Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9093, del 26-05-2021 (2021/5624)

RESOLUCIÓ de 17 de maig de 2021, de la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 17/19-AIA Calp.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9093

Data del DOGV
:   26-05-2021

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2021/5624

CVE


Data del document
:   17-05-2021

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Calp](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 17 de maig de 2021, de la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 17/19-AIA Calp. [2021/5624]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 17/19-AIA Calp.  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 17/19-AIA.  
Títol: Ampliació de piscifactoria de gàbies flotants.  
Promotor: NIORDSEAS, SLU.  
Òrgan substantiu: Secció de Pesca Marítima de la Direcció Territorial d'Agricultura. Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural d'Alacant.  
Ref. òrgan substantiu: ANIA/03.0018.  
Localització: Calp (Alacant)  
  
Descripció del projecte. Alternatives.  
El projecte consisteix en l'ampliació d'una explotació d'aqüicultura existent enfront de les costes de Calp (Alacant) i la seua transformació en una granja de producció ecològica. Aquesta actuació entra dins de l'estratègia de reestructuració de la producció del grup Andromeda en les costes de Calp i Altea.  
La reestructuració contempla 2 accions:  
- El desmantellament d'una granja existent a Altea, amb capacitat de producció 241 t/any i concessió de 9,8 ha de DPH (Expedient: 98/2000-AIA) situada en l'àmbit del LIC «Serra Gelada i litoral de la Marina Baixa». El desmantellament d'aquestes instal·lacions ja s'ha produït amb data 4 de setembre de 2018.  
- Ampliació de la granja existent a Calp (Expedient: 119/2000-AIA).  
La granja a ampliar és una instal·lació autoritzada per la Resolució de 7 de juny de 2001, de la Direcció General de Pesca i Comercialització Agrària, amb número de registre 023, que produeix 214 t/any d'orada, llobarro, corbina i letxa. Se situa al SO del port de Calp i es compon de 12 gàbies de 20 m de diàmetre, ocupant un polígon de 95.232 m².  
  
L'objecte del projecte és l'abandó de la instal·lació existent i el seu trasllat a una nova ubicació ampliant la producció fins a una capacitat màxima de 3.000 t/any de peix en règim d'aqüicultura ecològica.  
  
Els antecedents administratius del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental estan inclosos en els expedients 119/2000-AIA (granja marina per al cultiu intensiu d'orada i llobarro en la costa d'Alacant, a 3,3 km del port de Calp) i 20/2013-AIA (granja marina d'orada, llobarro i corbina enfront de les costes de Calp). L'expedient 20/2013-AIA va finalitzar amb declaració d'impacte ambiental desfavorable.  
  
S'han analitzat les següents alternatives:  
- Alternatives en relació amb la ubicació: La zona presenta moltes restriccions espacials:  
- Cap al Sud-Sud-oest: LIC «Serra Gelada i Litoral de la Marina Baixa».  
- Cap al nord-nord-est: àrees de creixement coral·ligen i més enllà, l'eixida de l'emissari submarí de Calp.  
- Mar endins, la isòbata de 50 m defineix el límit inferior de la zona de treball de l'arrossegament.  
- Cap a terra es perd profunditat. Es pretén superar els 35 m de profunditat en l'àrea de cultiu per raons de seguretat hidrodinàmica i per a augmentar les taxes de renovació.  
A aquestes raons s'afig la sensibilitat de la població local pels aspectes paisatgístics. Per tot això, s'opta per mantenir i ampliar la ubicació actual.  
- Alternatives en relació amb la mena de producció: producció convencional enfront de producció ecològica, que implica:  
- L'ús exclusiu de pinso certificat, amb garantia de sostenibilitat en l'ús de matèries primeres.  
- Limitació en l'ús de tractaments veterinaris.  
- Es planteja el projecte d'explotació amb una densitat màxima de cultiu de 15 kg/m³, la qual cosa suposa una producció anual de 3.000 t/any, quantitat inferior a la capacitat màxima de la instal·lació que és de 4.000 t/any.  
També s'opta per no introduir una plataforma d'alimentació, que suposaria major impacte paisatgístic, en tractar-se d'una estructura fixa que destacaria sobre la resta de la instal·lació.  
La ubicació triada per a l'explotació aqüícola se situa a 1,9 milles nàutiques, rumb 229° des del port de Calp (Alacant), en fons de profunditat compresa entre els 38 i 46 metres. La superfície del polígon de la concessió és de 55 ha, delimitant un rectangle de 1.100 x 500 m.  
  
Les coordenades dels vèrtexs de la concessió són les següents (Dàtum WGS84/ETRS89):  
  
Punt Coordenades Profunditat (m)  
 Latitud Longitud   
A 38° 36,953 N 0° 01,874 E 41  
B 38° 37,184 N 0° 02,573 E 38  
C 38° 36,935 N 0° 02,706 E 46  
D 38° 36,705 N 0° 02,008 E 46  
Punt central 38° 36,944 N 0° 02,290 E 44  
  
  
Aquestes coordenades corresponen a la modificació presentada el 30 de setembre de 2019.  
La instal·lació constarà de 45 gàbies flotants de 25 metres de diàmetre i 22,5 metres de profunditat (dels quals 7,5 m corresponen a profunditat de con), amb un volum aproximat de 8.600 m³ cadascuna.  
  
Les gàbies s'agruparan en tres estructures flotants independents de 5 x 3 gàbies cadascuna, formades per boies, caps i contrapesos, capaços de suportar els esforços produïts pels agents ambientals sobre les gàbies, absorbir els esforços dinàmics i transmetre les tensions als fondejos, mitjançant cables i cadenes.  
Les xarxes de contenció seran de fil sintètic d'alta resistència, resistents a l'acció de raigs ultraviolats, de malla sense nusos. S'utilitzen 3-4 grandàries de malla diferents en un cicle de cultiu complet que es van canviant d'acord amb el creixement dels peixos.  
Els grups de 5 x 3 gàbies s'orientaran cap al sud-est, paral·lels entre si i amb les línies de fondejament entrellaçades per al màxim aprofitament de l'espai de la concessió.  
Les instal·lacions comptaran amb llastos rígids destinats a donar estabilitat als elements enfront dels corrents. Les xarxes es prologaran per damunt del nivell de la mar per a evitar salts de peixos i predadors. A més, sobre cada gàbia es col·loca una xarxa fixa a la barana, amb una estructura central que alça la xarxa per a evitar atacs d'ocells.  
El perímetre de la instal·lació se senyalitzarà d'acord amb els requisits de les autoritats marítimes competents, mitjançant balises fondejades en els extrems del rectangle que forma la concessió i en els punts intermedis dels seus dos laterals llargs.  
La capacitat de producció màxima serà de 3.000 t/any de peix per al total de les espècies (orada, llobarro i corbina). Atesos els plans de sembres i pesques, les proporcions teòriques de cada espècie són les que es mostren en la taula següent:  
  
Espècie Sembres Pesques  
Corbina 11 % 40 %  
Orada 38 % 25 %  
Llobarro 51 % 35 %  
  
  
No obstant això, aquestes proporcions poden variar en funció de l'evolució dels cultius i les condicions de mercat, entre altres qüestions. Per això, es considera més adequat parlar de volum total de producció i espècies autoritzades, sense assignar percentatges a cada espècie.  
  
En el pla de producció se seguiran totes les especificacions de l'aqüicultura ecològica recollides en el pla de gestió.  
Les sembres d'alevins d'orada i llobarro es realitzaran preferentment entre els mesos d'abril i agost, mentre que les de corbina es concentraran durant els mesos d'abril a juliol.  
Una vegada iniciat el procés extractiu, les pesques es realitzaran pràcticament al llarg de tot l'any. L'estratègia comercial definirà els períodes de pesca més interessants en funció de les condicions dels mercats i el creixement dels peixos, amb la restricció que les càrregues màximes es limitaran als 15 kg/m³.  
En les primeres fases l'aliment es distribuirà a mà en diverses preses al llarg del dia. A partir dels 50 grams el pinso es dosarà amb canó.  
  
La gestió sanitària dels cultius es regula en el pla veterinari i de seguretat, els aspectes de neteja i desinfecció es descriuen en el pla de bioseguretat i la gestió de la producció es descriu en el manual de gestió ecològica.  
  
Tramitació administrativa.  
El 7 de març de 2019 la Subdirecció General de Pesca remet el projecte d?»ampliació d'instal·lació d'aqüicultura en gàbies flotants» i documentació complementària a l'efecte de l'inici del procediment d'avaluació d'impacte ambiental pel tràmit ordinari.  
El 28 de maig de 2019 la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental requereix esmena de l'expedient a la Subdirecció General de Pesca, en concret la remissió del certificat de realització del tràmit d'informació pública i de determinats informes sectorials essencials per a la resolució de l'expedient.  
El 30 de setembre de 2019, la Subdirecció General de Pesca remet diversos informes sectorials d'entre els requerits. Es remet així mateix modificació del projecte, consistent en el desplaçament de la concessió aproximadament 118 metres cap a l'est, fora dels límits de LIC «Serra Gelada i litoral de la Marina Baixa» i de l'àmbit del PORN del «Parc Natural de Serra Gelada». La resta de característiques del projecte roman inalterat respecte a la sol·licitud inicial.  
El 4 d'octubre de 2019 té entrada en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental un ofici de la Subdirecció General de Pesca en què s'adjunten informes sectorials addicionals.  
El 22 de novembre de 2019 es reitera la necessitat d'aportar el certificat d'informació pública per a completar l'expedient administratiu.  
  
L'11 de desembre de 2019, la Subdirecció General de Pesca remet el certificat requerit.  
D'altra banda, el 12 de març de 2020, detectat que el projecte sol·licitat pot suposar un impacte paisatgístic, es requereix a la Subdirecció General de Pesca que recapte informe referent a l'òrgan competent en matèria de paisatge.  
Així mateix, el 27 de març de 2020, detectat per la Subdirecció General de Pesca un error en el certificat d'informació pública, remitent certificat esmenat en els termes oportuns.  
Finalment, amb data 9 de juny de 2020, la Subdirecció General de Pesca remet l'informe emés pel Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
  
Informació pública.  
La informació pública es va realitzar mitjançant publicació de l'anunci de la Direcció Territorial d'Alacant en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 8400, de 10 d'octubre de 2018.  
D'acord amb el certificat emés el 18 de març de 2020 pel secretari de la Direcció Territorial de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica d'Alacant, durant el període d'exposició pública esmentat, s'han presentat les següents al·legacions:  
- 22 de novembre de 2018 Ajuntament de Calp.  
- José Rafael García March.  
- Juan Carlos Pérez Valenzuela.  
- Associació d'Empresa i Comerç Calp (AEMCO).  
- Josefa Conesa Belda.  
L'ajuntament de Calp dona trasllat de les 4 al·legacions rebudes en les seues dependències, a les quals al·ludeix el certificat d'informació pública de la direcció territorial.  
- José Rafael García March aporta carta de l'institut universitari d'investigació al medi ambient i ciència marina (IMEDMAR-UCV) de la Universitat Catòlica de València, de 26 d'octubre de 2018.  
  
La carta indica que en els caps de la instal·lació d'aqüicultura es van trobar milers d'exemplars juvenils de mol·luscos bivalves del gènere Pinna, en la seua majoria pertanyents a l'espècie P. rudis, encara que un 10 % corresponen a l'espècie P. nobilis. Aquesta última espècie està catalogada en l'Ordre TEC/1078/2018, de 28 de setembre, com a espècie en estat crític.  
Així, aquestes instal·lacions constitueixen eficaços punts d'implantació d'aquests juvenils i un lloc idoni per a recol·lecció amb finalitat d'estudi, investigació i possibilitats de recuperació de la població natural.  
- Juan Carlos Pérez Valenzuela exposa que ja l'any 2012 es va sol·licitar una ampliació de la piscifactoria que va ser rebutjada per totes les comunitats de propietaris de primera i segona línia de platja (s'al·ludeix a 17 comunitats de propietaris del municipi de Calp) i per tots els sectors turístics, empresarials, (?).  
S'argumenta que l'única indústria de Calp és el turisme i que la seua font de riquesa són les platges i la mar. Es considera evident l'impacte visual de l'activitat des dels pisos de primera línia de platja i per a tots els usuaris de les platges.  
Així mateix, es considera que l'espai limitat de la badia i del port haurien d'utilitzar-se per al foment dels esports i negocis nàutics.  
  
- Associació d'Empresa i Comerç Calp (AEMCO). S'exposa que, després de consultar a la universitat de ciències marines, a experts en conservació marina i a empresaris del sector turístic i marí, i per considerar que l'impacte ambiental que generaria l'ampliació de la piscifactoria seria contraproduent per al turisme de Calp, es manifesta el vot desfavorable d'aquesta associació a l'ampliació de la piscifactoria.  
  
- Josefa Conesa Belda considera que no s'hauria de permetre l'ampliació de les instal·lacions de gàbies flotants, perquè produeixen brutícia, contaminació i alteració de la fauna marina pel pinso i antibiòtic. Conclou que si les platges no estan netes, es perjudicarà el turisme.  
  
- A més, el mateix Ajuntament de Calp acorda presentar escrit d'al·legacions a l'autorització de l'ampliació de la granja marina:  
1. L'estudi d'impacte ambiental manca de l'estudi d'alternatives viables exigit per la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
2. La ubicació proposada no respon a criteris de planificació, i pot atendre's a la zonificació proposada per la mateixa conselleria d'Agricultura en el seu estudi de caracterització de les zones del litoral de la Comunitat Valenciana per al seu ús en aqüicultura.  
3. No existeix un estudi detallat dels corrents de la badia on es pretén instal·lar la granja marina, estimant-se a partir de dades preses enfront de les costes de la Vila Joiosa, en un altre àmbit espacial i en una època on no existeix estratificació de la columna d'aigua. No s'ha realitzat un estudi de camp amb mesuradors de corrent.  
4. No s'estudien els efectes sobre les poblacions de peixos salvatges, derivats dels nutrients alliberats al mitjà i de la presència d'individus procedents de l'explotació.  
Contestació del promotor a les al·legacions:  
A) Al·legacions de l'Ajuntament de Calp:  
1. En relació amb l'al·legació relativa al fet que l'estudi d'impacte ambiental manca d'un estudi d'alternatives viables, l'estudi d'impacte ambiental inclou un estudi d'alternatives que justifica la ubicació i el procés productiu. Per a l'emplaçament es van considerar diversos factors, com la distància a les zones protegides i a les comunitats bentòniques més sensibles, els accessos marítims al port de Calp, distància a la costa per a minimitzar la seua visibilitat, influència de l'emissari de Calp, profunditat, que hauria de situar-se entre 40 i 50 m.  
En l'elecció de la zona també es van considerar els resultats de la prospecció arqueològica en la qual es conclou que no existeixen restes arqueològiques ni patrimonials que puguen ser afectades.  
La ubicació va ser a més consensuada amb la confraria de pescadors en una ronda prèvia de consultes.  
Per a l'elecció del sistema de producció es va tindre en compte la sostenibilitat i el respecte a l'entorn. Per això es proposa desenvolupar un pla de producció ecològica.  
2. Respecte a l'al·legació que la ubicació no respon a criteris de planificació, la granja actual i l'ampliació proposada afecten dues zones del sector 10 de l'estudi de «caracterització de les zones del litoral de la Comunitat Valenciana per al seu ús en l'aqüicultura».  
- «Zona de serveis portuaris»: la zona que ens ocupa es considera «zona II d'aigües exteriors a les dàrsenes i molls, incloses zones d'entrada, maniobra i possibles zones de fondeig subsidiàries del port». Perquè no es tracta d'un canal d'accés ni zona de fondeig i d'emergència, la compatibilitat vindrà determinada en funció del criteri de l'autoritat competent. En aquest cas, la capitania marítima d'Alacant i l'estat major de l'armada informen favorablement.  
- «Àrees preferents»: en les quals no existeix cap restricció administrativa i es compleixen els criteris tècnics per al desenvolupament adequat de l'activitat aqüícola. La compatibilitat es basa en els criteris tècnics del rang de profunditat entre 20 i 70 m i de distància a port base inferior a 6 Nm. Aquests criteris es compleixen en el projecte. La zona pertany a la subàrea «preferent sense informació bionòmica». L'absència d'informació queda resolta a través del programa de vigilància ambiental de la granja actual i del mateix estudi d'impacte ambiental, en el qual s'ha realitzat una detallada prospecció que ha permés elaborar la cartografia bionòmica de la zona demostrant que la granja no afecta cap comunitat sensible.  
3. Respecte a l'al·legació que els corrents s'han estimat a partir de dades preses en una altra zona, s'indica que el patró general de corrents és molt estable en tot el litoral. Així, a l'efecte de disseny i avaluació ambiental s'empren les dades històriques disponibles més pròximes, obtingudes mitjançant un mesurador de corrent situat a la Vila Joiosa procedents de les boies que ports de l'Estat té distribuïdes pel litoral. Les zones d'influència de les gàbies són circulars i per a calcular el seu diàmetre es van usar velocitats mitjanes típiques de la zona. En 2017, a fi de confirmar aquestes dades, es va col·locar un mesurador de corrent en la Badia de Calp que va emmagatzemar dades de corrents i temperatures els mesos d'octubre i novembre, per la qual cosa es posseeixen dades detallades de la zona. S'adjunta com a annex còpia d'aquest estudi.  
4. Els efectes dels nutrients alliberats al medi i de la presència d'individus procedents de l'explotació s'analitzen en l'estudi d'impacte ambiental del projecte i en el PVA de la granja existent. Les anàlisis s'han realitzat per organismes independents i els resultats s'han entregat a les autoritats. S'afig que una granja ben gestionada és beneficiosa per a les poblacions de peixos de la zona:  
- Per la protecció que exerceixen les estructures flotants i els fondejos enfront de la pesca.  
- Per la diversificació de l'hàbitat bentònic que representen els mateixos fondejos.  
- Per l'efecte d'atracció de les estructures flotants i l'aportació d'aliment.  
Les possibles fuites, molt esporàdics, no constitueixen un problema ecològic, ja que es tracta d'espècies comunes en la zona. En cap cas s'introdueixen espècies exòtiques ni organismes modificats genèticament.  
Es destaca també l'aparició d'exemplars juvenils del gènere Pinna en els caps dels fondejos de la granja actual, una part dels quals correspon a l'espècie P. nobilis, catalogada en estat crític.  
B) Al·legacions de Juan Carlos Pérez Valenzuela.  
1. En relació amb l'impacte ambiental i l'impacte visual des dels pisos de primera línia de platja i per a tots els usuaris de les platges, l'impacte ambiental de l'activitat queda analitzat en l'estudi d'impacte presentat, en el qual es conclou que «el projecte presentat és compatible i sostenible des del punt de vista ambiental, paisatgístic i arqueològic, i no constitueix un impacte significatiu que puga afectar la qualitat paisatgística, ambiental o patrimonial del municipi.» Correspon a l'administració competent analitzar i valorar aquest estudi i elaborar la declaració d'impacte ambiental en les condicions que s'estimen oportunes.  
  
L'estudi d'integració paisatgística conclou que l'impacte visual és insignificant, que els principals punts des d'on es pot veure potencialment l'actuació són el mirador de la Muntanya de Toix, la urbanització Mascarat (Altea) i la costa/platja de Calp, i que el projecte no afecta cap recurs paisatgístic. Correspon a l'organisme competent de l'administració valorar aquest estudi.  
2. En relació amb l'al·legació relativa al fet que la badia de Calp hauria d'usar-se per al foment dels esports nàutics i no per a una indústria que no beneficia a l'economia local, s'indica que el projecte crearà 40 ocupacions directes addicionals als 10 que ja existeixen. La confraria tindria prioritat en aquestes contractacions.  
A això cal afegir les ocupacions indirectes i la contractació de béns i serveis que tindran una major incidència sobre els agents locals, especialment en la confraria de pescadors perquè és el subministrador del gel necessari per a les pesques.  
En segon lloc, la companyia contempla el desenvolupament d'iniciatives de turisme ecològic i ambiental aprofitant l'atractiu de la instal·lació i de la mateixa badia de Calp. Aquesta activitat turística seria compatible amb les activitats aqüícola i pesquera.  
Per tant, el principal impacte econòmic recaurà sobre el sector pesquer, per al qual l'ampliació de la granja pot suposar una revitalització.  
  
D'altra banda, el projecte s'ajusta a l'estratègia del pla d'acció per a la transformació del model econòmic valencià desenvolupat per la Conselleria d'Hisenda i Model Econòmic, que contempla l'impuls de l'economia blava. Aquesta economia blava se centra a aprofitar el potencial de la mar, integrant totes les activitats econòmiques que tenen lloc en l'entorn marí o que utilitzen els recursos de la mar com a input, així com les activitats de producció de béns o prestació de serveis per a aquelles.  
  
3. Respecte a l'al·legació que no hauria de permetre's l'activitat en el port de Calp per falta d'espai havent de prioritzar-se altres activitats, s'indica que l'empresa promotora és titular d'una concessió administrativa en vigor per a l'ús i explotació de l'espai portuari. D'altra banda, correspon a l'autoritat portuària l'ordenació i assignació d'usos dins d'aquest espai.  
C) Al·legacions de l'Associació d'Empresa i Comerç de Calp (AEMCO).  
En relació amb el rebuig al projecte per considerar que el seu impacte ambiental seria contraproduent per al turisme, es reitera que l'impacte ambiental de l'ampliació s'analitza en l'estudi d'impacte ambiental, i que la seua valoració correspon a l'administració competent a través de la declaració d'impacte ambiental.  
D) Al·legacions de Josefa Conesa Belda.  
En relació amb l'argument que les gàbies flotants contaminen i que alteren la fauna marina pels pinsos i antibiòtics, s'insisteix que l'estudi d'impacte ambiental analitza aquestes qüestions, corresponent a l'administració competent la seua valoració.  
Es puntualitza que l'ús d'antibiòtics està regulat per la legislació i vigilat per l'autoritat veterinària, tant en la mena de productes permesos com en el seu dosatge. El control és més restrictiu en el cas de la producció ecològica, en la qual es limita a dues el nombre de tractaments per cicle i es duplica la duració del període de supressió.  
  
Informes considerats.  
Sense perjudici del tràmit d'informació pública, l'òrgan substantiu va realitzar les següents consultes directes:  
- Ministeri de Defensa, Subdirecció General de Patrimoni.  
- Capitania marítima d'Alacant.  
- Subdirecció General per a la Protecció de la Mar (Direcció General de Sostenibilitat de la Costa i de la Mar).  
- Servei de Gestió d'Espais Naturals.  
- Servei de Ramaderia, Sanitat i Benestar Animal.  
- Direcció General de l'Aigua.  
- Ajuntament de Calp.  
- Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
Es van emetre els següents informes sectorials:  
- Informe favorable de 25 de setembre de 2018, de capitania marítima d'Alacant, condicionat a comunicar a la comandància naval les característiques del projecte per si afectara els sistemes de defensa de costes, la informació durant el desenvolupament dels treballs a salvament marítim per a l'emissió de radioavisos i la sol·licitud d'autorització dels treballs. Una vegada finalitzats els treballs, caldrà remetre a l'institut hidrogràfic de la marina l'informe final amb els plànols i característiques de la instal·lació per a la seua inclusió en la cartografia oficial.  
- Informe de 15 de novembre de 2018, del Ministeri de Defensa en el qual s'indica que en data de 28 de setembre de 2018 l'Estat Major de l'Armada va manifestar que no existeix inconvenient a dur a terme el projecte.  
No obstant això, s'haurà de comunicar el començament i finalització dels treballs així com l'abalisament associat al projecte a l'institut hidrogràfic de la marina, per a la seua inclusió en els avisos a navegants, cartografia i publicacions nàutiques.  
- Informe de 24 d'octubre de 2018, de l'Ajuntament de Calp: acord del ple de presentació d'al·legacions a l'autorització de l'ampliació de la granja marina.  
- Informe de 5 de juny de 2019, del Servei de Planificació de Recursos Hidràulics i Qualitat de les Aigües.  
S'analitza el projecte d'acord amb la informació subministrada en el PVA de la granja a ampliar i els resultats inclosos en l'estudi d'impacte ambiental.  
En l'informe, també es descriu l'estat de la massa d'aigua sobre la qual es pretén situar el projecte, massa C13 Penyal d'Ifac-Punta de les Caletes.  
La massa d'aigua C13, corresponent a la demarcació hidrogràfica del Xúquer, està classificada de massa d'aigua costanera natural, del tipus AMP-T08 (aigües costaneres mediterrànies no influenciades per aportacions pluvials, profundes, rocoses).  
Per a la massa d'aigua C13, els diferents indicadors biològics, fisicoquímics i de potencial ecològic són bons o molt bons. L'estat global de la massa C13 és bo o millor.  
No es posa objecció al projecte, sempre que es realitze el programa de vigilància ambiental proposat.  
S'hauran de remetre totes les coordenades en Fus 30, ETRS89, tant del polígon de la instal·lació, com dels diferents punts del pla de vigilància. Se suggereix mantenir els punts de mostreig del PVA en funcionament, encara que es considera que manca d'objecte mantenir alguns d'aquests punts.  
Els resultats obtinguts en el PVA s'hauran de remetre semestralment al Servei de Planificació de Recursos Hidràulics i Qualitat de les Aigües. Els resultats es valoraran d'acord amb el Reial decret 817/2015, de criteris de seguiment i avaluació de l'estat de les masses d'aigua superficials i normes de qualitat ambiental. També es comunicarà immediatament qualsevol anomalia detectada.  
S'afig que els informes semestrals hauran d'incloure la informació relativa als tractaments sanitaris aportats amb l'alimentació.  
Finalment, haurà d'indicar-se el lloc on es realitza la neteja de xarxes i els productes usats.  
- Informe de 4 d'octubre de 2018, de la Direcció General de Cultura i Patrimoni.  
No existeix afecció al patrimoni cultural subaqüàtic per no haver-se trobat restes d'aquesta índole en la prospecció de l'extrem sud de l'ancorada de Calp promoguda per Andromeda Group, per la qual cosa s'informa favorablement a l'efecte de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
- Informe de la Subdirecció General per a la Protecció de la Mar de 22 de gener de 2019:  
Les tres espècies a cultivar són espècies d'àmplia distribució i comunes en la zona.  
Segons el promotor, no existeix risc de moviments d'embarcacions o equips que puguen introduir en la zona espècies al·lòctones o invasores. Tampoc s'empra aliment fresc en l'alimentació dels peixos.  
  
La granja bufona amb el LIC «Serra Gelada i Litoral de la Marina Baixa», de competència autonòmica i dista 1 km del LIC «espai marí d'Ifac», de competència estatal.  
La instal·lació es localitza sobre fons sedimentaris dominats per arenes fines i molt fines amb diferents graus d'enfangament, sobre els quals es desenvolupen biocenosis típiques del detrític enfangat i fangs terrígens d'escàs interés ecològic i conservacionista. Les comunitats bentòniques sensibles o que requerisquen una especial protecció, quedarien allunyades de la granja actual i fora de l'àrea afectada per l'ampliació. Per tant, no es produiran efectes directes ni indirectes sobre aquestes comunitats.  
L'actuació es localitza en la demarcació llevantina balear, establida en la Llei 41/2010, de protecció del medi marí. Així mateix, l'actuació està recollida en l'epígraf Q de l'annex I del Reial decret 79/2019, de 22 de febrer, relatiu a les actuacions que requereixen informe de compatibilitat amb les estratègies marines.  
S'analitza la compatibilitat de l'actuació amb els objectius ambientals de l'estratègia marina de la demarcació marina llevantina balear, en particular amb els objectius ambientals recollits en l'annex ll del Reial decret 79/2019, per a les actuacions de l'epígraf Q de l'annex I.  
  
L'informe conclou que no es preveuen repercussions negatives i que l'actuació seria compatible amb els objectius de l'estratègia marina de la demarcació llevantina balear.  
- Informe de 18 de juny de 2019, del Servei de Gestió d'Espais Naturals.  
L'activitat serà autoritzable, sempre que la zona de concessió projectada quede fora del PORN del parc natural de Serra Gelada, per a això hauria de reorientar-se la zona de concessió direcció aquest o resituar-se lleument amb la finalitat de no afectar l'àmbit del PORN.  
- Informe de 5 de juliol de 2019, del Servei Veterinari Oficial de l'OCA la Marina Baixa.  
En relació amb la Llei 6/2003, de ramaderia de la Comunitat Valenciana i el PAU per a 2019 de la Comunitat Valenciana, revisada la documentació, atés que l'explotació pertany a l'ADS-ACUIVAL, es compleixen els requisits establits i es considera que la documentació està completa.  
- Informe de 5 de juny de 2020, del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
Després d'un informe preliminar (15.04.2020) que, d'acord amb la LOTUP, exigeix justificar l'execució i resultats del pla de participació pública del projecte, i després de rebre documentació addicional, el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge informa novament sobre l'actuació.  
- El contingut de l'estudi d'integració paisatgística es considera suficient per a valorar la incidència del projecte en el paisatge.  
- S'aporta informe que assenyala la falta de participació en el pla de participació pública. S'aporten també les al·legacions rebudes durant la tramitació de l'expedient. Una de les al·legacions al·ludeix al possible impacte visual des de la platja, però aquest impacte es considera no significatiu en l'estudi d'integració paisatgística.  
- Tal com indicava l'informe preliminar, encara que es considera que l'estudi d'integració paisatgística valora incorrectament l'impacte visual des del mirador de la Muntanya de Toix, els resultats de la valoració global de la integració paisatgística poden considerar-se correctament justificats.  
- Així mateix, encara que no s'han considerat mesures d'integració paisatgística, cal entendre com a tals l'ampliació d'una activitat ja existent, l'extensió de la instal·lació cap a l'interior de la mar i la seua posició respecte de la badia de Calp.  
- Quant a l'afecció sobre la infraestructura verda de la Comunitat Valenciana, conformement amb el que s'ha informat ja, el projecte pot considerar-se compatible amb el manteniment de la coherència i funcionalitat d'aquesta infraestructura.  
Es conclou informant favorablement el projecte.  
  
Consideracions ambientals.  
1. Emplaçament.  
De l'estudi d'impacte ambiental es destaca el següent:  
La instal·lació es localitza en una zona de moderat hidrodinamisme en el qual predominen corrents de baixa velocitat, amb una velocitat mitjana de 0,05 m/s i màximes que no solen superar els 0,3 m/s. El corrent predominant de la zona discorre en direcció NE-SO.  
La freqüència més gran d'onatge correspon a la component E (39 %), seguit per les components NE i S. L'altura d'ona significativa més habitual oscil·la entre 0,5 i 1 m, sent molt baixa l'ocurrència d'ones de més de 3 m (inferior a l'1 %).  
La instal·lació se situaria entre 40 i 45 m de profunditat, sobre fons de pendent suau i homogeni entorn de l'1 %, amb isòbates sensiblement paral·leles a la costa.  
La qualitat de l'aigua en la zona s'estableix a partir dels resultats obtinguts en el programa de vigilància ambiental de la granja actual (període 2011-2016). Es tracta d'una zona d'aigües clarament oligotròfiques i de bona qualitat en la qual no es detecta la influència d'abocaments ni aportacions continentals. Tampoc s'observen efectes perjudicials de l'actual explotació ni pel que fa als continguts en nutrients ni en la composició de fitoplàncton.  
A partir de les dades obtingudes en el PVA de la granja existent, es determina que l'activitat se situa en una zona amb predomini de fons sedimentaris, amb un 21,6 % d'enfangament mitjà en tota l'àrea i entre el 6,7 % i el 8,4 % de matèria orgànica.  
L'àrea d'estudi presenta uns fons sedimentaris dominats per arenes fines i molt fines amb diferent grau d'enfangament sobre els quals es desenvolupen biocenosis típiques del detrític enfangat i fangs terrígens. Aquesta comunitat es caracteritza per l'abundància d'invertebrats bentònics sèssils i vàgils d'escàs interés ecològic i ambiental. Els poliquets són el grup faunístic més abundant, i dins d'aquest grup, les espècies pròpies d'ambients fangosos.  
Les biocenosis de major interés, prades de Posidonia oceanica i Cymodocea nodosa i agrupacions de coral·lígens i precoral·lígens es localitzen fora de l'àrea d'influència directa de la instal·lació projectada, en el cas de les prades, a més de 700 m de distància.  
L'evolució en el coral·ligen detectada pel PVA denota que la seua actual configuració dispersa en blocs fragmentats respondria a l'efecte de la pesca d'arrossegament anterior a la instal·lació de la granja. La zona d'estudi es troba sotmesa a una forta pressió pesquera com demostra la gran densitat de solcs que apareixen en el fons.  
En relació amb la influència sobre la prada de Posidonia oceanica, del seguiment que es realitza sobre aquesta, es dedueix que els valors de densitat, cobertura i densitat global no s'han vist alterats al llarg del temps, si bé la producció de la granja actual suposa aproximadament un 7 % de la producció anual prevista en el projecte d'explotació de la granja resultant després de l'ampliació.  
En l'extrem nord-est de la zona estudiada es localitza una àrea amb xicotets afloraments rocosos dispersos, sotmesos a processos d'enterrament, per la qual cosa la comunitat establida sobre ells, composta per algues esciòfiles, no està molt estructurada.  
La granja sí que afecta les comunitats íctiques silvestres, a les quals atrau tant per l'aportació de pinso com per l'efecte de concentració que exerceixen les estructures flotants. El programa de vigilància ambiental constata que l'abundància i riquesa íctica en el punt de la granja és major que en els punts de control. Les espècies més representatives que es concentren als voltants de la granja són espècies pelàgiques com l'alatxa, palometa, voga, sorell, (?). També es detecta la presència ocasional d'espècies migratòries com a tonyines i mamífers marins com el dofí mular.  
La prospecció arqueològica no ha detectat cap indici de restes arqueològiques submarines en la zona prospectada.  
En definitiva, segons l'estudi d'impacte ambiental la ubicació de la granja és l'òptima des del punt de vista ambiental. No obstant això, la concessió bufona en el seu extrem oest amb el LIC «Serra Gelada i Litoral de la Marina Baixa» i està excessivament pròxima a la zona de coral·ligen de depòsit situada al nord-est.  
L'informe de la Subdirecció General per a la Protecció de la Costa i la Mar té en compte que les espècies a cultivar són d'àmplia distribució i comunes en la zona. Es considera que la instal·lació es localitza sobre fons sobre els quals es desenvolupen biocenosi d'escàs interés ecològic i que les comunitats bentòniques sensibles o que requerisquen una especial protecció, quedarien fora de l'àrea afectada per l'ampliació. Per tant, no es produiran efectes directes ni indirectes sobre aquestes comunitats. Es conclou que no es preveuen repercussions negatives i que l'actuació seria compatible amb els objectius de l'estratègia marina de la demarcació llevantina balear.  
Per part seua, el Servei de Gestió d'Espais Naturals indica en el seu informe que l'activitat és autoritzable, sempre que la zona de concessió projectada quede fora del PORN del parc natural de Serra Gelada. Amb el desplaçament cap a l'est proposat en la modificació presentada, la concessió bufona amb el PORN però queda fora d'aquest.  
  
2. Identificació i valoració d'impactes. Mesures preventives i correctores.  
L'estudi d'impacte ambiental identifica, valora i estableix les mesures preventives i correctores en funció de les accions del projecte que poden generar efectes ambientals i segons la fase del projecte en la qual es realitzen. Es descriuen i valoren a continuació:  
Fase de construcció:  
A) Instal·lació de llastos i fondejos: el projecte contempla la col·locació de 120 àncores d'alt grau d'enganxament i 78 llastos de formigó de 6 t i una superfície d'assentament de 2,25 m² per a cadascun. La seua col·locació suposarà l'ocupació definitiva de 176 m² de superfície de fons marí, i és previsible l'afectació a un xicotet nombre d'individus de les poblacions bentòniques presents, on predominen espècies comunes que manquen de significació ecològica.  
D'altra banda, els fondejos constitueixen substrats durs que poden colonitzar-se per organismes filtradors que afavoreixen l'autodepuració del sistema. Com a efectes negatius destaca l'alteració local en el règim de transport de materials, produint un efecte «llavat» al voltant de l'obstacle juntament amb l'acumulació de materials fins en la zona d'ombra.  
  
Donada la reduïda dimensió dels fondejos, l'impacte afectarà una escassa extensió encara que serà permanent i sense possibilitat d'establir mesures correctores.  
D'altra banda, atés que no s'han detectat indicis de restes arqueològiques, no es preveu impacte dels fondejos sobre el patrimoni arqueològic submarí.  
Com a mesura preventiva, els morts de formigó només podran col·locar-se sobre fons sedimentaris. En cap cas podran situar-se sobre restes de prades de fanerògames marines, sobre depòsits coral·lígens o sobre restes arqueològiques si n'hi havia. Per a això la direcció d'obra tindrà en compte la cartografia bionòmica i els resultats de la prospecció arqueològica de la zona.  
B) Trànsit d'embarcacions que intervindran en la instal·lació de les infraestructures: l'impacte es prolongarà durant diversos mesos i produirà augment d'emissió de gasos, sorolls i vibracions propis dels motors de combustió. L'impacte se circumscriurà a l'àmbit del port de Calp i a l'emplaçament de la granja.  
Com a mesura preventiva es proposa el correcte manteniment dels motors de les embarcacions. No es permetrà l'abocament de combustible o olis al medi marí.  
No obstant això, el pla de manteniment haurà d'incloure la vigilància i control de vessaments fortuïts. Per a això s'elaborarà un protocol de desplegament immediat de barreres per a la contenció de vessaments i la seua adequada gestió posterior.  
C) Producció de residus: durant la fase de construcció es produiran restes procedents de la instal·lació de les gàbies i dels fondejos. Com a mesura correctora, a la conclusió de les obres es retiraran els elements sobrants. La gestió i eliminació d'aquests residus es realitzarà a través de gestors autoritzats i d'acord amb el Reial decret 105/2008 (RCD).  
  
Fase de funcionament:  
A) Trànsit d'embarcacions: la gestió de la granja requerirà almenys dues visites diàries per al subministrament de pinso, control dels peixos, manteniment de les xarxes i altres labors. Per a això s'empraran diverses embarcacions, una de casc rígid de 10-15 m d'eslora i altres llanxes lleugeres amb motor forabord. L'augment de trànsit d'embarcacions afectarà la qualitat de l'aire i de les aigües superficials. Els impactes seran negatius i de baixa intensitat. En coherència amb l'indicat per a la fase de construcció, el pla de manteniment en la fase de funcionament haurà d'incloure la vigilància de vessaments fortuïts i un protocol de desplegament immediat de barreres per a la contenció de vessaments i la seua adequada gestió.  
B) Aportació d'aliment: el funcionament de la granja a ple rendiment en un any estàndard generarà diàriament 2.443 kg de sòlids, resultants de sumar l'aliment sobrant i les dejeccions. A més, es produiran diàriament 904 kg de nitrogen i 247 kg de fòsfor. Els potencials efectes d'aquestes emissions sobre el medi receptor són diversos.  
  
b.1. L'alliberament de nutrients en l'aigua pot provocar eutrofització, que es manifesta en el canvi de color i pèrdua de transparència, desplaçament de la xarxa tròfica cap a les fraccions planctòniques i la possible aparició d'espècies perjudicials, disminució del contingut d'oxigen de l'aigua, aparició de mucílags i espumes, etc.  
Donades les característiques de l'emplaçament de la granja és improbable que es desenvolupen processos d'aquest tipus. Es tracta d'una costa oberta i amb bona circulació, la qual cosa facilita la dilució i dispersió de les aportacions procedents de les gàbies. A més, les gàbies estan allunyades de la costa i la producció ecològica implica menor densitat de cultiu i menys aportacions al mitjà.  
b.2. La sedimentació de les restes de pinso i de la femta pot contaminar els fons pròxims, per acumulació de matèria orgànica amb augment de la taxa de sedimentació i enfangament, esgotament de l'oxigen en el fons i en els sediments amb la consegüent alteració de les seues condicions físic-químiques, disminució de la biodiversitat de les comunitats bentòniques, augment de la presència d'organismes detritívors i d'espècies no desitjables com el bacteri Beggiatoa sp.  
  
En condicions normals, cada gàbia generarà prop de 20 t/any de sòlids sedimentables, de les quals 17,2 t correspondran a femta i 2,7 t a pinso no consumit. L'explotació funcionant a ple rendiment produirà 892 t/any de sòlids sedimentables.  
Al voltant del 80 % de les partícules sedimentarà davall de les gàbies i en els seus voltants. La màxima acumulació de femta es produeix als 40-75 m de distància, mentre que el pinso, per la seua major densitat, es concentra en un radi de tot just 50 m davall de les gàbies. La taxa de sedimentació disminueix amb la distància i a partir de 275 m la influència és indetectable.  
Atés que el corrent dominant de la zona és de direcció E-NE, l'àrea de distribució dels sòlids s'estendrà en forma d'oval cap a l'oest i sud-oest. En l'estudi d'impacte ambiental s'argumenta que, com també es donen corrents en les altres direccions, el més adequat és aplicar l'àrea d'influència igual en totes les direccions. En definitiva, es considera com a zona d'influència una àrea circular de 275 m de diàmetre, amb una zona central de 75 m de diàmetre on el nivell de contaminació serà més elevat.  
Malgrat la magnitud de les aportacions totals, la taxa de sedimentació per superfície és reduïda. En el cas del pinso no consumit pot arribar a 128 g/m²/d davall de les gàbies, mentre que en el cas de la femta serà de 48 g/m²/d. Per a una distància de 200 m, la deposició diària és de 0,5 g/m² i dia i a partir de 275 m la influència és indetectable (<0,01 g/m²/d).  
A més, s'assenyala que una part del pinso sobrant es consumirà per altres peixos durant la seua caiguda o una vegada sedimentat, cosa que reduirà l'acumulació, i que, una vegada sedimentats, el pinso i la femta pateixen processos de degradació físics i biològics.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, la sedimentació d'aquestes aportacions afecta únicament a fons sedimentaris amb biocenosis d'arenes fines fangoses d'escassa rellevància ecològica. A causa de les direccions habituals de l'onatge i els corrents, no s'esperen efectes indesitjables sobre el LIC «Serra Gelada i litoral de la Marina Baixa» malgrat limitar amb la concessió, ni sobre les prades de Posidonia oceanica i Cymodocea nodosa, localitzades a més de 700 de distància.  
Per a minimitzar l'impacte, s'optimitzarà l'aportació de pinso utilitzant mitjans mecànics de dosatge i càmeres submarines en totes les gàbies per a monitorar en temps real l'eficiència en l'alimentació. A més, s'ajustarà la dosi de pinso a cada època o període de creixement. D'altra banda, atés que la granja es dedicarà a la producció ecològica, s'empraran pinsos certificats, amb garantia de l'origen i la sostenibilitat de les matèries primeres emprades.  
En relació amb l'afecció sobre els fons per sedimentació de partícules, des de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental es realitzen diverses puntualitzacions:  
1. Analitzades les freqüències de les diferents direccions de corrents, es considera acceptable la simplificació d'establir una àrea circular d'afecció obviant els corrents predominants de la zona. No obstant això, el correcte és considerar ràdio d'afecció en lloc de diàmetre d'afecció. En aquest sentit, encara que l'acumulació màxima es produeix davall de les gàbies, la zona d'influència ha de contemplar una franja de 200 m entorn de les mateixes (radie 200 m), coincidint amb la zona amb deposició <0,5 g/m² dia.  
2. En el pla de l'estudi d'impacte ambiental denominat àrees d'influència, sense perjudici que la ubicació de la granja correspon a la proposta inicial abans del seu desplaçament 118 m cap a l'est, s'indica una àrea d'afecció circular de diàmetre 380 m per a cadascuna de les gàbies flotants (radie 190 m). Aparentment no s'afecta la zona nord-est de biocenosi mixta de coral·ligen de depòsit i detrític costaner fàcies enfangada. No obstant això, la superfície d'afecció reflectida no correspon a àrees circulars de diàmetre 380 m, sinó 270 m.  
Si s'aplica una superfície d'afecció corresponent a àrees circulars de diàmetre 400 m, s'observa que la deposició de partícules sí que arriba a afectar l'àrea de biocenosi mixta en les proximitats del vèrtex B, encara que en una superfície molt reduïda.  
  
  
Haurà d'incrementar-se la vigilància en aquesta zona respecte del que s'estableix en el PVA, situant un punt de control a 300 m de distància al nord respecte del centre de la gàbia situada a la cantonada nord-est de la instal·lació. En cas de detectar-se que l'acumulació de partícules supera l'indicat, haurà de suprimir-se el funcionament de les 3 gàbies situades més al nord.  
4. Quant a la distribució de partícules sedimentables en relació amb el LIC «Serra Gelada i Litoral de la Marina Baixa», en situar la instal·lació sol·licitada sobre imatge del visor cartogràfic de la GVA, es detecta:  
  
  
En definitiva, es produiria sedimentació de partícules procedents de la instal·lació en l'àmbit del LIC, encara que l'afectació es limitaria a una superfície inferior a mitja hectàrea i en la seua zona més externa, per la qual cosa el PVA haurà de mantenir una vigilància estreta en aquesta zona. En cas de detectar-se afecció al LIC haurà de suprimir-se, en principi, el funcionament de la fila de gàbies del grup C1 situada més a l'oest (5 gàbies més pròximes al LIC).  
C) Presència d'instal·lacions permanents:  
Una vegada instal·lades les gàbies, constituiran un obstacle per al trànsit marítim així com un factor distorsionador del paisatge costaner. Encara que tots dos impactes seran permanents, han de considerar-se de baixa intensitat i d'escassa rellevància per diverses raons.  
Quant a la incidència sobre el trànsit marítim, les instal·lacions comptaran amb els elements de senyalització i abalisament reglamentaris que quedaran reflectits en les cartes marines. No s'afecta cap via de navegació ni a les àrees de maniobra i fondeig del port de Calp.  
  
D'altra banda, les instal·lacions actuen com a barrera enfront de l'entrada ocasional d'embarcacions d'arrossegament per la zona, protegint el coral·ligen i proporcionant refugi a les espècies piscícoles.  
Quant a la incidència paisatgística de les instal·lacions, segons la documentació, la seua percepció des de la costa serà mínima, ja que la zona més pròxima és de penya-segats i les platges més pròximes estan a 2 Nm. Les gàbies són estructures d'escàs relleu, per la qual cosa la seua visibilitat és molt reduïda, i l'absència de plataforma fixa redueix l'impacte visual de la instal·lació. En tot cas, a causa de la importància del paisatge en un municipi de marcat caràcter turístic com Calp, s'ha desenvolupat un estudi paisatgístic específic.  
Els informes (15 d'abril i 05.06.2020) del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge indiquen que, encara que no és equiparable l'impacte visual des del mirador de la Muntanya de Toix amb el de la resta de punts estudiats, per l'alta visibilitat des d'aquest, es consideren justificats els resultats de la valoració de la integració paisatgística de l'actuació. A més, cal entendre com a mesures d'integració paisatgística l'ampliació d'una activitat ja existent, l'extensió de la instal·lació cap a l'interior de la mar i la seua posició respecte de la badia de Calp.  
En relació amb la infraestructura verda, encara que l'actuació es localitza en un espai marí que constitueix un element rellevant d'aquesta, es considera compatible amb el manteniment de la seua coherència i funcionalitat.  
D) Aportació de medicaments: la mala pràctica en l'administració de medicaments pot provocar la proliferació de comunitats microbianes resistents que poden afectar poblacions salvatges de la zona. L'aplicació d'aquests productes estarà sempre supervisada per un facultatiu competent i es regirà per la normativa vigent. Només s'empraran productes autoritzats, sota prescripció facultativa i amb estrictes mesures de control. Tot això es reflecteix en el pla veterinari.  
E) Producció de residus sòlids i líquids: s'ha dissenyat un pla de gestió de residus.  
- Els peixos morts, que poden suposar 130 t de biomassa en un any tipus, es gestionen a través de gestors autoritzats SANDACH tipus III i es destinen a la seua destrucció. Per a evitar olors i plagues els peixos morts s'emmagatzemaran en cisternes isotermes tancades.  
- Els residus assimilables a RSU i els materials reciclables (plàstics procedents dels sacs i big bags del pinso i fusta procedent dels palets) es gestionaran a través de l'empresa concessionària que opera en el port.  
  
- Els inerts (xarxes, caps [?]) es destinaran a abocador d'inerts.  
- Els envasos contaminats s'emmagatzemaran conforme a la legislació vigent i es retiraran i gestionaran per una empresa autoritzada.  
- Finalment, els residus MARPOL s'emmagatzemaran i gestionaran conforme a la legislació vigent, a través de l'autoritat portuària.  
Sobre aquest tema, ha d'indicar-se que, atés que l'explotació no inclou plataforma fixa, hauran de retirar-se diàriament els residus generats en aquesta, emmagatzemant-se segons la seua naturalesa en les instal·lacions de l'empresa situades en el port de Calp, des de les quals es retiraran per gestor autoritzat. Haurà de disposar-se en tot moment de la documentació pertinent que acredite l'adequada gestió de tots els residus.  
D'altra banda la destinació a abocador d'inerts de les xarxes, caps i altres residus d'arts de pesca que contenen plàstics, no es considera una gestió adequada a la seua naturalesa. En aquest sentit l'esborrany de l'avantprojecte de llei de residus i sòl contaminats, especifica en el preàmbul, en diversos articles i en particular en l'article 45, que els residus de les arts de pesca són residus subjectes al règim de responsabilitat ampliada del productor, règim que actualment va regulat en els articles 31 i 32 del títol IV de la Llei 22/2011, de 28 de juliol, de residus i sòls contaminats, per la qual cosa la seua gestió haurà d'ajustar-se al que s'estableix en la norma actual o en la qual la substituïsca.  
  
3. Programa de vigilància ambiental.  
L'estudi d'impacte ambiental inclou el preceptiu PVA que considera tant la fase de construcció com la fase de funcionament de la instal·lació.  
- Fase de construcció: es realitzaran controls sobre les mesures específiques de gestió de residus proposades, de manteniment de les embarcacions, de l'abalisament.  
- Fase de funcionament:  
Es planteja un pla de mostreig d'aigües i sediments basat en 5 punts de mostreig:  
- A1: situat en el centre de la instal·lació.  
- C1: punt de control situat a 100 m del límit oest de la concessió, dins de la zona LIC de la Serra Gelada adjacent.  
- C2: punt de control situat a 1.000 m en direcció nord-est.  
- C3: punt de control situat a 1.000 m en direcció nord.  
- C4: punt de control situat a 1.000 m en direcció nord-oest.  
També es proposa realitzar un seguiment de les prades de Posidonia oceanica i de Cymodocea nodosa en dues estacions de mostreig situades a 20 m de profunditat:  
- P1: situat a 1.200 m de distància al nord.  
- P2: situat a 1.675 m de distància al nord-oest.  
Els paràmetres a analitzar en cada cas seran els que s'indiquen a continuació.  
- Sediments: Semestralment es prendrà una mostra de sediments en cadascun dels punts indicats mitjançant draga. En cadascuna de les mostres es determinarà la granulometria, matèria orgànica, pH, potencial redox i presència de clostridiosulfitoreductors.  
- Aigua: En cadascun dels punts de mostreig, es prendran mostres d'aigua mensualment a 3 profunditats (1, 10 i 30 m). En cadascuna d'aquestes mostres es mesurarà: transparència (amb disc Secchi), temperatura, oxigen dissolt, pH, sòlids suspesos, amoni, nitrits, nitrats, fòsfor total, clorofil·la a (g/l), índex Margalef: D430/D665, Escherichia coli i Salmonel·la.  
Simultàniament a la presa de mostres en cada estació es prendran dades meteorològiques rellevants, estat de la mar, la seua coloració i la presència de sòlids, flotants, espumes o olis en superfície o qualsevol altra dada que puga donar informació sobre la influència de la granja o de circumstàncies externes inusuals.  
D'altra banda, anualment es realitzaran prospeccions submarines per a detectar canvis en la composició i diversitat especifiques de les biocenosis bentòniques, mitjançant el seguiment d'espècies indicadores. S'observarà la possible aparició del bacteri Beggiatoa spp., la presència del qual precisarà un seguiment més detallat, controlant la superfície ocupada per les seues colònies i la seua evolució.  
A més es controlarà l'aspecte i grau d'enfangament dels fons i s'avaluarà de forma semiquantitativa la ictiofauna i macrofauna presents, amb la finalitat de detectar variacions en la seua composició. Les prospeccions inclouran un reportatge fotogràfic o de vídeo.  
Finalment, en les estacions de mostreig de prades de fanerògames es realitzarà un seguiment anual per a determinar: densitat, cobertura, densitat global, morfometria i biomassa foliar, i biomassa d'epífits. La densitat s'expressarà en nombre de feixos per unitat de superfície, mitjançant el recompte de feixos existents en un quadrat metàl·lic de 40 cm de costat.  
Els resultats de les anàlisis es facilitaran trimestralment a la conselleria competent en medi ambient, fent constar qualsevol irregularitat en les dades o la detecció de nivells superiors als límits d'emissió o els objectius de qualitat.  
El programa de vigilància contempla que la freqüència dels mostrejos d'aigües es podrà reduir a la meitat al cap de tres anys de l'inici de l'activitat amb plena producció sempre que no s'haja superat en cap mostra algun dels valors màxims fixats per l'administració o quan s'aprecien alteracions significatives en els fons o en la qualitat de les aigües que siguen clarament derivades del funcionament de la instal·lació.  
En relació amb el PVA, l'informe del Servei de Planificació de Recursos Hidràulics i Qualitat de les Aigües considera que convé mantenir algun dels punts de mostreig inclosos en el PVA de la instal·lació en funcionament, i ajustar uns altres a la nova configuració.  
En aquest sentit, el punt central de la granja núm. 23 queda substituït pel punt A (punt central de la granja ampliada). Així mateix, es considera innecessari mantenir com a punt de mostreig el vèrtex C de la granja existent, que queda molt pròxim a l'actual punt central de la instal·lació ampliada.  
Per contra, es considera que s'han de mantenir els punts X i I (punts de control del PVA existent) i els punts E1, E2 i E3 (per a control de fanerògames del PVA existent).  
Als punts indicats haurà d'afegir-se els proposats pel promotor, a saber:  
- 5 punts per a control d'aigua i de sediments i,  
- 2 punts addicionals per a control de fanerògames. No obstant això, d'aquests 2 punts, el denominat P2 pot suprimir-se donada la seua proximitat als punts E1, E2 i E 3.  
Així mateix, d'acord amb el que s'indica en apartats anteriors en relació amb la zona situada al nord-est de l'explotació amb biocenosi mixta de coral·ligen de depòsit i detrític costaner fàcies enfangada, haurà d'afegir-se un punt C5 per a control d'aigua i sediments situat 300 m al nord del centre de la gàbia flotant situada al nord-est de l'explotació.  
Haurà de subministrar-se al Servei de Recursos Hídrics i Qualitat d'Aigües les coordenades de tots els punts de control.  
  
Consideracions jurídiques.  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i l'epígraf 1.g) de l'annex I del Decret 162/1990, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental de la Comunitat Valenciana.  
  
En l'expedient s'han observat els tràmits establits en la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental i en les altres disposicions que hi són aplicables.  
L'article 5 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, atribueix a l'òrgan ambiental la competència en l'anàlisi tècnica dels expedients d'avaluació ambiental i en la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a aquesta.  
  
El Decret 105/2019, de 5 de juliol, del Consell, pel qual s'estableix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre avaluació d'impacte ambiental de projectes. Mitjançant resolució de 9 d'agost de 2019, el director general de Qualitat i Educació Ambiental delega la competència d'avaluació d'impacte ambiental de projectes en el director general de Medi natural i d'Avaluació Ambiental (DOGV 8614, 16.08.2019).  
  
Per tot això, en ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent resolució:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi siguen aplicables, el projecte «ampliació de piscifactoria de gàbies flotants» promogut per NIORDSEAS, SL, a situar en aigües del mediterrani enfront de la costa de Calp (Alacant), sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb la documentació que apareix en l'expedient, les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
1. Espècies a criar: orada (Sparus aurata, L.), llobarro (Dicentrarchus labrax, L.) i corbina (Argyrosomus regius).  
Capacitat de producció 3.000 t/any en suma total de les tres espècies citades, en règim de producció ecològica.  
No obstant això la qual cosa, serà admissible el cultiu de noves espècies en les instal·lacions sempre que concórreguen les quatre condicions següents:  
- La nova espècie a cultivar siga pròpia de la zona.  
- Es mantinga per a totes les espècies el règim de producció ecològica.  
- La capacitat de producció total de la granja es mantinga en 3.000 t/any.  
- No supose alteració en la concessió d'ocupació de domini públic.  
  
2. El programa de vigilància ambiental (PVA) establit per la Direcció General de l'Aigua és d'obligat compliment. Aquest programa s'adjunta com a annex I a la present declaració d'impacte ambiental.  
  
Com a mesures addicionals de prevenció, el programa de vigilància ambiental:  
- Establirà un protocol d'actuació que s'aplicarà quan en els controls es detecten efectes ambientals significatius d'acord amb el programa establit. Anàlisis posteriors, que es remetran a l'òrgan competent en matèria de vigilància de les aigües, hauran d'acreditar l'efectivitat de les mesures adoptades en aquest protocol.  
- En el cas que les mesures adoptades no resulten efectives es procedirà de manera obligatòria a la reducció de la capacitat productiva anual i en el cas que els efectes ambientals negatius persistisquen, al desmantellament total o parcial de les instal·lacions. En particular:  
  
- Si es detecta un impacte sobre la zona de coral·ligen de depòsit situat al nord-est (punt de control C5) que no es reduïsca amb les mesures adoptades, es desmantellaran almenys les 3 gàbies flotants situades en la fila nord del grup C3 més pròximes.  
- Així mateix, si es detecta impacte en el LIC «Serra Gelada i Litoral de la Marina Baixa» (punt de control C1) que no es reduïsca amb les mesures adoptades, es desmantellaran les 5 gàbies flotants situades a l'oest del grup C1.  
- Inclourà un protocol d'actuació a aplicar en el cas de detectar interaccions amb cetacis o tortugues, de manera que s'eviten noves interaccions.  
3. S'establirà un pla de manteniment de les instal·lacions que inclourà:  
- Revisió mensual de les instal·lacions de fondeig i senyalització, així com de les xarxes, que es repararan en cas de danys al més prompte possible.  
- Informació sobre el lloc on es realitza la neteja de les xarxes i els sistemes mecànics i, si escau, productes utilitzats.  
- Manteniment setmanal de l'abalisament, que inclourà els elements susceptibles d'eixir a la deriva i un sistema d'alerta en cas d'error del sistema d'ancoratge.  
- Manteniment setmanal dels caps per a garantir que romanen tibants, no sols després de temporals, amb la finalitat d'evitar captures accidentals d'exemplars d'espècies de fauna marina incloses en el Reial decret 139/2011, de 4 de febrer, per al desenvolupament de la llista d'espècies silvestres en règim de protecció especial i del catàleg espanyol d'espècies amenaçades. Es comunicarà a l'autoritat competent qualsevol captura accidental d'aquestes espècies en l'estructura dels caps.  
  
- Manteniment d'embarcacions i equips a bord, amb la finalitat d'evitar l'abocament accidental d'hidrocarburs o olis al medi.  
- En els trajectes d'embarcacions que es produïsquen en qualsevol de les fases de la instal·lació, construcció i funcionament, es vigilarà els vessaments fortuïts per a això s'elaborarà un protocol de desplegament immediat de barreres per a la seua contenció i adequada gestió posterior.  
  
4. En el cas de temporals o altres successos que puguen generar incidents de seguretat per elements a la deriva, danys en l'abalisament o uns altres, es comunicarà de manera immediata als òrgans competents i es procedirà a la retirada dels elements danyats.  
5. Els residus generats en l'explotació derivats del procés productiu i de les labors de manteniment es retiraran diàriament. Els residus s'emmagatzemaran en les instal·lacions de l'empresa situades en el port de Calp per separat i d'acord amb la seua naturalesa fins a la seua retirada per gestor autoritzat.  
- El promotor haurà de justificar davant l'òrgan substantiu el gestor SANDAH que retirarà els peixos morts.  
- En particular, les xarxes, caps i altres arts de pesca residuals generats en la instal·lació que contenen plàstics, hauran de ser gestionats d'acord amb el règim de responsabilitat ampliada del productor, règim que actualment ve regulat en els articles 31 i 32 del títol IV de la Llei 22/2011, de 28 de juliol, de residus i sòls contaminats o norma que la substituïsca.  
- Es mantindrà a la disposició de les autoritats competents la documentació relativa a la destinació dels diferents residus.  
- Es prohibeix terminantment l'abocament al medi marí de residus i substàncies impròpies del procés productiu.   
6. Es comunicarà amb antelació suficient a salvament marítim el començament i la finalització dels treballs d'instal·lació de la granja per a l'autorització dels treballs i l'emissió de radioavisos, proporcionant les dades d'abalisament associades al projecte.  
- També es comunicarà al Ministeri de Defensa el començament i finalització dels treballs d'instal·lació de la granja.  
- Una vegada finalitzats els treballs, es remetrà a l'Institut Hidrogràfic de la Marina un informe final amb els plans i característiques de la instal·lació per a la seua inclusió en la cartografia oficial.  
7. El desmantellament de la granja existent (granja núm. 23) inclourà la retirada dels elements que componen les instal·lacions per a la seua adequada gestió per part de gestor autoritzat.  
- Es comunicarà al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental el tancament definitiu de les instal·lacions, remetent un informe en finalitzar el desmantellament incloent la destinació dels elements retirats.  
8. Deixa de tindre efectes la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 98/2000-AIA, relativa a la granja núm. 21 en aigües d'Altea, desmantellada amb data 4 de setembre de 2018.  
- Així mateix, una vegada cessament la producció en la granja núm. 23 a ampliar, deixarà de produir efectes la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 119/2000-AIA.  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs, sense perjudici que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets estimen pertinents.  
  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que es disposa en l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
La regulació de la vigència de la present declaració d'impacte ambiental serà l'establida en l'article 43 de la mencionada Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
Annex de la declaració d'impacte ambiental 17/2019-AIA  
Programa de vigilància ambiental: fase de funcionament  
  
1. Punts de control  
A) Es proporcionaran les coordenades (Dàtum ETRS89 Fus 30) dels punts de mostreig d'aigües i sediments i dels punts de seguiment de prades de fanerògames proposats en el Programa de vigilància ambiental:  
  
- A1: situat en el centre de la instal·lació.  
- C1: situat a 100 m del límit oest de la concessió, dins del LIC adjacent.  
- C2: situat a 1.000 m en direcció nord-est.  
- C3: situat a 1.000 m en direcció nord.  
- C4: situat a 1.000 m en direcció nord-oest.  
- P1: situat a 1.200 m de distància al nord.  
- Se suprimeix el punt P2, que se substituirà pels 3 punts de control de fanerògames indicats en l'apartat B.  
B) Es mantindran els següents punts de control inclosos en el PVA de la instal·lació a ampliar (coordenades Dàtum ETRS89 Fus 30):  
  
Punt de control X Y Tipus de control  
X 764894 4279796 Aigua i sediments  
Y 762894 4278796 Aigua i sediments  
E1 762936 4279843 Prada de fanerògames  
E2 762587 4279829 Prada de fanerògames  
E3 762335 4279508 Prada de fanerògames  
  
  
C) S'afegirà un punt de control C5, situat 300 m al nord del centre de la gàbia situada a la cantonada nord-est de la instal·lació, per a control de l'afecció a la biocenosi mixta de coral·ligen de depòsit i detrític costaner fàcies enfangada. Es proporcionaran les seues coordenades (Dàtum ETRS89 Fus 30).  
2. Controls a realitzar.  
A) Aigües: punts A1, C1, C2, C3, C4, C5, X, Y.  
- Freqüència mensual.  
- En cadascun dels punts de mostreig es prendran mostres d'aigua a tres profunditats (0, 10 i 30 m) amb una botella de mostreig tipus NISKIN.  
- En cadascuna de les mostres es determinarà:  
- Transparència i terbolesa (UNF).  
- Temperatura.  
- pH.  
- Sòlids en suspensió (mg/L),.  
- Oxigen dissolt (% saturació O2).  
- Amoni (mol NH4/l).  
- Nitrits (mol NO2/l).  
- Nitrats (mol NO3/l).  
- Fosfats (mol PO4/l).  
- Índex FAN.  
- Clorofil·la a (g/L).  
- Índex de Margalef.  
- Estructura fitoplanctònica.  
- Microbiologia: Escherichia coli i Salmonel·la.  
Simultàniament a la presa de mostres, per a cada estació es prendran dades meteorològiques rellevants, estat de la mar, coloració i presència de sòlids, flotants, espumes o olis en superfície o qualsevol altra dada que proporcione informació sobre la influència de la granja o de circumstàncies externes inusuals.  
B) Sediments: els punts de control seran els mateixos que per a la columna d'aigua.  
- Freqüència semestral.  
- Es prendrà una mostra de sediments en cadascun dels punts indicats mitjançant una draga Van Veen amb una superfície de mossegada de 400 cm².  
- En cadascuna d'aquestes mostres es determinarà:  
- Granulometria.  
- Matèria orgànica.  
- Carboni orgànic total (%).  
- pH i potencial redox.  
- Nitrogen kjeldah (mg/kg).  
- Fòsfor total (mg/kg).  
- Presència de clostridiosulfitoreductors.  
- Presència de mantell de Beggiatoa. La presència del bacteri precisarà un seguiment més detallat de la superfície ocupada per les seues colònies i la seua evolució.  
C) Prades de fanerògames: punts P1, E1, E2 i E3.  
- Freqüència anual.  
- Metodologia POMI o CARLIT.  
D) Biocenosi de les arenes fangoses: Punts A1, C1, C2, C3, C4, X, Y.  
- Freqüència anual.  
- Metodologia MEDDOC o BOPA.  
E) Biocenosi del coral·ligen:  
- Freqüència anual.  
- Inspecció de la barra de coral·ligen, mitjançant les tècniques habituals d'oceanografia i biologia marina.  
Les prospeccions submarines per a control de prades de fanerògames, biocenosis d'arenes fangoses i biocenosis del coral·ligen aniran secundades per un reportatge fotogràfic o de vídeo.  
3. Remissió d'informes.  
A) Semestralment es remetrà al Servei de Planificació de Recursos Hidràulics i Qualitat de les Aigües un informe amb els resultats obtinguts en el PVA, fent constar qualsevol irregularitat en les dades o detecció de nivells superiors als límits d'emissió o objectius de qualitat.  
  
- Els resultats es valoraran d'acord amb el Reial decret 817/2015, d'11 de setembre, pel qual s'estableixen els criteris de seguiment i avaluació de l'estat de les aigües superficials i les normes de qualitat ambiental.  
- Els informes semestrals inclouran tota la informació relativa als productes per a tractaments veterinaris aportats durant el període corresponent.  
B) Així mateix, es comunicarà immediatament al Servei de Planificació de Recursos Hidràulics i Qualitat de les Aigües qualsevol anomalia detectada.  
  
València, 3 d'agost de 2020.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental (p. d. R 09.08.2019 del director general de Qualitat i Educació Ambiental; DOGV 8614, 16.08.2019): Benjamí Pérez Rocher.»  
  
València, 17 de maig de 2021.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9093, del 26-05-2021 (2021/5624)

RESOLUCIÓN de 17 de mayo de 2021, de la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 17/19-AIA Calp.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9093

Fecha DOGV
:   26-05-2021

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2021/5624

CVE


Fecha del documento
:   17-05-2021

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Calp](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 17 de mayo de 2021, de la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 17/19-AIA Calp. [2021/5624]  
De conformidad con el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 17/19-AIA Calp.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 17/19-AIA.  
Título: ampliación de piscifactoría de jaulas flotantes.  
Promotor: NIORDSEAS, SLU.  
Órgano sustantivo: Sección de Pesca Marítima de la Dirección Territorial de Agricultura. Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural de Alicante.  
Ref. órgano sustantivo: ANIA/03.0018.  
Localización: Calp (Alicante)  
  
Descripción del proyecto. Alternativas.  
El proyecto consiste en la ampliación de una explotación de acuicultura existente frente a las costas de Calp (Alicante) y su transformación en una granja de producción ecológica. Esta actuación entra dentro de la estrategia de reestructuración de la producción del grupo Andrómeda en las costas de Calp y Altea.  
La reestructuración contempla 2 acciones:  
- El desmantelamiento de una granja existente en Altea, con capacidad de producción 241 t/año y concesión de 9,8 ha de DPH. (Expte: 98/2000-AIA) ubicada en el ámbito del LIC «Serra Gelada i litoral de la Marina Baixa». El desmantelamiento de estas instalaciones ya se ha producido con fecha 4 de septiembre de 2018.  
- Ampliación de la granja existente en Calp. (Expte: 119/2000-AIA).  
La granja a ampliar es una instalación autorizada por la Resolución de 7 de junio de 2001, de la Dirección General de Pesca y Comercialización Agraria, con número de registro 023, que produce 214 t/año de dorada, lubina, corvina y seriola. Se sitúa al SW del puerto de Calp y se compone de 12 jaulas de 20 m de diámetro, ocupando un polígono de 95.232 m².  
El objeto del proyecto es el abandono de la instalación existente y su traslado a una nueva ubicación ampliando la producción hasta una capacidad máxima de 3.000 t/año de pescado en régimen de acuicultura ecológica.  
Los antecedentes administrativos del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental están incluidos en los expedientes 119/2000-AIA (granja marina para el cultivo intensivo de dorada y lubina en la costa de Alicante, a 3,3 km del puerto de Calp) y 20/2013-AIA (granja marina de dorada, lubina y corvina frente a las costas de Calp). El expediente 20/2013-AIA finalizó con declaración de impacto ambiental desfavorable.  
Se han analizado las siguientes alternativas:  
- Alternativas en relación con la ubicación: la zona presenta muchas restricciones espaciales:  
- Hacia el Sur-Sudoeste: LIC «Serra Gelada i Litoral de la Marina Baixa».  
- Hacia el Norte-Nordeste: áreas de biocroncrecionamientos coralígenos y más allá, la salida del emisario submarino de Calp.  
- Mar adentro, la isóbata de 50 m define el límite inferior de la zona de trabajo del arrastre.  
- Hacia tierra se pierde profundidad. Se pretende superar los 35 m de profundidad en el área de cultivo por razones de seguridad hidrodinámica y para aumentar las tasas de renovación.  
A estas razones se añade la sensibilidad de la población local por los aspectos paisajísticos. Por todo ello, se opta por mantener y ampliar la ubicación actual.  
- Alternativas en relación con el tipo de producción: producción convencional frente a producción ecológica, que implica:  
- El uso exclusivo de pienso certificado, con garantía de sostenibilidad en el uso de materias primas.  
- Limitación en el uso de tratamientos veterinarios.  
- Se plantea el proyecto de explotación con una densidad máxima de cultivo de 15 kg/m³, lo que supone una producción anual de 3.000 t/año, cantidad inferior a la capacidad máxima de la instalación que es de 4.000 t/año.  
También se opta por no introducir una plataforma de alimentación, que supondría mayor impacto paisajístico, al tratarse de una estructura fija que destacaría sobre el resto de la instalación.  
La ubicación elegida para la explotación acuícola se sitúa a 1,9 millas náuticas, rumbo 229º desde el puerto de Calp (Alicante), en fondos de profundidad comprendida entre los 38 y 46 metros. La superficie del polígono de la concesión es de 55 ha, delimitando un rectángulo de 1.100 x 500 m.  
Las coordenadas de los vértices de la concesión son las siguientes (Datum WGS84/ETRS89):  
  
Punto Coordenadas Profundidad (m)  
 Latitud Longitud   
A 38º 36,953 N 0º 01,874 E 41  
B 38º 37,184 N 0º 02,573 E 38  
C 38º 36,935 N 0º 02,706 E 46  
D 38º 36,705 N 0º 02,008 E 46  
Punto central 38º 36,944 N 0º 02,290 E 44  
  
  
Estas coordenadas corresponden a la modificación presentada el 30 de septiembre de 2019.  
La instalación constará de 45 jaulas flotantes de 25 metros de diámetro y 22,5 metros de profundidad (de los cuales 7,5 m corresponden a profundidad de cono), con un volumen aproximado de 8.600 m³ cada una.  
Las jaulas se agruparán en tres estructuras flotantes independientes de 5 x 3 jaulas cada una, formadas por boyas, cabos y contrapesos, capaces de soportar los esfuerzos producidos por los agentes ambientales sobre las jaulas, absorber los esfuerzos dinámicos y transmitir las tensiones a los fondeos, mediante cables y cadenas.  
Las redes de contención serán de hilo sintético de alta resistencia, resistentes a la acción de rayos ultravioletas, de malla sin nudos. Se utilizan 3-4 tamaños de malla diferentes en un ciclo de cultivo completo que se van cambiando de acuerdo al crecimiento de los peces.  
Los grupos de 5 x 3 jaulas se orientarán hacia el sudeste, paralelos entre si y con las líneas de fondeo entrelazadas para máximo aprovechamiento del espacio de la concesión.  
Las instalaciones contarán con lastres rígidos destinados a dar estabilidad a los elementos frente a las corrientes. Las redes se prologarán por encima del nivel del mar para evitar saltos de peces y predadores. Además, sobre cada jaula se coloca una red fija a la baranda, con una estructura central que levanta la red para evitar ataques de pájaros.  
El perímetro de la instalación se señalizará de acuerdo con los requisitos de las autoridades marítimas competentes, mediante balizas fondeadas en los extremos del rectángulo que forma la concesión y en los puntos intermedios de sus dos laterales largos.  
La capacidad de producción máxima será de 3.000 t/año de pescado para el total de las especies (dorada, lubina y corvina). Atendiendo a los planes de siembras y pescas, las proporciones teóricas de cada especie son las que se muestran en la tabla siguiente:  
  
Especie Siembras Pescas  
Corvina 11 % 40 %  
Dorada 38 % 25 %  
Lubina 51 % 35 %  
  
  
Sin embargo, estas proporciones pueden variar en función de la evolución de los cultivos y las condiciones de mercado, entre otras cuestiones. Por ello, se considera más adecuado hablar de volumen total de producción y especies autorizadas, sin asignar porcentajes a cada especie.  
En el plan de producción se seguirán todas las especificaciones de la acuicultura ecológica recogidas en el plan de gestión.  
Las siembras de alevines de dorada y lubina se realizarán preferentemente entre los meses de abril y agosto, mientras que las de corvina se concentrarán durante los meses de abril a julio.  
Una vez iniciado el proceso extractivo, las pescas se realizarán prácticamente a lo largo de todo el año. La estrategia comercial definirá los períodos de pesca más interesantes en función de las condiciones de los mercados y el crecimiento de los peces, con la restricción de que las cargas máximas se limitarán a los 15 kg/m³.  
En las primeras fases el alimento se distribuirá a mano en varias tomas a lo largo del día. A partir de los 50 gramos el pienso se dosificará con cañón.  
La gestión sanitaria de los cultivos se regula en el plan veterinario y de seguridad, los aspectos de limpieza y desinfección se describen en el plan de bioseguridad y la gestión de la producción se describe en el manual de gestión ecológica.  
  
Tramitación administrativa.  
El 7 de marzo de 2019 la Subdirección General de Pesca remite el proyecto de «ampliación de instalación de acuicultura en jaulas flotantes» y documentación complementaria a efectos del inicio del procedimiento de evaluación de impacto ambiental por el trámite ordinario.  
El 28 de mayo de 2019 la Subdirección General de Evaluación Ambiental requiere subsanación del expediente a la Subdirección General de Pesca, en concreto la remisión del certificado de realización del trámite de información pública y de determinados informes sectoriales esenciales para la resolución del expediente.  
El 30 de septiembre de 2019, la Subdirección General de Pesca remite diversos informes sectoriales de entre los requeridos. Se remite asimismo modificación del proyecto, consistente en el desplazamiento de la concesión aproximadamente 118 metros hacia el este, fuera de los límites de LIC «Serra Gelada i litoral de la Marina Baixa» y del ámbito del PORN del «Parque Natural de Serra Gelada». El resto de características del proyecto permanece inalterado respecto a la solicitud inicial.  
El 4 de octubre de 2019 tiene entrada en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental un oficio de la Subdirección General de Pesca adjuntando informes sectoriales adicionales.  
El 22 de noviembre de 2019 se reitera la necesidad de aportar el certificado de información pública para completar el expediente administrativo.  
El 11 de diciembre de 2019, la Subdirección General de Pesca remite el certificado requerido.  
Por otra parte, el 12 de marzo de 2020, detectado que el proyecto solicitado puede suponer un impacto paisajístico, se requiere de la Subdirección General de Pesca que recabe informe al respecto del órgano competente en materia de paisaje.  
Asimismo, el 27 de marzo de 2020, detectado por la Subdirección General de Pesca un error en el certificado de información pública, remite certificado subsanado en los términos oportunos.  
Por último, con fecha 9 de junio de 2020, la Subdirección General de Pesca remite el informe emitido por el Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje.  
  
Información pública.  
La información pública se realizó mediante publicación del anuncio de la Dirección Territorial de Alicante en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 8400, de 10 de octubre de 2018.  
De acuerdo con el certificado emitido el 18 de marzo de 2020 por el secretario de la Dirección Territorial de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica de Alicante, durante el período de exposición pública mencionado, se han presentado las siguientes alegaciones:  
- 22 de noviembre de 2018 Ayuntamiento de Calp.  
- José Rafael García March.  
- Juan Carlos Pérez Valenzuela.  
- Associació d'Empresa i Comerç Calp (AEMCO).  
- Josefa Conesa Belda.  
El Ayuntamiento de Calp da traslado de las 4 alegaciones recibidas en sus dependencias, a las que alude el certificado de información pública de la dirección territorial.  
- José Rafael García March aporta carta del instituto universitario de investigación en medio ambiente y ciencia marina (IMEDMAR-UCV) de la universidad católica de Valencia, de 26 de octubre de 2018.  
La carta indica que en los cabos de la instalación de acuicultura se hallaron miles de ejemplares juveniles de moluscos bivalvos del género Pinna, en su mayoría pertenecientes a la especie P. rudis, aunque un 10 % corresponden a la especie P. nobilis. Esta última especie está catalogada en la Orden TEC/1078/2018, de 28 de septiembre, como especie en estado crítico.  
Así, estas instalaciones constituyen eficaces puntos de implantación de estos juveniles y un lugar idóneo para recolección con finalidad de estudio, investigación y posibilidades de recuperación de la población natural.  
- Juan Carlos Pérez Valenzuela expone que ya en el año 2012 se solicitó una ampliación de la piscifactoría que fue rechazada por todas las comunidades de propietarios de primera y segunda línea de playa (se alude a 17 comunidades de propietarios del municipio de Calp) y por todos los sectores turísticos, empresariales, (?).  
Se argumenta que la única industria de Calp es el turismo y que su fuente de riqueza son las playas y el mar. Se considera evidente el impacto visual de la actividad desde los pisos de primera línea de playa y para todos los usuarios de las playas.  
Asimismo, se considera que el espacio limitado de la bahía y del puerto deberían utilizarse para el fomento de los deportes y negocios náuticos.  
- Associació d'Empresa i Comerç Calp (AEMCO). Se expone que, tras consultar a la universidad de ciencias marinas, a expertos en conservación marina y a empresarios del sector turístico y marino, y por considerar que el impacto ambiental que generaría la ampliación de la piscifactoría sería contraproducente para el turismo de Calp, se manifiesta el voto desfavorable de dicha asociación a la ampliación de la piscifactoría.  
- Josefa Conesa Belda, considera que no se debería permitir la ampliación de las instalaciones de jaulas flotantes, pues producen suciedad, contaminación y alteración de la fauna marina por el pienso y antibiótico. Concluye que si las playas no están limpias, se perjudicará al turismo.  
- Además, el propio Ayuntamiento de Calp acuerda presentar escrito de alegaciones a la autorización de la ampliación de la granja marina:  
1. El estudio de impacto ambiental carece del estudio de alternativas viables exigido por la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
2. La ubicación propuesta no responde a criterios de planificación, pudiendo atenderse a la zonificación propuesta por la propia Conselleria de Agricultura en su estudio de caracterización de las zonas del litoral de la Comunitat Valenciana para su uso en acuicultura.  
3. No existe un estudio detallado de las corrientes de la bahía donde se pretende instalar la granja marina, estimándose a partir de datos tomados frente a las costas de Villajoyosa, en otro ámbito espacial y en una época donde no existe estratificación de la columna de agua. No se ha realizado un estudio de campo con medidores de corriente.  
4. No se estudian los efectos sobre las poblaciones de peces salvajes, derivados de los nutrientes liberados al medio y de la presencia de individuos procedentes de la explotación.  
Contestación del promotor a las alegaciones:  
A) Alegaciones del Ayuntamiento de Calp:  
1. En relación con la alegación relativa a que el estudio de impacto ambiental carece de un estudio de alternativas viables, el estudio de impacto ambiental incluye un estudio de alternativas que justifica la ubicación y el proceso productivo. Para el emplazamiento se consideraron varios factores, como distancia a las zonas protegidas y a las comunidades bentónicas más sensibles, los accesos marítimos al puerto de Calp, distancia a la costa para minimizar su visibilidad, influencia del emisario de Calp, profundidad, que debería situarse entre 40 y 50 m.  
En la elección de la zona también se consideraron los resultados de la prospección arqueológica en la que se concluye que no existen restos arqueológicos ni patrimoniales que puedan ser afectados.  
La ubicación fue además consensuada con la cofradía de pescadores en una ronda previa de consultas.  
Para la elección del sistema de producción se tuvo en cuenta la sostenibilidad y el respeto al entorno. Por ello se propone desarrollar un plan de producción ecológica.  
2. Respecto a la alegación de que la ubicación no responde a criterios de planificación, la granja actual y la ampliación propuesta afectan a dos zonas del sector 10 del estudio de «caracterización de las zonas del litoral de la Comunidad Valenciana para su uso en la acuicultura».  
- «Zona de servicios portuarios»: la zona que nos ocupa se considera «zona II de aguas exteriores a las dársenas y muelles, incluyendo zonas de entrada, maniobra y posibles zonas de fondeo subsidiarias del puerto». Al no tratarse de un canal de acceso ni zona de fondeo y de emergencia, la compatibilidad vendrá determinada en función del criterio de la autoridad competente. En este caso, la capitanía marítima de Alicante y el estado mayor de la armada informan favorablemente.  
- «Áreas preferentes»: en las que no existe ninguna restricción administrativa y se cumplen los criterios técnicos para el desarrollo adecuado de la actividad acuícola. La compatibilidad se basa en los criterios técnicos del rango de profundidad entre 20 y 70 m y de distancia a puerto base inferior a 6 Nm. Estos criterios se cumplen en el proyecto. La zona pertenece a la subárea «preferente sin información bionómica». La ausencia de información queda resuelta a través del programa de vigilancia ambiental de la granja actual y del propio estudio de impacto ambiental, en el que se ha realizado una detallada prospección que ha permitido elaborar la cartografía bionómica de la zona demostrando que la granja no afecta ninguna comunidad sensible.  
3. Respecto a la alegación de que las corrientes se han estimado a partir de datos tomados en otra zona, se indica que el patrón general de corrientes es muy estable en todo el litoral. Así, a efectos de diseño y evaluación ambiental se emplean los datos históricos disponibles más cercanos, obtenidos mediante un correntímetro ubicado en Villajoyosa y procedentes de las boyas que puertos del Estado tiene distribuidas por el litoral. Las zonas de influencia de las jaulas son circulares y para calcular su diámetro se usaron velocidades medias típicas de la zona. En 2017, con objeto de confirmar estos datos, se colocó un correntímetro en la Bahía de Calp que almacenó datos de corrientes y temperaturas los meses de octubre y noviembre, por lo que se poseen datos detallados de la zona. Se adjunta como anexo copia de este estudio.  
  
4. Los efectos de los nutrientes liberados al medio y de la presencia de individuos procedentes de la explotación se analizan en el estudio de impacto ambiental del proyecto y en el PVA de la granja existente. Los análisis se han realizado por organismos independientes y los resultados se han entregado a las autoridades. Se añade que una granja bien gestionada es beneficiosa para las poblaciones de peces de la zona:  
- Por la protección que ejercen las estructuras flotantes y los fondeos frente a la pesca.  
- Por la diversificación del hábitat bentónico que representan los mismos fondeos.  
- Por el efecto de atracción de las estructuras flotantes y el aporte de alimento.  
Los posibles escapes, muy esporádicos, no constituyen un problema ecológico ya que se trata de especies comunes en la zona. En ningún caso se introducen especies exóticas ni organismos modificados genéticamente.  
Se destaca también la aparición de ejemplares juveniles del género Pinna en los cabos de los fondeos de la granja actual, una parte de los cuales corresponde a la especie P. nobilis, catalogada en estado crítico.  
B) Alegaciones de Juan Carlos Pérez Valenzuela.  
1. En relación con el impacto ambiental y el impacto visual desde los pisos de primera línea de playa y para todos los usuarios de las playas, el impacto ambiental de la actividad queda analizado en el estudio de impacto presentado, en el que se concluye que «el proyecto presentado es compatible y sostenible desde el punto de vista ambiental, paisajístico y arqueológico, y no constituye un impacto significativo que pueda afectar a la calidad paisajística, ambiental o patrimonial del municipio.» Corresponde a la administración competente analizar y valorar este estudio y elaborar la declaración de impacto ambiental en las condiciones que se estimen oportunas.  
El estudio de integración paisajística concluye que el impacto visual es insignificante, que los principales puntos desde donde se puede ver potencialmente la actuación son el mirador del Monte Toix, la urbanización Mascarat (Altea) y la costa/playa de Calp, y que el proyecto no afecta a ningún recurso paisajístico. Corresponde al organismo competente de la administración valorar este estudio.  
2. En relación con la alegación relativa a que la bahía de Calp debería usarse para el fomento de los deportes náuticos y no para una industria que no beneficia a la economía local, se indica que el proyecto creará 40 empleos directos adicionales a los 10 que ya existen. La cofradía tendría prioridad en estas contrataciones.  
A ello hay que añadir los empleos indirectos y la contratación de bienes y servicios que tendrán una mayor incidencia sobre los agentes locales, en especial en la cofradía de pescadores al ser el suministrador del hielo necesario para las pescas.  
En segundo lugar, la compañía contempla el desarrollo de iniciativas de turismo ecológico y ambiental aprovechando el atractivo de la instalación y de la propia bahía de Calp. Esta actividad turística sería compatible con las actividades acuícola y pesquera.  
Por tanto, el principal impacto económico recaerá sobre el sector pesquero, para el que la ampliación de la granja puede suponer una revitalización.  
Por otra parte, el proyecto se ajusta a la estrategia del plan de acción para la transformación del modelo económico valenciano desarrollado por la Conselleria de Hacienda y Modelo Económico, que contempla el impulso de la economía azul. Esta economía azul se centra en aprovechar el potencial de los mares, integrando todas las actividades económicas que tienen lugar en el entorno marino o que utilizan los recursos del mar como insumo, así como las actividades de producción de bienes o prestación de servicios para aquellas.  
3. Respecto a la alegación de que no debería permitirse la actividad en el puerto de Calp por falta de espacio debiendo priorizarse otras actividades, se indica que la empresa promotora es titular de una concesión administrativa en vigor para el uso y explotación del espacio portuario. Por otra parte, corresponde a la autoridad portuaria la ordenación y asignación de usos dentro de este espacio.  
C) Alegaciones de la Associació d'Empresa i Comerç de Calp (AEMCO).  
En relación con el rechazo al proyecto por considerar que su impacto ambiental sería contraproducente para el turismo, se reitera que el impacto ambiental de la ampliación se analiza en el estudio de impacto ambiental, y que su valoración corresponde a la administración competente a través de la declaración de impacto ambiental.  
D) Alegaciones de Josefa Conesa Belda.  
En relación con el argumento de que las jaulas flotantes contaminan y que alteran la fauna marina por los piensos y antibióticos, se insiste en que el estudio de impacto ambiental analiza estas cuestiones, correspondiendo a la administración competente su valoración.  
Se puntualiza que el uso de antibióticos está regulado por la legislación y vigilado por la autoridad veterinaria, tanto en el tipo de productos permitidos como en su dosificación. El control es más restrictivo en el caso de la producción ecológica, en la que se limita a dos el número de tratamientos por ciclo y se duplica la duración del período de supresión.  
  
Informes considerados.  
Sin perjuicio del trámite de información pública, el órgano sustantivo realizó las siguientes consultas directas:  
- Ministerio de Defensa, Subdirección General de Patrimonio.  
- Capitanía marítima de Alicante.  
- Subdirección General para la Protección del Mar (Dirección General de Sostenibilidad de la Costa y del Mar).  
- Servicio de Gestión de Espacios Naturales.  
- Servicio de Ganaderia, Sanidad y Bienestar Animal.  
- Dirección General del Agua.  
- Ayuntamiento de Calp.  
- Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje.  
Se emitieron los siguientes informes sectoriales:  
- Informe favorable de 25 de septiembre de 2018, de capitanía marítima de Alicante, condicionado a comunicar a la comandancia naval las características del proyecto por si afectara a los sistemas de defensa de costas, la información durante el desarrollo de los trabajos a salvamento marítimo para la emisión de radioavisos y la solicitud de autorización de los trabajos. Una vez finalizados los trabajos, remitir al instituto hidrográfico de la marina informe final con los planos y características de la instalación para su inclusión en la cartografía oficial.  
- Informe de 15 de noviembre de 2018, del Ministerio de Defensa en el que se indica que en fecha de 28 de septiembre de 2018 el Estado Mayor de la Armada manifestó que no existe inconveniente en llevar a cabo el proyecto.  
No obstante, se deberá comunicar el comienzo y finalización de los trabajos así como el balizamiento asociado al proyecto al instituto hidrográfico de la marina, para su inclusión en los avisos a navegantes, cartografía y publicaciones náuticas.  
- Informe de 24 de octubre de 2018, del Ayuntamiento de Calp: Acuerdo del pleno de presentación de alegaciones a la autorización de la ampliación de la granja marina.  
- Informe de 5 de junio de 2019, del Servicio de Planificación de Recursos Hidráulicos y Calidad de las Aguas.  
Se analiza el proyecto de acuerdo con la información suministrada en el PVA de la granja a ampliar y los resultados incluidos en el estudio de impacto ambiental.  
En el informe, también se describe el estado de la masa de agua sobre la que se pretende ubicar el proyecto, masa C13 Peñón de Ifach-Punta de les Caletes.  
La masa de agua C13, correspondiente a la demarcación hidrográfica del Júcar, está clasificada como masa de agua costera natural, del tipo AMP-T08 (aguas costeras mediterráneas no influenciadas por aportes pluviales, profundas, rocosas).  
Para la masa de agua C13, los distintos indicadores biológicos, físico-químicos y de potencial ecológico son buenos o muy buenos. El estado global de la masa C13 es bueno o mejor.  
No se pone objeción al proyecto, siempre que se realice el programa de vigilancia ambiental propuesto.  
Se deberán remitir todas las coordenadas en Huso 30, ETRS89, tanto del polígono de la instalación, como de los distintos puntos del plan de vigilancia. Se sugiere mantener los puntos de muestreo del PVA en funcionamiento, aunque se considera que carece de objeto mantener algunos de dichos puntos.  
Los resultados obtenidos en el PVA se deberán remitir semestralmente al Servicio de Planificación de Recursos Hidráulicos y Calidad de las Aguas. Los resultados se valorarán de acuerdo con el Real decreto 817/2015, de criterios de seguimiento y evaluación del estado de las masas de agua superficiales y normas de calidad ambiental. También se comunicará inmediatamente cualquier anomalía detectada.  
Se añade que los informes semestrales deberán incluir la información relativa a los tratamientos sanitarios aportados con la alimentación.  
Por último, deberá indicarse el lugar donde se realiza la limpieza de redes y los productos usados.  
- Informe de 4 de octubre de 2018, de la Dirección General de Cultura y Patrimonio.  
No existe afección al patrimonio cultural subacuático al no haberse hallado restos de esta índole en la prospección del extremo sur de la ensenada de Calp promovida por Andromeda Group, por lo que se informa favorablemente a los efectos del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
- Informe de la Subdirección General para la Protección del Mar de 22 de enero de 2019:  
Las tres especies a cultivar son especies de amplia distribución y comunes en la zona.  
Según el promotor, no existe riesgo de movimientos de embarcaciones o equipos que puedan introducir en la zona especies alóctonas o invasoras. Tampoco se emplea alimento fresco en la alimentación de los peces.  
La granja linda con el LIC «Serra Gelada i Litoral de la Marina Baixa», de competencia autonómica y dista 1 km del LIC «espacio marino de Ifach», de competencia estatal.  
La instalación se localiza sobre fondos sedimentarios dominados por arenas finas y muy finas con distintos grados de enfangamiento, sobre los que se desarrollan biocenosis típicas del detrítico enfangado y fangos terrígenos de escaso interés ecológico y conservacionista. Las comunidades bentónicas sensibles o que requieran una especial protección, quedarían alejadas de la granja actual y fuera del área afectada por la ampliación. Por tanto, no se producirán efectos directos ni indirectos sobre estas comunidades.  
La actuación se localiza en la demarcación levantino-balear, establecida en la Ley 41/2010, de protección del medio marino. Asimismo, la actuación está recogida en el epígrafe Q del anexo I del Real decreto 79/2019, de 22 de febrero, relativo a las actuaciones que requieren informe de compatibilidad con las estrategias marinas.  
Se analiza la compatibilidad de la actuación con los objetivos ambientales de la estrategia marina de la demarcación marina levantino-balear, en particular con los objetivos ambientales recogidos en el anexo ll del Real decreto 79/2019, para las actuaciones del epígrafe Q del anexo I.  
El informe concluye que no se prevén repercusiones negativas y que la actuación sería compatible con los objetivos de la estrategia marina de la demarcación levantino-balear.  
- Informe de 18 de junio de 2019, del Servicio de Gestión de Espacios Naturales.  
La actividad será autorizable, siempre y cuando la zona de concesión proyectada quede fuera del PORN del parque natural de Serra Gelada, para lo cual debería reorientarse la zona de concesión dirección este o resituarse levemente con el fin de no afectar al ámbito del PORN.  
- Informe de 5 de julio de 2019, del Servicio Veterinario Oficial de la OCA La Marina Baixa.  
En relación con la Ley 6/2003, de ganadería de la Comunitat Valenciana y el PAZ para 2019 de la Comunitat Valenciana, revisada la documentación, dado que la explotación pertenece a la ADS-ACUIVAL, se cumplen los requisitos previstos y se considera que la documentación está completa.  
- Informe de 5 de junio de 2020, del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje.  
Tras un informe preliminar (15.04.2020) que, de acuerdo con la LOTUP, exige justificar la ejecución y resultados del plan de participación pública del proyecto, y tras recibir documentación adicional, el Servicio de Infraestructura verde y Paisaje informa nuevamente la actuación.  
- El contenido del estudio de integración paisajística se considera suficiente para valorar la incidencia del proyecto en el paisaje.  
- Se aporta informe que señala la falta de participación en el plan de participación pública. Se aportan también las alegaciones recibidas durante la tramitación del expediente. Una de las alegaciones alude al posible impacto visual desde la playa, pero dicho impacto se considera no significativo en el estudio de integración paisajística.  
- Tal y como indicaba el informe preliminar, aunque se considera que el estudio de integración paisajística valora incorrectamente el impacto visual desde el mirador del Monte Toix, los resultados de la valoración global de la integración paisajística pueden considerarse correctamente justificados.  
- Asimismo, aunque no se han considerado medidas de integración paisajística, cabe entender como tales la ampliación de una actividad ya existente, la extensión de la instalación hacia el interior del mar y su posición respecto de la bahía de Calp.  
- En cuanto a la afección sobre la infraestructura verde de la Comunitat Valenciana, conforme a lo ya informado, el proyecto puede considerarse compatible con el mantenimiento de la coherencia y funcionalidad de dicha infraestructura.  
Se concluye informando favorablemente el proyecto.  
  
Consideraciones ambientales.  
1. Emplazamiento.  
Del estudio de impacto ambiental se destaca lo siguiente:  
La instalación se localiza en una zona de moderado hidrodinamismo en el que predominan corrientes de baja velocidad, con una velocidad media de 0,05 m/s y máximas que no suelen superar los 0,3 m/s. La corriente predominante de la zona discurre en dirección NE-SW.  
La mayor frecuencia de oleaje corresponde a la componente E (39 %), seguido por las componentes NE y S. La altura de ola significativa más habitual oscila entre 0,5 y 1 m, siendo muy baja la ocurrencia de olas de más de 3 m (inferior al 1 %).  
La instalación se situaría entre 40 y 45 m de profundidad, sobre fondos de pendiente suave y homogénea en torno al 1 %, con isóbatas sensiblemente paralelas a la costa.  
La calidad del agua en la zona se establece a partir de los resultados obtenidos en el programa de vigilancia ambiental de la granja actual (período 2011-2016). Se trata de una zona de aguas claramente oligotróficas y de buena calidad en la que no se detecta la influencia de vertidos ni aportes continentales. Tampoco se observan efectos perjudiciales de la actual explotación ni en lo que respecta a los contenidos en nutrientes ni en la composición fitoplanctónica.  
A partir de los datos obtenidos en el PVA de la granja existente, se determina que la actividad se ubica en una zona con predominio de fondos sedimentarios, con un 21,6 % de enfangamiento medio en toda el área y entre el 6,7 % y el 8,4 % de materia orgánica.  
El área de estudio presenta unos fondos sedimentarios dominados por arenas finas y muy finas con distinto grado de enfangamiento sobre los que se desarrollan biocenosis típicas del detrítico enfangado y fangos terrígenos. Esta comunidad se caracteriza por la abundancia de invertebrados bentónicos sésiles y vágiles de escaso interés ecológico y ambiental. Los poliquetos son el grupo faunístico más abundante, y dentro de este grupo, las especies propias de ambientes fangosos.  
Las biocenosis de mayor interés, praderas de Posidonia oceánica y Cymodocea nodosa y bioconcrecionamientos coralígenos y precoralígenos, se localizan fuera del área de influencia directa de la instalación proyectada, en el caso de las praderas, a más de 700 m de distancia.  
La evolución en el coralígeno detectada por el PVA denota que su actual configuración dispersa en bloques fragmentados respondería a los efectos de la pesca de arrastre anterior a la instalación de la granja. La zona de estudio se encuentra sometida a una fuerte presión pesquera como demuestra la gran densidad de surcos que aparecen en el fondo.  
En relación con la influencia sobre la pradera de Posidonia oceanica, del seguimiento que se viene realizando sobre la misma, se desprende que los valores de densidad, cobertura y densidad global no se han visto alterados a lo largo del tiempo, si bien la producción de la granja actual supone aproximadamente un 7 % de la producción anual prevista en el proyecto de explotación de la granja resultante tras la ampliación.  
En el extremo nordeste de la zona estudiada se localiza un área con pequeños afloramientos rocosos dispersos, sometidos a procesos de enterramiento, por lo que la comunidad establecida sobre ellos, compuesta por algas esciáfilas, no está muy estructurada.  
La granja sí afecta a las comunidades ícticas silvestres, a las que atrae tanto por el aporte de pienso como por el efecto de concentración que ejercen las estructuras flotantes. El programa de vigilancia ambiental constata que la abundancia y riqueza íctica en el punto de la granja es mayor que en los puntos de control. Las especies más representativas que se concentran en los alrededores de la granja son especies pelágicas como la alacha, palometa, boga, jurel, (?). También se detecta la presencia ocasional de especies migratorias como atunes y mamíferos marinos como el delfín mular.  
La prospección arqueológica no ha detectado ningún indicio de restos arqueológicos submarinos en la zona prospectada.  
En definitiva, según el estudio de impacto ambiental la ubicación de la granja es la óptima desde el punto de vista ambiental. Sin embargo, la concesión linda en su extremo oeste con el LIC «Serra Gelada i Litoral de la Marina Baixa» y está excesivamente próxima a la zona de coralígeno de concrecionamiento ubicada al nordeste.  
El informe de la Subdirección General para la Protección de la Costa y el Mar tiene en cuenta que las especies a cultivar son de amplia distribución y comunes en la zona. Se considera que la instalación se localiza sobre fondos sobre los que se desarrollan biocenosis de escaso interés ecológico y que las comunidades bentónicas sensibles o que requieran una especial protección, quedarían fuera del área afectada por la ampliación. Por tanto, no se producirán efectos directos ni indirectos sobre estas comunidades. Se concluye que no se prevén repercusiones negativas y que la actuación sería compatible con los objetivos de la estrategia marina de la demarcación levantino-balear.  
Por su parte, el Servicio de Gestión de Espacios Naturales indica en su informe que la actividad es autorizable, siempre y cuando la zona de concesión proyectada quede fuera del PORN del parque natural de Serra Gelada. Con el desplazamiento hacia el este propuesto en la modificación presentada, la concesión linda con el PORN pero queda fuera del mismo.  
2. Identificación y valoración de impactos. Medidas preventivas y correctoras.  
El estudio de impacto ambiental identifica, valora y establece las medidas preventivas y correctoras en función de las acciones del proyecto que pueden generar efectos ambientales y según la fase del proyecto en la que se realizan. Se describen y valoran a continuación:  
Fase de construcción:  
A) Instalación de lastres y fondeos: el proyecto contempla la colocación de 120 anclas de alto agarre y 78 lastres de hormigón de 6 t y una superficie de asentamiento de 2,25 m² para cada uno. Su colocación supondrá la ocupación definitiva de 176 m² de superficie de fondo marino, siendo previsible la afección a un pequeño número de individuos de las poblaciones bentónicas presentes, donde predominan especies comunes que carecen de significación ecológica.  
Por otro lado, los fondeos constituyen sustratos duros que pueden colonizarse por organismos filtradores que favorecen la autodepuración del sistema. Como efectos negativos destaca la alteración local en el régimen de transporte de materiales, produciendo un efecto «lavado» alrededor del obstáculo junto con la acumulación de materiales finos en la zona de sombra.  
Dada la reducida dimensión de los fondeos, el impacto afectará a una escasa extensión aunque será permanente y sin posibilidad de establecer medidas correctoras.  
Por otra parte, dado que no se han detectado indicios de restos arqueológicos, no se prevé impacto de los fondeos sobre el patrimonio arqueológico submarino.  
Como medida preventiva, los muertos de hormigón solo podrán colocarse sobre fondos sedimentarios. En ningún caso podrán situarse sobre restos de praderas de fanerógamas marinas, sobre bioconcrecionamientos coralígenos o sobre restos arqueológicos si los hubiera. Para ello la dirección de obra tendrá en cuenta la cartografía bionómica y los resultados de la prospección arqueológica de la zona.  
B) Tráfico de embarcaciones que intervendrán en la instalación de las infraestructuras: el impacto se prolongará durante varios meses y producirá aumento de emisión de gases, ruidos y vibraciones propios de los motores de combustión. El impacto se circunscribirá al ámbito del puerto de Calp y al emplazamiento de la granja.  
Como medida preventiva se propone el correcto mantenimiento de los motores de las embarcaciones. No se permitirá el vertido de combustible o aceites al medio marino.   
No obstante lo anterior, el plan de mantenimiento deberá incluir la vigilancia y control de derrames fortuitos para lo cual se elaborará un protocolo de despliegue inmediato de barreras para la contención de derrames y su adecuada gestión posterior.  
C) Producción de residuos: durante la fase de construcción se producirán restos procedentes de la instalación de las jaulas y de los fondeos. Como medida correctora, a la conclusión de las obras se retirarán los elementos sobrantes. La gestión y eliminación de estos residuos se realizará a través de gestores autorizados y de acuerdo al Real decreto 105/2008 (RCDs).  
Fase de funcionamiento:  
A) Tráfico de embarcaciones: La gestión de la granja precisará al menos dos visitas diarias para el suministro de pienso, control de los peces, mantenimiento de las redes y otras labores. Para ello se emplearán varias embarcaciones, una de casco rígido de 10-15 m de eslora y otras lanchas ligeras con motor fueraborda. El aumento de tráfico de embarcaciones afectará a la calidad del aire y de las aguas superficiales. Los impactos serán negativos y de baja intensidad. En coherencia con lo indicado para la fase de construcción, el plan de mantenimiento en la fase de funcionamiento deberá incluir la vigilancia de derrames fortuitos y un protocolo de despliegue inmediato de barreras para la contención de derrames y su adecuada gestión.  
B) Aporte de alimento: el funcionamiento de la granja a pleno rendimiento en un año estándar generará diariamente 2.443 kg de sólidos, resultantes de sumar el alimento sobrante y las deyecciones. Además, se producirán diariamente 904 kg de nitrógeno y 247 kg de fósforo. Los potenciales efectos de estas emisiones sobre el medio receptor son diversos.  
b.1. La liberación de nutrientes en el agua puede provocar eutrofización, que se manifiesta en el cambio de color y pérdida de transparencia, desplazamiento de la red trófica hacia las fracciones planctónicas y la posible aparición de especies perjudiciales, disminución del contenido de oxígeno del agua, aparición de mucílagos y espumas, etc.  
Dadas las características del emplazamiento de la granja es improbable que se desarrollen procesos de este tipo. Se trata de una costa abierta y con buena circulación, lo que facilita la dilución y dispersión de los aportes procedentes de las jaulas. Además, las jaulas están alejadas de la costa y la producción ecológica implica menor densidad de cultivo y menos aportes al medio.  
b.2- La sedimentación de los restos de pienso y de las heces puede contaminar los fondos próximos, por acumulación de materia orgánica con aumento de la tasa de sedimentación y enfangamiento, agotamiento del oxígeno en el fondo y en los sedimentos con la consiguiente alteración de sus condiciones físico-químicas, disminución de la biodiversidad de las comunidades bentónicas, aumento de la presencia de organismos detritívoros y de especies no deseables como la bacteria Beggiatoa sp.  
En condiciones normales, cada jaula generará cerca de 20 t/año de sólidos sedimentables, de las que 17,2 t corresponderán a heces y 2,7 t a pienso no consumido. La explotación funcionando a pleno rendimiento producirá 892 t/año de sólidos sedimentables.  
Alrededor del 80 % de las partículas sedimentará debajo de las jaulas y en sus alrededores. La máxima acumulación de heces se produce a los 40-75 m de distancia, mientras que el pienso, por su mayor densidad, se concentra en un radio de apenas 50 m debajo de las jaulas. La tasa de sedimentación disminuye con la distancia y a partir de 275 m la influencia es indetectable.  
Dado que la corriente dominante de la zona es de dirección E-NE, el área de distribución de los sólidos se extenderá en forma de óvalo hacia el Oeste y Sudoeste. En el estudio de impacto ambiental se argumenta que, como también se dan corrientes en las otras direcciones, lo más adecuado es aplicar el área de influencia igual en todas las direcciones. En definitiva, se considera como zona de influencia un área circular de 275 m de diámetro, con una zona central de 75 m de diámetro donde el nivel de contaminación será más elevado.  
A pesar de la magnitud de los aportes totales, la tasa de sedimentación por superficie es reducida. En el caso del pienso no consumido puede alcanzar 128 g/m²/d debajo de las jaulas, mientras que en el caso de las heces será de 48 g/m²/d. Para una distancia de 200 m, la deposición diaria es de <0,5g/m² y día y a partir de 275 m la influencia es indetectable (<0,01g/m²/d).  
Además, se señala que una parte del pienso sobrante se consumirá por otros peces durante su caída o una vez sedimentado, reduciendo su acumulación, y que, una vez sedimentados, el pienso y las heces sufren procesos de degradación físicos y biológicos.  
Según el estudio de impacto ambiental, la sedimentación de estos aportes afecta únicamente a fondos sedimentarios con biocenosis de arenas finas fangosas de escasa relevancia ecológica. Debido a las direcciones habituales del oleaje y las corrientes, no se esperan efectos indeseables sobre el LIC «Serra Gelada y litoral de la Marina Baixa» a pesar de lindar con la concesión, ni sobre las praderas de Posidonia oceanica y Cymodocea nodosa, localizadas a más de 700 de distancia.  
Para minimizar el impacto, se optimizará el aporte de pienso utilizando medios mecánicos de dosificación y cámaras submarinas en todas las jaulas para monitorizar en tiempo real la eficiencia en la alimentación. Además, se ajustará la dosis de pienso a cada época o periodo de crecimiento. Por otra parte, dado que la granja se dedicará a la producción ecológica, se emplearán piensos certificados, con garantía del origen y la sostenibilidad de las materias primas empleadas.  
En relación con la afección sobre los fondos por sedimentación de partículas, desde la Subdirección General de Evaluación Ambiental se realizan varias puntualizaciones:  
1. Analizadas las frecuencias de las distintas direcciones de corrientes, se considera aceptable la simplificación de establecer un área circular de afección obviando las corrientes predominantes de la zona. Sin embargo, lo correcto es considerar radio de afección en lugar de diámetro de afección. En este sentido, aunque la acumulación máxima se produce debajo de las jaulas, la zona de influencia debe contemplar una franja de 200 m en torno a las mismas (radio 200 m), coincidiendo con la zona con deposición <0,5g/m² día.  
2. En el plano del estudio de impacto ambiental denominado áreas de influencia, sin perjuicio de que la ubicación de la granja corresponde a la propuesta inicial antes de su desplazamiento 118 m hacia el este, se indica un área de afección circular de diámetro 380 m para cada una de las jaulas flotantes (radio 190 m). Aparentemente no se afecta la zona nordeste de bioceniosis mixta de coralígeno de concrecionamiento y detrítico costero facies enfangada. Sin embargo, la superficie de afección reflejada no corresponde a áreas circulares de diámetro 380 m, sino 270 m.  
Si se aplica una superficie de afección correspondiente a áreas circulares de diámetro 400 m, se observa que la deposición de partículas sí llega a afectar el área de biocenosis mista en las proximidades del vértice B, aunque en una superficie muy reducida.  
  
  
Deberá incrementarse la vigilancia en esta zona respecto de lo establecido en el PVA, situando un punto de control a 300 m de distancia al norte respecto del centro de la jaula ubicada en la esquina nordeste de la instalación. En caso de detectarse que la acumulación de partículas supera lo indicado, deberá suprimirse el funcionamiento de las 3 jaulas situadas más al norte.  
4. En cuanto a la distribución de partículas sedimentables en relación con el LIC «Serra Gelada y Litoral de la Marina Baixa», al ubicar la instalación solicitada sobre imagen del visor cartográfico de la GVA, se detecta:  
  
  
En definitiva, se produciría sedimentación de partículas procedentes de la instalación en el ámbito del LIC, aunque la afección se limitaría a una superficie inferior a media hectárea y en su zona más externa, por lo que el PVA deberá mantener una vigilancia estrecha en esta zona. En caso de detectarse afección al LIC deberá suprimirse, en principio, el funcionamiento de la fila de jaulas del grupo C1 situada más al oeste (5 jaulas más próximas al LIC).  
C) Presencia de instalaciones permanentes:  
Una vez instaladas las jaulas, constituirán un obstáculo para el tráfico marítimo así como un factor distorsionador del paisaje costero. Aunque ambos impactos serán permanentes, deben considerarse de baja intensidad y de escasa relevancia por varias razones.  
En cuanto a la incidencia sobre el tráfico marítimo, las instalaciones contarán con los elementos de señalización y balizamiento reglamentarios que quedarán reflejados en las cartas marinas. No se afecta a ninguna vía de navegación ni a las áreas de maniobra y fondeo del puerto de Calp.  
Por otra parte, las instalaciones actúan como barrera frente a la entrada ocasional de embarcaciones de arrastre por la zona, protegiendo el coralígeno y proporcionando refugio a las especies piscícolas.  
En cuanto a la incidencia paisajística de las instalaciones, según la documentación, su percepción desde la costa será mínima ya que la zona más cercana es acantilada y las playas más cercanas están a 2 Nm. Las jaulas son estructuras de escaso relieve, por lo que su visibilidad es muy reducida, y la ausencia de plataforma fija reduce el impacto visual de la instalación. En todo caso, debido a la importancia del paisaje en un municipio de marcado carácter turístico como Calp, se ha desarrollado un estudio paisajístico específico.  
Los informes (15 de abril y 05.06.2020) del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje indican que, aunque no es equiparable el impacto visual desde el mirador del Monte Toix con el del resto de puntos estudiados, por la alta visibilidad desde el mismo, se consideran justificados los resultados de la valoración de la integración paisajística de la actuación. Además, cabe entender como medidas de integración paisajística la ampliación de una actividad ya existente, la extensión de la instalación hacia el interior del mar y su posición respecto de la bahía de Calp.  
En relación con la infraestructura verde, aunque la actuación se localiza en un espacio marino que constituye un elemento relevante de la misma, se considera compatible con el mantenimiento de su coherencia y funcionalidad.  
D) Aporte de medicamentos: la mala práctica en la administración de medicamentos puede provocar la proliferación de comunidades microbianas resistentes que pueden afectar a poblaciones salvajes de la zona. La aplicación de estos productos estará siempre supervisada por un facultativo competente y se regirá por la normativa vigente. Sólo se emplearán productos autorizados, bajo prescripción facultativa y con estrictas medidas de control. Todo ello se refleja en el plan veterinario.  
E) Producción de residuos sólidos y líquidos: se ha diseñado un plan de gestión de residuos.  
- Los peces muertos, que pueden suponer 130 t de biomasa en un año tipo, se gestionan a través de gestores autorizados SANDACH tipo III y se destinan a su destrucción. Para evitar olores y plagas los peces muertos se almacenarán en cubas isotermas cerradas.  
- Los residuos asimilables a RSU y los materiales reciclables (plásticos procedentes de los sacos y big-bags del pienso y madera procedente de los palets) se gestionarán a través de la empresa concesionaria que opera en el puerto.  
- Los inertes (redes, cabos [?]) se destinarán a vertedero de inertes.  
- Los envases contaminados se almacenarán conforme a la legislación vigente y se retirarán y gestionarán por una empresa autorizada.  
- Por último, los residuos MARPOL se almacenarán y gestionarán conforme a la legislación vigente, a través de la autoridad portuaria.  
Al respecto, debe indicarse que, dado que la explotación no incluye plataforma fija, deberán retirarse diariamente los residuos generados en la misma, almacenándose conforme a su naturaleza en las instalaciones de la empresa ubicadas en el puerto de Calp, desde las cuales se retirarán por gestor autorizado. Deberá disponerse en todo momento de la documentación pertinente que acredite la adecuada gestión de todos los residuos.  
Por otra parte el destino a vertedero de inertes de las redes, cabos y demás residuos de artes de pesca que contienen plásticos, no se considera una gestión adecuada a su naturaleza. En este sentido el borrador del anteproyecto de ley de residuos y suelo contaminados, especifica en el preámbulo, en diversos artículos y en particular en el artículo 45, que los residuos de las artes de pesca son residuos sujetos al régimen de responsabilidad ampliada del productor, régimen que actualmente viene regulado en los artículos 31 y 32 del título IV de la Ley 22/2011, de 28 de julio, de residuos y suelos contaminados, por lo que su gestión deberá ajustarse a lo establecido en la norma actual o en la que la sustituya.  
  
3. Programa de vigilancia ambiental.  
El estudio de impacto ambiental incluye el preceptivo PVA que considera tanto la fase de construcción como la fase de funcionamiento de la instalación.  
- Fase de construcción: se realizarán controles sobre las medidas especificas de gestión de residuos propuestas, de mantenimiento de las embarcaciones, del balizamiento.  
- Fase de funcionamiento:  
Se plantea un plan de muestreo de aguas y sedimentos basado en 5 puntos de muestreo:  
- A1: situado en el centro de la instalación.  
- C1: punto de control situado a 100 m del límite oeste de la concesión, dentro de la zona LIC de la Serra Gelada adyacente.  
- C2: punto de control situado a 1.000 m en dirección nordeste.  
- C3: punto de control situado a 1.000 m en dirección norte.  
- C4: punto de control situado a 1.000 m en dirección noroeste.  
También se propone realizar un seguimiento de las praderas de Posidona oceánica y de Cymodocea nodosa en dos estaciones de muestreo situadas a 20 m de profundidad:  
- P1: situado a 1.200 m de distancia al norte.  
- P2: situado a 1.675 m de distancia al noroeste.  
Los parámetros a analizar en cada caso serán los que se indican a continuación.  
- Sedimentos: Semestralmente se tomará una muestra de sedimentos en cada uno de los puntos indicados mediante draga. En cada una de las muestras se determinará la granulometría, materia orgánica, pH, potencial redox y presencia de Clostridio-Sulfitoreductores.  
- Agua: En cada uno de los puntos de muestreo, se tomarán muestras de agua mensualmente a 3 profundidades (1, 10 y 30 m). En cada una de estas muestras se medirá: transparencia (con disco Secchi), temperatura, oxígeno disuelto, pH, sólidos suspendidos, amonio, nitritos, nitratos, fósforo total, clorofila a (g/l), índice Margalef: D430/D665, Escherichia coli y Salmonella.  
Simultáneamente a la toma de muestras en cada estación se tomarán datos meteorológicos relevantes, estado de la mar, su coloración y la presencia de sólidos, flotantes, espumas o aceites en superficie o cualquier otro dato que pueda dar información acerca de la influencia de la granja o de circunstancias externas inusuales.  
Por otra parte, anualmente se realizarán prospecciones submarinas para detectar cambios en la composición y diversidad especificas de las biocenosis bentónicas, mediante el seguimiento de especies indicadoras. Se observará la posible aparición de la bacteria Beggiatoa spp., cuya presencia precisará un seguimiento más detallado, controlando la superficie ocupada por sus colonias y su evolución.  
Además se controlará el aspecto y grado de enfangamiento de los fondos y se evaluará de forma semicuantitativa la ictiofauna y macrofauna presentes, con el fin de detectar variaciones en su composición. Las prospecciones incluirán un reportaje fotográfico o de vídeo.  
Por último, en las estaciones de muestreo de praderas de fanerógamas se realizará un seguimiento anual para determinar: densidad, cobertura, densidad global, morfometría y biomasa foliar, y biomasa de epífitos. La densidad se expresará en número de haces por unidad de superficie, mediante el recuento de haces existentes en un cuadrado metálico de 40 cm de lado.  
Los resultados de los análisis se facilitarán trimestralmente a la conselleria competente en medio ambiente, haciendo constar cualquier irregularidad en los datos o la detección de niveles superiores a los límites de emisión o los objetivos de calidad.  
El programa de vigilancia contempla que la frecuencia de los muestreos de aguas se podrá reducir a la mitad a los tres años del inicio de la actividad con plena producción siempre que no se haya superado en ninguna muestra alguno de los valores máximos fijados por la administración o cuando se aprecien alteraciones significativas en los fondos o en la calidad de las aguas que sean claramente derivadas del funcionamiento de la instalación.  
En relación con el PVA, el informe del Servicio de Planificación de Recursos Hidráulicos y Calidad de las Aguas considera que conviene mantener alguno de los puntos de muestreo incluidos en el PVA de la instalación en funcionamiento, y ajustar otros a la nueva configuración.  
En este sentido, el punto central de la granja núm. 23 queda sustituido por el punto A (punto central de la granja ampliada). Asimismo, se considera innecesario mantener como punto de muestreo el vértice C de la granja existente, que queda muy próximo al actual punto central de la instalación ampliada.  
Por el contrario, se considera que se deben mantener los puntos X e Y (puntos de control del PVA existente) y los puntos E1, E2 y E3 (para control de fanerógamas del PVA existente).  
A los puntos indicados deberá añadirse los propuestos por el promotor, a saber:  
- 5 puntos para control de agua y de sedimentos y,  
- 2 puntos adicionales para control de fanerógamas. Sin embargo, de estos 2 puntos, el denominado P2 puede suprimirse dada su proximidad a los puntos E1, E2 y E 3.  
Asimismo, de acuerdo con lo indicado en apartados anteriores en relación con la zona ubicada al nordeste de la explotación con biocenosis mixta de coralígeno de concrecionamiento y detrítico costero facies enfangada, deberá añadirse un punto C5 para control de agua y sedimentos ubicado 300 m al norte del centro de la jaula flotante ubicada al nordeste de la explotación.  
Deberá suministrarse al Servicio de Recursos Hídricos y Calidad de Aguas las coordenadas de todos los puntos de control.  
  
Consideraciones jurídicas.  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y el epígrafe 1.g del anexo I del Decreto 162/1990, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de impacto ambiental de la Comunitat Valenciana.  
En el expediente se han observado los tramites previstos en la Ley 21/2013, de evaluación ambiental y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 5 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, atribuye al órgano ambiental la competencia en el análisis técnico de los expedientes de evaluación ambiental y en la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos sometidos a la misma.  
El Decreto 105/2019, de 5 de julio, del Consell, por el que se establece la estructura orgánica básica de la Presidencia y de las consellerias de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre evaluación de impacto ambiental de proyectos. Mediante resolución de 9 de agosto de 2019, el director general de Calidad y Educación Ambiental delega la competencia de evaluación de impacto ambiental de proyectos en el director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental (DOGV 8614, 16.08.2019).  
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente resolución:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto «ampliación de piscifactoría de jaulas flotantes» promovido por NIORDSEAS, SL, a ubicar en aguas del mediterráneo frente a la costa de Calp (Alicante), siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con la documentación obrante en el expediente, las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
1. Especies a criar: dorada (Sparus aurata, L.), lubina (Dicentrarchus labrax, L.) y corvina (Argyrosomus regius).  
Capacidad de producción 3.000 t/año en suma total de las tres especies citadas, en régimen de producción ecológico.  
No obstante lo cual, será admisible el cultivo de nuevas especies en las instalaciones siempre que concurran las cuatro condiciones siguientes:  
- La nueva especie a cultivar sea propia de la zona.  
- Se mantenga para todas las especies el régimen de producción ecológico.  
- La capacidad de producción total de la granja se mantenga en 3.000 t/año.  
- No suponga alteración en la concesión de ocupación de dominio público.  
2. El programa de vigilancia ambiental (PVA) establecido por la Dirección General del Agua es de obligado cumplimiento. Dicho programa se adjunta como anexo I a la presente declaración de impacto ambiental.  
Como medidas adicionales de prevención, el programa de vigilancia ambiental:  
- Establecerá un protocolo de actuación que se aplicará cuando en los controles se detecten efectos ambientales significativos de acuerdo con el programa establecido. Análisis posteriores, que se remitirán al órgano competente en materia de vigilancia de las aguas, deberán acreditar la efectividad de las medidas adoptadas en dicho protocolo.  
- En el caso de que las medidas adoptadas no resulten efectivas se procederá de manera obligatoria a la reducción de la capacidad productiva anual y en el caso de que los efectos ambientales negativos persistan, al desmantelamiento total o parcial de las instalaciones. En particular:  
- Si se detecta un impacto sobre la zona de coralígeno de concrecionamiento ubicado al nordeste (punto de control C5) que no se reduzca con las medidas adoptadas, se desmantelarán al menos las 3 jaulas flotantes ubicadas en la fila norte del grupo C3 más próximas.  
- Asimismo, si se detecta impacto en el LIC «Serra Gelada i Litoral de la Marina Baixa» (punto de control C1) que no se reduzca con las medidas adoptadas, se desmantelarán las 5 jaulas flotantes ubicadas al oeste del grupo C1.  
- Incluirá un protocolo de actuación a aplicar en el caso de detectar interacciones con cetáceos o tortugas, de forma que se eviten nuevas interacciones.  
3. Se establecerá un plan de mantenimiento de las instalaciones que incluirá:  
- Revisión mensual de las instalaciones de fondeo y señalización, así como de las redes reparándose, en caso de daños, a la mayor brevedad.  
- Información sobre el lugar donde se realiza la limpieza de las redes y los sistemas mecánicos y, en su caso, productos utilizados.  
- Mantenimiento semanal del balizamiento, que incluirá los elementos susceptibles de salir a la deriva y un sistema de alerta en caso de fallo del sistema de anclaje.  
- Mantenimiento semanal de los cabos para garantizar que permanecen tensos, no solo después de temporales, con el fin de evitar capturas accidentales de ejemplares de especies de fauna marina incluidas en el Real decreto 139/2011, de 4 de febrero, para el desarrollo del listado de especies silvestres en régimen de protección especial y del catálogo español de especies amenazadas. Se comunicará a la autoridad competente cualquier captura accidental de estas especies en la estructura de los cabos.  
- Mantenimiento de embarcaciones y equipos a bordo, con el fin de evitar el vertido accidental de hidrocarburos o aceites al medio.  
- En los trayectos de embarcaciones que se produzcan en cualquiera de las fases de la instalación, construcción y funcionamiento, se vigilará los derrames fortuitos para lo cual se elaborará un protocolo de despliegue inmediato de barreras para su contención y adecuada gestión posterior.   
4. En el caso de temporales u otros sucesos que puedan generar incidentes de seguridad por elementos a la deriva, daños en el balizamiento u otros, se comunicará de manera inmediata a los órganos competentes y se procederá a la retirada de los elementos dañados.  
5. Los residuos generados en la explotación derivados del proceso productivo y de las labores de mantenimiento se retirarán diariamente. Los residuos se almacenarán en las instalaciones de la empresa ubicadas en el puerto de Calp por separado y de acuerdo con su naturaleza hasta su retirada por gestor autorizado.  
- El promotor deberá justificar ante el órgano sustantivo el gestor SANDAH que retirará los peces muertos.  
- En particular, las redes, cabos y demás artes de pesca residuales generados en la instalación que contienen plásticos, deberán ser gestionados de acuerdo con el régimen de responsabilidad ampliada del productor, régimen que actualmente viene regulado en los artículos 31 y 32 del título IV de la Ley 22/2011, de 28 de julio, de residuos y suelos contaminados o norma que la sustituya.  
- Se mantendrá a disposición de las autoridades competentes la documentación relativa al destino de los diferentes residuos.  
- Se prohíbe terminantemente el vertido al medio marino de residuos y sustancias impropias del proceso productivo.  
6. Se comunicará con antelación suficiente a salvamento marítimo el comienzo y la finalización de los trabajos de instalacion de la granja para la autorización de los trabajos y la emisión de radioavisos, proporcionando los datos de balizamiento asociados al proyecto.  
- También se comunicará al Ministerio de Defensa el comienzo y finalización de los trabajos de instalacion de la granja.  
- Una vez finalizados los trabajos, se remitirá al instituto hidrográfico de la marina un informe final con los planos y características de la instalación para su inclusión en la cartografía oficial.  
7. El desmantelamiento de la granja existente (granja núm. 23) incluirá la retirada de los elementos que componen las instalaciones para su adecuada gestión por parte de gestor autorizado.  
- Se comunicará al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental el cierre definitivo de las instalaciones, remitiendo un informe al finalizar el desmantelamiento incluyendo el destino de los elementos retirados.  
8. Deja de tener efectos la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 98/2000-AIA, relativa a la granja núm. 21 en aguas de Altea, desmantelada con fecha 4 de septiembre de 2018.  
- Asimismo, una vez cese la producción en la granja núm. 23 a ampliar, dejará de tener efectos la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 119/2000-AIA.  
  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite, no cabe interponer recurso alguno; sin perjuicio de que puedan utilizarse los medios que en defensa de sus derechos estimen pertinentes.  
  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
La regulación de la vigencia de la presente declaración de impacto ambiental será la establecida en el artículo 43 de la citada Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de Evaluación Ambiental.  
  
Anexo de la declaración de impacto ambiental 17/2019-AIA  
Programa de vigilancia ambiental: Fase de funcionamiento.  
  
1. Puntos de control.  
A) Se proporcionarán las coordenadas (Datum ETRS89 Huso 30) de los puntos de muestreo de aguas y sedimentos y de los puntos de seguimiento de praderas de fanerógamas propuestos en el programa de vigilancia ambiental:  
- A1: situado en el centro de la instalación.  
- C1: situado a 100 m del límite Oeste de la concesión, dentro del LIC adyacente.  
- C2: situado a 1.000 m en dirección Nordeste.  
- C3: situado a 1.000 m en dirección Norte.  
- C4: situado a 1.000 m en dirección Noroeste.  
- P1: situado a 1.200 m de distancia al Norte.  
- Se suprime el punto P2, que se sustituirá por los 3 puntos de control de fanerógamas indicados en el apartado B.  
B) Se mantendrán los siguientes puntos de control incluidos en el PVA de la instalación a ampliar (coordenadas Datum ETRS89 Huso 30):  
  
Punto de control X Y Tipo de control  
X 764894 4279796 Agua y sedimentos  
Y 762894 4278796 Agua y sedimentos  
E1 762936 4279843 Pradera de fanerógamas  
E2 762587 4279829 Pradera de fanerógamas  
E3 762335 4279508 Pradera de fanerógamas  
  
  
C) Se añadirá un punto de control C5, situado 300 m al norte del centro de la jaula situada en la esquina nordeste de la instalación, para control de la afección a la biocenosis mixta de coralígeno de concrecionamiento y detrítico costero facies enfangada. Se proporcionarán sus coordenadas (Datum ETRS89 Huso 30).  
2. Controles a realizar.  
A) Aguas: Puntos A1, C1, C2, C3, C4, C5, X, Y.  
- Frecuencia mensual.  
- En cada uno de los puntos de muestreo se tomarán muestras de agua a tres profundidades (0, 10 y 30 m) con una botella de muestreo tipo NISKIN.  
- En cada una de las muestras se determinará:  
- Transparencia y turbidez (UNF).  
- Temperatura.  
- pH.  
- Sólidos en suspensión (mg/L),.  
- Oxígeno disuelto (% saturación O2).  
- Amonio (mol NH4/l).  
- Nitritos (mol NO2/l).  
- Nitratos (mol NO3/l).  
- Fosfatos (mol PO4/l).  
- Índice FAN.  
- Clorofila a (g/L).  
- Índice de Margalef.  
- Estructura fitoplactónica.  
- Microbiología: Escherichia coli y Salmonella.  
Simultáneamente a la toma de muestras, para cada estación se tomarán datos meteorológicos relevantes, estado de la mar, coloración y presencia de sólidos, flotantes, espumas o aceites en superficie o cualquier otro dato que proporcione información sobre la influencia de la granja o de circunstancias externas inusuales.  
B) Sedimentos: Los puntos de control serán los mismos que para la columna de agua.  
- Frecuencia semestral.  
- Se tomará una muestra de sedimentos en cada uno de los puntos indicados mediante una draga Van Veen con una superficie de mordedura de 400 cm².  
- En cada una de estas muestras se determinará:  
- Granulometría.  
- Materia orgánica.  
- Carbono orgánico total (%).  
- pH y potencial redox.  
- Nitrógeno kjeldah (mg/Kg).  
- Fósforo total (mg/kg).  
- Presencia de Clostridio-Sulfitoreductores.  
- Presencia de manto de Beggiatoa. La presencia de la bacteria precisará un seguimiento más detallado de la superficie ocupada por sus colonias y su evolución.  
C) Praderas de fanerógamas: puntos P1, E1, E2 y E3.  
- Frecuencia anual.  
- Metodología POMI o CARLIT.  
D) Biocenosis de las arenas fangosas: puntos A1, C1, C2, C3, C4, X, Y.  
- Frecuencia anual.  
- Metodología MEDDOC o BOPA.  
E) Biocenosis del coralígeno:  
- Frecuencia anual.  
- Inspección de la barra de coralígeno, mediante las técnicas habituales de oceanografía y biología marina.  
Las prospecciones submarinas para control de praderas de fanerógamas, biocenosis de arenas fangosas y biocenosis del coralígeno irán apoyadas por un reportaje fotográfico o de vídeo.  
3. Remisión de informes.  
A) Semestralmente se remitirá al Servicio de Planificación de Recursos Hidráulicos y Calidad de las Aguas un informe con los resultados obtenidos en el PVA, haciendo constar cualquier irregularidad en los datos o detección de niveles superiores a los límites de emisión u objetivos de calidad.  
- Los resultados se valorarán de acuerdo con el Real decreto 817/2015, de 11 de septiembre, por el que se establecen los criterios de seguimiento y evaluación del estado de las aguas superficiales y las normas de calidad ambiental.  
- Los informes semestrales incluirán toda la información relativa a los productos para tratamientos veterinarios aportados durante el periodo correspondiente.  
B) Asimismo, se comunicará inmediatamente al Servicio de Planificación de Recursos Hidráulicos y Calidad de las Aguas cualquier anomalía detectada.  
  
València, 3 de agosto de 2020.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental (p. d. R 09.08.2019 del director general de Calidad y Educación Ambiental; DOGV 8614, 16.08.2019): Benjamín Pérez Rocher.»  
  
València, 17 de mayo de 2021.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML