Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9474, del 21-11-2022 (2022/10534)

RESOLUCIÓ de 19 de setembre de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte d'explotació de la pròrroga de la concessió La Cruceta C, en el terme municipal de Viver. Expedient: (1864050) 49/2018/AIA.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9474

Data del DOGV
:   21-11-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/10534

CVE


Data del document
:   19-09-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 19 de setembre de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte d'explotació de la pròrroga de la concessió La Cruceta C, en el terme municipal de Viver. Expedient: (1864050) 49/2018/AIA. [2022/10534]  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (1864050) 49/2018/AIA.  
Títol: Projecte d'explotació de la pròrroga de la concessió La Cruceta C.  
Promotor: LafargeHolcim España, SAU (Lafarge Cementos, SA).  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló.  
Ref. òrgan substantiu: MIPREC/2012/5/12.  
Localització: terme municipal de Viver (Castelló).  
  
1. Objecte i descripció del projecte.  
a) Objecte del projecte.  
El projecte pretén l'ampliació de la zona en explotació. Aquesta afecta en la seua gran majoria la concessió minera La Cruceta C núm. 2.354-C «excepte la cantonada nord-oriental que afecta la veïna concessió minera Los Llanos núm. 2.490, explotada pel mateix promotor.  
Es pretén l'explotació integral de les reserves de materials calcaris existents, recursos de la secció C, tant en la zona de labors extractives actuals, com en la zona d'ampliació proposada, així com la restauració de l'àrea total.  
b) Principals característiques del projecte d'acord amb la documentació aportada  
L'aprofitament miner es planteja sobre una superfície de 37,54 ha pertanyents al terme municipal de Viver, de les quals 13,5 ha es corresponen amb les ja autoritzades del buit existent. Es localitza en el paratge denominat Lomas Vivas, al sud del traçat del ferrocarril Sagunt-Saragossa i al nord de la carretera CV-236, entre les poblacions de Viver i Torás.  
El perímetre objecte d'explotació ve definit per una poligonal tancada els vèrtexs de la qual posseeixen les coordenades següents UTM ETRS-89 referides al fus 30:  
  
Vèrtex X I Vèrtex X I  
1 699033 4423672 22 699823 4423565  
2 699050 4423717 23 699746 4423560  
3 699075 4423738 24 699685 4423588  
4 699094 4423763 25 699658 4423611  
5 699185 4423821 26 699643 4423609  
6 699262 4423836 27 699627 4423587  
7 699323 4423859 28 699588 4423566  
8 699379 4423889 29 699571 4423569  
9 699437 4423931 30 699563 4423568  
10 699664 4424138 31 699530 4423537  
11 699737 4424184 32 699500 4423531  
12 699928 4423845 33 699497 4423486  
13 699942 4423826 34 699426 4423418  
14 699965 4423773 35 699357 4423378  
15 699971 4423706 36 699326 4423418  
16 699951 4423694 37 699201 4423524  
17 699942 4423680 38 699166 4423555  
18 699943 4423664 39 699119 4423573  
19 699954 4423647 40 699076 4423630  
20 699972 4423626 41 699067 4423646  
21 699849 4423583   
  
  
L'accés a la zona d'explotació proposada es duu a terme des de la carretera CV-236 que comunica les poblacions de Viver i Torás. A 2 km de Torás es pren un desviament en direcció nord per una pista asfaltada (camí de la Vereda) que condueix fins a l'extrem més occidental de la zona extractiva.  
L'explotació es realitzarà a cel obert, des de la cota màxima 895 msnm, mitjançant bancs descendents d'alçària mitjana de 7,5 m (3 + plaça de pedrera) i bermes de 10 m amb talussos de treball de 70-75°, amb una seqüència d'avanç dels bancs de nord a sud amb sentit d'avanç en est-nord-est, seguint la direcció general del depòsit, i generant un únic buit amb la plaça de pedrera final en la cota 854 msnm.  
  
El procés d'extracció es realitzarà amb voladures puntuals realitzades per una empresa externa i mitjans mecànics (buldòzer). El material calcari extret es transportarà a la planta cimentera que la mateixa promotora posseeix a Sagunt per a la fabricació de ciment blanc. Es preveu l'ús d'una matxucadora mòbil de 300 CV per a l'adequació del material que no complisca les característiques necessàries per a la utilització directa en la planta.  
Es té previst extraure 300.000 t/any, i s'han estimat unes reserves de tot-u que arriben als 6.007.100 m³, amb un horitzó d'explotació de 30 anys.  
La planificació projectada preveu que, mitjançant processos de mineria de transferència, es simultaniegen la restauració de les zones abandonades a mesura que avance l'explotació, i s'estableix una única fase d'explotació-restauració. Per a això es pretén arribar als estats perimetrals finals abans d'avançar en els fronts descendents.  
  
Es preveu una inclinació final en la restauració de 18 amb talussos individuals de 30, amb una àmplia plaça de pedrera, de manera que s'afavorisca la integració morfològica amb la topografia existent, així com les labors de revegetació previstes per a restablir els valors funcionals, ecològics i paisatgístics de l'àrea.  
  
2. Tramitació administrativa  
a) Antecedents  
Els drets miners de la concessió La Cruceta C núm. 2.354-C i les seues demesies i la concessió Los LLanos núm. 2.490 daten del 6 de novembre de 1985 i del 24 d'octubre de 1985, respectivament, atorgats a l'empresa Asland, SA, la qual ha format part d'operacions empresarials que han donat com a resultat canvis de la denominació social fins a l'actual LafargeHolcim España, SAU.  
El projecte d'explotació minera que comprén l'àrea d'extracció existent va ser objecte d'avaluació d'impacte ambiental, segons l'expedient 210/1991/EIA explotació de La Cruceta, promogut per Asland, SA, el qual va obtindre la declaració d'impacte ambiental acceptable de data 23 de desembre de 1991.  
En data de 5 de novembre de 2012, el titular de la concessió sol·licita la pròrroga de la concessió d'explotació minera denominada La Cruceta C, segons la Llei 22/1973, de mines. Expedient MIPREC/2012/5/12.  
Aquest expedient d'avaluació d'impacte ambiental s'inicia el 16 d'abril de 2018, amb la remissió pel Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló (STIE d'ara en avant) del projecte d'explotació, estudi d'impacte ambiental, document de síntesi, la de restauració integral, concordes entre si i de data febrer de 2016, així com una còpia d'informes sectorials i documentació complementària, a fi d'iniciar el procediment d'avaluació d'impacte ambiental del projecte d'explotació de la pròrroga de la concessió La Cruceta C.  
  
Amb data 16 d'octubre de 2018, LafargeHolcim España, SAU, comunica dades per a notificacions telemàtiques.  
Amb data 27 de setembre de 2019, l'STIE remet una nova versió de l'estudi d'impacte ambiental, plànols i document de síntesi, datats l'abril de 2019, presentats pel concessionari i que substitueixen els entregats anteriorment.  
Amb data de 17 d'octubre de 2019, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental realitza un requeriment a l'STIE en què sol·licita l'acta del resultat del tràmit d'informació pública de l'expedient i l'informe de compatibilitat de l'actuació amb la normativa urbanística del municipi de Viver.  
En la mateixa data se sol·liciten informes al Servei de Vida Silvestre de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental i al Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge de la Direcció General de Política Territorial i Paisatge.  
Amb data 10 de desembre de 2019, es rep l'informe favorable del Servei de Vida Silvestre de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental. No consta l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
Amb data 5 de maig de 2020, l'STIE remet documentació relativa a l'acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme d'aprovació de la modificació puntual de les normes subsidiàries de planejament de Viver relativa al canvi de qualificació de terrenys del paratge Lomas Vivas de data 27 de febrer de 1991 i el certificat de l'Ajuntament de Viver a l'acord d'explotació de calcàries amb el promotor de 12 de novembre de 1991. S'adjunta, també, la DIA de desembre de 1991 de l'expedient 210/91-EIA referent a l'explotació de la pedrera La Cruceta.  
  
Amb data de 6 de maig de 2020, es reitera requeriment a l'STIE i se sol·licita l'acta del resultat del tràmit d'informació pública de l'expedient, i l'informe de compatibilitat de l'actuació amb la normativa urbanística del municipi de Viver.  
Amb data 15 d'octubre de 2020, es rep l'informe favorable de 24 juliol de 2020 del Servei d'Ordenació del Territori de la Direcció General de Política Territorial i Paisatge, relatiu al risc d'inundació de l'actuació.  
Amb data de registre d'entrada de 23 de desembre de 2020, l'STIE remet l'informe de compatibilitat urbanística favorable de l'Ajuntament de Viver relatiu a l'expedient d'ampliació de l'explotació, i l'acta del resultat de la informació pública de l'expedient.  
El 19 maig de 2022, es rep un requeriment de l'STIE en què es reitera la sol·licitud d'emissió de la declaració d'impacte ambiental.  
b) Informació pública  
El Servei Territorial d'Energia de Castelló va sotmetre l'expedient a informació pública durant un termini de 30 dies hàbils i ho va anunciar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 8.682, de 21 de novembre de 2019.  
El cap del Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló, en data 16 d'octubre de 2020, certifica que durant el termini concedit no es van presentar al·legacions.  
c) Consultes a administracions i informes rebuts  
En l'expedient s'han considerat els informes i autoritzacions següents que formen part de l'expedient remés pel Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló:  
- Informe de Patrimoni Cultural (12.02.2013).  
La Direcció General de Patrimoni Cultural informa favorablement sobre els efectes patrimonials recollits en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià al Pla especial de les concessions mineres La Cruceta i Los Llanos, en els termes següents:  
  
«Respecte del patrimoni de naturalesa arquitectònica: No hi ha afecció.  
Respecte del patrimoni de naturalesa arqueològica: Serà necessari el seguiment arqueològic de les obres a temps total.  
Respecte del patrimoni de naturalesa etnològica: S'hauran de preservar els búnquers localitzats i incorporar la tècnica de pedra en sec durant la fase de restauració.  
Respecte del patrimoni de naturalesa paleontològica: No hi ha afecció.»  
- Informe de la Secció Forestal de la Direcció Territorial Castelló (25.01.2017).  
Informe forestal núm.3 al Pla de restauració integral de la sol·licitud de la pròrroga de vigència de la concessió minera denominada La Cruceta C núm. 2.354-C i les seues demesies, dels termes municipals de Viver i Torás (Castelló), relatiu a la documentació de febrer de 2016 presentada per la mercantil Lafarge Cementos, SA, en el qual es conclou:  
«S'informa favorablement sobre el Pla de restauració integral presentat, ja que teòricament garanteix una possible gestió forestal ulterior de la superfície afectada, en considerar que la restauració és adequada i compatible amb el resultat final previst i els objectius plantejats. Tot sense prejudici de l'obtenció dels informes preceptius i de les autoritzacions sectorials necessàries.  
Amb caràcter previ a l'inici de l'activitat serà necessari tramitar en el Servei Territorial de Castelló, de la Conselleria d'Agricultura, Medi ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural l'exclusió parcial de la superfície de la forest consorciada CS3039 Las Cambras afectada pel Pla de restauració integral. Forest que no és d'utilitat pública, és propietat del municipi de Viver i està gestionada per la Generalitat Valenciana.  
  
Igualment, previ a l'inici de l'activitat, serà necessari obtindre d'acord amb el que es recull en la Llei 3/2014, d'11 de juliol, de la Generalitat, de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana l'autorització i l'informe favorable (que s'ha de tramitar en el Servei Territorial de Castelló, de la Conselleria d'Agricultura, Medi ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural) referent al fet que queden assegurats la transitabilitat, els usos tradicionals, compatibles i complementaris pel traçat de la via pecuària núm.1 canyada de Benabal (de 75 metres d'amplària legal) i de la via pecuària núm.7 assagador del Corral del Calvo (de 7 metres d'amplària legal). Vies pecuàries que limiten pel límit est i oest amb el perímetre de l'explotació-restauració plantejada. A més, es comunica perquè es prenga coneixement i als efectes escaients, que segons recull la Llei 3/2014, d'11 de juliol, de la Generalitat, de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana en l'article 24, Modificació temporal de traçat de la via pecuària afectada per una explotació minera, quan el traçat d'una via pecuària es veja afectat per una explotació minera, el titular d'aquesta, haurà de garantir un itinerari alternatiu que complisca els requisits que exigeix l'article 11 de la Llei 3/1995, de 23 de març, de vies pecuàries, pel que fa al manteniment de la integritat superficial, la idoneïtat dels itineraris i dels traçats, juntament amb la continuïtat del trànsit ramader i dels altres usos compatibles i complementari amb aquell.  
Queda com a competència de la conselleria responsable en mineria la comprovació de la propietat dels terrenys afectats per l'activitat extractiva i restauradora, així com l'estabilitat geotècnica de talussos finals de l'explotació-restauració».  
- Informe de compatibilitat urbanística de l'Ajuntament de Viver (11.06.2020) en el qual s'informa:  
«L'aprofitament de recursos geològics i miners de la pedrera La Cruceta en l'àrea sol·licitada és compatible amb el planejament general d'ordenació urbana de Viver, en la zona urbanística on s'emplaça.  
  
En funció de les zonificacions recollides en l'article 26, Classificació del sòl, correspon a l'àrea definida en la sol·licitud a la classificació i qualificació urbanística de sòl no urbanitzable comú genèric- SNUC-GEN».  
- Informe del Servei d'Ordenació del Territori (24.07.2020).  
Informe relatiu al risc d'inundació de l'ampliació de la concessió minera Cruceta C, en el municipi de Viver (Castelló). En el qual es conclou:  
«L'ampliació de la concessió minera Cruceta C núm. 2.354-C, en el terme municipal de Viver (Castelló), no es troba afectada per risc d'inundació, d'acord amb les determinacions normatives del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana».  
- Informe del Servei de Vida Silvestre de la Direcció General del Medi natural i Avaluació Ambiental (25.11.2019).  
En el qual s'informa:  
«No es produeix afecció a espais de la Xarxa Natura 2000, per la qual cosa no escau emetre una valoració preliminar de repercussions en aplicació del Decret 60/2012, de 5 d'abril, del Consell. El més pròxim és el LIC Alt Palància separat de la pedrera per la via del tren i la via verda d'Ulls Negres.  
No es localitzen en l'àmbit microreserves de flora, reserves de fauna, ni hàbitats protegits inclosos en l'annex IV del Decret 70/2009, de 22 de maig, espècies del Catàleg de fauna i flora amenaçada de la Comunitat Valenciana.  
Una vegada consultat el Banc de Dades de Biodiversitat de la Comunitat Valenciana i d'acord amb l'informe de les quadricules UTM 1x1 afectades, s'identifiquen en la zona de la parcel·la objecte d'aquest informe espècies catalogades o incloses en la llista del Reial decret 139/2011, de 4 de febrer: àguila reial, en el barranc de Bejís, a quasi 7 km de distància en línia recta; àguila de llom blanc, el niu es localitza a més de 5 km en el barranc de l'Arc, en el riu Palància, en el terme municipal de Teresa; voltors, no hi ha colònies a menys de 4 km; ni colònies de ratapinyades; el riu Palància queda a 4 km per la qual cosa es descarten afeccions a llúdries o merla aquàtica.  
Després de revisada la cartografia dels hàbitats terrestres, del visor cartogràfic, escala 1.10.000, en les parcel·les per ocupar, i una vegada realitzada una visita de camp en data de 13.11.2019, els hàbitats característics de la zona són: la coscolla (Quercus coccifera) desproveïda de plantes termòfiles amb una cobertura del 50 % (no és un hàbitat de la directiva 92/43/CEE), el romerar calcícola amb una cobertura del 20 % (no és un hàbitat de la directiva 92/43/CEE), i el 5219 matolls arborescents de Juniperus spp amb una cobertura del 30 % (hàbitat d'interés comunitari).  
L'espècie arbòria més característica de la zona és la savina negral (Juniperus phoenicia), que en la zona no solen arribar als dos metres d'alçària, i es distribueixen en formacions obertes. L'espai entre exemplars de juniperus està ocupat per matoll baix de substitució format per coscolla (Quercus Coccifera), romer, argilaga, lavanda, timó, estepa blanca, etc.  
Després de revisada la documentació de l'expedient, no és aprovable l'afecció a espècies catalogades, ni a hàbitats prioritaris ni protegits».  
  
3. Anàlisi tècnica de l'expedient. Consideracions ambientals  
a) Ubicació  
La totalitat dels terrenys per explotar pertanyen al terme municipal de Viver, i es troben classificats, segons el Pla general d'ordenació urbana, de sòl no urbanitzable comú genèric, en els quals està permés l'ús extractiu. Per a l'àmbit d'explotació s'aporta el certificat de compatibilitat amb el PGOU emés per l'Ajuntament de Viver de data 11 de juny de 2020.  
L'accés a la zona d'explotació no requereix l'execució de nous vials, ni l'adequació dels existents, i són aquests compatibles amb el trànsit de camions.  
Respecte a l'avaluació d'alternatives, l'ampliació proposada es justifica des del punt de vista d'adaptar la restauració prevista en el projecte original a les tècniques millors disponibles, al cost social i econòmic que suposaria el tancament de l'explotació, a l'existència del recurs mineral en quantitat i qualitat, i a la no existència d'impactes crítics des del punt de vista ambiental. Des del punt de vista de l'afecció mediambiental s'ajusta als criteris exposats en el decret 82/2005, del Consell, sobre la ubicació d'explotacions mineres, on s'indica la preferència per l'ampliació de les existents.  
Les parcel·les objecte del projecte comprenen una zona de topografia ondulada, de cota mitjana 900 msnm. La topografia va descendint progressivament en sentit sud-est, i es converteix en el vessant est en una topografia típica de vessants moderats.  
La pedrera queda emmarcada en una reduïda conca visual i únicament podrà ser perceptible des de el vessant sud-est, amb la CV-236 que transcorre a 1,5 km com a únic punt d'observació rellevant. Des de Torás, a 2,5 km al sud-oest, la visibilitat serà reduïda, mentre que des de Viver, a 5km al sud-est, no serà visible. D'igual manera, no serà visible ni des de l'A-23 ni la N-234 que transcorren a més de 3 km a l'est. Les característiques orogràfiques de l'àrea fan que l'activitat no siga visible des del traçat de la línia de ferrocarril Sagunt-Saragossa ni des del de la via verda d'Ulls Negres, que transcorren en paral·lel a la línia perimetral nord de l'explotació a una distància de 100 i 130 m, respectivament.  
  
Segons l'informe del Servei de Vida Silvestre i consultat el visor cartogràfic del IDEV i el Banc de dades de biodiversitat, la zona on s'emplaça l'explotació no afecta cap espai natural protegit (parcs naturals, paratges naturals, paisatges protegits, monuments naturals, microreserves de flora, zones humides, coves protegides) i no existeixen espais inclosos en la Xarxa Natura 2000, el més pròxim és el LIC Alt Palància delimitat en aquesta zona per l'itinerari de la via verda d'Ulls Negres. En l'entorn pròxim de l'activitat no consta la presència d'espècies prioritàries i no és probable l'afecció a espècies catalogades, ni a hàbitats prioritaris ni protegits.  
La zona d'ampliació proposada afecta íntegrament terreny forestal segons el PATFOR, i està ocupada majoritàriament per matoll baix format per coscolla, romer, argilaga, lavanda, timó i formacions arborescents aïllades de savines i pins d'escàs desenvolupament, i presenta en general un estat de conservació degradat respecte de la vegetació potencial.  
Segons l'Atles de paisatge de la Comunitat Valenciana, recollit en el Pla d'acció territorial d'infraestructura verda i paisatge: PATPCV, l'àmbit d'estudi s'emmarca en la unitat de paisatge regional 04.30: Serra Calderona. L'entorn de la zona respon a un paisatge de baixa muntanya on s'alternen les masses forestals de matoll baix i pineda amb cultius agrícoles de secà. En la rodalia de l'explotació es localitzen masses arbrades de Pinus halepensis i pinaster i rodals de repoblació amb Pinus nigra. El paisatge de la zona per explotar ja està afectat per la presència de fronts oberts.  
La zona està inclosa com a zona d'actuació urgent per la defensa davant el risc d'incendis forestals, amb el risc d'incendi forestal mitjà segons el visor cartogràfic de la Generalitat Valenciana, i inclosa en el Pla de demarcació Segorbe.  
Part de l'explotació ocupa un terreny pertanyent a la forest CS3039 Las Cambras propietat del municipi de Viver i gestionat per la Generalitat Valenciana, amb pla d'ordenació aprovat amb data de 14 d'agost de 2017, el qual no es troba partionat ni amollonat, ni ha sigut catalogat d'utilitat pública.  
La zona d'actuació es troba limitada a l'oest per la via pecuària núm.1 canyada de Benabal (de 75 metres d'amplària legal) i a l'est per la via pecuària núm.7 assagador del Corral del Calvo (de 7 metres d'amplària legal), i no es preveu cap afecció sobre aquestes.  
Tal com s'indica en l'informe de patrimoni no s'identifiquen en l'àrea d'implantació elements del patrimoni cultural inventariats. Ni es preveu afecció a restes arqueològiques o paleontològiques. No es localitzen búnquers en l'àrea d'explotació proposada.  
Quant al domini públic hidràulic, l'explotació no afecta la zona de policia i o servitud de cap llit principal de la zona. Les parcel·les no se situen en zones afectades per risc d'inundació segons el PATRICOVA.  
  
La conca de drenatge està constituïda per la mateixa àrea d'explotació, i s'estableix en la divisòria d'aigües en el perímetre extern de l'explotació, les aigües internes desguassen en el barranc del Cañarejo que descendeix en direcció sud-est fins al barranc de la Chana, per a desembocar en el riu Palància.  
La pràctica totalitat de la superfície per explotar se situa en una àrea de vulnerabilitat mitjana per a la contaminació de les aigües subterrànies, en zona de permeabilitat alta, i s'emmarca en els límits de la massa d'aigua subterrània 080.125 Jérica.  
El risc d'erosió actual en la zona d'implantació es localitza majoritàriament en zones de baix risc segons el visor cartogràfic de la Generalitat Valenciana. Una vegada retirada la cobertura vegetal la capacitat erosiva es veurà augmentada, i la zona presentarà una erosió potencial alta segons el visor.  
Els sòls identificats en la zona s'identifiquen com a sòls fèrtils amb textura francoarenosa amb permeabilitat lenta, la qual cosa afavoreix l'entollament, ph elevat i contingut acceptable de matèria orgànica.  
  
La totalitat de la parcel·la es troba en zones amb absència de risc de lliscament.  
No es preveu l'execució de construccions permanents, més enllà d'una caseta, ni l'execució de preses de corrent que requerisquen la instal·lació de línies elèctriques.  
No es preveu afecció a infraestructures, i la més pròxima és la línia de ferrocarril Sagunt-Saragossa.  
b) Impactes i mesures correctores relacionades amb l'activitat per desenvolupar.  
Vist l'estudi d'impacte ambiental (EsIA), el Pla de restauració integral (PRI) i la resta de documentació aportada, i segons la tipologia dels treballs per executar, es preveuen i identifiquen les afeccions potencials inherents a les explotacions d'àrids, i es preveuen les mesures preventives i correctores encaminades a minimitzar els impactes derivats. S'identifiquen els impactes ambientals potencials següents:  
  
b).1 Contaminació atmosfèrica per emissió de pols en les tasques de rebuig i desbrossament, extracció de material mitjançant voladures i arrancada mecànica, piconament del material extret, apilament i transport de materials.  
L'EsIA preveu que, per tractar-se d'un buit excavat per davall del nivell del terreny natural circumdant, els talussos d'excavació exerciran de barrera paravent que disminuirà la translació de la pols, i estima una zona afectada per la pols d'uns 250 m al voltant de l'explotació. La població de Torás, a 2,5 km, no se situa en la direcció dels vents dominants en la zona, per la qual cosa no es preveu afecció.  
  
Com a mesures preventives, correctores i protectores previstes s'estableixen en l'EsIA una sèrie de bones pràctiques en obra; com regs de manteniment i neteja i manteniment de vies, atenció a les condicions climàtiques, resguard d'apilaments per a protegir-los de l'erosió i ús de lones per a cobrir la caixa en els transports. Els equips de perforació de barrines i la planta de piconament estaran dotats de mitjans de captació de pols per via humida o seca.  
L'activitat queda subjecta al règim recollit en la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera, i al Decret 100/2011, de 28 de gener, pel qual s'actualitza el Catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera i s'estableixen les disposicions bàsiques per a aplicar-les.  
b).2 Contaminació atmosfèrica per emissió de gasos a l'atmosfera a causa de la utilització de la maquinària i vehicles per a escometre els treballs d'extracció i transport de material de la pedrera.  
Una vegada aplicades les mesures preventives i correctores contingudes en l'EsIA i atesa la tipologia de l'actuació, no s'espera que se superen els nivells màxims de contaminació atmosfèrica permesos per la legislació vigent.  
La restauració ambiental prevista en la fase d'abandó de l'explotació dotarà l'àrea d'un embornal de carboni, actualment no present, per trobar-se alterada parcialment la coberta vegetal.  
b).3 Contaminació atmosfèrica per sorolls i vibracions ocasionada pels motors de combustió interna, el funcionament de la maquinària, la presència humana, etc.  
Tindrà lloc principalment en la fase de funcionament normal diürn de l'explotació, que serà un impacte causat per les emissions sonores, de caràcter reversible a curt termini i d'extensió puntual, les quals poden causar molèsties a la població i a la fauna que puga existir en l'entorn pròxim a l'explotació.  
L'EsIA estima que la zona d'afecció es limita a 500 metres. S'indica que en moments puntuals s'arribaran als 85 dB i en les voladures es podran superar els 100 dB. La morfologia de la zona d'explotació afavorirà l'amortiment del so, i limitarà el nivell sonor en l'exterior de l'explotació.  
Per a la minimització d'aquest impacte, l'EsIA estableix mesures correctores de caràcter general en atenció a les lleis de contaminació acústica i soroll autonòmica i nacional.  
Quant a les vibracions, la planta mòbil de piconament estarà dotada de sistemes que impedisquen la transmissió de vibracions al sòl. Les voladures es planificaran per a minimitzar l'ona aèria i la transmissió de vibracions al terreny.  
b).4 Alteració del drenatge superficial i erosionabilitat  
Els desmunts produïts en el buit miner produiran l'alteració permanent dels drenatges superficials. Es tracta d'un impacte negatiu que amb la xarxa de drenatge projectada es considera que tindrà un impacte compatible sobre el sistema hídric.  
En aquest sentit, en el projecte i Pla de restauració integral, a fi d'obtindre un millor control del nou escolament generat, s'estableixen mesures encaminades a reduir el poder erosiu de l'aigua d'escolament, i, d'altra banda, interceptar els sediments arrossegats per l'aigua, per a la recuperació posterior:  
1. S'establirà un sistema de drenatge en el perímetre de l'explotació, mitjançant una cuneta de guarda, per a la recollida de les aigües externes i reconducció als elements de drenatge natural.  
2. Durant la fase de funcionament les aigües d'escolament intern seran canalitzades mitjançant els elements dissenyats (cunetes, rases) i concentrades en basses de decantació situades en el buit miner.  
3. Periodicament, i després d'episodis de pluges intenses es netejaran els drenatges.  
4. En el Pla de restauració es projecten; cunetes de berma, baixants de talús i tres canals principals en la plaça de pedrera, que dirigiran les aigües cap a dues basses de decantació de 50 m³ de capacitat abans d'abocar-les als llits existents. Les cunetes es projecten revestides de pedra. En les zones d'abocament s'establiran sistemes de dissipació d'energia, amb soles d'escullera, per a disminuir la erosionabilitat.  
  
5. La plaça de pedrera s'ha projectat amb desnivell de cotes i evitant la linealitat de superfícies a fi d'afavorir el drenatge natural de l'aigua d'escolament cap als canals principals.  
6. Durant l'explotació i restauració es té previst que les bermes tinguen contra arracada per a afavorir la infiltració de l'aigua i disminuir el coeficient d'escolament i reduir així la velocitat de circulació de l'aigua.  
  
b).5 Impacte sobre les aigües superficials i subterrànies i la seua possible contaminació. Residus perillosos  
L'explotació no afecta cap llit superficial. La conformació morfològica del buit miner i els elements de la xarxa de drenatge prevista permetran recollir l'increment de sòlids en suspensió en les aigües d'escolament i evitar-ne l'abocament incontrolat.  
No es produiran aigües industrials en l'explotació. Les aigües residuals generades seran gestionades per empreses autoritzades.  
El consum d'aigua no serà necessari en els processos productius de l'explotació. Per a usos auxiliars, regs de pistes i plataformes i posterior revegetació, s'empraran les aigües retingudes en les basses o se subministraran mitjançant camions cisterna emparats en un dret d'aigües atorgat per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
L'activitat no disminuirà els recursos d'aigües subterrànies, perquè l'explotació no tallarà ni sobrepassarà el nivell freàtic i, per tant, no afectarà cap formació aqüífera.  
La superfície per explotar se situa en una àrea de vulnerabilitat mitjana per a la contaminació de les aigües subterrànies.  
No es realitzarà cap tractament químic o de rentada que puga addicionar compostos químics contaminants o potencialment contaminants. Tampoc existiran runars els lixiviats dels quals puguen ser contaminants.  
L'única activitat que pot produir residus químics contaminants és la manipulació dels lubrificants, combustibles i matèries similars, necessaris per al normal funcionament de la maquinària que s'utilize en l'explotació. Aquesta activitat de manteniment es desenvoluparà fora de les zones d'explotació, en les instal·lacions d'un taller autoritzat, en cas de realitzar-se en l'àmbit de l'actuació haurà d'habilitar-se una àrea en l'actuació de 20 x 5 metres, amb una vorada perimetral impermeable de 30 centímetres d'alçària que s'emplenarà amb 20 centímetres d'argila tipus bentonita, làmina impermeable de PVC de 2 mm de gruix i fins a la vora de la vorada arena.  
Segons el que es disposa en les lleis vigents en matèria de residus, els residus perillosos es contindran en envasos estancs adequats a les seues característiques químiques, i s'emmagatzemaran en recintes tancats dotats de solera impermeabilitzada i sistema de recollida de vessaments fins al lliurament d'aquests a un gestor autoritzat.  
b).6 Afecció sòls per contaminació  
Les labors de manteniment de la maquinària s'han de realitzar sota les premisses indicades en el punt anterior, igual que el cas d'emmagatzematge de productes o residus perillosos.  
Es netejaran els vials d'accés per a retirar els abocaments involuntaris.  
En cas de vessaments o fugides es retirarà la capa de sòl contaminat i es gestionarà com un residu perillós i es disposarà material net en el seu lloc.  
b).7 Pèrdua de sòl edàfic productiu  
En l'àrea d'explotació roman una superfície de 240.388 m² sense alterar. S'estima un volum de terra vegetal per extraure de 48.077,60 m³ que serà retirada i apilada reutilitzar-la posteriorment en les labors de revegetació. Es preveuen mesures generals per a la protecció i tractament dels sòls productius, complementàries a les exposades per a la correcció del drenatge superficial.  
1. Els apilaments de terra vegetal es localitzaran en les zones de l'explotació que en permeten un manteniment adequat sense afectar les zones de treball i pas de maquinària, protegits del vent, l'erosió hídrica i contaminants.  
2.S'amuntegaran en cordons no superiors a 2 metres per a evitar la compactació de les capes baixes de terra. A més, se'ls donarà forma de pastera, amb talussos de pendent 1:1. S'haurà de remoure la terra quan estiga seca.  
3. Atés que els cordons de terra no seran utilitzats per a la reconstrucció del sòl en un període curt de temps, es farà un conreu anual i la sembra dels cordons amb una mescla de llavors per emprar en la restauració, s'afegirà jaç protector per a mantindre una estructura adequada del sòl.  
4. Qualsevol operació amb terra vegetal (excavar, transportar, etc.) haurà de fer-se quan el contingut en humitat d'aquesta siga inferior al 75 %.  
5. Es revegetaran, tan prompte com es puga després de l'explotació, totes aquelles superfícies nues susceptibles d'erosionar-se.  
b).9 Generació de residus sòlids no perillosos  
S'estima que la part d'estèrils suposarà entorn del 5 % del material excavat, material inert que s'emprarà en la fase de restauració, amb la qual cosa no se'n preveu el tractament fora de l'explotació.  
  
Les restes de desbrossament i poda de grandària reduïda podran usar-se com a jaç vegetal protector de sòls i sembres. Per a això, es trituraran i mesclaran amb la terra vegetal extreta, per a usar-les posteriorment durant la restauració.  
L'apilament i emmagatzematge temporal dels residus vegetals es farà prenent les mesures necessàries per a evitar el risc d'incendi, i quedaran separades (almenys) 13 metres de zones amb continuïtat vegetal.  
  
b).9 Afecció flora i fauna. Risc d'incendi  
La vegetació existent en la zona, amb les característiques indicades en anteriors apartats, es veurà afectada, més enllà d'aquella que serà eliminada en la zona d'explotació, per la deposició directa de pols, per la contaminació del medi i per l'increment del risc d'incendi.  
  
Els impactes indirectes sobre la fauna es produiran per molèsties ocasionades per les emissions de pols, sorolls, possible contaminació de l'aigua i del sòl, així com efectes sobre l'eliminació d'uns certs espais que proporcionen recursos tròfics i refugi per eliminació de la vegetació  
  
Les mesures adoptades per a reduir les emissions de pols, contaminació i soroll són les ja esmentades.  
Enfront del risc d'incendi es preveu la redacció d'un pla de prevenció d'incendis forestals. Aquest pla inclourà entre altres mesures les següents: tallafocs, extintors de pols, extintors d'aigua, reserves d'aigua, formació del personal, etc. I es respectarà escrupolosament la normativa vigent en la matèria.  
El programa de labors proposat preveu la restauració de manera simultània a l'explotació, per la qual cosa es redueix el temps transcorregut des que s'explota fins que es restaura i, per tant, la possibilitat de tornar a revegetar els terrenys i reconstruir els hàbitats.  
La revegetació de la zona afectada per l'explotació es realitzarà amb espècies autòctones i amb les característiques que es recullen en el PRI, i s'evitarà i controlarà la presència d'hibridacions no desitjades amb tàxons no adaptats a la zona.  
No es proposen mesures correctores específiques per a reduir l'impacte sobre la fauna, ja que no es tracta d'una zona d'interés faunístic ni de nidificació important.  
b).10 Patrimoni cultural  
Encara que, a priori, no consta afecció a cap jaciment arqueològic, paleontològic o etnològic catalogat en l'àrea d'explotació, se seguiran les indicacions de la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria d'Educació i Cultura.  
Es dotarà d'una amplària de protecció de 10 m a l'amplària legal de la canyada reial de Benabal, mentre que l'amplària legal de l'assagador del Corral del Calvo quedarà fora dels límits de l'explotació.  
  
b).11 Paisatge  
El model coordinat d'explotació-restauració proposat facilita la recuperació progressiva del buit final amb l'avanç de l'explotació, dins d'uns límits acceptables d'impacte visual atesa la configuració del relleu. És aquest relleu el que possibilita la pràctica ocultació de l'activitat.  
Els fronts esgotats, segons les previsions, hauran de ser restaurats immediatament després d'arribar al perfil d'esgotament de final d'explotació.  
La restauració i revegetació es realitzarà d'acord amb les premisses establides en el PRI.  
Tal com s'indica en el pla de gestió de residus de l'EsIA, en el marge sud es mantindrà durant tota l'explotació una cornisa de protecció d'almenys 7,5 m d'alçària, que equivaldrà a la cota del banc que es trobe en aquest moment en explotació. Aquesta barrera exercirà de pantalla visual del front actiu, tenint en compte que els bancs situats per damunt d'aquest front actiu es trobaran ja restaurats. Es tracta d'una condició imposada en la DIA de desembre de 1991 de l'expedient 210/91-EIA referent a l'explotació de la pedrera La Cruceta.  
  
b).12 Població  
Durant la fase de funcionament de l'explotació, s'espera un impacte positiu en el desenvolupament econòmic de la zona, atés que es generarà ocupació directa en el sector de la mineria i, d'altra banda, de manera indirecta en el sector de la construcció, i aquest últim abasta un major àmbit territorial.  
Es garantirà un compliment estricte de la legislació vigent sobre prevenció de riscos laborals.  
S'efectuarà la senyalització del perímetre d'acció per voladures, per a evitar el trànsit de personal en la rodalia. Es mantindrà un perímetre mínim de protecció de 50 m a la via fèrria situada al nord del jaciment, i s'emprarà sempre al llarg d'aquest perímetre l'extracció del mineral amb mitjans mecànics.  
c) Pla de restauració integral  
Tal com es conclou en l'informe del servei forestal de la Direcció Territorial de Castelló de 25 de gener de 2017, el Pla de restauració integral presentat rep un informe favorable, ja que teòricament garanteix una possible gestió forestal ulterior de la superfície afectada, en considerar que la restauració és adequada i compatible amb el resultat final previst.  
El pressupost calculat per al PRI ascendeix a un PBL de 2.992.767,84 ?, no s'estableixen fases que permeten determinar l'avanç dels treballs de restauració durant el període d'explotació.  
Entre les mesures associades als treballs de restauració, s'estableixen en el PRI les ja referides en els apartats anteriors, i les resumides a continuació:  
1. Restauració morfològica. Es preveu una inclinació final en la restauració amb talussos individuals de 30° i un talús general de 18°, amb una àmplia plaça de pedrera amb pendents no uniformes, de manera que s'afavorisca la integració morfològica amb la topografia existent.  
2. Restauració hidrològica de l'entorn.  
3. Regeneració del perfil edàfic, per a això, es disposaran capes de terra vegetal de fins a 30 cm de grossària en tota la superfície d'explotació, de la qual 48.077 m³ procediran de la mateixa extracció, i 57.920 m³ d'aportació externa. S'estableixen en el PRI prescripcions per a la preparació del terreny i les característiques del material per aportar, tendents, entre altres, a reduir la capacitat d'embassada del sòl present en l'explotació i reduir així la possibilitat d'asfíxia dels sistemes radiculars de les plantes.  
3. Revegetació: Es diferencien dos tractaments segons es tracte dels talussos i de les bermes o la plaça de pedrera. En aquesta última la vegetació es disposarà a manera de bosquets irregulars i s'empraran les espècies arbòries que millor adaptabilitat presenten d'acord amb l'estudi realitzat en el projecte; pi (pinus halepensis), alzina (Quercus ilex) i sabina (Juniperus phoenicia) i com a estrat arbustiu romer (Rosmarinus officinalis), espino negre (Rhamnus lycioides), llentiscle (Pistacea lentiscus) i arç blanc (Crataegus monogyna). En les bermes i els talussos es disposarà principalment pi pel seu ràpid creixement i una major proporció arbustiva per a facilitar el sosteniment del sòl. Els exemplars arboris i arbustius per utilitzar en la plantació seran d'1 o 2 sabes i es presentaran en l'obra en alvèol forestal.  
4. La plantació es realitzarà preferiblement a la tardor i es programaran regs durant els dos anys posteriors.  
5. El camí d'accés a la pedrera executat es mantindrà de cara a les tasques de manteniment que hagen de realitzar-se i, més a llarg termini, per a donar accessibilitat a l'espai forestal per regenerar.  
d) Pla de vigilància ambiental  
Tant l'EsIA com el PRI compten amb un pla de vigilància ambiental que estableix les pautes establides que s'han de seguir, els controls, els mesuraments i l'anàlisi dels paràmetres que permetran conéixer l'impacte que està suportant l'àmbit de l'actuació i el seu entorn, amb la periodicitat corresponent. Totes les actuacions i/o mesuraments que es realitzen en l'aplicació del Pla de vigilància tindran constància escrita en forma d'actes, lectures o butlletes d'estat, de manera que permeten comprovar l'execució correcta i el respecte dels treballs a les condicions establides en la normativa vigent aplicable. Aquesta documentació recollirà totes les dades des de l'inici de l'activitat i haurà d'estar a la disposició dels òrgans d'inspecció i vigilància.  
  
Si s'observara alguna desviació significativa respecte de les previsions descrites en l'EsIA durant la realització dels controls esmentats, el promotor ho ha de posar en coneixement de l'Administració substantiva competent, perquè s'apliquen les mesures correctores necessàries.  
  
  
4. Consideracions jurídiques  
El projecte constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental ordinària d'acord amb l'annex I del Decret 162/1990, grup 3, c) Extracció de minerals no metàl·lics ni energètics; c.1. Materials de construcció (substàncies argilenques, roques i pissarres, àrids naturals i per piconament, algeps, roques ornamentades), en concordança amb l'article 7 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
L'expedient ha observat els tràmits recollits en la secció 1a, capítol II del títol 2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions aplicables.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
  
Per tot el que s'ha exposat abans, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector General de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que exercisc resolc:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials aplicables, el projecte d'explotació de la pròrroga de la concessió La Cruceta C, promogut per LafargeHolcim España, SAU, en el terme municipal de Viver, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic, el projecte de restauració integral i la resta de documentació aportada, així com els condicionants que s'indiquen a continuació:  
1. S'hauran de complir les premisses de la declaración d'impacte ambiental de desembre de 1991 de l'expedient 210/91-EIA referent a l'explotació de la pedrera La Cruceta, relatives a l'ocultació de l'activitat en el vessant sud-sud-est tal com s'ha indicat en l'apartat d'anàlisi tècnica de l'expedient.  
2. Hauran de respectar-se els límits de l'explotació, i no es podran ocupar terrenys fora de l'àmbit d'actuació. En la mateixa línia, no ha d'acumular-se material extret fora del perímetre de l'explotació i restauració, i s'haurà de depositar en llocs que no generen afeccions ambientals sobre l'entorn.  
3. S'hauran d'establir en el PRI fases de control de restauració no superiors als 10 anys, de manera que les labors de restauració, més enllà de les indispensables, no es diferisquen al final de l'explotació, i que en permeten el seguiment per part dels òrgans competents.  
4. Amb caràcter previ a l'inici de l'activitat serà necessari tramitar en el Servei Territorial de Castelló, de la Conselleria d'Agricultura, Medi ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural l'exclusió parcial de la superfície de la forest consorciada CS3039 Las Cambras afectada pel Pla de restauració integral. Forest que no és d'utilitat pública, és propietat del municipi de Viver i està gestionada per la Generalitat Valenciana.  
5. Igualment, abans de l'inici de l'activitat, serà necessari obtindré, d'acord amb el que es disposa en la Llei 3/2014, d'11 de juliol, de la Generalitat, de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana l'autorització i l'informe favorable (que s'ha de tramitar en el Servei Territorial de Castelló, de la Conselleria d'Agricultura, Medi ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural) referent al fet que queden assegurats la transitabilitat i els usos tradicionals, compatibles i complementaris de les vies pecuàries que delimiten l'explotació.  
6. La vigència de l'acord d'explotació dels terrenys afectats per l'activitat extractiva i restauradora serà comprovada per l'òrgan competent en matèria minera.  
7. S'haurà de complir el que es disposa en el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que s'han d'observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
8. En cas de ser necessària l'aportació de residus inerts adequats (RIA) externs a l'explotació per a la restauració geomorfològica del buit miner, s'haurà d'iniciar i tramitar el procediment segons el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat, i l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, o norma que les substituïsca. La promotora haurà de vigilar els materials utilitzats com a farciment tinguen característiques similars als presents en la zona d'explotació, i portar un llibre de registre sobre el volum i la procedència que ha d'estar disponible en les oficines adjuntes a l'explotació.  
9. En el cas que es projecte connectar la pedrera a la xarxa elèctrica mitjançant línia aèria d'alta tensió, s'hauran de complir les mesures per a la protecció de l'avifauna contra la col·lisió i l'electrocució en línies elèctriques d'alta tensió establides en el Reial decret 1432/2008, de 29 d'agost.  
10. Si durant l'execució de les obres es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor hauria de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents per protegir-les i conservar-les, de conformitat amb el que s'exposa en l'informe de Patrimoni de 12 de febrer de 2013 sobre aquest projecte d'explotació i al que s'estableix en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
11. Les accions incloses en el programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de l'eficàcia d'aquestes. El Pla de vigilància ambiental haurà de prolongar-se, almenys, dos anys des de la finalització de la restauració total de la pedrera.  
En els termes establits en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, la present declaració d'impacte ambiental perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. Amb aquesta finalitat, el promotor haurà de notificar a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
Segon  
D'acord amb el que s'estableix en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a. Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b. Aquesta declaració d'impacte ambiental no és objecte de recurs sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en via administrativa i judicial enfront de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre en compte, degudament, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 19 de setembre de 2022.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9474, del 21-11-2022 (2022/10534)

RESOLUCIÓN de 19 de septiembre de 2022, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto de explotación de la prórroga de la concesión La Cruceta C, en el término municipal de Viver. Expediente: (1864050) 49/2018/AIA.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9474

Fecha DOGV
:   21-11-2022

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2022/10534

CVE


Fecha del documento
:   19-09-2022

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 19 de septiembre de 2022, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto de explotación de la prórroga de la concesión La Cruceta C, en el término municipal de Viver. Expediente: (1864050) 49/2018/AIA. [2022/10534]  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: (1864050) 49/2018/AIA.  
Título: Proyecto de explotación de la prórroga de la concesión La Cruceta C.  
Promotor: LafargeHolcim España, SAU (Lafarge Cementos, SA).  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Industria y Energía de Castellón.  
Ref. órgano sustantivo: MIPREC/2012/5/12.  
Localización: término municipal de Viver (Castellón).  
  
1. Objeto y descripción del proyecto.  
a) Objeto del proyecto.  
El proyecto pretende la ampliación de la zona en explotación. Esta afecta en su gran mayoría a la concesión minera La Cruceta C núm. 2.354-C «salvo la esquina nororiental que afecta a la vecina concesión minera Los Llanos» núm. 2.490, explotada por el mismo promotor.  
Se pretende la explotación integral de las reservas de materiales calcáreos existentes, recursos de la sección C, tanto en la zona de actuales labores extractivas, como en la zona de ampliación propuesta, así como la restauración del área total.  
b) Principales características del proyecto de acuerdo con la documentación aportada.  
El aprovechamiento minero se plantea sobre una superficie de 37,54 ha pertenecientes al término municipal de Viver, de las cuales 13,5 ha se corresponden con las ya autorizadas del hueco existente. Se localiza en el paraje denominado Lomas Vivas, al sur del trazado del ferrocarril Sagunto-Zaragoza y al norte de la carretera CV-236, entre las poblaciones de Viver y Torás.  
El perímetro objeto de explotación viene definido por una poligonal cerrada cuyos vértices poseen las siguientes coordenadas UTM ETRS-89 referidas al huso 30:  
  
Vértice X Y Vértice X Y  
1 699033 4423672 22 699823 4423565  
2 699050 4423717 23 699746 4423560  
3 699075 4423738 24 699685 4423588  
4 699094 4423763 25 699658 4423611  
5 699185 4423821 26 699643 4423609  
6 699262 4423836 27 699627 4423587  
7 699323 4423859 28 699588 4423566  
8 699379 4423889 29 699571 4423569  
9 699437 4423931 30 699563 4423568  
10 699664 4424138 31 699530 4423537  
11 699737 4424184 32 699500 4423531  
12 699928 4423845 33 699497 4423486  
13 699942 4423826 34 699426 4423418  
14 699965 4423773 35 699357 4423378  
15 699971 4423706 36 699326 4423418  
16 699951 4423694 37 699201 4423524  
17 699942 4423680 38 699166 4423555  
18 699943 4423664 39 699119 4423573  
19 699954 4423647 40 699076 4423630  
20 699972 4423626 41 699067 4423646  
21 699849 4423583   
  
  
El acceso a la zona de explotación propuesta se lleva a cabo desde la carretera CV-236 que comunica las poblaciones de Viver y Torás. A 2 km de Torás se toma un desvío en dirección norte por una pista asfaltada (Camino de la Vereda) la cual conduce hasta el extremo más occidental de la zona extractiva.  
La explotación se realizará a cielo abierto, desde la cota máxima 895 msnm, mediante bancos descendentes de altura media de 7,5 m (3 + plaza de cantera) y bermas de 10 m con taludes de trabajo de 70-75º, con una secuencia de avance de los bancos de norte a sur con sentido de avance en estos noreste, siguiendo la dirección general del depósito, y generando un único hueco con plaza de cantera final en la cota 854 msnm.  
El proceso de extracción se realizará con voladuras puntuales realizadas por empresa externa y medios mecánicos (bulldozer). El material calcáreo extraído se transportará a la planta cementera que la propia promotora posee en Sagunto para la fabricación de cemento blanco. Se prevé el uso de una machacadora móvil de 300CV para la adecuación del material que no cumpla con las características necesarias para su utilización directa en la planta.  
Se tiene previsto extraer 300.000 t/año, habiéndose estimado unas reservas de todo uno que alcanzan los 6.007.100 m³, con un horizonte de explotación de 30 años.  
La planificación proyectada prevé que, mediante procesos de minería de transferencia se vayan simultaneando la restauración de las zonas abandonadas conforme al avance de la explotación, estableciéndose una única fase de explotación-restauración. Para ello se pretende alcanzar los estados perimetrales finales antes de avanzar en los frentes descendentes.  
Se prevé una inclinación final en la restauración de 18 con taludes individuales de 30, con una amplia plaza de cantera, de forma que se favorezca la integración morfológica con la topografía existente, así como las labores de revegetación previstas para restablecer los valores funcionales, ecológicos y paisajísticos del área.  
  
2. Tramitación administrativa  
a) Antecedentes  
Los derechos mineros de la concesión «La Cruceta C núm. 2.354-C y sus demasías» y la concesión «Los Llanos núm. 2.490» datan del 6 de noviembre de 1985 y del 24 de octubre de 1985 respectivamente, otorgados a la empresa Asland, SA, la cual ha formado parte de operaciones empresariales resultando en cambios de la denominación social hasta el actual LafargeHolcim España, SAU.  
El proyecto de explotación minera que comprende el área de extracción existente fue objeto de evaluación de impacto ambiental según el expediente 210/1991/EIA Explotación «La Cruceta», promovido por Asland, SA, el cual obtuvo declaració de impacto ambiental aceptable de fecha 23 de diciembre de 1991.  
En fecha de 5 de noviembre de 2012 el titular de la concesión solicita la prórroga de la concesión de explotación minera denominada «La Cruceta C», según la ley 22/1973, de minas. Expediente MIPREC/2012/5/12.  
El presente expediente de evaluación de impacto ambiental se inicia el 16 de abril de 2018, con la remisión por el Servicio Territorial de Industria y Energía de Castellón, STIE en adelante, del Proyecto de explotación, estudio de impacto ambiental, documento de síntesis, Plan de restauración integral, acordes entre sí y de fecha febrero de 2016, así como copia de informes sectoriales y documentación complementaria, con el objeto de iniciar el procedimiento de evaluación de impacto ambiental del Proyecto de explotación de la prórroga de la concesión La Cruceta C.  
Con fecha 16 de octubre de 2018, LafargeHolcim España, SAU, comunica datos para notificaciones telemáticas.  
Con fecha 27 de septiembre de 2019, el STIE remite nueva versión del estudio de impacto ambiental, planos y documento de síntesis, fechados en abril de 2019, presentados por el concesionario y que sustituyen a los entregados anteriormente.  
Con fecha de 17 de octubre de 2019, el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental realiza requerimiento al STIE solicitando el acta del resultado del trámite de información pública del expediente y el informe de compatibilidad de la actuación con la normativa urbanística del municipio de Viver.  
En la misma fecha se realiza solicitud de informe al Servicio de Vida Silvestre de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental y al Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje de la Dirección General de Política Territorial y Paisaje.  
Con fecha 10 de diciembre de 2019, se recibe informe favorable del Servicio de Vida Silvestre de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental. No consta informe del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje.  
Con fecha 5 de mayo de 2020, el STIE remite documentación relativa al acuerdo de la Comisión Territorial de Urbanismo de aprobación de la modificación puntual de las normas subsidiarias de planeamiento de Viver relativa al cambio de calificación de terrenos del paraje Lomas Vives de fecha 27 de febrero de 1991 y certificado del Ayuntamiento de Viver al acuerdo de explotación de calizas con el promotor de 12 de noviembre de 1991. Se adjunta, a su vez, declaración de impaco ambiental de diciembre de 1991 del expediente 210/91-EIA referente a la explotación de la cantera «La Cruceta».  
Con fecha de 6 de mayo de 2020, se reitera requerimiento al STIE solicitando el acta del resultado del trámite de información pública del expediente, y el informe de compatibilidad de la actuación con la normativa urbanística del municipio de Viver.  
Con fecha 15 de octubre de 2020 se recibe informe favorable de 24 julio de 2020 del Servicio de Ordenación del Territorio de la Dirección General de Política Territorial y Paisaje, relativo al riesgo de inundación de la actuación.  
Con fecha de registro de entrada de 23 de diciembre de 2020 el STIE remite; informe de compatibilidad urbanística favorable del Ayuntamiento de Viver relativo al expediente de ampliación de la explotación, y acta del resultado de la información pública del expediente.  
El 19 mayo de 2022 se recibe requerimiento del STIE reiterando la solicitud de emisión de la declaración de impacto ambiental.  
b) Información pública.  
El Servicio Territorial de Energía de Castellón sometió el expediente a información pública durante un plazo de 30 días hábiles y lo anunció en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 8.682, de 21 de noviembre de 2019.  
El jefe del Servicio Territorial de Industria y Energía de Castellón, en fecha 16 de octubre de 2020, certifica que durante el plazo concedido no se presentaron alegaciones.  
c) Consultas a administraciones e informes recibidos.  
En el expediente se han considerado los siguientes informes y autorizaciones que forman parte del expediente remitido por el Servicio Territorial de Industria y Energía de Castellón:  
- Informe de patrimonio cultural (12.02.2013).  
La Dirección General de Patrimonio Cultural informa favorablemente a los efectos patrimoniales contemplados en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano al Plan especial de las concesiones mineras «Las Crucetas» y «Los Llanos», en los siguientes términos:  
«Respecto del patrimonio de naturaleza arquitectónica: no hay afección.  
Respecto del patrimonio de naturaleza arqueológica: será necesario el seguimiento arqueológico de las obras a tiempo total.  
Respecto del patrimonio de naturaleza etnológica: se preservarán los bunkers localizados y se incorporará la técnica de piedra en seco durante la fase de restauración.  
Respecto del patrimonio de naturaleza paleontológica: no hay afección.»  
- Informe de la Sección Forestal de la Dirección Territorial Castellón (25.01.2017).  
Informe forestal núm.3 al Plan de restauración integral de la solicitud de la prórroga de vigencia de la concesión minera denominada «La Cruceta C» núm. 2.354-C y sus demasías, de los términos municipales de Viver y Torás (Castellón), relativo a la documentación de febrero de 2016 presentada por la mercantil Lafarge Cementos, SA, en el que se concluye:  
«Se informa favorablemente al Plan de restauración integral presentado ya que teóricamente garantiza una posible gestión forestal ulterior de la superficie afectada, al considerar que la restauración es adecuada y compatible con el resultado final previsto y los objetivos planteados. Todo sin prejuicio de la obtención de los preceptivos informes y autorizaciones sectoriales necesarias.  
Con carácter previo al inicio de la actividad será necesario tramitar en el Servicio Territorial de Castellón, de la Conselleria de Agricultura, Medio ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural la exclusión parcial de la superficie del monte consorciado CS3039 «Las Cambras» afectada por el Plan de restauración integral. Monte que no es de utilidad pública, es propiedad del municipio de Viver y se encuentra gestionado por la Generalitat Valenciana.  
Igualmente, previo al inicio de la actividad, será necesario obtener conforme a lo recogido en la Ley 3/2014, de 11 de julio, de la Generalitat, de vías pecuarias de la Comunitat Valenciana autorización e informe favorable (que se debe tramitar en el Servicio Territorial de Castellón, de la Conselleria de Agricultura, Medio ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural) referente a que queda asegurada la transitabilidad, usos tradicionales, compatibles y complementarios por el trazado de la vía pecuaria núm.1 «Cañada de Benabal (de 75 metros de ancho legal) y de la vía pecuaria núm.7 «Colada del Corral del Calvo» (de 7 metros de ancho legal). (Vías pecuarias que limitan por su límite este y oeste con el perímetro de la explotación-restauración planteada). Además, se comunica para su conocimiento y efectos, que confomre recoge la Ley 3/2014, de 11 de julio, de la Generalitat, de vías pecuarias de la Comunitat Valenciana en su artículo 24 «Modificación temporal de trazado de la vía pecuaria afectada por una explotación minera» cuando el trazado de una vía pecuaria se vea afectado por una explotación minera, el titular de la misma, garantizará un itinerario alternativo que cumpla con los requisitos que exige el artículo 11 de la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de vías pecuarias, en lo que se refiere al mantenimiento de la integridad superficial, la idoneidad de los itinerarios y de los trazados, junto con la continuidad del tránsito ganadero y de los demás usos compatibles y complementario con aquel.  
Queda como competencia de la conselleria responsable en minería la comprobación de la propiedad de los terrenos afectado por la actividad extractiva y restauradora, así como la estabilidad geotécnica de taludes finales de la explotación-restauración».  
- Informe de compatibilidad urbanística del Ayuntamiento de Viver (11.06.2020) en el que se informa:  
«El aprovechamiento de recursos geológicos y mineros de la Cantera La Cruceta en el área solicitada es compatible con el Planeamiento general de ordenación urbana de Viver, en la zona urbanística donde se emplaza.  
En función de las zonificaciones previstos en el art. 26 Clasificación del suelo, corresponde al área definida en la solicitud a la clasificación y calificación urbanística de; suelo no urbanizable común genérico- SNUC-GEN».  
- Informe del Servicio de Ordenación del Territorio (24.07.2020).  
Informe relativo al riesgo de inundación de la ampliación de la concesión minera «Cruceta C», en el municipio de Viver (Castellón). En el que se concluye:  
«La ampliación de la concesión minera «Cruceta C» núm. 2.354-C, en el término municipal de Viver (Castellón), no se encuentra afectada por riesgo de inundación, conforme a las determinaciones normativas del Plan de acción territorial de carácter sectorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana».  
- Informe del Servicio de Vida Silvestre de la Dirección General del Medio Natural y Evaluación Ambiental (25.11.2019).  
En el que se informa:  
«No se produce afección a espacios Red Natura 2000, por lo que no procede emitir valoración preliminar de repercusiones en aplicación del decreto 60/2012, de 5 de abril, del Consell. El más cercano es el LIC Alt Palancia separado de la cantera por la vía del tren y la vía verde Ojos Negros.  
No se localizan en el ámbito microreservas de flora, reservas de fauna, ni habitas protegidos incluidos en el anejo IV del Decreto 70/2009, de 22 de mayo, especies del catálogo de fauna y flora amenazada de la Comunitat Valenciana.  
Consultado el Banco de Datos de Biodiversidad de la Comunitat Valenciana y de acuerdo al informe de las cuadriculas UTM 1x1 afectadas, se identifican en la zona de la parcela objeto del presente informe especies catalogadas o incluidas en el listado del Real decreto 139/2011 de 4 de febrero: águila Real, en el barranco de Bejís, a casi 7 km de distancia en línea recta; águila de lomo blanco, el nido se localiza a más de 5 km en el barranco del Arco, en el río Palancia, en el término municipal de Teresa; buitres, no hay colonias a menos de 4 km; ni colonias de murciélagos; el rio Palancia queda a 4 km por lo que se descartan afecciones a nutrias o mirlo acuático.  
Revisada la cartografía de los hábitats terrestres, del visor cartográfico, escala 1:10.000, en las parcelas a ocupar, y realizada visita de campo en fecha de 13.11.2019, los habitas característicos de la zona son: la Coscoja (Quercus coccifera) desprovista de plantes termófilas con una cobertura del 50 % (No es un hábitat de la directiva 92/43/CEE), El romeral calcícola con una cobertura del 20 % (No es un hábitat de la directiva 92/43/CEE), y el 5219 Matorrales arborescentes de Juniperus spp con una cobertura del 30 % (Hábitat de interés comunitario).  
La especie arbórea más característica de la zona es la sabina negral (Juniperus phoenicia), que en la zona no suelen alcanzar los dos metros de altura, y se distribuyen en formaciones abiertas. El espacio entre ejemplares de Juniperus está ocupado por matorral bajo de sustitución formado por coscoja (Quercus Coccifera), romero, aliaga, lavanda, tomillo, estepa blanca, etc.  
Después de revisada la documentación del expediente, no es aprobable afección a especies catalogadas, ni a hábitats prioritarios ni protegidos».  
  
3. Análisis técnico del expèdiente. Consideraciones ambientales  
a) Ubicación  
La totalidad de los terrenos a explotar pertenecen al término municipal de Viver, y se encuentran clasificados, según el Plan general de ordenación urbana, como suelo no urbanizable común genérico, en los que está permitido el uso extractivo. Para el ámbito de explotación se aporta certificado de compatibilidad con el PGOU emitido por el Ayuntamiento de Viver de fecha 11 de junio de 2020.  
El acceso a la zona de explotación no requiere la ejecución de nuevos viales, ni la adecuación de los existentes, siendo estos compatibles con el tráfico de camiones.  
Respecto a la evaluación de alternativas, la ampliación propuesta se justifica desde el punto de vista de adaptar la restauración prevista en el proyecto original a las mejores técnicas disponibles, al coste social y económico que supondría el cierre de la explotación, a la existencia del recurso mineral en cantidad y calidad, y a la no existencia de impactos críticos desde el punto de vista ambiental. Desde el punto de vista de la afección medioambiental se ajusta a los criterios expuestos en el decreto 82/2005, del Consell, sobre la ubicación de explotaciones mineras, donde se indica la preferencia por la ampliación de las existentes.  
Las parcelas objeto del proyecto comprenden una zona de topografía ondulada, de cota media 900 msnm. La topografía va descendiendo progresivamente en sentido sureste, convirtiéndose en su vertiente este en una topografía típica de laderas moderadas.  
La cantera queda enmarcada en una reducida cuenca visual y únicamente podrá ser perceptible desde la vertiente sureste, con la CV-236 que transcurre a 1,5 km como único punto de observación relevante. Desde Torás, a 2,5 km al suroeste, la visibilidad será reducida, mientras que desde Viver, a 5km al sureste, no será visible. De igual modo, no será visible ni desde la A-23 ni la N-234 que transcurren a más de 3km al este. Las características orográficas del área hacen que la actividad no sea visible desde el trazado de la línea de ferrocarril Sagunto-Zaragoza ni desde el de la vía verde Ojos Negros, que transcurren en paralelo a la línea perimetral norte de la explotación a una distancia de 100 y 130 m respectivamente.  
Según el informe del Servicio de Vida Silvestre y consultado el visor cartográfico del IDEV y el Banco de datos de biodiversidad, la zona donde se emplaza la explotación no afecta a ningún espacio natural protegido (parques naturales, parajes naturales, paisajes protegidos, monumentos naturales, microreservas de flora, zonas húmedas, cuevas protegidas) y no existen espacios incluidos en la Red Natura 2000, el más cercano es el LIC Alt Palancia delimitado en esta zona por el itinerario de la vía verde Ojos Negros. En el entorno próximo de la actividad no consta la presencia de especies prioritarias y no es probable la afección a especies catalogadas, ni a hábitats prioritarios ni protegidos.  
La zona de ampliación propuesta afecta en su totalidad a terreno forestal según el PATFOR, estando ocupada mayoritariamente por matorral bajo formado por coscoja, romero, aliaga, lavanda, tomillo y formaciones arborescentes aisladas de sabinas y pinos de escaso desarrollo, presentando en general en estado de conservación degrado respecto a su vegetación potencial.  
Según el atlas de paisaje de la Comunitat Valenciana, recogido en el Plan de acción territorial de infraestructura verde y paisaje: PATPCV, el ámbito de estudio se enmarca en la unidad de paisaje regional 04.30: Sierra Calderona. El entorno de la zona responde a un paisaje de baja montaña donde se alternan las masas forestales de matorral bajo y pinar con cultivos agrícolas de secano. En las cercanías de la explotación se localizan masas arboladas de Pinus halepensis y pinaster y rodales de repoblación con Pinus nigra. El paisaje de la zona a explotar ya esta afectado por la presencia de frentes abiertos.  
La zona está incluida como zona de actuación urgente para su defensa ante el riesgo de incendios forestales, con riesgo de incendio forestal medio según el visor cartográfico de la Generalitat Valenciana, e incluida en el Plan de demarcación Segorbe.  
Parte de la explotación ocupa terreno perteneciente al monte CS3039 «Las Cambras» propiedad del municipio de Viver y gestionado por la Generalitat Valenciana, con plan de ordenación aprobado con fecha de 14 de agosto de 2017, el cual no se encuentra deslindando ni amojonado, ni ha sido catalogado como de utilidad pública.  
La zona de actuación se encuentra limitada al oeste por la vía pecuaria núm.1 «Cañada de Benabal» (de 75 metros de ancho legal) y al este por la vía pecuaria núm.7 «Colada del Corral del Calvo» (de 7 metros de ancho legal), no previéndose afección sobre las mismas.  
Tal y como se indica en el informe de patrimonio no se identifican en el área de implantación elementos del patrimonio cultural inventariados. Ni se prevé afección a restos arqueológicos o paleontológicos. No se localizan bunkers en el área de explotación propuesta.  
En cuanto al dominio público hidráulico, la explotación no afecta a la zona de policía y o servidumbre de ningún cauce principal de la zona. Las parcelas no se sitúan en zonas afectadas por riesgo de inundación según el PATRICOVA.  
La cuenca de drenaje está constituida por la propia área de explotación, estableciéndose la divisoria de aguas en el perímetro externo de la explotación, las aguas internas desaguan en el barranco del Cañarejo que desciende en dirección sureste hasta el barranco de la Chana, para desembocar en el río Palancia.  
La práctica totalidad de la superficie a explotar se sitúa en un área de vulnerabilidad media para la contaminación de las aguas subterráneas, en zona de permeabilidad alta, enmarcándose en los límites de la masa de agua subterránea 080.125 Jérica.  
El riesgo de erosión actual en la zona de implantación se localiza mayoritariamente en zonas de bajo riesgo según el visor cartográfico de la Generalitat Valenciana. Una vez retirada la cobertura vegetal la capacidad erosiva se verá aumentada, presentando la zona una erosión potencial alta según el visor.  
Los suelos identificados en la zona se identifican como suelos fértiles con textura franco- arenosa con permeabilidad lenta, lo que favorece el encharcamiento, ph elevado y contenido aceptable en materia orgánica.  
La totalidad de la parcela se encuentra en zonas con ausencia de riesgo de deslizamiento.  
No se prevé la ejecución de construcciones permanentes, más allá de una caseta, ni la ejecución de tomas de corriente que requieran la instalación de líneas eléctricas.  
No se prevé afección a infraestructuras, siendo la más cercana la línea de ferrocarril Sagunto-Zaragoza.  
b) Impactos y medidas correctoras relacionadas con la actividad a desarrollar.  
Visto el estudio de impacto ambiental (EsIA), el plan de restauración integral (PRI) y el resto de documentación aportada, y según la tipología de los trabajos a ejecutar, se prevén e identifican las afecciones potenciales inherentes a las explotaciones de áridos, y se contemplan las medidas preventivas y correctoras encaminadas a minimizar los impactos derivados. Se identifican los siguientes impactos ambientales potenciales:  
b).1 Contaminación atmosférica por emisión de polvo en las tareas de despeje y desbroce, extracción de material mediante voladuras y arranque mecánico, machaqueo del material extraído, acopio y transporte de materiales.  
El EsIA contempla qué al tratarse de un hueco excavado por debajo del nivel del terreno natural circundante, los propios taludes de excavación ejercerán de barrera cortaviento que disminuirá la traslación del polvo, y estima una zona afectada por el polvo de unos 250m alrededor de la explotación. La población de Toras, a 2,5 km, no se ubica en la dirección de los vientos dominantes en la zona, por lo que no se prevé afección.  
Como medidas preventivas, correctoras y protectoras previstas se establecen en el EsIA una serie de buenas prácticas en obra; como riegos de mantenimiento y limpieza y mantenimiento de vías, atención a las condiciones climáticas, resguardo de acopios para su protección frente a la erosión y uso de lonas para cubrir la caja en los transportes. Los equipos de perforación de barrenos y la planta de machaqueo estarán dotados de medios de captación de polvo por vía húmeda o seca.  
La actividad queda sujeta al régimen previsto en la Ley 34/2007, de 15 de noviembre, de calidad del aire y protección de la atmósfera y al Decreto 100/2011, de 28 de enero, por el que se actualiza el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera y se establecen las disposiciones básicas para su aplicación.  
b).2 Contaminación atmosférica por emisión de gases a la atmósfera debido a la utilización de la maquinaria y vehículos para acometer los trabajos de extracción y transporte de material de la cantera.  
Aplicadas las medidas preventivas y correctoras contenidas en el EsIA y dada la tipología de la actuación, no se espera que se superen los niveles máximos de contaminación atmosférica permitidos por la legislación vigente.  
La restauración ambiental prevista en la fase de abandono de la explotación dotará al área de un sumidero de carbono, actualmente no presente, por encontrarse alterada parcialmente la cubierta vegetal.  
b).3 Contaminación atmosférica por ruidos y vibraciones ocasionada por los motores de combustión interna, el funcionamiento de la maquinaria, la presencia humana, etc.  
Tendrá lugar principalmente en la fase de funcionamiento normal diurno de la explotación, que será un impacto causado por las emisiones sonoras, de carácter reversible a corto plazo y de extensión puntual, pudiendo causar molestias a la población y a la fauna que pueda existir en el entorno próximo a la explotación.  
El EsIA estima que la zona de afección se limita a 500 metros. Se indica que en momentos puntuales se alcanzarán los 85 dB y en las voladuras se podrán superar los 100 dB. La morfología de la zona de explotación favorecerá la amortiguación del sonido, limitando el nivel sonoro en el exterior de la explotación.  
Para la minimización de este impacto, el EsIA establece medidas correctoras de carácter general en atención a las leyes de contaminación acústica y ruido autonómica y nacional.  
En cuanto a las vibraciones la planta móvil de machaqueo estará dotada de sistemas que impidan la transmisión de vibraciones al suelo. Las voladuras se planificarán para minimizar la onda aérea y la trasmisión de vibraciones al terreno.  
b).4 Alteración del drenaje superficial y erosionabilidad.  
Los desmontes producidos en el hueco minero producirán la alteración permanente de los drenajes superficiales. Se trata de un impacto negativo que con la red de drenaje proyectada se considera tendrá un impacto compatible sobre el sistema hídrico.  
En este sentido, en el proyecto y plan de restauración integral, con el objeto de obtener un mejor control de la nueva escorrentía generada, se establecen medidas encaminadas a reducir el poder erosivo del agua de escorrentía, y, por otro lado, interceptar los sedimentos arrastrados por el agua, para su posterior recuperación:  
1. Se establecerá un sistema de drenaje en el perímetro de la explotación, mediante una cuneta de guarda, para la recogida de las aguas externas y reconducción a los elementos de drenaje natural.  
2. Durante la fase de funcionamiento las aguas de escorrentía interna serán canalizadas mediante los elementos diseñados (cunetas, zanjas) y concentrados en balsas de decantación situadas en el hueco minero.  
3. Periódicamente y tras episodios de lluvias intensas se procederá a la limpieza de los drenajes.  
4. En el plan de restauración se proyectan; cunetas de berma, bajantes de talud, y tres canales principales en la plaza de cantera, que dirigirán las aguas hacia dos balsas de decantación de 50m³ de capacidad previo a su vertido a los cauces existentes. Las cunetas se proyectan revestidas de piedra. En las zonas de vertido se establecerán sistemas de disipación de energía, con encachados de escollera, para disminuir la erosionabilidad.  
5. La plaza de cantera se ha proyectado con desnivel de cotas evitando la linealidad de superficies al objeto de favorecer el drenaje natural del agua de escorrentía hacia los canales principales.  
6. Durante la explotación y restauración se tiene previsto que las bermas tengan contra pendiente para favorecer la infiltración del agua y disminuir el coeficiente de escorrentía reduciendo así la velocidad de circulación del agua.  
b).5 Impacto sobre las aguas superficiales y subterráneas y su posible contaminación. Residuos peligrosos.  
La explotación no afecta a ningún cauce superficial. La conformación morfológica del hueco minero y los elementos de la red de drenaje prevista permitirán recoger el incremento de sólidos en suspensión en las aguas de escorrentía y evitar su vertido incontrolado.  
No se producirán aguas industriales en la explotación. Las aguas residuales generadas serán gestionadas por empresas autorizadas.  
El consumo de agua no será necesario en los procesos productivos de la explotación. Para usos auxiliares, riegos de pistas y plataformas y posterior revegetación, se emplearán las aguas retenidas en las balsas o se suministrarán mediante camiones cisterna amparados en un derecho de aguas otorgado por la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
La actividad no disminuirá los recursos de aguas subterráneas, pues la explotación no cortará ni sobrepasará el nivel freático y por tanto no afectará a ninguna formación acuífera.  
La superficie a explotar se sitúa en un área de vulnerabilidad media para la contaminación de las aguas subterráneas.  
No se realizará ningún tratamiento químico o de lavado que pueda adicionar compuestos químicos contaminantes o potencialmente contaminantes. Tampoco existirán escombreras cuyos lixiviados puedan ser contaminantes.  
La única actividad que puede producir residuos químicos contaminantes es la manipulación de los lubricantes, combustibles y materias similares, necesarios para el normal funcionamiento de la maquinaria a emplear en la explotación. Esta actividad de mantenimiento se desarrollará fuera de las zonas de explotación, en las instalaciones de un taller autorizado, en caso de realizarse en el ámbito de la actuación deberá habilitarse un área en la actuación de 20 x 5 metros, con un bordillo perimetral impermeable de 30 centímetros de altura que se rellenará con 20 centímetros de arcilla tipo bentonita, lámina impermeable de PVC de 2 mm de grosor y hasta el borde del bordillo arena.  
Según lo dispuesto en las leyes vigentes en materia de residuos, los residuos peligrosos se contendrán en envases estancos adecuados a sus características químicas, almacenándose en recintos cerrados dotados de solera impermeabilizada y sistema de recogida de derrames hasta su entrega a gestor autorizado.  
b).6 Afección suelos por contaminación.  
Las labores de mantenimiento de la maquinaria se realizarán bajo las premisas indicadas en el punto anterior, al igual que el caso de almacenamiento de productos o residuos peligrosos.  
Se procederá a la limpieza de los viales de acceso para retirar los vertidos involuntarios.  
En caso de derrames o fugas se retirará la capa de suelo contaminado gestionándose como un residuo peligroso y se dispondrá material limpio en su lugar.  
b).7 Perdida de suelo edáfico productivo.  
En el área de explotación permanece una superficie de 240.388 m² sin alterar. Se estima un volumen de tierra vegetal a extraer de 48.077,60 m³ que será retirada y acopiada para su posterior reutilización en las labores de revegetación. Se contemplan medidas generales para la protección y tratamiento de los suelos productivos, complementarias a las expuestas para la corrección del drenaje superficial.  
1. Los acopios de tierra vegetal se localizarán en las zonas de la explotación que permitan un adecuado mantenimiento de los mismos sin afectar a los zonas de trabajo y paso de maquinaria, protegidos del viento, la erosión hídrica y contaminantes.  
2. Se amontonarán en cordones no superiores a 2 metros para evitar la compactación de las capas bajas de tierra. Además, se les dará forma de artesa, con taludes de pendiente 1:1. Se deberá remover la tierra cuando esté seca.  
3. Dado que los cordones de tierra no serán utilizados para la reconstrucción del suelo en un periodo corto de tiempo, se procederá a un laboreo anual y la siembra de los cordones con una mezcla de semillas a emplear en la restauración, se añadirá mulch para mantener una estructura adecuada del suelo.  
4. Cualquier operación con tierra vegetal (excavar, transportar, etc.) deberá hacerse cuando su contenido en humedad sea inferior al 75 %.  
  
5. Se revegetarán tan pronto como se pueda tras la explotación, todas aquellas superficies desnudas susceptibles de erosionarse.  
b).9 Generación de residuos sólidos no peligrosos.  
Se estima que la parte de estériles supondrá en torno al 5 % del material excavado, material inerte que se empleará en la fase de restauración, con lo que no se prevé el tratamiento de los mismos fuera de la explotación.  
Los restos de desbroce y poda de tamaño reducido, podrán ser objeto de uso como mulch protector de suelos y siembras. Para ello, se triturarán y mezclarán con la tierra vegetal extraída, para su posterior uso durante la restauración.  
El acopio y almacenamiento temporal de los residuos vegetales se hará tomando las medidas necesarias para evitar el riesgo de incendio, quedando separadas (al menos) 13 metros de zonas con continuidad vegetal.  
b).9 Afección flora y fauna. Riesgo de incendio.  
La vegetación existente en la zona, con las características indicadas en anteriores apartados, se verá afectada, más allá de aquella que será eliminada en la zona de explotación, por la deposición directa de polvo, por la contaminación del medio y por el incremento del riesgo de incendio.  
Los impactos indirectos sobre la fauna se producirán por molestias ocasionadas por las emisiones de polvo, ruidos, posible contaminación del agua y del suelo, así como efectos sobre la eliminación de ciertos espacios que proporcionan recursos tróficos y refugio por eliminación de la vegetación  
Las medidas adoptadas para reducir las emisiones de polvo, contaminación y ruido son las ya mencionadas.  
Frente al riesgo de incendio se contempla la redacción de un Plan de prevención de incendios forestales. Este Plan incluirá entre otras medidas las siguientes: cortafuegos, extintores de polvo, extintores de agua, reservas de agua, formación del personal, etc. Y se respetará escrupulosamente la normativa vigente en la materia.  
El programa de labores propuesto contempla la restauración de forma simultánea a la explotación, por lo que se reduce el tiempo transcurrido desde que se explota hasta que se restaura y, por tanto, la posibilidad de volver a revegetar los terrenos y reconstruir los hábitats.  
La revegetación de la zona afectada por la explotación se realizará con especies autóctonas y con las características que se recogen en el PRI, evitando y controlando la presencia de hibridaciones no deseadas con taxones no adaptados a la zona.  
No se proponen medidas correctoras específicas para reducir el impacto sobre la fauna, ya que no se trata de una zona de interés faunístico ni de nidificación importante.  
b).10 Patrimonio cultural.  
Aunque a priori, no consta afección a ningún yacimiento arqueológico, paleontológico o etnológico catalogado en el área de explotación, se seguirán las indicaciones de la Dirección General de Patrimonio de la Conselleria de Educación y Cultura.  
Se dotará de una anchura de protección de 10 m a la anchura legal de la «Cañada Real de Benabal», mientras que el ancho legal de la «colada del Corral del Calvo» quedará fuera de los límites de la explotación.  
b).11 Paisaje.  
El modelo coordinado de explotación-restauración propuesto facilita la recuperación progresiva del hueco final con el avance de la explotación, dentro de unos límites aceptables de impacto visual atendiendo a la configuración del relieve. Es este relieve el que posibilita la práctica ocultación de la actividad.  
Los frentes agotados según las previsiones deberán ser restaurados inmediatamente tras el alcance de su perfil de agotamiento de final de explotación.  
La restauración y revegetación se realizará conforme a las premisas establecidas en el PRI.  
Tal y como se indica en el plan de gestión de residuos del EsIA, en la margen sur se mantendrá durante toda la explotación una cornisa de protección de al menos 7,5 m de altura, que equivaldrá a la cota del banco que se encuentre en ese momento en explotación. Esta barrera ejercerá de pantalla visual del frente activo, teniendo en cuenta que los bancos situados por encima de este frente activo se encontrarán ya restaurados. Se trata de una condición impuesta en la DIA de diciembre de 1991 del expediente 210/91-EIA referente a la explotación de la cantera «La Cruceta».  
b).12 Población  
Durante la fase de funcionamiento de la explotación, se espera un impacto positivo en el desarrollo económico de la zona, dado que se generará empleo directo en el sector de la minería y, por otro lado, de forma indirecta en el sector de la construcción, abarcando este último, un mayor ámbito territorial.  
Se garantizará un cumplimiento estricto de la vigente legislación sobre prevención de riesgos laborales.  
Se efectuará la señalización del perímetro de acción por voladuras, para evitar el tránsito de personal en las cercanías. Se mantendrá un perímetro mínimo de protección de 50 m a la vía férrea ubicada al norte del yacimiento, empleándose siempre a lo largo de este perímetro la extracción del mineral con medios mecánicos.  
c) Plan de restauración integral.  
Tal y como se concluye en el informe del servicio forestal de la dirección territorial de Castellón de 25 de enero de 2017, el Plan de restauración integral presentado se informa favorablemente ya que teóricamente garantiza una posible gestión forestal ulterior de la superficie afectada, al considerar que la restauración es adecuada y compatible con el resultado final previsto.  
El presupuesto calculado para el PRI asciende a un PBL de 2.992.767,84 ?, no se establecen fases que permitan determinar el avance de los trabajos de restauración durante el periodo de explotación.  
Entre las medidas asociadas a los trabajos de restauración, se establecen en el PRI las ya referidas en los apartado anteriores, y las resumidas a continuación:  
1. Restauración morfológica. Se prevé una inclinación final en la restauración con taludes individuales de 30º y talud general de 18º, con una amplia plaza de cantera con pendientes no uniformes, de forma que se favorezca la integración morfológica con la topografía existente.  
2. Restauración hidrológica del entorno.  
3. Regeneración del perfil edáfico, para lo cual, se dispondrán capas de tierra vegetal de hasta 30 cm de espesor en toda la superficie de explotación, de la cual 48.077 m³ procederán de la propia extracción, y 57.920 m³ de aporte externo. Se establecen en el PRI prescripciones para la preparación del terreno y las características del material a aportar, tendentes, entre otras, a reducir la capacidad de encharcamiento del suelo presente en la explotación y reducir así la posibilidad de asfixia de los sistemas radiculares de las plantas.  
3. Revegetación: se diferencia dos tratamientos según se trate de los taludes y bermas o la plaza de cantera. En esta última la vegetación se dispondrá a modo de bosquetes irregulares empleando las especies arbóreas que mejor adaptabilidad presentan a tenor del estudio realizado en el proyecto; pino (pinus halepensis), encina (Quercus ilex) y sabina (Juniperus phoenicia) y como estrato arbustivo romero (Rosmarinus officinalis), Espino negro (Rhamnus lycioides), Lentisco (Pistacea lentiscus) y Majueno (Crataegus monogyna). En las Bermas y taludes se dispondrá principalmente pino por su rápido crecimiento y una mayor proporción arbustiva para facilitar el sostenimiento del suelo. Los ejemplares arbóreos y arbustivos a utilizar en la plantación serán de 1 o 2 savias y se presentarán en obra en alveolo forestal.  
4. La plantación se realizarán preferiblemente en otoño y se programarán riegos durante los dos años posteriores.  
5. El camino de acceso a la cantera ejecutado se mantendrá de cara a las tareas de mantenimiento que deban realizarse y, más a largo plazo, para dar accesibilidad al espacio forestal a regenerar.  
d) Plan de vigilancia ambiental  
Tanto el EsIA como el PRI cuentan con un Plan de vigilancia ambiental que establece las pautas establecidas a seguir, efectuando los controles, las mediciones y el análisis de los parámetros que permitirán conocer el impacto que está soportando el ámbito de la actuación y su entorno, con su periodicidad correspondiente. Todas las actuaciones y/o mediciones que se realicen en la aplicación del Plan de Vigilancia tendrán constancia escrita en forma de actas, lecturas o estadillos, de forma que permita comprobar su correcta ejecución y respeto de los trabajos a las condiciones establecidas en la normativa vigente que le sea de aplicación. Esta documentación recogerá todos los datos desde el inicio de la actividad estando a disposición de los órganos de inspección y vigilancia.  
Si se observase alguna desviación significativa respecto de las previsiones descritas en el EsIA durante la realización de los controles mencionados, el promotor lo pondrá en conocimiento de la administración sustantiva competente, para que se apliquen las medidas correctoras necesarias.  
  
4. Consideraciones jurídicas  
El proyecto constituye un supuesto de evaluación de impacto ambiental ordinaria conforme al anexo I del Decreto 162/1990, Grupo 3, c) Extracción de minerales no metálicos ni energéticos; c.1. Materiales de construcción (sustancias arcillosas, rocas y pizarras, áridos naturales y por machaqueo, yesos, rocas ornamentadles), en concordancia con el artículo 7 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
El expediente ha observado los trámites previstos en la sección 1ª, capítulo II del título 2 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 13 del Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y con el visto bueno del Subdirector General de Cambio Climático y Calidad Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento resuelvo:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Proyecto de explotación de la prórroga de la concesión La Cruceta C, promovido por LafargeHolcim España, SAU, en el término municipal de Viver, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en el estudio de impacto ambiental, el proyecto técnico, proyecto de restauración integral y demás documentación aportada, así como los condicionantes que se relacionan a continuación:  
1. Se cumplirán las premisas de la declaración de impacto ambiental de diciembre de 1991 del expediente 210/91-EIA referente a la explotación de la cantera «La Cruceta», relativas a la ocultación de la actividad en su vertiente sur-sureste tal y como se ha indicado en el apartado de análisis técnico del expediente.  
2. Deberán respetarse los límites de la explotación, no pudiéndose ocupar terrenos fuera del ámbito de actuación. En la misma línea, no debe acumularse material extraído fuera del perímetro de la explotación y restauración, debiendo depositarse en lugares que no generen afecciones ambientales sobre el entorno.  
3. Se establecerán en el PRI fases de control de restauración no superiores a los 10 años, de forma que las labores de restauración, más allá de las indispensables, no se difieran al final de la explotación, y permitan su seguimiento por parte de los órganos competentes.  
4. Con carácter previo al inicio de la actividad será necesario tramitar en el Servicio Territorial de Castellón, de la Conselleria de Agricultura, Medio ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural la exclusión parcial de la superficie del monte consorciado CS3039 «Las Cambras» afectada por el Plan de restauración integral. Monte que no es de utilidad pública, es propiedad del municipio de Viver y se encuentra gestionado por la Generalitat Valenciana.  
5. Igualmente, previo al inicio de la actividad, será necesario obtener conforme a lo recogido en la Ley 3/2014, de 11 de julio, de la Generalitat, de vías pecuarias de la Comunitat Valenciana autorización e informe favorable (que se debe tramitar en el Servicio Territorial de Castellón, de la Conselleria de Agricultura, Medio ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural) referente a que queda asegurada la transitabilidad, usos tradicionales, compatibles y complementarios de la vías pecuarias que delimitan la explotación.  
6. La vigencia del acuerdo de explotación de los terrenos afectados por la actividad extractiva y restauradora será comprobada por el órgano competente en materia minera.  
7. Se deberá cumplir lo dispuesto en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
8. En caso de ser necesario el aporte de residuos inertes adecuados (RIA) externos a la explotación para la restauración geomorfológica del hueco minero, se iniciará y tramitará el procedimiento conforme al Decreto 200/2004, de 1 de octubre, del Consell de la Generalitat y a la Orden APM/1007/2017, de 10 de octubre, o norma que las sustituya. La promotora vigilará que la naturaleza de los materiales utilizados como relleno tengan características similares a los presentes en la zona de explotación, llevando un libro de registro sobre el volumen y procedencia que estará disponible en las oficinas adjuntas a la explotación.  
9. En el caso de que la cantera se proyecte conectar a la red eléctrica mediante línea aérea de alta tensión, se deberán cumplir las medidas para la protección de la avifauna contra la colisión y electrocución en líneas eléctricas de alta tensión establecidas en el Real decreto 1432/2008, de 29 de agosto.  
10. Si durante la ejecución de las obras se encontraran restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el promotor tendrá que poner el hecho en conocimiento de la Conselleria de Cultura de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes para su protección y conservación, en conformidad con lo expuesto en el informe de Patrimonio de 12 de febrero de 2013 al presente proyecto de explotación y a aquello previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
11. Las acciones incluidas en el Programa de vigilancia y seguimiento ambiental deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia. El Plan de vigilancia ambiental deberá prolongarse al menos dos años desde la finalización de la restauración total de la cantera.  
En los términos previstos en el artículo 43 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, la presente declaración de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera comenzado la ejecución del proyecto en el plazo de cuatro años. A estos efectos, el promotor notificará al órgano ambiental el comienzo de las obras.  
  
Segundo  
Conforme a lo previsto en el artículo 41 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
a. Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, así como en la sede electrónica.  
b. La presente declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.  
  
Tercero  
El órgano sustantivo deberá tener debidamente en cuenta, en el procedimiento de autorización del proyecto, la evaluación de impacto ambiental efectuada, atendiendo a los criterios establecidos en el artículo 42 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, referidos tanto al contenido de la autorización como a la publicidad de la decisión.  
  
València, 19 de septiembre de 2022.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML