrero, sobre protección de las aguas frente a nitratos procedentes de fuentes agrarias.  
- La aplicación del purin en los campos no se realizará en condiciones climatológicas desfavorables o cuando el terreno tenga una pendiente mayor del 20%.  
- Se dispondrá de un contenedor homologado para depositar los animales muertos, se ubicará fuera del recinto de la explotación.  
El programa de vigilancia ambiental, cuyo objetivo principal es el control de los posibles impactos que se generen sobre el medio, mediante la comprobación periódica del cumplimiento y efectividad de las medidas correctoras propuestas; hace especial hincapié en los siguientes aspectos:   
- Revisión periódica del estado del vallado perimetral y de las puertas de acceso a la explotación.  
- Comprobación del estado y de las posibles roturas de la tela pajarera colocada en las ventanas, con el fin de evitar la entrada de animales vectores de enfermedades.  
- Asegurar la correcta y constante ventilación y renovación del aire interior de la nave.  
- Comprobación de la estanqueidad de los canales de recogida de purines, fundamentalmente por lo que respecta a la posibilidad de aparición de posibles fisuras en los muros.  
- Análisis periódicos de los purines previa aplicación en el campo para comprobar la eficacia del tratamiento.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1.h..  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 8.3 c) del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de granja porcina de cebo, situada en el término municipal de Camporrobles (Valencia), promovida por José Manuel Moreno Pérez, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
1. En la distribución del purín en las parcelas agrícolas se respetarán las distancias recogidas en el RD 324/2000 en el que se establecen las normas básicas de las explotaciones porcinas:   
- 100 metros respecto a otras explotaciones con capacidad hasta 120 UGM  
- 200 metros respecto a explotaciones con capacidad de 120 a 864 UGM y núcleos urbanos.  
- En relación a los cursos de aguas, se respetará lo establecido en el Reglamento del dominio público hidráulico, que desarrolla los títulos preliminar I, IV, V, VI, y VII de la Ley 29/1985, de 2 de agosto, de Aguas, aprobado por el Real Decreto 849/1996, de 11 de abril, y lo dispuesto en los diferentes planes hidrológicos de cuenca.  
2. Esta distribución sólo se realizará sobre parcelas que actualmente se exploten agrícolamente. Después de aplicado el purin en los campos, éste se enterrará a la mayor brevedad posible para evitar pérdidas de nitrógeno amoniacal a la atmósfera y proliferación de insectos.  
3. Se evitará el aumento de gases contaminantes producidos por los animales vigilando la calidad y la cantidad de los piensos empleados en su alimentación así como el correcto suministro de agua.   
4. Se deberá instalar un sistema depurador adecuado para el tratamiento de las aguas sanitarias que se generen y que como mínimo garantice la oxidación total.   
5. Con el fin de atenuar el impacto paisajístico se respetará al máximo la vegetación natural de las parcelas y se realizarán nuevas plantaciones con el fin de ocultar las instalaciones en las zonas más visibles.  
6. Se deberá disponer del seguro de retirada de cadáveres actualizado y suscrito para la totalidad de animales, de forma que esté asegurada su retirada por empresa autorizada a tal efecto.  
7. El resto de los residuos generados en la explotación deberán ser manipulados y almacenados debidamente, acumulándose en contenedores homologados a tal efecto y retirados por gestor autorizado.  
8. Se comunicará cualquier variación que se produzca en el destino y tratamiento de los residuos.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 14 de mayo de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
  
Descripción del proyecto  
Objeto del proyecto  
Azulejera Técnica SA (centro 1) es una industria dedicada a la fabricación de pavimento y revestimiento cerámico por monococción. Se trata de una planta existente y en funcionamiento ubicada en L'Alcora (Castellón). Se prevé una ampliación consistente en la instalación de nueva maquinaria y mejora de la existente.  
La industria se encuentra situada en una parcela de 71.000 m² en la que se ubican las naves e instalaciones de los dos centros de trabajo de Azulejera Técnica SA: centro 1 y centro 2 (antes, Azteca Gres SL) Se considera que el centro 1 tiene asociada una superficie de solar de 33.095 m² y una superficie de nave construida de 22.147, 84 m², aunque no existe separación física entre ambas industrias y sus naves se encuentran adosadas, compartiendo ciertas instalaciones y recursos.  
La zona está calificada como suelo urbano de uso industrial. Existe suministro de energía eléctrica y gas natural. El agua consumida se extrae de pozo. El acceso se realiza desde la carretera Castelló-Alcora.  
Características más relevantes de la actividad  
La capacidad de producción de la industria alcanza las 110.250 tm/año (equivalente a 5.512 m²/año), repartidas en pavimento de gres esmaltado (5.442 tm/año), pavimento de gres porcelánico esmaltado (21.118 tm/año) y revestimiento y pavimento esmaltado de soporte poroso (83.690 tm/año). El almacenamiento de producto terminado se realiza en dos naves industriales externas a la planta considerada, de distinta titularidad.  
El proceso de fabricación que se sigue en la empresa, de forma esquemática, consiste en la recepción de materias primas y almacenamiento de arcilla, preparación de esmaltes, prensado en seco, secado de las piezas prensadas, esmaltado y serigrafiado de piezas, almacén de piezas en boxes, presecado de piezas esmaltadas, cocción de las piezas, almacén de piezas cocidas, clasificación y embalado y expedición.  
Las materias primas empleadas en el proceso productivo son arcilla atomizada roja y blanca, agua, esmaltes, colores y pigmentos y aditivos. La energía empleada es principalmente gas natural y en menor medida, electricidad. Se dispone de gasóleo para la maquinaria móvil.  
El abastecimiento de agua, según se indica, se realiza desde un pozo cuya titularidad corresponde a Azteca Gres SL y autorizado únicamente para extraer 6.600 m³/año. El consumo total del centro 1 asciende a 21.281 m³/año, por lo que se supera el caudal concedido. A este respecto, se ha adjuntado documentación justificativa de la tramitación ante la Confederación Hidrográfica del Júcar de una modificación de la concesión para elevarla hasta 34.654 m³y explotarla conjuntamente en los centros 1 y 2 (sometido a información mediante anuncio en el BOP de Castelló de 21.04.2007), el cual se completará, en caso de ser necesario, mediante agua procedente del a Comunitat de Regantes Pozo de la Esperanza (otros 19.305 m³).   
Tramitación administrativa  
Con fecha 29 de junio de 2006, el área de Calidad Ambiental de la Dirección General de Calidad Ambiental solicitó la evaluación ambiental del proyecto, a instancias de Azulejera Técnica SA. A tal efecto, se adjuntaba:  
- Proyecto básico de autorización ambiental integrada.  
- Estudio de Impacto Ambiental.  
- Documentación complementaria.  
- Certificados acreditativos de la realización de la información pública y no presentación de alegaciones al mismo.  
Solicitadas aclaraciones referentes al mismo en fecha 28 de marzo de 2007, se recibió contestación del Servicio de Control Integrado del Contaminación en fecha 4 de mayo de 2007. En la misma se da traslado de escrito presentado por la empresa en el que se comunica que «en fecha 15 de noviembre de 2006 se ha realizado la fusión por absorción de sociedad participada de las empresas Azulejera Técnica SA y Azteca Gres, SL», correspondiendo a la instalación evaluada la denominación centro 1. Así mismo, Azulejera Técnica SA se hace responsable solidaria de los dos centros en caso de accidente medioambiental.  
Afecciones legales  
El proyecto está sometido a la Ley 16/2002 de 1 de julio de prevención y control integrados de la contaminación, según el subapartado 3.5 (Instalaciones para la fabricación de productos cerámicos mediante horneado..., con una capacidad de producción de 75 tm/día...) del anejo I. La industria solicita la autorización ambiental integrada que otorga la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda. Las competencias en materia de control integrado de la contaminación, calidad de aguas, seguimiento y control de este recurso, protección atmosférica y acústica, y el seguimiento, control y gestión de residuos se atribuyen a la Dirección General de Calidad Ambiental.  
La fabricación de azulejos y baldosas de cerámica está incluida como actividad potencialmente contaminante del suelo en el anexo I del RD 9/2005, de 14 de enero.   
La fabricación de azulejos está catalogada como actividad potencialmente contaminadora de la atmósfera, grupo B, del Decreto 833/1975.  
La actividad está sometida a la legislación en materia de residuos, en particular, en lo referente a producción de residuos y envases.  
Queda sometida asimismo a la legislación en materia de contaminación acústica y en particular, al Decreto 266/2004, de 3 de diciembre.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales  
En la valoración de la instalación, hay que tener en cuenta que se trata de una industria existente y en funcionamiento, en proceso de adaptación a la nueva normativa. Además, se encuentra situada en un entorno industrial y antropizado en el que predomina el sector cerámico.  
Respecto al suelo y las aguas, es de señalar que la ubicación de la industria está en una zona sin riesgo de inundación, y con vulnerabilidad media/baja de acuíferos, de acuerdo a la Cartografía Temática de la Conselleria de Territorio y Vivienda de la Generalitat Valenciana.  
Con carácter general, la fabricación de pavimento y revestimientos cerámicos lleva asociados elevados consumos de agua y energía y genera emisiones a la atmósfera, ruido, vertidos y residuos. No obstante, el sector goza de un alto desarrollo tecnológico que le permite reducir su incidencia ambiental.  
El ruido generado por la actividad, tanto en las naves de producción como en las oficinas, se considera suficientemente reducido por los cerramientos. Los ventiladores y motores se dotarán de encapsulado de material acústico. Mediante las auditorías periódicas se comprobará el cumplimiento de los niveles sonoros máximos establecidos, adoptándose en su defecto medidas correctoras adicionales. La industria se sitúa alejada de zonas habitadas.  
Las emisiones a la atmósfera se producen principalmente en las zonas de carga, almacenamiento y trasiego de materias primas, en los hornos y secaderos y en la sección de esmaltado. La sección de almacenamiento de arcillas (en silos) y prensas se caracteriza por un ambiente pulverulento, por lo que se ha dotado de sistemas de aspiración y filtrado mediante filtros de mangas de depuran el aire. La sección de esmaltado dispone asimismo de sistema de aspiración y filtrado. Los secaderos, presecaderos y hornos emiten directamente a la atmósfera a través de chimenea.  
Las aguas residuales industriales se generan en distintas fases del proceso. Para la recogida de derrames de la sección de molturación se dispone de un sistema de canaletas impermeables (independiente de otros sistemas de desagüe) que se conectan a una balsa impermeable y estanca (común para los dos centros), cuyo contenido es gestionado por atomizador externo. El mismo sistema sirve para la recogida del agua residual generada durante los trabajos de limpieza de las zonas de esmaltación, preparación y almacenamiento de esmaltes. Las aguas negras (procedente de duchas, lavabos, aseos, etc.) se vierten por tuberías específicas a estaciones prefabricadas de depuración (2 en total) que funcionan mediante un proceso de oxidación total y filtro biológico. El agua depurada se canaliza hasta la balsa de acumulación de agua residual industrial (gestionada por atomizador) mientras que los lodos son retirados por empresa gestora autorizada y vertidos a EDAR. Existe una red específica de recogida de aguas pluviales que se canalizan a colector, el cual vierte al pantano de María Cristina. Se plantean diversas medidas de control y mantenimiento que permiten estimar la ausencia de vertidos al suelo. Se aporta dispensa de vertidos del Ayuntamiento, justificada en base a la aceptación para su gestión por la Entitat de Sanejament d'Aigües.  
En la mayoría de las fases productivas se generan residuos que son almacenados temporalmente en contenedores específicos, en el punto de generación. Se dispone en el exterior de la nave de un almacén de residuos no peligrosos y de un almacén cubierto de residuos peligrosos de 132 m² de superficie con cubetos de contención de derrames (comunes para los dos centros de trabajo). Los residuos asimilables a urbanos son depositados en los contenedores externos para su recogida por los servicios municipales. La empresa está inscrita en el Registro de productores de residuos peligrosos con el núm. 123/P/RTP/CV. Los envases sujetos a un sistema de depósito, devolución y retorno se entregan al proveedor para su reutilización.  
Respecto a la gestión de los residuos y los vertidos, Azulejera Técnica SA se hace responsable solidaria de los dos centros de trabajo en caso de accidente medioambiental en las instalaciones comunes, aunque del mantenimiento de éstas se hará cargo el personal del centro en el que están ubicadas.  
Además de los sistemas correctores indicados en los párrafos anteriores, entre las mejores técnicas disponibles que se van a adoptar por la empresa se citan, entre otras:   
- Instalación de sistemas de recogida de residuos inertes y almacenamiento en silo estanco.  
- Cerramiento de parte de los sistemas de transporte de materias primas pulverulentas.  
- El almacenaje de la arcilla atomizada en el interior de las naves y en silos cerrados.   
- Pavimentación y limpieza de las vías de circulación de limitación de la velocidad de circulación.  
- Uso de combustibles y materias primas con bajo contenido en flúor, cloro y/o azufre.  
- Control y optimización de la combustión para reducir la generación de CO.  
- Mejorar la integración de la instalación en su entorno.  
- Aislamiento de los equipos e instalaciones ruidosas.  
Como programa de vigilancia ambiental, se proponen las siguientes medidas de vigilancia:  
- Inspección visual de los residuos almacenados y sus contenedores, registro de los productos almacenados y limpieza de posibles efluentes de los contenedores y de los locales, diariamente.  
- Inspección visual de los filtros de mangas y comprobación del correcto funcionamiento de las depuradoras, diariamente.  
- Inspección semanal de los camiones.  
- Inspección semanal exhaustiva de los residuos almacenados.  
- Inspección semanal de las chimeneas de los hornos.  
- Inspección semanal visual de las balsas de acumulación de aguas residuales.  
- Revisión y mantenimiento mensual de cada una de las máquinas y medidas correctoras y limpieza completa, así como verificación de la eficacia de los dispositivos de seguridad.  
- Trimestralmente, engrase y verificación de todos los elementos de los filtros de mangas.  
- Anualmente, limpieza de toda la maquinaria  
- Autocontrol de las emisiones de forma anual, bienal o trienal, según corresponda.  
Consideraciones jurídicas  
La actividad debe someterse al procedimiento de evaluación de impacto ambiental de acuerdo con el apartado l) del grupo 4 del anexo 1 de la Ley 6/2001, de 8 de mayo, de modificación del Real decreto legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de evaluación de impacto ambiental (fabricación de productos cerámicos mediante horneado).  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo quinto de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique dicha ley.   
El artículo 8.3 c), del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:   
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de planta de fabricación de pavimento y revestimientos cerámicos, promovido por Azulejera Técnica SA en su centro 1, ubicado en carretera de Alcora km 19,7, término municipal de L'Alcora (Castellón), en los términos que establece el proyecto, el estudio de impacto ambiental, y demás documentación que consta en el expediente.  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:  
1. Deberá obtenerse de la confederación hidrográfica correspondiente concesión del uso del agua de pozo acorde con el caudal realmente extraído del mismo y que recoja la posibilidad de ser aprovechada por este centro.  
2. Las arquetas de recogida de derrames y lixiviados en las zonas de almacenamiento de residuos, deben ser estancas, procediéndose en caso de producirse a su gestión por empresa autorizada.  
3. Las acciones incluidas en el programa de vigilancia ambiental deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia.  
4. De acuerdo con el artículo 4 del RDL 1302/1986, de 28 de junio, modificado por la Ley 9/2006, de 28 de abril, el promotor deberá comunicar al órgano ambiental (por escrito), con la suficiente antelación, la fecha de comienzo de la ejecución del proyecto.  
5. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberán ser comunicados al órgano ambiental competente que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 14 de mayo de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
  
Descripción del proyecto  
Descripción de las características del proyecto  
El objeto del proyecto que se somete a evaluación de impacto ambiental es la reconstrucción de un camino de acceso a los pozos de agua del titular, el cual parte desde la Colada del Salado y permite también llegar al resto de la finca. Dicho camino ha sido destruido parcialmente por las aguas que discurren por el barranco adyacente, también se encuentra cubierto parcialmente por rellenos de la explanada donde aparcan los vehículos de recogida de residuos sólidos urbanos.  
Se aprovecha la reconstrucción del camino para canalizar el barranco que desemboca en el barranco el Salat, mediante una tubería enterrada de fibrocemento de 1000 mm de diámetro. La canalización también drena los residuos líquidos procedentes de la perrera municipal, que se encuentra en las proximidades.   
La obra proyectada explana el fondo del cauce del barranco. El volumen de terraplenado supera ampliamente al de desmonte. La superficie total del terreno ocupada por el camino es de 3.989 m²  
Se diseña el camino para una IMDp de 25 a 50 vehículos diarios, es decir un tipo de tráfico T41, con una velocidad de 60 km/h y 6 metros de anchura, más las cunetas.  
El talud de la excavación posee pendientes de 1.5:1 (H:V), en terraplén de 2:1 (H:V), el radio de curvatura mínimo es de 25 metros, la pendiente longitudinal máxima es del 10% y la pendiente transversal del 2 al 5%.   
Se adopta un tipo de explanada E1, el suelo subyacente es tolerable. El firme del camino será una capa de macadam de 25-30 cm, más un riego de gravilla de 10 cm.  
Las cunetas van revestidas de escollera y están diseñadas para drenar el caudal de una intensidad máxima de precipitación propia de un período de retorno de 10 años. A cada 20 metros conectan con una bajante, que está construida con piezas prefabricadas de hormigón. La cuneta termina desparramando el agua por el terreno natural.  
Los terrenos donde se ubica el camino están calificados y clasificados urbanísticamente como suelo no urbanizable de protección especial, a su vez son mayoritariamente terreno forestal.  
Los taludes se revegetan con tomillo, romero, coscoja, sabina, pino carrasco y santolina con un marco de plantación de 1x1 metros para las especies arbustivas (sabina y coscoja con marco de 4x 4 m), el pino carrasco con marco de 4x4 m. La densidad mínima de siembra para las especies herbáceas es de 200 kg/ha en zonas llanas y de 250 kg/ha en los taludes.  
Alternativas medioambientales  
El concejal delegado de Medioambiente del Ayuntamiento de Calp dictó el 20 de septiembre de 2005 la suspensión de los vertidos de material de desmonte realizado en la partida Barranc Salat, para la construcción de un acceso a varios pozos situados en la propiedad de Teresa Molines Roselló. El Área de Inspección de la Conselleria de Territorio y Vivienda abrió el expediente sancionador D-467/06 a dichas obras.  
La evaluación de impacto ambiental del camino surge a raíz de los hechos comentados, por lo que no existen alternativas medioambientales.  
Tramitación administrativa  
1. Tramitación   
En fecha 1 de febrero de 2007 el Ayuntamiento de Calp remite un estudio de impacto ambiental y el proyecto de reconstrucción del camino rural.  
En fecha 13 de marzo de 2007 se requiere al titular una ampliación de la documentación.  
El promotor remite el 4 de abril de 2007 la ampliación de documentación.  
2. Información pública.  
El Ayuntamiento de Calp ha sometido el proyecto de reconstrucción del camino al trámite de información pública y publicó, a tal efecto, un anuncio en el DOCV núm. 5400, del 1 de diciembre de 2006; certifica que una vez transcurrido el plazo legalmente establecido, no se presentaron alegaciones.  
3. Peticiones de información o documentación complementaria.  
No se han realizado.  
Informes sectoriales  
No se han realizado.  
Afecciones legales medioambientales  
De acuerdo con la información cartográfica y medioambiental contenida en los sistemas de información geográfica de la Conselleria de Territorio y Vivienda, el proyecto no presenta afecciones sobre espacios naturales y otras figuras medioambientales protegidas por la legislación.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de la actividad   
Dada la escasa longitud de su trazado, la reconstrucción del camino generará principalmente emisiones de polvo y ruidos. En menor medida podría dañar el agua subterránea y superficial, si no se prevé realizar el mantenimiento de los vehículos y maquinaria en un taller, fuera del lugar.  
2. Identificación y valoración de los impactos  
Se identifica la generación de residuos sólidos y líquidos como uno de los efectos resultantes de la reconstrucción del camino rural, lo cual no solo carece de justificación, sino que resulta atípico en este tipo de obra.  
No se ha tenido en cuenta el probable impacto sobre el agua superficial y subterránea causado por las posibles pérdidas de los líquidos que emplea la maquinaria.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.   
No se ha contemplado la eliminación de los vertidos existentes en la zona de las obras.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el apartado 1j del anexo I, del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del Artículo 5º de la Ley 2/1989, de impacto ambiental y concordantes de su Reglamento.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de impacto ambiental.  
3. El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de impacto ambiental.  
4. El artículo 8.3 c), del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:   
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de las autorizaciones administrativas previas que le sean preceptivas, el proyecto de reconstrucción del camino rural, promovido por Teresa Molines Roselló, siempre que se desarrolle según las medidas correctoras contenidas en el estudio de impacto ambiental y las prescripciones establecidas en el apartado segundo de la presente declaración.  
Segundo  
Para la ejecución del citado proyecto se deberán cumplir las siguientes condiciones:  
1. El titular deberá presentar al Ayuntamiento de Calpe el informe final favorable de la Conselleria de Cultura, Educación y Deportes, sobre la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, según establece el art. 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de patrimonio cultural valenciano. En caso de ser negativo dicho informe, así debe entenderse la presente declaración.  
2. Antes de iniciar los trabajos de reparación del camino, serán retirados a un vertedero autorizado todos los residuos que se encuentren en las proximidades y dentro de la propiedad.  
3. El promotor colocará un cartel, en el entronque del camino con la carretera N-332, prohibiendo el vertido de todo tipo de materiales.  
4. Durante la construcción del camino se mantendrá húmeda la superficie del mismo a lo largo de la jornada laboral.  
5. Las reparaciones y mantenimiento de la maquinaria se realizarán en talleres externos a la explotación.  
6. Las plantas y semillas que se utilicen en la repoblación de los terrenos forestales deben cumplir las disposiciones de calidad y procedencia que se especifican en el Decreto 15/2006, de 20 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se regula la producción, comercialización y utilización de los materiales forestales de reproducción.  
7. La densidad de siembra será de 200 kg/ha, como mínimo, para las zonas llanas.  
8. Se efectuarán los riegos y reposición de marras precisos para asegurar una pronta repoblación de las especies vegetales. Esta vigilancia ambiental durará hasta dos años después de terminada la restauración.  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 17 de mayo de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
  
Descripción del proyecto  
Objeto del proyecto  
Supercerámica SAU es una industria dedicada a la fabricación de pavimento cerámico esmaltado por monococción (gres) y piezas especiales. Se trata de una planta existente y en funcionamiento ubicada en L'Alcora (Castellón). Se aporta licencia de actividad otorgada en 1978. No se proyecta actualmente ninguna ampliación, pero se está tramitando la autorización ambiental integrada de la instalación.  
La industria se encuentra situada en una parcela de 41.615,01 m² en la que se ubican diversas naves que ocupan una superficie de 23.494,56 m².  
La zona está calificada como suelo urbano de uso industrial compatible con la actividad desarrollada, según informe del ayuntamiento. Existe suministro de energía eléctrica y gas natural. El agua consumida se conduce a la industria por tubería desde el pozo de La Esperanza. Se cita la existencia de un pozo en la parcela para el que se dispone de concesión de la Confederación Hidrográfica pero que el mismo está en desuso. El acceso se realiza desde la carretera Castelló-Alcora (CV-16).  
Características más relevantes de la actividad  
En la instalación se desarrollan dos líneas de producción. La producción de pavimento cerámico esmaltado por monococción (gres), se inicia con la recepción de la tierra atomizada en tolvas, se transporta mediante un sistema de cintas y elevadores de canguilones hasta los silos de almacenamiento. Mediante cintas y elevadores de canguilones, tras un proceso de tamizado, se transporta a las tolvas de alimentación a prensas, donde se llenan los moldes y se conforman las piezas. Estas se someten a un proceso de secado, esmaltado y cocción en hornos monoestrato de rodillos. Finalmente, se seleccionan, envasan y apilan en palets. Por otra parte, se producen piezas especiales, para lo cual se adquiere el bizcocho cocido (1ª cocción) esmaltado. Manualmente, se alimenta la línea de esmaltado y se aplican engobes, esmaltes y otras aplicaciones. Las piezas se cargan en boxes y se someten a una segunda cocción. Finalmente, se cortan, secan, seleccionan, envasan y almacenan.  
La capacidad de producción de la industria es de 7.260.000 m²/año de gres esmaltado y de 6.281 m²/año de piezas especiales. No obstante, la producción actual es de 5.507.160 m²/año y de 6.281 m²/año respectivamente.   
Las materias primas empleadas en el proceso productivo son arcilla roja atomizada, azulejos esmaltados, esmaltes y colores y agua. La energía empleada en el proceso productivo es principalmente gas natural y electricidad en maquinaria e iluminación. Se dispone de gasóleo para la maquinaria móvil (carretillas elevadoras y palas cargadoras).  
El abastecimiento de agua para el proceso industrial (24.983 tm/año), tal y como se ha señalado, se realiza desde el pozo de La Esperanza. El agua destinada a consumo humano se adquiere embotellada.  
Consideraciones ambientales  
En la valoración de la instalación, se ha tenido en cuenta que se trata de una industria existente y en funcionamiento, en proceso de adaptación a la nueva normativa. Asimismo, se encuentra situada en un entorno industrial y antropizado en el que predomina el sector cerámico. No obstante, se encuentra muy próxima al embalse de María Cristina.  
Respecto al suelo y las aguas, es de señalar que la ubicación de la industria está en una zona sin riesgo de inundación, y con vulnerabilidad media de acuíferos, de acuerdo a la Cartografía Temática de la Conselleria de Territorio y Vivienda de la Generalitat Valenciana.  
Con carácter general, la fabricación de pavimento y revestimientos cerámicos lleva asociados elevados consumos de agua y energía y genera emisiones a la atmósfera, ruido, vertidos y residuos. No obstante, el sector goza de un alto desarrollo tecnológico que le permite reducir su incidencia ambiental.  
Se estima que el ruido generado por la maquinaria en el interior de las naves se ve amortiguado por los cerramientos, de modo que nivel sonoro estimado en el exterior no superaría los límites establecidos. No se aporta medición de los niveles sonoros en el exterior en las condiciones actuales de funcionamiento (auditoría acústica). La industria se sitúa alejada de zonas habitadas.  
Respecto a la emisión de contaminantes a la atmósfera, se produce principalmente en las zonas de trasiego de materias primas y en las instalaciones de combustión. Los hornos y secaderos (en total, 4 hornos y 6 secaderos), en los cuales se generan gases de combustión disponen únicamente de chimeneas para la emisión de los mismos para favorecer la dispersión. Dado que se consume gas natural, las carga contaminante de los gases de combustión es baja y se estima que no son necesarias medidas correctoras adicionales. En las zonas de esmaltado y prensas se dispone de sistemas de aspiración y filtros de mangas para depurar las corrientes aspiradas, previo a su emisión a la atmósfera a través de chimeneas. Todas las materias primas se almacenan en silos. Los informes de medición en chimenea muestran el cumplimiento de los límites establecidos en la legislación vigente en la materia.  
Respecto a las aguas residuales, se indica que las de carácter industrial se generan en la limpieza de molinos y zona de esmaltado, en la zona de corte (agua de refrigeración) y en la limpieza de naves y equipos. Las mismas son recogidas mediante una red de colectores que las conduce a una balsa estanca (se revisa periódicamente su estanqueidad) y son entregadas a gestor externo para su tratamiento. Las aguas residuales sanitarias, son conducidas a 4 fosas sépticas. Tras ser tratadas, se lleva el agua depurada a la balsa de almacenamiento de aguas residuales industriales y los lodos son entregados a gestor autorizado (unos 17.488 m³/año) quien los lleva a EDAR. Se dispone de dispensa de vertidos por parte del Ayuntamiento. Las aguas pluviales se recogen mediante una red de canalizaciones conectada a un colector que vierte directamente al pantano de María Cristina.  
Se estima que no existen filtraciones al suelo porque la totalidad de la parcela está pavimentada y se controla periódicamente la estanqueidad de todas las balsas y dispositivos de almacenamiento de aguas residuales, por lo que no puede existir contaminación de suelos.  
Entre los residuos generados, los asimilables a urbanos se depositan en los contenedores municipales. Los residuos industriales se entregan a diversos gestores autorizados (se aportan los documentos de aceptación). Los residuos peligrosos se almacenan previamente en contenedores, en un almacén ubicado en nave cerrada con solera impermeable. La empresa se ha adherido al sistema integrado de gestión de envases de Ecoembes. Se aplican técnicas de minimización de residuos.  
Como Programa de Vigilancia Ambiental, se propone:   
- Medición de las emisiones a la atmósfera y su registro en el libro de control.  
- Adoptar un plan de prevención y reducción de residuos peligrosos y su cumplimiento.  
- Notificar los datos de emisiones al registro EPER.  
- Formación y sensibilización de los trabajadores.  
- Vigilancia del correcto funcionamiento de los equipos.  
- Revisar las condiciones de almacenamiento de los residuos.  
- Control de la recogida de los residuos.  
- Disponer de protocolos de actuación para casos de emergencia.   
- Adicionalmente, se deberá vigilar la ausencia de derrames al suelo que puedan ser arrastrados hacia el pantano.  
Tramitación administrativa   
Con fecha 17 de enero de 2006, el área de Calidad Ambiental de la Dirección General de Calidad Ambiental solicitó la evaluación ambiental del proyecto, a instancias de Supercerámica SAU. A tal efecto, se comunicaba la finalización del trámite de información pública del expediente, sin que se hayan recibido alegaciones al mismo.  
Con anterioridad, en fecha 28 de junio de 2006 y a efectos de consultar acerca de la suficiencia e idoneidad de la documentación (expediente 159-2006/CON), el Área de Calidad Ambiental había remitido:  
- Proyecto básico de autorización ambiental integrada y anexos.  
- Estudio de impacto ambiental.  
Afecciones legales  
El proyecto está sometido a la Ley 16/2002 de 1 de julio de prevención y control integrados de la contaminación, según el subapartado 3.5 (Instalaciones para la fabricación de productos cerámicos mediante horneado..., con una capacidad de producción de 75 tm/día...) del anejo I. La industria solicita la autorización ambiental integrada que otorga la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda. Las competencias en materia de control integrado de la contaminación, calidad de aguas, seguimiento y control de este recurso, protección atmosférica y acústica, y el seguimiento, control y gestión de residuos se atribuyen a la Dirección General de Calidad Ambiental.  
Otras afecciones consideradas son:  
- La fabricación de azulejos y baldosas de cerámica está incluida como actividad potencialmente contaminante del suelo en el anexo I del RD 9/2005, de 14 de enero.   
- La fabricación de azulejos está catalogada como actividad potencialmente contaminadora de la atmósfera, grupo B, del Decreto 833/1975.  
- La actividad está sometida a la legislación en materia de residuos, en particular, en lo referente a producción de residuos y residuos de envases.  
- Queda sometida asimismo a la legislación en materia de contaminación acústica y en particular, al Decreto 266/2004, de 3 de diciembre.  
De acuerdo con el artículo 4 del RDL 1302/1986, de 28 de junio, modificado por la Ley 9/2006, de 28 de abril, el promotor debe comunicar al órgano ambiental (por escrito), con la suficiente antelación, la fecha de comienzo de la ejecución del proyecto.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones jurídicas  
La actividad debe someterse al procedimiento de evaluación de impacto ambiental de acuerdo con el apartado l) del Grupo 4 del Anexo 1 de la Ley 6/2001, de 8 de mayo, de modificación del Real decreto legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de evaluación de impacto ambiental (fabricación de productos cerámicos mediante horneado).  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo quinto de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique dicha ley.   
El artículo 8.3 c), del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el Proyecto de planta de fabricación de pavimento cerámico, promovido por Supercerámica SAU, ubicada en carretera de Alcora km 19,4, término municipal de L'Alcora (Castellón), en los términos que establece el proyecto, el estudio de impacto ambiental, y demás documentación que consta en el expediente.  
Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberán ser comunicados al órgano ambiental competente que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 24 de mayo de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente en el servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
  
Descripción del proyecto   
1. Objeto de proyecto  
El proyecto urbanístico objeto de estudio de impacto ambiental es el programa de actuación integrada de Industrias Ebanis, que incluye una modificación puntual del Plan general de ordenación urbana del municipio de Llíria (Valencia), aprobado por la Comisión Territorial de Urbanismo con fecha 26 de septiembre de 2003, que propone la delimitación del área de reparto y la adscripción al sector de los elementos de la red primaria y estructural de dotaciones públicas que procedan.  
La propuesta de ordenación del suelo y de gestión urbanística consiste, básicamente, en la reclasificación como suelo urbanizable Industrial una superficie de 30.558 m² de suelo no urbanizable común, para la continuidad y ampliación de la actividad existente.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
- Localización  
La zona objeto de estudio se encuentra situada en el sector meridional del término municipal de Llíria, a poco más de 1 km al noroeste de su casco urbano, a caballo entre las partidas de Chercol y Cabezo del Aguila.  
Se trata de una franja de terreno que se sitúa más o menos paralela a la carretera C-234 (Valencia-Ademuz), con la que linda por el sur, mientras que por el este limita con varios terrenos agrícolas (de cítricos), por el norte linda con terrenos ya urbanizados en los que se localizan algunas edificaciones, y por el oeste linda con un camino asfaltado (senda de Oriola) que discurre por la base del Cabezo del Aguila  
- Planeamiento propuesto. Ordenación prevista y usos  
Se delimita dentro del sector una Unidad de Ejecución constituida por toda la superficie del sector, cuyas características más relevantes son:  
  
Usos globales e incompatibles:  
Uso dominante: industrial. Industrias y almacenes con actividades calificadas con arreglo al nomenclátor de actividades molestas, insalubres, nocivas y peligrosas hasta un índice medio-alto grado 4.  
Uso compatible: terciario. Locales comerciales y oficinas con condiciones específicas definidas.  
Usos prohibidos: residencial. Se permite la construcción de una vivienda con destino a vigilantes y portería.  
3. Alternativas  
Según se describe en la memoria justificativa, esta modificación en la clasificación de terrenos se plantea en la superficie imprescindible y con las condiciones urbanísticas adecuadas a la implantación de uso industrial, con el fin de legalizar la actividad industrial ya existente en el lugar donde se ubica actualmente y para la ampliación de las naves existentes dada la necesaria adaptación a las innovaciones técnicas del proceso productivo y los proyectos de expansión de la actividad.  
Por ello, no se presenta ninguna alternativa a la propuesta ya que la alternativa de ordenación elegida es la única que cumple con estas exigencias.  
Tramitación administrativa  
1. Admisión a trámite  
En fecha 4 de octubre de 2006 se recibe de la Sección de Planeamiento de la Dirección Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda de Valencia la siguiente documentación relativa a la Modificación núm. 2 PGOU Sector SI-6-Ebanis de Llíria (Valencia), compuesta por Expediente Administrativo, Estudio de Impacto Ambiental, Documento de Síntesis y Proyecto, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.   
2. Información pública  
Se expuso al público la documentación técnica, según anuncios publicados en el DOGV núm. 4.817, de 11 de agosto de 2004, y en el periódico El Mundo de fecha 5 de agosto de 2004.  
Durante el periodo de información pública se presentaron 1 alegación presentada, según consta en el certificado emitido por la oficial mayor del Ayuntamiento de Llíria de fecha 22 de julio de 2005, en los cuales se incluía certificación de la aprobación provisional por el Ayuntamiento en Pleno de Llíria en sesión ordinaria celebrada el día 21 de julio de 2006 y la ratificación de la Resolución 1618/06 para dar cumplimiento al acuerdo del Pleno de 15/09/2005.  
3. Peticiones de información o documentación complementaria  
En fecha 16 de febrero de 2007 se recibe por parte del promotor documentación relativa al expediente de evaluación de impacto ambiental 346/2006-AIA en la cual se informa que el Ayuntamiento de Llíria ha presentado en los servicios territoriales de Urbanismo de Valencia, con fecha de registro de entrada del 30 de enero de 2007, compuesta de:  
- Tres ejemplares diligenciados del estudio de paisaje y una copia en soporte digital.  
- Dos ejemplares del estudio acústico del ámbito de ordenación.  
- Solicitud a la Conselleria de Cultura, de fecha 12 de diciembre de 2006, para que emita informe que acredite que el ámbito del sector no está afectado por bienes de valor cultural.  
- Solicitud a la concesionaria del servicio municipal de suministro de agua potable, Aqualia, SA, que emita informe sobre la disponibilidad de recursos hídricos para los usos previstos en el sector.  
- Certificado justificativo de la capacidad de gestión de los residuos sólidos, urbanos e inertes, expedido por la mercantil TransSabater, SA  
- Certificado municipal justificativo de la capacidad de admisión y gestión de las aguas residuales, según las previsiones del PGOU de Llíria.  
Solicitud de informes sectoriales  
En el expediente incoado se incluyen los siguientes informes solicitados durante la tramitación del plan general:  
1. Informe de la Oficina del Plan de carreteras de la Sección de Planeamiento Viario de la Dirección General de Obras Públicas de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte, de fecha 29 de septiembre de 2004, acerca del Plano 03 plan parcial SI-6-Ebanis del término municipal de Llíria, el cual informa de lo siguiente:  
«Vista la documentación recibida:  
1. La rotonda que se grafía más alejada de la CV-50 debe conectar a través de un único acceso con la zona industrial de Ebanis (no dos como se ha grafiado), con un diseño normal, sin ramales tangentes a la calzada anular (como se han grafiado dos), y con una sola isleta deflectora en cada en cada entronque, separando e ramal de entrada del de salida (se ha dibujado un entronque doble con tres isletas deflectoras, que implicaría diversos cruces complejos que desvirtuarían la sencillez del concepto de rotonda).  
2. Se debe eliminar el vial que discurre entre las dos rotondas por dentro del sector por ser redundante con el vial exterior, que deberá quedar debidamente acondicionado con cargo a la urbanización del sector.  
3. La zona ocupada por la rotonda más alejada de la actuación deberá ser incorporada al sector y ser ejecutada análogamente dentro de la actuación de urbanización del sector.  
4. Parte del sector queda en la zona de protección de la CV-50 (grafiada en la hoja 19 de 23 del plano 5.1 Planta general del proyecto de construcción Autovía de Llíria-Casinos). La zona de protección deberá quedar calificada como espacio libre de reserva viaria.  
Por todo ello se emite, en tanto en cuanto no se resuelvan los detalles detectados, informe en sentido desfavorable.»  
2. Informe de la Oficina del Plan de Carreteras de la Sección de Planeamiento Viario de la Dirección General de Obras Públicas de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte, de fecha 15 de febrero de 2005, en sentido favorable condicionado a los siguientes aspectos:  
1. «La actuación a acometer por esta Conselleria es la comprendida en el proyecto de desdoblamiento de la CV-35, que incluye la rotonda más próxima a la CV-35, debiendo ambas mercantiles encargarse de conectar a la misma.  
2. El vial público definitivo que conecte la rotonda incluida en el proyecto de desdoblamiento de la CV-35 con la rotonda que las mercantiles afectadas han de construir al noroeste del emplazamiento de Ebanis, deberán estar dotado de cuatro carriles (dos por sentido), con arcenes, debiendo guardar la distancia al aparcamiento previsto por Ebanis que constructivamente resulte necesario.  
3. La rotonda antes mencionada, al noroeste de Ebanis, a cargo de las mercantiles, deberá adoptar el diseño comúnmente empleado por esta Conselleria, evitando por ejemplo la tangencia del ramal de salida hacia el norte que se ha dibujado.  
4. El acceso definitivo de Ebanis se producirá exclusivamente por la rotonda situada más al sur (la que ejecuta esta Conselleria)».  
3. Informe del Servicio de Apoyo Técnico de la Dirección General de Ordenación del Territorio, de fecha 2 de marzo de 2007, sobre el estudio del paisaje de la homologación y plan parcial sector industrial El Melero del municipio de Utiel (Valencia), el cual concluye lo siguiente:  
«...En conclusión cabe informar que: el objeto del presente informe es la modificación núm. 2 del Plan general sector SI-6- Ebanis de Llíria (Valencia), cuyo trámite de información pública concluyó con anterioridad a la entrada en vigor de la LUV, 1 de febrero de 2006, no siéndole, por tanto y de conformidad con lo anteriormente señalado, exigible el estudio de integración paisajística, sin perjuicio de que, tal y como se ha indicado anteriormente, el paisaje actuará como criterio condicionante.  
Por ello, se emite el presente informe en contestación a la solicitud de ese Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial, señalando que por la fecha de información pública del expediente de referencia no es necesario que se acompañe de Instrumento de paisaje, por lo que no cabe emitir informe al respecto por este Servicio.»  
4. Certificado de la mercantil Trans sabater, SA, como gestor autorizado para la gestión de residuos Industriales por la Conselleria de Territorio y Vivienda, de fecha 20 de diciembre de 2006, que tiene la capacidad suficiente para recoger y gestionar los residuos de madera recogidos en las instalaciones de la empresa Industrias del Mueble Ebanis, SLL.  
5. Certificado de la mercantil Aqualia, SA, como empresa suministradora de los recursos hídricos en el municipio de Llíria, de fecha 5 de diciembre de 2006, acerca de la disponibilidad de recursos hídricos para los usos previstos en la modificación núm.2 del PGOU en el sector SI-6-Ebanis de Llíria, el cual informa de lo siguiente:  
«Existe capacidad suficiente para abastecer la demanda prevista de 105,68 m³ diarios de agua potable, para un sector de suelo industrial de 3,0558 ha, que requerirá una dotación de 0,40 l/ha y segundo.  
En las inmediaciones del sector discurre una conducción de Fc Dn 250 mm, del Sevicio de Abastecimiento de Agua Potable proveniente del depósito de Collaico de Los Perros, a la que se acometerá la futura conexión y desde la que se abastece actualmente mediante una derivación de FC Dn 100 mm.  
Según instrucciones del Ayuntamiento de Llíria, los promotores deberán contribuir en las inversiones que se prevean en el desarrollo de la infraestructura hidráulica necesaria y que vendrán reflejadas en el nuevo Plan director de abastecimiento.»  
Afecciones legales  
1. Tras la consulta de las cartografías temáticas y estudios integrantes de los sistemas de información territorial publicadas por la COPUT, PGOF, CTV, PATRICOVA y red Natura, no se han detectado afecciones sobre el área de estudio.  
2. Vías pecuarias.   
Existen en al ámbito del término municipal 7 vías pecuarias clasificadas:  
Deberán ser respetadas en todo su trazado y anchura acorde a lo dispuesto en la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de vías pecuarias y la Ley 11/1994, de espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana.  
3. Ramblas y cauces.   
La acequia del Chercol sirve de linde por el margen este de a actual planta industrial de Ebanis. En el proyecto se propone el desvío y adecuación de la citada acequia.  
Deberán entenderse sujetos a lo dispuesto en el Real decreto Legislativo 1/01, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la ley de aguas y el Real decreto 849/86, de 11 de abril, por el que se aprueba el Reglamento del dominio publico hidráulico que desarrolla los títulos preliminar, I, IV, V, VI y VII de la Ley 29/85, de 2 de agosto, de aguas.  
4. Infraestructuras de Transporte.  
Situada al sureste del sector y lindando con él, pero exterior al mismo, se encuentra la carretera C-234 de Valencia a Ademuz, competencia de la Generalitat Valenciana, y dentro del Plan de Carreteras de la Comunitat Valenciana está catalogada como Autovía CV-35, estando actualmente previsto su desdoblamiento hasta Casinos.  
Al noroeste del sector discurre la carretera CV-339 (Llíria-Alcublas).  
Respecto a ambas infraestructuras existentes, deberán respetarse las zonas de protección y de dominio público por afección de viales expuestas en la Ley 6/1991, de 27 de marzo, de carreteras de la Comunitat Valenciana, así como la Ley 14/2005, de 23 de diciembre, de medidas fiscales, de gestión financiera y administrativa, y de organización de la Generalitat Valenciana.  
5. Yacimientos arqueológicos.   
Según el estudio de impacto ambiental, en los terrenos afectados por el PAI considerado no se encuentran restos arqueológicos documentados, aunque si existe una zona de protección arqueológica a unos 80 m al sur del mismo que contiene restos arqueológicos de época ibera.  
Deberá atenderse a lo dispuesto en la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
Consideraciones ambientales  
1. El relieve del área de estudio tiene una morfología predominantemente llana, ocupada por terrenos agrícolas abancalados con escasa inclinación y sin ningún relieve natural importante que altere la hidrología superficial o el régimen de vientos. Se localiza en una zona de transición, no solo a nivel geomorfológico, sino también geológico, en las laderas del cerro del Cabezo del Águila, los cuales corresponden a conos de deyección recientes en los que predominan los materiales terciarios.  
Los suelos afectados por al actuación se desarrollan sobre arcillas con cantos, en las partes bajas donde se concentran gran cantidad de carbonatos a lo largo del perfil, formándose costra calcárea. Son suelos con escaso contenido en materia orgánica (por dedicarse a cultivo), con una textura poco equilibrada o elevada proporción de carbonatos, presentando una capacidad de uso moderada (clase C). Presentan una erosión actual como potencial de nivel bajo, mientras que se caracterizan por tener una vulnerabilidad de acuíferos alta.  
2. El clima de Llíria se caracteriza por tener un intenso y largo período de aridez estival y por presentar los máximos de precipitación coincidiendo en otoño y la primavera, características típicas de los climas mediterráneos.  
La temperatura media anual es de 16ºC, siendo los meses más cálidos julio y agosto con 24,6ºC de temperatura media mensual, y el mes más frío, enero con 9,9ºC de media. Las precipitaciones que se dan en esta zona son fundamentalmente en forma de lluvia, siendo la precipitación media anual de 410,5 mm.  
3. El sistema hidráulico de la zona de estudio viene dominado por la rambla Castellarda al oeste y la rambla Primera en el centro. Desembocan en el río Túria en Benaguasil, a poco de salir del término de Llíria, a una distancia de 1.600 m una de otra. A estas ramblas se añaden una serie de barrancos que descendiendo del norte, vienen a desembocar en ellas.  
Respecto a la zona de actuación destacar que, la acequia del Chercol sirve de linde por el margen este de la actual planta industrial de Ebanis. En el proyecto se propone el desvío y adecuación de la citada acequia. La acequia se regirá por los preceptos legales sobre materia de riego de la Comunitat Valenciana, y cualquier tipo de obra que le afectase, pasos, encauzamientos, vertidos, etc., deberá contar con la autorización de la Junta Directiva de la acequia. Además, debido a la ocupación del suelo se pasara de un terreno agrícola a una superficie urbanizada, lo cual implica la pavimentación y asfaltado de la mayoría del suelo, lo cual supondrá una perdida de la permeabilidad del terreno y por tanto una disminución de la humedad del suelo, lo cual será perjudicial tanto para las zonas que se incluyen en el sector como para las adyacentes. Esto supondrá que la acequia, y sus ramificaciones, reciban mayor agua de escorrentía en la época de lluvia.  
Por otro lado, en caso de proyectarse para la eliminación de las aguas pluviales del sector la evacuación a la acequia de Chercol, se deberá obtener la autorización administrativa de la Confederación Hidrográfica del Júcar, previamente a la actuación, para el vertido de las aguas pluviales (artículo 9 del Reglamento de dominio público hidráulico, RD 849/1986).  
4. La actividad humana ha sustituido las antiguas vegetaciones naturales surgidas como consecuencia del clima y del sustrato natural por comunidades nitrófilas y campos ocupados por algarrobos al norte, sur y oeste de las naves industriales ya existentes, y por antiguos cultivos de cítricos y eriales al este. Estos dos tipos de ambientes, terrenos agrícolas y eriales, permiten el desarrollo de dos tipos de vegetación nitrófila, vegetación arvense y vegetación ruderal respectivamente, ligadas a la actividad humana.  
En los terrenos agrícolas de las zonas afectadas podemos encontrar representantes de los pastizales subnitrófilos vivaces de cobertura moderada (Plantago albicans, Salvia verbenaca), comunidades de baja cobertura (Euphorbia segetalis, Diplotaxis erucoides), comunidades características de cultivos de regadío (Poa annua, Diplotaxis erucoides, Anagallis arvensis).  
En los eriales, campos abandonados y los caminos adyacentes podemos encontrar formaciones de gramíneas de talla media-alta (Piptatherum miliaceum, Dittrichia viscosa, Foeniculum vulgare).  
Entre estas distintas comunidades no encontramos ninguna especie que esté considerada como endémica, aunque podemos encontrar entre ellas el Thymus vulgaris (tomillo) y Teucrium capitatum (teucrio), las cuales se encuentran incluidas en el anexo III de la Orden de 20 de diciembre de 1985 de la Conselleria de Agricultura y Pesca de la Generalitat Valenciana sobre protección de especies endémicas y amenazadas. Para la tala desenraizamiento o eliminación de estas especies se deberá contar con la autorización administrativa correspondiente.  
5.El estudio de impacto ambiental al inicio del capítulo dedicado a la fauna establece que en el sector se pueden encontrar tanto especies propias de las zonas agrícolas como de las zonas urbanas, que en algunos casos son coincidentes así como de los romerales y tomillares que se desarrollan en el cercano Cabezo del Aguila. La fauna de estos ambientes se caracteriza por su elevada capacidad de adaptación a los cambios y las transformaciones, sobre todo la que se desarrolla en campos de cultivo y áreas habitadas.  
Por tanto, el catálogo presentado recoge aquellas especies que de algún modo u otro se relacionan con el área de estudio. Esta lista es una simple recopilación de nombres en la que se señala la probabilidad de su presencia en la zona o no. Por lo que resulta muy básica y da poca información sobre la fauna existente en el sector, pues no señala en que puntos se puede encontrar predominancia de cada especie ni como hacen uso del área de estudio, señalando si es el área de campeo, de nidificación o cuales son los puntos más frecuentes de paso. Por tanto, la información a este respecto resulta insuficiente, lo que lleva a una difícil valoración de la zona.  
Por otra parte, en el listado presentado en el estudio de impacto ambiental se han encontrado algunas de las especies con algún tipo de protección de acuerdo con el Decreto 32/2004, de 27 de febrero, del Consell de la Generalitat, por el que se crea y regula el Catálogo valenciano de especies de fauna amenazadas, y se establecen categorías y normas para su protección, como son el caso del gorrión común, estornino negro, rana común, lagarto ocelado, culebra bastarda, musaraña común. El estudio de impacto ambiental no especifica la afección del proyecto a estas especies que aparecen en el listado.  
Según el estudio de impacto ambiental, no cabe indicar la presencia de individuos catalogados como de especial interés o en peligro de extinción, ni se encuentran en el área de estudio, ninguna de las especies del Catálogo nacional de especies amenazadas Real decreto 439/1990 de 30 de marzo.  
6. En el proyecto se expone que el agua para el abastecimiento del sector procede de la red de aguas potables de Llíria, suministrada por Aqualia, SA, desde su red de distribución.  
Se dispone de informe, Aqualia, SA, como empresa suministradora de los recursos hídricos en el municipio de Llíria, de fecha 5 de diciembre de 2006, acerca de la disponibilidad de recursos hídricos para los usos previstos en la modificación núm. 2 del PGOU en el Sector SI-6-Ebanis de Llíria, el cual informa que existe capacidad suficiente para abastecer la demanda prevista de 105,68 m³ diarios de agua potable, para el sector de suelo industrial de 3,0558 ha, que requerirá una dotación de 0,40 l/ha y segundo.  
Según dicho informe, en las inmediaciones del sector discurre una conducción de Fc Dn 250 mm, del Servicio de Abastecimiento de Agua Potable proveniente del depósito de Collaico de Los Perros, a la que se acometerá la futura conexión y desde la que se abastece actualmente mediante una derivación de FC Dn 100 mm.  
Según instrucciones del Ayuntamiento de Llíria, los promotores deberán contribuir en las inversiones que se prevean en el desarrollo de la infraestructura hidráulica necesaria y que vendrán reflejadas en el nuevo Plan director de abastecimiento.   
7. Según el informe técnico del Ayuntamiento de Llíria, sobre el saneamiento de aguas residuales, de acuerdo con las previsiones del nuevo PGOU de Llíria, la Conselleria de Infraestructuras y Transportes y la EPSAR de la Comunitat Valenciana, se considera necesario, tanto para esta actuación como para otras actuaciones urbanísticas previstas por el PGOU en la zona noroeste de Llíria, disponer de un nuevo colector de aguas residuales y una estación depuradora (EDAR), junto a la carretera de Pedralba y la rambla Primera, que preste servicio a las mismas y cuyos costes se han de repartir entre todas ellas para el cumplimiento del objetivo imprescindible de cada Programa de asegurar las infraestructuras necesarias para la actuación, sin menguar la capacidad de servicio de las existentes.   
De conformidad con este criterio del PGOU, en el acuerdo del Pleno de 15 de septiembre de 2005, sobre aprobación provisional de la Modificación núm. 2 PGOU en el sector SI-6-Ebanis de Llíria, se estableció que esta actuación quedará integrada, junto con otras, en el ámbito de afección del nuevo colector de aguas residuales y de la futura EDAR junto a la carretera de Pedralba y la rambla Primera, que se han de construir para todas las actuaciones urbanísticas situadas en la zona noroeste de Llíria, y cuyos costes se repartirán entre todas ellas con arreglo a la Ley. La solución transitoria hasta entonces se habrá de prever en el proyecto de urbanización.  
Esta previsión aparece como condición de desarrollo del sector en la ficha de planeamiento de la modificación puntual núm. 2 del PGOU (pág. 14), en la ficha del plan parcial de ordenación pormenorizada del mismo (páginas. 22 y 24) y en la memoria justificativa de éste (página 6, apartado 2.1), haciendo constar que «se integra en el ámbito de afección del colector y de la estación depuradora junto a la carretera de Pedralba, de cuyos costes participará.». Además, se ha previsto como elemento de la red primaria adscrita al sector la superficie de 3.931,84 m² localizada precisamente en terrenos destinados a esa EDAR en la rambla primera, según la ficha de planeamiento y gestión del sector.  
Por tanto, es evidente que la futura EDAR junto a la carretera de Pedralba y la rambla Primera, deberá recoger las aguas residuales provenientes de este sector SI-6-Ebanis. Según informes municipales la nueva EDAR tendrá la capacidad adecuada para ello por haberse dimensionado ya desde el principio para las diferentes actuaciones a las que ha de prestar servicio, entre las cuales se incluye este sector, que contribuirá incluso a la obtención de parte del suelo necesario a tal efecto. Se deberá condicionar el desarrollo del sector a que esté resuelto el saneamiento de las aguas residuales que se generarán en el sector.  
8. Para la recogida y gestión de los residuos sólidos urbanos, se presenta certificado de la mercantil Trans Sabater, SA, como gestor autorizado para la gestión de residuos Industriales por la Conselleria de Territorio y Vivienda, de fecha 20 de diciembre de 2006, que tiene la capacidad suficiente para recoger y gestionar los residuos de madera recogidos en las instalaciones de la empresa Industrias del Mueble Ebanis, SLL.  
Se desconoce cual es la cantidad estimada de RSUs que generará el proyecto, por lo tanto, no se puede evaluar la suficiencia o insuficiencia para recibir y gestionar los residuos que se generarán.  
9. El estudio de impacto ambiental hace referencia al paisaje en el punto 4.10 (página 27) en el cual se concluye que la fragilidad visual de la zona propuesta es alta y, en consecuencia, los efectos previsibles sobre el paisaje también. Según el estudio de impacto ambiental, aunque la fragilidad visual se considere alta, existen algunas circunstancias que lo reducen, sobre todo al tratarse de una zona que cuenta ya con un cierto desarrollo de las actividades humanas, como son la proximidad del núcleo urbano, las zonas urbanizadas, construcciones de diversa tipología, infraestructuras (carreteras...), cultivos, zonas niveladas, etc., lo que confiere una baja calidad ambiental a su paisaje. Puesto que el sector a urbanizar supone una prolongación de la actual planta industrial, el impacto paisajístico de las nuevas construcciones será menor que si se tratara de una zona todavía no urbanizada.  
Por otro lado, existe en la documentación de trámite, Informe del Servicio de Apoyo Técnico de la Dirección General de Ordenación del Territorio, de fecha 2 de marzo de 2007, sobre el estudio del paisaje de la homologación y plan parcial sector industrial El Melero del municipio de Utiel (Valencia), el cual concluye que el trámite de información pública concluyó con anterioridad a la entrada en vigor de la LUV, 1 de febrero de 2006, no siéndole, por tanto y de conformidad con lo anteriormente señalado, exigible el estudio de Integración paisajística, sin perjuicio de que, tal y como se ha indicado anteriormente, el paisaje actuará como criterio condicionante. Por tanto, no es necesario que se acompañe de Instrumento de paisaje, por lo que no cabe emitir informe al respecto por este servicio.  
10. La futura ampliación se ve atravesada por una línea aérea eléctrica de media tensión de 20 KV. En la documentación del Plan parcial, respecto a esta línea, se indica que se prevé su reposición en suelo de dominio público hasta enlazar nuevamente con la línea existente y así reponer el servicio.  
Por otro lado, existe un centro de transformación propio situado en el límite sur del sector junto a la carretera C-234 de Valencia a Ademuz. Se trata de un centro de transformación de 630 KVA, a 20 KV-400/230 V, el cual tiene toda su línea de acometida discurriendo por el interior del PAI en canalización subterránea.  
Se deberá atender a la legislación de líneas eléctricas aéreas respecto de las zonas de protección y servidumbre para la edificación. También, se deberá considerar la valoración de alternativas técnicas que desarrollen una ordenación pormenorizada que amplíe las distancias mínimas contenida y solucione mejor la integración o traslado de las mismas.  
11. Situada al sureste del sector y lindando con él, pero exterior al mismo, se encuentra la carretera C-234 de Valencia a Ademuz, competencia de la Generalitat Valenciana, y dentro del Plan de carreteras de la Comunitat Valenciana está catalogada como Autovía CV-35, estando actualmente previsto su desdoblamiento hasta Casinos.  
Al noroeste del sector discurre la carretera CV-339 (Llíria-Alcublas).  
En la documentación del expediente existe Informe desfavorable de la Oficina del Plan de Carreteras de la Sección de Planeamiento Viario de la Dirección General de Obras Públicas de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte, de fecha 29 de septiembre de 2004, acerca del Plano 03 plan parcial SI-6-Ebanis del término municipal de Lliria. Después de las pertinentes correcciones por parte del promotor, se obtiene un 2º Informe de la Oficina del Plan de Carreteras de la Sección de Planeamiento Viario de la Dirección General de Obras Públicas de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte, de fecha 15 de febrero de 2005, en sentido favorable condicionado a los siguientes aspectos, los cuales también recogerá la presente declaración de Impacto:  
1. La actuación a acometer por esta Conselleria es la comprendida en el proyecto de desdoblamiento de la CV-35, que incluye la rotonda más próxima a la CV-35, debiendo ambas mercantiles encargarse de conectar a la misma.  
2. El vial público definitivo que conecte la rotonda incluida en el proyecto de desdoblamiento de la CV-35 con la rotonda que las mercantiles afectadas han de construir al noroeste del emplazamiento de Ebanis, deberá estar dotado de cuatro carriles (dos por sentido), con arcenes, debiendo guardar la distancia al aparcamiento previsto por Ebanis que constructivamente resulte necesario.  
3. La rotonda antes mencionada, al noroeste de Ebanis, a cargo de las mercantiles, deberá adoptar el diseño comúnmente empleado por esta Conselleria, evitando por ejemplo la tangencia del ramal de salida hacia el norte que se ha dibujado.  
4. El acceso definitivo de Ebanis se producirá exclusivamente por la rotonda situada más al sur (la que ejecuta esta Conselleria).  
12. En la documentación aportada se indica que tras consultar el Inventario de yacimientos arqueológicos se desprende que en los terrenos afectados por la actuación no se encuentran restos arqueológicos documentados, aunque sí que existe una zona de protección arqueológica a unos 80 m al sur del mismo que contiene restos arqueológicos de época ibera.  
No obstante, no se presenta el informe favorable de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de acuerdo con el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento, anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica de Territorio y Medio Ambiente la competencia sobre evaluación de impacto ambiental.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sea de aplicación, la modificación núm. 2 PGOU sector SI-6-Ebanis de LLíria, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y supeditado al cumplimiento de los condicionantes establecidos a continuación:  
Segundo  
Se supedita la ejecución del proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. En cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, y especialmente ante la ausencia de información que justifique o no la posible presencia de restos arqueológicos en el entorno de la actuación, deberá obtenerse informe favorable de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano. En el supuesto de que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse también la presente declaración de impacto ambiental.  
2. De acuerdo con las previsiones del nuevo PGOU de Llíria, la Conselleria de Infraestructuras y Transportes y la EPSAR.de la Comunitat Valenciana, se considera necesario, tanto para esta actuación como para otras actuaciones urbanísticas previstas por el PGOU en la zona noroeste de Llíria, disponer de un nuevo colector de aguas residuales y una estación depuradora (EDAR), junto a la carretera de Pedralba y la rambla Primera   
Por ello, la modificación núm. 2 PGOU en el sector SI-6-Ebanis de Llíria quedará integrada en el ámbito de afección del nuevo colector de aguas residuales y de la futura EDAR, de cuyos costes participará.   
Por lo tanto, antes de la aprobación definitiva por esta Conselleria, deberá estar resuelto el saneamiento y depuración de las aguas residuales de la futura EDAR prevista por el PGOU para la zona noroeste.  
Deberá garantizar la aplicación de los parámetros de vertido que establece el Modelo de Ordenanzas de Vertido de la Entidad de Saneamiento, respecto a los vertidos de las aguas residuales de la industria antes de realizar conexión. Se asumirán además los condicionantes más restrictivos que se hayan establecido para el buen funcionamiento de la EDAR.  
3. Deberá solicitar y tener resuelto el correspondiente expediente de autorización de vertido del efluente de la depuradora y de las aguas pluviales, a la rambla Primera (artículo 100 del Texto refundido de la Ley de aguas).  
En dicho procedimiento se deberá presentar un estudio hidrogeológico que demuestre la inocuidad del vertido y deberá complementarse la documentación presentada conforme a lo exigido en el artículo 246 del Reglamento del dominio público hidráulico, antes de la aprobación definitiva de esta Conselleria.  
Quedan prohibidos los vertidos a la rambla Primera sin depuración previa.  
La red de aguas pluviales deberá atravesar un separador de grasas, aceites y sólidos en suspensión antes del vertido.  
4. Será necesario disponer antes del punto de conexión con el nuevo colector de aguas residuales y de la futura EDAR junto a la carretera de Pedralba y la rambla Primera, de una arqueta de registro que permita la toma de muestras y la desconexión del vertido.  
5. El Ayuntamiento exigirá al agente urbanizador, tras la realización de las obras, los certificados de recepción de residuos sólidos inertes por parte de vertederos o empresas autorizadas para la gestión de este tipo de residuos.  
6. En caso de que las construcciones afecten a los servicios e infraestructuras de riego (acequia de Chercol), será necesaria la reposición. Se deberá garantizar la continuidad de todas las canalizaciones y tuberías que atraviesen el sector y tengan una funcionalidad más allá de los límites del mismo. Cualquier desvío o alteración de dichas instalaciones deberá contar con la autorización de la comunidad de regantes o de la Confederación Hidrográfica del Júcar, quien determinará la forma en la que se llevarán a cabo las actuaciones propuestas.  
7. Los residuos vegetales originados con la tala del arbolado y desbroce de terrenos se gestionarán de manera adecuada a su naturaleza, quedando prohibida la incineración in situ de los mismos.  
8. Se deberá atender a las limitaciones de los usos del suelo y actividades en las zonas contiguas a la autovía CV-35, así como a la servidumbre, afección y línea de limitación a la edificación, que se establecen en la Ley 6/1991, de 27 de marzo, de carreteras de la Comunitat Valenciana, así como la Ley 14/2005, de 23 de diciembre, de medidas fiscales, de gestión financiera y administrativa, y de organización de la Generalitat Valenciana.  
Deberán cumplirse los condicionantes del 2º Informe de la Oficina del Plan de Carreteras de la Sección de Planeamiento Viario de la Dirección General de Obras Públicas de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte, de fecha 15 de febrero de 2005.  
9. Se deberá atender a la legislación de líneas eléctricas aéreas respecto de las zonas de protección y servidumbre para la edificación. También, se deberá considerar la valoración de alternativas técnicas que desarrollen una ordenación pormenorizada que amplíe las distancias mínimas contenida y solucione mejor la integración o traslado de las mismas.  
10. En caso de que los cultivos colindantes se hayan visto afectados durante las obras de edificación, se deberán realizar los trabajos de restitución de la situación original de los mismos.  
Cuarto  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Quinto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 24 de mayo de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML