Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 4794, del 09-07-2004 (2004/7078)

RESOLUCIÓ de 30 de juny de 2004, de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, per la qual s'incoa expedient de declaració de Bé d'Interés Cultural com a Zona Paleontològica dels jaciments d'icnites localitzats als termes municipals de Morella, Bicorp, Bejís, Alpuente, Dos Aguas i Millares de la Comunitat Valenciana.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4794

Data del DOGV
:   09-07-2004

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - G) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2004/7078

CVE


Data del document


Organisme emissor
:   Conselleria de Cultura, Educació i Esport

Tipus de document
:   Resolució

RESOLUCIÓ de 30 de juny de 2004, de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, per la qual s'incoa expedient de declaració de Bé d'Interés Cultural com a Zona Paleontològica dels jaciments d'icnites localitzats als termes municipals de Morella, Bicorp, Bejís, Alpuente, Dos Aguas i Millares de la Comunitat Valenciana. [2004/X7078]
  
D'acord amb el que estipula la Llei 4/1998 del Patrimoni Cultural Valencià, formen part del patrimoni paleontològic els béns mobles i els jaciments que continguen fòssils d'interés rellevant. La mateixa llei preveu la possibilitat de la declaració com a Bé d'Interés Cultural, sota la figura de Zona Paleontològica, d'aquells paratges naturals on hi haja un conjunt de fòssils d'interés científic o didàctic rellevant.
  
Actualment es coneixen a la Comunitat Valenciana deu jaciments paleontològics d'icnites de dinosaures:
  
- Jaciment icnològic barranc de Vallivana, al terme municipal de Morella.
  
- Jaciment icnològic barranc del Randero, al terme municipal de Bicorp.
  
- Jaciment icnològic de Bejís, al terme municipal de Bejís.
  
- Jaciment icnològic de Corcolilla, al terme municipal d'Alpuente.
  
- Jaciment icnològic de Dos Aguas, al terme municipal de Dos Aguas.
  
- Jaciment icnològic de l'Arquela, al terme municipal d'Alpuente.
  
- Jaciment icnològic de Losilla, al terme municipal d'Alpuente.
  
- Jaciment icnològic de Tambuc est, al terme municipal de Millares.
  
- Jaciment icnològic de Tambuc oest, al terme municipal de Millares.
  
- Jaciment icnològic de Vizcota, al terme municipal d'Alpuente.
  
El registre més antic està representat pel jaciment d'icnites de Bejís, d'aproximadament 230 milions d'anys d'antiguitat, (triàsic mitjà). Es tracta d'un dels jaciments icnològics de major antiguitat de la península ibèrica. Els jaciments d'icnites d'Alpuente es localitzen sobre materials del límit jurassicocretaci, una època crítica de renovació de la composició de les faunes de dinosaures. Els jaciments icnològics de Dos Aguas i el Tambuc (Millares), d'una edat aproximada de 80 milions d'anys (cretaci superior) constituïxen una de les últimes evidències de l'existència de dinosaures prèvia a la seua sobtada desaparició, en el cretaci terminal.
  
La Comunitat Valenciana és una de les poques comunitats que presenta jaciments icnològics del cretaci superior, i l'única que presenta jaciments icnològics distribuïts al llarg de tota l'era mesozoica.
  
D'altra banda, la importància del registre icnològic de la Comunitat Valenciana es veu incrementada per la varietat de tipologies icnològiques representades, que inclouen pràcticament la totalitat dels morfotipus coneguts, des de xicotetes empremtes tridàctils atribuïbles a xicotets dinosaures bípedes, fins a grans empremtes subcirculars atribuïbles a grans dinosaures sauròpodes, passant per empremtes deixades per dinosaures ornitòpodes i teròpodes de talla mitjana. També s'han registrat empremtes plantars, molt escasses en el registre fòssil.
  
La gran variabilitat del registre icnològic de la Comunitat Valenciana no sols es limita a la tipologia de les icnites o a l'època en què estes van quedar impreses, sinó també al fet d'haver quedat registrades sobre una àmplia varietat de roques sedimentàries que representen diversos ecosistemes que es van succeir al llarg de la història geològica de la península ibèrica.
  
Per això, els jaciments d'icnites de dinosaures de la Comunitat Valenciana constituïxen un bé natural d'alt valor científic i cultural que forma part del nostre patrimoni cultural. La seua especial rellevància recau en la diversitat d'icnites representades, en el seu estat de conservació, i en la diversitat de medis ambients i èpoques geològiques que representen. Constituïxen un registre perpetu de l'activitat de sers vius hui en dia extingits preservat en el mateix entorn natural on va ser produït.
  
Vist l'informe emés pel Servici de Patrimoni Arqueològic, Etnològic i Històric favorable a la incoació de l'expedient de declaració de Bé d'Interés Cultural com a Zona Paleontològica dels jaciments d'icnites localitzats als termes municipals de Morella, Bicorp, Bejís, Alpuente, Dos aguas i Millares.
  
Atés el que disposa l'article 27 de la Llei de la Generalitat Valenciana 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, ha resolt:
  
Primer
  
Incoar expedient de declaració de Bé d'Interés Cultural com a Zona Paleontològica respecte dels jaciments que a continuació es relacionen:
  
- Jaciment icnològic barranc de Vallivana, al terme municipal de Morella.
  
- Jaciment icnològic barranc del Randero, al terme municipal de Bicorp.
  
- Jaciment icnològic de Bejís, al terme municipal de Bejís.
  
- Jaciment icnològic de Corcolilla, al terme municipal d'Alpuente.
  
- Jaciment icnològic de Dos Aguas, al terme municipal de Dos Aguas.
  
- Jaciment icnològic d'Arquela, al terme municipal d'Alpuente.
  
- Jaciment icnològic de Losilla, al terme municipal d'Alpuente.
  
- Jaciment icnològic del Tambuc est, al terme municipal de Millares.
  
- Jaciment icnològic del Tambuc oest, al terme municipal de Millares.
  
- Jaciment icnològic de Vizcota, al terme municipal d'Alpuente.
  
Segon
  
De conformitat amb el que disposa l'article 28 de la Llei de la Generalitat Valenciana 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, en l'annex I s'aporten les dades necessàries per a la determinació dels valors del bé que justifiquen la declaració, es procedix a la seua descripció i es determina l'entorn de protecció, així com la normativa de protecció per a l'entorn i el mateix bé, i es fa referència, a més, a l'estat de conservació i la titularitat d'este.
  
Quant a la ubicació dels jaciments, d'acord amb l'article 67 de la Llei del Patrimoni Cultural Valencià, com que es tracta de jaciments que actualment no estan oberts a la visita pública, es reserva tota la informació relativa a esta, incloent-hi la corresponent documentació gràfica, que constarà en l'expedient administratiu als efectes oportuns.
  
Respecte de la titularitat dels béns, esta no es fa constar en l'annex I, a excepció dels casos en què és pública.
  
Tercer
  
Seguir amb la tramitació de l'expedient d'acord amb les disposicions vigents.
  
Quart
  
En compliment del que preceptua l'article 27.3 de la Llei de la Generalitat Valenciana 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, cal notificar esta resolució als corresponents ajuntaments i als interessats, així com la seua comunicació al Registre General de Béns d'Interés Cultural per a la seua anotació preventiva.
  
Quint
  
Publicar la present resolució amb el seu annex en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i en el Boletín Oficial del Estado.
  
Contra esta resolució, que no és definitiva en via administrativa, cal interposar un recurs d'alçada davant el secretari autonòmic de Cultura i Política Lingüística de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, en el termini d'un mes comptat a partir de l'endemà de la notificació o publicació.
  
Cosa que es fa pública als efectes oportuns.
  
València, 30 de juny de 2004.- El director general de Patrimoni Cultural Valencià: Manuel Muñoz Ibáñez.
  
ANNEX I
  
JACIMENTS D'ICNITES DE LA COMUNITAT VALENCIANA INCLOSOS EN LA INCOACIÓ DE LA DECLARACIÓ COM A BÉ D'INTERÉS CULTURAL VALENCIÀ
  
1. JACIMENT ICNOLÒGIC BARRANC DE VALLIVANA (TM DE MORELLA)
  
I. DADES SOBRE EL BÉ OBJECTE DE LA DECLARACIÓ
  
1. DENOMINACIÓ:
  
Barranc de Vallivana
  
2. LOCALITZACIÓ
  
a) Comunitat autònoma: Comunitat Valenciana
  
b) Província: Castelló
  
c) Municipi/s: Morella
  
3. UBICACIÓ I DELIMITACIÓ
  
Ubicació: consta en l'expedient administratiu.
  
Delimitació de l'entorn de protecció: el perímetre ve definit en el pla que consta en l'expedient.
  
4. DESCRIPCIÓ I DADES HISTORICOARTÍSTIQUES
  
Les icnites es localitzen en un aflorament de calcàries micrítiques bioclàstiques del cretaci inferior, formades en un sistema deposicional lacustre. Les calcàries es disposen en bancs tabulars de potència centimètrica a decimètrica. Les icnites apareixen únicament sobre un estrat calcari d'uns 50 cm de potència.
  
Sobre la superfície de l'estrat es poden distingir cinc icnites tridàctils. A causa de la meteorització i l'erosió superficial, les icnites estan dèbilment marcades i n'és difícil el reconeixement, per la qual cosa multitud de marques irregulars de la superfície de l'estrat podrien correspondre a altres impressions, parcialment preservades (dinotorbació generalitzada en l'estrat).
  
Les icnites, per la seua morfologia i grandària, poden ser atribuïdes a dinosaures teròpodes de talla reduïda a mitjana. Es tracta d'empremtes tridàctils mexaxòniques amb taló agut, dígit III més llarg que els altres i dígits II i III orientats en sentit medial.
  
Tres de les icnites s'agrupen en un rastre amb orientació N-S (N210E). Les altres dos icnites tridàctils són més grans que les anteriors, i es disposen en direcció perpendicular al rastre núm. 1.
  
El jaciment ha sigut recentment excavat.
  
Edat del jaciment: cretaci inferior (Valanginià inferior-Hautevirià superior)
  
5. NORMATIVA DE PROTECCIÓ
  
Art. 1. Protecció del jaciment. A fi de preservar la integritat del bé, no s'autoritzarà cap actuació, de manera que quedaran prohibits els moviments de terres i excavacions, llevat que, per tractar-se d'actuacions amb fins científics justificats o destinats a la tutela i protecció del bé, disposen de l'autorització expressa de la Conselleria de Cultura Educació i Esport.
  
Art. 2. Entorn de protecció. En les actuacions a realitzar en l'entorn de protecció del bé serà aplicable l'article 62 de la Llei del Patrimoni Cultural Valencià, la qual cosa implica que per a dur a terme qualsevol intervenció s'haurà d'aportar el corresponent estudi paleontològic previ, i s'hauran d'executar, si és el cas, les actuacions paleontològiques pertinents.
  
6. ESTAT DE CONSERVACIÓ
  
Substrat: les icnites es troben sobre roques calcàries coherents, sense perill d'arenització o fragmentació. Grans fractures transversals creuen els afloraments, però no posen en perill la integritat d'estos. L'acció erosiva de les aigües de vessament, incrementada per l'efecte de dissolució química, ha produït la dilatació i l'expansió de les fractures i, en alguns sectors de l'aflorament, ha esborrat les empremtes.
  
ICNITES: les icnites es troben dèbilment marcades sobre el sostre de l'estrat rocós. En alguns sectors les impressions s'han esborrat per l'efecte de la dissolució de la calcària.
  
II. TITULARITAT: Ajuntament de Morella
  
2. JACIMENT ICNOLÒGIC BARRANC DEL RANDERO (TM DE BICORP)
  
I. DADES SOBRE EL BÉ OBJECTE DE LA DECLARACIÓ
  
1. DENOMINACIÓ
  
Barranc del Randero
  
2. LOCALITZACIÓ
  
a) Comunitat autònoma: Comunitat Valenciana
  
b) Província: València
  
c) Municipi/s: Bicorp
  
3. UBICACIÓ I DELIMITACIÓ:
  
Ubicació: consta en l'expedient administratiu.
  
Delimitació de l'entorn de protecció: el perímetre ve definit en el pla que consta en l'expedient.
  
4. DESCRIPCIÓ I DADES HISTORICOARTÍSTIQUES
  
Les icnites es localitzen sobre estrats de calcàries micrítiques i calcàries estromatolítiques laminades, en disposició subhoritzontal. Les calcàries es disposen en bancs tabulars de potència centimètrica a decimètrica. Presenten clavills de dessecació i arrugues d'onatge, que indiquen condicions d'exposició subaèria (ambient de plana de marea).
  
S'identifiquen dos icnites tridàctils mexaxòniques completes, de diferent grandària, i una tercera icnita parcialment conservada. Altres marques de la superfície de l'estrat podrien correspondre a empremtes dèbilment preservades.
  
Les empremtes, per la seua morfologia (tridàctils, taló agut, dígit III més gran) i grandària (fins a 50 cm d'amplària d'icnita núm. 2), poden ser atribuïdes a dinosaures teròpodes de talla mitjana a talla gran.
  
Edat del jaciment : cretaci superior (Santonià-campanià)
  
5. NORMATIVA DE PROTECCIÓ
  
Art. 1. Protecció del jaciment. A fi de preservar la integritat del bé, no s'autoritzarà cap actuació, de manera que quedaran prohibits els moviments de terres i excavacions, llevat que, per tractar-se d'actuacions amb fins científics justificats o destinats a la tutela i protecció del bé, disposen de l'autorització expressa de la Conselleria de Cultura Educació i Esport.
  
Art. 2. Entorn de protecció. En les actuacions que s'han de realitzar en l'entorn de protecció del bé, serà aplicable l'article 62 de la Llei del Patrimoni Cultural Valencià, la qual cosa implica que per a dur a terme qualsevol intervenció s'haurà d'aportar el corresponent estudi paleontològic previ, i s'hauran d'executar, si és el cas, les actuacions paleontològiques pertinents.
  
6. ESTAT DE CONSERVACIÓ
  
Substrat:
  
Les icnites es troben sobre roques calcàries coherents, sense perill d'arenització o fragmentació. La meteorització química de l'aigua sobre la calcària ha produït la dilatació i l'expansió de les fractures del substrat rocós, i l'esborrament parcial d'algunes empremtes.
  
ICNITES: Les icnites es troben moderadament marcades sobre les làmines més superiors de l'estrat rocós, encara que el contorn d'estes es troba difuminat per acció de les aigües meteòriques.
  
II. TITULARITAT: privada
  
3. JACIMENT ICNOLÒGIC DE BEJÍS (TM DE BEJÍS)
  
I. DADES SOBRE EL BÉ OBJECTE DE LA DECLARACIÓ
  
1. DENOMINACIÓ
  
Bejís
  
2. LOCALITZACIÓ
  
a) Comunitat autònoma: Comunitat Valenciana
  
b) Província: Castelló
  
c) Municipi/s: Bejís
  
3. UBICACIÓ I DELIMITACIÓ:
  
Ubicació: consta en l'expedient administratiu.
  
Delimitació de l'entorn de protecció: el perímetre ve definit en el pla que consta en l'expedient.
  
4. DESCRIPCIÓ I DADES HISTORICOARTÍSTIQUES
  
S'han identificat tres icnites en el sostre de dos estrats d'arenoses roges del triàsic (Facies Bundsandstein). Un bloc d'arenosa, caigut al peu del camí, conté dos empremtes pentadàctils (possiblement de Chiroterium), pertanyents a un mateix rastre. Determinades marques mal definides en l'estrat podrien constituir una tercera empremta. L'estrat conté, a més, pistes d'invertebrats i marques de corrent. Una tercera empremta tridàctila digitígrada, de tipus dinosauriforme, es localitza sobre el sostre d'un estrat d'arenosa situat sobre el talús de la carretera. La icnita presenta una morfologia arredonida, lleugerament més llarga que ampla, amb les impressions dels dits unides. Es tracta d'una morfologia semblant a la corresponent a la petjada d'un dinosauriforme basal o d'un dinosaure prosauròpode. No es pot descartar l'atribució a un altre grup faunístic (tecodonts o altres arcosaures).
  
Edat del jaciment: triàsic inferior-mitjà (Facies Bundsandstein)
  
5. NORMATIVA DE PROTECCIÓ
  
Art. 1. Protecció del jaciment. A fi de preservar la integritat del bé, no s'autoritzarà cap actuació, de manera que quedaran prohibits els moviments de terres i excavacions, llevat que, per tractar-se d'actuacions amb fins científics justificats o destinats a la tutela i protecció del bé, disposen de l'autorització expressa de la Conselleria de Cultura Educació i Esport.
  
Art. 2. Entorn de protecció. En les actuacions que s'han de realitzar en l'entorn de protecció del bé, serà aplicable l'article 62 de la Llei del Patrimoni Cultural Valencià, la qual cosa implica que per a dur a terme qualsevol intervenció s'haurà d'aportar el corresponent estudi previ paleontològic, i s'hauran d'executar, si és el cas, les actuacions paleontològiques pertinents.
  
6. ESTAT DE CONSERVACIÓ
  
Substrat: roin. La superfície de l'estrat d'arenosa s'està degradant per un procés de descamació superficial que conduïx a la separació de les làmines.
  
ICNITES: dolent, especialment la icnita tridàctila, que experimenta el deteriorament de la superfície de l'estrat. Seria aconsellable actuar amb urgència, per a evitar la seua pèrdua.
  
II. TITULARITAT: Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports
  
4. JACIMENT ICNOLÒGIC DE CORCOLILLA (TM D'ALPUENTE)
  
I. DADES SOBRE EL BÉ OBJECTE DE LA DECLARACIÓ
  
1. DENOMINACIÓ
  
Corcolilla
  
2. LOCALITZACIÓ
  
a) Comunitat autònoma: Comunitat Valenciana
  
b) Província: València
  
c) Municipi/s: Alpuente
  
3. UBICACIÓ I DELIMITACIÓ:
  
Ubicació: consta en l'expedient administratiu.
  
Delimitació de l'entorn de protecció: el perímetre ve definit en el pla que consta en l'expedient.
  
4. DESCRIPCIÓ I DADES HISTORICOARTÍSTIQUES
  
Les icnites es localitzen en el sostre d'un estrat en forma de canal d'arenoses blanques, que forma part d'una seqüència detrítica constituïda per una alternança de nivells d'arenes i argiles grises.
  
S'identifiquen 53 icnites tridàctils (42 icnites aïllades i 12 icnites que formen part de 3 rastres). Corresponen a dinosaures teròpodes i ornitòpodes de talla xicoteta o mitjana (longituds de les icnites compreses entre 15-43 cm i 19-33 cm respectivament). Es diferencien dos morfotipus principals: empremtes tridàctils mexaxòniques amb taló agut, dígit III més llarg que els altres i dígits II i III orientats en sentit medial, atribuïbles a dinosaures teròpodes de talla mitjana, i empremtes tridàctils més amples, amb impressions digitals més arredonides, de longitud equivalent, envoltant subcircular i taló arredonit, que són morfologies més pròpies d'empremtes deixades per dinosaures ornitòpodes.
  
L'anàlisi de l'orientació de les icnites determina una direcció preferent de desplaçament cap al N-NE, amb un menor percentatge d'icnites amb orientació contraposada.
  
Es reconeixen tres rastres compostos per 4 (6?), 4 i 3 icnites respectivament.
  
Edat del jaciment: juràssic superior (Facies Pürbeck)
  
5. NORMATIVA DE PROTECCIÓ
  
Art. 1. Protecció del jaciment. A fi de preservar la integritat del bé, no s'autoritzarà cap actuació, de manera que quedaran prohibits els moviments de terres i excavacions, llevat que, per tractar-se d'actuacions amb fins científics justificats o destinats a la tutela i protecció del bé, disposen de l'autorització expressa de la Conselleria de Cultura Educació i Esport.
  
Art. 2. Entorn de protecció. En les actuacions que s'han de realitzar en l'entorn de protecció del bé, serà aplicable l'article 62 de la Llei del Patrimoni Cultural Valencià, la qual cosa implica que per a dur a terme qualsevol intervenció s'haurà d'aportar el corresponent estudi paleontològic previ, i s'hauran d'executar, si és el cas, les actuacions paleontològiques pertinents.
  
6. ESTAT DE CONSERVACIÓ
  
Substrat: el nivell d'arenosa sobre el qual es localitzen les icnites es troba intensament degradat, i patix un procés d'arenització i erosió subsegüent, que ha causat la desaparició de gran part de la superfície original de l'estrat.
  
ICNITES: les icnites es troben impreses sobre el sostre d'un estrat rocós en via d'arenització. En determinats sectors les empremtes s'han esborrat com a conseqüència de la degradació de l'estrat.
  
II. TITULARITAT: privada
  
5. JACIMENT ICNOLÒGIC DE DOS AGUAS
  
I. DADES SOBRE EL BÉ OBJECTE DE LA DECLARACIÓ
  
1. DENOMINACIÓ
  
Dos Aguas
  
2. LOCALITZACIÓ
  
a) Comunitat autònoma: Comunitat Valenciana
  
b) Província: València
  
c) Municipi/s: Dos Aguas
  
3. UBICACIÓ I DELIMITACIÓ:
  
Ubicació: consta en l'expedient administratiu.
  
Delimitació de l'entorn de protecció: el perímetre ve definit en el pla que consta en l'expedient.
  
4. DESCRIPCIÓ I DADES HISTORICOARTÍSTIQUES
  
S'identifica un rastre principal, compost aproximadament per 27 icnites, disposades segons una direcció nord-sud. El rastre principal és creuat per diversos rastres de menor longitud, mal definits, de direcció pràcticament perpendicular a l'anterior. En total s'han cartografiat unes 50 icnites.
  
Les icnites, algunes de les quals marcades amb gran profunditat, es presenten amb morfologies mal definides, de subcirculars a ovalades, o inclús irregulars, per haver-se format sobre un substrat molt fluid, fàcilment deformable. El fons d'algunes empremtes sí que pareix mostrar una certa morfologia tridàctila. Moltes d'estes presenten clavills circulars i radials entorn de la depressió central, amb la qual cosa indiquen, possiblement, que la capa més externa de sediment devia presentar un cert grau de compacitat, probablement per exposició subaèria. Per la seua distribució, les icnites del rastre principal són atribuïdes amb reserva a un dinosaure bípede, encara que la disparitat de grandària de les icnites que el componen obliga a pensar en una preservació diferencial, o en una correspondència amb impressions de les mans (icnites menors) i peus (icnites majors) d'un dinosaure quadrúpede. No obstant això, no s'observa amb claredat l'associació del parell ?peu-mà?, típica dels rastres de dinosaures quadrúpedes.
  
Edat del jaciment: cretaci superior (Cenomanià)
  
5. NORMATIVA DE PROTECCIÓ
  
Art. 1. Protecció del jaciment. A fi de preservar la integritat del bé, no s'autoritzarà cap actuació, de manera que quedaran prohibits els moviments de terres i excavacions, llevat que per tractar-se d'actuacions amb fins científics justificats o destinats a la tutela i protecció del bé, disposen de l'autorització expressa de la Conselleria de Cultura Educació i Esport.
  
Art. 2. Entorn de protecció. En les actuacions que s'han de realitzar en l'entorn de protecció del bé, serà aplicable l'article 62 de la Llei del Patrimoni Cultural Valencià, la qual cosa implica que per a dur a terme qualsevol intervenció s'haurà d'aportar el corresponent estudi paleontològic, i s'hauran d'executar, si és el cas, les actuacions paleontològiques pertinents. Previ.
  
6. ESTAT DE CONSERVACIÓ
  
Substrat: les icnites es localitzen sobre roques calcàries laminades, ordenades en fins estrats, intensament fissurats i diaclasats, i en alguns sectors s'ha produït el despreniment parcial de les capes o làmines.
  
ICNITES: en alguns sectors s'han perdut les empremtes a causa del despreniment de les làmines de l'estrat sobre les quals estaven impreses, de manera que només queda marcada la subimpressió sobre la capa inicialment subjacent. En altres punts les empremtes presenten bon estat de preservació, de manera que conserven inclús estructures anulars entorn de la depressió central.
  
II. TITULARITAT: privada
  
6. JACIMENT ICNOLÒGIC D'ARQUELA
  
I. DADES SOBRE EL BÉ OBJECTE DE LA DECLARACIÓ
  
1. DENOMINACIÓ
  
Arquela
  
2. LOCALITZACIÓ
  
a) Comunitat autònoma: Comunitat Valenciana
  
 b) Província: València
  
c) Municipi/s: Alpuente
  
3. UBICACIÓ I DELIMITACIÓ:
  
Ubicació: consta en l'expedient administratiu.
  
Delimitació de l'entorn de protecció: el perímetre ve definit en el pla que consta en l'expedient.
  
4. DESCRIPCIÓ I DADES HISTORICOARTÍSTIQUES
  
Tres afloraments diferents. Un primer aflorament amb 6 icnites en el llit de la rambla. Un segon aflorament amb 5 empremtes de dinosaures, en el qual són visibles les seues seccions verticals en el talús que constituïx la paret del llit del barranc. Un tercer aflorament, aigües avall, compost per dos icnites, visibles així mateix en una secció vertical del llit.
  
En els tres casos, les icnites es presenten com estructures de deformació dels estrats (depressions tancades), farcides de material d'una composició diferent de l'estrat deformat. El contorn de les empremtes es considera circular o ovalat. No es poden atribuir a cap icnotàxon en particular.
  
Edat del jaciment: juràssic superior (Facies Pürbeck)
  
5. NORMATIVA DE PROTECCIÓ
  
Art. 1. Protecció del jaciment. A fi de preservar la integritat del bé, no s'autoritzarà cap actuació, de manera que quedaran prohibits els moviments de terres i excavacions, llevat que, per tractar-se d'actuacions amb fins científics justificats o destinats a la tutela i protecció del bé, disposen de l'autorització expressa de la Conselleria de Cultura Educació i Esport.
  
Art. 2. Entorn de protecció. En les actuacions que s'han de realitzar en l'entorn de protecció del bé, serà aplicable l'article 62 de la Llei del Patrimoni Cultural Valencià, la qual cosa implica que per a dur a terme qualsevol intervenció s'haurà d'aportar el corresponent estudi paleontològic previ, i s'hauran d'executar, si és el cas, les actuacions paleontològiques pertinents.
  
6. ESTAT DE CONSERVACIÓ
  
Substrat: les arenoses que contenen les icnites es presenten poc cementades, amb tendència a l'arenització. Per això, les aigües corrents que es canalitzen en la capçalera de la rambla estan produint l'afonament i el retrocés de l'escarpament on es localitza el primer grup d'icnites. El segon grup d'icnites, localitzat igualment sobre un front inestable, es troba altament degradat per afonament.
  
Icnites: risc que el jaciment es destruïsca a mitjà-llarg termini per causes naturals, ja siga per desagregació granular o per afonament dels estrats en què es troben.
  
II. TITULARITAT: Confederació Hidrogràfica del Xúquer
  
7. JACIMENT ICNOLÒGIC DE LOSILLA
  
I. DADES SOBRE EL BÉ OBJECTE DE LA DECLARACIÓ
  
1. DENOMINACIÓ
  
Losilla
  
2. LOCALITZACIÓ
  
a) Comunitat autònoma: Comunitat Valenciana
  
b) Província: València
  
c) Municipi/s: Alpuente
  
3. UBICACIÓ I DELIMITACIÓ:
  
Ubicació: consta en l'expedient administratiu.
  
Delimitació de l'entorn de protecció: el perímetre ve definit en el pla que consta en l'expedient.
  
4. DESCRIPCIÓ I DADES HISTORICOARTÍSTIQUES
  
Es reconeixen fins a 72 estructures subcirculars de considerable profunditat, que podrien correspondre amb marques de petjades de grans. Es tractaria de subimpressions mal definides, no d'impressions directes, encara que tampoc es pot descartar que corresponguen a estructures de dissolució del sostre de l'estrat.
  
Edat: juràssic superior (Facies Pürbeck)
  
5. NORMATIVA DE PROTECCIÓ
  
Art. 1. Protecció del jaciment. A fi de preservar la integritat del bé, no s'autoritzarà cap actuació, de manera que quedaran prohibits els moviments de terres i excavacions, llevat que per tractar-se d'actuacions amb fins científics justificats o destinats a la tutela i protecció del bé, disposen de l'autorització expressa de la Conselleria de Cultura Educació i Esport.
  
Art. 2. Entorn de protecció. En les actuacions que s'han de realitzar en l'entorn de protecció del bé, serà aplicable l'article 62 de la Llei del Patrimoni Cultural Valencià, la qual cosa implica que per a dur a terme qualsevol intervenció s'haurà d'aportar el corresponent estudi previ paleontològic, i s'hauran d'executar, si és el cas, les actuacions paleontològiques pertinents.
  
6. ESTAT DE CONSERVACIÓ
  
Substrat: les estructures circulars que podrien ser assimilades a icnites de vertebrats es troben sobre roques calcàries coherents, sense perill d'arenització o fragmentació.
  
La meteorització química de l'aigua sobre la calcària ha produït la dilatació i l'expansió de fractures i clavills, i el consegüent esborrament d'algunes empremtes.
  
Icnites: les estructures circulars retenen l'aigua de precipitació i vessament superficial, amb la qual cosa s'ha produït la dissolució dels buits originals, i ha fet molt difícil la seua interpretació.
  
II. TITULARITAT: Ajuntament d'Alpuente
  
8. JACIMENT ICNOLÒGIC DEL TAMBUC EST
  
I. DADES SOBRE EL BÉ OBJECTE DE LA DECLARACIÓ
  
1. DENOMINACIÓ
  
El Tambuc est
  
2. LOCALITZACIÓ
  
a) Comunitat autònoma: Comunitat Valenciana
  
b) Província: València
  
c) Municipi/s: Millares
  
3. UBICACIÓ I DELIMITACIÓ:
  
Ubicació: consta en l'expedient administratiu.
  
Delimitació de l'entorn de protecció: el perímetre ve definit en el pla que consta en l'expedient.
  
4. DESCRIPCIÓ I DADES HISTORICOARTÍSTIQUES
  
Les icnites es localitzen sobre estrats de calcàries micrítiques i calcàries estromatolítiques laminades, en disposició subhoritzontal. Les calcàries es disposen en bancs tabulars de potència centimètrica a decimètrica. Presenten clavills de dessecació i arrugues d'onatge, amb la qual cosa indiquen condicions d'exposició subaèria (ambient de plana de marea).
  
S'han identificat un total de 84 icnites tridàctils completes o fragmentàries. No es cartografia un nombre indeterminat de marques presents sobre el substrat, per no ser diferenciables clarament d'altres marques de dissolució de la superfície de l'estrat.
  
S'identifiquen 62 icnites aïllades i 22 icnites que formen part de 6 rastres. L'anàlisi de l'orientació de les icnites determina una direcció preferent de desplaçament NE-SO, amb un menor percentatge d'icnites amb orientació contraposada.
  
Les empremtes, per la seua morfologia i grandària, poden ser atribuïdes a dinosaures teròpodes i ornitòpodes de talla reduïda a mitjana. Hi ha una certa variabilitat en grandària i forma de les icnites, per la qual cosa no es descarta que hagen sigut impreses per dinosaures de diferent estat de desenvolupament dins d'una població monoespecífica, o per dinosaures de diferents tàxons.
  
Es diferencien dos morfotipus principals: empremtes tridàctils mexaxòniques amb les impressions dels dígits individualitzades, taló agut, a vegades bilobat, dígit III més llarg que els altres i dígits II i III orientats en sentit medial, atribuïbles a dinosaures teròpodes de talla mitjana. Les empremtes tridàctils, amb impressions digitals més arredonides, de longitud i amplària equivalent, dígits més curts i taló arredonit, són morfologies pròpies de les empremtes deixades per dinosaures ornitòpodes.
  
S'han identificat 7 rastres compostos per 3, 4, 3, 6, 3, 3 i 4 empremtes, numerats des de TE-I a TE-VII. La longitud dels rastres ve indicada en la taula corresponent.
  
Es pressuposa l'existència d'icnites en àrees del llit del barranc cobertes per depòsits d'arenes i graves.
  
Edat del jaciment: cretaci superior (Campanià?)
  
5. NORMATIVA DE PROTECCIÓ
  
Art. 1. Protecció del jaciment. A fi de preservar la integritat del bé, no s'autoritzarà cap actuació, de manera que quedaran prohibits els moviments de terres i excavacions, llevat que per tractar-se d'actuacions amb fins científics justificats o destinats a la tutela i protecció del bé, disposen de l'autorització expressa de la Conselleria de Cultura Educació i Esport.
  
Art. 2. Entorn de protecció. En les actuacions que s'han de realitzar en l'entorn de protecció del bé serà aplicable l'article 62 de la Llei del Patrimoni Cultural Valencià, la qual cosa implica que per a dur a terme qualsevol intervenció s'haurà d'aportar el corresponent estudi previ paleontològic, i s'hauran d'executar, si és el cas, les actuacions paleontològiques pertinents.
  
6. ESTAT DE CONSERVACIÓ
  
Substrat: les icnites es troben sobre roques calcàries coherents, sense perill d'arenització o fragmentació. Grans fractures transversals creuen els afloraments, però no posen en perill la integritat d'estos. La meteorització química de l'aigua sobre la calcària ha produït la dilatació i l'expansió de les fractures, i el consegüent esborrament d'algunes empremtes. L'acció de les aigües de vessament, especialment incrementat per l'efecte de la càrrega de sediments, ha esborrat les empremtes en amplis sectors dels afloraments.
  
Una gran part dels afloraments amb empremtes es troben coberts per depòsits de graves i arenes transportades pel corrent durant les crescudes.
  
Icnites: variable. Les icnites es troben dèbilment marcades sobre les làmines més superiors dels estrats. En alguns sectors s'han esborrat per erosió del sostre de l'estrat, a causa de la dissolució per part de l'aigua o pel desgast produït pels corrents d'aigües carregades de sediment.
  
II. TITULARITAT: Confederació Hidrogràfica del Xúquer
  
9. JACIMENT ICNOLÒGIC DEL TAMBUC OEST
  
I. DADES SOBRE EL BÉ OBJECTE DE LA DECLARACIÓ
  
1. DENOMINACIÓ
  
El Tambuc Oest
  
2. LOCALITZACIÓ
  
a) Comunitat autònoma: Comunitat Valenciana
  
b) Província: València
  
c) Municipi/s: Millares
  
3. UBICACIÓ I DELIMITACIÓ:
  
Ubicació: consta en l'expedient administratiu.
  
Delimitació de l'entorn de protecció: el perímetre ve definit en el pla que consta en l'expedient.
  
4. DESCRIPCIÓ I DADES HISTORICOARTÍSTIQUES
  
Les icnites es localitzen sobre estrats de calcàries micrítiques i calcàries estromatolítiques laminades, en disposició subhoritzontal. Les calcàries es disposen en bancs tabulars de potència centimètrica a decimètrica. Presenten clavills de dessecació i arrugues d'onatge, amb la qual cosa indiquen condicions d'exposició subaèria (ambient de plana de marea).
  
S'han cartografiat un total de 132 icnites tridàctils completes o fragmentàries. No es cartografia un elevat nombre de marques presents sobre el substrat, per no ser diferenciables clarament altres marques de dissolució de la superfície de l'estrat.
  
S'identifiquen 109 icnites aïllades i 19 icnites formant part de 6 rastres. L'anàlisi de l'orientació de les icnites determina una direcció preferent de desplaçament cap al SW, amb un menor percentatge d'icnites amb orientació contraposada.
  
Les empremtes, per la seua morfologia i grandària, poden ser atribuïdes a dinosaures teròpodes i ornitòpodes de talla reduïda a mitjana. Hi ha una certa variabilitat en grandària i en forma de les icnites, per la qual cosa no es descarta que hagen sigut impreses per dinosaures de diferent estat de desenvolupament dins d'una població monoespecífica, o per dinosaures de diferents tàxons. En alguns sectors del jaciment, les empremtes van ser impreses sobre un substrat poc consolidat, la qual cosa ha determinat morfologies arredonides, sense detalls, per la qual cosa no poden ser atribuïdes a cap grup taxonòmic en particular. En altres punts, la densitat i la superposició d'empremtes és tan alta que es pot parlar d'un procés de dinotorbació.
  
Es diferencien tres morfotipus principals: empremtes tridàctils mexaxòniques amb les impressions dels dígits individualitzades, taló agut, a vegades bilobat, dígit III més llarg que els altres i dígits II i III orientats en sentit medial, atribuïbles a dinosaures teròpodes de talla mitjana. Les empremtes tridàctils amb impressions digitals més arredonides, de longitud equivalent, d'envoltant aproximadament subcircular (amplària equivalent a la longitud de l'empremta) i taló arredonit, són morfologies pròpies de les empremtes deixades per dinosaures ornitòpodes. Un tercer morfotipus correspon amb empremtes plantígrades, caracteritzades per la presència d'un taló molt desenvolupat en sentit anteroposterior. Corresponen a impressions tarsals de dinosaures teròpodes de dimensió reduïda.
  
S'han identificat 6 rastres, numerats des de TW-I a TW-VI, de longituds compreses entre 1,35 i 3,90 metres, compostos per un nombre variable d'icnites, que oscil'la entre tres i sis empremtes.
  
Es pressuposa l'existència d'icnites en àrees del llit del barranc cobertes per depòsits d'arenes i graves.
  
Edat del jaciment: cretaci superior (Campanià?)
  
5. NORMATIVA DE PROTECCIÓ
  
Art. 1. Protecció del jaciment. A fi de preservar la integritat del bé, no s'autoritzarà cap actuació, de manera que quedaran prohibits els moviments de terres i excavacions, llevat que per tractar-se d'actuacions amb fins científics justificats o destinats a la tutela i protecció del bé, disposen de l'autorització expressa de la Conselleria de Cultura Educació i Esport.
  
Art. 2. Entorn de protecció. En les actuacions que s'han de realitzar en l'entorn de protecció del bé serà aplicable l'article 62 de la Llei del Patrimoni Cultural Valencià, la qual cosa implica que per a dur a terme qualsevol intervenció s'haurà d'aportar el corresponent estudi paleontològic previ, i s'hauran d'executar, si és el cas, les actuacions paleontològiques pertinents.
  
6. ESTAT DE CONSERVACIÓ
  
Substrat: les icnites es troben sobre roques calcàries coherents, sense perill d'arenització o fragmentació. Grans fractures transversals creuen els afloraments, però no posen en perill la integritat d'estos. La meteorització química de l'aigua sobre la calcària ha produït la dilatació i l'expansió de les fractures, i el consegüent esborrament d'algunes empremtes. L'acció de les aigües de vessament, especialment incrementada per l'efecte de la càrrega de sediments, ha esborrat les empremtes en amplis sectors dels afloraments.
  
Una gran part dels afloraments amb empremtes es troben coberts per depòsits de graves i arenes transportades pel corrent durant les crescudes.
  
Icnites: variable. Les icnites es troben dèbilment marcades sobre les làmines més superiors dels estrats. En alguns sectors s'han esborrat per erosió del sostre de l'estrat, a causa de la dissolució per part de l'aigua o pel desgast produït pels corrents d'aigües carregades de sediment.
  
II. TITULARITAT: Confederació Hidrogràfica del Xúquer
  
10. JACIMENT ICNOLÒGIC DE VIZCOTA
  
I. DADES SOBRE EL BÉ OBJECTE DE LA DECLARACIÓ
  
1. DENOMINACIÓ
  
Vizcota
  
2. LOCALITZACIÓ
  
a) Comunitat autònoma: Comunitat Valenciana
  
b) Província: València
  
c) Municipi/s: Alpuente
  
3. UBICACIÓ I DELIMITACIÓ:
  
Ubicació: consta en l'expedient administratiu.
  
Delimitació de l'entorn de protecció: el perímetre ve definit en el pla que consta en l'expedient.
  
4. DESCRIPCIÓ I DADES HISTORICOARTÍSTIQUES
  
Una única estructura circular d'uns 50 cm de diàmetre, atribuïble a la petjada d'un dinosaure sauròpode (impressió del peu). La icnita presenta un anell extern format per deformació plàstica del sediment original. La icnita es localitza sobre el sostre d'un canal d'arenosa que presenta clavills de retracció. Forma part d'una alternança d'arenes i argiles roges i grises. Les arenoses es disposen segons cossos discrets de geometria en forma de canal. Corresponen a un medi ambient fluviodeltaic.
  
Edat del jaciment: cretaci inferior.
  
5. NORMATIVA DE PROTECCIÓ
  
Art. 1. Protecció del jaciment. A fi de preservar la integritat del bé, no s'autoritzarà cap actuació, de manera que quedaran prohibits els moviments de terres i excavacions, llevat que, per tractar-se d'actuacions amb fins científics justificats o destinats a la tutela i protecció del bé, disposen de l'autorització expressa de la Conselleria de Cultura Educació i Esport.
  
Art. 2. Entorn de protecció. En les actuacions que s'han de realitzar en l'entorn de protecció del bé, serà aplicable l'article 62 de la Llei del Patrimoni Cultural Valencià, la qual cosa implica que per a dur a terme qualsevol intervenció s'haurà d'aportar el corresponent estudi paleontològic previ, i s'hauran d'executar, si és el cas, les actuacions paleontològiques pertinents.
  
6. ESTAT DE CONSERVACIÓ
  
Substrat: la icnita es troba sobre el sostre d'un canal d'arenosa, un poc diaclasat, parcialment cobert de graves, i sobre el qual s'ha desenvolupat una incipient vegetació.
  
Icnites: la icnita es troba ben conservada. El buit que constituïx l'empremta es troba parcialment farcida per depòsits d'arenes i graves.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 4794, del 09-07-2004 (2004/7078)

RESOLUCIÓN de 30 de junio de 2004, de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, por la que se incoa expediente de declaración de Bien de Interés Cultural como Zona Paleontológica de los yacimientos de icnitas localizados en los términos municipales de Morella, Bicorp, Bejís, Alpuente, Dos Aguas y Millares de la Comunidad Valenciana.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   4794

Fecha DOGV
:   09-07-2004

Sección del DOGV
:   III. CONVENIOS Y ACTOS - G) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2004/7078

CVE


Fecha del documento


Organismo emisor
:   Conselleria de Cultura, Cultura y Deporte

Tipo de documento
:   Resolución

RESOLUCIÓN de 30 de junio de 2004, de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, por la que se incoa expediente de declaración de Bien de Interés Cultural como Zona Paleontológica de los yacimientos de icnitas localizados en los términos municipales de Morella, Bicorp, Bejís, Alpuente, Dos Aguas y Millares de la Comunidad Valenciana. [2004/X7078]
  
De acuerdo con lo estipulado en la Ley 4/1998 del Patrimonio Cultural Valenciano, forman parte del patrimonio paleontológico los bienes muebles y los yacimientos que contengan fósiles de interés relevante. La propia ley contempla la posibilidad de la declaración como Bien de Interés Cultural, bajo la figura de Zona Paleontológica, de aquellos parajes naturales donde exista un conjunto de fósiles de interés científico o didáctico relevante.
  
Actualmente se conocen en la Comunidad Valenciana diez yacimientos paleontológicos de icnitas de dinosaurios:
  
- Yacimiento icnológico Barranco de Vallivana, en el término municipal de Morella.
  
- Yacimiento icnológico Barranco del Randero, en el término municipal de Bicorp.
  
- Yacimiento icnológico de Bejís, en el término municipal de Bejís.
  
- Yacimiento icnológico de Corcolilla, en el término municipal de Alpuente.
  
- Yacimiento icnológico de Dos Aguas, en el término municipal de Dos Aguas.
  
- Yacimiento icnológico de La Arquela, en el término municipal de Alpuente.
  
- Yacimiento icnológico de Losilla, en el término municipal de Alpuente.
  
- Yacimiento icnológico de Tambuc Este, en el término municipal de Millares.
  
- Yacimiento icnológico de Tambuc Oeste, en el término municipal de Millares.
  
- Yacimiento icnológico de Vizcota, en el término municipal de Alpuente.
  
El registro más antiguo está representado por el yacimiento de icnitas de Bejís, de aproximadamente 230 m. a. de antigüedad, (Triásico medio). Se trata de uno de los yacimientos icnológicos de mayor antigüedad de la Peninsula Ibérica. Los yacimientos de icnitas de Alpuente se localizan sobre materiales del límite Jurásico-Cretácico, una época crítica de renovación de la composición de las faunas de dinosaurios. Los yacimientos icnológicos de Dos Aguas y Tambuc (Millares), de una edad aproximada de 80 millones de años (Cretácico superior) constituyen una de las últimas evidencias de la existencia de dinosaurios previa a su repentina desaparición, en el Cretácico terminal.
  
La Comunidad Valenciana es una de las pocas Comunidades que presenta yacimientos icnológicos del Cretácico superior, y la única que presenta yacimientos icnológicos distribuidos a lo largo de toda la era mesozoica.
  
Por otra parte, la importancia del registro icnológico de la Comunidad Valenciana se ve incrementada por la variedad de tipologías icnológicas representadas, que incluyen prácticamente la totalidad de los morfotipos conocidos, desde pequeñas huellas tridáctilas atribuibles a pequeños dinosaurios bípedos, hasta grandes huellas subcirculares atribuibles a grandes dinosaurios saurópodos, pasando por huellas dejadas por dinosaurios ornitópodos y terópodos de talla media. También se han registrado huellas plantares, muy escasas en el registro fósil.
  
La gran variabilidad del registro icnológico de la Comunidad Valenciana no sólo se limita a la tipología de las icnitas o a la época en la que éstas quedaron impresas, sino también al hecho de haber quedado registradas sobre una amplia variedad de rocas sedimentarias que representan diversos ecosistemas que se sucedieron a lo largo de la historia geológica de la Península Ibérica.
  
Por ello, los yacimientos de icnitas de Dinosaurios de la Comunidad Valenciana constituyen un bien natural de alto valor científico y cultural que forma parte de nuestro Patrimonio Cultural. Su especial relevancia recae en la diversidad de icnitas representadas, en su estado de conservación, y en la diversidad de medios ambientes y épocas geológicas que representan. Constituyen un registro perpetuo de la actividad de seres vivos hoy en día extinguidos preservado en el mismo entorno natural donde fue producido.
  
Visto el informe emitido por el Servicio de Patrimonio Arqueológico, Etnológico e Histórico favorable a la incoación del expediente de declaración de Bien de Interés Cultural como Zona Paleontológica de los yacimientos de icnitas localizados en los términos municipales de Morella, Bicorp, Bejís, Alpuente, Dos Aguas y Millares.
  
Considerando lo que dispone el artículo 27 de la Ley de la Generalitat Valenciana 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, ha resuelto:
  
Primero
  
Incoar expediente de declaración de Bien de Interés Cultural como Zona Paleontológica respecto de los yacimientos que a continuación se relacionan:
  
- Yacimiento icnológico Barranco de Vallivana, en el término municipal de Morella.
  
- Yacimiento icnológico Barranco del Randero, en el término municipal de Bicorp.
  
- Yacimiento icnológico de Bejís, en el término municipal de Bejís.
  
- Yacimiento icnológico de Corcolilla, en el término municipal de Alpuente.
  
- Yacimiento icnológico de Dos Aguas, en el término municipal de Dos Aguas.
  
- Yacimiento icnológico de La Arquela, en el término municipal de Alpuente.
  
- Yacimiento icnológico de Losilla, en el término municipal de Alpuente.
  
- Yacimiento icnológico de Tambuc Este, en el término municipal de Millares.
  
- Yacimiento icnológico de Tambuc Oeste, en el término municipal de Millares.
  
- Yacimiento icnológico de Vizcota, en el término municipal de Alpuente.
  
Segundo
  
De conformidad con lo dispuesto en el artículo 28 de la Ley de la Generalitat Valenciana 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, en el Anexo I se aportan los datos necesarios para la determinación de los valores del bien que justifican la declaración, se procede a su descripción y se determina el entorno de protección, así como la normativa de protección para el entorno y el propio bien, haciéndose referencia además al estado de conservación y la titularidad.
  
En cuanto a la ubicación de los yacimientos, de acuerdo con el artículo 67 de la Ley del Patrimonio Cultural Valenciano, al tratarse de yacimientos que actualmente no están abiertos a la visita pública, se reserva toda la información relativa a la misma, incluida la correspondiente documentación gráfica, que constará en el expediente administrativo a los efectos oportunos.
  
Respecto de la titularidad de los bienes ésta no se hace constar en el Anexo I a excepción de los casos en que ésta es pública.
  
Tercero
  
Seguir con la tramitación del expediente de acuerdo con las disposiciones vigentes.
  
Cuarto
  
En cumplimiento de lo preceptuado en el artículo 27.3 de la Ley de la Generalitat Valenciana 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, notificar esta resolución a los correspondientes Ayuntamientos y a los interesados, así como su comunicación al Registro General de Bienes de Interés Cultural para su anotación preventiva.
  
Quinto
  
Publicar la presente resolución con su anexo en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana y en el Boletín Oficial del Estado.
  
Contra esta resolución, que no es definitiva en vía administrativa, cabe interponer recurso de alzada ante el secretario autonómico de Cultura de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, en el plazo de un mes contado a partir del día siguiente al de su notificación o publicación.
  
Lo que se hace público a los efectos oportunos.
  
Valencia, 30 de junio de 2004.- El director general de Patrimonio Cultural Valenciano: Manuel Muñoz Ibáñez.
  
ANEXO I
  
YACIMIENTOS DE ICNITAS DE LA COMUNIDAD VALENCIANA INCLUIDOS EN LA INCOACIÓN DE LA DECLARACIÓN COMO BIEN DE INTERÉS CULTURAL VALENCIANO.
  
1. YACIMIENTO ICNOLÓGICO BARRANCO DE VALLIVANA (T. M. MORELLA)
  
I. DATOS SOBRE EL BIEN OBJETO DE LA DECLARACIÓN
  
1. DENOMINACIÓN:
  
Barranco de Vallivana
  
2. LOCALIZACIÓN
  
a) Comunidad Autónoma: Comunidad Valenciana
  
b) Provincia: Castellón
  
c) Municipio/s: Morella
  
3. UBICACIÓN Y DELIMITACIÓN
  
Ubicación: Consta en el expediente administrativo.
  
Delimitación del entorno de protección: El perímetro viene definido en el plano obrante en el expediente.
  
4. DESCRIPCIÓN Y DATOS HISTÓRICO ARTÍSTICOS
  
Las icnitas se localizan en un afloramiento de calizas micriticas bioclásticas del Cretácico inferior, formadas en un sistema deposicional lacustre. Las calizas se disponen en bancos tabulares de potencia centimétrica a decimétrica. Las icnitas aparecen únicamente sobre un estrato calizo de unos 50 cm de potencia.
  
Sobre la superficie del estrato se pueden distinguir cinco icnitas tridáctilas. Debido a la meteorización y erosión superficial, las icnitas están débilmente marcadas y es difícil su reconocimiento, por lo que multitud de marcas irregulares de la superficie del estrato podrían corresponder a otras tantas impresiones, parcialmente preservadas (dinoturbación generalizada en el estrato).
  
Las icnitas, por su morfología y tamaño, pueden ser atribuidas a dinosaurios terópodos de talla reducida a media. Se trata de huellas tridáctilas mexaxónicas con talón agudo, dígito III más largo que los otros y dígitos II y III orientados en sentido medial.
  
Tres de las icnitas se agrupan en un rastro con orientación N-S (N210E). Las otras dos icnitas tridáctilas, de mayor tamaño que las anteriores, y se disponen en dirección perpendicular al rastro nº 1.
  
El yacimiento ha sido recientemente excavado.
  
Edad del Yacimiento: Cretácico inferior (Valanginiense inferior-Hauteviriense superior)
  
5. NORMATIVA DE PROTECCIÓN
  
Art. 1. Protección del yacimiento. A fin de preservar la integridad del bien, no se autorizará actuación alguna, quedando prohibidos los movimientos de tierras y excavaciones, salvo que por tratarse de actuaciones con fines científicos justificados o destinados a la tutela y protección del bien, cuenten con la autorización expresa de la Conselleria de Cultura Educación y Deporte.
  
Art. 2. Entorno de protección. En las actuaciones a realizar en el entorno de protección del bien resultará de aplicación el artículo 62 de la Ley del Patrimonio Cultural Valenciano, lo que implica que para llevar a cabo cualquier intervención se deberá aportar el correspondiente estudio previo paleontológico, debiéndose ejecutar en su caso las actuaciones paleontológicas pertinentes.
  
6. ESTADO DE CONSERVACIÓN
  
Sustrato: Las icnitas se encuentran sobre rocas calizas coherentes, sin peligro de arenización o fragmentación. Grandes fracturas transversales cruzan los afloramientos, pero no ponen en peligro la integridad de estos. La acción erosiva de las aguas de escorrentía, incrementada por el efecto de disolución química, ha producido la dilatación y expansión de las fracturas y, en algunos sectores del afloramiento, ha borrado las huellas.
  
ICNITAS: Las icnitas se encuentran débilmente marcadas sobre el techo del estrato rocoso. En algunos sectores las impresiones se han borrado por efectos de la disolución de la caliza.
  
II. TITULARIDAD: Ayuntamiento de Morella
  
2. YACIMIENTO ICNOLÓGICO BARRANCO DEL RANDERO (T. M. BICORP)
  
I. DATOS SOBRE EL BIEN OBJETO DE LA DECLARACIÓN
  
1. DENOMINACIÓN
  
Barranco del Randero.
  
2. LOCALIZACIÓN
  
a) Comunidad Autónoma: Comunidad Valenciana.
  
b) Provincia: Valencia
  
c) Municipio/s: Bicorp.
  
3. UBICACIÓN Y DELIMITACIÓN:
  
Ubicación: Consta en el expediente administrativo.
  
Delimitación del entorno de protección: El perímetro viene definido en el plano obrante en el expediente.
  
4. DESCRIPCIÓN Y DATOS HISTÓRICO ARTÍSTICOS
  
Las icnitas se localizan sobre estratos de calizas micríticas y calizas estromatolíticas laminadas, en disposición subhorizontal. Las calizas se disponen en bancos tabulares de potencia centimétrica a decimétrica. Presentan grietas de desecación y ripples de oleaje, indicando condiciones de exposición subaérea (ambiente de llanura de marea).
  
Se identifican dos icnitas tridáctilas mexaxónicas completas, de diferente tamaño, y una tercera icnita parcialmente conservada. Otras marcas de la superficie del estrato podrían corresponder a improntas débilmente preservadas.
  
Las huellas, por su morfología (tridáctilas, talón agudo, dígito III de mayor tamaño) y tamaño (hasta 50 cm de anchura de icnita nº 2), pueden ser atribuidas a dinosaurios terópodos de talla media a gran talla.
  
Edad del yacimiento: Cretácico Superior (Santoniense-campaniense)
  
5. NORMATIVA DE PROTECCIÓN
  
Art. 1. Protección del yacimiento. A fin de preservar la integridad del bien, no se autorizará actuación alguna, quedando prohibidos los movimientos de tierras y excavaciones, salvo que por tratarse de actuaciones con fines científicos justificados o destinados a la tutela y protección del bien, cuenten con la autorización expresa de la Conselleria de Cultura Educación y Deporte.
  
Art. 2. Entorno de protección. En las actuaciones a realizar en el entorno de protección del bien resultará de aplicación el artículo 62 de la Ley del Patrimonio Cultural Valenciano, lo que implica que para llevar a cabo cualquier intervención se deberá aportar el correspondiente estudio previo paleontológico, debiéndose ejecutar en su caso las actuaciones paleontológicas pertinentes.
  
6. ESTADO DE CONSERVACIÓN
  
Sustrato:
  
Las icnitas se encuentran sobre rocas calizas coherentes, sin peligro de arenización o fragmentación. La meteorización química del agua sobre la caliza ha producido la dilatación y expansión de las fracturas del sustrato rocoso, y el borrado parcial de algunas huellas.
  
ICNITAS: Las icnitas se encuentran moderadamente marcadas sobre las láminas más superiores del estrato rocoso, aunque el contorno de las mismas se encuentra difuminado por acción de las aguas meteóricas.
  
II. TITULARIDAD: Privada
  
3. YACIMIENTO ICNOLÓGICO DE BEJÍS (T. M. BEJÍS)
  
I. DATOS SOBRE EL BIEN OBJETO DE LA DECLARACIÓN
  
1. DENOMINACIÓN
  
Bejís
  
2. LOCALIZACIÓN
  
a) Comunidad Autónoma: Comunidad Valenciana.
  
b) Provincia: Castellón.
  
c) Municipio/s: Bejís.
  
3. UBICACIÓN Y DELIMITACIÓN:
  
Ubicación: Consta en el expediente administrativo.
  
Delimitación del entorno de protección: El perímetro viene definido en el plano obrante en el expediente.
  
4. DESCRIPCIÓN Y DATOS HISTÓRICO ARTÍSTICOS
  
Se han identificado tres icnitas en el techo de dos estratos de areniscas rojas del Triásico (Facies Bundsandstein). Un bloque de arenisca, caído al pie del camino, contiene dos huellas pentadáctilas (posiblemente de Chiroterium), pertenecientes a un mismo rastro. Determinadas marcas mal definidas en el estrato podrían constituir una tercera huella. El estrato contiene además pistas de invertebrados y marcas de corriente. Una tercera huella tridáctila digitígrada, de tipo dinosauriforme, se localiza sobre el techo de un estrato de arenisca situado sobre el talud de la carretera. La icnita presenta una morfología redondeada, ligeramente más larga que ancha, con las impresiones de los dedos unidas. Se trata de una morfología similar a la correspondiente a la pisada de un dinosauriforme basal o de un dinosaurio prosaurópodo. No se puede descartar su atribución a otro grupo faunístico (tecodontos u otros arcosaurios).
  
Edad del yacimiento: Triásico inferior-medio (Facies Bundsandstein)
  
5. NORMATIVA DE PROTECCIÓN
  
Art. 1. Protección del yacimiento. A fin de preservar la integridad del bien, no se autorizará actuación alguna, quedando prohibidos los movimientos de tierras y excavaciones, salvo que por tratarse de actuaciones con fines científicos justificados o destinados a la tutela y protección del bien, cuenten con la autorización expresa de la Conselleria de Cultura Educación y Deporte.
  
Art. 2. Entorno de protección. En las actuaciones a realizar en el entorno de protección del bien resultará de aplicación el artículo 62 de la Ley del Patrimonio Cultural Valenciano, lo que implica que para llevar a cabo cualquier intervención se deberá aportar el correspondiente estudio previo paleontológico, debiéndose ejecutar en su caso las actuaciones paleontológicas pertinentes.
  
6. ESTADO DE CONSERVACIÓN
  
Sustrato: Malo. La superficie del estrato de arenisca se está degradando por un proceso de descamación superficial que conduce a la separación de las láminas.
  
ICNITAS: Malo, especialmente la icnita tridáctila, que experimenta el deterioro de la superficie del estrato. Sería aconsejable actuar con urgencia, para evitar su pérdida.
  
II. TITULARIDAD: Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes
  
4. YACIMIENTO ICNOLÓGICO DE CORCOLILLA (T. M. ALPUENTE)
  
I. DATOS SOBRE EL BIEN OBJETO DE LA DECLARACIÓN
  
1. DENOMINACIÓN
  
Corcolilla
  
2. LOCALIZACIÓN
  
a) Comunidad Autónoma: Comunidad Valenciana.
  
b) Provincia: Valencia.
  
c) Municipio/s: Alpuente
  
3. UBICACIÓN Y DELIMITACIÓN:
  
Ubicación: Consta en el expediente administrativo.
  
Delimitación del entorno de protección: El perímetro viene definido en el plano obrante en el expediente.
  
4. DESCRIPCIÓN Y DATOS HISTÓRICO ARTÍSTICOS
  
Las icnitas se localizan en el techo de un estrato canaliforme de areniscas blancas, que forma parte de una secuencia detrítica constituida por una alternancia de niveles de arenas y arcillas grises.
  
Se identifican 53 icnitas tridáctilas (42 icnitas aisladas y 12 icnitas formando parte de 3 rastros). Corresponden a dinosaurios terópodos y ornitópodos de talla pequeña o media (longitudes de las icnitas comprendidas entre 15-43 cm y 19-33 cm respectivamente). Se diferencian dos morfotipos principales: huellas tridáctilas mexaxónicas con talón agudo, dígito III más largo que los otros y dígitos II y III orientados en sentido medial, atribuibles a dinosaurios terópodos de talla media, y huellas tridáctilas más anchas, con impresiones digitales más redondeadas, de longitud equivalente, envolvente subcircular y talón redondeado, que son morfologías más propias de huellas dejadas por dinosaurios ornitópodos.
  
El análisis de la orientación de las icnitas determina una dirección preferente de desplazamiento hacia el N-NE, con un menor porcentaje de icnitas con orientación contrapuesta.
  
Se reconocen tres rastros compuestos por 4 (6?), 4 y 3 icnitas respectivamente.
  
Edad del Yacimiento: Jurásico Superior (Facies Pürbeck)
  
5. NORMATIVA DE PROTECCIÓN
  
Art. 1. Protección del yacimiento. A fin de preservar la integridad del bien, no se autorizará actuación alguna, quedando prohibidos los movimientos de tierras y excavaciones, salvo que por tratarse de actuaciones con fines científicos justificados o destinados a la tutela y protección del bien, cuenten con la autorización expresa de la Conselleria de Cultura Educación y Deporte.
  
Art. 2. Entorno de protección. En las actuaciones a realizar en el entorno de protección del bien resultará de aplicación el artículo 62 de la Ley del Patrimonio Cultural Valenciano, lo que implica que para llevar a cabo cualquier intervención se deberá aportar el correspondiente estudio previo paleontológico, debiéndose ejecutar en su caso las actuaciones paleontológicas pertinentes.
  
6. ESTADO DE CONSERVACIÓN
  
Sustrato: El nivel de arenisca sobre el que se localizan las icnitas se encuentra intensamente degradado, sufriendo un proceso de arenización y erosión subsiguiente, que ha causado la desaparición de gran parte de la superficie original del estrato.
  
ICNITAS: Las icnitas se encuentran impresas sobre el techo de un estrato rocoso en vías de arenización. En determinados sectores las improntas se han borrado como consecuencia de la degradación del estrato.
  
II. TITULARIDAD: Privada
  
5. YACIMIENTO ICNOLÓGICO DE DOS AGUAS
  
I. DATOS SOBRE EL BIEN OBJETO DE LA DECLARACIÓN
  
1. DENOMINACIÓN
  
Dos Aguas
  
2. LOCALIZACIÓN
  
a) Comunidad Autónoma: Comunidad Valenciana.
  
b) Provincia: Valencia.
  
c) Municipio/s: Dos Aguas
  
3. UBICACIÓN Y DELIMITACIÓN:
  
Ubicación: Consta en el expediente administrativo.
  
Delimitación del entorno de protección: El perímetro viene definido en el plano obrante en el expediente.
  
4. DESCRIPCIÓN Y DATOS HISTÓRICO ARTÍSTICOS
  
Se identifica un rastro principal, compuesto aproximadamente por 27 icnitas, dispuestas según una dirección Norte-Sur. El rastro principal es cruzado por varios rastros de menor longitud, mal definidos, de dirección prácticamente perpendicular al anterior. En total se han cartografiado unas 50 icnitas.
  
Las icnitas, algunas de ellas marcadas con gran profundidad, se presentan con morfologías mal definidas, de subcirculares a ovaladas, o incluso irregulares, por haberse formado sobre un sustrato muy fluido, fácilmente deformable. El fondo de algunas huellas sí parece mostrar cierta morfología tridáctila. Muchas de ellas presentan grietas circulares y radiales en torno a la depresión central, indicando posiblemente que la capa más externa de sedimento presentaría cierto grado de compacidad, probablemente por exposición subaérea. Por su distribución, las icnitas del rastro principal son atribuidas con reserva a un dinosaurio bípedo, aunque la disparidad de tamaño de las icnitas que lo componen obliga a pensar en una preservación diferencial, o a una correspondencia con impresiones de las manos (icnitas menores) y pies (icnitas mayores) de un dinosaurio cuadrúpedo. No obstante, no se observa con claridad la asociación del par ?pie-mano?, típica de los rastros de dinosaurios cuadrúpedos.
  
Edad del Yacimiento: Cretácico superior (Cenomaniense)
  
5. NORMATIVA DE PROTECCIÓN
  
Art. 1. Protección del yacimiento. A fin de preservar la integridad del bien, no se autorizará actuación alguna, quedando prohibidos los movimientos de tierras y excavaciones, salvo que por tratarse de actuaciones con fines científicos justificados o destinados a la tutela y protección del bien, cuenten con la autorización expresa de la Conselleria de Cultura Educación y Deporte.
  
Art. 2. Entorno de protección. En las actuaciones a realizar en el entorno de protección del bien resultará de aplicación el artículo 62 de la Ley del Patrimonio Cultural Valenciano, lo que implica que para llevar a cabo cualquier intervención se deberá aportar el correspondiente estudio previo paleontológico, debiéndose ejecutar en su caso las actuaciones paleontológicas pertinentes.
  
6. ESTADO DE CONSERVACIÓN
  
SUSTRATO: Las icnitas se localizan sobre rocas calizas laminadas, ordenadas en finos estratos, intensamente fisurados y diaclasados, habiéndose producido en algunos sectores el desprendimiento parcial de las capas o láminas.
  
ICNITAS: En algunos sectores se han perdido las improntas por el desprendimiento de las láminas del estrato sobre las que estaban impresas, de modo que sólo queda marcada la subimpresión sobre la capa inicialmente subyacente. En otros puntos las huellas presentan buen estado de preservación, conservando incluso estructuras anulares en torno a la depresión central.
  
II. TITULARIDAD: Privada
  
6. YACIMIENTO ICNOLÓGICO DE LA ARQUELA
  
I. DATOS SOBRE EL BIEN OBJETO DE LA DECLARACIÓN
  
1. DENOMINACIÓN
  
La Arquela
  
2. LOCALIZACIÓN
  
a) Comunidad Autónoma: Comunidad Valenciana.
  
b) Provincia: Valencia.
  
c) Municipio/s: Alpuente
  
3. UBICACIÓN Y DELIMITACIÓN:
  
Ubicación: Consta en el expediente administrativo.
  
Delimitación del entorno de protección: El perímetro viene definido en el plano obrante en el expediente.
  
4. DESCRIPCIÓN Y DATOS HISTÓRICO ARTÍSTICOS
  
Tres afloramientos diferentes. Un primer afloramiento con 6 icnitas en el cauce de la rambla. Un segundo afloramiento con 5 huellas de dinosaurios, en el que son visibles sus secciones verticales en el talud que constituye la pared del cauce del barranco. Un tercer afloramiento, aguas abajo, compuesto por dos icnitas, visibles asimismo en una sección vertical del cauce.
  
En los tres casos, las icnitas se presentan como estructuras de deformación de los estratos (depresiones cerradas), rellenas de material de diferente composición que el estrato deformado. El contorno de las huellas se estima circular u ovalado. No se pueden atribuir a ningún icnotaxón en particular.
  
Edad del Yacimiento: Jurásico superior (Facies Pürbeck)
  
5. NORMATIVA DE PROTECCIÓN
  
Art. 1. Protección del yacimiento. A fin de preservar la integridad del bien, no se autorizará actuación alguna, quedando prohibidos los movimientos de tierras y excavaciones, salvo que por tratarse de actuaciones con fines científicos justificados o destinados a la tutela y protección del bien, cuenten con la autorización expresa de la Conselleria de Cultura Educación y Deporte.
  
Art. 2. Entorno de protección. En las actuaciones a realizar en el entorno de protección del bien resultará de aplicación el artículo 62 de la Ley del Patrimonio Cultural Valenciano, lo que implica que para llevar a cabo cualquier intervención se deberá aportar el correspondiente estudio previo paleontológico, debiéndose ejecutar en su caso las actuaciones paleontológicas pertinentes.
  
6. ESTADO DE CONSERVACIÓN
  
Sustrato: Las areniscas que albergan las icnitas se presentan poco cementadas, con tendencia a la arenización. Por ello, las aguas corrientes que se encauzan en la cabecera de la Rambla están produciendo el desmoronamiento y retroceso del escarpe donde se localizan el primer grupo de icnitas. El segundo grupo de icnitas, localizado igualmente sobre un frente inestable, se encuentra altamente degradado por desmoronamiento.
  
ICNITAS: Riesgo de que el yacimiento se destruya a medio-largo plazo por causas naturales, ya sea por desagregación granular o por desmoronamiento de los estratos en que se encuentran.
  
II. TITULARIDAD: Confederación Hidrográfica del Júcar
  
7. YACIMIENTO ICNOLÓGICO DE LOSILLA.
  
I. DATOS SOBRE EL BIEN OBJETO DE LA DECLARACIÓN
  
1. DENOMINACIÓN
  
Losilla
  
2. LOCALIZACIÓN
  
a) Comunidad Autónoma: Comunidad Valenciana.
  
b) Provincia: Valencia.
  
c) Municipio/s: Alpuente
  
3. UBICACIÓN Y DELIMITACIÓN:
  
Ubicación: Consta en el expediente administrativo.
  
Delimitación del entorno de protección: El perímetro viene definido en el plano obrante en el expediente.
  
4. DESCRIPCIÓN Y DATOS HISTÓRICO ARTÍSTICOS
  
Se reconocen hasta 72 estructuras subcirculares de considerable profundidad, que podrían corresponder con marcas de pisadas de grandes. Se trataría de subimpresiones mal definidas, no de impresiones directas, aunque tampoco se puede descartar que correspondan a estructuras de disolución del techo del estrato.
  
Edad: Jurásico superior (Facies Pürbeck)
  
5. NORMATIVA DE PROTECCIÓN
  
Art. 1. Protección del yacimiento. A fin de preservar la integridad del bien, no se autorizará actuación alguna, quedando prohibidos los movimientos de tierras y excavaciones, salvo que por tratarse de actuaciones con fines científicos justificados o destinados a la tutela y protección del bien, cuenten con la autorización expresa de la Conselleria de Cultura Educación y Deporte.
  
Art. 2. Entorno de protección. En las actuaciones a realizar en el entorno de protección del bien resultará de aplicación el artículo 62 de la Ley del Patrimonio Cultural Valenciano, lo que implica que para llevar a cabo cualquier intervención se deberá aportar el correspondiente estudio previo paleontológico, debiéndose ejecutar en su caso las actuaciones paleontológicas pertinentes.
  
6. ESTADO DE CONSERVACIÓN
  
Sustrato: Las estructuras circulares que podrían ser asimiladas a icnitas de vertebrados se encuentran sobre rocas calizas coherentes, sin peligro de arenización o fragmentación.
  
La meteorización química del agua sobre la caliza ha producido la dilatación y expansión de fracturas y grietas, y el consiguiente borrado de algunas huellas.
  
ICNITAS: Las estructuras circulares retienen el agua de precipitación y escorrentía superficial, con lo que se ha producido la disolución de las oquedades originales, haciendo muy difícil su interpretación.
  
II. TITULARIDAD: Ayuntamiento de Alpuente
  
8. YACIMIENTO ICNOLÓGICO DE TAMBUC ESTE
  
I. DATOS SOBRE EL BIEN OBJETO DE LA DECLARACIÓN
  
1. DENOMINACIÓN
  
Tambuc Este
  
2. LOCALIZACIÓN
  
a) Comunidad Autónoma: Comunidad Valenciana.
  
b) Provincia: Valencia.
  
c) Municipio/s: Millares
  
3. UBICACIÓN Y DELIMITACIÓN:
  
Ubicación: Consta en el expediente administrativo.
  
Delimitación del entorno de protección: El perímetro viene definido en el plano obrante en el expediente.
  
4. DESCRIPCIÓN Y DATOS HISTÓRICO ARTÍSTICOS
  
Las icnitas se localizan sobre estratos de calizas micriticas y calizas estromatolíticas laminadas, en disposición subhorizontal. Las calizas se disponen en bancos tabulares de potencia centimétrica a decimétrica. Presentan grietas de desecación y ripples de oleaje, indicando condiciones de exposición subaérea (ambiente de llanura de marea).
  
Se han identificado un total de 84 icnitas tridáctilas completas o fragmentarias. No se cartografía un numero indeterminado de marcas presentes sobre el sustrato, por no ser diferenciables claramente de otras marcas de disolución de la superficie del estrato.
  
Se identifican 62 icnitas aisladas y 22 icnitas formando parte de 6 rastros. El análisis de la orientación de las icnitas determina una dirección preferente de desplazamiento NE-SW, con un menor porcentaje de icnitas con orientación contrapuesta.
  
Las huellas, por su morfología y tamaño, pueden ser atribuidas a dinosaurios terópodos y ornitópodos de talla reducida a media. Existe cierta variabilidad en tamaño y forma de las icnitas, por lo que no se descarta de que hallan sido impresas por dinosaurios de diferente estado de desarrollo dentro de una población monoespecífica, o por dinosaurios de diferentes taxones.
  
Se diferencian dos morfotipos principales: huellas tridáctilas mexaxónicas con las impresiones de los dígitos individualizadas, talón agudo, en ocasiones bilobulado, dígito III más largo que los otros y dígitos II y III orientados en sentido medial, atribuibles a dinosaurios terópodos de talla media. Las huellas tridáctilas, con impresiones digitales más redondeadas, de longitud y anchura equivalente, dígitos más cortos y talón redondeado, son morfologías propias de las huellas dejadas por dinosaurios ornitópodos.
  
Se han identificado 7 rastros compuestos por 3, 4, 3, 6, 3, 3 y 4 huellas, numerados desde TE-I a TE-VII. La longitud de los rastros viene indicada en la tabla correspondiente.
  
Se presupone la existencia de icnitas en áreas del lecho del barranco cubiertas por depósitos de arenas y gravas.
  
Edad del Yacimiento: Cretácico superior (Campaniense?)
  
5. NORMATIVA DE PROTECCIÓN
  
Art. 1. Protección del yacimiento. A fin de preservar la integridad del bien, no se autorizará actuación alguna, quedando prohibidos los movimientos de tierras y excavaciones, salvo que por tratarse de actuaciones con fines científicos justificados o destinados a la tutela y protección del bien, cuenten con la autorización expresa de la Conselleria de Cultura Educación y Deporte.
  
Art. 2. Entorno de protección. En las actuaciones a realizar en el entorno de protección del bien resultará de aplicación el artículo 62 de la Ley del Patrimonio Cultural Valenciano, lo que implica que para llevar a cabo cualquier intervención se deberá aportar el correspondiente estudio previo paleontológico, debiéndose ejecutar en su caso las actuaciones paleontológicas pertinentes.
  
6. ESTADO DE CONSERVACIÓN
  
Sustrato: Las icnitas se encuentran sobre rocas calizas coherentes, sin peligro de arenización o fragmentación. Grandes fracturas transversales cruzan los afloramientos, pero no ponen en peligro la integridad de éstos. La meteorización química del agua sobre la caliza ha producido la dilatación y expansión de las fracturas, y el consiguiente borrado de algunas huellas. La acción de las aguas de escorrentía, especialmente incrementado por el efecto de la carga de sedimentos, ha borrado las huellas en amplios sectores de los afloramientos.
  
Una gran parte de los afloramientos con huellas se encuentran cubiertos por depósitos de gravas y arenas transportadas por la corriente durante las crecidas.
  
ICNITAS: Variable. Las icnitas se encuentran débilmente marcadas sobre las láminas más superiores de los estratos. En algunos sectores se han borrado por erosión del techo del estrato, debido a la disolución por parte del agua o por el desgaste producido por las corrientes de aguas cargadas de sedimento.
  
II. TITULARIDAD: Confederación Hidrográfica del Júcar
  
9. YACIMIENTO ICNOLÓGICO DE TAMBUC OESTE
  
I. DATOS SOBRE EL BIEN OBJETO DE LA DECLARACIÓN
  
1. DENOMINACIÓN
  
Tambuc Oeste
  
2. LOCALIZACIÓN
  
a) Comunidad Autónoma: Comunidad Valenciana.
  
b) Provincia: Valencia.
  
c) Municipio/s: Millares
  
3. UBICACIÓN Y DELIMITACIÓN:
  
Ubicación: Consta en el expediente administrativo.
  
Delimitación del entorno de protección: El perímetro viene definido en el plano obrante en el expediente.
  
4. DESCRIPCIÓN Y DATOS HISTÓRICO ARTÍSTICOS
  
Las icnitas se localizan sobre estratos de calizas micriticas y calizas estromatolíticas laminadas, en disposición subhorizontal. Las calizas se disponen en bancos tabulares de potencia centimétrica a decimétrica. Presentan grietas de desecación y ripples de oleaje, indicando condiciones de exposición subaérea (ambiente de llanura de marea).
  
Se han cartografiado un total de 132 icnitas tridáctilas completas o fragmentarias. No se cartografía un elevado número de marcas presentes sobre el sustrato, por no ser diferenciables claramente otras marcas de disolución de la superficie del estrato.
  
Se identifican 109 icnitas aisladas y 19 icnitas formando parte de 6 rastros. El análisis de la orientación de las icnitas determina una dirección preferente de desplazamiento hacia el SW, con un menor porcentaje de icnitas con orientación contrapuesta.
  
Las huellas, por su morfología y tamaño, pueden ser atribuidas a dinosaurios terópodos y ornitópodos de talla reducida a media. Existe cierta variabilidad en tamaño y forma de las icnitas, por lo que no se descarta de que hallan sido impresas por dinosaurios de diferente estado de desarrollo dentro de una población monoespecífica, o por dinosaurios de diferentes taxones. En algunos sectores del yacimiento, las huellas fueron impresas sobre un sustrato poco consolidado, lo que ha determinado morfologías redondeadas, sin detalles, por lo que no pueden ser atribuidas a ningún grupo taxonómico en particular. En otros puntos, la densidad y superposición de huellas es tan alta que se puede hablar de un proceso de dinoturbación.
  
Se diferencian tres morfotipos principales: huellas tridáctilas mexaxónicas con las impresiones de los dígitos individualizadas, talón agudo, en ocasiones bilobulado, dígito III más largo que los otros y dígitos II y III orientados en sentido medial, atribuibles a dinosaurios terópodos de talla media. Las huellas tridáctilas con impresiones digitales más redondeadas, de longitud equivalente, envolvente aproximadamente subcircular (anchura equivalente a la longitud de la huella) y talón redondeado, son morfologías propias de las huellas dejadas por dinosaurios ornitópodos. Un tercer morfotipo corresponde con huellas plantígradas, caracterizadas por la presencia de un talón muy desarrollado en sentido anteroposterior. Corresponden a impresiones tarsales de dinosaurios terópodos de pequeño tamaño.
  
Se han identificado 6 rastros, numerados desde TW-I a TW-VI, de longitudes comprendidas entre 1,35 y 3,90 metros, compuestos por un número variable de icnitas que oscila entre tres y seis huellas.
  
Se presupone la existencia de icnitas en áreas del lecho del barranco cubiertas por depósitos de arenas y gravas.
  
Edad del Yacimiento: Cretácico superior (Campaniense?)
  
5. NORMATIVA DE PROTECCIÓN
  
Art. 1. Protección del yacimiento. A fin de preservar la integridad del bien, no se autorizará actuación alguna, quedando prohibidos los movimientos de tierras y excavaciones, salvo que por tratarse de actuaciones con fines científicos justificados o destinados a la tutela y protección del bien, cuenten con la autorización expresa de la Conselleria de Cultura Educación y Deporte.
  
Art. 2. Entorno de protección. En las actuaciones a realizar en el entorno de protección del bien resultará de aplicación el artículo 62 de la Ley del Patrimonio Cultural Valenciano, lo que implica que para llevar a cabo cualquier intervención se deberá aportar el correspondiente estudio previo paleontológico, debiéndose ejecutar en su caso las actuaciones paleontológicas pertinentes.
  
6. ESTADO DE CONSERVACIÓN
  
Sustrato: Las icnitas se encuentran sobre rocas calizas coherentes, sin peligro de arenización o fragmentación. Grandes fracturas transversales cruzan los afloramientos, pero no ponen en peligro la integridad de éstos. La meteorización química del agua sobre la caliza ha producido la dilatación y expansión de las fracturas, y el consiguiente borrado de algunas huellas. La acción de las aguas de escorrentía, especialmente incrementado por el efecto de la carga de sedimentos, ha borrado las huellas en amplios sectores de los afloramientos.
  
Una gran parte de los afloramientos con huellas se encuentran cubiertos por depósitos de gravas y arenas transportadas por la corriente durante las crecidas.
  
ICNITAS: Variable. Las icnitas se encuentran débilmente marcadas sobre las láminas más superiores de los estratos. En algunos sectores se han borrado por erosión del techo del estrato, debido a la disolución por parte del agua o por el desgaste producido por las corrientes de aguas cargadas de sedimento.
  
II. TITULARIDAD: Confederación Hidrográfica del Júcar
  
10. YACIMIENTO ICNOLÓGICO DE VIZCOTA
  
I. DATOS SOBRE EL BIEN OBJETO DE LA DECLARACIÓN
  
1. DENOMINACIÓN
  
Vizcota
  
2. LOCALIZACIÓN
  
a) Comunidad Autónoma: Comunidad Valenciana.
  
b) Provincia: Valencia.
  
c) Municipio/s: Alpuente
  
3. UBICACIÓN Y DELIMITACIÓN:
  
Ubicación: Consta en el expediente administrativo.
  
Delimitación del entorno de protección: El perímetro viene definido en el plano obrante en el expediente.
  
4. DESCRIPCIÓN Y DATOS HISTÓRICO ARTÍSTICOS
  
Una única estructura circular de unos 50 cm de diámetro, atribuible a la pisada de un dinosaurio saurópodo (impresión del pie). La icnita presenta un anillo externo formado por deformación plástica del sedimento original. La icnita se localiza sobre el techo de un canal de arenisca que presenta grietas de retracción. Forma parte de una alternancia de arenas y arcillas rojas y grises. Las areniscas se disponen según cuerpos discretos de geometría canaliforme. Corresponden a un medio ambienmte fluviodeltaico.
  
Edad del Yacimiento: Cretácico inferior.
  
5. NORMATIVA DE PROTECCIÓN
  
Art. 1. Protección del yacimiento. A fin de preservar la integridad del bien, no se autorizará actuación alguna, quedando prohibidos los movimientos de tierras y excavaciones, salvo que por tratarse de actuaciones con fines científicos justificados o destinados a la tutela y protección del bien, cuenten con la autorización expresa de la Conselleria de Cultura Educación y Deporte.
  
Art. 2. Entorno de protección. En las actuaciones a realizar en el entorno de protección del bien resultará de aplicación el artículo 62 de la Ley del Patrimonio Cultural Valenciano, lo que implica que para llevar a cabo cualquier intervención se deberá aportar el correspondiente estudio previo paleontológico, debiéndose ejecutar en su caso las actuaciones paleontológicas pertinentes.
  
6. ESTADO DE CONSERVACIÓN
  
Sustrato: La icnita se encuentra sobre el techo de un canal de arenisca, algo diaclasado, parcialmente cubierto de gravas, y sobre el que se ha desarrollado una incipiente vegetación.
  
Icnitas: La icnita se encuentra bien conservada. La oquedad que constituye la huella se encuentra parcialmente rellena por depósitos de arenas y gravas.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML