Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5693, del 01-02-2008 (2008/1136)

RESOLUCIÓ de 8 de gener de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracións d'impacte ambiental, corresponent als municipis Torás, Almassora, Onda, Ontinyent, Villalonga i Agost.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5693

Data del DOGV
:   01-02-2008

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2008/1136

CVE


Data del document
:   08-01-2008

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Agost](javascript:void(0))
    * [Onda](javascript:void(0))
    * [Almassora](javascript:void(0))
    * [Torás](javascript:void(0))
    * [Vilallonga](javascript:void(0))
    * [Ontinyent](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 8 de gener de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracións d'impacte ambiental, corresponent als municipis Torás, Almassora, Onda, Ontinyent, Villalonga i Agost. [2008/1136]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
En virtut d'això, he resolt:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracións d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 108/04-AIA Torás, 041/05-AIA Almassora, 204/05-AIA Onda, 077/05-AIA Ontinyent, 219/00-AIA Villalonga i 279/04-AIA Agost, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 8 de gener de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 108/04-AIA  
Títol: Ampliació d'explotació porcina d'encebament  
Promotor: Vicente Macián Monleón  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Torás (Castelló)  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a l'ampliació de l'explotació porcina d'encebament.  
Localització: Partida La Cabezada, polígon 5, parcel·la 151, del terme municipal de Torás (Castelló).  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de projecte  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a l'ampliació d'una explotació porcina, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:  
- L'activitat consisteix en l'encebament de porcs, que es reben en l'explotació amb 18-20 kg i s'engreixen fins a aconseguir els 90-100 kg, moment en què són destinats a un escorxador.  
- L'explotació està localitzada en una parcel·la de 12.741 m². Inicialment estava constituïda per una nau de 375 m², l'ampliació és fins a 750 m².  
- L'activitat parteix d'una capacitat per a 400 animals, i s'amplia fins a 800 porcs d'encebament.  
- Es generen anualment 580 m³ de purí, que queda retingut en fosses de purins sota les naus, disposant-se d'una capacitat d'emmagatzemament de 200 m³. Aquests purins són destinats posteriorment com a adob orgànic a camps de cultiu, justificant disposar de 20,02 ha, per als quals s'aporta autorització dels propietaris d'aquests acceptant purins com a adob orgànic.  
- El subministrament d'aigua potable procedeix de la xarxa de proveïment municipal.  
- Els cadàvers que es generen en l'explotació són dipositats provisionalment en contenidors habilitats a l'efecte, passant a ser retirats periòdicament per una empresa gestora autoritzada per a això.  
Segons l'article 5.B.b del Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines, les fosses de purins han de disposar d'una capacitat d'emmagatzemament de purins, com a mínim de tres mesos. Per la qual cosa ha d'augmentar-se la capacitat d'emmagatzemament de purins en l'explotació en 230 m³ com a mínim.  
Les parcel·les on s'aplicaran purins, localitzades al terme municipal de Torás, es relacionen a continuació: polígon 1, parcel·la 28-A, 157; polígon 4, parcel·la 606; polígon 5, parcel·la 202, 257-A, 257-B, 268, 355-A; polígon 6, parcel·la 85, 88; polígon 1, parcel·la 393, 400-A; polígon 3, parcel·la 533; polígon 4, parcel·la 631; polígon 5, parcel·la 6, 96, 209; polígon 6, parcel·la 53, 352; polígon 3, parcel·la 180-A, 180-B; polígon 4, parcel·la 107, 282, 286, 293; polígon 6, parcel·la 269; polígon 3, parcel·la 205-A, 442-A, 490; polígon 4, parcel·la 15, 34, 689-A; polígon 5, parcel·la 52, 176, 237; polígon 1, parcel·la 59-A, 60, 138, 266; polígon 2, parcel·la 236-A; polígon 3, parcel·la 334, 339; polígon 4, parcel·la 25, 669; polígon 5, parcel·la 8, 137, 141; polígon 6, parcel·la 176; polígon 1, parcel·la 46-A, 151-A, 205-A, 337-A, 337-C; polígon 3, parcel·la 344-A, 492; polígon 4, parcel·la 263; polígon 5, parcel·la 3, 270; polígon 6, parcel·la 213; polígon 1, parcel·la 206, 233-A, 288, 403; polígon 2, parcel·la 355-A; polígon 3, parcel·la 309; polígon 5, parcel·la 45, 182, 298-A; polígon 6, parcel·la 277, 295; polígon 1, parcel·la 18-A, 171; polígon 2, parcel·la 93-A, 93-C, 158, 261; polígon 3, parcel·la 359, 465; polígon 4, parcel·la 470, 530; polígon 6, parcel·la 27-A, 107-A.  
Pel fet que no s'ha calculat el volum de purí generat conforme al Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines, la superfície agrícola on es justifica aplicar el purí com a adob orgànic es considera insuficient, i s'ha d'ampliar amb l'aportació suplementària de 8 ha de superfície agrícola com a mínim.  
L'explotació es localitza a 1,8 km del nucli de població.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
L'expedient es va iniciar el 27 d'abril de 2004, amb la remissió per l'Ajuntament de Torás, del projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i expedient municipal.  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 135, de 6 de novembre de 2003, així com als veïns confrontants a l'explotació, sense la presentació d'al·legacions.  
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària  
En data 26 de juliol de 2005 se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament, ampliació de la documentació, relativa als apartats següents:  
- Ha d'aportar-se plànol de detall a escala adequada, en el qual s'aprecie la nau inicial i la nau corresponent a l'ampliació.  
- Ha de revisar-se l'estudi d'impacte ambiental, de manera que complisca els requisits mínims establits pel que fa a contingut, que estableix l'article 7 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
- Ha d'actualitzar-se l'estudi d'impacte ambiental pel que fa a l'actualització de la legislació vigent en la matèria, com és el Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines, a partir del qual es calcularà el purí generat anualment, la quantitat de nitrogen continguda i la superfície agrícola necessària on aplicar-la.  
- Ha d'aportar-se contracte de retirada de cadàvers subscrit amb una empresa gestora autoritzada a l'efecte.  
En data 10 d'octubre de 2005, el promotor remet l'ampliació sol·licitada, en la qual comunica:  
- L'ampliació de l'explotació consisteix a allargar la nau inicial de 7,5 x 50 m, fins a aconseguir una amplària de 15 m i la mateixa longitud.  
- No es modifica el contingut de l'estudi d'impacte ambiental perquè el tècnic considera que el presentat inicialment s'ajusta al contingut legalment exigit.  
- No s'ha ajustat el contingut de l'estudi d'impacte ambiental (càlcul de purí generat, nitrogen, així com superfície agrícola disponible) al Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines.  
- No s'ha aportat contracte de retirada de cadàvers. Únicament s'aporta document informatiu expedit per J. Canet, empresa que gestiona el transport, transformació i destrucció i eliminació del subproducte d'origen animal.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal recull els informes següents:  
- Informe favorable del veterinari d'àrea.  
- Informació pública sense la presentació d'al·legacions.  
- Informe favorable del tècnic municipal.  
- Informe favorable del cap local de sanitat.  
- Autorització prèvia de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial. L'informe favorable de la conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, queda condicionat al compliment de determinats requisits d'infraestructura sanitària.  
Afeccions legals  
El sòl on s'exerceix l'activitat es qualifica com a sòl no urbanitzable agrícola, segons normes subsidiàries municipals.  
El municipi de Torás està inclòs en l'àmbit dels LIC Alt Palància i curs mitjà del riu Palància, inclòs en la xarxa d'espais naturals aprovats pel Govern Valencià per a la seua inclusió en la xarxa Natura 2000, d'acord amb allò que disposa la Directiva 92/43/CEE d'hàbitats, tot i que no afecta la zona on es pretén realitzar la transformació.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha inclòs una descripció del medi, en la qual s'inclou: climatologia, fisiografia, litologia, edafologia, hidrologia, vegetació, fauna i medi socioeconòmic. S'ha utilitzat una escala tan reduïda que impossibilita conéixer amb detall l'àrea d'estudi.  
L'explotació es localitza entre una zona agrícola de secà i una altra forestal. La superfície agrícola, que s'estén pel sud i est de la parcel·la, es destina a cultius de secà, la superfície forestal, està constituïda bàsicament per matoll, i es prolonga des del nord fins a l'oest.  
Segons la cartografia de la conselleria de Territori i Habitatge, la superfície on se situa l'explotació presenta baixa vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers, alta erosió actual del terreny, i no existeix afecció a camí ramader catalogat al terme municipal.  
La zona on s'exerceix l'activitat, no presenta valors ambientals rellevants, els elements ambientals més destacables són susceptibles de ser afectats pel projecte: el sòl i l'aigua, per la contaminació associada a la incorrecta gestió en la mateixa explotació de purins o durant la utilització d'aquests com a adob orgànic; i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació de residus orgànics i presència d'animals principalment.  
2. Identificació i valoració d'impactes  
Els impactes més rellevants identificats en l'estudi d'impacte ambiental, es recullen a continuació:  
- Impacte sobre el paisatge, per introducció d'edificacions com a elements permanents.  
- Impacte per emissió d'olors, associats a la presència dels animals, al purí generat i a les pràctiques de neteja en les naus.  
- Impacte sobre l'aigua, per possibles fissures en les fosses i abocament cap a capes profundes del terreny, o bé a desembassaments incontrolats per excés d'ompliment de les fosses.  
- Impacte sobre el sòl, per contaminació associada a possibles abocaments accidentals o fuites ocasionals en la càrrega del purí mitjançant la cisterna de transport, així com per gestió inadequada com a adob orgànic en camps de cultiu.  
La valoració qualitativa d'impactes s'ha realitzat a partir de l'elaboració d'una matriu d'importància, passant a aplicar mesures correctores per a aquells impactes que s'han considerat moderats o severs.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i programa de vigilància ambiental  
Entre les mesures correctores proposades, s'inclouen les següents:  
- Per a minimitzar l'impacte visual, es plantaran espècies arbòries amb gran densitat, minorant així l'impacte que genera la presència de la nau, pròxima a un camí rural.  
- Per a evitar l'impacte sobre l'aigua, i impedir filtracions a l'aqüífer, s'impermeabilitzarà les parets i la solera de la fosses de purins.  
- Per a evitar impacte sobre l'aire, associat a l'emissió d'olors en la fase d'extracció de purins de les fosses, s'aspirarà el purí de les capes més profundes de la fossa, deixant la mànega d'aspiració submergida des de l'ompliment de la primera cisterna, fins a l'última, aconseguint així, la no-remoció del purí i l'emissió de menor quantitat d'etilé i metà.  
- Per a evitar l'emissió d'olors en camp, en aplicar el purí com a adob orgànic, es procedirà a donar una passada de cultivador o grada una vegada aplicat sobre el terreny, de manera que quede soterrat.  
Les mesures correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental es consideren insuficients, per la qual cosa han d'ampliar-se amb l'adopció dels condicionants recollits en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Del programa de vigilància ambiental inclòs en l'estudi d'impacte ambiental cal destacar la proposta de realitzar anàlisi de mostres d'aigua de pous de reg o de brolladors aigües avall de l'explotació, anàlisi de la qualitat de l'aire interior de l'explotació i la seua salubritat, així com anàlisi de terres on s'efectua l'abocament com a fertilitzant, i assegurar les dosis adequades, no excedint de 170kg de N/ha.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1. h.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'explotació porcina, situada al terme municipal de Torás (Castelló), promoguda per Vicente Macián Monleón, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
- Prèviament a l'obtenció de la llicència d'obertura, ha de justificar-se davant d'aquesta Direcció General i davant de l'òrgan substantiu, respecte al programa de vigilància ambiental, la metodologia que s'ha de seguir per a dur a terme les anàlisis proposades d'aigua de pous de reg de brolladors aigües avall de l'explotació, indicant localització d'aquests, punts de mostratge, paràmetres que cal analitzar, periodicitat, etc. Així mateix, ha de detallar-se la metodologia d'anàlisi de l'aire en l'interior de l'explotació i la seua salubritat i, finalment, i respecte a l'anàlisi de terres on s'apliquen els purins, ha d'aportar-se la identificació dels punts de mostratge, profunditat de presa de mostres, paràmetres que cal analitzar, periodicitat, etc.  
- S'ha d'assegurar la correcta impermeabilització de les edificacions on s'alberguen els animals, així com de les fosses de purins i de la bassa de purins que s'ha de construir.  
- S'ha d'augmentar la capacitat d'emmagatzemament de purins en l'explotació, amb la construcció d'una bassa de purins, de formigó impermeabilitzat, encerclada i preferiblement coberta, de 230 m³ com a mínim, de manera que la capacitat d'emmagatzemament en l'explotació siga com a mínim de tres mesos, tal com estableix el Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines.  
- Per a disminuir la càrrega contaminant i millorar les seues propietats com a adob orgànic, el purí serà tractat amb complex bacterià. Es comprovarà l'eficàcia del tractament de purins i se'n modificarà la manipulació o se substituirà per un altre tractament si s'observa la ineficàcia d'aquest amb la seua correcta manipulació. Amb aquest fi, han de contrastar-se els esmentats resultats a més amb una altra anàlisi que ha d'efectuar-se abans de començar el tractament que servisca com a blanc. Aquestes anàlisis han de presentar-se davant d'aquesta Direcció General en cas de ser requerides, podent-se aplicar, en cas de ser necessari, les correccions oportunes al tractament. Entre els paràmetres que s'han d'analitzar es trobaran com a mínim: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals.  
- A l'hora d'utilitzar el purí com a fertilitzant, es limitarà la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals, evitant les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., així com fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No se superarà la quantitat de 170 kg de N/ha i any. S'ha, preferentment, de soterrar després de l'aplicació en camp, per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.  
- S'ha de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà. Si els cadàvers són retirats directament de l'explotació per una empresa gestora, ha de presentar-se contracte subscrit entre ambdues parts davant d'aquesta Direcció General i davant de l'òrgan substantiu, previ a l'obtenció de la llicència d'obertura. En cas de destinar-se a caseta municipal de recollida de cadàvers, ha de preveure's disposar del mateix contracte en el moment en què es rescindisca el servei municipal de recollida, comunicant, en tot cas, i justificant oficialment, la destinació actual dels cadàvers davant d'aquesta Direcció General tot això, prèviament a l'obtenció de la llicència d'obertura.  
- Ha de disposar-se en l'explotació de tanca perimetral, gual sanitari, així com tela metàl·lica en finestres i buits de la nau perquè no entren els ocells.  
- Prèviament a l'obtenció de la llicència d'obertura, ha de completar-se la justificació de disponibilitat de superfície agrícola, presentant davant d'aquesta Direcció General i davant de l'òrgan substantiu, augmentat la superfície agrícola disponible en 8 ha, complementàries a les ja justificades, adjuntant els contractes corresponents d'acceptació de purins, com també còpia de cèdules de propietat i plànol de localització.  
- Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 15 de novembre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 41/05-AIA  
Títol: Modificació de línies elèctriques quàdruple circuit a 132/220 KV ST La Plana- Altos Hornos del Mediterráneo  
Promotor: Iberdrola Distribución Eléctrica, SAU  
Localització: Terme municipal d'Almassora(Castelló)  
Autoritat substantiva: conselleria d'infraestructures i Transport - Direcció General d'Energia- Servei Territorial d'Energia de Castelló   
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
L'objecte del projecte és una xicoteta modificació de les línies elèctriques d'Iberdrola, SA als voltants de la subestació de transformació La Plana, per a l'eliminació del suport núm. 12 de la línia de 132/220 KV, situat en la parcel·la propietat de Mainzu, SL, a causa de la classificació com a urbanitzable de la parcel·la en el planejament urbanístic, mitjançant traçat alternatiu vorejant la parcel·la; exigint amb aquest fi la implantació de quatre suports perimetrals; on l'operació de retirada del suport va quedar establida en la clàusula addicional per a la servitud de pas i ocupació en el contracte firmat el 24/10/1977 entre el propietari de la parcel·la i Iberdrola SA.   
Alternatives  
S'ha plantejat l'alternativa de realitzar un soterrament, descartant-se immediatament en requerir passar sota naus industrials existents, i exigir quatre grans prismes de formigó per a passar dels trams aeris als soterrats, quan d'altra banda la línia existent que s'ha de substituir és sensiblement equivalent a l'alternativa seleccionada i discórrer en la totalitat d'aquesta per sòl urbà d'ús industrial i de només 780 m de longitud.  
Tramitació administrativa  
En data 17 d'octubre de 2005 el Servei Territorial d'Energia de Castelló de la conselleria d'Infraestructures i Transport aporta certificat de 4 d'octubre de 2005, que en el BOP de 15 de juliol de 2004 i en el DOGV de 5 de juliol de 2004 es van publicar anuncis per a la sol·licitud d'autorització administrativa i estudi d'impacte ambiental, i no s'han presentat al·legacions durant el període d'informació pública. S'acompanya de la documentació següent:  
- Informació pública a què va ser exposat per la DG d'Energia en el DOGV   
- Informació pública a què va ser exposat per la DG d'Energia en el BOP.  
Amb data 29 de juliol de 2005 la Unitat d'Inspecció del Patrimoni Artístic de la Direcció Territorial de Cultura, Educació i Esport de Castelló proposa autoritzar l'autorització a la sol·licitud formulada per Iberdrola SA el 23 de juny de 2005.  
Es considera completa la documentació remesa, es procedeix a incoar expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats   
La modificació prevista és de molt xicotetes proporcions, de dimensions equivalents al tram substituït, afectant la mateixa zona, i no s'introdueix efecte mediambiental addicional al recorregut de línia substituïda, estant la zona molt antropitzada en sòl d'ús industrial, si bé dos nous suports estaran contigus al camí ramader Camí Reial de Borriol.  
Respecte al sòl cal assenyalar que la ubicació està en una zona sense risc de lliscament d'acord amb la cartografia temàtica de la conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, i la cartografia temàtica del Territori de la Generalitat Valenciana.  
L'actuació s'emmarca en una zona de topografia plana amb una conca visual de poca amplitud, en l'entorn de la subestació existent, per la qual cosa no provoca impacte visual afegit a l'actual.  
Els camps elèctric i magnètic induïts pels línies elèctriques, segons càlculs de l'estudi d'impacte ambiental són de l'ordre de 0,1-1,3 KV/m i 0,2-2 T, respectivament, i els límits establits per la normativa europea per a exposició laboral i pública són 5-6 KV/m i 100-200 T, per la qual cosa s'han de considerar admissibles.  
Identificació i valoració d'impactes durant la fase d'execució  
Durant la fase d'execució de l'obra es produirà una ocupació temporal del sòl per materials i equip de muntatge, i la generació de soroll i pols atmosfèrica.   
Durant la fase de funcionament no s'hi generarà cap impacte.   
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
Han de ser observades les següents mesures, durant l'execució de l'obra:  
- Eliminació dels fonaments del suport substituït pel nou tram i restauració del sòl fins al seu estat natural inicial, reomplint amb materials de característiques equivalents a les del terreny.  
- Retirada de tots els residus de les operacions de muntatge i desmuntatge.  
- Realitzar-se seguiment arqueològic per part de la persona autoritzada per la conselleria de Cultura, Educació i Esport.  
Durant la fase d'explotació de les instal·lacions no són necessàries mesures addicionals.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen del punt 2 de l'annex II del Decret 162/1990, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, el transport d'energia elèctrica quan no isca de la Comunitat Valenciana i la tensió nominal entre fases siga igual o superior a 132 KV, està subjecte a la declaració d'impacte ambiental, havent-se observat en el projecte els tràmits prevists en aquest Decret162/1990, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant i a la vista de tot l'anterior, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte per a la modificació promoguda per Iberdrola, SA, de la línia elèctrica de 132/220 KV de la ST La Plana a Altos Hornos del Mediterráneo, entre els suports 0 i 5, implantada al terme municipal d'Almassora (Castelló), en els termes que estableix el projecte, annex a aquest i l'estudi d'impacte ambiental, sempre que es complisquen les condicions següents:  
- Ha de sotmetre's al tràmit d'ocupació, previ a l'execució.  
- Ha de fer-se una supervisió i seguiment arqueològic dels treballs de moviments de terres, a fi de valorar les possibles troballes de restes del patrimoni cultural, atés que s'actua en l'entorn de l'antiga Via Augusta, en els expressats en la Resolució de 22 de setembre de 2005, de la Direcció General de Patrimoni Valencià de la conselleria de Cultura, Educació i Esport de l'expedient 2005/0569 CS..  
- Ha de respectar-se l'amplària mínima reduïda a 7m al camí ramader Camí Reial de Borriol, segons la Llei 3/1995, de camins ramaders.  
- Han de ser retirats tots els residus de muntatge i desmuntatge, com també restaurar el sòl dels corresponents fonaments a l'estat inicial d'aquest amb materials equivalents a les característiques del terreny.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que procedisca obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 18 de novembre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 204/05-AIA  
Títol: Indústria per a la fabricació de taulells ceràmics-factoria I  
Promotor: Compacglass, SL   
Localització: Camí de la Lloma de Miralcamp, núm. 4, 12200-Onda(Castelló)  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
Compacglass, SL, és una indústria del sector ceràmic afectada per la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, segons el subapartat 3.5 (instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada..., amb una capacitat de producció de 75 t/dia...), en les instal·lacions de la qual al camí de la Lloma de Miralcamp, núm. 4 del terme municipal d'Onda (Castelló) fabriquen taulells ceràmics partint de pols atomitzada d'argiles i esmalts, amb una capacitat de producció tal, que resulta preceptiva l'obtenció de l'autorització ambiental integrada.  
Característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat  
La indústria es troba ja construïda i en plena activitat, per la qual cosa no escau analitzar l'impacte derivat de la seua construcció, sinó només el generat per la seua activitat i el produït en el desmantellament d'aquesta al final de la seua vida útil.   
Compacglass, SL, situada en una parcel·la qualificada com a sòl urbà industrial UI-6, d'ús industrial, segons el PGOU del municipi d'Onda.  
La parcel·la té una superfície de 30.988 m², dels quals 8.915 m² estan edificats, i tenen prevista ampliació d'una altra de 3.360 m², i afronta a l'est, sud i oest, amb altres activitats industrials del sector ceràmic.   
En el seu procés industrial, l'empresa utilitza com a matèries primeres bàsicament argila atomitzada i esmalts i colors ceràmics; i com a fonts d'energia, gas natural i electricitat.  
Les instal·lacions industrials tenen prevista una capacitat de producció anual d'unes 4.800.000 m² (73.300 t/any), disposa actualment d'una línia de fabricació de taulells ceràmics i previstos l'ampliació d'una altra, mitjançant el procés de monococció: premsatge de pols atomitzada, seguit de l'assecament del taulell conformat, esmaltat i serigrafiat de la cara vista, cocció en forn de gas natural, i refredament. I una vegada construït el taulell, classificació, seguit de l'empaquetatge i paletitzat. Comptant a més amb altres instal·lacions auxiliars i serveis generals de fàbrica, com ara mòlta i preparació d'esmalts, recollida d'aigües de neteja d'esmaltat i, decantador de fangs de les aigües de procés, emmagatzemament de gasoil, xarxes de gas natural, aire comprimit i aigües (de procés, industrial i potable), i altres serveis generals, i equipaments auxiliars: oficines, laboratoris, tallers, centre de transformació i grup electrogen, basses d'aigües de procés i xarxa d'aigües pluvials, magatzem de residus generats, compressors i serveis generals.  
Els esmalts ceràmics són preparats en les seues instal·lacions on té lloc la mòlta per via humida, i addició de colors, dispersants, etc. En la preparació, manipulació i aplicació de l'esmalt sobre el suport ceràmic es produeixen importants quantitats d'aigües residuals contaminades que envien per canonada a atomitzador veí - Onda Cogeneració SL- per a la seua gestió. Aquestes aigües residuals hauran de ser caracteritzades, i en cas de donar caràcter de perillositat hauran de ser gestionades per un gestor autoritzat per a aquest tipus de residu.  
Les aigües pluvials i les residuals d'ús sanitari sense tractament són abocades al clavegueram.  
Tramitació administrativa  
L'empresa Cerámicas Enea, SA disposava de llicència municipal d'activitat des del 24 d'octubre de 2001; en data 14 de juny de 2004, sol·licita el canvi de titularitat a nom de Compacglass, SL.   
Amb data 18 d'agost de 2004 l'Ajuntament emet un informe urbanístic, en el qual s'expressa la compatibilitat de l'activitat conforme al planejament urbanístic dels terrenys de referència segons el PGOU vigent, i no hi ha impediment per al seu desenvolupament sempre que no s'excedisquen els índexs de qualificació de l'article 1.9 del PGOU, havent de tramitar la llicència de l'activitat actualitzada.  
En data 4 d'agost de 2005 se sotmet a informació pública la sol·licitud d'autorització ambiental integrada, publicada per la DGCA d'aquesta conselleria de Territori i Habitatge en el DOGV núm. 5064. Amb data 5 d'abril de 2005 es rep, remés per l'Àrea d'Avaluació Ambiental: el projecte bàsic i l'estudi d'impacte ambiental del projecte de referència, i en data 25 d'octubre de 2005 s'informa que no s'hi van presentar al·legacions en la conselleria de Territori i Habitatge ni en l'Ajuntament.  
En data 22 de setembre de 2005 l'Ajuntament d'Onda, expedeix el certificat en què s'assenyala que ha romàs exposat des del 6 d'agost de 2004 i transcorregut el període d'informació pública no s'hi van presentar al·legacions.  
Atés completa la documentació remesa, es procedeix a incoar expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Afeccions legals  
La indústria sol·licita l'autorització ambiental Integrada que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge.  
D'acord amb els articles 18, 19 i 20 de l'Ordre de 9 de setembre de 2003, de la conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus s'atribueixen a la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escaiga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat.  
La fabricació taulells ceràmics requereix elevats consums d'aigua i energia, i origina al mateix temps emissions atmosfèriques, soroll, abocaments, residus sòlids i líquids.   
La indústria es troba recollida en el Catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex ll del Decret 833/75, de 6 de febrer, que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric, com a grup B en l'epígraf 2.10.2 fabricació de productes d'argila per a la construcció, taulellets, material refractari i articles de porcellana.  
Respecte al sòl i les aigües, cal assenyalar que la ubicació de la indústria està en una zona sense risc d'inundació, d'acord amb la Cartografia temàtica de la conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme I Transports de la Generalitat Valenciana.  
Atés que la situació de l'emplaçament està ja àmpliament ocupat per la indústria, en un entorn industrial totalment antropitzat, els elements ambientals més directament afectats pel seu desenvolupament podrien ser els propis del medi inert o abiòtic, ja que el medi biòtic, perceptual i social es veuran molt lleugerament afectats. Si bé hi ha una convivència amb habitatges pròxims per la qual cosa hauran d'extremar-se les exigències de contaminació i establir-se controls addicionals.  
Pel que fa a la generació de residus durant el funcionament normal i manteniment de la indústria, està previst l'emmagatzemament temporal d'aquests, fins a la seua recollida per un gestor extern. Per aquest motiu, només s'avaluarà la gestió intracentre dels residus per gestors per a la recollida dels residus produïts, en tractar-se de gestors autoritzats. En tenir-se, d'altra banda, prevista la gestió de residus perillosos i no perillosos, recuperant-se els fangs per valoració dins del sector ceràmic.   
També és ressenyable que es projecta l'abocament zero d'aigües residuals industrials, que són reutilitzades en atomitzador, d'empresa veïna, si bé ha de garantir-se la impermeabilització de les basses d'emmagatzemament.  
Identificació i valoració d'impactes durant la fase de funcionament.  
L'estudi d'impacte ambiental es du a terme partint de les premisses que la instal·lació objecte de projecte està ja construïda i en ple funcionament sent productora de residus i que se la classifica dins del grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric. Així, durant la fase d'explotació, es considera que les accions que poden generar impacte (els factors d'impacte) seran únicament la generació d'emissions gasoses procedents dels forns i pols emesa en diversos punts del procés, de residus de diversa índole, sorolls i vibracions, com també les causades en la zona, originades pel trànsit rodat del gran moviment a causa del proveïment d'argiles des de les plantes de fabricació d'argila atomitzada i a les eixides de producte acabat, sent per tant els elements ambientals atmosfèrics els susceptibles de ser afectats.  
Es conclou que després de l'adopció de les corresponents mesures preventives o correctores, l'impacte de l'execució i entrada en funcionament (en estar la planta en marxa), i en el cessament de l'actuació no necessita mesures correctores addicionals a les exposades per a recuperar les condicions originals.  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
Es proposen una sèrie de condicions, havent de ser observades les següents mesures correctores:  
1. Contaminació acústica. Vibracions  
Falta el mesurament de l'afecció acústica real produïda per la indústria de referència, duta a terme per un OCA, a fi de corroborar les estimacions exposades. Haurà d'aportar en el termini màxim de 3 mesos un complet estudi d'immissió de soroll en zones de major afecció, fent un anàlisi dels focus productors de soroll. Havent de realitzar amb aquest fi un control de soroll en les dues situacions: parada totalment i en plena activitat. I en cas necessari aportar la proposta de mesures correctores.   
2. Contaminació atmosfèrica  
La indústria haurà de disposar d'un total de 8 focus fixos d'emissió de contaminants atmosfèrics, que s'han de sotmetre al règim de vigilància i control periòdic exigit pel Decret 833/75.  
Les emissions atmosfèriques contaminants del procés de fabricació són:   
- En la els forns i assecadors: els gasos de combustió del gas natural (bàsicament són partícules, NOx, CO, CO2, i probablement F i Pb procedents dels esmalts).  
- En la resta d'unitats: les partícules procedents de les premses, tremuges, sitges i cintes transportadores, moles de rectificat i dels focus difusos de les operacions de descàrrega i trànsit de camions.  
Hauran de ser controlats aquests contaminants, els nivells d'emissió dels quals, basant-se en el que disposa el punt 1.A de l'article 22 de la Llei 16/2002, de prevenció de control integrats de la contaminació, de millors tècniques disponibles i específicament per a les substàncies enumerades en l'annex 3 s'estableixen els següents límits de en xemeneies dels processos d'atomització:  
Contaminant  
Partícules 150 mg/m³  
NOx 300 ppm  
CO 500 ppm  
F 80 mg/m³  
SO2 4300 ppm  
Opacitat 2 (Ringelman)  
Pel que fa als mitjans de transport, i per damunt de les emissions procedents dels escapaments de motor, estan les procedents del transport d'àrids pulverulents. Respecte d'això, s'assenyala que durant la fase de funcionament el generat pels camions banyera en el rodament sobre el material i el després de les caixes carregades amb argila pel que hauran d'anar envelats tant amb càrrega com sense ella i cuidant la neteja dels elements del camió.  
Finalment, s'haurà de disposar d'una màquina agranadora amb filtre de captació de pols, per a l'agranada de determinades zones i mantenir net el sòl de la fàbrica en el seu conjunt.  
La indústria es troba recollida en el grup B, del Catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex ll del Decret 833/75, de 6 de febrer, que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric. Per això, i com a mesura de control de la contaminació, s'exigeix la confecció del llibre de registre d'emissions, amb la mesura de les emissions de cadascun dels focus emissors de contaminants segons el model que apareix en l'annex lV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, realitzades per un organisme de control autoritzat. Així mateix, s'indica que els focus disposen d'orificis que possibiliten la presa de mostres dels paràmetres contaminants en l'emissió i es tinga accessibilitat a aquests segons s'indica en l'esmentada ordre.  
3. Usos de l'aigua i contaminació hídrica  
El proveïment d'aigua de la indústria procedeix d'una captació subterrània autoritzada per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer a Sociedad Cerámica Palas, SA, i se li limita a 7.000 m³ anuals, per al seu consum en la finca exclusivament.  
La parcel·la disposa de xarxa separativa per a la recollida d'aigües pluvials i residuals domèstiques, i es troba connectada a la xarxa municipal de sanejament.   
Les aigües residuals produïdes per l'empresa són les aigües de les unitats del procés industrial i les aigües sanitàries. Les industrials dels processos d'esmaltació, juntament amb els llots de depuració són conduïdes per canonada fins a l'atomitzadora Onda Cogeneración SL, de les quals hauran d'aportar caracterització i quantitat anual gestionada, i en cas necessari, declaració de producció d'aquest residu perillós.  
Les xemeneies dels forns i assecadors no tenen sistemes anticontaminació, i els equips disposats per al tractament de gasos en la resta de punts de captació de pols són per via seca, de manera que no generen aigües residuals.  
4. Contaminació del sòl  
Aquest apartat està íntimament relacionat amb l'anterior per la qual cosa l'afecció sobre les aigües podria desembocar en la contaminació del sòl i viceversa.  
Malgrat tractar-se d'una activitat potencialment contaminant del sòl, en la documentació presentada no s'avalua aquest aspecte. Segons s'indica, les basses per a l'emmagatzemament són impermeables.  
5. Residus generats  
Durant el seu funcionament normal i manteniment, la indústria genera tota una sèrie de residus: llots i aigües (no enumerades en la relació de residus), testos, olis lubricants esgotats, elements d'equips mecànics i ferralles, com ara corrons, filtres d'oli, envasos contaminats, absorbents, fluorescents, bateries usades, sòlids retinguts en els filtres de mànegues, paper i cartó contaminat, guants i màscares, aerosols, etc., com també altres no enunciats com ara els recipients en desús o deteriorats i les mànegues filtrants. Emmagatzemen els residus temporalment en contenidors especials, sense rebre cap tractament, en una zona projectada a aquest efecte un magatzem cobert, fins a la recollida d'aquests per un gestor autoritzat.   
La neteja de recipients és una labor de gestió que ha d'estar expressament autoritzada per la DG de Qualitat Ambiental, i els llots i aigües generats (previsiblement residus perillosos) han de ser gestionats com a tals.  
6. Programa de vigilància ambiental  
Es presenta un programa de vigilància ambiental centrat en la periodicitat i mode en què han de dur-se a terme els mesuraments de soroll i de les emissions gasoses i el control de la generació i gestió d'abocaments d'aigües residuals i residus.   
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, ja que tal com estableix l'apartat l) del grup 4 de l'annex 1 de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, les instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada es troben sotmeses al tràmit de declaració d'impacte ambiental.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant, a la vista de tot l'anterior, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte per a la instal·lació d'una indústria per a la fabricació de taulells ceràmics, promoguda per Compacglass, SL, factoria I que s'ha d'implantar al camí de la Lloma de Miralcamp núm. 4, del terme municipal d'Onda (Castelló), en els termes que estableix el projecte, annexos a aquest i l'estudis d'impacte ambiental, sempre que es complisquen les condicions següents:  
1. Hauran de disposar de l'autorització d'abocaments de pluvials i de les aigües residuals d'ús sanitari i realitzar la connexió al col·lector per l'organisme competent.  
2. Totes les substàncies que puguen ser catalogades com a residus, seran adequadament emmagatzemades i entregades a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de residus, de 12 de desembre.  
3. Pel que fa a la zona d'emmagatzemament de residus perillosos:  
- Es tractarà d'una zona pavimentada, coberta, ventilada, amb sistemes que permeten la retenció i recollida d'abocaments accidentals, i de fàcil accés de manera que es minimitze el risc d'accidents en la càrrega/descàrrega dels diversos residus.  
- Per a l'emmagatzemament de residus líquids o que per l'alt contingut líquid d'aquests puguen generar abocaments es disposarà de cubetes o sistema de recollida que garantisquen el confinament i posterior recollida dels possibles vessaments. Cada cubeta o recipient de recollida de vessaments accidentals ha de tenir com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la major d'ambdues quantitats). Les cubetes hauran de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals en cas de vessament comporte augment de la seua perillositat o en dificulten la gestió.  
4. El titular de la instal·lació estarà obligat a remetre periòdicament a la Direcció General de Qualitat Ambiental l'informe de situació especificat en el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.  
5. S'haurà de disposar de l'adequada quantitat d'absorbent no inflamable per a resoldre els xicotets vessaments accidentals. L'absorbent contaminat es gestionarà segons la naturalesa del vessament.  
6. Els resultats del programa de vigilància ambiental determinaran si s'han d'implementar les mesures correctores adoptades per a prevenir la contaminació acústica (obertures per a ventilació dotades de silenciadors, etc.) haurà de complir-se el que estableix el títol lV, capítol ll condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis, i el títol ll, capítol ll nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana de protecció contra la contaminació acústica. En tot cas, l'activitat industrial haurà de dur-se a terme amb les finestres i els accessos a les naus tancats.  
7. L'altura de les xemeneies haurà de ser clarament superior a la d'edificis o estructures pròximes o confrontants, de manera que no es produïsquen turbulències que garantisquen la dispersió   
8. L'activitat haurà de disposar d'un llibre de registre per cadascun dels focus emissors de contaminants segons el model que apareix en l'annex lV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, on han d'anotar-se tots els mesuraments periòdics d'autocontrol de les emissions a l'atmosfera. El llibre de registre es troba disponible en els Serveis Territorials de la conselleria de Medi Ambient. Així mateix, hauran de presentar correctament emplenada l'adaptació de l'enquesta que apareix en l'annex V de l'esmentada ordre, la qual igualment es troba disponible en els mencionats Serveis Territorials.  
9. Pel que fa al programa de vigilància ambiental, haurà de constar de les accions:  
- Mesuraments de les emissions de NOx, CO, F, SO2 i partícules, realitzades per un organisme de control autoritzat a la posada en marxa i cada tres anys, ja que l'activitat es troba classificada com a grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric.  
- Mesuraments d'autocontrol de les emissions de NO2, F, CO, SO2, Pb i partícules realitzades per un centre qualificat o per la mateixa empresa una vegada cada any.  
- Mesuraments del soroll ambiental en l'entorn immediat de la parcel·la de l'activitat, o en l'interior d'habitatges o instal·lacions que puguen estar pròximes o confrontants. Aquests mesuraments han de realitzar-los organismes col·laboradors de l'administració tant a la posada en marxa, com almenys cada cinc anys, d'acord amb l'article 37 de la Llei 7/2002.  
- S'hauran d'assegurar les condicions d'operació d'acord amb el que estableix el projecte d'execució i l'estudi d'impacte ambiental, comprovant que les mesures preventives i correctores proposades s'han realitzat i es troben en bon estat de funcionament. Aquestes mesures es completaran amb les proposades en la resolució d'impacte ambiental.  
- El programa de vigilància ambiental proposat pel promotor amb les addicions ací detallades, s'haurà de remetre anualment a la Direcció General de Gestió del Medi Natural.  
- Realitzar caracterització dels fangs i aigües gestionades amb empresa atomitzadora.   
10. Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.  
11. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural, la qual establirà si procedeix l'aplicació de noves mesures correctores.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 23 de novembre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 77/2005-AIA  
Títol: Pla general d'ordenació urbana  
Promotor: Ajuntament d'Ontinyent  
Autoritat substantiva: Ajuntament i CTV  
Localització: Terme municipal d'Ontinyent (València)  
Descripció del projecte   
1. Objecte de projecte  
L'objectiu del Pla general d'ordenació urbana presentat és l'actualització del planejament vigent, aprovat el 27 de desembre de 1987, i que s'ha quedat obsolet.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Com a conseqüència de les necessitats de regularització el PGOU proposa la següent distribució de sòls:  
1. SNU sòl no urbanitzable (10658,03 ha)  
1.1. SNUP, sòl no urbanitzable protegit, que es classifica al seu torn en:  
- SNUPF, sòl no urbanitzable de protecció forestal, engloba la totalitat dels sòls alts de les vessants de muntanya, amb aptitud per a la repoblació forestal i amb un alt valor paisatgístic i ambiental.  
- SNUPA, sòl no urbanitzable de protecció agrícola, aquells caracteritzats pels seus valors agraris i de preservació del medi rural  
- SNUPAP, protecció agrícola i paisatgística, comprén sòls de regadiu i aquells que per les seues característiques o situació són fonamentals per a preservar valors ambientals.  
- SNUPAO, protecció agrícola oest nivell 1, parcel·les agrícoles de grans dimensions que mantenen l'ús actual d'explotació agrícola  
- SNUPAE, protecció agrícola est nivell 2, parcel·les agrícoles de menors dimensions.  
- SNUPL, protecció de llits, comprén els llits públics de rius i barrancs.  
1.2. SNUC, sòl no urbanitzable comú.  
1. SUBLE sòl urbanitzable (1283,36 ha)  
1.1. SUBLI sòl urbanitzable residencial intensiu.  
1.2. SUBLE sòl urbanitzable extensiu, comprén la totalitat de sòls que actualment té aquesta classificació, i es completa amb altres zones, el nivell de consolidació de les quals es considera factible el seu desenvolupament per a la resolució dels problemes que plantegen els habitatges aïllats. Els sectors definits no compten amb ordenació detallada.  
1.3. SUBLIND sòl urbanitzable industrial.  
1.4. SUBLET sòl urbanitzable d'ús terciari.  
2. SU sòl urbà (323,21 ha)  
SUI sòl urbà residencial intensiu.  
SUIND sòl urbà Industrial.  
3. Alternatives  
L'estudi d'impacte ambiental presenta dues alternatives de planejament:  
- Alternativa 0: manteniment del planejament vigent segons PGOU de l'any 1987.  
- Alternativa 1: liberalització parcial d'usos i aprofitaments urbanístics en part del terme municipal.  
Opten per l'alternativa 1 afirmant que amb aquesta es dóna resposta a un dels problemes més importants del municipi que el creixement indiscriminat i caòtic al marge de la legalitat dels habitatges disseminats en l'entorn del nucli urbà.  
Un altre problema que es resol és la unificació del teixit industrial, actualment dispers en un polígon i indústries situades encara dins del cas urbà.  
A més, s'aconsegueix l'estudi detallat del medi natural del terme, que com a conclusió estableix la protecció que s'ha de donar a cada un dels entorns rellevants.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 22 d'abril de 2004, la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, va remetre una còpia del Pla general d'ordenació urbana d'Ontinyent, un certificat sobre l'aprovació provisional del pla, i còpia de l'informe emés sobre les al·legacions presentades, en el qual es resumeix el contingut d'aquestes, a l'efecte que s'emetera la corresponent declaració d'impacte ambiental, mancant la documentació de l'estudi d'impacte ambiental.  
En data 21 de juny de 2004, es va sol·licitar a l'Ajuntament d'Ontinyent l'ampliació de la documentació remesa inicialment, en la qual es requeria una còpia diligenciada de l'estudi d'impacte ambiental, a fi de completar la documentació mínima necessària per a incoar expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
En data d'11 d'abril de 2005, la Secció de Planejament dels Serveis Territorials envien projecte, estudi d'impacte ambiental i expedient municipal (amb còpia de l'aprovació provisional). S'obri expedient en aquesta Direcció General, assignant-se-li el número d'expedient 77/2005-AIA.  
En data de 15 de juliol de 2005, revisada la documentació s'observa que falten documents mínims per a poder continuar amb el procediment d'avaluació d'impacte ambiental, per la qual cosa s'envia a l'Ajuntament un requeriment de documentació indicant que se'ns remeta a aquest servei els documents següents:   
- Certificat sobre la capacitat de gestió de residus sòlids urbans inerts.  
- Certificat sobre la capacitat de depuració d'aigües residuals.  
- Informe favorable de l'organisme de conca competent o entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament, sobre la seua disponibilitat i compatibilitat d'aquest increment amb les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afectació o menyscabament a altres usos existents legalment implantats.  
- Informe que exigeix la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
- Document de síntesi de l'estudi d'impacte ambiental.  
En data 9 d'agost de 2005, es rep per part de l'Ajuntament d'Ontinyent els certificats sobre la gestió de RSU i sobre la capacitat de l'EDAR.  
En data 13 de setembre de 2005, l'Ajuntament d'Ontinyent envia el document síntesi de l'estudi d'impacte ambiental.  
En data 21 d'octubre de 2005, l'Ajuntament d'Ontinyent remet escrit sol·licitant l'agilització dels tràmits i la ràpida emissió de la corresponent declaració d'impacte ambiental, en atenció al temps transcorregut des que aquest ajuntament envie la documentació a aquesta Direcció Territorial.   
En data 14 de novembre de 2005, l'Ajuntament remet a aquesta Direcció General l'informe emés per l'Àrea de Gestió del Domini Públic Hidràulic pertanyent a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, segons anuncis publicats en diversos diaris de gran difusió en la localitat, com també en el DOGV núm. 4201, d'1 de març de 2002.  
El 24 d'abril de 2002 el Ple de l'Ajuntament acorda prorrogar el terme de l'exposició pública fins a les 14 hores del dia 24 de maig de 2002, mitjançant la publicació en el DOGV núm. 4238, de 29 d'abril de 2002 i en un diari de gran difusió en la localitat.  
Durant el període d'informació pública es van presentar 385 al·legacions, 16 de les quals són propostes col·lectives d'associacions empresarials, professionals o ciutadanes i la resta, 323, han sigut emeses a títol individual, segons consta en els certificats emesos per la secretària de l'Ajuntament d'Ontinyent, en els quals s'incloïa l'informe del tràmit d'informació al públic realitzat, un resum de les al·legacions presentades i l'acord per part dels tècnics municipals d'assumir íntegrament les respostes fetes a les al·legacions per part de l'adjudicatària dels treballs de redacció del pla general, acompanyat pel certificat d'aprovació provisional per acord del Ple de data 29 de desembre de 2003.  
3. Resum d'al·legacions  
Les al·legacions presentades s'estructuren segons diversos criteris comuns.   
De totes elles es destaca l'única que es basa en criteris ambientals i en la qual es qüestionen els problemes de sostenibilitat de la proposta, com també l'absència de justificació de recursos hidrològics o energètics, excessiu creixement del sòl edificable, problemes de trànsit i aparcament, absència de propostes de carril bici o insuficiència de zones verdes en el nucli urbà.  
Sol·licitud d'informes sectorials  
- Informe de l'entitat de Sanejament d'Aigües, de juliol de 2004  
Informa la viabilitat del tractament en l'EDAR d'Ontinyent-Agullent de les aigües residuals generades pel desenvolupament del PGOU d'Ontinyent sempre que es complisquen els següents condicionants:  
- Els urbanitzadors hauran de sol·licitar la connexió i es faran càrrec de les obres necessàries.  
- En qualsevol cas l'abocament haurà de complir amb els límits establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de sanejament.  
- Amb anterioritat a l'execució de la connexió es pagaran les despeses que suposaran els suplements que s'han d'efectuar a causa de l'esmentada connexió.  
- Informe sobre la capacitat de gestió de residus sòlids urbans i inerts de Reciclados Integrales, SA. Recisa, de juliol de 2005.  
Luis Unanue Arrizabalaga, en nom i representació de la mercantil Reciclados Integrales, SA. Recisa informa que actualment disposa dels recursos humans i tècnics suficients per a atendre el creixement en la demanda del servei que puga derivar-se, en matèria de residus sòlids urbans i inerts del nou pla general, conforme a les previsions i justificacions per a un total de 10.007 habitatges.  
Afeccions legals  
1. Espais naturals protegits. Al sud-est del municipi d'Ontinyent trobem un terreny afectat per lloc d'interés comunitari o LIC de la serra de Mariola i el carrascar de la Font Roja, àrea muntanyosa constituïda per un complex mosaic de formacions naturals i cultius tradicionals, alberga formacions forestals madures -boscos mixtos de roure xicotet valencià-meridional- en excel·lent estat de conservació.   
La documentació aportada no fa referència a l'existència d'aquesta LIC pel qual no es valora la incidència del planejament proposat sobre ella. No obstant això, es pot comprovar que la totalitat de la zona afectada es troba sobre sòl no urbanitzable de protecció forestal SNUPF, la qual cosa implicaria una conservació adequada d'aquest LIC.  
Indirectament el LIC del Curs Mitjà del Riu Albaida, es veu afectada pel planejament d'Ontinyent concretament en l'apartat de regulació i control d'abocaments, ja que aquests es produeixen al riu Clariano, el qual pertany a la conca que alimenta l'esmentat LIC.  
2. Camins ramaders. Existeixen a l'àmbit del terme municipal tres camins ramaders classificats:  
- Assagador del Pla, amb una amplària de 37,61 m i una longitud aproximada de 9.000 m, coincideix quasi en la seua totalitat amb la senda GR-7.  
- Assagador de la Font Freda, amb una amplària de 37,61 i d'uns 7.500 m de longitud.  
- Assagador dels Caputxins o del Fanal, amb una amplària variable entre 8 i 21 m, i una longitud de 4.500 m.  
Les normes urbanístiques es remeten a la Llei 3/1995, de camins ramaders i la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
3. Forests d'utilitat pública. Gran part de les serres de l'Ombria al sud i de la Solana al nord estan catalogades com a forests d'utilitat pública, no obstant això, aquesta dada no es recull en cap document pertanyent al PGOU presentat. Revisada l'esmentada documentació sembla que aquestes zones de MUP cauen dins de la zona classificada com de sòl no urbanitzable de protecció forestal amb la qual cosa reben una classificació apropiada.   
No obstant això, pel fet de no disposar d'una cartografia adequada no es pot conéixer amb exactitud els límits d'aquests forests i per tant no es pot garantir amb certesa la no-afecció, en contra d'allò que estableix l'article 12 del Decret 98/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana.   
4. Rambles i llits. El terme apareix solcat per dos llits principals, el del riu Clarià, que naix en el Pou Clar, i el seu principal afluent, l'origen del qual se situa en el barranc del Gorgorròbio i la seua continuació en el barranc Gran.  
Juntament amb els dos principals el terme d'Ontinyent està solcat d'un gran nombre de barrancs. La majoria d'aquests són reductes importants de vegetació i fauna per mantenir un grau major d'humitat que en l'entorn, la qual cosa els converteix en corredors ecològics que s'han de protegir.  
5. Jaciments arqueològics. La documentació tècnica no presenta el corresponent Catàleg de béns i espais protegits. Malgrat això i en funció de la resta de documents es poden fer les observacions següents:  
L'estudi d'impacte ambiental assenyala que els jaciments arqueològics en el terme municipal estan sent objecte d'estudi detallat per part del Servei Arqueològic de l'Ajuntament. Aquest estudi estableix diverses categories per als quals proposa diversos tipus de tractament:  
- Tipus A, es prohibeix per la legislació vigent tota operació de desenvolupament, incloent l'edificació i la urbanització.  
- Tipus B, les operacions de desenvolupament estaran condicionades a la prospecció i investigació prèvia.  
- S'estableix per norma l'obligació d'informar les autoritats competents de la presència de restes arqueològiques durant l'execució de qualsevol operació de desenvolupament sobre qualsevol tipus de sòl.  
   
S'observa que la llista de jaciments arqueològics presentada en l'EIA no és completa; no es recullen certs elements que apareixen en el llistat de jaciments de patrimoni de la conselleria de Cultura.  
6. PATRICOVA. L'estudi d'impacte ambiental indica que a Ontinyent es localitzen tres zones amb distint risc d'inundació:   
- Risc alt 1: des d'aproximadament la font d'Asnar en el barranc Gran i el pou de l'Olleta fins a la finalització del terme.  
- Risc mitjà 3: l'àrea afectada coincideix aproximadament amb el barranc de Matamoros.  
- Risc baix 6: se situa aquesta zona en el barranc Gran, pròxima a la urbanització Helios  
L'EIA recull les obres de canalització prevista pel Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'Inundació de la Comunitat Valenciana i assenyala que l'ordenació plantejada pel PG s'ha desenvolupat en funció d'aquests condicionants.  
Consideracions ambientals  
1. En línies generals, en les dues serralades que flanquegen el terme afloren els materials més antics, dolomies, margues, calcàries i calcarenites, mentre que en el centre de la vall se situen els pertanyents al quaternari, juntament amb graves i argiles roges  
El terme municipal presenta una vulnerabilitat dels aqüífers baixa en la vall central, a causa dels sediments quaternaris que ofereixen unes bones condicions d'impermeabilització dels sòls, i una vulnerabilitat mitjana en les zones corresponents a les dues serres que el rodegen.   
No obstant això, s'ha de garantir en els futurs desenvolupaments urbanístics un bon sistema de sanejament, com també anar millorant les condicions dels actuals nuclis residencials extensius faltats en aquest moment de l'esmentada infraestructura.  
En les zones del fons de la vall dominen les margues i graves que ofereixen general bones condicions per a l'edificació. Les argiles se situen en zones altes de les vessants.  
Les vessants muntanyoses no presenten risc de lliscament, excepte en alguns punts allunyats de les activitats agrícoles i residencials. No obstant això, la majoria de llits del zona oest, presenten baixa cohesió amb risc potencialment alt de despreniment, que hauran de preveure's i prendre's les mesures correctores adequades a fi de garantir-ne l'estabilitat.  
2. En l'actualitat, l'ocupació indiscriminada del sòl per habitatge extensiu ha eliminat una part considerable de sòls amb valor agrícola, fonamentalment de secà.  
No obstant això, el planejament presentat aposta per la protecció d'aquests sòls, en funció de les seues característiques ambientals i rurals a fi de protegir-los de l'indiscriminat desenvolupament urbanístic dels últims anys.  
Els riscs més alts d'erosió actual i potència es corresponen amb les vessants de les serres que tanquen el terme, com també dels llits del riu Clarià i dels seus barrancs. El planejament presentat garanteix la protecció d'aquestes zones en classificar-les de no urbanitzable de protecció.   
3. La vegetació del terme municipal d'Ontinyent presenta en l'actualitat un estat de conservació prou deteriorat, a causa de diverses activitats humanes i sobretot pels reiterats incendis forestals.  
A pesar de tot, es troben restes de la vegetació clímax de la zona. Aquests enclavaments destaquen per la potencialitat que presenten en la regeneració vegetal que s'està desenvolupant en ells, per les espècies que posseeixen o per l'escassetat d'espais del seu tipus que encara existeixen en l'àrea sotmesa a estudi. Cal destacar, l'Ombría de Ponce, que presenta la vegetació potencial de la zona, el carrascar, o els barrancs, els quals comporten reductes de vida a causa de l'alt grau d'humitat que afavoreix els processos de regeneració.  
Aquests barrancs, juntament amb el mateix riu Clarià són corredors de biodiversitat que encara acullen una gran quantitat d'espècies que han de ser protegides i conservades.  
4. Dins de l'apartat de la fauna paga la pena ressaltar diversos fets:  
- La presència de diverses espècies d'aus rapaces que tenen al municipi el seu lloc de nidificació, o que utilitzen part del terme municipal com a àrea de campeig. Mereix especial atenció a l'àguila de panxa blanca la situació de la qual pot qualificar-se de molt preocupant.  
- La presència d'una colònia d'oreneta de ribera en el riu Clarià. Aquesta espècie posseeix una població molt escassa a la Comunitat Valenciana i que ha patit destruccions importants en altres rius.  
- El declivi de nombroses espècies forestals no rapaces a causa dels incendis forestals.  
5. El proveïment d'aigua potable de la ciutat d'Ontinyent a pesar de realitzar-se des de diverses fonts, totes les captacions procedeixen d'aigües subterrànies. Del proveïment del nucli urbà i part dels polígons, s'encarrega l'empresa Egevasa SA, la resta de la zona industrial compten amb captacions pròpies i el proveïment de la major part del disseminat es realitza, des de pous de propietat privada dels particulars, des de pous d'empreses privades que gestionen pous de reg. El subministrament en aquest últim cas es realitza de manera irregular, contractada com a simple aigua de reg. Aquesta situació deriva en què els consums d'aigua potable o industrial, al terme municipal, són molt difícils de determinar i de controlar.   
La situació de sequera persistent que patim els últims anys juntament amb la forta demanda de la indústria tèxtil i les necessitats del cada vegada més gran nombre d'habitatges disseminats, estan produint un descens important del nivell estàtic de les captacions pel fet que el règim d'extracció de cabals supera la capacitat de recuperació dels aqüífers.  
Les mesures adoptades per a solucionar la situació actual són contraproduents perquè s'han basat simplement a aprofundir les captacions, o fins i tot en la construcció d'altres de noves. L'EIA proposa algunes mesures correctores.  
En l'actualitat la xarxa de sanejament és de tipus unitària en el nucli urbà, les ampliacions urbanes recents, com també en la zona industrial de la carretera de València. La xarxa és separativa en les zones industrials més modernes i inexistent en les construccions disseminades.  
Les construccions disseminades, en general, comporten un altre problema ja que la majoria no té xarxa de sanejament, abocant els seus cabals d'aigües negres a fosses sèptiques sense cap control, originant greus problemes de filtracions que poden produir riscs de contaminació d'aqüífers.  
Els abocaments realitzats al Clarià es depuren en l'EDAR Ontinyent-Agullent. Aquesta EDAR a pesar de poder assumir l'increment que comportarà l'augment de població prevista pel PGOU, com apareix en el corresponent informe, ha presentat seriosos problemes per a tractar correctament el cabal influent, tant del polígon industrial d'Ontinyent i Agullent com de la mateixa població, des de la seua posada en marxa.  
D'altra banda, l'EIA destaca el problema que representen els abocaments industrials directes al Clarià, la qual cosa produeix un alt nivell de contaminació que afecta el pantà de Bellús, declarat zona sensible, i que el II Pla director de sanejament i depuració de la Comunitat Valenciana ja preveu quan explica la situació actual del riu Albaida:  
Riu Albaida: L'índex BMWP de l'estació de Bellús (aigües avall de l'embassament) indica qualitat escassa (classe IV). És un dels punts més conflictius degut, sobretot, a la incorporació del riu Clarià amb aigües de mala qualitat, tal com assenyala l'estació de Montaverner, encara que aquesta situació millorarà amb les modificacions efectuades en l'EDAR d'Ontinyent-Agullent.  
L'EIA recull que la gestió de recollida dels residus de tot el municipi es realitza a l'empara de la mancomunitat de la Vall d'Albaida, mitjançant règim de concessió, l'actual beneficiària del qual és l'empresa Girsa. No obstant això, el certificat de RSU ve firmat per l'empresa Recisa.  
Els residus sòlids urbans i industrials són recollits en contenidors i transportats a una estació de transferència de residus sòlids, situada al municipi de Palomar.  
Recentment l'empresa Girsa ha proposat un projecte per a la construcció d'un abocador de residus sòlids inerts situat als voltants de la Casa Mora, al nord del terme municipal.  
Així mateix, el municipi d'Ontinyent disposa d'un ecoparc en ple rendiment.  
No es presenta cap estudi d'acústic, a pesar del creixent nombre d'indústries i la proximitat d'aquestes al nucli urbà.  
6. El terme d'Ontinyent amb dues serralades que el flanquegen i una àmplia vall central oberta cap al N-NE, a 40 km de la costa, facilita l'entrada dels corrents d'aire humit del mediterrani que influeixen en les precipitacions, semblants al de la plana litoral plujosa, però les temperatures, per l'altitud i la continentalitat, són més fredes i amb major oscil·lació natural, un altre típic tret mediterrani present és la sequera estival, de juny a agost.  
De l'anàlisi de l'estudi d'impacte ambiental es desprén que la tendència de ploure al terme és cada vegada a ploure menys i a impulsos, és a dir, de manera episòdica i no regular. El que agreuja el problema d'escassetat de recursos hídrics d'Ontinyent.  
7. Amb poques paraules el paisatge d'Ontinyent es pot dividir en dues unitats bàsiques. D'un costat, les dues cadenes muntanyoses que voregen el municipi, mostrant-se aquestes exemptes d'activitat antròpica i la distinta orientació de les quals les ha conduït a presentar diferent grau de cobertura vegetal. La serra de la Solana, escassament està coberta per un estrat arbustiu mínim, mentre que la serra de l'Ombria aquest estrat està bastant més desenvolupat i hi apareixen bosquets de pi i alguna taca de carrascar en regeneració.  
Al contrari, la vall central està fortament antropitzat, l'ocupació per activitats del sector primari -l'agricultura- i el secundari -la indústria- ha ocasionat que tinga un aspecte parcel·lari en tota la seua extensió. Els terrenys agrícoles arriben fins a les vessants de les dues serres, deixant el centre de la vall per a un disseminat de segones residències i un teixit industrial important. No obstant això, han quedat algunes taques de pinedes per a les quals s'haurien d'establir algunes mesures mínimes de protecció.  
A pesar d'aquesta dualitat, l'estudi d'impacte ambiental basant-se en les característiques del territori de visibilitat, qualitat paisatgística i fragilitat, identifica 11 unitats ambientals i descriu alguns elements naturals que mereixen especial atenció per constituir fites singulars del paisatge.  
En aquest aspecte el desenvolupament del PGOU resulta coherent amb el paisatge del terme municipal.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de Pla general d'ordenació urbana del municipi d'Ontinyent, sempre que es desenvolupe d'acord amb allò que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon  
Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
1. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, haurà d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que aquest informe resultara desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
S'haurà de recollir en el planejament la classificació de sòl no urbanitzable de protecció arqueològica amb el qual s'establirà una reserva de sòl concreta per als jaciments arqueològics. A més, les normes urbanístiques hauran de recollir les mesures protectores adequades que garantisquen la bona conservació d'aquests jaciments.  
2. Previ al desenvolupament del pla general, s'acreditarà davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, mitjançant informe favorable de l'organisme de conca competent o entitat col·laboradora autoritzada, l'existència d'aigua potable en quantitat i qualitat suficient per als usos previstos en l'ordenació del pla general, segons les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afecció o menyscabament a altres usos existents legalment implantats.  
3. S'establirà un ordre per al desenvolupament dels diversos sectors de sòl no urbanitzable, a fi de garantir un esgotament total d'aquest tipus de sòl, abans de considerar l'opció de reclassificació d'un sòl no urbanitzable.  
4. El desenvolupament dels sòls urbanitzables, amb ordenació detallada o sense, quedarà supeditat a:  
- La creació de les infraestructures necessàries i adequades de sanejament en cada una de les zones de disseminats que en l'actualitat no tenen elles.  
- L'ampliació i posada al punt de l'EDAR Ontinyent-Agullent, a fi de garantir l'adequat tractament de l'increment del volum d'aigües residuals.  
- La disponibilitat de recursos hídrics per a atendre la demanda de cada un dels sectors.  
5. Tenint en compte els abocaments que es realitzen al riu Clarià, tributari d'una zona sensible (embassament de Bellús, i posteriorment curs mitjà del riu Albaida, lloc d'interés comunitari):  
- Garantir que el tractament a què se sotmeten les aigües residuals urbanes en l'EDAR del municipi disposarà d'un sistema terciari, de conformitat amb l'article 7 Reial decret-llei 11/1995, de 28 de desembre, pel qual s'estableixen les normes aplicables al tractament de les aigües residuals urbanes.  
- L'Ajuntament d'Ontinyent haurà de vetlar perquè les indústries que no puguen connectar-se a la xarxa de clavegueram municipal -i per tant aboquen a llit públic- disposen d'un sistema de tractament d'aigües residuals individual apropiat i la preceptiva autorització per a l'abocament d'aigües residuals i pluvials que, si és el cas, atorga la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
6. Haurà de ser obligatori instal·lar en aquelles activitats aïllades o habitatges familiars aïllats, no connectats a xarxes de sanejament, per als nous usos, sistemes d'oxidació total, prohibint-se l'ocupació de fosses sèptiques i pous cecs.  
7. En el sòl no urbanitzable de protecció agrícola SNUPA només estarà permés l'habitatge unifamiliar si està lligat a cultiu i constitueix el primer habitatge del titular de l'explotació agrícola.  
8. S'inclouran en el Catàleg de béns i espais protegits aquells elements naturals que segons l'EIA meresquen una especial atenció per constituir fites singulars, els arbres que pel seu gran port, edat, estat de conservació o singularitat han de gaudir d'algun tipus de protecció.  
No obstant això, en no disposar del Catàleg de béns i espais protegits, per la qual cosa se no tenen elements de judici suficients, es deixa la decisió respecte a aquest punt a la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge corresponent.  
9. De conformitat amb article 21 del PATRICOVA es classificarà com a sòl no urbanitzable d'especial protecció, hidràulica o de llits, els sòls que presenten un risc alt 1 d'inundació, excepte aquelles zones que estiguen classificades com a sòl urbà, que continuaran mantenint aquesta consideració.   
El planejament recollirà els usos prohibits, permesos i compatibles en aquest tipus de sòl, ressaltant, de conformitat amb l'article 22.1 del PATRICOVA, que els sòls afectats per risc d'inundació 1 no podran ser objecte de reclassificació.  
D'altra banda, les fitxes de planejament corresponents a les àrees afectades per risc d'inundació, independentment del nivell que presenten, recolliran que per al futur desenvolupament d'aquests sectors s'haurà de realitzar el corresponent estudi d'inundabilitat, de conformitat amb l'article 16 del PATRICOVA.  
10. El planejament haurà d'incloure el LIC Serra Mariola i el Carrascar de la Font Roja classificant aquest sòl com no urbanitzable de protecció paisatgística-ecològica, de conformitat amb en l'article 6.3 de la Directiva 92/43/CE i incloent-la en el Catàleg de béns i espais protegits del pla general.  
11. S'hauran de cartografiar adequadament les forests d'utilitat pública existents al terme municipal. A més, en les normes urbanístiques hauran de recollir-se les mesures de protecció necessàries, de conformitat amb els articles 12 i 14 del Decret 98/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana.  
12. Els camins ramaders hauran de ser identificats pel seu nom i amplària legal en les normes urbanístiques, així com considerades com a sòl no urbanitzable protegit per la legislació sectorial; classificació establida en l'article 1.53 de la secció 3ª de les mateixes normes urbanístiques, i aparéixer correctament grafiades en el plànol de qualificació del sòl.  
Se n'haurà de respectar el traçat i amplària havent d'extraure de la superfície de sòls urbanitzable que les afecten, sobre els quals no computaran a efecte de càlcul i aplicació d'estàndards urbanístics, per la qual cosa s'hauran de grafiar correctament en la part gràfica de la documentació.  
En les fitxes de planejament dels sectors urbanitzable SD22 i SD21, pels quals discorre l'assagador de Caputxins, disposaran que previ al desenvolupament del sector es demanarà informe de camins ramaders, a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge.  
13. Per al sòl no urbanitzable de protecció de llits, les normes urbanístiques hauran de preveure la necessitat d'obtenir informe previ de l'organisme de conca corresponent per a qualsevol construcció que es vulga realitzar dins dels 100 metres de policia, com també per a qualsevol modificació que afecte el domini públic hidràulic, de conformitat amb l'informe emés en data de 3 de novembre de 2004 per l'Àrea de Gestió del Domini Públic Hidràulic pertanyent a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
14. La finca municipal de Fusset per situar-se en terreny forestal, independentment del seu ús com a parc urbà, es classificarà com a no urbanitzable de protecció forestal.  
15. Les àrees de terrenys forestals afectats per incendis d'acord amb la Llei 4/1992, de sòl no urbanitzable es recolliran en el planejament com a sòl no urbanitzable de protecció forestal d'incendis, per a garantir segons l'article 59.1 de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat Valenciana, forestal de la Comunitat Valenciana, que aquests terrenys no puguen classificar-se o reclassificar-se com a urbà o urbanitzable, ni se'n minoren les proteccions.  
D'altra banda, de conformitat amb l'article 24 de la Llei 3/1993, s'hauria d'estudiar la possibilitat de classificar els terrenys afectats per incendi forestal, o almenys aquells que actualment presenten indicis de regeneració, com a zones d'actuació urgent ZAU, amb la finalitat de conservar-los i afavorir-ne la restauració.  
16. S'haurà de considerar l'opció de soterrar la línia d'alta tensió existent al seu pas per sòl urbanitzable, si no n'hi ha s'haurà d'establir una franja de protecció en què quedarà limitada la plantació d'arbres i prohibit qualsevol tipus d'edificació, de conformitat amb l'article 162.3 del Reial decret 1955/2000, d'1 de desembre, pel qual es regulen les activitats de transport, distribució, comercialització, subministrament i procediments d'autorització d'instal·lacions d'energia elèctrica.  
Aquesta reserva de sòl es classificarà com a sòl no urbanitzable de protecció elèctrica. Les normes urbanístiques hauran de recollir la prohibició d'edificar, com també totes aquelles mesures destinades a millorar la seguretat dels habitatges existents enfront de l'esmentada línia elèctrica.  
Així mateix, les fitxes de planejament dels sectors afectats per la línia elèctrica de 400 KV hauran de contenir la condició que els plans parcials que desenvolupen aquests sectors prevegen l'afecció que comporta la presència de l'esmentada línia elèctrica, pel que fa a limitació de determinats ús i construccions sota d'aquesta.  
17. S'haurà d'incorporar al planejament l'estudi acústic corresponent, de conformitat amb l'article 25 de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
18. El planejament haurà de recollir una reserva de sòl destinada al futur abocador de residus inerts. Aquest abocador es dissenyarà i explotarà d'acord amb allò que estableix el RD 1481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant depòsit en abocador. No obstant això, l'eliminació de residus mitjançant abocador ha de disposar d'autorització per part de la Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge.  
S'haurà de recollir en el planejament la reserva de sòl destinada al futur abocador inert.  
19. S'haurà d'adjuntar un projecte de regeneració de riberes i llits dels diversos barrancs existents en el municipi i del riu Clarià, com també, de recuperació de boscos. En el qual es recollirà una llista amb les diverses espècies vegetals que s'hauran d'utilitzar en l'enjardinament de les totes les zones verdes, tant naturals com urbanes, optant sempre per espècies autòctones i amb sistemes radiculars no-agressius.  
Tercer  
Totes les mesures preventives i correctores proposades, com també aquelles derivades dels condicionants exposats hauran de ser recollides per la normativa urbanística de la modificació puntual, siga allò relatiu a la modificació com en allò corresponent a les posteriors fases d'execució i funcionament.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 28 de novembre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 219/2000-AIA  
Promotor: Cerámicas Alteret, SL  
Autoritat substantiva: conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència  
Objecte projecte: Pedrera d'argila denominada Alteret  
Localització: A la partida Alteret, al terme municipal de Villalonga (València)  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte és l'ampliació de pedrera d'argiles existent.  
L'esmentada pedrera disposa de declaració d'impacte ambiental (expedient 239/1996-AIA) acceptable de 7 de setembre de 1999 amb condicions. Amb data 4 de maig de 2000 es va presentar pel promotor sol·licitud d'ampliació de l'esmentada pedrera que consisteix tant a ampliar l'activitat respecte a la superfície que s'ha d'afectar com modificar l'explotació en descendir, aprofundint, la cota d'explotació tant en els terrenys que ja van obtenir declaració com en els ara sol·licitats.  
Respecte a l'ampliació de la superfície que s'ha d'explotar, inicialment s'afectava només la parcel·la 50, i ara s'afectarien també les parcel·les núm. 49, 48 a i b, 45 i 56 del polígon 6.  
La superfície és de 38.220 m², dels quals 24.427 m² es destinaran a l'explotació i la resta estan ocupats per les naus de la fàbrica. De la superfície que s'ha d'explotar, la plaça de pedrera es destinarà a l'ampliació del procés d'expansió de la fàbrica i la resta, constituïda pels bancs originats en finalitzar l'explotació del front d'extracció, seran restaurats.  
El material que s'ha d'extraure són argiles miocèniques, que es mesclen amb argiles procedents d'altres llocs per a la fabricació de paviment cuit a les naus situades a la vora de l'explotació.  
Característiques de l'explotació:  
- Volum que s'ha d'extraure: 127.775 m³.  
- Extracció mitjançant tractor bulldozer i pala carregadora.  
- Explotació en sentit descendent des de la cota 120 m fins a la cota 100 m, per a després continuar explotant fins a la cota 93-94 m.  
- Les bermes i talussos finals de restauració tindran les següents característiques: bermes de 4 m d'ample, talussos de 4 m d'alçària i 45º respecte de l'horitzontal, sent el perfil final de restauració conjunt de 27º.  
La berma tindrà una contrapendent de 2% i una canal de desguàs amb eixides transversals per a desguassar les aigües de pluges. En la resta de la berma, 2,3 m, es plantaran arbres i arbustos, aportant prèviament terra vegetal en una grossària de 40 cm.  
- El buit produït com a conseqüència del rebaix de la plaça de pedrera s'anirà omplint gradualment a mesura que avance l'explotació amb el detritus produït en la fabricació de paviment, argiles cuites.  
- No hi haurà instal·lacions auxiliars per al tractament del material extret ja que aquest s'utilitzarà directament en les mateixes instal·lacions.  
- No hi haurà runams permanents, i el material serà consumit com a matèria primera en la mateixa empresa. S'apilarà la terra vegetal procedent de l'extracció de la mateixa zona d'explotació per a després utilitzar-la en la restauració.  
- En les bermes es preveu l'aportació de terra vegetal i la revegetació amb sembra de pradencs i plantació d'arbres i arbustos. S'efectuaran regs de manteniment sobretot a la primavera i estiu durant el primer any. Es preveu també l'adob orgànic i mineral. Les plantacions s'efectuaran entre octubre i novembre.  
S'utilitzaran les espècies següents: pins, 800 unitats per ha i arbustos 2.000 unitats per hectàrea (coscoll, llentiscle, bruc, ginebre, romer i altres, etc.).  
- La restauració es realitzarà en sentit descendent començant per les cotes superiors i continuant pels successius a mesura que en finalitze l'explotació. Es preveu que la regeneració forestal dels bancs d'explotació es finalitze en un període de 4 o 5 anys.  
Tramitació administrativa  
La pedrera d'argiles disposa de declaració d'impacte ambiental acceptable amb condicions de data 7 de setembre de 1999 (exp. 239/1996-AIA).  
Es va remetre per la Unitat de Mines de la conselleria d'Empresa el corresponent estudi d'impacte ambiental i restauració del projecte d'ampliació, i es va remetre posteriorment escrit en el qual s'indicava que s'havia dut a terme la informació pública (BOP núm. 157 de 4 de juliol de 2000) i no s'hi ha presentat cap al·legació.  
Es va efectuar consulta als organismes següents:  
- Ajuntament: va respondre a la sol·licitud d'informe i consulta remetent notificació de la Comissió de Govern en la qual estimava l'informe del tècnic municipal en què s'indicava que no s'incideix negativament respecte al planejament en vigor.  
- Direcció General de Promoció Cultural de la conselleria de Cultura: es va informar desfavorablement amb data 29 de juliol de 2002 fins que no es completara l'estudi d'impacte ambiental.  
Aquest informe es va remetre el promotor amb data 21 de març de 2003 indicant al promotor que havia d'obtenir informe favorable de la conselleria de Cultura. El promotor amb data 24 de novembre de 2003 va remetre escrit en què sol·licitava que es mantinguera obert l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental fins a poder omplir el requeriment de la conselleria de Cultura, informant que aquesta conselleria havia autoritzat estudi amb expedient 2003/0679-V.  
Per fax amb data 27 d'octubre de 2005, la conselleria de Cultura remet escrit dirigit a l'interessat de 12 de maig de 2005 en el qual se li indica que des del punt de vista etnològic i tenint en compte la informació proporcionada pel promotor conseqüència del requeriment inicial abans referit no s'han localitzat elements etnològics que es puguen veure afectats per l'explotació. Des del punt de vista arqueològic s'estimava necessari com a mesura de vigilància que en les extraccions a la vora dels límits de l'explotació i fins a arribar a nivells naturals es realitzara un seguiment arqueològic, la qual cosa haurà d'expressar-se en l'estudi d'impacte ambiental com a mesura correctora. Es va remetre igualment informe paleontològic en què s'indicava que l'estudi de camp presentat pel promotor no ha detectat restes paleontològiques d'interés patrimonial i que no hi ha inconvenient a autoritzar l'explotació de referència quan es presente en estudi d'impacte ambiental.  
- Direcció Territorial de València d'aquesta conselleria: no s'afecten camins ramaders, ni forests d'utilitat pública, i es consideren adequades les mesures protectores i correctores plantejades havent de sol·licitar-se autorització de tallada de l'arbratge en els serveis territorials d'aquesta conselleria. El tècnic de Medi Natural emet informe favorable de l'actuació.  
Consideracions ambientals  
1. El projecte d'ampliació presentat implica modificar l'explotació sobre la qual es va emetre en el seu dia declaració d'impacte ambiental acceptable amb condicions; no sols augmentant la superfície de terreny que es veurà afectada, sinó també tant dins de la superfície que ja es va avaluar com en la nova implica un canvi en l'explotació en descendir, per sota de la cota de la plaça de pedrera situada a la cota 100 m, fins a la cota 94 m, i després reomplir amb inerts fins a la cota 100 m.  
En conseqüència, aquesta declaració d'impacte ambiental avalua l'ampliació de la pedrera tenint en compte la nova proposta que afecta tant la superfície de terreny nova com la ja avaluada en què es proposen canvis.  
2. La superfície d'explotació es troba en un terreny degradat per aquesta en la seua major part, amb xicotetes porcions encara amb restes d'antics cultius de secà o de terreny forestal en què domina un pineda de pi blanc (Pinus halepensis) sobre matoll amb llistó (Brachypodium retusum), argilaga (Ulex parviflorus), coscoll (Quercus coccifera), etc.   
Actualment la plaça de pedrera es troba rebaixada en gran part a nivell pròxim a la cota prevista de 100 m, amb abassegaments de materials que segons sembla seran utilitzats en el procés productiu en les fàbriques annexes.  
L'entorn de l'explotació és agrícola, cítrics majoritàriament, i presenta alguna edificació molt pròxima als límits proposats, en concret en el límit sud-oest d'aquesta.  
3. Tenint en compte la situació actual de l'explotació i amb l'objectiu de permetre una adequada integració d'aquesta en l'entorn i tan ràpida com siga possible, es considera necessari introduir canvis en el model proposat d'explotació i restauració. En aquest sentit es considera necessari dur a terme el procés mitjançant fases que permeten avançar la restauració fonamentalment en els límits perimetrals de l'explotació, com també reduir al mínim els impactes negatius sobre l'entorn.  
La primera fase ha de ser la que acabe d'explotar feixant en sentit descendent i restaurant els límits perimetrals fins a la cota de la plaça de pedrera de 100 m prevista. Aquesta primera fase, tenint en compte l'estat de l'explotació actualment, constarà principalment de labors de restauració havent de reduir-se'n la duració temporal al màxim per a aconseguir una ràpida integració en l'entorn. La restauració en aquesta primara fase afectarà també els terrenys que no està previst explotar situats en els límits est i sud-est dins dels límits de l'explotació. S'entén a efectes d'aquesta declaració d'impacte ambiental com a límits de l'explotació els constituïts per la línia de propietat discontínua que uneix els números del 6 a l'aproximadament 33 i en el seu extrem nord la que constitueix la línia discontínua que separa la superfície indicada com a naus (puntejada) de la resta que s'ha d'explotar situat al sud (no punteig), ambdues del full núm. 13 del plànol de situació final de la pedrera del projecte de restauració i estudi d'impacte ambiental. Igualment la restauració d'aquesta primera fase haurà d'afectar l'estreta franja perimetral situada en l'extrem nord-est del límit de la propietat (línia discontínua del 3 al 6) i dins de la superfície puntejada de naus.  
Les altres fases posteriors a aquesta consistiran en el descens en la plaça de pedrera fins a la cota prevista de 94 m i el seu farciment amb inerts adequats fins a la cota de 100 m. Aquestes fases almenys seran dues, la primera en la porció est i la segona en la porció oest. El fet de deixar en últim lloc per a l'explotació a aquesta porció oest és amb l'objectiu de permetre desenvolupar en una franja perimetral dins del límit d'explotació una pantalla vegetal atapeïda i d'alçària que reduïsca al mínim les molèsties (generació de pols, etc.) a les edificacions pròximes situades en el límit sud-oest de l'explotació.  
Com a part d'aquesta primera fase es procedirà en els límits est i sud de l'explotació a la restauració de la zona perimetral que no està previst explotar per a aconseguir una adequada integració amb l'entorn i reduir els fenòmens erosius.  
4. Respecte a les fases d'explotació descendint per sota del nivell de la cota 100 m, per al seu inici haurà prèviament d'obtenir-se l'autorització de la Direcció General de Qualitat Ambiental d'aquesta conselleria per al farciment del futur buit mitjançant inerts adequats complint allò que estableix el Decret 200/2004 d'1 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i farciment.  
5. Entre les mesures correctores apuntades en l'estudi d'impacte ambiental es destaquen les següents:  
- Per a reduir l'impacte de la pols es regarà periòdicament la zona d'explotació i els vials d'accés. A l'estiu, es recomana realitzar almenys dos regs: un al final del matí i un altre a mitjan vesprada, a l'hivern s'aconsella com a mínim realitzar un reg a mitjan matí.  
- Els abassegaments de materials es realitzaran en zones de resguard dels vents dominants.  
- Restauració de la zona d'explotació.  
6. Es considera necessari adoptar mesures complementàries correctores a les previstes en l'estudi en especial pel que fa a la reducció d'impactes als voltants de l'explotació i accessos, fonamentalment per la generació de pols, com també respecte a la restauració.  
Igualment es considera necessari dur a terme el seguiment arqueològic en els límits de l'explotació indicat en l'informe de la conselleria de Cultura reflectit en aquesta declaració, com també l'obtenció de l'informe favorable de la conselleria de Cultura a l'estudi d'impacte ambiental amb les modificacions i mesures correctores que en l'àmbit de les seues competències han indicat.  
Respecte del programa de vigilància ambiental ha d'extremar-se'n el compliment i estendre's al seguiment del que estableix aquesta declaració.  
Els camions de l'explotació evitaran discórrer per l'interior del nucli urbà traçant rutes alternatives que poden discórrer per zones rurals exclusivament, o perimetralment al nucli urbà, entre aquest i polígons o zones industrials, o per dins de zones industrials, etc.  
7. En relació amb l'ús de la plaça de pedrera resultant per a futura ampliació de la fàbrica de ceràmica hauran d'obtenir-se les autoritzacions i llicències corresponents, i en qualsevol cas haurà de procedir-se a restaurar-se aquesta una vegada acabat el farciment del buit mitjançant la sembra d'herbàcies per a evitar la generació de pols. Cas de no dedicar-se a l'ampliació de la fàbrica s'haurà de restaurar mitjançant la implantació de cultius obtenint les autoritzacions corresponents i justificant la disponibilitat d'aigua o mitjançant una restauració de caràcter forestal semblant a la de les zones de bancs perimetrals.  
8. L'ús de la plaça de pedrera com a zona per a abassegament de materials per a l'ús en la fàbrica de ceràmica mentre es du a terme l'explotació de la pedrera haurà de seguir les mateixes mesures que per als runams temporals de l'explotació. Una vegada acabada l'explotació l'ús de la plaça de pedrera com a zona d'abassegaments de materials per a la fàbrica estarà condicionada a l'obtenció de llicències i autoritzacions d'ampliació de la superfície de terreny de la fàbrica i amb les mesures que s'hi determinen.  
Consideracions jurídiques  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits prevists en l'annex I, apartat 1 c del Decret 162/1990, de 15 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució e la Llei d'impacte ambiental.  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'Impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 16271990, de 15 d'octubre, el Consell de la Generalitat valenciana pel qual s'aprova el reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article cinqué del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'hi aplique aquesta llei.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes:  
Resolc  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte de pedrera d'argila denominada Alteret a la partida Alteret, al terme municipal de Villalonga (València) el promotor del qual és l'empresa Cerámicas Alteret, SL, sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació (en especial de l'obtenció de la llicència d'activitat, autorització de tala d'arbratge en serveis territorials d'aquesta conselleria, etc.), com també del compliment d'allò que estableix la documentació aportada i l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Condicionants per a l'execució de les obres i el funcionament de l'activitat:  
1. L'explotació i restauració de tota l'explotació es modificarà i adaptarà a les condicions següents:  
1.1. L'explotació i restauració es durà a terme en fases, almenys tres, i que consistiran en les següents, afectant les superfícies que s'indiquen i sent l'ordre d'aquestes l'indicat a continuació:  
1.1.1. 1ª fase: consistirà a explotar, feixant en sentit descendent, la zona perimetral de la superfície prevista explotar fins a arribar a la cota de 100 m prevista com a plaça de pedrera. Aquesta primera fase, tenint en compte l'estat de l'explotació actualment, constarà principalment de labors de restauració (morfològiques i de revegetació) havent de reduir-se'n la duració temporal a un màxim de dos anys.  
La restauració en aquesta primera fase afectarà també els terrenys que no està previst explotar situats en els límits est i sud-est dins dels límits de l'explotació. S'entén a efecte d'aquesta declaració d'impacte ambiental com a límits de l'explotació els constituïts per la línia de propietat discontínua que uneix els números del 6 a l'aproximadament 33 i en el seu extrem nord la que constitueix la línia discontínua que separa la superfície indicada com a naus (puntejada) de la resta que s'ha d'explotar situat al sud (no punteig), ambdues del full núm. 13 del plànol de situació final de la pedrera del projecte de restauració i estudi d'impacte ambiental. Igualment la restauració d'aquesta primera fase haurà d'afectar l'estreta franja perimetral situada en l'extrem nord-est del límit de la propietat (línia discontínua del 3 al 6) i dins de la superfície puntejada de naus.  
1.1.2. Les altres fases posteriors, que almenys en seran dues, consistiran en el descens de la cota del terreny mitjançant excavació, fins a la cota de 94 m prevista i el posterior farciment mitjançant inerts adequats que hauran d'estar, cas de ser necessari, prou humitejats per a evitar o reduir al màxim la generació de pols, i una vegada depositats igualment s'humitejaran periòdicament cas de ser necessari pel motiu abans indicat. La 2ª fase serà la que afecta la porció est de la plaça de pedrera i la tercera i última serà la que afecte la porció oest de la plaça de pedrera situada pròxima a l'extrem sud-oest del límit de l'explotació, i el límit de la qual anirà almenys des del punt 26 al 32 del plànol núm. 13 del projecte de restauració i estudi d'impacte ambiental. La duració d'aquesta última fase serà, com a màxim, de quatre anys.  
1.2. Respecte a les fases d'explotació (2ª i 3ª), que impliquen excavar i descendir per sota de la cota 100 m de la plaça de pedrera, haurà prèviament al seu inici, és a dir a l'excavació, i amb suficient antelació d'obtenir-se l'autorització de la Direcció General de Qualitat Ambiental d'aquesta conselleria per al farciment dels futurs buits mitjançant inerts adequats complint allò que estableix el Decret 200/2004 d'1 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i farciment, i s'hauran de complir, a més, les condicions que aquesta establisca.  
1.3. S'haurà de deixar sense explotar una franja de 10 metres a la vora del límit perimetral de l'explotació amb terrenys naturals, camps de cultiu i camins, amb l'excepció dels terrenys confrontants a la fàbrica.   
En aquesta franja es crearà una pantalla vegetal densa i que abaste ràpidament suficient alçària per a evitar o reduir al màxim les molèsties que es generaran a terrenys confrontants (generació de pols, etc.). En aquelles zones en què ja hi haja vegetació natural no s'actuarà o si de cas es reforçarà aquesta. La característica d'aquesta franja serà mitjançant les mateixes espècies forestals que les de la restauració de la primera fase. Aquesta actuació serà la primera a dur-se terme i s'aportarà terra vegetal en cas de ser necessari, com també l'envergadura dels plançons serà superior a les de la resta de la zona que s'ha de restaurar per a aconseguir major alçària en menys temps. Igualment s'augmentaran els regs de manteniment respecte a la resta de zones.  
No s'explotarà la parcel·la 45 perquè actue de zona d'amortització enfront de les edificacions pròximes, de manera que la franja de 10 m abans descrita en aquesta zona es computarà sense tenir en compte la referida parcel·la i a partir dels límits d'aquella.  
1.4. Respecte de la restauració:  
1.4.1. En la 1ª fase, l'explotació es farà en sentit descendent i s'efectuarà la restauració una vegada abandonat el banc d'explotació, de manera que els bancs de restauració final complisquen les condicions següents: alçària màxima de 5 metres, pendent del talús respecte a l'horitzontal com a màxim de 35º i bermes de 4 m d'amplària amb contrapendent cap a l'interior i canal de desguàs al peu del talús dirigint l'aigua cap a zones laterals i zones inferiors amb disseny adequat per a reduir els fenòmens erosius.  
Els talussos dels bancs i les bermes del perfil de restauració hauran d'adaptar-se, progressivament i de manera suau a la topografia del terreny natural circumdant, sense ocasionar contrastos ni formes excessivament geomètriques i sense superar els angles de pendent màxima establits pels bancs.  
- Respecte a la revegetació:  
- L'aportació d'una capa de terra vegetal de suficient grossària, com també les plantacions i sembres es duran a terme tant en talussos com en bermes.  
La densitat de plantació total serà del menys 2.500 unitats per hectàrea (arbustives i arbòries en conjunt) en la proporció adequada entre les diferents espècies per a recrear una formació vegetal tipus pineda amb sotabosc d'arbustives.  
Espècies que s'han d'utilitzar: pi blanc (Pinus halepensis), llentiscle (Pistacia lentiscus), coscoll (Quercus coccifera), arç negre (Rhamnus lycioides), aladern (Rhamnus alaternus), càdec (Juniperus oxycedrus), romer (Rosmarinus officinalis) i albaida (Anthyllis cytisoides).  
Es farà un reg de plantació i regs de manteniment suficients per a garantir la supervivència de les plantacions i sembres.  
1.4.2. La restauració d'aquesta 1ª fase afectarà també els terrenys que no està previst explotar situats en els límits est i sud-est dins del límit d'explotació i igualment afectarà l'estreta franja de terrenys situats en el límit de propietat perimetral nord-est fora del límit d'explotació i en la superfície indicada de naus abans citada, de manera que es complisquen igualment les condicions de morfologia del terreny i revegetació abans referides per a la qual cosa, si és necessari, s'aportarà material extret d'altres zones d'aquesta primera fase. En aquestes zones es respectarà la franja perimetral de 10 metres sense explotar, no obstant això, sí que podrà actuar-s'hi amb moviments de terra per a obtenir la morfologia adequada respectant sempre una franja de 5 metres perimetral per motius de seguretat.  
El canal de desguàs que parteix del límit sud-est de l'explotació i discorre pel seu extrem est cap al nord es mantindrà, desplaçant-lo bastant si cal per a aconseguir les condicions de morfologia referides, i es crearan xicotets dics amb roques per a reduir la força erosiva de l'aigua a manera de trampes de sediments.  
Si per a aconseguir complir les condicions de morfologia abans citades fóra necessari aportar material inert adequat procedent de fora de l'explotació en aquesta primera fase, haurà d'obtenir-se prèviament l'autorització de la Direcció General de Qualitat Ambiental referida anteriorment.  
1.5. Prèviament a l'inici de la 2ª fase haurà d'obtenir-se respecte de la 1ª fase informe o resolució favorable d'aquesta Direcció General, com també l'autorització de la Direcció General de Qualitat Ambiental respecte al farciment amb inerts adequats.  
1.6. Una vegada es concloga cadascuna de les següents fases (2ª i 3ª) s'efectuarà una sembra d'herbàcies amb aportació de terra vegetal suficient. L'ús de la plaça de pedrera per a futura ampliació de la fàbrica haurà d'obtenir les llicències i autoritzacions corresponents. Si no és així, es restaurarà mitjançant plantació de cultius i s'hauran d'obtenir els permisos necessaris i justificat la disponibilitat d'aigua depenent del tipus de cultiu que s'ha d'implantar, o mitjançant la restauració amb característiques forestals iguals que la superfície de la primera fase.  
2. S'hauran de complir les mesures correctores indicades i aconsellades en l'estudi respecte a la generació de pols i sorolls, extremant-se el zel en el seu compliment, i a més els camions que carreguen material argilós o que puguen generar pols tant els que vinguen a l'explotació o isquen d'ella hauran d'anar sempre coberts amb lones adequadament. Els regs periòdics s'efectuaran en tota l'explotació i en els camins d'accés seguint almenys la freqüència aconsellada en l'estudi.  
Els enderrocs temporals de material extret se situaran en zones allunyades al terreny circumdant alié al promotor i al resguard de vents, humitejant-se periòdicament cas de ser necessari per a evitar la generació de pols. En casos extrems, si és necessari, es cobriran amb lones. Aquests mateixos criteris s'aplicaran per als abassegaments de material procedent de l'exterior de l'explotació i que se situen en la plaça de pedrera per a l'ús en el procés productiu de la fàbrica. En ambdós casos l'alçària i el disseny d'aquests haurà de garantir-ne l'estabilitat i reduir els riscos d'erosió.  
Aquestes mesures han de complir-se amb extrema cura i zel, en especial en l'extrem de l'explotació confrontant amb edificacions pròximes.  
S'evitarà la circulació de camions de l'explotació per l'interior del nucli urbà.  
3. S'efectuarà en les extraccions i moviments de terra al costat dels límits de l'explotació i fins a arribar a nivells naturals un seguiment arqueològic de manera que en el cas de descobrir-se restes arqueològiques es comunicarà immediatament a la conselleria de Cultura i es complirà amb allò que estableixen els articles 63 i 65 de la Llei del patrimoni cultural valencià.  
4. S'incorporarà a l'estudi d'impacte ambiental allò que s'ha indicat per la Direcció General de Patrimoni Cultural de la conselleria de Cultura en els escrits i informes emesos per ella respecte d'això, i es presentarà a aquesta aquest estudi havent d'obtenir-se informe previ favorable definitiu i complir-se allò que s'ha establit per aquesta com a mesures correctores, preventives i de vigilància o qualsevol consideració o condició que establisca, tenint en compte també els condicionants d'aquesta declaració.  
5. El programa de vigilància ambiental inclourà el seguiment i compliment dels condicionants establits en aquesta declaració en especial el relatiu a la manera d'explotació, restauració i al control de pols i altres molèsties als terrenys circumdants.   
6. El projecte presentat es modificarà adaptant-lo als condicionants d'aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València 30 de novembre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 279/2004-AIA.  
Promotor: Florence Piaser i Xavier Perrollaz  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Agost  
Objecte projecte: Obertura de camí rural  
Localització: En la partida Sarganella El Clot, polígon 1, parcel·la 18 al terme municipal d'Agost (Alacant).  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte és obrir un tram de camí nou de 50 m de longitud per a accedir a propietat privada en què se situarà un habitatge unifamiliar aïllat, evitant amb aquest nou tram haver de discórrer per un tram de camí privat propietat de la parcel·la confrontant.  
L'amplària del camí prevista inicialment era de 5 metres, però posteriorment el promotor va indicar que serà com a màxim de 3 metres.  
L'obra comportarà l'eliminació de la coberta vegetal, moviments de terra per a unificar el pendent, aplicació de capa de llast i compactat d'aquesta. L'envergadura dels talussos d'acord amb la informació del promotor mai superarà els 2 metres d'alçària.  
Tramitació administrativa  
La Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta conselleria va remetre el corresponent estudi d'impacte ambiental que havia sigut remés al seu torn per l'Ajuntament, i posteriorment va remetre informe de l'agent mediambiental en què es destaca que ja va informar favorablement sobre el projecte i que respecte a l'afecció a camins ramaders podria veure's afectat l'assagador de Tibi de 20 metres d'amplària encara que el camí no repercutiria en l'ús d'aquest.  
Es va efectuar consulta a l'Ajuntament que va indicar que el promotor havia sol·licitat a l'Ajuntament llicència d'obra per a habitatge unifamiliar, aportant autorització prèvia per a la construcció del referit habitatge amb una sèrie de condicions de la Direcció General d'Urbanisme d'aquesta conselleria de data 28 de maig de 2003 i concessió de la llicència urbanística per a la construcció del referit habitatge per part de l'Ajuntament amb data 16 de desembre de 2003.  
L'estudi d'impacte ambiental es va sotmetre al procediment d'informació pública (DOGV núm. 4986 de 15 d'abril de 2005) no havent-se presentat al·legacions com certifica el cap de negociat d'Informació i Registre d'aquesta conselleria i el secretari de l'Ajuntament d'Agost.  
Es va sol·licitar al promotor ampliació de l'estudi d'impacte ambiental i aclariments respecte a la pista, havent remés aquest escrit en el qual indica que l'objecte de la pista és l'accés a habitatge unifamiliar del qual aporta autorització prèvia i llicència urbanística. Aclareix que l'amplària del camí serà finalment de 3 metres màxim i no cinc com inicialment es va sol·licitar i que l'envergadura dels talussos mai superarà els 2 metres d'alçària.  
Consideracions ambientals  
1. L'actuació que s'ha de realitzar es troba en un entorn constituït per vessants de relleus muntanyosos calcaris amb, en algunes zones, antics bancals de cultiu que conserven restes d'aquests, garroferes (Ceratonia siliqua) i oliveres (Olea europaea), i la vegetació forestal dominant són els matolls de port baix, tipus timoneda o argelagar, i els espartars.   
2. Tenint en compte la documentació presentada hi ha dubtes respecte al traçat exacte del camí, així com de l'envergadura dels talussos que s'han de generar, indicant el promotor que aquesta no superarà els 2 metres. La reducció de l'amplària del camí a 3 metres acceptada pel promotor comportarà reduir l'envergadura dels talussos. Tenint en compte les característiques del camí així com les característiques del medi que ha d'afectar l'impacte es considera puntual i acceptable, sent necessari, no obstant això, adoptar mesures correctores per a reduir l'impacte que s'ha d'ocasionar.  
3. De les mesures correctores indicades en l'estudi es destaquen les següents:  
- Realitzar un desmunt de manera que el pendent final siga inferior al 10%.  
- Transplantar l'olivera i la garrofera que queden en la zona destinada al camí a un lloc adjacent.  
4. Es considera necessària la supervisió del replantejament del camí així com de l'execució d'aquest pels serveis tècnics forestals de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta conselleria de manera que es reduïsca al màxim l'envergadura dels talussos per a reduir l'impacte sobre el medi: paisatge, vegetació, etc.  
Igualment es considera que per a evitar o reduir processos erosius i millorar la integració en el paisatge pot ser necessari adoptar mesures correctores addicionals com ara cunetes a peu de desmunt, canella transversal al camí per a l'encreuament de xicotet barranc i el seu drenatge, etc. No obstant això, es considera que el més eficaç i adequat ambientalment és que tenint en compte que la supervisió del replantejament de la traça s'efectuarà pels serveis tècnics forestals de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta conselleria, siguen aquests serveis els que determinen a la vista de la traça i característiques previsibles finals dels talussos la necessitat d'aquestes mesures correctores addicionals.  
L'amplària proposada del camí serà com a màxim de 3 metres, i no es considerarà justificada una amplària superior tenint en compte el tipus de camí i la funció d'aquest.  
Es considera necessari adoptar mesures de comunicació de troballes respecte al patrimoni cultural en cas de produir-se d'acord amb la legislació vigent en la matèria.  
Consideracions jurídiques  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, per estar inclòs en els supòsits prevists en l'annex I, apartat 1 i del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució e la Llei d'impacte ambiental.  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article cinqué del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'hi aplique aquesta llei.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això i fent ús de les facultats que legalment tinc atribuïdes  
Resolc  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte d'obertura de camí rural en la partida Sarganella El Clot, polígon 1, parcel·la 18 al terme municipal d'Agost (Alacant), els promotors del qual són la Sra. Florence Piaser i el Sr. Xavier Perrollaz, sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, com també del compliment del que estableix la documentació aportada i en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon   
Condicionants per a l'execució de les obres i el funcionament de l'activitat:  
1. El replantejament del camí així com l'execució d'aquest se supervisaran pels serveis tècnics forestals de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta conselleria per a reduir al màxim l'envergadura dels talussos que s'han de generar i l'impacte sobre el medi: paisatge, vegetació, etc., podent introduir xicotetes modificacions en el traçat amb aquest fi, com també en l'execució dels talussos.  
2. La necessitat d'implantació de les següents mesures es determinarà pels serveis tècnics forestals de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta conselleria en la supervisió del replantejament de la traça en el camp: creació de cunetes a peu de desmunt, instal·lació de canella transversal al camí de suficient dimensió per a l'encreuament del xicotet barranc i el drenatge d'aquest; extensió, en la mesura que siga possible, del material procedent del desbrossament de la vegetació triturat sobre el terraplé generat i retirada, en la mesura que siga possible, prèviament a l'execució del camí de la capa de terra vegetal, per a posteriorment estendre-la sobre el terraplé generat.  
3. L'amplària del camí serà de 3 metres màxim.  
4. Respecte a la possible afecció a camí ramader es complirà allò que estableix respecte d'això en la Llei 3/1995, de camins ramaders, obtenint-se en cas d'afecció l'autorització de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta conselleria, Unitat de Camins Ramaders.  
5. En cas de descobrir-se restes arqueològiques, paleontològiques o etnogràfiques durant la construcció del camí es comunicarà immediatament a la conselleria de Cultura i es complirà allò que establixen els articles 63 i 65 de la Llei del patrimoni cultural valencià.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 30 de novembre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5693, del 01-02-2008 (2008/1136)

RESOLUCIÓN de 8 de enero de 2008, de la directora general de Gestión del Medio Natural por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental, correspondientes a los municipios de Torás, Almazora, Onda, Ontinyent, Villalonga y Agost.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5693

Fecha DOGV
:   01-02-2008

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2008/1136

CVE


Fecha del documento
:   08-01-2008

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Agost](javascript:void(0))
    * [Onda](javascript:void(0))
    * [Almassora](javascript:void(0))
    * [Torás](javascript:void(0))
    * [Villalonga](javascript:void(0))
    * [Ontinyent](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 8 de enero de 2008, de la directora general de Gestión del Medio Natural por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental, correspondientes a los municipios de Torás, Almazora, Onda, Ontinyent, Villalonga y Agost. [2008/1136]  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las Declaraciones de Impacto Ambiental.  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
En su virtud, he resuelto:  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental, correspondiente a los expedientes 108/04-AIA Torás, 041/05-AIA Almazora, 204/05-AIA Onda, 077/05-AIA Ontinyent, 219/00-AIA Villalonga y 279/04-AIA Agost, que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación  
Valencia, 8 de enero de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 108/04-AIA  
Título: Ampliación de explotación porcina de cebo  
Promotor: Vicente Macián Monleón  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Torás (Castellón)  
Objeto del proyecto: Obtención de la licencia de actividad para la ampliación de la explotación porcina de cebo  
Localización: Partida la Cabezada, polígono 5, parcela 151, del término municipal de Torás (Castellón)  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se pretende obtener la licencia de actividad para la ampliación de una explotación porcina, cuyas características, según la documentación aportada, son:  
La actividad consiste en el cebo de cerdos, que se reciben en la explotación con 18-20 kg y se engordan hasta alcanzar los 90-100 kg, momento en que son destinados a matadero.  
La explotación está localizada en una parcela de 12.741 m². Inicialmente estaba constituida por una nave de 375 m², siendo la ampliación hasta 750 m².  
La actividad parte de una capacidad para 400 animales, ampliándose hasta 800 cerdos de cebo.  
Se genera anualmente 580 m³ de purín, que queda retenido en fosas de purines bajo las naves, disponiéndose de una capacidad de almacenamiento de 200 m³. Estos purines son destinados posteriormente como abono orgánico a campos de cultivo, justificando disponer de 20,02 ha., para las que se aporta autorización de los propietarios de los mismos aceptando purines como abono orgánico.  
El suministro de agua potable procede de la red de abastecimiento municipal.  
Los cadáveres que se generan en la explotación son depositados provisionalmente en contenedores habilitados a tal efecto, pasando a ser retirados periódicamente por empresa gestora autorizada a tal efecto.  
Según el art. 5.B.b. del Real Decreto 324/00 de Ordenación de las explotaciones porcinas, las fosas de purines deberán disponer de una capacidad de almacenamiento de purines, como mínimo de tres meses. Por lo que habrá de aumentarse la capacidad de almacenamiento de purines en la explotación en 230 m³ como mínimo.  
Las parcelas donde se aplicará purines, localizadas en el término municipal de Torás, se relacionan a continuación: Polígono 1, parcela 28-A, 157; Polígono 4, parcela 606; Polígono 5, parcela 202, 257-A, 257-B, 268, 355-A; Polígono 6, parcela 85, 88; Polígono 1, parcela 393, 400-A; Polígono 3, parcela 533; Polígono 4, parcela 631; Polígono 5, parcela 6, 96, 209; Polígono 6, parcela 53, 352; Polígono 3, parcela 180-A, 180-B; Polígono 4, parcela 107, 282, 286, 293; Polígono 6, parcela 269; Polígono 3, parcela 205-A, 442-A, 490; Polígono 4, parcela 15, 34, 689-A; Polígono 5, parcela 52, 176, 237; Polígono 1, parcela 59-A, 60, 138, 266; Polígono 2, parcela 236-A; Polígono 3, parcela 334, 339; Polígono 4, parcela 25, 669; Polígono 5, parcela 8, 137, 141; Polígono 6, parcela 176; Polígono 1, parcela 46-A, 151-A, 205-A, 337-A, 337-C; Polígono 3, parcela 344-A, 492; Polígono 4, parcela 263; Polígono 5, parcela 3, 270; Polígono 6, parcela 213; Polígono 1, parcela 206, 233-A, 288, 403; Polígono 2, parcela 355-A; Polígono 3, parcela 309; Polígono 5, parcela 45, 182, 298-A; Polígono 6, parcela 277, 295; Polígono 1, parcela 18-A, 171; Polígono 2, parcela 93-A, 93-C, 158, 261; Polígono 3, parcela 359, 465; Polígono 4, parcela 470, 530; Polígono 6, parcela 27-A, 107-A.  
Al no haber calculado el volumen de purín generado conforme al Real Decreto 324/00 de Ordenación de las explotaciones porcinas, la superficie agrícola donde se justifica aplicar el purín como abono orgánico se considera insuficiente, debiéndose ampliar con el aporte suplementario de 8 ha. de superficie agrícola como mínimo.  
La explotación se localiza a 1,8 km. del núcleo de población.  
Tramitación Administrativa  
1. Información pública  
El expediente se inició el 27 de abril de 2004, con la remisión por el Ayuntamiento de Torás, del Proyecto de Actividad, Estudio de Impacto Ambiental y Expediente Municipal.  
La información pública se ha realizado mediante la publicación en el BOP nº 135, de 6 de noviembre de 2003, así como a los vecinos colindantes a la explotación, sin la presentación de alegaciones.  
2. Solicitud de informes sectoriales y documentación complementaria.  
En fecha 26 de julio de 2005 se solicita al promotor, a través del Ayuntamiento, ampliación a la documentación, relativa a los siguientes apartados:  
- Deberá aportarse plano de detalle a escala adecuada, en el que se aprecie la nave inicial y la nave correspondiente a la ampliación.  
- Deberá revisarse el Estudio de Impacto Ambiental, de manera que cumpla con los requisitos mínimos establecidos en cuanto a contenido, que establece el art. 7 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
- Deberá actualizarse el Estudio de Impacto Ambiental en lo referente a la actualización de la legislación vigente en la materia, como es el Real Decreto 324/00 de ordenación de las explotaciones porcinas, a partir del que se calculará el purín generado anualmente, la cantidad de nitrógeno contenida y la superficie agrícola necesaria donde aplicarla.  
- Deberá aportarse contrato de retirada de cadáveres suscrito con empresa gestora autorizada a tal efecto.  
En fecha 10 de octubre de 2005, el promotor remite la ampliación solicitada, en la que comunica:  
- La ampliación de la explotación consiste en alargar la nave inicial de 7,5 x 50 m., hasta alcanzar una anchura de 15 m. y la misma longitud.  
- No se modifica el contenido del Estudio de Impacto Ambiental porque el técnico considera que el presentado inicialmente se ajusta al contenido legalmente exigido.  
- No se ha ajustado el contenido del Estudio de Impacto Ambiental (cálculo de purín generado, Nitrógeno, así como superficie agrícola disponible) al Real Decreto 324/00 de Ordenación de las Explotaciones Porcinas.  
- No se ha aportado contrato de retirada de cadáveres. Unicamente se aporta documento informativo expedido por J. Canet, empresa que gestiona el transporte, transformación y destrucción y eliminación del subproducto de origen animal.  
Informes sectoriales  
El Expediente Municipal recoge los siguientes informes:  
- Informe favorable del Veterinario de Area.  
- Información pública sin la presentación de alegaciones.  
- Informe favorable del Técnico Municipal.  
- Informe favorable del Jefe Local de Sanidad.  
- Autorización Previa de la Dirección General de Urbanismo y Ordenación Territorial. El informe favorable de la conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, queda condicionado al cumplimiento de determinados requisitos de infraestructura sanitaria.  
Afecciones legales  
El suelo donde se desarrolla la actividad califica como Suelo No Urbanizable Agrícola, según Normas Subsidiarias municipales.  
El municipio de Torás está incluido en el ámbito de los LIC Alt Palància y Curs Mitjà del Riu Palància, incluida en la red de espacios naturales aprobados por el Gobierno Valenciano para su inclusión en la Red Natura 2000, de acuerdo a lo dispuesto en la Directiva 92/43/CEE de Hábitats, aunque no afecta a la zona donde se pretende realizar la transformación.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
En el Estudio de Impacto Ambiental se ha incluido una descripción del medio, en la que se incluye: climatología, fisiografía, litología, edafología, hidrología, vegetación, fauna y medio socioeconómico. Se ha utilizado una escala tan reducida que imposibilita conocer con detalle el área de estudio.  
La explotación se localiza entre una zona agrícola de secano y otra forestal. La superficie agrícola, que se extiende por el S y E de la parcela, se destina a cultivos de secano, la superficie forestal, está constituida básicamente por matorral, y se prolonga desde el N hasta el OE.  
Según la cartografía de la conselleria de Territorio y Vivienda, la superficie donde se ubica la explotación presenta baja vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos, alta erosión actual del terreno, no existiendo afección a vía pecuaria catalogada en el término municipal.  
La zona donde se desarrolla la actividad, no presenta valores ambientales relevantes, siendo los elementos ambientales más destacables susceptibles de ser afectados por el proyecto: el Suelo y el Agua, por la contaminación asociada a la incorrecta gestión en la propia explotación de purines o durante su utilización como abono orgánico; y el Aire, por emisión de olores asociada a la fermentación de residuos orgánicos y presencia de animales principalmente.  
2. Identificación y valoración de impactos.  
Los impactos más relevantes identificados en el Estudio de Impacto Ambiental, se recogen a continuación:  
- Impacto sobre el paisaje, por introducción de edificaciones como elementos permanentes.  
- Impacto por emisión de olores, asociados a la presencia de los animales, al purín generado y a las prácticas de limpieza en las naves.  
- Impacto sobre el Agua, por posibles fisuras en las fosas y vertido hacia capas profundas del terreno, o bien a reboses incontrolados por exceso de llenado de las fosas.  
- Impacto sobre el suelo, por contaminación asociada a posibles vertidos accidentales o fugas ocasionales en la carga del purín mediante la cuba de transporte, así como por gestión inadecuada como abono orgánico en campos de cultivo.  
La valoración cualitativa de impactos se ha realizado a partir de la elaboración de una matriz de importancia, pasando a aplicar medidas correctoras para aquellos impactos que se han considerado moderados o severos.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y programa de vigilancia ambiental.  
Entre las medidas correctoras propuestas, se incluye las siguientes:  
- Para minimizar el impacto visual, se plantará especies arbóreas con gran densidad, minorando así el impacto que genera la presencia de la nave, cercana a un camino rural.  
- Para evitar el impacto sobre el Agua, e impedir filtraciones al acuífero, se impermeabilizará las paredes y solera de la fosas de purines.  
- Para evitar impacto sobre el Aire, asociado a la emisión de olores en la fase de extracción de purines de las fosas, se aspirará el purín de las capas más profundas de la fosa, dejando la manga de aspiración sumergida desde el llenado de la primera cuba, hasta la última, consiguiendo así, la no remoción del purín y la emisión de menor cantidad de etileno y metano.  
- Para evitar emisión de olores en campo, al aplicar el purín como abono orgánico, se procederá a dar un pase de cultivador o grada una vez aplicado sobre el terreno, de manera que quede enterrado.  
Las medidas correctoras recogidas en el Estudio de Impacto Ambiental se consideran insuficientes, por lo que deberán ampliarse con la adopción de los condicionantes recogidos en esta Declaración de Impacto Ambiental.  
Del programa de vigilancia ambiental incluido en el Estudio de Impacto Ambiental cabe destacar la propuesta de realizar análisis de muestras de agua de pozos de riego o de manantiales aguas abajo de la explotación, análisis de la calidad del aire interior de la explotación y su salubridad, así como análisis de tierras donde se efectúa el vertido como fertilizante, asegurando las dosis adecuada, no excediendo de 170kg de N/ha.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1. h.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo ello, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la explotación porcina, situada en el término municipal de Torás (Castellón), promovida por Vicente Macián Monleón, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
- Previo a la obtención de la licencia de apertura, deberá justificarse ante esta Dirección General y ante el Organo Sustantivo, respecto al Programa de Vigilancia Ambiental, la metodología a seguir para llevar a cabo los análisis propuestos de agua de pozos de riego de manantiales aguas abajo de la explotación, indicando localización de los mismos, puntos de muestreo, parámetros a analizar, periodicidad, etc. Asimismo, deberá detallarse la metodología de análisis del aire en el interior de la explotación y su salubridad, y por último, y respecto al análisis de tierras donde se aplica los purines, deberá aportarse identificación de los puntos de muestreo, profundidad de toma de muestras, parámetros a analizar, periodicidad, etc.  
- Se asegurará la correcta impermeabilización de las edificaciones donde se alberga los animales, así como de las fosas de purines y de la balsa de purines a construir.  
- Se deberá aumentar la capacidad de almacenamiento de purines en la explotación, con la construcción de una balsa de purines, de hormigón impermeabilizado, vallada y preferiblemente cubierta, de 230 m³ como mínimo, de manera que la capacidad de almacenamiento en la explotación sea como mínimo de tres meses, tal y como establece el Real Decreto 324/00 de Ordenación de las Explotaciones Porcinas.  
- Para disminuir su carga contaminante y mejorar sus propiedades como abono orgánico, el purín será tratado con complejo bacteriano. Se comprobará la eficacia del tratamiento de purines y se modificará su manipulación o se sustituirá por otro tratamiento si se observa la ineficacia del mismo con su correcta manipulación. Para ello, deberá contrastarse dichos resultados además con otro análisis que deberá efectuarse antes de comenzar el tratamiento que sirva como blanco. Estos análisis deberán presentarse ante esta Dirección General en caso de ser requeridos, pudiéndose aplicar, en caso de ser necesario, las correcciones oportunas al tratamiento. Entre los parámetros a analizar se encontrarán como mímino: pH, conductividad, sólidos en suspensión, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totales, coliformes fecales y estreptococos fecales.  
- A la hora de utilizar el purín como fertilizante, se limitará la zona de aplicación a campos de cultivo y pastizales no naturales, evitando las proximidades de corrientes de agua, ríos, arroyos, barrancos, etc., así como fuentes, conducciones subterráneas de agua y otros posibles focos de contaminación. No se superará la cantidad de 170 kg de N/ha y año. Se deberá, preferentemente, enterrar tras la aplicación en campo, para evitar las posibles pérdidas de nitrógeno amoniacal.  
- Se deberá gestionar la eliminación de cadáveres conforme a lo estipulado en el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano. Si los cadáveres son retirados directamente de la explotación por empresa gestora, deberá presentarse contrato suscrito entre ambas partes ante esta Dirección General y ante el Organo Sustantivo, previo a la obtención de la licencia de apertura. En caso de destinarse a caseta municipal de recogida de cadáveres, deberá preverse disponer del mismo contrato en el momento en que se rescinda el servicio municipal de recogida, comunicando, en cualquier caso, y justificando oficialmente, el destino actual de los cadáveres ante esta Dirección General todo ello, previamente a la obtención de la licencia de apertura.  
- Deberá disponerse en la explotación de vallado perimetral, vado sanitario, así como tela pajarera en ventanas y huecos de la nave.  
- Previo a la obtención de la licencia de apertura, deberá completarse la justificación de disponibilidad de superficie agrícola, presentando ante esta Dirección General y ante el Organo Sustantivo, aumentado la superficie agrícola disponible en 8 ha, complementarias a las ya justificadas, adjuntando los contratos correspondientes de aceptación de purines, así como copia de cédulas de propiedad y plano de localización.  
- Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.   
Tercero  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 15 de noviembre de 2005.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 41/05-AIA  
Título: Modificación líneas eléctricas cuádruple circuito a 132/220 KV ST La Plana- Altos Hornos del Mediterráneo  
Promotor: Iberdrola Distribución Elléctrica, SA.U  
Localización: Término municipal de Almazora(Castellón)  
Autoridad sustantiva: conselleria de infraestructuras y Transportes - Dirección General de Energía- Servicio Territorial de Energía de Castellón   
Descripción del proyecto  
Objeto del Proyecto  
El objeto del proyecto es una pequeña modificación de las líneas eléctricas de Iberdrola, SA. en las inmediaciones de la subestación de transformación La Plana para la eliminación del apoyo nº 12 de la línea de 132/220 KV, ubicado en la parcela propiedad de MAINZU, SL., debido a la clasificación como urbanizable de la parcela en el planeamiento urbanístico, mediante trazado alternativo bordeando la parcela; exigiendo para ello la implantación de cuatro apoyos perimetrales; cuya operación de retirada del apoyo quedó establecida en la cláusula adicional para la servidumbre de paso y ocupación en el contrato firmado el 24/10/1977 entre el propietario de la parcela e Iberdrola SA.  
Alternativas  
Se ha planteado la alternativa de realizar un soterramiento, descartándose inmediatamente al requerir pasar bajo naves industriales existentes, y exigir cuatro grandes prismas de hormigón para pasar de los tramos aéreos a los enterrados, cuando por otra parte la línea existente a sustituir es sensiblemente equivalente a la alternativa seleccionada y discurrir en su totalidad por suelo urbano de uso industrial y de solamente 780 m de longitud.  
Tramitación administrativa  
En fecha 17 de octubre de 2005 el Servicio Territorial de Energía de Castellón de la conselleria de Infraestructuras y Transporte aporta Certificado de 4 de octubre de 2005 de que en el BOP de 15 de julio de 2004 y en el DOGV de 5 de julio de 2004 se publicaron anuncios para la solicitud de autorización administrativa y estudio de impacto ambiental, no habiéndose presentado alegaciones durante el periodo de información pública. Yendo acompañado con la siguiente documentación:  
- Información pública a que fue expuesto por la DG de Energía en el DOGV   
- Información pública a que fue expuesto por la DG de Energía en el BOP.  
Con fecha 29 de julio de 2005 la Unidad de Inspección del Patrimonio Artístico de la Dirección Territorial de Cultura, Educación y Deporte de Castellón propone autorizar la autorización a la solicitud formulada por Iberdrola SA el 23 de junio de 2005.  
Considerando completa la documentación remitida, se procede a incoar expediente de evaluación de impacto ambiental.  
Consideraciones ambientales  
Elementos ambientales que pueden verse afectados   
La modificación prevista es de muy pequeñas proporciones, de dimensiones equivalentes al tramo sustituido, afectando a la misma zona, no introduciéndose efectos medioambientales adicionales al recorrido de línea sustituida, estando la zona muy antropizada en suelo de uso industrial, si bien dos nuevos apoyos estarán contiguos a la vía pecuaria Camino Real de Borriol.  
Respecto al suelo es de señalar que la ubicación está en una zona sin riesgo de deslizamiento de acuerdo a la Cartografía Temática de la conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes, y la Cartografía Temática del Territorio de la Generalitat Valenciana.  
La actuación se enmarca en una zona de topografía llana con una cuenca visual de poca amplitud, en el entorno de la subestación existente, por lo que no provoca impacto visual añadido al actual.  
Los campos eléctrico y magnético inducidos por los tendidos eléctricos, según cálculos del Estudio de Impacto Ambiental son del orden de 0,1-1,3 KV/m y 0,2-2 T, respectivamente, y los límites establecidos por la normativa europea para exposición laboral y pública son 5-6 KV/m y 100-200 T, por lo que se han de considerar admisibles.  
Identificación y valoración de impactos durante la fase de ejecución.  
Durante la fase de ejecución de la obra se producirá una ocupación temporal del suelo por materiales y equipo de montaje, y la generación de ruido y polvo atmosférico.   
Durante la fase de funcionamiento no se generará impacto alguno.   
Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
Debiendo ser observadas las siguientes medidas, durante la ejecución de la obra:  
- Eliminación de las cimentaciones del apoyo sustituido por el nuevo tramo y restauración del suelo hasta su estado natural inicial, rellenando con materiales de características equivalentes a las del terreno.  
- Retirada de todos los residuos de las operaciones de montaje y desmontaje.  
- Realizarse seguimiento arqueológico por parte de la persona autorizada por la conselleria de Cultura, Educación y Deporte.  
Durante la fase de explotación de las instalaciones no son precisas medidas adicionales.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del punto 2 del Anexo II del Decreto 162/1990 del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para ejecución de la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental, el transporte de energía eléctrica cuando no salga de la Comunidad Valenciana y la tensión nominal entre fases sea igual o superior a 132 KV, está sujeto a la Declaración de Impacto Ambiental, habiéndose observado en el proyecto los trámites previstos en dicho Decreto162/1990, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por tanto y a la vista de todo lo anterior, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el Proyecto para la modificación promovida por Iberdrola, SA., de la línea eléctrica de 132/220 KV de la ST La Plana a Altos Hornos del Mediterráneo, entre los apoyos 0 y 5, implantada en el término municipal de Almazora (Castellón), en los términos que establece el Proyecto, Anexo al mismo y el Estudios de Impacto Ambiental, siempre y cuando se cumplan las siguientes condiciones:  
- Deberá someterse al trámite de ocupación, previo a la ejecución.  
- Deberá de hacerse una supervisión y seguimiento arqueológico de los trabajos de movimientos de tierras, al objeto de valorar los posibles hallazgos de restos del patrimonio cultural, dado que se actúa en el entorno de la antigua Vía Augusta, en los expresados en la Resolución de 22 de septiembre de 2005 de la Dirección General de Patrimonio Valenciano de la conselleria de Cultura, Educación y Deporte del expediente 2005/0569CS..  
- Deberán respetarse el ancho mínimo reducido a 7m a la vía pecuaria Camí Real de Borriol, según la Ley 3/95 de Vía Pecuarias.  
- Deberán ser retirados todos los residuos de montaje y desmontaje, así como restaurar el suelo de las correspondientes cimentaciones a su estado inicial con materiales equivalentes a las características del terreno.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 18 de noviembre de 2005.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 204/05-AIA  
Título: Industria para la fabricación de baldosas cerámicas-Factoría I  
Promotor: Compacglass, SL.   
Localización: Camí de la Lloma de Miralcamp, nº 4, 12200-Onda (Castellón)  
Autoridad sustantiva: Dirección General de Calidad Ambiental de la conselleria de Territorio y Vivienda de la Generalitat Valenciana  
Descripción del proyecto  
Objeto del Proyecto  
Compacglass, SL, es una industria del sector cerámico afectada por la Ley 16/2002 de 1 de julio de prevención y control integrados de la contaminación, según el subapartado 3.5 (Instalaciones para la fabricación de productos cerámicos mediante horneado..., con una capacidad de producción de 75 Tm/día...), en cuyas instalaciones del Camí de la Lloma de Miralcamp, nº 4 del término municipal de Onda (Castellón), fabrican baldosas cerámicas partiendo de polvo atomizado de arcillas y esmaltes, con una capacidad de producción tal, que resulta preceptiva la obtención de la Autorización Ambiental Integrada.  
Características más relevantes de las construcciones y/o de la actividad  
La industria se encuentra ya construida y en plena actividad, por lo que no procede analizar el impacto derivado de su construcción, sino solamente el generado por su actividad y el producido en su desmantelamiento al final de su vida útil.   
Compacglass, SL, situada en una parcela calificada como suelo urbano industrial UI-6, de uso industrial, según el PGOU del municipio de Onda.  
La parcela tiene una superficie de 30.988 m², de los que 8.915 m² están edificados, y tienen prevista ampliación de otra de 3.360 m², lindando al éste, sur y oeste, con otras actividades industriales del sector cerámico.   
En su proceso industrial, la empresa utiliza como materias primas básicamente arcilla atomizada, y esmaltes y colores cerámicos; y como fuentes de energía, gas natural y electricidad.  
Las instalaciones industriales tienen prevista una capacidad de producción anual de unas 4.800.000 m² (73.300 Tm/año), disponiendo actualmente de una línea de fabricación de baldosas cerámicas y prevista la ampliación de otra, mediante el proceso de monococción: prensado de polvo atomizado, seguido del secado de la baldosa conformada, esmaltado y serigrafiado de la cara vista, cocción en horno de gas natural, y enfriamiento. Y una vez construida la baldosa, clasificación, seguido del empaquetado y paletizado. Contando además con otras instalaciones auxiliares y servicios generales de fábrica, tales como molienda y preparación de esmaltes, recogida de aguas de limpieza de esmaltado y, decantador de lodos de las aguas de proceso, almacenamiento de gasóleo, redes de gas natural, aire comprimido y aguas (de proceso, industrial y potable), y otros servicios generales, y equipamientos auxiliares: Oficinas, laboratorios, talleres, centro de transformación y grupo electrógeno, balsas de aguas de proceso y red de aguas pluviales, almacén de residuos generados, compresores y servicios generales.  
Los esmaltes cerámicos son preparados en sus instalaciones donde tiene lugar la molienda por vía húmeda, y adición de colores, dispersantes, etc. En la preparación, manipulación y aplicación del esmalte sobre el soporte cerámico se producen importantes cantidades de aguas residuales contaminadas que envían por tubería a atomizador vecino - Onda Cogeneración SL para su gestión. Tales aguas residuales deberán ser caracterizadas, y en caso de dar carácter de peligrosidad deberán ser gestionadas por gestor autorizado para tal tipo de residuo.  
Las aguas pluviales y las residuales de uso sanitario sin tratamiento son vertidas al alcantarillado.  
Tramitación administrativa  
La empresa Cerámicas Enea, SA disponía de Licencia Municipal de Actividad desde el 24 de octubre de 2001; en fecha 14 de junio de 2004, solicita el cambio de titularidad a nombre de Compacglass, SL.   
Con fecha 18 de agosto de 2004 el Ayuntamiento emite informe urbanístico, en el que se expresa la compatibilidad de la actividad conforme al planeamiento urbanístico de los terrenos de referencia según el PGOU vigente, y no existe impedimento para su desarrollo siempre que no se excedan los índices de calificación del artículo 1.9 del PGOU, debiendo tramitar la licencia de la actividad actualizada.  
En fecha 4 de agosto de 2005 se somete a información pública la solicitud de autorización ambiental integrada, publicado por la DGCA de esta conselleria de Territori i Habitatge en el DOGV nº 5.064. Con fecha 5 de abril de 2005 se recibe, remitido por el Area de Evaluación Ambiental: el Proyecto Básico y el Estudio de Impacto Ambiental del proyecto de referencia, y en fecha 25 de octubre de 2005 se informa que no se presentaron alegaciones en la conselleria de Territori i Habitatge ni en el Ayuntamiento.  
En fecha 22 de septiembre de 2005 el Ayuntamiento de Onda, expide el certificado en el que se señala que ha permanecido expuesto desde el 6 de agosto de 2004 y transcurrido el periodo de información pública no se presentaron alegaciones.  
Considerando completa la documentación remitida, se procede a incoar expediente de evaluación de impacto ambiental.  
Afecciones legales  
La industria solicita la Autorización Ambiental Integrada que otorga la Dirección General de Calidad Ambiental de la conselleria de Territorio y Vivienda.  
De acuerdo a los artículos 18, 19 y 20 de la Orden de 9 de septiembre de 2003, de la conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se desarrolla el Decreto 119/2003, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento orgánico funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, las competencias en materia de control integrado de la contaminación, calidad de aguas, seguimiento y control de este recurso, protección atmosférica y acústica, y el seguimiento, control y gestión de residuos se atribuyen a la Dirección General de Calidad Ambiental.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
La fabricación baldosas cerámicas requiere elevados consumos de agua y energía, originando a la vez emisiones atmosféricas, ruido, vertidos, residuos sólidos y líquidos.   
La industria se encuentra recogida en el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera, del Anexo II del Decreto 833/75, de 6 de febrero que desarrolla la Ley 38/1972 de Protección del Ambiente Atmosférico, como grupo B en el epígrafe 2.10.2 Fabricación de productos de arcilla para la construcción, azulejos, material refractario y artículos de porcelana.  
Respecto al suelo y las aguas, es de señalar que la ubicación de la industria está en una zona sin riesgo de inundación, de acuerdo a la Cartografía Temática de la conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes de la Generalitat Valenciana.  
Dado que la situación del emplazamiento está ya ampliamente ocupado por la industria, en un entorno industrial totalmente antropizado, los elementos ambientales más directamente afectados por su desarrollo podrían ser los propios del medio inerte o abiótico, ya que el medio biótico, perceptual y social se verán muy ligeramente afectados. Si bien hay una convivencia con viviendas cercanas por lo que deberán extremarse las exigencias de contaminación y establecerse controles adicionales.  
En cuanto a la generación de residuos durante el normal funcionamiento y mantenimiento de la industria, está previsto el almacenamiento temporal de los mismos, hasta su recogida por gestor externo. Por este motivo, sólo se evaluará la gestión intracentro de los residuos por gestores para la recogida de los residuos producidos, al tratarse de gestores autorizados. Al tenerse, por otra parte, prevista la gestión de residuos peligrosos y no peligrosos, recuperándose los lodos por valorización dentro del sector cerámico.   
También es reseñable que se proyecta el vertido cero de aguas residuales industriales, que son reutilizadas en atomizador, de empresa vecina, si bien ha de garantizarse la impermeabilización de las balsas de almacenamiento.  
Identificación y valoración de impactos durante la fase de funcionamiento.  
El Estudio de Impacto Ambiental se lleva a cabo partiendo de las premisas de que la instalación objeto de proyecto está ya construida y en pleno funcionamiento siendo productora de residuos y de que se le clasifica dentro del grupo B según el Anexo ll del Catálogo de Industrias Potencialmente Contaminadoras de la Atmósfera del Decreto 833/75 de Protección del Ambiente Atmosférico. Así, durante la fase de explotación, se considera que las acciones que pueden generar impacto (los factores de impacto) serán únicamente la generación de emisiones gaseosas procedentes de los hornos y polvo emitido en distintos puntos del proceso, de residuos de diferente índole, ruidos y vibraciones, así como las causadas en la zona, originadas por el tráfico rodado del gran movimiento debido al abastecimiento de arcillas desde las plantas de fabricación de arcilla atomizada y a las salidas de producto acabado, siendo por tanto los elementos ambientales atmosféricos los susceptibles de ser afectados.  
Se concluye que tras la adopción de las correspondientes medidas preventivas y/o correctoras, el impacto de la ejecución y entrada en funcionamiento (al estar la planta en marcha), y en el cese de la actuación no precisa medidas correctoras adicionales a las expuestas para recuperar las condiciones originales.  
Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
Se proponen una serie de condiciones, debiendo ser observadas las siguientes medidas correctoras:  
1) Contaminación acústica. Vibraciones  
Falta la medición de la afección acústica real producida por la industria de referencia, llevada a cabo por un OCA, al objeto de corroborar las estimaciones expuestas. Deberá aportar en el plazo máximo de 3 meses un completo estudio de inmisión de ruido en zonas de mayor afección, haciendo un análisis de los focos productores de ruido. Debiendo realizar para ello un control de ruido en las dos situaciones: parada totalmente y en plena actividad. Y en caso necesario aportar la propuesta de medidas correctoras.   
2) Contaminación atmosférica  
La industria contará con un total de 8 focos fijos de emisión de contaminantes atmosféricos, que se han de someter al régimen de vigilancia y control periódico exigido por el Decreto 833/75.  
Las emisiones atmosféricas contaminantes del proceso de fabricación son:   
- En la los hornos y secaderos: los gases de combustión del gas natural (básicamente son partículas, NOx, CO, CO2, y probablemente F y Pb procedentes de los esmaltes).  
- En el resto de unidades: Las partículas procedentes de las prensas, tolvas, silos y cintas transportadoras, muelas de rectificado y de los focos difusos de las operaciones de descarga y tráfico de camiones.  
Deberán ser controlados estos contaminantes, cuyos niveles de emisión, en base a lo dispuesto en el punto 1.a del Artículo 22 de la Ley 16/2002 de Prevención de control integrados de la contaminación, de mejores técnicas disponibles y específicamente para las sustancias enumeradas en el anejo 3 se establecen los siguientes límites de en chimeneas de los procesos de atomización:  
Contaminante  
Partículas 150 mg/m³  
Nox 300 ppm  
CO 500 ppm  
F 80 mg/m³  
SO2 4300 ppm  
Opacidad 2 (Ringelman)  
En cuanto a los medios de transporte, y por encima de las emisiones procedentes de los escapes de motor, están las procedentes del transporte de áridos pulverulentos. Al respecto, se señala que durante la fase de funcionamiento el generado por los camiones bañera en la rodadura sobre el material y el desprendido de las cajas cargadas con arcilla por lo que deberán ir entoldados tanto con carga como sin ella y cuidando la limpieza de los elementos del camión.  
Finalmente, se deberá disponer de una máquina barredora con filtro de captación de polvo, para el barrido de determinadas zonas y mantener limpio el suelo de la fábrica en su conjunto.  
La industria se encuentra recogida en el grupo B, del catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera, del Anexo II del Decreto 833/75, de 6 de febrero que desarrolla la Ley 38/1972 de Protección del Ambiente Atmosférico. Por ello, y como medida de control de la contaminación, se exige la confección del Libro de Registro de Emisiones, con la medida de las emisiones de cada uno de los focos emisores de contaminantes según el modelo que aparece en el Anexo IV de la Orden de 18 de octubre de 1976 sobre prevención y corrección de la contaminación industrial de la atmósfera, realizadas por un organismo de control autorizado. Asimismo, se indica que los focos dispongan de orificios que posibiliten la toma de muestras de los parámetros contaminantes en la emisión y se tenga accesibilidad a los mismos según se indica en la citada Orden.  
3) Usos del agua y contaminación hídrica  
El abastecimiento de agua de la industria procede de una captación subterránea autorizada por la Confederación Hidrográfica del Júcar a Sociedad Cerámica Palas, SA, limitándosele a 7.000 m³ anuales, para su consumo en la finca exclusivamente.  
La parcela dispone de red separativa para la recogida de aguas pluviales y residuales domésticas, encontrándose conectada a la red municipal de saneamiento.   
Las aguas residuales producidas por la empresa son las aguas de las unidades del proceso industrial y las aguas sanitarias. Las industriales de los procesos de esmaltación, junto a los lodos de depuración son conducidas por tubería hasta la atomizadora Onda Cogeneración SL, de las que deberán aportar caracterización y cantidad anual gestionada, y en caso necesario, declaración de producción de tal residuo peligroso.  
Las chimeneas de los hornos y secaderos carecen de sistemas anticontaminación, y los equipos dispuestos para el tratamiento de gases en el resto de puntos de captación de polvo son por vía seca, de modo que no generan aguas residuales.  
4) Contaminación del suelo.  
Este apartado está íntimamente relacionado con el anterior por cuanto que la afección sobre las aguas podría desembocar en la contaminación del suelo y viceversa.  
A pesar de tratarse de una actividad potencialmente contaminante del suelo, en la documentación presentada no se evalúa este aspecto. Según se indica, las balsas para el almacenamiento son impermeables.  
5) Residuos generados  
Durante su normal funcionamiento y mantenimiento, la industria genera toda una serie de residuos: lodos y aguas (no enumeradas en la relación de residuos), testillo, aceites lubricantes agotados, elementos de equipos mecánicos y chatarras, tales como rodillos, filtros de aceite, envases contaminados, absorbentes, fluorescentes, baterías usadas, sólidos retenidos en los filtros de mangas, papel y cartón contaminado, guantes y mascarillas, aerosoles, etc., así como otros no enunciados tales como los cocios en desuso o deteriorados y las mangas filtrantes. Almacenan los residuos temporalmente en contenedores especiales, sin recibir tratamiento alguno, en una zona proyectada a tal efecto un almacén cubierto, hasta su recogida por gestor autorizado.   
La limpieza de cocios es una labor de gestión que ha de estar expresamente autorizada por la DG de Calidad Ambiental, y los lodos y aguas generados (previsiblemente residuos peligrosos) han de ser gestionados como tales.  
6) Programa de Vigilancia Ambiental  
Se presenta un Programa de Vigilancia Ambiental centrado en la periodicidad y modo en que han de llevarse a cabo las mediciones de ruido y de las emisiones gaseosas y el control de la generación y gestión de vertidos de aguas residuales y residuos.   
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, ya que tal y como establece el apartado l) del Grupo 4 del Anexo I de la Ley 6/2001, de 8 de mayo, de modificación del Real Decreto legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de evaluación de impacto ambiental, las instalaciones para la fabricación de productos cerámicos mediante horneado se encuentran sometidas al trámite de Declaración de Impacto Ambiental.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por tanto, a la vista de todo lo anterior y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el Proyecto para la instalación de una Industria para la fabricación de baldosas cerámicas, promovida por Compacglass, SL, Factoría I a implantar en el Camí de la Lloma de Miralcamp nº 4, del término municipal de Onda (Castellón), en los términos que establece el Proyecto, Anexos al mismo y el Estudios de Impacto Ambiental, siempre y cuando se cumplan las siguientes condiciones:  
1. Deberán disponer de la Autorización de vertidos de pluviales y de las aguas residuales de uso sanitario y realizar la conexión al colector por el Organismo competente.  
2. Todas las sustancias que puedan ser catalogadas como residuos, serán adecuadamente almacenadas y entregados a Gestor Autorizado, según la Ley 10/2000 de Residuos de 12 de diciembre.  
3. En cuanto a la zona de almacenamiento de residuos peligrosos:  
- Se tratará de una zona pavimentada, cubierta, ventilada, con sistemas que permitan la retención y recogida de vertidos accidentales, y de fácil acceso de modo que se minimice el riesgo de accidentes en la carga/descarga de los diversos residuos.  
- Para el almacenamiento de residuos líquidos o que por su alto contenido líquido puedan generar vertidos se contará con cubetos o sistema de recogida que garanticen el confinamiento y posterior recogida de los posibles derrames. Cada cubeto o recipiente de recogida de derrames accidentales debe tener como mínimo el volumen del envase de mayor tamaño o el 10% del total (la mayor de ambas cantidades). Los cubetos deberán ser individuales para cada tipo de residuos cuya mezcla en caso de derrame suponga aumento de su peligrosidad o dificulten su gestión.  
4. El titular de la instalación estará obligado a remitir periódicamente a la Dirección General de Calidad Ambiental el Informe de Situación especificado en el Real Decreto 9/2005, de 14 de enero, por el que se establece la relación de actividades potencialmente contaminantes del suelo y los criterios y estándares para la declaración de suelos contaminados.  
5. Se contará con la adecuada cantidad de absorbente no inflamable para solventar los pequeños derrames accidentales. El absorbente contaminado se gestionará según la naturaleza del derrame.  
6. Los resultados del Programa de vigilancia Ambiental determinarán si se han de implementar las medidas correctoras adoptadas para prevenir la contaminación acústica (aperturas para ventilación dotadas de silenciadores, etc.) deberá cumplirse lo establecido en el título IV, capítulo II Condiciones acústicas de las actividades comerciales, industriales y de servicios y el Título II, capítulo II Niveles de perturbación, de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana de Protección contra la Contaminación Acústica. En todo caso, la actividad industrial deberá llevarse a cabo con las ventanas y los accesos a las naves cerrados.  
7. La altura de las chimeneas deberá ser claramente superior a la de edificios o estructuras próximas o colindantes, de modo que no se produzcan turbulencias que garanticen la dispersión   
8. La actividad deberá disponer de un libro de registro por cada uno de los focos emisores de contaminantes según el modelo que aparece en el Anexo IV de la Orden de 18 de octubre de 1976 sobre prevención y corrección de la contaminación industrial de la atmósfera, donde deben anotarse todas las mediciones periódicas de autocontrol de las emisiones a la atmósfera. El libro de registro se encuentra disponible en los servicios territoriales de la conselleria de Medio Ambiente. Así mismo deberán presentar correctamente cumplimentada la adaptación de la encuesta que aparece en el Anexo V de la mencionada orden, la cual igualmente se encuentra disponible en los mencionados SS.TT.  
9. En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental, deberá constar de las acciones:  
- Mediciones de las emisiones de NOx, CO, F, SO2 y partículas, realizadas por un organismo de control autorizado a la puesta en marcha y cada tres años, ya que la actividad se encuentra clasificada como grupo B según el Anexo II del Catálogo de Industrias Potencialmente Contaminadoras de la Atmósfera del Decreto 833/75 de Protección del Ambiente Atmosférico.  
- Mediciones de autocontrol de las emisiones de NO2, F, CO, SO2, Pb y partículas realizadas por un centro cualificado o por la propia empresa una vez cada año.  
- Mediciones del ruido ambiental en el entorno inmediato de la parcela de la actividad, o en el interior de viviendas o instalaciones que pudieran estar próximas o colindantes. Estas mediciones deben realizarse por organismos colaboradores de la administración tanto a la puesta en marcha, como al menos cada cinco años, de acuerdo con el artículo 37 de la Ley 7/2002.  
- Se asegurarán las condiciones de operación de acuerdo con lo establecido en el Proyecto de Ejecución y el Estudio de Impacto Ambiental, comprobando que las medidas preventivas y correctoras propuestas se han realizado y se encuentran en buen estado de funcionamiento. Estas medidas se completarán con las propuestas en la resolución de impacto ambiental.  
- El Programa de Vigilancia Ambiental propuesto por el promotor con las adiciones aquí detalladas, se remitirá anualmente a la Dirección General de Gestión del Medio Natural.  
- Realizar caracterización de los lodos y aguas gestionadas con empresa atomizadora.   
10. Otros condicionantes ambientales que se establezcan a través de las autorizaciones sectoriales que resulten de aplicación.  
11. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el Estudio de Impacto Ambiental, deberán ser comunicados a la conselleria de Territorio y Vivienda, Dirección General de Gestión del Medio Natural, que establecerá si procede la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 23 de noviembre de 2005.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente en el servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 77/2005-AIA  
Título: Plan General de Ordenación Urbana  
Promotor: Ayuntamiento de d'Ontinyent  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento y CTV  
Localización: Término Municipal d'Ontinyent (Valencia)  
Descripción del proyecto   
Objeto de proyecto  
El objetivo del Plan General de Ordenación Urbana presentado es la actualización del planeamiento vigente, aprobado el 27 de diciembre de 1987, y que se ha quedado obsoleto.  
Descripción de las características más relevantes del proyecto  
Como consecuencia de las necesidades de regularización el PGOU propone la siguiente distribución de suelos:  
1. SNU Suelo no Urbanizable (10658,03 Ha)  
1.1 SNUP, Suelo No Urbanizable Protegido, clasificándose a su vez en:  
- SNUPF, Suelo No Urbanizable de Protección Forestal, engloba la totalidad de los suelos altos de las laderas de montaña, con aptitud para al repoblación forestal y con un alto valor paisajístico y ambiental.  
- SNUPA, Suelo No Urbanizable de Protección Agrícola, aquellos caracterizados por sus valores agrarios y de preservación del medio rural  
- SNUPAP, protección agrícola y paisajística, comprende suelos de regadío y aquellos que por sus características o situación son fundamentales para preservar valores ambientales.  
- SNUPAO, Protección Agrícola Oeste nivel 1, parcelas agrícolas de grandes dimensiones que mantienen el uso actual de explotación agrícola  
- SNUPAE, Protección Agrícola Este nivel 2, parcelas agrícolas de menores dimensiones.  
- SNUPC, Protección de Cauces, comprende los cauces públicos de ríos y barrancos.  
1.2 SNUC, Suelo No Urbanizable Común.  
1. SUBLE Suelo Urbanizable (1283,36 Ha)  
1.1 SUBLI Suelo Urbanizable residencial Intensivo.  
1.2 SUBLE Suelo Urbanizable Extensivo, abarca la totalidad de suelos que actualmente tiene esa clasificación, completándose con otras zonas cuyo nivel de consolidación se considera factible su desarrollo para la resolución de los problemas que plantean las viviendas aisladas. Los sectores definidos no cuentan con ordenación pormenorizada.  
1.3 SUBLIND Suelo Urbanizable Industrial.  
1.4 SUBLET Suelo Urbanizables de Uso Terciario.  
2. SU Suelo Urbano (323,21 Ha)  
1.1 SUI Suelo Urbano residencial intensivo.  
1.2 SUIND Suelo Urbano Industrial.  
3. Alternativas  
El estudio de Impacto Ambiental presenta dos alternativas de planeamiento:  
- Alternativa 0: mantenimiento del planeamiento vigente según PGOU del año 1987.  
- Alternativa 1: liberalización parcial de usos y aprovechamientos urbanísticos en parte del término municipal.  
Optan por la alternativa 1 afirmando que con ésta se da respuesta a uno de los problemas más importante del municipio que el crecimiento indiscriminado y caótico al margen de la legalidad de las viviendas diseminadas en el entorno del casco urbano.  
Otro problema que se resuelve es la unificación del tejido industrial, actualmente disperso en un polígono e industrias situadas todavía dentro del caso urbano.  
Además, se consigue el estudio pormenorizado del medio natural del término, que como conclusión establece la protección que se debe dar a cada uno de los entornos relevantes.  
Tramitación administrativa  
1. Admisión a trámite  
En fecha 22 de abril de 2004, la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Valencia, remitió una copia del Plan General de Ordenación Urbana de Ontinyent, un certificado sobre la aprobación provisional del Plan, y copia del informe emitido sobre las alegaciones presentadas, en el que se resume el contenido de las mismas, a los efectos de que se emitiese la correspondiente Declaración de Impacto Ambiental, careciendo la documentación del Estudio de Impacto Ambiental.  
En fecha 21 de junio de 2004, se solicitó al Ayuntamiento d'Ontinyent la ampliación de la documentación remitida inicialmente, en la que se requería una copia diligenciada del Estudio de Impacto Ambiental, con el fin de completar la documentación mínima necesaria para incoar expediente de evaluación de impacto ambiental.  
En fecha de 11 de abril de 2005, la Sección de Planeamiento de los servicios territoriales envían proyecto, Estudio de Impacto Ambiental y expediente municipal (con copia de la aprobación provisional). Se abre expediente en esta Dirección General, asignándosele el número de expediente 77/2005-AIA.  
En fecha de 15 de julio de 2005, revisada la documentación se observa que faltan documentos mínimos para poder continuar con el procedimiento de evaluación de impacto ambiental, por lo que se envía al Ayuntamiento un requerimiento de documentación indicando que se nos remita a este servicio los siguientes documentos:   
- Certificado sobre la capacidad de gestión de residuos sólidos urbanos inertes.  
- Certificado sobre la capacidad de depuración de aguas residuales.  
- Informe favorable del organismo de cuenca competente o entidad colaboradora autorizada para el suministro, sobre su disponibilidad y compatibilidad de dicho incremento con las previsiones de los planes hidrológicos, además de la no afectación o menoscabo a otros usos existentes legalmente implantados.  
- Informe que exige la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio Cultural Valenciano.  
- Documento de síntesis del Estudio de Impacto Ambiental.  
En fecha 9 de agosto 2005, se recibe por parte del Ayuntamiento d'Ontinyent los certificados sobre la gestión de RSU y sobre la capacidad de la EDAR.  
En fecha 13 de septiembre de 2005, el Ayuntamiento d'Ontinyent envía el documento síntesis del Estudio de Impacto ambiental.  
En fecha 21 de octubre de 2005, el Ayuntamiento d'Ontinyent remite escrito solicitando la agilización de los trámites y la pronta emisión de la correspondiente Declaración de Impacto Ambiental, en atención al tiempo transcurrido desde que dicho Ayuntamiento envío la documentación a esta Dirección Territorial.   
En fecha 14 de noviembre de 2005, el Ayuntamiento remite a esta Dirección General el informe emitido por el Área de Gestión del Dominio Público Hidráulico perteneciente a la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
2. Información pública  
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, según anuncios publicados en diversos diarios de gran difusión en la localidad, así como en el DOGV nº 4201, de 1 de marzo de 2002.  
El 24 de abril de 2002 el Pleno del Ayuntamiento acuerda prorrogar el término de la exposición pública hasta las 14 horas del día 24 de mayo de 2002, mediante la publicación el DOGV nº 4238, de 29 de abril de 2002 y en un diario de gran difusión en la localidad.  
Durante el periodo de información pública se presentaron 385 alegaciones, 16 de las cuales son propuestas colectivas de asociaciones empresariales, profesionales o ciudadanas y el resto, 323, han sido emitidas a título individual, según consta en los certificados emitidos por la Secretaria del Ayuntamiento d'Ontinyent, en los cuales se incluía el informe del trámite de información al público realizado, un resumen de las alegaciones presentadas y el acuerdo por parte de los técnicos municipales de asumir íntegramente las respuestas hechas a las alegaciones por parte de la adjudicataria de los trabajos de redacción del Plan General, acompañado por la certificación de aprobación provisional por acuerdo del Pleno de fecha 29 de diciembre 2003.  
3. Resumen de alegaciones  
Las alegaciones presentadas se estructuran según distintos criterios comunes.   
De todos ellas se destaca la única que se basa en criterios ambientales y en la que se cuestionan los problemas de sostenibilidad de la propuesta, así como la ausencia de justificación de recursos hidrológicos o energéticos, excesivo crecimiento del suelo edificable, problemas de tráfico y aparcamiento, ausencia de propuestas de carril bici o insuficiencia de zonas verdes en el casco urbano.  
Solicitud de informes sectoriales  
- Informe de la Entitat de Sanejament d'Aigües, de julio de 2004  
Informa la viabilidad del tratamiento en la EDAR de Ontinyent-Agullent de las aguas residuales generadas por el desarrollo del PGOU d'Ontinyent siempre y cuando se cumplen los siguientes condicionantes:  
- Los urbanizadores deberán solicitar la conexión y se harán cargo de las obras necesarias.  
- En cualquier caso el vertido deberá cumplir con los límites establecidos en la Ordenanza Municipal de Vertidos o, en su defecto, en el Modelo de Ordenanza de vertidos de La Entidad de Saneamiento.  
- Con anterioridad a la ejecución de la conexión se pagarán los costes que supondrán los suplementos a efectuar debido a dicha conexión.  
- Informe sobre la capacidad de gestión de residuos sólidos urbanos e inertes de Reciclados Integrales, SA. RECISA, de julio 2005.  
Luis Unanue Arrizabalaga, en nombre y representación de la Mercantil Reciclados Integrales, SA. RECISA informa que actualmente dispone de los recursos humanos y técnicos suficientes para atender al crecimiento en la demanda del servicio que pueda derivarse, en materia de de residuos sólidos urbanos e inertes del nuevo Plan General, conforme a las previsiones y justificaciones para un total de 10007 viviendas.  
Afecciones legales  
1. Espacios Naturales Protegidos. Al sudeste del municipio d'Ontinyent encontramos un terreno afectado por lugar de interés comunitario o LIC de las Sierras de Mariola y el Carrascal de la Font roja, área montañosa constituida por un complejo mosaico de formaciones naturales y cultivos tradicionales, alberga formaciones forestales maduras - bosques mixtos de quejigo valenciano-meridional - en excelente estado de conservación.   
La documentación aportada no hace referencia a la existencia de esta LIC por lo que no se valora la incidencia del planeamiento propuesto sobre ella. No obstante, se puede comprobar que la totalidad de la zona afectada se encuentra sobre suelo no urbanizable de protección forestal SNUPF, lo que implicaría una conservación adecuada de dicho LIC.  
Indirectamente la LIC del Curs Mitjà del riu Albaida se ve afectada por el planeamiento de Ontinyet concretamente en el apartado de regulación y control de vertidos, puesto que estos se producen al río Clariano, el cual pertenece a la Cuenca que alimenta a dicha LIC.  
2. Vías Pecuarias. Existen en al ámbito del término municipal tres vías pecuarias clasificadas:  
- Cordel Azagador del Plá, con una anchura de 37,61 m y una longitud aproximada de 9000 m, coincide casi en su totalidad con la senda GR-7.  
- Cordel Azagador de la Font Freda, con una anchura de 37,61 y de unos 7500 m de longitud.  
- Azagador de los Capuchinos o de la Farola, con una anchura variable entre 8 y 21 m, y una longitud de 4500 m.  
Las normas urbanísticas se remiten a la ley 3/1995, de Vías pecuarias y la Ley 11/1994, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.  
3. Montes de Utilidad Pública. Gran parte de las Sierras de la Umbría al Sur y de la Solana al Norte están catalogadas como montes de utilidad pública, no obstante, este dato no se recoge en ningún documento perteneciente al PGOU presentado. Revisada dicha documentación parece que estas zonas de MUP caen dentro de la zona clasificada como de suelo no urbanizable de protección forestal con lo cual reciben una clasificación apropiada.   
No obstante, al no disponer de una cartografía adecuada no se puede conocer con exactitud los límites de dichos montes y por tanto no se puede garantizar con certeza su no afección, en contra de lo establecido en el artículo 12 del Decreto 98/1995, de 16 de mayo, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 3/1993, Forestal de la Comunidad Valenciana.   
4. Ramblas y cauces. El término aparece surcado por dos cauces principales, el del río Clariano, que nace en el Pou Clar, y su principal afluente, cuyo origen se sitúa en el barranco del Gorgorròbio y su continuación en el barranc Gran.   
Junto a los dos principales el término d'Ontinyent está surcado de un gran número de barrancos. La mayoría de estos son reductos importantes de vegetación y fauna por mantener un grado mayor de humedad que en el entorno, lo que les convierte en corredores ecológicos a proteger.  
5. Yacimientos arqueológicos. La documentación técnica no presenta el correspondiente Catálogo de Bienes Y Espacios Protegidos. A pesar de lo cual y en función del resto de documentos se pueden hacer las siguientes observaciones:  
El estudio de impacto ambiental señala que los yacimientos arqueológicos en el término municipal están siendo objeto de estudio detallado por parte del Servei Arqueològic del Ayuntamiento. Dicho estudio establece diferentes categorías para los que propone diferentes tipo de tratamiento:  
- Tipo A, se prohibe por la legislación vigente toda operación de desarrollo, incluyendo la edificación y la urbanización.  
- Tipo B, las operaciones de desarrollo estarán condicionadas a la prospección e investigación previa.  
- Se establece por norma la obligación de informar a las autoridades competentes de la presencia de restos arqueológicos durante la ejecución de cualquier operación de desarrollo sobre cualquier tipo de suelo.  
Se observa que la lista de yacimiento arqueológicos presentada en el EIA no es completa; no se recogen ciertos elementos que aparecen en el listado de yacimientos de Patrimonio de la conselleria de Cultura.  
6. PATRICOVA. El Estudio de Impacto ambiental indica que en Ontinyent se localizan tres zonas con distinto riesgo de inundación:  
- Riesgo Alto 1: desde aproximadamente la Font d'Asnar en el barranc Gran y el Pou de l'Olleta hasta la finalización del término.  
- Riesgo Medio 3: el área afectada coincide eproximadamente con el barran de Matamoros.  
- Riesgo Bajo 6: se sitúa esta zona en el barranc Gran, próxima a la urbanización Helios  
El EIA recoge las obras de encauzamiento previstas por el Plan de Acción Territorial sobre Prevención del Riesgo de Inundación de la Comunidad Valenciana y señala que la ordenación planteada por el PG se ha desarrollado en función de estos condicionantes.  
Consideraciones ambientales  
1. En líneas generales, en las dos cordilleras que flanquean el término afloran los materiales más antiguos, dolomías, margas, calcáreas y calcarenitas, mientras que en el centro del valle se sitúan los pertenecientes al cuaternario, junto a gravas y arcillas rojas  
El término municipal presenta una vulnerabilidad de los acuíferos baja en el valle central, debido a los sedimentos cuaternarios que ofrecen unas buenas condiciones de impermeabilización de los suelos, y una vulnerabilidad media en las zonas correspondientes a las dos sierras que lo rodean.   
No obstante, se debe garantizar en los futuros desarrollos urbanísticos un buen sistema de saneamiento, así como ir mejorando las condiciones de los actuales núcleos residenciales extensivos carentes en este momento de dicha infraestructura.  
En las zonas del fondo del valle dominan las margas y gravas que ofrecen general buenas condiciones para la edificación. Las arcillas se sitúan en zonas altas de las laderas.  
Las laderas montañosas no presentan riesgo de deslizamiento, salvo en algunos puntos alejados de las actividades agrícolas y residenciales. Sin embargo, la mayoría de cauces de al zona oeste, presentan baja cohesión con riesgo potencialmente alto de desprendimiento, que deberán contemplarse y tomarse las medidas correctoras adecuadas con el fin de garantizar su estabilidad.  
2. En la actualidad, la ocupación indiscriminada del suelo por vivienda extensiva ha eliminado una parte considerable de suelos con valor agrícola, fundamentalmente de secano.  
Sin embargo, el planeamiento presentado apuesta por la protección de estos suelos, en función de sus características ambientales y rurales con el fin de protegerlos del indiscriminado desarrollo urbanístico de los últimos años.  
Los riesgos más altos de erosión actual y potencia se corresponden con las laderas de las sierras que cierran el término, así como de los cauces del río Clariano y de sus barrancos. El planeamiento presentado garantiza la protección de estas zonas al clasificarlas de No Urbanizables de Protección.   
3. La vegetación del término municipal de Ontinyent presenta en la actualidad un estado de conservación bastante deteriorado, a acusa de diversas actividades humanas y sobre todo por los reiterados incendios forestales.  
A pesar de todo, se encuentran restos de la vegetación climax de la zona. Estos enclaves destacan por la potencialidad que presentan en la regeneración vegetal que se está desarrollando en ellos, por las especies que poseen o por la escasez de espacios de su tipo que aún existen en el área sometida a estudio. Cabe destacar, la Umbría de Ponce, que presenta la vegetación potencial de la zona, el carrascar, o los barrancos, los cuales suponen reductos de vida debido al alto grado de humedad que favorece los procesos de regeneración.  
Estos barrancos, junto al propio río Clariano son corredores de biodiversidad que todavía acogen una gran cantidad de especies que han de ser protegidas y conservadas.  
4. Dentro del apartado de la fauna merece la pena resaltar varios hechos:  
- La presencia de varias especies de aves rapaces que tienen en el municipio su lugar de nidificación, o que utilizan parte del término municipal como área de campeo. Merece especial atención al Aguila Perdicera cuya situación puede calificarse de muy preocupante.  
- La presencia de una colonia de Avión Zapador en el río Clariano. Esta especie posee una población muy escasa en la Comunidad Valenciana y que ha sufrido destrucciones importantes en otros ríos.  
- El declive de numerosas especies forestales no rapaces debido a los incendios forestales.  
5. El abastecimiento de agua potable de la ciudad de Ontinyent a pesar de realizarse desde distintas fuentes, todas las captaciones proceden de aguas subterráneas. Del abastecimiento del caso urbano y parte de los polígonos se encarga la empresa Egevasa SA, el resto de la zona industrial cuentan de captaciones propias y el abastecimiento de la mayor parte del diseminado se realiza, desde pozos de propiedad privada de los particulares, desde pozos de empresas privadas que gestionan pozos de riego. El suministro en este último caso se realiza de forma irregular, contratada como simple agua de riego. Esta situación deriva en que los consumos de agua potable o industrial, en el término municipal, son muy difíciles de determinar y de controlar.   
La situación de sequía persistente que estamos sufriendo los últimos años junto a la fuerte demanda de la industria textil y las necesidades del cada vez mayor número de viviendas diseminadas, están produciendo un descenso importante del nivel estático de las captaciones debido a que el régimen de extracción de caudales supera la capacidad de recuperación de los acuíferos.  
Las medidas adoptadas para solucionar la situación actual son contraproducentes porque se han basado simplemente en profundizar las captaciones, o incluso en la construcción de otras nuevas. El EIA propone algunas medidas correctoras.  
En la actualidad la red de saneamiento es de tipo unitaria en el casco urbano, las ampliaciones urbanas recientes, así como en la zona industrial de la carretera de Valencia. La red es separativa en las zonas industriales más modernas e inexistente en las construcciones diseminadas.  
Las construcciones diseminadas, en general, suponen otro problema pues la mayoría carece de red de saneamiento, vertiendo sus caudales de aguas negras a fosas sépticas sin control alguno, originando graves problemas de filtraciones que pueden producir riesgos de contaminación de acuíferos.  
Los vertidos realizados al Clariano se depuran en la EDAR Ontinyent-Agullent. Esta EDAR a pesar de poder asumir el incremento que supondrá el aumento de población prevista por el PGOU, como aparece en el correspondiente informe, ha presentado serios problemas para tratar correctamente el caudal influente, tanto del polígono industrial de Ontinyent y Agullent como de la propia población, desde su puesta en marcha.  
Por otra parte, el EIA destaca el problema que representan los vertidos industriales directos al Clariano, lo que produce un alto nivel de contaminación que está afectando al pantano de Bellús, declarado zona sensible, y que el II Plan director de Saneamiento y Depuración de la Comunidad Valenciana ya contempla cuando explica la situación actual del río Albaida:  
Río Albaida: El índice BMWP'de la estación de Bellús (aguas abajo del embalse) indica calidad escasa (Clase IV). Es uno de los puntos más conflictivos debido, sobre todo, a la incorporación del río Clariano con aguas de mala calidad, tal y como señala la estación de Montaverner, aunque esta situación mejorará con las modificaciones efectuadas en la EDAR de Ontinyent-Agullent.  
El EIA recoge que la gestión de recogida de los Residuos de todo el municipio se realiza al amparo de la Mancomunidad de la Vall d'Albaida, mediante régimen de concesión, cuya actual beneficiaria es la empresa GIRSA. No obstante, el certificado de RSU viene firmado por la empresa RECISA.  
Los residuos sólidos urbanos e industriales son recogidos en contenedores y transportados a una estación de transferencia de Residuos Sólidos, situada en el municipio de Palomar.  
Recientemente la empresa Girsa ha propuesto un proyecto para la construcción de un vertedero de residuos sólidos inertes ubicado en el entorno de la casa Mora, al norte del término municipal.  
Así mismo, el municipio de Ontinyet dispone de un ecoparque en pleno rendimiento.  
No se presenta ningún estudio de Acústico, a pesar del creciente número de industrias y su proximidad al núcleo urbano.  
6. El término de Ontinyent con dos cordilleras que lo flanquean y un amplio valle central abierto hacia el N-NE, a 40 km. de la costa, facilita la entrada de las corrientes de aire húmedo del mediterráneo que influyen en las precipitaciones, similares al de la llanura litoral lluviosa, pero las temperaturas, por la altitud y la continentalidad, son más frías y con mayor oscilación natural, otro típico rasgo mediterráneo presente es la sequía estival, de junio a agosto.  
Del análisis del estudio de impacto ambiental se desprende que la tendencia en el término de llover es cada vez a llover menos y a impulsos, es decir de forma episódica y no regular. Lo que agrava el problema de escasez de recursos hídricos de Ontinyent.  
7. A grandes rasgos el paisaje de Ontinyent se puede dividir en dos unidades básicas. De un lado, las dos cadenas montañosas que bordean al municipio, mostrándose éstas exentas de actividad antrópica y cuya distinta orientación las ha conducido a presentar diferente grado de cobertura vegetal. La Serra de la Solana, apenas está cubierta por un estrato arbustivo mínimo, mientras que la Serra de l'Ombría este estrato está bastante más desarrollado apareciendo bosquetes de pino y alguna mancha de carrascar en regeneración.  
Por el contrario, el valle central está fuertemente antropizado, la ocupación por actividades del sector primario -la agricultura- y el secundario -la industria- ha llevado a que tenga un aspecto parcelario en toda su extensión. Los terrenos agrícolas alcanzan hasta las laderas de las dos sierras, dejando el centro del valle para un diseminado de segundas residencias y un tejido industrial importante. No obstante, han quedado algunas manchas de pinares para los cuales se deberían establecer algunas medidas mínimas de protección.  
A pesar de esta dualidad, el estudio de impacto ambiental basándose en las características del territorio de visibilidad, calidad paisajística y fragilidad, identifica 11 unidades ambientales y describe algunos elementos naturales que merecen especial atención por constituir hitos singulares del paisaje.  
En este aspecto el desarrollo del PGOU resulta coherente con el paisaje del término municipal.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre Evaluación de Impacto Ambiental.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de Plan General de Ordenación Urbana del municipio de Ontinyent, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.  
Segundo  
Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:  
1. En cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, deberá obtenerse informe favorable de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano. En el supuesto de que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse también la presente declaración de impacto ambiental.  
Se deberá recoger en el planeamiento la clasificación de suelo No Urbanizable de Protección Arqueológico con lo que se establecerá una reserva de suelo concreta para los yacimientos arqueológicos. Además, las Normas Urbanísticas deberán recoger las medidas protectoras adecuadas que garanticen la buena conservación de dichos yacimientos.  
2. Previo al desarrollo del Plan General, se acreditará ante la Comisión Territorial de Urbanismo, mediante Informe favorable del organismo de cuenca competente o entidad colaboradora autorizada, la existencia de agua potable en cantidad y calidad suficiente para los usos previstos en la ordenación del Plan General, según las previsiones de los planes hidrológicos, además de la no afección o menoscabo a otros usos existentes legalmente implantados.  
3. Se establecerá un orden para el desarrollo de los diferentes sectores de suelo no urbanizable, con el fin de garantizar un agotamiento total de este tipo de suelo, antes de considerar la opción de reclasificación de un suelo no urbanizable.  
4. El desarrollo de los suelos urbanizables, con o sin ordenación pormenorizada, quedará supeditado a:  
- La creación de las infraestructuras necesarias y adecuadas de saneamiento en cada una de las zonas de diseminados que en la actualidad carecen de ellas.  
- La ampliación y puesta a punto de la EDAR Ontinyent-Agullent, con el fin de garantizar el adecuado tratamiento del incremento del volumen de aguas residuales.  
- La disponibilidad de recursos hídricos para atender la demanda de cada uno de los sectores.  
5. Teniendo en cuenta los vertidos que se realizan al río Clariano, tributario de una zona sensible (Embalse de Bellús, y posteriormente Curso Medio del río Albaida, Lugar de Interés Comunitario):  
- Garantizar que el tratamiento al que se sometan las aguas residuales urbanas en la EDAR del municipio dispondrá de un sistema terciario, de conformidad con el art. 7 Real Decreto-Ley 11/1995, de 28 de diciembre, por el que se establecen las normas aplicables al tratamiento de las aguas residuales urbanas.  
- El Ayuntamiento de Ontinyent velará para que las industrias que no puedan conectarse a la red de alcantarillado municipal -y por tanto viertan a cauce público- cuenten con un sistema de tratamiento de aguas residuales individual apropiado y la preceptiva autorización para el vertido de aguas residuales y pluviales que, en su caso, otorga la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
6. Será obligatorio instalar en aquellas actividades aisladas o viviendas familiares aisladas, no conectadas a redes de saneamiento, para los nuevos usos, sistemas de oxidación total, prohibiéndose el empleo de fosas sépticas y pozos ciegos.  
7. En el suelo No Urbanizable de Protección Agrícola SNUPA sólo estará permitida la vivienda unifamiliar si está ligada a cultivo y constituye la primera vivienda del titular de la explotación agrícola.  
8. Se incluirán en el Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos aquellos elementos ºnaturales que según el EIA merecen una especial atención por constituir hitos singulares, los árboles que por su gran porte, edad, estado de conservación o singularidad deben gozar de algún tipo de protección.  
No obstante, al no disponer del Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos, por lo que se carecen de elementos de juicio suficientes, se deja la decisión respecto a este punto a la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano y a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda correspondiente.  
9. De conformidad con artículo 21 del PATRICOVA se clasificará como suelo no urbanizable de especial protección, hidráulica o de cauces, los suelos que presentan un Riesgo Alto 1 de inundación, salvo aquellas zonas que estén clasificadas como suelo urbano, que seguirán manteniendo tal consideración.   
El planeamiento recogerá los usos prohibidos, permitidos y compatibles en este tipo de suelo, resaltando, de conformidad con el artículo 22.1 del PATRICOVA, que los suelos afectados por riesgo de inundación 1 no podrán ser objeto de reclasificación.  
Por otro lado, las fichas de planeamiento correspondientes a las áreas afectadas por riesgo de inundación, independientemente del nivel que presenten, recogerán que para el futuro desarrollo de dichos sectores se tendrá que realizar el correspondiente estudio de inundabilidad, de conformidad con el art. 16 del PATRICOVA.  
10. El planeamiento incluirá la LIC Sierra Mariola y el Carrascal de la Font Roja clasificando este suelo como no urbanizable de protección paisajística-ecológica, de conformidad con en el artículo 6.3 de la Directiva 92/43/CE e incluyéndola en el Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos del Plan General.  
11. Se cartografiará adecuadamente los Montes de Utilidad Pública existentes en el término municipal. Además, en las normas urbanísticas deberán recogerse las medidas de protección necesarias, de conformidad con los artículos 12 y 14 del Decreto 98/1995, de 16 de Mayo, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, Forestal de la Comunidad Valenciana.  
12. Las vías pecuarias deberán ser identificadas por su nombre y anchura legal en las Normas Urbanísticas, así como consideradas como suelo no urbanizable protegido por la legislación sectorial; clasificación establecida en el artículo 1.53 de la sección 3ª de las mismas Normas Urbanísticas, y aparecer correctamente grafiadas en el plano de calificación del suelo.  
Se respetará su trazado y anchura debiéndose extraer de la superficie de suelos urbanizables que las afectan, sobre los que no computarán a efectos de cálculo y aplicación de estándares urbanísticos, por lo que se deberán grafiar correctamente en la parte gráfica de la documentación.  
En las fichas de planeamiento de los sectores urbanizables SD22 y SD21, por los que discurre el Azagador de Capuchinos, dispondrán que previo al desarrollo del sector se pedirá informe de Vías Pecuarias, a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda.  
13. Para el suelo no urbanizable de protección de cauces, las normas urbanísticas deberán contemplar la necesidad de obtener informe previo del Organismo de Cuenca correspondiente para cualquier construcción que se quiera realizar dentro de los 100 metros de policía, así como para cualquier modificación que afecte al dominio público hidráulico, de conformidad con el informe emitido en fecha de 3 de noviembre de 2004 por el Área de Gestión del Dominio Público Hidráulico perteneciente a la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
14. La finca municipal de Fusset por situarse en terreno forestal, independientemente de su uso como parque urbano, se clasificará como No Urbanizable de Protección Forestal.  
15. Las áreas de terrenos forestales afectados por incendios de acuerdo a la ley 4/1992, de Suelo No Urbanizable se recogerán en el planeamiento como suelo no urbanizable de protección Forestal de incendios, para garantizar según el artículo 59.1 de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, Forestal de la Comunidad Valenciana, que dichos terrenos no puedan clasificarse o reclasificarse como urbano o urbanizable, ni se minoren sus protecciones.  
Por otro lado, de conformidad con el artículo 24 de la Ley 3/1993, se debería estudiar la posibilidad de clasificar los terrenos afectados por incendio forestal, o al menos aquellos que actualmente presentan indicios de regeneración, como Zonas de Actuación Urgente ZAU, con la finalidad de conservarlos y favorecer su restauración.  
16. Se considerará la opción de soterrar la línea de alta tensión existente a su paso por suelo urbanizable, en su defecto se tendrá que establecer una franja de protección en la que quedará limitada la plantación de árboles y prohibido cualquier tipo de edificación, de conformidad con el art. 162.3 del Real Decreto 1955/2000, de 1 de diciembre, por el que se regulan las actividades de transporte, distribución, comercialización, suministro y procedimientos de autorización de instalaciones de energía eléctrica.  
Esta reserva de suelo se clasificará como suelo No Urbanizable de protección eléctrica. Las Normas Urbanísticas deberán recoger la prohibición de edificar, así como todas aquellas medidas destinadas a mejorar la seguridad de las viviendas existentes frente a dicha línea eléctrica.  
Así mismo, las fichas de planeamiento de los sectores afectados por la línea eléctrica de 400 Kv deberán contener la condición de que los planes parciales que desarrollen dichos sectores contemplen la afección que supone la presencia de dicha línea eléctrica, en cuanto a limitación de determinados uso y construcciones debajo de la misma.  
17. Se incorporará al planeamiento el estudio acústico correspondiente, de conformidad con el art. 25 de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica.  
18. El planeamiento recogerá una reserva de suelo destinada al futuro vertedero de residuos inertes. Dicho vertedero se diseñará y explotará de acuerdo a lo establecido en el RD 1481/2001, de 27 de diciembre por el que se regula la eliminación de residuos mediante depósito en vertedero. No obstante, la eliminación de residuos mediante vertedero debe disponer de autorización por parte de la Dirección General de Calidad Ambiental de la conselleria de Territorio y Vivienda.  
Se recogerá en el planeamiento la reserva de suelo destinada al futuro vertedero de inertes.  
19. Se adjuntará un proyecto de regeneración de riberas y cauces de los diferentes barrancos existentes en el municipio y del río Clariano, así como, de recuperación de bosques. En el que se recogerá un listado con las diferentes especies vegetales a utilizar en el ajardinamiento de las todas zonas verdes, tanto naturales como urbanas, optando siempre por especies autóctonas y con sistemas radiculares no agresivos.  
Tercero  
Todas las medidas preventivas y correctoras propuestas así como aquellas derivadas de los condicionantes expuestos deberán ser recogidas por la normativa urbanística de la modificación puntual, bien aquello relativo a la modificación en sí como en lo correspondiente a las posteriores fases de ejecución y funcionamiento.  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 28 de noviembre de 2005.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 219/2000-AIA.  
Promotor: Cerámicas Alteret, s.l.  
Autoridad sustantiva: conselleria de Empresa, Universidad y Ciencia.  
Objeto proyecto: Cantera de arcilla denominada Alteret.  
Localización: En la partida Alteret en el término municipal de Villalonga (Valencia).  
Descripción del proyecto  
El objeto del proyecto es la ampliación de cantera de arcillas existente.  
La referida cantera cuenta con Declaración de Impacto Ambiental (Exp. 239/1996-AIA) aceptable de 7 de septiembre de 1999 con condiciones. Con fecha 4 de mayo de 2000 se presentó por el promotor solicitud de ampliación de la citada cantera que consiste tanto en ampliar la actividad respecto a la superficie a afectar como modificar la explotación al descender, profundizando, la cota de explotación tanto en los terrenos que ya obtuvieron Declaración como en los ahora solicitados.  
Respecto a la ampliación de la superficie a explotar, inicialmente se afectaba sólo a la parcela 50, y ahora se afectarían también las parcelas nº 49, 48 a y b, 45 y 56 del polígono 6.  
La superficie es de 38.220 m², de los cuales 24.427 m² se destinarán a la explotación y el resto están ocupados por las naves de la fábrica. De la superficie a explotar la plaza de cantera se destinará a la ampliación del proceso de expansión de la fábrica y el resto, constituido por los bancos originados al finalizar la explotación del frente de arranque, serán restaurados.  
El material a extraer son arcillas Miocénicas, que se mezclan con arcillas procedentes de otros lugares para la fabricación de pavimento cocido en las naves situadas junto a la explotación.  
Características de la explotación:  
· Volumen a extraer: 127.775 m³.  
· Extracción mediante tractor bulldozer y pala cargadora.  
· Explotación en sentido descendente desde la cota 120 m. hasta la cota 100 m., para después seguir explotando hasta la cota 93-94 m.  
· Las bermas y taludes finales de restauración tendrán las siguientes características: bermas de 4 m. de amplio, taludes de 4 m. de altura y 45 º respecto a la horizontal, siendo el perfil final de restauración conjunto de 27º.  
La berma tendrá una contrapendiente de 2%. y un canal de desagüe con salidas transversales para desaguar las aguas de lluvias. En el resto de la berma, 2,3 m., se plantarán árboles y arbustos, aportando previamente tierra vegetal en un espesor de 40 cm.  
· El hueco producido como consecuencia del rebaje de la plaza de cantera se irá rellenando paulatinamente a medida que avance la explotación con el detritus producido en la fabricación de pavimento, arcillas cocidas.  
· No habrán instalaciones auxiliares para el tratamiento del material extraído ya que el mismo se utilizará directamente en las propias instalaciones.  
· No habrán escombreras permanentes, siendo consumido el material como materia prima en la propia empresa. Se apilará la tierra vegetal procedente de la extracción de la propia zona de explotación para luego utilizarla en la restauración.  
· En las bermas se prevé el aporte de tierra vegetal y la revegetación con siembra de pratenses y plantación de árboles y arbustos. Se efectuarán riegos de mantenimiento sobre todo en primavera y verano durante el primer año. Se prevé también abonado orgánico y mineral. Las plantaciones se efectuarán entre octubre-noviembre.  
Se utilizarán las siguientes especies: pinos, 800 unidades por ha. Y arbustos 2.000 unidades por hectárea (coscoja, lentisco, brezo, enebro, romero y otros, etc.).  
· La restauración se realizará en sentido descendente comenzando por las cotas superiores y continuando por los sucesivos a medida que finalice su explotación. Se prevé que la regeneración forestal de los bancos de explotación se finalice en un periodo de 4 ó 5 años.  
Tramitación administrativa  
La cantera de arcillas dispone de Declaración de Impacto Ambiental aceptable con condiciones de fecha 7 de septiembre de 1999 (Exp. 239/1996-AIA).  
Se remitió por la Unidad de Minas de la conselleria de Empresa el correspondiente Estudio de impacto ambiental y restauración del proyecto de ampliación, remitiéndose posteriormente escrito en el que se indicaba que se había llevado a cabo la información pública (BOP n º 157 de 4 de julio de 2000) no habiéndose presentado alegación alguna.  
Se efectuó consulta a los siguientes organismos:  
· Ayuntamiento: respondió a la solicitud de informe y consulta remitiendo notificación de la Comisión de Gobierno en la que estimaba el informe del técnico municipal en el que se indicaba que no se incide negativamente respecto al planeamiento en vigor.  
· Dirección General de Promoción Cultural de la conselleria de Cultura: se informó desfavorablemente con fecha 29 de julio de 2002 hasta que no se completase el estudio de impacto ambiental.  
Este informe se remitió al promotor con fecha 21 de marzo de 2003 indicando al promotor que debía obtener informe favorable de la conselleria de Cultura. El promotor con fecha 24 de noviembre de 2003 remitió escrito en el que solicitaba que se mantuviera abierto el expediente de evaluación de impacto ambiental hasta poder cumplimentar el requerimiento de la conselleria de Cultura, informando que esa conselleria había autorizado estudio con expediente 2003/0679-V.  
Por fax con fecha 27 de octubre de 2005 la conselleria de Cultura remite escrito dirigido al interesado de 12 de mayo de 2005 en el que se le indica que desde el punto de vista etnológico y teniendo en cuenta la información proporcionada por el promotor consecuencia del requerimiento inicial antes referido no se han localizado elementos etnológicos que se puedan ver afectados por la explotación. Desde el punto de vista arqueológico se estimaba necesario como medida de vigilancia que en las extracciones junto a los límites de la explotación y hasta llegar a niveles naturales se realizase un seguimiento arqueológico, lo que deberá expresarse en el estudio de impacto ambiental como medida correctora. Se remitió igualmente informe paleontológico en el que se indicaba que el estudio de campo presentado por el promotor no ha detectado restos paleontológicos de interés patrimonial y que no hay inconveniente en autorizar la explotación de referencia cuando se presente en Estudio de Impacto Ambiental.  
· Dirección Territorial de Valencia de esta conselleria: no se afecta a vías pecuarias, ni Montes de Utilidad Pública, considerándose adecuadas las medidas protectoras y correctoras planteadas debiendo solicitarse autorización de corta del arbolado en los servicios territoriales de esta conselleria. El técnico de medio natural informa favorablemente la actuación.  
Consideraciones ambientales  
1. El proyecto de ampliación presentado supone modificar la explotación sobre la que se emitió en su día Declaración de Impacto Ambiental aceptable con condiciones no sólo aumentando la superficie de terreno que se verá afectada sino también tanto dentro de la superficie que ya se evaluó como en la nueva implica un cambio en la explotación al descender, por debajo de la cota de la plaza de cantera situada a la cota 100m., hasta la cota 94 m., y luego rellenar con inertes hasta la cota 100 m.  
En consecuencia la presente Declaración de Impacto Ambiental evalúa la ampliación de la cantera teniendo en cuenta la nueva propuesta que afecta tanto a la superficie de terreno nueva como a la ya evaluada en la que se proponen cambios.  
2. La superficie de explotación se encuentra en un terreno degradado por la misma en su mayor parte, con pequeñas porciones todavía con restos de antiguos cultivos de secano o de terreno forestal en el que domina un pinar de pino carrasco (Pinus halepensis) sobre matorral con lastón (Brachypodium retusum), aliaga (Ulex parviflorus), coscoja (Quercus coccifera), etc.   
Actualmente la plaza de cantera se encuentra rebajada en gran parte a nivel próximo a la cota prevista de 100 m., con acúmulos de materiales que al parecer van a ser utilizados en el proceso productivo en las fábricas anexas.  
El entorno de la explotación es agrícola, cítricos mayoritariamente, presentándose alguna edificación muy próxima a los límites propuestos, en concreto en su límite suroeste.  
3. Teniendo en cuenta la situación actual de la explotación y con el objetivo de permitir una adecuada y lo más rápida posible integración de la misma en el entorno se estima necesario introducir cambios en el modelo propuesto de explotación y restauración. En este sentido se considera necesario llevar a cabo el proceso mediante fases que permitan adelantar la restauración fundamentalmente en los límites perimetrales de la explotación, así como reducir al mínimo los impactos negativos sobre el entorno.  
La primera fase debe ser la que termine de explotar banqueando en sentido descendente y restaurando los límites perimetrales hasta la cota de la plaza de cantera de 100 m. prevista. Esta primera fase, teniendo en cuenta el estado de la explotación actualmente, constará principalmente de labores de restauración debiendo reducirse su duración temporal al máximo para conseguir una rápida integración en el entorno. La restauración en esta primara fase afectará también a los terrenos que no está previsto explotar situados en los límites este y sureste dentro de los límites de la explotación. Se entiende a efectos de esta Declaración de Impacto Ambiental como límites de la explotación los constituidos por la línea de propiedad discontinua que une los números del 6 al aproximadamente 33 y en su extremo norte la que constituye la línea discontinua que separa la superficie indicada como naves (punteada) del resto a explotar situado al sur (no punteado), ambas de la hoja nº 13 del plano de situación final de la cantera del proyecto de restauración y estudio de impacto ambiental. Igualmente la restauración de esta primera fase deberá afectar a la estrecha franja perimetral situada en el extremo NE del límite de la propiedad (línea discontinua del 3 al 6) y dentro de la superficie punteada de naves.  
Las otras fases posteriores a ésta consistirán en el descenso en la plaza de cantera hasta la cota prevista de 94 m. y su relleno con inertes adecuados hasta la cota de 100 m. Estas fases al menos serán dos, la primera en la porción este y la segunda en la porción oeste. El hecho de dejar en último lugar para la explotación a esta porción oeste es con el objetivo de permitir desarrollar en una franja perimetral dentro del límite de explotación una pantalla vegetal tupida y de altura que reduzca al mínimo las molestias (generación de polvo, etc.) a las edificaciones próximas situadas en el límite suroeste de la explotación.  
Como parte de esa primera fase se procederá en los límites este y sur de la explotación a la restauración de la zona perimetral que no está prevista explotar para conseguir una adecuada integración con el entorno y reducir los fenómenos erosivos.  
4. Respecto a las fases de explotación descendiendo por debajo del nivel de la cota 100 m., para su inicio deberá previamente obtenerse la autorización de la Dirección General de Calidad Ambiental de esta conselleria para el relleno del futuro hueco mediante inertes adecuados cumpliendo lo establecido en el Decreto 200/2004 de 1 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se regula la utilización de residuos inertes adecuados en obras de restauración, acondicionamiento y relleno.  
5. De entre las medidas correctoras apuntadas en el estudio de impacto ambiental se destacan las siguientes:  
· Para reducir el impacto del polvo se regará periódicamente la zona de explotación y los viales de acceso. Se recomienda en verano realizar, por lo menos dos riegos: uno al final de la mañana y otro a media tarde, en invierno se aconseja como mínimo realizar un riego a media mañana.  
· Los acopios de materiales se realizarán en zonas de resguardo de los vientos dominantes.  
· Restauración de la zona de explotación.  
6. Se considera necesario adoptar medidas complementarias correctoras a las previstas en el estudio en especial en lo relativo a la reducción de impactos en el entorno de la explotación y accesos, fundamentalmente por la generación de polvo, así como respecto a la restauración.  
Igualmente se considera necesario llevar a cabo el seguimiento arqueológico en los límites de la explotación indicado en el informe de la conselleria de Cultura reflejado en la presente Declaración, así como la obtención del informe favorable de la conselleria de Cultura al estudio de impacto ambiental con las modificaciones y medidas correctoras que en el ámbito de sus competencias han indicado.  
Respecto al programa de vigilancia ambiental debe extremarse su cumplimiento y extenderse al seguimiento de lo establecido en la presente Declaración.  
Los camiones de la explotación evitarán discurrir por el interior del casco urbano trazando rutas alternativas que pueden discurrir por zonas rurales exclusivamente, o perimetralmente al casco urbano, entre éste y polígonos o zonas industriales, o por dentro de zonas industriales, etc.  
7. En relación con el uso de la plaza de cantera resultante para futura ampliación de la fábrica de cerámica deberán obtenerse las autorizaciones y licencias correspondientes, y en cualquier caso deberá procederse a restaurarse la misma una vez terminado el relleno del hueco mediante la siembra de herbáceas para evitar la generación de polvo. Caso de no dedicarse a la ampliación de la fábrica se deberá restaurar mediante la implantación de cultivos obteniendo las autorizaciones correspondientes y justificando la disponibilidad de agua o mediante una restauración de carácter forestal similar a la de las zonas de bancos perimetrales.  
8. El uso de la plaza de cantera como zona para acúmulo de materiales para el uso en la fábrica de cerámica mientras se lleva a cabo la explotación de la cantera deberá seguir las mismas medidas que para las escombreras temporales de la explotación. Una vez terminada la explotación el uso de la plaza de cantera como zona de acúmulos de materiales para la fábrica estará condicionada a la obtención de licencias y autorizaciones de ampliación de la superficie de terreno de la fábrica y con las medidas que en ellas se determinen.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto se encuentra sometido al procedimiento de Declaración de Impacto Ambiental, al estar incluido en los supuestos previstos en el anexo I, apartado 1 c del Decreto 162/1990, de 15 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución e la Ley de impacto ambiental.  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de Impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del artículo 5º e la Ley de impacto ambiental y concordantes de su reglamento.  
En el expediente se han observado los tramites previstos en el Decreto 16271990, del 15 de octubre, el Consell de la Generalitat valenciana por el que se aprueba el reglamento de impacto ambiental; en a Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo quinto del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de impacto ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para la declaración de Impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
El artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el reglamento orgánico y funcional de la conselleria de territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre evaluación del impacto ambiental.  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas:  
Resuelvo  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de cantera de arcilla denominada Alteret en la partida Alteret en el término municipal de Villalonga (Valencia) cuyo promotor es la empresa Cerámicas Alteret, SL., sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación (en especial de la obtención de la licencia de actividad, autorización de corta de arbolado en servicios territoriales de esta conselleria, etc.), así como del cumplimento de lo establecido en la documentación aportada y en el apartado segundo de la presente Declaración.  
Segundo  
Condicionantes para la ejecución de las obras y el funcionamiento de la actividad:  
1. La explotación y restauración de toda la explotación se modificará y adaptará a las siguientes condiciones:  
1.1. La explotación y restauración se llevará a cabo en fases, al menos tres, y que consistirán en las siguientes, afectando las superficies que se indican y siendo el orden de las mismas el indicado a continuación:  
1.1.1. 1ª fase: consistirá en explotar banqueando en sentido descendente la zona perimetral de la superficie prevista explotar hasta llegar a la cota de 100 m. prevista como plaza de cantera. Esa primera fase, teniendo en cuenta el estado de la explotación actualmente, constará principalmente de labores de restauración (morfológicas y de revegetación) debiendo reducirse su duración temporal a un máximo de dos años.  
La restauración en esta primara fase afectará también a los terrenos que no está previsto explotar situados en los límites este y sureste dentro de los límites de la explotación. Se entiende a efectos de esta Declaración de Impacto Ambiental como límites de la explotación los constituidos por la línea de propiedad discontinua que une los números del 6 al aproximadamente 33 y en su extremo norte la que constituye la línea discontinua que separa la superficie indicada como naves (punteada) del resto a explotar situado al sur (no punteado), ambas de la hoja nº 13 del plano de situación final de la cantera del proyecto de restauración y estudio de impacto ambiental. Igualmente la restauración de esta primera fase deberá afectar a la estrecha franja perimetral situada en el extremo NE del límite de la propiedad (línea discontinua del 3 al 6) y dentro de la superficie punteada de naves.  
1.1.2. Las otras fases posteriores, que al menos serán dos, consistirán en el descenso de la cota del terreno mediante excavación, hasta la cota de 94 m. prevista y el posterior relleno mediante inertes adecuados que deberán estar, caso de ser necesario, suficientemente humedecidos para evitar o reducir al máximo la generación de polvo, y una vez depositados igualmente se humedecerán periódicamente caso de ser necesario por el motivo antes indicado. La 2ª fase será la que afecta la porción este de la plaza de cantera y la tercera y última será la que afecte a la porción oeste de la plaza de cantera situada próxima al extremo suroeste del límite de la explotación, y cuyo límite irá al menos desde el punto 26 al 32 del plano nº 13 del proyecto de restauración y estudio de impacto ambiental. La duración de esta última fase será como máximo de cuatro años.  
1.2. Respecto a las fases de explotación (2ª y 3ª), que suponen excavar y descender por debajo de la cota 100 m. de la plaza de cantera, deberá previamente a su inicio, es decir a la excavación, y con suficiente antelación obtenerse la autorización de la Dirección General de Calidad Ambiental de esta conselleria para el relleno de los futuros huecos mediante inertes adecuados cumpliendo lo establecido en el Decreto 200/2004 de 1 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se regula la utilización de residuos inertes adecuados en obras de restauración, acondicionamiento y relleno, debiendo además cumplir las condiciones que por ella se establezcan.  
1.3. Se dejará sin explotar una franja de 10 metros junto al límite perimetral de la explotación con terrenos naturales, campos de cultivo y caminos, con la excepción de los terrenos colindantes a la fábrica.   
En esta franja se creará una pantalla vegetal densa y que alcance rápidamente suficiente altura para evitar o reducir al máximo las molestias que se generarán a terrenos colindantes (generación de polvo, etc.). En aquellas zonas en las que ya exista vegetación natural no se actuará o si acaso se reforzará la misma. La característica de esta franja será mediante las mismas especies forestales que las de la restauración de la primera fase. Esta actuación será la primera en llevarse cabo y se aportará tierra vegetal en caso de ser necesario, así como la envergadura de los plantones será superior a las del resto de la zona a restaurar para alcanzar mayor altura en menos tiempo. Igualmente se aumentarán los riegos de mantenimiento respecto al resto de zonas.  
No se explotará la parcela 45 para que actúe de zona de amortiguación frente a las edificaciones próximas, de manera que la franja de 10 m. antes descrita en esta zona se computará sin tener en cuenta la referida parcela y a partir de los límites de ella.  
1.4. Respecto a la restauración:  
1.4.1. En la 1ª fase la explotación se hará en sentido descendente y se procederá a la restauración una vez abandonado el banco de explotación, de manera que los bancos de restauración final cumplan las siguientes condiciones: altura máxima de 5 metros, pendiente del talud respecto a la horizontal como máximo de 35º y bermas de 4 m. de anchura con contrapendiente hacia el interior y canal de desagüe al pie del talud dirigiendo el agua hacia zonas laterales y zonas inferiores con diseño adecuado para reducir los fenómenos erosivos.  
Los taludes de los bancos y las bermas del perfil de restauración deberán adaptarse, progresivamente y de manera suave a la topografía del terreno natural circundante, sin ocasionar contrastes ni formas excesivamente geométricas y sin superar los ángulos de pendiente máxima establecidos por los bancos.  
· Respecto a la revegetación:  
3 El aporte de una capa de tierra vegetal de suficiente espesor así como las plantaciones y siembras se llevarán a cabo tanto en taludes como en bermas.  
La densidad de plantación total será de al menos 2.500 unidades por hectárea (arbustivas y arbóreas en conjunto) en la proporción adecuada entre las diferentes especies para recrear una formación vegetal tipo pinar con sotobosque de arbustivas.  
Especies a utilizar: pino carrasco (Pinus halepensis), lentisco (Pistacia lentiscus), coscoja (Quercus coccifera), espino negro (Rhamnus lycioides), aladierno (Rhamnus alaternus), enebro de miera (Juniperus oxycedrus), romero (Rosmarinus officinalis) y albaida (Anthyllis cytisoides).  
Se hará un riego de plantación y riegos de mantenimiento suficientes para garantizar la supervivencia de las plantaciones y siembras.  
1.4.2. La restauración de esa 1ª fase afectará también a los terrenos que no está previsto explotar situados en los límites este y sureste dentro del límite de explotación e igualmente afectará a la estrecha franja de terrenos situados en el límite de propiedad perimetral noreste fuera del límite de explotación y en la superficie indicada de naves antes citada, de manera que se cumplan igualmente las condiciones de morfología del terreno y revegetación antes referidas para lo cual, si es necesario, se aportará material extraído de otras zonas de esta primera fase. En estas zonas se respetará la franja perimetral de 10 metros sin explotar, no obstante sí podrá actuarse en ellas con movimientos de tierra para obtener la morfología adecuada respetando siempre una franja de 5 metros perimetral por motivos de seguridad.  
El canal de desagüe que parte del límite sureste de la explotación y discurre por su extremo este hacia el norte se mantendrá, desplazándolo lo suficiente si fuera necesario para conseguir las condiciones de morfología referidas, y se crearán pequeños diques con rocas para reducir la fuerza erosiva del agua a modo de trampas de sedimentos.  
Si para conseguir cumplir las condiciones de morfología antes citadas fuera necesario aportar material inerte adecuado procedente de fuera de la explotación en esta primera fase, deberá obtenerse previamente la autorización de la Dirección General de Calidad Ambiental referida anteriormente.  
1.5. Previamente al inicio de la 2ª fase deberá obtenerse respecto de la 1ª fase informe o Resolución favorable de esta Dirección General, así como la autorización de la Dirección General de Calidad Ambiental respecto al relleno con inertes adecuados.  
1.6. Una vez se concluya cada una de las siguientes fases (2ª y 3ª) se efectuará una siembra de herbáceas con aporte de tierra vegetal suficiente. El uso de la plaza de cantera para futura ampliación de la fábrica deberá obtener las licencias y autorizaciones correspondientes. Caso de no ser así se restaurará mediante plantación de cultivos obteniendo los permisos necesarios y justificando la disponibilidad de agua dependiendo del tipo de cultivo a implantar, o mediante la restauración con características forestales al igual que la superficie de la primera fase.  
2. Se cumplirán las medidas correctoras indicadas y aconsejadas en el estudio respecto a la generación de polvo y ruidos, extremándose el celo en su cumplimiento, y además los camiones que carguen material arcilloso o que puedan generar polvo tanto los que vengan a la explotación o salgan de ella irán siempre cubiertos con lonas adecuadamente. Los riegos periódicos se efectuarán en toda la explotación y en los caminos de acceso siguiendo al menos la frecuencia aconsejada en el Estudio.  
Las escombreras temporales de material extraído se situarán en zonas alejadas al terreno circundante ajeno al promotor y al resguardo de vientos, humedeciéndose periódicamente caso de ser necesario para evitar la generación de polvo. En casos extremos, si es necesario, se cubrirán con lonas. Estos mismos criterios se aplicarán para los acúmulos de material procedente del exterior de la explotación y que se sitúan en la plaza de cantera para el uso en el proceso productivo de la fábrica. En ambos casos la altura y diseño de los mismos deberá garantizar su estabilidad y reducir los riesgos de erosión.  
Estas medidas deben cumplirse con extremo cuidado y celo, en especial en el extremo de la explotación colindante con edificaciones próximas.  
Se evitará la circulación de camiones de la explotación por el interior del casco urbano.  
3. Se efectuará en las extracciones y movimientos de tierra junto a los límites de la explotación y hasta llegar a niveles naturales un seguimiento arqueológico de manera que en el caso de descubrirse restos arqueológicos se comunicará inmediatamente a la conselleria de Cultura y se cumplirá con lo establecido en los artículos 63 y 65 de la Ley del Patrimonio Cultural Valenciano.  
4. Se incorporará al Estudio de Impacto Ambiental lo indicado por la Dirección General de Patrimonio Cultural de la conselleria de Cultura en los escritos e informes emitidos por ella al respecto y se presentará a la misma este estudio debiendo obtenerse informe previo favorable definitivo y cumplirse lo establecido por la misma como medidas correctoras, preventivas y de vigilancia o cualquier consideración o condición que establezca, teniendo en cuenta también los condicionantes de la presente Declaración.  
5. El programa de vigilancia ambiental incluirá el seguimiento y cumplimento de los condicionantes establecidos en la presente Declaración en especial lo relativo al modo de explotación, restauración y al control de polvo y otras molestias a los terrenos circundantes.   
6. El proyecto presentado se modificará adaptándolo a los condicionantes de la presente Declaración de Impacto Ambiental.  
Tercero  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento de ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia 30 de noviembre de 2005.- La directora general de Gestión del Medio Natura: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 279/2004-AIA.  
Promotor: Florence Piaser y Xavier Perrollaz  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Agost  
Objeto proyecto: Apertura de camino rural  
Localización: En la partida Sarganella El Clot, polígono 1, parcela 18 en el término municipal de Agost (Alicante).  
Descripción del proyecto  
El objeto del proyecto es abrir un tramo de camino nuevo de 50 m. de longitud para acceder a propiedad privada en la que se ubicará una vivienda unifamiliar aislada, evitando con este nuevo tramo tener que discurrir por un tramo de camino privado propiedad de la parcela colindante.  
La anchura del camino prevista inicialmente era de 5 metros, pero posteriormente el promotor indicó que será como máximo de 3 metros.  
La obra comportará la eliminación de la cubierta vegetal, movimientos de tierra para unificar la pendiente, aplicación de capa de zahorra y compactado de la misma. La envergadura de los taludes de acuerdo con la información del promotor nunca superará los 2 metros de altura.  
Tramitación administrativa  
Por la Dirección Territorial de Alicante de esta conselleria se remitió el correspondiente estudio de impacto ambiental que había sido remitido a su vez por el ayuntamiento, y posteriormente remitió informe del agente medioambiental en el que se destaca que ya informó favorablemente el proyecto y que con respecto a la afección a vías pecuarias podría verse afectada la vereda de Tibi de 20 metros de anchura aunque el camino no repercutiría en el uso de la misma.  
Se efectuó consulta al ayuntamiento que indicó que el promotor había solicitado al ayuntamiento licencia de obra para vivienda unifamiliar, aportando autorización previa para la construcción de la referida vivienda con una serie de condiciones de la dirección General de urbanismo de esta conselleria de fecha 28 de mayo de 2003 y concesión de la licencia urbanística para la construcción de la referida vivienda por parte del ayuntamiento con fecha 16 de diciembre de 2003.  
El estudio de impacto ambiental se sometió al procedimiento de información pública (DOGV nº 4986 de 15 de abril de 2005) no habiéndose presentado alegaciones como certifica la Jefa de Negociado de Información y Registro de esta conselleria y el Secretario del Ayuntamiento de Agost.  
Se solicitó al promotor ampliación del estudio de impacto ambiental y aclaraciones respecto a la pista, habiendo remitido el mismo escrito en el que indica que el objeto de la pista es el acceso a vivienda unifamiliar de la que aporta autorización previa y licencia urbanística. Aclara que la anchura del camino será finalmente de 3 metros máximo y no cinco como inicialmente se solicitó y que la envergadura de los taludes nunca superará los 2 metros de altura.  
Consideraciones ambientales  
1. La actuación a realizar se encuentra en un entorno constituido por laderas de relieves montañosos calizos con, en algunas zonas, antiguos bancales de cultivo que conservan restos de los mismos, algarrobos (Ceratonia siliqua) y olivos (Olea europaea), y siendo la vegetación forestal dominante los matorrales de porte bajo, tipo tomillar o aliagar, y los espartales.   
2. Teniendo en cuenta la documentación presentada existen dudas respecto al trazado exacto del camino, así como de la envergadura de los taludes a generar, indicando el promotor que la misma no superará los 2 metros. La reducción de la anchura del camino a 3 metros aceptada por el promotor supondrá reducir la envergadura de los taludes. Teniendo en cuenta las características del camino así como las características del medio a afectar el impacto se considera puntual y aceptable, siendo necesario no obstante adoptar medidas correctoras para reducir el impacto a ocasionar.  
3. De las medidas correctoras indicadas en el estudio se destacan las siguientes:  
· Realizar un desmonte de manera que la pendiente final sea inferior al 10%.  
· Transplantar el olivo y el algarrobo que quedan en la zona destinada al camino a un lugar adyacente.  
4. Se considera necesaria la supervisión del replanteo del camino así como de su ejecución por los servicios técnicos forestales de la Dirección Territorial de Alicante de esta conselleria de manera que se reduzca al máximo la envergadura de los taludes para reducir el impacto sobre el medio: paisaje, vegetación, etc.  
Igualmente se considera que para evitar o reducir procesos erosivos y mejorar la integración en el paisaje puede ser necesario adoptar medidas correctoras adicionales tales como cunetas a pie de desmonte, caño transversal al camino para cruce de pequeño barranco y su drenaje, etc. No obstante se considera que lo más eficaz y adecuado ambientalmente es que teniendo en cuenta que la supervisión del replanteo de la traza se efectuará por los servicios técnicos forestales de la Dirección Territorial de Alicante de esta conselleria, sean estos servicios los que determinen a la vista de la traza y características previsibles finales de los taludes la necesidad de estas medidas correctoras adicionales.  
La anchura propuesta del camino será como máximo de 3 metros, no considerándose justificada una anchura superior teniendo en cuenta el tipo de camino y su función.  
Se considera necesario adoptar medidas de comunicación de hallazgos respecto al patrimonio cultural caso de producirse de acuerdo con la legislación vigente en la materia.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto se encuentra sometido al procedimiento de Declaración de Impacto Ambiental, al estar incluido en los supuestos previstos en el anexo I, apartado 1 "i" del Decreto 162/1990, de 15 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución e la Ley de impacto ambiental.  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de Impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su reglamento.  
En el expediente se han observado los tramites previstos en el Decreto 162/1990, del 15 de octubre, el Consell de la Generalitat valenciana por el que se aprueba el reglamento de impacto ambiental; en a Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo quinto del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de impacto ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para la declaración de Impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
El artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el reglamento orgánico y funcional de la conselleria de territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre evaluación del impacto ambiental.  
Por todo ello y en uso de la s facultades que legalmente tengo atribuidas:  
Resuelvo  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de apertura de camino rural en la partida Sarganella El Clot, polígono 1, parcela 18 en el término municipal de Agost (Alicante), cuyos promotores son Florence Piaser y Xavier Perrollaz, sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, así como del cumplimento de lo establecido en la documentación aportada y en el apartado segundo de la presente Declaración.  
Segundo   
Condicionantes para la ejecución de las obras y el funcionamiento de la actividad:  
1. El replanteo del camino así como la ejecución del mismo se supervisarán por los servicios técnicos forestales de la Dirección Territorial de Alicante de esta conselleria para reducir al máximo la envergadura de los taludes a generar y el impacto sobre el medio: paisaje, vegetación, etc., pudiendo introducir pequeñas modificaciones en el trazado con este fin así como en la ejecución de los taludes.  
2. La necesidad de implantación de las siguientes medidas se determinará por los servicios técnicos forestales de la Dirección Territorial de Alicante de esta conselleria en la supervisión del replanteo de la traza en el campo: creación de cunetas a pie de desmonte, instalación de caño transversal al camino de suficiente dimensión para el cruce del pequeño barranco y su drenaje; extensión, en la medida de lo posible, del material procedente del desbroce de la vegetación triturado sobre el terraplén generado y retirada, en la medida de lo posible, previamente a la ejecución del camino de la capa de tierra vegetal, para posteriormente extenderla sobre el terraplén generado.  
3. La anchura del camino será de 3 metros máximo.  
4. Respecto a la posible afección a vía pecuaria se cumplirá lo establecido al respecto en la Ley 3/1995 de Vías Pecuarias, obteniéndose en caso de afección la autorización de la Dirección Territorial de Alicante de esta conselleria, Unidad de Vías Pecuarias.  
5. En caso de descubrirse restos arqueológicos, paleontológicos o etnográficos durante la construcción del camino se comunicará inmediatamente a la conselleria de Cultura y se cumplirá con lo establecido en los artículos 63 y 65 de la Ley del patrimonio cultural valenciano.  
Tercero  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento de ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia 30 de noviembre de 2005.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML