Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 7828, del 14-07-2016 (2016/4945)

RESOLUCIÓ de 20 de juny de 2016, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient número 339/04-AIA Puçol, el Puig.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7828

Data del DOGV
:   14-07-2016

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2016/4945

CVE


Data del document
:   20-06-2016

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 20 de juny de 2016, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient número 339/04-AIA Puçol, el Puig. [2016/4945]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'Avaluació Ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient número 339/04-AIA Puçol, el Puig.  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 339/04-AIA.  
Títol: canalització del barranc de Puçol i eixamplament del tram final del barranc del Puig (València).  
Promotor: Conselleria d'Infraestructures i Transport.  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transport.  
Objecte: connexió dels barrancs de Puçol i del Puig, amb actuacions de canalització i eixamplament conseqüents.  
Localització: Puçol, el Puig de Santa Maria (València).  
  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'actuació, que es desenvolupa al llarg d'un tram de 5.450 metres, consisteix en la canalització i connexió del barranc de Puçol amb el del Puig, el qual, al seu torn, és objecte d'eixamplament.  
L'actuació esmentada consta de tres trams, els quals es descriuen succintament en la forma següent:  
- Eixamplament del barranc del Puig des de la desembocadura en el mar fins a la secció de connexió del barranc de Puçol, amb una longitud total de 3.978,546 metres.  
- Condicionament del barranc del Puig en els 57,834 metres aigües amunt de la nova connexió al mateix del barranc de Puçol.  
- Condicionament del barranc de Puçol des del polígon del Camp d'Anníbal fins a la N-340 i la nova canalització d'aquest des del pas sota la N-340 fins a la connexió amb el barranc del Puig, amb una longitud de 1.571,454 metres.  
L'actuació se circumscriu al traçat existent dels llits implicats, excepte en el cas de la connexió entre barrancs, on s'estableix un llit de nova creació.  
És important destacar que, en les proximitats del PK 4+600 s'ha localitzat una caixa de formigó armat, de 1,5 m² de secció, que pretén afavorir la desviació de cabals cap a la Marjal dels Moros.  
S'ha recorregut, en general, a revestiments bé amb geocel·les o bé d'escullera, engravada o no de formigó, i es procedeix a aquest engravat en tots aquells trams en què hi haja majors velocitats de flux.  
  
Respecte a les seccions transversals, se n'han definit 10, les quals es descriuen a continuació i en funció de la seua ubicació, les característiques geomètriques més significatives d'aquelles, i es puntualitza que aquelles seran objecte d'abundants variacions a raó, entre d'altres, de transicions o condicions locals:  
A. Eixamplament del barranc del Puig aigües avall de la connexió del barranc de Puçol:  
ST0: secció trapezial de 35 metres de base, talús 2H:1V, amb alçària de caixer variable des de 2 metres fins a 2,5 metres.  
ST1: secció rectangular de 30 metres d'amplària de base i 2,5 metres d'alçària. Ara no es descriuran operacions de recrescuts de caixers existents ni semblants.  
ST2: secció rectangular de 20 metres d'amplària de base i 3,2 metres d'alçària.  
ST3: secció trapezial de 18,5 metres de base, talús 3H:2V i 26 metres de base major. A més, la secció descrita s'acompanya de bermes vegetades i murs de distintes dimensions.  
ST4: secció trapezial d'amplària de base menor igual a 17 metres i base major 26,9 metres, amb una alçària de caixers de 3,7 metres.  
ST5: secció trapezial de 14 metres de base menor i 23,34 metres de base major, amb 3,5 metres d'alçària mínima.  
B. Canalització del barranc de Puçol:  
ST6: correspon a la secció del tram, de nova execució, que connecta els barrancs implicats. Consisteix en una secció trapezial de base menor de 12 metres, talús 3H:2V i alçària mínima de 2 metres.  
ST7a: secció rectangular d'11 metres de base i alçària de caixer de 2,3 metres.  
ST7b: secció trapezial de 12 metres de base menor, talús 1:1 i alçària 2,5 metres.  
ST8: secció trapezial de base menor 9 metres, talús 1:1 i altura mínima de 2,3 metres.  
2. Alternatives  
Pel que fa a les alternatives plantejades, descartada l'ampliació del barranc de Puçol dins del perímetre urbà, es van analitzar aquelles que plantejaven la connexió del barranc de Puçol amb el del Puig i l'ampliació d'aquest últim per a admetre l'increment de cabals, i s'elegeix, entre totes, la denominada solució nord.  
  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
Amb data 7 d'octubre de 2004 la Conselleria d'Infraestructures i Transport va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al projecte de canalització del barranc de Puçol i eixamplament del tram final del barranc del Puig (València).  
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte bàsic de canalització del barranc de Puçol i eixamplament del tram final del barranc del Puig (València), ha sigut sotmés a informació pública per mitjà d'anunci publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de 20 d'octubre de 2004, i s'han presentat dos al·legacions, cap de les quals tenia caràcter ambiental, als efectes de la present declaració.  
  
És necessari referir-se a un antecedent d'importància per a l'actuació present com és l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental número 470/00-AIA. Aquest es va referir a la solució tècnica també ara proposada, però va concloure una sèrie de disposicions que haurien de ser considerades en el projecte de construcció ara avaluat. Sense que es puga referir explícitament a aquestes disposicions, totes aquestes s'han tingut molt en compte de forma tàcita al llarg del procediment d'avaluació ambiental seguit, el qual, així mateix, conclou amb la present declaració d'impacte ambiental.  
2. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària  
  
Amb data 22 de març de 2005 es va efectuar consulta sobre les possibles afeccions ambientals a les platges implicades en l'actuació, així com al domini maritimoterrestre en general, a la demarcació de costes a València (MMA), la qual va rebre resposta, així mateix, amb data 27 d'abril de 2005. Aquesta es va referir al fet que l'actuació disposa d'autorització amb data 19 de gener de 2005.  
  
Afeccions legals  
D'acord amb els informes rebuts i del contingut de l'estudi d'impacte ambiental, cal assenyalar que hi ha, per part de les obres projectades, afecció a les servituds legals següents:  
- D'acord amb la Llei d'Aigües 29/1985, modificada per la Llei 46/1999, se afecta el domini públic hidràulic dels barrancs del Puig i de Puçol.  
- En virtut de la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries, hi ha afecció a les vies pecuàries següents:  
Canyada d'Aragó o del Camí de Llíria.  
Canyada del Mar o de la Marina.  
Carrerada de Sagunt o de la Vall de Jesús.  
Assagador d'Alacant.  
- Pel que fa a la classificació i qualificació del sòl, hi ha afecció a sòl urbà, sòl no urbanitzable d'especial protecció agrícola i comú.  
  
- Hi ha afecció al domini públic maritimoterrestre.  
  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden estar afectats de forma important per l'actuació.  
- Geologia i edafologia.  
Ambdós llits discorren sobre formacions quaternàries consistents en conglomerats i argiles. Si bé el barranc de Puçol té un llit estret i poc profund, el del Puig és de major amplitud i profunditat. D'aquest últim cal ressenyar, així mateix, que desemboca en una platja de graves.  
  
S'han descrit tres tipus de sòls, com són el gleïsòl càlcic, sobre els llims negres d'albufera més pròxims al mar, el fluvisòl calcari, sobre llims terrosos, i luvisòl cròmic sobre llims arenosos, ja en la zona del barranc de Puçol.  
- Règim hidrològic.  
Les conques hidrogràfiques dels barrancs del Puig i Puçol tenen unes superfícies de 26,48 km² i 5,55 km² respectivament.  
És necessari ressenyar que el cabal punta per al barranc de Puçol, per a una avinguda de període de retorn 500 anys i d'acord amb el projecte ara avaluat, s'ha fixat en 67 m³/s mentre que per a eixes mateixes condicions, la Universitat Politècnica de València ha fixat aquest cabal en 124 m³/s. No obstant això, el dimensionament decidit per al barranc del Puig admet l'agregació de cabals fins i tot per al cas més desfavorable. Es dóna la circumstància que el barranc de Puçol, dins de l'actuació de referència, discorre per sòl urbà industrial, la qual cosa fa presumir greus conseqüències mediambientals en cas d'inundació, especialment per a àrees de valor ecològic situades aigües avall com ara la ja mencionada abans Marjal dels Moros. Tot això donarà lloc a posteriors consideracions en la part dispositiva de la present declaració.  
  
És important destacar que la desembocadura del barranc de Puçol es dóna sobre unes séquies de manera que, alguna d'aquestes, mor en la Marjal dels Moros, també lloc d'interés comunitari.  
- Vegetació.  
La vegetació en els llits implicats en l'actuació oscil·la entre herbàcies de caràcter arvense ruderal, albarzers (Rubus ulmifolius) i canyes (Arundo donax) en el tram de barranc de Puçol, baladre (Nerium oleander) i arços blancs (Crataegus monogyna) en la zona de la connexió prevista, transició d'esbarzers i canyes a vegetació palustre com ara canyís (Phragmites australis) en zones més pròximes a la costa, i comunitats d'halòfits xèrics ja en el tram final. Cal destacar, en aquest últim, la presència de Limonium virgatum i Limonium angustebracteatum.  
- Fauna.  
Com a llits, alberguen una certa riquesa faunística que, en aquest cas, es concreta en xicotets mamífers i gran diversitat d'aus tant característiques de mitjans antropitzats i camps de regadiu (contigus a les traces dels llits) com de comunitats ripàries de barrancs mediterranis i de marjals (ja siga per l'existència de vegetació palustre com per la proximitat de les marjals dels Moros i del Puig).  
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants.  
  
Davall d'aquest epígraf es pretén remarcar en els efectes generats per l'actuació que, entre els estudiats en l'EIA, tenen major rellevància.  
  
Ens centrarem primerament en les pertorbacions pròpies de la fase de construcció i en les conseqüències més excel·lents de cada una d'aquestes en aquest cas concret. Així, s'han entés com a impactes de caràcter moderat els que tindran els factors ambientals següents com a conseqüència de diverses accions d'obra que, en general, no s'apuntaran:  
- Flora (en especial l'afecció al gènere Limonium, present en el tram final, i comunitats vegetals halòfites xèriques situades en la desembocadura).  
Nota: cal indicar que aquest impacte, tal com s'ha tractat, és propi de la fase de servei de l'obra, ja que deriva de l'existència d'aquesta, i no del seu procés constructiu.  
- Geomorfologia (fruit de la pèrdua de la coberta vegetal, necessitat de pedreres i abocadors, etc.).  
- Sòl (parc de maquinària, trasbals de maquinària, etc.).  
- Aigua (instal·lacions auxiliars).  
- Paisatge.  
- Confort sonor.  
- Contaminació atmosfèrica.  
- Patrimoni cultural.  
Quant a les pertorbacions que es generaran durant la fase d'explotació, les més destacables en aquest cas són les que s'enumeren i es valoren a continuació:  
- Aigua: s'assenyala en l'EIA, respecte d'això, que la modificació de la secció dels barrancs implica un augment en la superfície de contacte de la làmina d'aigua i, per tant, un increment en la infiltració i recàrrega dels aqüífers en els trams en què es manté permeable la secció del llit, entre altres consideracions.  
També, d'una altra banda, s'han disposat zones de rebaix de la rasant del llit per a facilitar l'entollada. Aquesta mesura tindrà conseqüències favorables, en major grau, sobre la fauna mentre que s'estima poc significatiu el seu possible efecte positiu sobre l'alimentació de l'aqüífer subjacent. S'ha de dir que la superfície permeable del llit, per exemple, serà menor que la de caràcter impermeable, producte aquesta de l'engravat amb formigó de l'escullera que s'ha previst disposar en nombrosos trams.  
En conjunt, es presumix que l'aportació als recursos subterranis, en el sentit assenyalat, serà menyspreable davant de la que poguera donar-se en la situació original, ja que el barranc de Puçol desembocava en una àrea oberta i per inundació difusa. No obstant això, les implicacions globals sobre espais de valor, com ara la Marjal dels Moros, s'han resolt per mitjà de la disposició d'una caixa de formigó armat en la forma ja descrita en anterior apartat.  
- Sòl: si bé l'EIA no s'ha referit a això, la detracció d'un cabal sòlid, sí existent en les condicions originals, implicarà una pèrdua de la riquesa natural dels sòls presents en la zona d'actual de desguàs del barranc, encara que la no excessiva superfície d'aquesta permet concloure l'entitat menor d'aquest impacte.  
- Fauna: si bé l'EIA ha entés que no hi ha impacte a aquest factor ambiental durant la fase de servei de la infraestructura, es vol ressenyar, pel que fa a l'impacte sobre la fauna, que la generació de trams d'escullera engravada amb formigó contribuirà a convertir aquells altres trams amb diferent revestiment, i en els quals sí que es puguen desenvolupar espècies vegetals, en illes d'escassa utilitat ecològica. Això es basa en el fet que els trams primers als quals es fa referència impedixen la funció fonamental del llit com a corredor biològic, atés que moltes espècies terrestres trobaran com a barreres infranquejables les superfícies formigonades exemptes de tota vida vegetal.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental.  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les mesures correctores que són d'habitual aplicació en obres lineals, com és el cas. Aquestes s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de les accions que són inherents a la construcció d'este tipus d'infraestructures hidràuliques. S'ha procedit igualment amb els impactes propis de la fase d'explotació.  
  
A continuació, només es farà referència a aquelles mesures correctores derivades de la particularitat del projecte ara avaluat, i, així mateix, es comentaran solament aquelles més significatives.  
- Disposició d'un marc per a trasbals de xicotets cabals cap al tram urbà del barranc de Puçol, a fi de garantir una aportació suficient a la Marjal dels Moros la qual, per altres, es nodrix, en major grau, d'aportacions subterrànies.  
- Zones de rebaix de la rasant del llit per a afavorir l'entollada.  
  
- Diverses mesures de protecció del patrimoni cultural existent (mur de contenció PK 4+900, pont de l'antiga CN sobre el barranc del Puig i motor de reg al costat del barranc de Puçol). Seguiment arqueològic.  
  
- Restauració ambiental i integració paisatgística, en la qual s'han pres en compte les consideracions que es recullen, respecte d'això, en l'informe emés per l'òrgan ambiental autonòmic dins de la tramitació de l'expedient número 470/00-AIA, al qual s'ha fet referència en anterior apartat. Igualment, i en atenció a l'informe esmentat, s'ha disposat el trasplantament o la protecció de diversos elements vegetals de rellevància, com són una carrasca situada en el barranc de Puçol, baladrars i arços blancs en el tram de llit de nova planta, així com la vegetació halofítica localitzada en la desembocadura del barranc del Puig.  
S'ha aportat, així mateix, el pressupost corresponent a les mesures a disposar.  
Respecte al programa de vigilància ambiental, aquest, en general, no ha determinat els paràmetres, indicadors i valors llindar que faran efectiu el control ambiental de l'actuació, ja en fase d'execució com de funcionament. Així mateix, no s'han especificat els tipus d'informes redactar ni els continguts que han de preveure aquests informes.  
  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 3.b de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'aplicació de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental.  
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, es proposa la següent:  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte de canalització del barranc de Puçol i eixamplament del tram final del barranc del Puig (València), promogut per la Direcció General d'Obres Publiques de la Conselleria d'Infraestructures i Transport, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicions establides en l'apartat segon.  
  
  
Segon  
Com a condicions addicionals a complir s'establixen les següents:  
- Els diversos documents del projecte de construcció (memòria, plans, plec de prescripcions tècniques i pressupost) incorporaran tots els aspectes concernents a les mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, així com els derivats de les presents condicions, tot això amb el grau de detall necessari per a la seua contractació i execució conjunta amb la resta de les obres. Així, el pressupost del projecte de construcció incorporarà, preferentment en una única partida, totes les unitats d'obra que es referisquen a les mesures correctores a emprendre.  
També es valoraran i proveiran pressupostàriament totes les despeses derivades del programa de vigilància ambiental.  
- L'afecció a la fauna en fase d'explotació, si bé de menor rellevància, suposarà l'extinció de la funció de corredor biològic dels llits implicats, especialment del barranc del Puig, cosa que haurà de ser corregida, encara que de forma precària, i es garantirà, en la mesura que siga possible, una solució de continuïtat entre els distints trams de berma que hi ha disposat el projecte.  
- Haurà de revisar-se el cabal de disseny trasbalsat pel barranc de Puçol, d'acord amb el que s'ha indicat en anterior apartat.  
- Els materials de reble i els tot-u que foren necessaris per a l'execució del projecte s'obtindran de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures se sotmetran aquestes, amb caràcter previ a la seua utilització, al procediment de declaració d'impacte ambiental.  
De la mateixa manera, el lloc que s'elegisca com a abocador o enderroc, si no es tracta d'un abocador de residus degudament identificat i legalitzat, s'haurà de sotmetre, abans de la utilització, al procediment d'estimació d'impacte ambiental.  
En cap concepte es realitzaran extraccions de material ni abocament inert dins de l'àmbit del parc natural de la serra Calderona.  
- No s'ha especificat la localització prevista de les zones auxiliars (amuntegaments, plantes, instal·lacions provisionals). No obstant això, s'han establit uns criteris generals de selecció de l'emplaçament per a aquelles, als quals s'haurà d'afegir els següents:  
1. Les zones d'amuntegament no podran localitzar-se a menys de 500 metres dels llits i de la canalització objecte de l'actuació.  
2. Les zones auxiliars, en general, es localitzaran fora de la conca contributiva de la Marjal dels Moros.  
3. El viari d'obra no podrà excedir els deu metres d'amplària des de l'aresta de coronació dels caixers, en ambdós marges.  
4. Es preferiran aquelles superfícies que tinguen major grau d'antropització, menor vulnerabilitat dels recursos hídrics subterranis i major distància a nuclis urbans.  
Quant al magatzem de residus perillosos, haurà d'estar cobert per mitjà de teulada, a fi que no es generen arrossegaments de contaminants per les aigües pluvials. Els residus de naturalesa fluida s'emmagatzemaran en recipients estancs que s'ubicaran a l'interior d'una cubeta impermeable, suficientment dimensionat.  
- Es redactarà un nou programa de vigilància ambiental, el qual haurà de preveure les consideracions realitzades al voltant d'aquest en l'anterior apartat. En especial, es durà a terme un seguiment exhaustiu al voltant del drenatge disposat per a trasbalsar xicotets cabals a la Marjal dels Moros.  
- En vista de l'afecció a vies pecuàries que es donarà, s'haurà d'iniciar, prèviament al començament de les obres, la tramitació del corresponent expedient de modificació o reposició de pas davant de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, i s'obtendrà l'autorització corresponent d'acord amb la Llei 3/1995, de 23 de març, de Camins Ramaders.  
- Així mateix, prèviament a l'aprovació definitiva del projecte, es requerirà que s'informe favorablement sobre aquest per part de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, en informe preceptiu emés pel mencionat organisme, en compliment de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.  
Si durant l'execució de les obres es trobara presència de restes arqueològiques, del fet s'informarà la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de forma immediata, i s'adoptaran les mesures pertinents amb vista a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que estableixen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.  
  
Tercer  
Notificar les parts interessades que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 5 de maig de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.»  
  
València, 20 de juny de 2016.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 7828, del 14-07-2016 (2016/4945)

RESOLUCIÓN de 20 de junio de 2016, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la que se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente número 339/04-AIA Puçol, El Puig.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   7828

Fecha DOGV
:   14-07-2016

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2016/4945

CVE


Fecha del documento
:   20-06-2016

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 20 de junio de 2016, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la que se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente número 339/04-AIA Puçol, El Puig. [2016/4945]  
De conformidad con el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de Evaluación Ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente número 339/04-AIA Puçol, El Puig.  
  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 339/04-AIA.  
Título: encauzamiento del barranco de Puçol y ensanchamiento del tramo final del barranco del Puig (Valencia).  
Promotor: Conselleria de Infraestructuras y Transporte.  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Infraestructuras y Transporte.  
Objeto: conexión de los barrancos de Puçol y del Puig, con actuaciones de encauzamiento y ensanchamiento consecuentes.  
Localización: Puçol, El Puig de Santa Maria (Valencia).  
  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista.  
La actuación, que se desarrolla a lo largo de un tramo de 5.450 metros, consiste en el encauzamiento y conexión del barranco de Puçol con el del Puig, el cual, a su vez, es objeto de ensanchamiento.  
La citada actuación consta de tres tramos, los cuales se describen someramente en la forma siguiente:  
- Ensanchamiento del barranco del Puig desde su desembocadura en el mar hasta la sección de conexión del barranco de Puçol, con una longitud total de 3.978,546 metros.  
- Acondicionamiento del barranco del Puig en los 57,834 metros aguas arriba de la nueva conexión al mismo del barranco de Puçol.  
- Acondicionamiento del barranco de Puçol desde el polígono de Campo-Aníbal hasta la N-340 y nuevo encauzamiento del mismo desde el paso bajo la N-340 hasta la conexión con el barranco del Puig, con una longitud de 1571,454 metros.  
La actuación se circunscribe al trazado existente de los cauces implicados, salvo en el caso de la conexión entre barrancos, en donde se establece un cauce de nueva creación.  
Es importante destacar que, en las proximidades del PK 4+600 se ha localizado un cajón de hormigón armado, de 1,5 m² de sección, que pretende favorecer el desvío de caudales hacia la Marjal dels Moros.  
Se ha recurrido, en general, a revestimientos bien con geoceldas o bien de escollera, recebada o no de hormigón, procediéndose a tal recebado en todos aquellos tramos en los que se dan mayores velocidades de flujo.  
Respecto a las secciones transversales, se han definido 10, de las cuales se describen, a continuación y en función de su ubicación, las características geométricas más significativas de aquellas, puntualizándose que aquellas serán objeto de abundantes variaciones a razón, entre otras, de transiciones o condicionantes locales:  
A. Ensanchamiento del barranco del Puig aguas abajo de la conexión del barranco de Puçol:  
ST0: sección trapecial de 35 metros de base, talud 2H:1V, con altura de cajero variable desde 2 metros a 2,5 metros.  
ST1: sección rectangular de 30 metros de ancho de base y 2,5 metros de altura. No se describirán, ahora, operaciones de recrecidos de cajeros existentes ni similares.  
ST2: sección rectangular de 20 metros de ancho de base y 3,2 metros de altura.  
ST3: sección trapecial de 18,5 metros de base, talud 3H:2V y 26 metros de base mayor. Además, la sección descrita se acompaña de bermas vegetadas y muros de distintas dimensiones.  
ST4: sección trapecial de ancho de base menor igual a 17 metros y base mayor 26,9 metros, con una altura de cajeros de 3,7 metros.  
ST5: sección trapecial de 14 metros de base menor y 23,34 metros de base mayor, con 3,5 metros de altura mínima.  
B. Encauzamiento del barranco de Puçol:  
ST6: se corresponde con la sección del tramo, de nueva ejecución, que conecta los barrancos implicados. Consiste en una sección trapecial de base menor de 12 metros, talud 3H:2V y altura mínima de 2 metros.  
ST7a: sección rectangular de 11 metros de base y altura de cajero de 2,3 metros.  
ST7b: sección trapecial de 12 metros de base menor, talud 1:1 y altura 2,5 metros.  
ST8: sección trapecial de base menor 9 metros, talud 1:1 y altura mínima de 2,3 metros.  
2. Alternativas  
En lo que se refiere a las alternativas planteadas, descartada la ampliación del barranco de Puçol dentro del perímetro urbano, se analizaron aquellas que planteaban la conexión del barranco de Puçol con el del Puig y la ampliación de este último para admitir el incremento de caudales, escogiéndose, entre todas, la denominada solución norte.  
  
Tramitación administrativa  
1. Información pública  
En fecha 7 de octubre de 2004 la Conselleria d'Infraestructures i Transport remitió el documento técnico y el estudio de impacto ambiental (EIA) correspondientes al proyecto de encauzamiento del barranco de Puçol y ensanchamiento del tramo final del barranco del Puig (Valencia).  
El estudio de impacto ambiental, como parte integrante del proyecto básico de encauzamiento del barranco de Puçol y ensanchamiento del tramo final del barranco del Puig (Valencia), ha sido sometido a información pública mediante anuncio publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de fecha 20 de octubre de 2004, habiéndose presentado dos alegaciones, ninguna de las cuales presentó carácter ambiental, a efectos de la presente declaración.  
Es necesario referirse a un antecedente de importancia para la actuación presente como es el expediente de evaluación de impacto ambiental número 470/00-AIA. El mismo se refirió a la solución técnica también ahora propuesta, pero concluyó una serie de disposiciones que habrían de ser consideradas en el proyecto de construcción ahora evaluado. Sin que quepa referirse explícitamente a tales disposiciones, todas ellas se han tenido muy en cuenta de forma tácita a lo largo del procedimiento de evaluación ambiental seguido el cual, asimismo, concluye con la presente declaración de impacto ambiental.  
2. Peticiones de informes sectoriales y documentación complementaria  
En fecha 22 de marzo de 2005 se efectuó consulta, en torno a posibles afecciones ambientales a las playas implicadas en la actuación así como al dominio marítimo-terrestre en general, a la demarcación de costas en Valencia (MMA), la cual recibió respuesta, asimismo, en fecha 27 de abril de 2005. La misma se refirió a que la actuación cuenta con autorización con fecha 19 de enero de 2005.  
  
Afecciones legales  
De acuerdo con los informes recibidos y del contenido del estudio de impacto ambiental, cabe señalar que existe, por parte de las obras proyectadas, afección a las siguientes servidumbres legales:  
- De acuerdo con la Ley de Aguas 29/1985, modificada por la Ley 46/1999, se afecta al dominio público hidráulico de los barrancos del Puig y de Puçol.  
- En virtud de la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias, existe afección a las siguientes vías pecuarias:  
Cañada de Aragón o del Camino de Llíria.  
Cañada del Mar o de la Marina.  
Cordel de Sagunto o de La Vall de Jesús.  
Colada de Alicante.  
- En lo que se refiere a la clasificación y calificación del suelo, existe afección a suelo urbano, suelo no urbanizable de especial protección agrícola y común.  
- Existe afección al dominio público marítimo-terrestre.  
  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.  
- Geología y edafología.  
Ambos cauces discurren sobre formaciones cuaternarias consistentes en conglomerados y arcillas. Si bien el barranco de Puçol presenta un cauce estrecho y poco profundo, el del Puig es de mayor amplitud y profundidad. De este último cabe reseñar, asimismo, que desemboca en una playa de gravas.  
Se han descrito tres tipos de suelos, como son el gleisol cálcico, sobre los limos negros de albufera más próximos al mar, el fluvisol calcáreo, sobre limos pardos, y luvisol crómico sobre limos arenosos, ya en la zona del barranco de Puçol.  
- Régimen hidrológico.  
Las cuencas hidrográficas de los barrancos del Puig y Puçol tienen unas superficies de 26,48 km² y 5,55 km² respectivamente.  
Es necesario reseñar que el caudal punta para el barranco de Puçol, para una avenida de periodo de retorno 500 años y de acuerdo con el proyecto ahora evaluado, se ha fijado en 67 m³/s mientras que para esas mismas condiciones, la Universidad Politécnica de Valencia ha fijado tal caudal en 124 m³/s. Sin embargo, el dimensionamiento decidido para el barranco del Puig admite la agregación de caudales incluso para el caso más desfavorable. Se da la circunstancia de que el barranco de Puçol, dentro de la actuación de referencia, discurre por suelo urbano industrial, lo que hace presumir graves consecuencias medioambientales en caso de inundación, especialmente para áreas de valor ecológico situadas aguas abajo tales como la ya mencionada antes Marjal dels Moros. Todo ello dará lugar a posteriores consideraciones en la parte dispositiva de la presente declaración.  
Es importante destacar que la desembocadura del barranco de Puçol se da sobre unas acequias de forma que, alguna de ellas, muere en la Marjal dels Moros, por demás lugar de interés comunitario.  
- Vegetación.  
La vegetación en los cauces implicados en la actuación oscila entre herbáceas de carácter arvense-ruderal, zarzas (Rubus ulmifolius) y cañas (Arundo donax) en el tramo de barranco de Puçol, baladre (Nerium oleander) y majuelos (Crataegus monogyna) en la zona de la conexión prevista, transición de zarzas y cañas a vegetación palustre como carrizo (Phragmites australis) en zonas más próximas a la costa, y comunidades de halófitos xéricos ya en el tramo final. Es de destacar, en este último, la presencia de Limonium virgatum y Limonium angustebracteatum.  
- Fauna.  
Cómo cauces, albergan cierta riqueza faunística que, en el caso presente, se concreta en pequeños mamíferos y gran diversidad de aves tanto características de medios antropizados y campos de regadío (colindantes a las trazas de los cauces) como de comunidades riparias de barrancos mediterráneos y de marjales (ya sea por la existencia de vegetación palustre como por la proximidad de las marjales del Moro y del Puig).  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes.  
Bajo este epígrafe se pretende hacer hincapié en los efectos generados por la actuación que, de entre los estudiados en el EIA, presentan mayor relevancia.  
Nos centraremos primeramente en las perturbaciones propias de la fase de construcción y en las consecuencias más sobresalientes de cada una de ellas en este caso concreto. Así, se han entendido como impactos de carácter moderado los que sufrirán los siguientes factores ambientales como consecuencia de diversas acciones de obra que, en general, no se apuntarán:  
- Flora (en especial la afección al género Limonium, presente en el tramo final, y comunidades vegetales halófitas xéricas sitas en la desembocadura).  
Nota: hay que indicar que este impacto, tal y como se ha tratado, es propio de la fase de servicio de la obra, en tanto se deriva de la existencia de la misma, que no de su proceso constructivo.  
- Geomorfología (fruto de la pérdida de la cubierta vegetal, necesidad de canteras y vertederos, etc.).  
- Suelo (parque de maquinaria, trasiego de maquinaria, etc).  
- Agua (instalaciones auxiliares).  
- Paisaje.  
- Confort sonoro.  
- Contaminación atmosférica.  
- Patrimonio cultural.  
En cuanto a las perturbaciones que se generarán durante la fase de explotación, las más destacables en este caso son las que se enumeran y valoran seguidamente:  
- Agua: se señala en el EIA, a este respecto, que la modificación de la sección de los barrancos implica un aumento en la superficie de contacto de la lámina de agua y, por tanto, un incremento en la infiltración y recarga de los acuíferos en los tramos en los que se mantiene permeable la sección del cauce», entre otras consideraciones.  
También, por otra parte, se han dispuesto zonas de rebaje de la rasante del lecho para facilitar el encharcamiento. Esta medida tendrá consecuencias favorables, en mayor medida, sobre la fauna mientras que se estima poco significativo su posible efecto positivo sobre la alimentación del acuífero subyacente. Ha de decirse que la superficie permeable de, por ejemplo, el lecho será menor que la de carácter impermeable, producto esta del recebado con hormigón de la escollera que se ha previsto disponer en numerosos tramos.  
En conjunto, pues, se presume que la aportación a los recursos subterráneos, en el sentido señalado, será despreciable frente a la que pudiera darse en la situación original, en tanto el barranco de Puçol desembocaba en un área abierta y por inundación difusa. No obstante, las implicaciones globales sobre espacios de valor, como la Marjal dels Moros, se han resuelto mediante la disposición de un cajón de hormigón armado en la forma ya descrita en anterior apartado.  
- Suelo: si bien el EIA no se ha referido a ello, la detracción de un caudal sólido, sí existente en las condiciones originales, implicará una pérdida de la riqueza natural de los suelos presentes en la zona de actual desagüe del barranco, aún cuando la no excesiva superficie de esta permite concluir la entidad menor de tal impacto.  
- Fauna: si bien el EIA ha entendido que no existe impacto a este factor ambiental durante la fase de servicio de la infraestructura, quiere reseñarse, en lo que se refiere al impacto sobre la fauna, que la generación de tramos de escollera recebada con hormigón contribuirá a convertir a aquellos otros tramos con diferente revestimiento, y en los cuales sí puedan desarrollarse especies vegetales, en islas de escasa utilidad ecológica. Esto se apoya en que los tramos primeros a los que se hace referencia impiden la función fundamental del cauce como corredor biológico, dado que muchas especies terrestres encontrarán como barreras infranqueables a las superficies hormigonadas exentas de toda vida vegetal.  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el programa de vigilancia ambiental.  
El estudio de impacto ambiental ha contemplado las medidas correctoras que son de habitual aplicación en obras lineales, como es el caso. Las mismas se encaminan a minimizar los impactos derivados de las acciones que son inherentes a la construcción de este tipo de infraestructuras hidráulicas. Se ha procedido igualmente con los impactos propios de la fase de explotación.  
A continuación, pues, solo se hará referencia a aquellas medidas correctoras derivadas de la particularidad del proyecto ahora evaluado, entrando, asimismo, a comentar solo aquellas más significativas.  
- Disposición de un marco para trasiego de pequeños caudales hacia el tramo urbano del barranco de Puçol, a fin de garantizar un aporte suficiente a la Marjal des Moros la cual, por demás, se nutre, en mayor medida, de aportaciones subterráneas.  
- Zonas de rebaje de la rasante del lecho para favorecer el encharcamiento.  
- Diversas medidas de protección del patrimonio cultural existente (muro de contención PK 4+900, puente de la antigua CN sobre el barranco del Puig y motor de riego junto al barranco de Puçol). Seguimiento arqueológico.  
- Restauración ambiental e integración paisajística, en la cual se han tomado en cuenta las consideraciones que se recogieran, a este respecto, en el informe emitido por el órgano ambiental autonómico dentro de la tramitación del expediente número 470/00-AIA, al cual se ha hecho referencia en anterior apartado. Igualmente, y en atención al citado informe, se ha dispuesto el transplante o protección de varios elementos vegetales de relevancia, como son una carrasca sita en el barranco del Puçol, adelfares y majuelos en el tramo de cauce de nueva planta, así como la vegetación halofítica localizada en la desembocadura del barranco del Puig.  
Se ha aportado, asimismo, el presupuesto correspondiente a las medidas a disponer.  
Respecto al programa de vigilancia ambiental, este, en general, no ha determinado los parámetros, indicadores y valores umbral que harán efectivo el control ambiental de la actuación, ya en fase de ejecución como de funcionamiento. Asimismo, no se han especificado los tipos de informes a redactar ni los contenidos que deben contemplar tales informes.  
  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 3.b del anejo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento para la aplicación de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por todo ello se propone la siguiente  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto encauzamiento del barranco de Puçol y ensanchamiento del tramo final del barranco del Puig (Valencia), promovido por la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Infraestructures i Transport, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del estudio de impacto ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.  
  
Segundo  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:  
- Los diversos documentos del proyecto de construcción (memoria, planos, pliego de prescripciones técnicas y presupuesto) incorporarán todos los aspectos concernientes a las medidas protectoras y correctoras incluidas en el estudio de impacto ambiental, así como los derivados de los presentes condicionantes, todo ello con el grado de detalle necesario para su contratación y ejecución conjunta con el resto de las obras. Así, el presupuesto del proyecto de construcción incorporará, preferentemente en una única partida, todas las unidades de obra que se refieran a las medidas correctoras a emprender.  
También se valorarán y proveerán presupuestariamente todos los gastos derivados del programa de vigilancia ambiental.  
- La afección a la fauna en fase de explotación, si bien de menor relevancia, supondrá la extinción de la función de corredor biológico de los cauces implicados, especialmente del barranco del Puig, lo que deberá ser corregido, aún cuando de forma precaria, garantizando, en la medida de lo posible, una solución de continuidad entre los distintos tramos de berma que ha dispuesto el proyecto.  
- Deberá revisarse el caudal de diseño trasegado por el barranco de Puçol, de acuerdo con lo indicado en anterior apartado.  
- Los materiales de relleno y las zahorras que fuesen necesarias para la ejecución del proyecto, se obtendrán de préstamos o canteras existentes y legalmente autorizadas. En caso de nuevas aperturas se someterán estas, con carácter previo a su utilización, al procedimiento de declaración de impacto ambiental.  
Del mismo modo, el lugar que se elija como vertedero o escombrera, de no tratarse de un vertedero de residuos debidamente identificado y legalizado, se deberá someter, antes de su utilización, al procedimiento de estimación de impacto ambiental.  
Bajo ningún concepto se realizarán extracciones de material ni vertido de inertes dentro del ámbito del parque natural de la Sierra Calderona.  
- No se ha especificado la localización prevista de las zonas auxiliares (acopios, plantas, instalaciones provisionales). Sin embargo, se han establecido unos criterios generales de selección del emplazamiento para aquellas, a los cuales se habrá de añadir los siguientes:  
1. Las zonas de acopio no podrán localizarse a menos de 500 metros de los cauces y encauzamiento objeto de la actuación.  
2. Las zonas auxiliares, en general, se localizarán fuera de la cuenca contributiva de la Marjal dels Moros.  
3. El viario de obra no podrá exceder los diez metros de anchura desde la arista de coronación de los cajeros, en ambas márgenes.  
4. Se preferirán aquellas superficies que presenten mayor grado de antropización, menor vulnerabilidad de los recursos hídricos subterráneos y mayor distancia a núcleos urbanos.  
En cuanto al almacén de residuos peligrosos, deberá estar cubierto mediante techado, a fin de que no se generen arrastres de contaminantes por las aguas pluviales. Los residuos de naturaleza fluida se almacenarán en recipientes estancos que se ubicarán en el interior de un cubeto impermeable, suficientemente dimensionado.  
- Se redactará un nuevo programa de vigilancia ambiental, el cual deberá contemplar las consideraciones realizadas en torno al mismo en anterior apartado. En especial, se llevará a cabo un seguimiento exhaustivo en torno al drenaje dispuesto para trasegar pequeños caudales a la Marjal dels Moros.  
- En vista de la afección a vías pecuarias que se dará, deberá iniciarse, previamente al comienzo de las obras, la tramitación del correspondiente expediente de modificación o reposición de paso ante la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Valencia, obteniendo la autorización correspondiente de acuerdo con la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de vías pecuarias.  
- Asimismo, previamente a la aprobación definitiva del proyecto, se requerirá que se informe favorablemente el mismo por parte de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, en informe preceptivo emitido por el mencionado organismo, en cumplimiento de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del patrimonio cultural valenciano.  
Si durante la ejecución de las obras se hallase presencia de restos arqueológicos, el hecho se pondrá en conocimiento de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, de forma inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del patrimonio cultural valenciano.  
  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 5 de mayo de 2005.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.»  
  
Valencia, 20 de junio de 2016.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML