Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5722, del 12-03-2008 (2008/3097)

RESOLUCIÓ de 20 de febrer de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per què s'ordena la publicació de determinades resolucions complementàries a les declaracions d'impacte ambiental, corresponent a les Zones 6, 8, 10, 11, i 12.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5722

Data del DOGV
:   12-03-2008

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2008/3097

CVE


Data del document
:   20-02-2008

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Viver](javascript:void(0))
    * [Toro, El](javascript:void(0))
    * [Barracas](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 20 de febrer de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per què s'ordena la publicació de determinades resolucions complementàries a les declaracions d'impacte ambiental, corresponent a les Zones 6, 8, 10, 11, i 12. [2008/3097]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracións en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
En virtut d'això, he resolt  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les resolucions complementaries a les declaracions d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 028/02-AIA Zona 6, 030/02-AIA Zona 8, 032/02-AIA Zona 10, 033/02-AIA Zona 11 i 034/02-AIA Zona 12, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 20 de febrer de 2008.- La directora general de Gstió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Resolució complementària a la declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 28/02-AIA  
Promotor: Proyectos Eólicos Valencianos   
Autoritat substantiva: conselleria d'Infraestructures i Transport  
Objecte del projecte: Instal·lacions eòliques de la zona 6   
- Parc eòlic Alto Palancia I  
- Parc eòlic Alto Palancia II   
- Parc eòlic Alto Palancia III   
Localització: Termes d'El Toro, Barracas, Viver (Alto Palancia)  
L'empresa adjudicatària per al desenvolupament de les instal·lacions eòliques de la zona 6 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana va presentar el dia 27 de desembre de 2006 la documentació relativa al projecte per al control i el seguiment de la població reproductora d'esparver cendrós (Circus pygargus) en l'àrea d'influència dels parcs eòlics Alto Palancia I, II i II i caracterització prèvia de l'hàbitat potencial de nidificació de l'espècie de la zona, en compliment dels condicionants establits en la resolució de directora general de Gestió del Medi Natural 13 de setembre de 2006, complementària de la DIA.   
El contingut d'aquesta documentació es resumeix a continuació:  
En relació amb l'àrea d'estudi. S'indica que l'àrea d'estudi serà l'àrea d'influència de les instal·lacions eòliques dels parcs Alto Palancia I, II i III, encara que no s'inclou una delimitació gràfica concreta i bastant detallada de l'àrea d'estudi.  
Si que es descriuen les principals característiques de l'hàbitat (topografia i vegetació) idònies per a la nidificació de l'espècie, encara que s'adjunta ortofoto, a escala 1:15.000, en la qual es proposa com a zona d'exclusió d'obra, únicament i exclusivament, una franja d'uns 200 metres, l'eix de la qual són les corresponents alineacions del parc Alto Palancia III (els 16 aerogeneradors projectats), les cordes 1 - 6 i 11-12 i un cercle de 200 metres de diàmetre al voltant de l'aerogenerador 13 del parc Alto Palancia I.   
Per al desenvolupament de l'estudi es proposen les fases següents:  
Fase 1) Estudi i caracterització prèvia de l'àrea de nidificació.   
Es proposa realitzar aquesta fase durant el mes de març, a raó d'una visita setmanal. Consistiria en la caracterització i cartografia de l'hàbitat potencial de nidificació sobre el qual, posteriorment, es concentraran les tasques de cens i observacions de l'espècie sobre el terreny, encara que s'adverteix que en aquesta fase ja es poden trobar exemplars migratoris prenupcials.  
Fase 2) Cens d'inici del seguiment de la població nidificant   
Aquesta fase comprendrà el mes d'abril i la primera meitat de maig i pot allargar-se o reduir-se en funció dels resultats que s'obtinguen. La freqüència de les observacions es fixa en una mitjana de dues visites setmanals.  
En aquesta fase es tractarà de localitzar les parelles nidificants, els nius i zones de campeig d'aquestes mitjançant prospecció i observació des de llocs dominants de les zones potencialment de cria i de les evolucions dels potencials reproductors.   
Fase 3) Seguiment i control de la població nidificant (I).  
Aquesta fase comprendrà la segona meitat de maig i el mes de juny, i es proposen dues visites setmanals per al mes de maig i una visita setmanal per al mes de juny.  
En aquesta fase una vegada localitzats els nius i comprovada l'activitat d'aquests es realitzarà un seguiment i control a fi de verificar-ne l'evolució.   
Fase 4) Seguiment i control de la població nidificant (II).   
Comprendrà els mesos de juliol i agost a raó d'una visita setmanal i se centrarà en la verificació de l'èxit de la cria (nombre de polls volats) i en el seguiment dels polls volanders i l'abandó de la zona de cria per l'espècie.  
En una reunió mantinguda el 12 gener de 2007 entre tècnics de la conselleria i de l'empresa adjudicatària, es va indicar que l'àrea potencial de nidificació havia de ser inclosa en l'estudi previ de manera que se centrara els esforços de l'estudi des del primer moment (mes de març) en el seguiment de l'arribada i identificació de les parelles, a més de constituir el document base per a fixar l'àrea d'aplicació de la mesura cautelar de la paralització d'obres.   
El 13 de febrer es presenta sol·licitud de retard de l'aplicació de la mesura cautelar de paralització de l'1 de març al 4 de març i s'adjunta nova documentació sobre la caracterització preliminar de l'hàbitat de nidificació. D'acord amb els criteris descrits per Liñamña et al., en els treballs sobre l'esparver cendrós a la província de Castelló, es descriu una àrea potencial els límits de la qual els constitueixen:   
Pel nord : Cerro de la Cruz i Carramanchel  
Per la zona est: costes del Ragudo i voltants  
Pel sud: Montequemado, Cerro de los Pastores, Alto de San Juan i zones baixes del Ragudo   
Per la zona oest: Corral de Larios i voltants   
Dins d'aquesta àrea potencial es distingeixen, al seu torn, tres tipus de zones (s'hi adjunta ortofoto a escala 1:10.000).  
- Zones potencialment aptes  
A la vista de les característiques de la vegetació, cal dir en una primera aproximació que els emplaçaments de l'alineació 13-15 d'Alto Palancia III, les alineacions 1-6 i 19-21 d'Alto Palancia II i les posicions 12 i 13 d'Alto Palancia I se situen en zones potencialment aptes per a l'espècie.   
- Zones potencialment menys aptes  
Comprén els emplaçaments de 7 a 11 d'Alto Palancia II, per tenir major pendent, estar pròxima a la carretera nacional i existir taques forestals més o menys pròximes i fins i tot limítrofes i es considera menys apta per a la nidificació encara que no es descarta totalment, i es valora adequada com a àrea de campeig.   
- Zones en principi no aptes   
Es corresponen amb les cordes amb vessants abruptes cap al sud-est, corresponents a les posicions 1 a 11 d'Alto Palancia I i 12-18 i 22 -24 d'Alto Palancia II com també amb les àrees amb escassa cobertura de l'Alto Palancia III que comprén l'alineació 1-12.  
Tenint en compte els resultats d'aquest estudi es proposen com a conclusions i recomanacions:  
A partir del mes de març, a les zones determinades com a potencialment aptes haurien de paralitzar-se en la seua totalitat les obres, mentre que en la zona determinada com a potencialment menys apta no podran dur-se a terme moviments de terres de cap tipus, encara que sí altres actuacions menys impactants com són el muntatge de màquines. Així mateix de les zones considerades en principi no aptes no s'estableix cap restricció fora de les consideracions establides en la declaració d'impacte ambiental.   
Aquesta situació s'haurà de mantenir fins que a finals d'abril - principis de maig s'hagen determinat els punts concrets de nidificació. Una vegada localitzats, haurà d'establir-se l'espai al voltant dels punts de nidificació que ha de quedar lliure d'obres durant el procés reproductiu. L'amplària de la banda d'exclusió temporal dependrà del tipus d'obres que es realitzen, i haurà de ser major per a aquelles actuacions que major alteració produeixen sobre el medi, com són els moviments de terres i menor per a altres de menor incidència com són el muntatge de les màquines.  
Informes sectorials  
- Informe del Servei de Biodiversitat  
Com a contestació al requeriment del Servei d'Avaluació de l'Impacte Ambiental en relació amb el control i el seguiment de la població reproductora d'esparver cendrós que podria veure's afectada per la instal·lació dels parcs eòlics de la zona VI del Pla eòlic valencià, l'empresa EMAT envia al desembre de 2006 un projecte de seguiment per a l'espècie, posteriorment complementat a requeriment de la conselleria al febrer de 2007.  
Bàsicament, es tracta d'establir un protocol que determine les mesures cautelars que s'han d'adoptar durant la realització de l'obra. Els paràmetres que s'han de definir són la delimitació de les àrees en principi aptes per a la nidificació de l'espècie i les dates oportunes per a la paralització d'obres. Pel que fa a la metodologia de seguiment de l'espècie es considera adequada, si bé serà dirigida per personal de la conselleria, com també complementada pels treballs habituals de cens i, si és el cas, anellat dels polls.  
Pel que fa a la delimitació de l'hàbitat potencial, bàsicament es considera adequat el grafiat per l'empresa. Es fa notar que si bé aquesta zona és l'adequada per a nidificació, l'hàbitat de campeig i alimentació pot estendre's a una zona molt més àmplia que comprendrà sobretot els camps agrícoles limítrofs.  
Pel que fa a les dates, s'han revisat les dades de fenologia de la reproducció de l'espècie a fi de determinar en la mesura que es puga l'època de restricció.   
Les primeres observacions de l'espècie en la zona de Barracas el passat any es van realitzar el 23 de març, si bé no es va poder comprovar si es tractava d'un exemplar en trànsit. Va ser a partir de primers d'abril quan es va observar la presència continuada i la realització de vols nupcials. Els polls controlats el passat any van nàixer entre el 3 i el 10 de juny i per tant les postes van tenir lloc entre el 4 i l'11 de maig. Aquestes dates són mitjanes en comparació amb altres obtingudes en altres zones de la província i anys, si bé les dates més novelles observades a la província es van avançar a l'1 d'abril l'any 2001, en zones més baixes d'altitud.  
Per tant, sembla factible retardar l'època d'aplicació de restriccions fins al 15 de març, data a partir de la qual haurà de parar-se tota activitat relacionada amb les obres en el perímetre d'hàbitat potencial definit per l'empresa, fins al 15 de maig. L'empresa ha sol·licitat, amb data 26 de febrer, que es permeta el trànsit de camions per la zona d'exclusió d'obres per a recollida de material en els aerogeneradors situats fora de la zona restringida. No obstant això, aquest trànsit no hauria de permetre's, atés que a partir del dia 15 podrien existir exemplars d'aguiló localitzant emplaçaments per a nidificar que podrien veure's desincentivades per aquest. Fora de la zona d'exclusió, en principi durant aquest període no existiran restriccions, si bé podran establir-se en el cas que es considere necessari per a no afectar l'activitat reproductora de l'espècie.  
A partir de la localització de nius, si és el cas, s'establiran uns radis d'exclusió al voltant d'aquests de diferents longituds segons el tipus d'activitat que s'ha de realitzar, presos des dels nius localitzats a la zona per personal d'aquesta conselleria, incloent els que puguen aparéixer fora de la zona ressenyada. Aquests perímetres de protecció s'hauran de mantenir fins a cinc dies després de l'abandó dels polls del niu, circumstància que serà comunicada per la Direcció General de Gestió del Medi Natural a l'empresa promotora a l'objecte que puguen prosseguir els treballs.  
Consideracions ambientals  
En primer terme analitzarem la delimitació de l'àmbit d'estudi proposada en la documentació complementària presentada el dia 13 de febrer de 2007.   
Es considera que les zones aptes proposades són adequades encara que hauran de fer-se extensives a oest de les cotes baixes del parc Alto Palancia I i al turó sobre el qual se situen els aerogeneradors 1 a 5 del parc Alto Palancia III que presenten característiques semblants i fins i tot més favorables que les de la zona nord d'aquest mateix parc (alineació 13 a 15).   
La finalitat de l'aplicació de la mesura cautelar de paralització de les obres és garantir la nidificació de l'esparver cendrós proporcionant a l'espècie un hàbitat tan poc alterat com siga possible. Així la minimització de l'afecció a la vegetació i la topografia aconseguida amb les modificacions introduïdes en el projecte, ha de ser complementada amb les condicions d'assossec en la zona que permeten a l'espècie dur a terme el seu procés reproductiu amb èxit. En la fase d'obres, això passa necessàriament per eliminar les molèsties que originen la totalitat d'aquestes, és a dir, no sols pel moviment de terres i el muntatge de les màquines, sinó també per l'increment de trànsit en els accessos que es genera per l'execució de l'obra civil i el muntatge de les màquines.   
De fet, en la visita de camp del dia 19 de febrer de 2007 es va poder comprovar que el trasbals de maquinària pesant de qualsevol tipus (formigoneres, bulldòzer, grues de gran tonatge, camions, etc.) a més de vehicles tot terreny i furgonetes era constant i molt intens.  
D'altra banda la situació a data 19 de febrer de 2007 és encara més desfavorable ja que l'accés previst al parc Alto Palancia I no ha pogut ser preparat (per no estar complits els condicionants d'afecció al patrimoni) i s'utilitza provisionalment un camí preexistent (sense realitzar condicionament) que discorre per una de les àrees més idònies per a la nidificació de l'esparver cendrós i molt pròxim als punts on el passat any es va constatar la nidificació de 3 parelles d'esparver cendrós.  
Pel que fa a la proposta del moment d'aplicació de la mesura cautelar de paralització de les obres, considerant l'informe elaborat pel Servei de Biodiversitat es pot retardar fins al dia 15 març.   
Es podran dur a terme treballs de muntatge dels aerogeneradors situats en la zona no apta sempre que no siga necessari el trànsit de cap tipus de maquinària pesant a través dels accessos, és a dir, que abans del 15 de març s'hagen abassegat en les corresponents plataformes tot el material i la maquinària necessaris per al muntatge dels aerogeneradors. No obstant això, atés que els esmentats aerogeneradors són pràcticament limítrofs amb la zona apta per a la nidificació es considera necessari establir mesures preventives que permeten limitar les labors de muntatge si cal.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la següent resolució:  
Primer  
1) La zona apta de nidificació potencial de l'esparver cendrós (Circus pygargus) en l'entorn dels parcs Alto Palancia I, Alto Palancia II i Alto Palancia III s'haurà d'estendre a l'oest del parc Alto Palancia I comprenent el turó sobre el qual s'assenta l'alineació 1-5 del parc Alto Palancia III d'acord amb el plànol annex I d'aquesta resolució.  
2) La metodologia proposada per al seguiment s'haurà d'aplicar sobre la zona apta i sobre la zona denominada menys apta, iniciant l'estudi directament amb la fase 2, des del dia 1 de març de 2007.  
3) La paralització de les obres s'haurà d'aplicar a la totalitat de les instal·lacions (accessos interiors i exteriors, rases, plataformes, muntatge dels aerogeneradors, etc.) dels parcs Alto Palancia I i Alto Palancia II i Alto Palancia III, situats en la zona apta, entre el 15 de març i el 15 de maig de 2007 inicialment, llevat que es constate la nidificació amb anterioritat a aquesta data, passant llavors a la següent fase en què s'haurà d'actuar d'acord amb allò que s'ha exposat en el punt 6.   
4) Es permetrà el muntatge de les màquines de l'alineació 7 a 11 d'Alto Palancia II (zona menys apta) i d'aquells aerogeneradors situats en zona no apta sempre que això no implique trànsit de maquinària pesant (de qualsevol naturalesa) pels accessos que travessen zones aptes a partir del dia 15 de març de 2007, és a dir, que es trobe abassegat en els camins o plataformes de les zones no aptes la totalitat del material i la maquinària necessàries per a la instal·lació dels aerogeneradors.   
5) No obstant això, el seguiment de l'esparver cendrós es realitzarà des de l'1 de març de 2007 d'acord amb la metodologia presentada i les especificacions realitzades pel Servei de Biodiversitat, de manera que si detectaren exemplars amb clars moviments de localització d'emplaçaments abans del 15 de març o si aquests, després del dia 15 de març de 2007, es localitzaren en la zones aptes de vora, molt pròxims a les àrees en què es permet el muntatge (zones no aptes) s'haurà de realitzar una comunicació mitjançant un informe extraordinari de manera que es puguen establir limitacions a les labors permeses que s'estimen necessàries.   
6) Una vegada localitzats els nius s'hauran d'establir radis d'exclusió al voltant d'aquests, presos des dels nius localitzats en la zona per personal de la conselleria de Territori i Habitatge i incloent els que puguen aparéixer fora de les zones ressenyades. L'amplitud dels radis haurà de dependre de les activitats que s'han de realitzar. Els perímetres de protecció s'hauran de mantenir fins a cinc dies després de l'abandó dels polls del niu, circumstància que serà comunicada per la Direcció General de Gestió del Medi Natural a l'empresa promotora a fi que es puguen prosseguir els treballs.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta resolució complementària de la declaració d'impacte formulada mitjançant la Resolució de la directora general de Gestió del Medi Natural de 27 de juliol de 2005, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 27 de febrer de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Resolució complementària a la declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 28/02-AIA  
Promotor: Proyectos Eólicos Valencianos   
Autoritat substantiva: conselleria d'Infraestructures i Transport  
Objecte del projecte: Instal·lacions eòliques de la zona 6.   
Accés nord als parcs Alto Casillas I i Alto Casillas II  
Parc Alto Casillas I (corda nord, aerogeneradors 10-15)  
Parc Alto Casillas II   
Localització: Termes de Pina de Montalgrao i Benafer (Alto Palancia)  
L'empresa adjudicatària per al desenvolupament de les instal·lacions eòliques de la zona 6 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana va presentar, el dia 25 de setembre de 2006, en compliment del condicionat de la declaració d'impacte ambiental (formulada mitjançant una resolució de la directora general de Gestió del Medi Natural de 27 de juliol de 2005) els projectes constructius dels parcs eòlics Alto Casillas I i Alto Casillas II i les infraestructures associades d'aquests (accés nord comú a ambdós parcs).  
La documentació gràfica del document aporta planta general d'instal·lacions a escala 1:10.000, plànols de planta de l'obra civil a escala 1:5.000 i perfils longitudinals dels vials. No s'aporten dades sobre orígens i distàncies dels diferents vials, cota dels elements de l'obra civil (camins, sabates i plataformes dels aerogeneradors), la qual cosa dificulta en gran manera la valoració dels impactes residuals de l'obra civil.   
Per això, el 21 de novembre de 2006, es va sol·licitar documentació complementària en els termes següents:  
1. Plànols topogràfics a escala 1:2.000 o més detallada tant de la situació preoperacional com de la situació final que resultarà després de la construcció dels parcs.  
En els plànols de situació preoperacional es reflectiran la ubicació dels aerogeneradors i de les plataformes de construcció especificant les cotes del terreny d'ambdós com també el traçat dels vials tant interiors com dels accessos generals als parcs.  
En els plànols de situació final es grafiaran les modificacions topogràfiques originades per l'obra i els impactes residuals, reflectint clarament les cotes tant dels aerogeneradors com de les plataformes de construcció com també les dimensions dels talussos i els terraplens de la totalitat de les infraestructures (camins, plataformes, sabates, etc.) aportant els perfils transversals necessaris per a avaluar la magnitud d'aquests.   
2. Així mateix se sol·liciten les dades concloents sobre la capacitat del parc Alto Palancia III, aportant les dades sobre recurs eòlic que l'han determinat, en compliment de l'apartat 1.2 del punt segon de la part dispositiva de la declaració d'impacte ambiental, formulada mitjançant una resolució de la directora general de Gestió del Medi Natural de 27 de juliol de 2005.  
El 28 de desembre de 2006 el promotor, en contestació a la sol·licitud efectuada, va remetre documentació gràfica complementària composta per plànols topogràfics de planta a escala 1:2000, perfils longitudinals i perfils transversals exclusivament de l'eix 9-10 del parc Alto Casillas I. Es mantenen les deficiències en relació amb les cotes dels distints elements de l'obra civil (plataformes, aerogeneradors, trams de camí) com també de referències de distàncies dels diferents eixos projectats, per la qual cosa continua existint una clara dificultat per a la interpretació dels perfils longitudinals i transversals.  
També s'aporta projecte constructiu del parc eòlic Alto Palancia III.  
En conseqüència, el 16 de gener de 2007, es realitza un nou requeriment de documentació per a l'esmena de les deficiències següents:  
1) Especificació en els plànols topogràfics a escala 1:2000 dels parcs Alto Casillas I i Alto Casillas II de les cotes dels aerogernadors i de les plataformes.  
2) Assenyalar en els plànols de planta a escala 1:2.000 dels vials d'ambdós parcs els punts quilomètrics de manera que siga fàcilment contrastable amb la informació dels perfils longitudinals.  
3) Aportar els perfils transversals, excepte l'eix 9-10 de l'Alto Casillas que ja ha sigut presentat.  
El 23 de gener de 2007 es remet la documentació sol·licitada, sobre la qual s'emet un informe el dia 7 de febrer de 2007 amb les consideracions següents:  
L'obra civil dels parcs Alto Casillas I, Alto Casillas II i Alto Palancia haurà de ser en general modificada per a aconseguir una major adaptació a la topografia de l'entorn i aconseguir una reducció de la superfície afectada per la construcció de vials, plataformes rases, etc.   
Ens centrem en els parcs Alto Casillas I i Alto Casillas II i comunicarem, quan s'efectue la visita de camp, els aspectes relacionats amb el projecte constructiu del parc Alto Palancia III.  
1r) En primer terme es planteja un únic accés per als dos parcs Alto Casillas I i Alto Casillas II, sense que s'hagen aportat dades ni valoració de l'accés oest a l'alineació sud del parc Alto Casillas I, ni justificació de l'eliminació d'una alternativa viable enfront de l'execució d'una vial interior entre els aerogeneradors 9 i 10 del parc Alto Casillas I.   
2n) En relació amb l'accés als parcs, denominat accés nord s'adjunten els perfils transversals del tram 3 entre el pk 0+000 i el pk 1.240 en els quals s'han assenyalat aquells desmunts que es consideren innecessaris ja que l'alçària dels talussos residuals és de poca importància i per tant es poden realitzar talussos més verticals.   
D'altra banda entre els pk 940 i el pk 1.240 es considera innecessari modificar el pendent actual del camí ja que està molt per sota el límit de pendent tècnicament admissible i el disseny proposat afecta una superfície que sustenta vegetació natural d'interés.   
En aquells trams en què els marges són terrenys cultivats en bancal s'haran de reposar els murs de maçoneria com a mesura protectora per a evitar pèrdues de sòl per erosió hídrica i com a mesura correctora d'integració en l'entorn.   
A més d'aquestes modificacions l'execució de l'obra en els trams en què discorre per terrenys naturals s'evitarà l'eliminació de qualsevol exemplar d'arbustiu o arbori (savina turífera, ginebre, carrasca, savina negral, roure valencià...) que no siga absolutament imprescindible i que puga ser mantingut mitjançant la poda de les branques que recauen al camí   
3r) Respecte als parcs Alto Casillas I i Alto Casillas II s'assenyalaven una sèrie de modificacions gràficament que havien de ser realitzades, llevat que existira alguna raó tècnica que impedira les esmentades modificacions.   
D'altra banda se sol·licitava el compliment d'una sèrie de condicionants establits en la declaració d'impacte ambiental de les instal·lacions eòliques de la zona 6, formulada mitjançant una resolució de la directora general de Gestió del Medi Natural de 2005 com ara:   
1. Informe favorable de la conselleria de Cultura sobre les prospeccions prèvies dels parcs   
2. Inscripció del Registre de Xicotets Productors de la Comunitat Valenciana i document d'acceptació del gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos.  
3. Modus operandi per a la realització del control de vibracions sobre la cova Cerdaña, incloent les mesures preventives de senyalitzacions i limitacions accés a la cova.   
En contestació a l'informe-sol·licitud del dia 7 de febrer es rep del promotor, documentació complementària en les següents dates i amb el següent contingut:  
- El 20 de febrer de 2007 s'aporta:  
- Escrit en el qual s'indica que les modificacions relatives al camí d'accés general (accés nord) són tècnicament viables i que es comprometen a executar-les amb les variacions indicades, sol·licitant que siga autoritzat el condicionament de l'esmentat accés.  
- Informe favorable de la conselleria de Cultura sobre les prospeccions prèvies dels parcs Alto Casillas I i Alto Casillas II.  
- Escrit d'inscripció en el Registre de Xicotets Productors de la Comunitat Valenciana i document d'acceptació del gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos, de l'empresa promotora que s'aplicarà en la fase de funcionament. Durant la fase d'obres el contractista gestiona els residus tòxics i perillosos.  
- El 28 de febrer de 2007 s'aporten plànols de planta a 1:2.000 amb les modificacions de l'obra civil del parc Alto Casillas I, especificant que no es representa la ubicació de l'aerogenerador núm. 9 per estar estudiant una disposició especial de la plataforma de muntatge a fi de reduir el moviment de terres.   
- El 7 de març de 2007 es remeten plànols de planta, a escala 1:2000 amb les modificacions de l'obra civil del parc Alto Casillas II.  
Consideracions ambientals  
Les rectificacions sol·licitades als projectes constructius presentats, tenen la finalitat de disminuir l'afecció de la superfície, i en conseqüència, de la vegetació i els impactes residuals de l'obra civil, tenint en compte a més els elements d'interés patrimonial que han sigut detectats en els treballs posteriors a les prospeccions arqueològiques. El redisseny, de la proposta efectuada pel promotor s'orienta cap a la integració del major nombre possible d'aerogeneradors i les seues plataformes de muntatge a la vora de vials comuns, és a dir, en la reducció dels accessos exclusius a un sol aerogenerador ja que això comporta una major afecció superficial no sols pel camí, sinó per l'increment en les dimensions de la plataforma en situació de final de vial.   
Moltes de les modificacions indicades en l'escrit de 7 de febrer de 2007 han sigut assumides pel promotor encara que en alguns casos no s'ajusten exactament a la correcció apuntada o aquesta s'ha realitzat de manera que no representa una minimització dels impactes residuals de l'obra.  
S'analitzen, per tant, aquests casos, excloent les infraestructures eòliques compreses entre l'aerogenerador 1 i l'aerogenerador 9 del parc eòlic Alto Casillas I, les quals seran objecte d'una resolució complementària posterior una vegada avaluat amb detall l'alternativa d'accés a l'esmentada corda entre les dues possibles:  
- Alternativa 1. La realització d'una vial entre l'aerogenerador 10 i 9 amb la qual cosa el parc d'Alto de Casillas tindria un únic accés (accés nord).  
- Alternativa 2. Consistent en accés general separat pel nord a l'alineació que comprén els aerogeneradors 10 a 15 i per l'oest a l'alineació dels aerogeneradors 1 a 9.   
És freqüent en aquests dos parcs que gran part de les plataformes es projecten en desmunt, per la qual cosa, en principi, és previsible un excedent de materials d'excavació. Resulta, per tant, necessari establir criteris per a la gestió d'aquest material amb caràcter general per al conjunt de l'obra civil :  
- Només es permetrà el dipòsit en zona de cavalló del material de desmunt que siga estrictament necessari per a la conformació de la plataforma dels vials, de les fonamentacions o de les plataformes de muntatge dels aerogeneradors.   
- Si existeix, per tant, excedent de material d'excavació aquest s'haurà d'abassegar temporalment en un lloc habilitat a aquest efecte (preferentment àrees agrícoles situades als voltants dels parcs), perquè puga ser utilitzat en la restitució topogràfica d'aquelles plataformes que es determinen en aquesta resolució o en la fase de restauració.   
Es considera acceptable des del punt de vista ambiental la construcció del parc Alto de Casillas I, d'acord amb la documentació presentada el 28 de febrer de 2007, encara que amb les següents modificacions o matisacions:   
- Es manté la situació de l'aerogenerador 15 i la seua infraestructura associada la qual cosa representa un camí propi de més de 400 metres de longitud per un vessant amb vegetació natural d'interés, malgrat que la modificació proposada, en l'informe de 7 de febrer de 2007 (desplaçament a la zona de carener), és viable des del punt de vista de recurs i presenta clars avantatges ambientals:  
- Disminueix la longitud de traçat de camí exclusiu per a aquest aerogenerador ja que es pot arribar a l'aerogenerador per extensió del camí d'accés a la torre de mesurament TM-2.   
- L'afecció a la vegetació es disminueix notablement ja que la densitat és molt menor i els pendents són més suaus que en l'àrea de vessant.  
- El tossal pel qual discorre el camí entre l'aerogenerador 14 i 13 és travessat per un camí ramader classificat en el qual hi ha, a més, una bassa que és utilitzada per la ramaderia extensiva com a abeurador. Els terraplens que es generen en l'execució del vial s'hauran de condicionar de manera que no es veja afectada en cap cas la funcionalitat del camí ramader.   
- La modificació del tram de vial entre els aerogeneradors 12 i 11 s'ha desplaçat en excés, assentant el camí sobre la zona de pendent acusat. Aquest disseny no evita el desmunt interior del revolt i genera un terraplé de dimensions considerables, per la qual cosa s'estima que la solució més adequada haurà de ser intermèdia entre el traçat proposat en la documentació de 23 de gener de 2007 i la de 28 de febrer de 2007.  
- La restitució topogràfica del talús de les plataformes de l'aerogenerador 11 serà incorporada com una mesura obligatòria al pla de restauració per a corregir l'impacte residual i s'executarà una vegada conclosa la fase de muntatge de l'aerogenerador, sense perjudici que s'estime la necessitat d'aplicar aquesta o qualsevol altre tipus de mesura correctora en altres plataformes o en altres elements o punts de l'obra civil.   
Igualment, es considera viable, des del punt de vista ambiental la construcció del parc Alto Casillas II, d'acord amb la documentació presentat el 7 de març de 2007, encara que amb les modificacions o matisacions següents:   
- No s'han aportat la proposta metodològica i les mesures protectores o correctores necessàries per a evitar afeccions a la cova Cerdaña, tant en la fase d'obres com en la de funcionament, d'acord amb el que estableix la declaració d'impacte ambiental de la zona 6.  
- La plataforma dels aerogeneradors 12 i 13 s'haurà d'assentar sobre murs d'escullera de manera que l'ocupació del terraplé es reduïsca a la mínima imprescindible.  
- El condicionament del camí existent entre l'accés general nord i els aerogeneradors 11-1, en el tram comprés entre el pk 0+106 i el pk 0+240 no podrà afectar en cap cas el ressalt rocós de vegetació natural situat al marge dret del camí sobre el qual es desenvolupen exemplars de savines turíferes (Junipherus thurifera).   
- La modificació de l'aerogenerador 9 proposada no ha representat una millora, respecte de la inicial ja que s'ha incrementant la cota de la plataforma i de la fonamentació amb la qual cosa es mantenen la magnitud dels talussos de la plataforma i es desaprofita el camí existent en uns 200 metres, generant un nou camí tot en terraplé. Per tant, ha de reconsiderar-se l'obra civil en aquest tram en els termes següents: l'accés s'haurà d'ajustar al camí existent (tant en traçat com en pendent), s'haurà de realitzar la fonamentació de l'aerogenerador a la cota prevista i es desplaçarà la plataforma a l'est de la fonamentació a cota superior, de manera que es complisquen les limitacions tècniques per al muntatge i que els impactes residuals (talussos i terraplens de la plataforma) es minimitzen al màxim.   
- La restitució topogràfica del talús de les plataformes dels aerogeneradors 12, 13, 10, 11, 5 haurà de ser incorporada com una mesura obligatòria al pla de restauració per a corregir l'impacte residual i s'executarà una vegada conclosa la fase de muntatge dels aerogernadors, sense perjudici que s'estime la necessitat d'aplicar aquesta o qualsevol altre tipus de mesura correctora en altres plataformes o en altres elements o punts de l'obra civil .  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la següent resolució  
Primer  
1) Es considera acceptable des del punt de vista ambiental el condicionament del camí d'accés general als parcs Alto Casillas I i Alto Casillas II denominat accés nord en els termes següents:  
1.1) S'haurà d'ajustar al projecte presentat i a les modificacions requerides a l'empresa promotora el dia 7 de febrer de 2007 (amb la documentació gràfica adjunta a aquesta), consistents en la minimització del moviment de terres per variació de dos aspectes:  
- Increment del pendent dels talussos entre els pk 0+000 i pk 1+240 del tram 3).  
- I el manteniment del pendent actual del camí entre els pk 0+940 i el pk 1+240 del mateix tram 3.   
Les esmentades variacions comporten una disminució notable de la superfície afectada per l'ampliació el camí i en conseqüència de la vegetació natural d'interés.  
1.2) En els trams en què discorre per terrenys naturals s'haurà d'evitar l'eliminació d'exemplars arbustius o arboris (savina turífiera, ginebre, carrasca, savina negral, roures valencians...) que no es troben estrictament en la superfície afectada per la plataforma del camí, cunetes o pel desmunt (d'acord amb el que estableix el punt 1) i que puga ser mantingut mitjançant la poda de les branques que recauen al camí. Es jalonarà amb aquest fi la superfície afectada per l'ampliació del camí com també aquells exemplars arboris o arbustius que hagen de ser mantinguts.  
En el projecte de restauració de l'obra s'hauran de concretar, si és el cas, aquells talussos o terraplens que requerisquen aplicació de mesures correctores per a l'estabilització o millor integració en l'entorn d'aquests.  
1.3) Els trams de camí en què l'ampliació comporten l'eliminació de murs de maçoneria en sec com a pràctica de conservació de sòls agrícoles, s'hauran de reposar els esmentats murs per a evitar la perduda de sòl per erosió hídrica i com a mesura correctora més adequada per a la integració de l'obra en l'entorn.  
Respecte a la construcció dels parcs Alto Casillas I i Alto Casillas II  
2.1) Amb caràcter general se seguiran els criteris següents per a la gestió dels excedents d'evacuació en el conjunt de l'obra civil:  
- Només es permetrà el dipòsit en zona de cavalló del material de desmunt que siga estrictament necessari per a la conformació de la plataforma dels vials, de les fonamentacions o de les plataformes de muntatge dels aerogeneradors.   
- Si existeix, per tant, d'excedent de material d'excavació aquest s'haurà d'arreplegar temporalment, en un lloc habilitat a aquest efecte (preferentment àrees agrícoles situades en l'entorn dels parcs), perquè puguen ser utilitzat en la restitució topogràfica d'aquelles plataformes que es determine en la fase de restauració.   
- Si l'excedent d'excavació sobrepassa el volum necessari per a la restitució topogràfica dels talussos residuals de la plataformes de muntatge es procedirà d'acord amb el que estableix la declaració d'impacte ambiental (punt 5.4 de la part dispositiva).   
2.2) Es considera acceptable des del punt de vista ambiental la construcció de la corda nord (aerogeneradors 15 a 10) del parc Alto de Casillas I, d'acord amb la documentació presentada el 28 de febrer de 2007 i amb les modificacions o matisacions següents:   
- L'aerogenerador 15 i la infraestructura associada d'aquest (accés, plataforma de muntatge i fonamentació) s'haurà de desplaçar a la zona de carener (a cota superior a 1.165 m) aprofitant parcialment o totalment el camí d'accés a la torre de mesurament TM-2.  
- Els talussos del camí entre l'aerogenerador 14 i 13 es condicionaran en el tram corresponent a l'amplària legal del camí ramader que el creua.   
- El tram de vial en revolt entre els aerogeneradors 12 i 11 s'haurà d'executar amb un traçat intermedi entre les propostes de 23 de gener de 2007 i de 28 de febrer de 2007, de manera que s'eviten els talussos sobre terrenys amb pendents acusats.  
- La restitució topogràfica del talús de les plataformes de l'aerogenerador 11 serà incorporada com una mesura obligatòria al pla de restauració per a corregir l'impacte residual. S'haurà d'executar una vegada conclosa la fase de muntatge dels aerogernadors, sense perjudici que s'estime la necessitat d'aplicar aquesta o qualsevol altre tipus de mesura correctora en altres plataformes o en altres elements o punts de l'obra civil.  
- Les rases que alberguen la línia elèctrica subterrània, hauran de discórrer amb caràcter general a la vora dels vials d'accés, per la qual cosa les modificacions efectuades en aquests impliquen la modificació del traçat de la rasa.   
2.3) Es considera viable, des del punt de vista ambiental la construcció del parc Alto Casillas II, d'acord amb la documentació presentat el 7 de març de 2007, amb les modificacions o matisacions següents:   
- La fase d'obres no podrà iniciar-se fins que no s'haja omplit els dispositius de vigilància i control per a evitar afeccions a la cova Cerdaña i als visitants d'aquesta, d'acord amb el que estableix l'apartat 5.2 de la part dispositiva de la declaració d'impacte ambiental.   
- La plataforma dels aerogeneradors 12 i 13 s'haurà d'assentar sobre murs d'escullera de manera que l'ocupació del terraplé es reduïsca a la mínima imprescindible.  
- El condicionament del camí existent entre l'accés general als aerogeneradors 11-1, en el tram comprés entre el pk 0+106 i el pk 0+240 no haurà d'afectar en cap cas el ressalt rocós situat en el marge dret del camí ni la vegetació natural existent sobre aquest.  
- S'haurà de replantejar la construcció de l'aerogenerador núm. 9 de manera que l'accés (des de la intersecció) s'ajuste al camí existent (tant en traçat com en pendent), realitzant la fonamentació de l'aerogenerador a la cota prevista i es desplaçarà la plataforma a l'est a cota superior a la fonamentació, minimitzant al màxim els impactes residuals (talussos i terraplens de la plataforma).   
- El camí per a l'aerogenerador 5 s'haurà de desplaçar lleugerament cap al sud de manera que s'accedisca a la plataforma per un lateral i que es facilite la restitució topogràfica posterior del talús de la plataforma.   
- La restitució topogràfica del talús de les plataformes dels aerogeneradors 12, 13, 10, 11, 5 haurà de ser incorporada com una mesura obligatòria al pla de restauració per a corregir l'impacte residual. S'haurà d'executar una vegada conclosa la fase de muntatge dels aerogernadors, sense perjudici que s'estime la necessitat d'aplicar aquesta o qualsevol altre tipus de mesura correctora en altres plataformes o en altres elements o punts de l'obra civil.  
- Les rases que alberguen la línia elèctrica subterrània, hauran de discórrer amb caràcter general a la vora dels vials d'accés, per la qual cosa les modificacions efectuades en aquests impliquen la modificació del traçat de la rasa.   
Segon   
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta resolució complementària de la declaració d'impacte formulada mitjançant una resolució de la directora general de Gestió del Medi Natural de 27 de juliol de 2005, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 14 de març de 2007.-La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Resolució complementària a la declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 28/02-AIA  
Promotor: Proyectos Eólicos Valencianos   
Autoritat substantiva: conselleria d'Infraestructures i Transport  
Objecte del projecte: Instal·lacions eòliques de la zona 6   
Parc Alto Casillas I (corda sud, aerogeneradors 1 a 9 i vial entre aerogenerador 9 i 10)  
Parc Alto Casillas II (control de vibracions sobre cova Cerdaña)  
Localització: Terme de Pina de Montalgrao (Alto Palancia)  
La viabilitat ambiental del disseny de la corda sud del parc eòlic Alto Casillas I (instal·lacions eòliques associades als aerogernadors 1 a 10) requeria una valoració detallada de les alternatives d'accés, per les raons exposades en les diverses resolucions formulades per a les instal·lacions de la zona 6 i més concretament en la part expositiva de la resolució complementària, formulada el dia 14 de març de 2007, de la secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient.  
Les alternatives estudiades consisteixen en:  
- El condicionament del camí existent a l'oest que entra en el parc a l'altura de l'aerogenerador 6.   
- La construcció d'un vial interior entre l'aerogenerador 9 i 10 de manera que l'accés al parc es realitzara pel nord conjuntament amb la resta dels parcs Alto Casillas I i II.   
El 22 de març es va remetre escrit d'ampliació al promotor amb les consideracions següents respecte de l'accés a la corda sud del parc eòlic Alto Casillas I:  
En relació al parc Alto Casillas I i més concretament a la solució definitiva per a l'accés a la corda sud (aerogeneradors de 9 a 1) s'ha estudiat en la visita de camp les modificacions necessàries en la carretera i pista forestal (plànols de planta a escala 1:2.000 aportats mitjançant e-mail) de l'accés oest, que és l'alternativa considerada viable i en principi de menor impacte ambiental (que la proposada pel promotor) en la declaració d'impacte ambiental de la zona 6 de juliol de 2005.  
El condicionament de l'accés oest comportaria alguns impactes directes sobre vegetació d'interés i impactes residuals derivats del moviment de terres encara que es continua considerant com una alternativa viable i amb un impacte ambiental moderat.  
No obstant això, una alternativa que enllaçarà la corda nord i sud mitjançant un vial intern entre l'aerogenerador 10 i 9 presenta avantatges des del punt de vista d'impacte ambiental:  
- Es concentren els impactes en una sola àrea.  
- El condicionament del denominat accés oest, comprén la pràctica totalitat de la longitud de la carretera i de la pista forestal ja que no compleix en cap tram l'amplària de plataforma necessària (5 metres) i travessa una zona amb valors ambientals elevats, que de fet va ser considerada com a no apta en la delimitació realitzada en el pla eòlic.   
S'ha estudiat, per tant, sobre el terreny possibles alternatives de traçat del vial entre l'aerogenerador 10 i 9 amb pendents més moderats, que simultàniament permeta la ubicació de l'aerogenerador 9 i la seua obra civil associada i que per tant minimitze els impactes residuals o aquests siguen corregibles mitjançant a l'aplicació de mesures correctores posteriors.  
Així, s'hi adjunten ortofoto a escala 1:1.000 amb unes possibles alternatives de traçat, perquè se n'estudie detalladament la viabilitat com també la magnitud dels impactes residuals (alçària de talussos, terraplens, pendents, etc.) sense perjudici que l'empresa puga proposar altres variants amb menor impacte ambiental. En qualsevol cas s'aportaran els perfils transversals i longitudinals corresponents de les alternatives estudiades, a fi de poder disposar d'elements de judici suficients per a establir la solució més adequada (incloent la de l'accés oest), des del punt de vista tècnic i ambiental, com també les mesures protectores o correctores necessàries.  
En contestació l'esmentada sol·licitud el promotor va presentar els dies 2 i el 10 d'abril de 2007 documentació gràfica amb dos possibles traçats de vial interior entre els aerogeneradors 9 i 10 del parc Alto Casillas I.   
El 24 d'abril de 2007 es va traslladar un escrit al promotor amb les modificacions necessàries per a la minimització d'impactes residuals, sol·licitant simultàniament la documentació gràfica corresponent a la connexió amb l'aerogenerador 8 i la resta de la corda sud (el disseny de la qual, atenent a les consideracions efectuades des d'aquesta Àrea s'havia presentat el 28 de febrer de 2007).   
El 4 de maig de 2007 es presenta nova documentació relativa al vial intern entre els aerogeneradors 1 a 8 i el 16 de maig de 2007 un document que comprén l'obra de la totalitat de la corda sud, és a dir, des de l'aerogenerador 10 a 1.  
L'11 d'abril es remet proposta metodològica per al control de vibracions sobre la cova Cerdaña que se situa en l'entorn del parc eòlic Alto Casillas II.  
Consideracions ambientals   
Revisada la documentació presentada s'efectuen les consideracions següents:   
Tal com es va expressar en l'informe remés al promotor el 22 de març de 2007 l'alternativa d'accés a la corda sud mitjançant un vial intern ambientalment admissible, entre l'aerogenerador 10 i el 9, presenta clars avantatges ambientals enfront del condicionament del camí existent per l'oest. Després de l'estudi de diverses alternatives, el promotor ha assumit una solució que es considera acceptable des del punt de vista de la magnitud de l'impacte derivat de l'obra civil, L'esmentada solució ve recollida en la documentació presentada el dia 16 de maig de 2007, apuntant, a pesar que en aquesta s'han introduït modificacions en la ubicació i vials d'accés de l'aerogenerador 8 de les quals es derivaria un notable increment de l'impacte, respecte de la proposta presentada el 28 de febrer de 2007.   
Existeixen, a més, alguns aspectes que no han sigut considerats ni valorats com a part del projecte com són la reposició de la canonada de proveïment d'aigua potable a Pina de Montalgrao i dels camins, interceptats per l'obra del parc (vials, plataformes, etc.)   
En relació amb la metodologia per al control de les vibracions sobre la cova Cerdaña és necessari completar la proposta realitzada per l'empresa tant en el que es refereix a l'àmbit del parc Alto Casillas II sobre el qual es realitzarà el control de les vibracions, la duració d'aquest, les mesures cautelars que s'han d'adoptar en cas d'afecció etc., tant en fase I (construcció d'obres) com en fase II (funcionament de les instal·lacions eòliques).   
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent resolució:  
Primer  
1) Respecte del parc eòlic Alto Casillas I.  
1.1) Es considera acceptable, des del punt de vista ambiental la construcció de la corda sud del parc eòlic Alto Casillas I que comprén les infraestructures associades als aerogeneradors 10 a 1 d'acord amb:   
- El disseny grafiat en la documentació presentada el 16 de maig de 2007 per al vial que uneix els aerogeneradors 10 i 8 des del pk 0+000 fins al pk 0+600 i infraestructures associades a l'aerogenerador 9.  
- El disseny de les infraestructures associades als aerogeneradors 8 a 1, d'acord amb la documentació presentada el dia 28 de febrer de 2007.   
1.2) Amb caràcter general s'hauran de seguir els criteris següents per a la gestió dels excedents d'evacuació en el conjunt de l'obra civil:  
- Només es permetrà el dipòsit en zona de cavalló de material de desmunt que siga estrictament necessari per a la conformació de la plataforma dels vials, de les fonamentacions o de les plataformes de muntatge dels aerogeneradors.   
- Si existeix, per tant, excedent de material d'excavació, aquest s'haurà d'abassegar temporalment, en un lloc habilitat a aquest efecte (preferentment àrees agrícoles situades en l'entorn dels parcs), perquè puga ser utilitzat en la restitució topogràfica d'aquelles plataformes que es determinen en la fase de restauració.   
- Si l'excedent d'excavació sobrepassa el volum necessari per a la restitució topogràfica dels talussos residuals de la plataformes de muntatge s'haurà de procedir d'acord amb el que estableix la declaració d'impacte ambiental (punt 5.4 de la part dispositiva).   
- Les rases que alberguen la línia elèctrica subterrània, hauran de discórrer amb caràcter general a la vora dels vials d'accés, per la qual cosa les modificacions efectuades en aquestes impliquen la modificació del traçat de la rasa.   
1.3) Si la reposició de les infraestructures interceptades per l'obra del parc eòlic (canonada de proveïment d'aigua potable a Pina de Montalgrao i camins) comporta l'afecció de noves àrees no ocupades per les obres de construcció del parc es requerirà l'avaluació ambiental d'aquestes.   
2) A l'efecte del control de vibracions sobre la cova Cerdanya.   
2.1) Es considerarà entorn de la cova Cerdaña la totalitat de les àrees afectades per la construcció de les infraestructures associades als aerogeneradors 6.11, 6.10, 6.9, 6.8, 6.7, 6.6, 6.3, 6,4 i 6.5 del parc eòlic Alto Casillas II, en les quals l'obra civil requerisca la utilització de tècniques o maquinària de perforació o excavació productora de vibracions.   
2.2) El mesurament de les vibracions en l'interior de la cova Cerdaña s'haurà de realitzar en continu durant tot el període de duració de les obres de l'entorn de la cova Cedaña en l'àmbit assenyalat en el subapartat anterior.   
Diàriament s'haurà d'inspeccionar la cova de visu abans i després de la jornada d'obres i es revisaran les dades obtingudes pels dispositius de control al final de cada jornada d'obres.   
Si qualsevol dels dos procediments evidenciara alteració física de la cova o risc manifest sobre aquesta, es procedirà a la paralització immediata de les obres i a la consecutiva comunicació a l'Àrea d'Avaluació Ambiental a fi que siguen valorades les possibles incidències i basant-se en aquesta es determine la viabilitat de la continuïtat de les obres.   
2.3) Pel que fa a la limitació de l'accés a la cova es procedirà, d'acord amb el que estableix el punt 5.2 de l'apartat segon de la part dispositiva de la declaració d'impacte ambiental; formulada, mitjançant una resolució de 27 de juliol de 2005, de la directora general de Gestió del Medi Natural.  
2.4) El control de les vibracions en la fase II (funcionament de les instal·lacions), s'haurà de realitzar també de manera contínua per un període tal que comprenga la totalitat del rang de velocitats en què els aerogeneradors són operatius.  
Segon   
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta resolució complementària de la declaració d'impacte formulada mitjançant una resolució de la directora general de Gestió del Medi Natural, de 27 de juliol de 2005, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 22 de maig de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Resolució complementària de la declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 30/02-AIA   
Promotor: Renomar   
Autoritat substantiva: Direcció General d'Energia.   
conselleria d'Infraestructures i Transports.  
Objecte del projecte: Instal·lacions eòliques de la zona 8 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.  
Parcs eòlics de Cerro Nevera i Peñas de Dios II  
Localització: Termes municipals d'Andilla, Chelva, Higueruelas i Calles.  
L'empresa adjudicatària de la zona 8 va presentar els projectes constructius corresponents als parcs de l'esmentada zona el 22 de març de 2007.  
El dia 29 de maig de 2007 es va sol·licitar a l'empresa promotora esmena de deficiències de la documentació gràfica presentada, com també l'aclariment d'alguns aspectes relatius a la interpretació dels condicionants de la declaració pel que fa a la superfície afectada per les obres.   
En contestació a l'esmentat requeriment es va presentar documentació complementària el dia 6 de juny de 2007 i escrit addicional aclaridor el 21 de juny de 2007 en els termes següents:  
En relació amb la tipologia de les obres i l'abast d'aquestes expressades en els projectes constructius dels parcs eòlics de la zona 8:  
- L'amplària d'ocupació que expressen els plànols de planta a escala 1:2.000 dels projectes respectius parcs eòlics (sèries 3.1 dels plànols de la modificació 07-06-04 dels projectes dels respectius parcs eòlics, entregada en la conselleria de Territori i Habitatge el 6 de juny de 2007) indica la superfície afectada per les obres. En concret la banda d'ocupació en les alineacions dels aerogernadors allotja al camí entre aerogernadors. Les cunetes laterals d'aquests i la rasa o rases segons els casos, de conducció elèctrica subterrània, compleixen les prescripcions de la declaració d'impacte ambiental de la zona 8. En aquest cas, la restauració dels terrenys deixarà una banda que allotjarà al camí d'unió entre aerogeneradors amb les seues respectives cunetes laterals, d'acord amb les tipologies i dimensions especificades en la declaració d'impacte ambiental de la zona eòlica 8, sent la banda ocupada per les rases i els talussos o terraplens, que si és el cas existeixen restituïts i posteriorment sotmesos a cobriment amb terra vegetal i revegetació amb espècies herbàcies i arbustives autòctones, d'acord amb les prescripcions de la declaració d'impacte ambiental.  
- En el cas de la banda d'ocupació entre alineacions, els plànols de perfils transversals (sèries de plànols dels projectes dels respectius parcs eòlics, entregada en la conselleria de Territori i Habitatge el 22 de març de 2007) expressen la superfície que ocupen el camí d'unió entre aerogeneradors, les cunetes laterals d'aquests i la zona ocupada per la rasa o rases projectades com també els terraplens o desmunts que en cada cas siguen necessaris. No obstant això, en el cas de la banda d'ocupació dels camins d'accés al parc, els perfils transversals expressen la superfície que ocupen el camí i les cunetes laterals d'aquest, per la qual cosa s'ha d'aclarir que, en aquest cas, a fi de minimitzar les superfícies d'afecció i per tant minimitzar l'impacte ambiental, les rases de conducció subterrània s'han d'executar en traça annexa als laterals del camí coincidint aquesta traça en la majoria dels casos amb les cunetes del camí.  
- S'assenyalen, a més, les característiques dels dipòsits per a la prevenció d'incendis com també el mode de construcció.   
Basant-se en l'informe tècnic sobre tota la documentació presentada i en particular en els aclariments de l'escrit de 21 de juny de 2007, i fent ús de les facultats que tinc atribuïdes formule la següent, resolució:  
Primer   
Estimar acceptable des del punt de vista ambiental la construcció dels parcs eòlics Cerro Nevera i Peñas de Dios II i les seues infraestructures associades, en desplegament de les instal·lacions de la zona 8 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, sempre que s'ajuste a la documentació inicial i complementària presentada, en particular a les especificacions realitzades en la nota aclaridora de 21 de juny sobre la superfície afectada i a les modificacions que sobre aquesta es detallen en el punt segon d'aquesta resolució.   
Segon   
1) Amb caràcter general:  
- Les modificacions proposades a continuació tenen com a objectiu la disminució dels impactes residuals de l'obra civil, sense perjudici de les modificacions que des de la vigilància ambiental de l'obra es poden introduir amb la mateixa finalitat .  
Les referències de les cotes en cada punt s'efectuen sense tenir en compte les modificacions en els acords verticals que siguen necessaris abans i després de cada canvi de pendent.  
- En relació amb les mesures correctores per a la prevenció d'incendis es consideren adequades les posicions dels dipòsits, i queda la ubicació de les àrees per al desembarcament de les brigades helitransportades a l'acord amb la Unitat Forestal de la Direcció Territorial de València. Es comunicarà en el primer informe ordinari de la fase d'obres la situació definitiva d'aquestes.  
2) En relació amb el parc eòlic Cerro Nevera   
Camí núm. 1   
- El perfil longitudinal en el tram comprés entre el PK 0+ 500 i el PK 0+ 620 no coincideix amb els perfils transversals corresponents. Es considera més adequat ajustar les cotes a la dels perfils transversals corresponents, ja que permet que el punt d'entroncament del camí núm. 2 (que es produeix en el PK 0+552) es realitze a una cota de 1.131,86 m (en compte de 1.129,00 m) cosa que modifica el pendent dels 100 primers metres del camí 2, reduint-lo fins a aproximadament un 10,5%. Això implica un lleuger increment del pendent del tram anterior (des del PK 0+400 fins al PK 0+440) fins a aproximadament 13,35%.  
- Els terraplens generats entre els trams del PK 1+1870 i el PK 1+910 i PK 2+140 i PK 2+162 s'han d'estabilitzar mitjançant una de les dues alternatives següents:  
- Es realitzarà mur de contenció d'escullera.   
- O bé es recobrirà la superfície amb geocel·les de confinament de la superfície que seran reomplides de terra i revegetades.   
- Sense perjudici del que finalment s'acorde amb els Serveis Territorials, l'àrea de desembarcament de brigades helitransportades i el dipòsit situat en el tram de camí abandonat entre aquest i la zona de l'àrea abandonada situada a la revolta entre el PK 1+969 i el PK 2+040 (que s'inclourà entre les zones que s'han de restaurar) s'ha de situar en la superfície de camí abandonat entre el PK 1+500 i PK 1+580.  
Camí núm. 2   
- Tal com s'ha exposat en el camí núm. 1, el punt d'entroncament amb el camí núm. 1 es realitza a una cota aproximada de 1.131,86 m, cosa que permet disminuir el pendent dels 100 primers metres d'aquest camí fins a un 10,5%.  
- Des del PK 0+703 al PK 0+888 s'ajustarà la cota de la rasant a la del terreny; des del PK 0+888 (cota 1179,75 m) fins al PK 1+005 es mantindrà el pendent del 14% (aproximadament cota 1.196,130 m), i des d'aquest PK es puja amb un pendent aproximat del 7% fins a l'entroncament amb el camí núm. 3 d'acord amb les modificacions que s'especifiquen en aquest (cota del camí 1.204 m).  
- El terraplé que es genera en el tram entre el PK 0+888 i el PK 1+005 s'ha d'estabilitzar mitjançant una de les dues alternatives següents:  
- Es realitzarà mur de contenció d'escullera.   
- O bé es recobrirà immediatament la superfície amb geocel·les de confinament de la superfície que seran reomplides de terra i revegetades.   
Camí núm. 3 i obra civil de l'alineació A4  
- Entre el PK 0+520 i el PK 0+ 610 s'ha d'ajustar la cota de la rasant a la del terreny. Des d'aquest PK (cota 1.234 m) el traçat seguirà un pendent descendent del 13.11% fins al PK 0+825 (cota 1208 m).   
Des del PK 0+825 fins al PK 0+905 realitzant abans i després en els punts indicats les modificacions necessàries perquè es complisquen els acords verticals tècnicament necessaris s'ha calculat que el punt d'entroncament amb el camí núm. 2 pot efectuar-se a una cota notablement inferior a la projectada (aproximadament 1.204 m en el PK 0+865).   
Camí núm. 4 i obra civil de l'alineació A3  
- El terraplé generat entre els PK 0+540 i 0+600 i per la plataforma de l'aerogenerador A3.5 s'ha d'estabilitzar mitjançant una de les dues alternatives següents:  
- Es realitzarà mur de contenció d'escullera   
- Es recobrirà immediatament la superfície amb geocel·les de confinament de la superfície que seran reomplides de terra i es revegetaran.   
Camí núm. 5 i obra civil de l'alineació A2   
- El camí d'accés a l'aerogenerador A5.3 des del PK 1+155 pot executar-se d'acord amb una de les dues alternatives que a continuació es detallen:  
1) La primera consistirà a traçar el camí i recolzar-lo totalment en el tossal, i escometre la pujada al punt d'ubicació de l'aerogenerador des d'aquest. Amb aquesta finalitat es mantindrà la cota del PK 1+155 durant 60 metres de recorregut començant des d'aquest punt a guanyar cota (aproximadament amb un 10% de pendent) al llarg de 80 metres de longitud i arribar a la plataforma de l'aerogenerador pel vèrtex inferior dret.   
2) Mantenir el disseny proposat i incrementar el pendent fins al màxim permés tècnicament en el tram final (14%), i estabilitzar el terraplé resultant mitjançant la construcció d'escullera, en la zona de cavallers, o bé mitjançant el recobriment immediatament de la superfície del terraplé amb geocel·les de confinament que seran reomplides de terra i revegetades.  
Es considera que l'alternativa 1 presenta menor impacte global (menor superfície d'ocupació, menor densitat de vegetació i permet una millor integració de l'obra). No obstant això, cal consignar en els corresponents informes ordinaris l'alternativa per la qual s'ha optat.  
- El talús generat entre els PK 0+900 i 1+080 s'ha d'estabilitzar mitjançant una de les dues alternatives següents:  
- Es realitzarà mur de contenció d'escullera en la zona de cavallers.  
- Es recobrirà immediatament la superfície amb geocel·les de confinament de la superfície que seran reomplides de terra i es revegetarà.   
- Es restaurarà (incloent, si fóra necessari, la restitució topogràfica dels trams de camí abandonats pels nous traçats generats (entre el PK 0+400 i la plataforma de l'aerogenerador A4.1 i el PK 0+690 i el punt d'entroncament amb el camí núm. 7 (aproximadament PK 0+780) i la senda paral·lela al nou camí d'accés a l'aerogenerador A5.3   
Camí núm. 6   
El camí 6 està incomplet. Tant el plànol del perfil longitudinal com els perfils transversals. Només comprén un tram de 287,888 m (des de l'entroncament amb el camí núm. 5, aproximadament en el PK 0+620, fins a uns 20 metres abans del punt d'ubicació de la plataforma de l'aerogenerador A 4.2).   
No s'ha aportat el tram de camí entre el PK 287.88 metres i l'aerogenerador A 4.3, per tant es desconeix el pendent de disseny d'aquest encara que sí que es pot apreciar en els plànols de planta (escala 1:2000) que els talussos residuals tenen una magnitud notable. Per això, si el pendent de disseny és inferior al tècnicament viable (14%) s'haurà d'incrementar el pendent de disseny a fi de disminuir la magnitud dels talussos residuals i la superfície d'ocupació.  
En els informes ordinaris que s'han de presentar en la fase d'obres s'ha de detallar el disseny final i les modificacions introduïdes, si és el cas.   
Camí núm. 7   
- El tram de camí comprés entre la vora nord de la plataforma de l'aerogenerador A 5.2 (aproximadament PK 0+128) i el punt d'ubicació del dipòsit per a la prevenció d'incendis (PK 0+187,660) es condicionarà amb l'amplària estrictament necessària per a la construcció del dipòsit no sobrepassant en cap cas els 4,5 metres entre arestes interiors de cunetes.   
Camí núm. 8 i obra civil de l'alineació A1  
- Es consideren innecessaris i per tant quedaran eliminats de la superfície afectada per les instal·lacions eòliques per excedir l'alineació A1 que es va considerar acceptable des del punt de vista ambiental els trams de camí compresos entre els PK 0+000 i la vora oest de la plataforma de l'aerogenerador A 6.4 (aproximadament al PK 0+172) com també el tram de camí comprés entre la vora est de la plataforma de l'aerogenerador A 6.1 fins al PK 0+707.24.  
- El tram de camí comprés entre el PK 0+440 i 560 s'acurtarà desplaçant-lo lleugerament cap al sud (zona de menor pendent) de manera que la cota de la rasant del camí s'ajuste a la cota del terreny minimitzant la magnitud dels terraplens.  
La plataforma per al muntatge de l'aerogenerador A 6.2 s'ha d'ajustar entre la superfície del camí 9 i el camí 8 de manera que la superfície afectada siga la menor possible.   
Camí núm. 9   
- Sense perjudici de les obres de drenatge proposades es considera que són necessàries també obres de drenatge transversal, adequades al cabal que es calcule, en els punts següents:  
- Entre els PK 0+800 a PK 1+000 per als diferents encreuaments o trams de barrancs afectats per l'execució del camí.  
- Entre el PK 1+800 i 1+820.  
Es consignarà en els informes ordinaris que s'han de presentar durant la fase d'obres les obres realitzades o, si és el cas, els motius pels quals aquestes es consideren innecessàries.   
- Es considera innecessari un nou traçat entre el PK 2+720 i el PK 2+820, i s'estima l'eixamplament de la revolta existent com una solució amb menor impacte.   
- Entre el perfil 2+935 i el PK 2+965 s'haurà d'ajustar el pendent del terreny existent entre aquests dos punts. A partir del PK 2+965 s'haurà d'incrementar el pendent del camí en sentit descendent fins a un mínim d'un 10%, fins al perfil 3+021, a fi de minimitzar en la mesura del que siga possible la magnitud dels talussos d'aquest tram.  
- Els terraplens que es generen en el pas del barranc (entre els perfils 3+021 i el 3+060.) s'han d'estabilitzar mitjançant una de les dues alternatives següents:  
- Es realitzarà mur de contenció d'escullera.  
- Es recobrirà immediatament la superfície amb geocel·les de confinament de la superfície que seran omplides de terra i es revegetarà.   
- S'inclourà entre les superfícies que s'han de restaurar tots aquells trams de camí que han sigut substituïts per un nou traçat  
3) En relació amb el parc eòlic Peñas de Dios II  
Camí núm. 1  
Es restituirà especialment el tram de camí comprés entre el PK 0+900 i el PK 1+100 com també tots aquells trams de camins cecs que han sigut substituïts per nou traçat.   
- Els trams en què es genera terraplé entre els PK 1+900 i el PK 2+400 s'han d'estabilitzar mitjançant una de les dues alternatives següents:  
- Es realitzarà mur de contenció d'escullera a la zona de cavallers.  
- Es recobrirà immediatament la superfície amb geocel·les de confinament de la superfície que seran reomplides de terra i es revegetarà.   
Camí núm. 2. Es considera eliminable d'acord amb el que s'ha descrit en el camí núm. 3.  
Camí núm. 3  
El camí 3 partirà de l'eixamplament que ofereix la plataforma de l'aerogenerador C2.1 i el corresponent tram de camí (aproximadament des del PK 0+560 del camí núm.1). Des d'aquest punt es traçarà un camí ascendent que vorege la plataforma de l'aerogenerador C1.1 i discórrega per la vessant fins al PK 0+140 aproximadament del camí núm. 3 projectat, eliminant, per tant, el tram des d'aquest punt fins al PK 0+000, com també el camí núm. 2.  
Camí 4 i obra civil de l'alineació A2  
- El terraplé de la plataforma C1.4 i els generats entre els PK 0+060 i PK 0+140 s'han d'estabilitzar mitjançant una de les dues alternatives següents:  
- Es realitzarà mur de contenció d'escullera.  
- Es recobrirà immediatament la superfície amb geocel·les de confinament de la superfície que seran reomplides de terra i es revegetarà.   
Camí núm. 5 i obra civil de l'alineació A1  
La plataforma de muntatge de l'aerogenerador C 2.4 es reorientarà (girant-la a l'esquerra uns 90º) de manera que s'assente sobre la zona de cim que presenta un menor pendent i una menor diferència amb la cota de la plataforma i per tant una considerable disminució de l'impacte residual dels terraplens .   
Camí núm. 7 i obra civil de l'alineació A1  
S'apunten dues alternatives possibles:  
1r) Desplaçar lleugerament el camí i les plataformes de muntatge cap al camí existent entre el PK 0+100 i el PK 0+420 entre aquest PK i el PK 0+562.804 ajustar el traçat a la cota 1.126 m, de manera que tant les plataformes principals com les auxiliars recolzen sobre el cingle existent sense modificar-lo.   
2n) Mantenir l'actual disseny realitzant substituint els terraplens de les plataformes per murs d'escullera de les plataformes amb mur d'escullera.  
De les dues alternatives es considera que primera té un menor impacte residual, per tant l'impacte paisatgístic derivat de l'obra civil es redueix. No obstant això, en els informes ordinaris corresponents que s'han de presentar en la fase d'obres s'especificarà l'alternativa seleccionada i la justificació d'aquesta.   
Línia subterrània des del parc Peñas de Dios II a la ST Peñas de Dios.   
La rasa que discorre exterior al parc fins a la ST Peñas de Dios s'ha de realitzar amb la menor ocupació possible, respectar en tot cas, al màxim, els pendents naturals del terreny i aprofitar els camins i sendes existents.   
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 març, d'impacte ambiental.  
València, 5 juliol de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Resolució complementària a la declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 30/02-AIA   
Promotor: Renomar   
Autoritat substantiva: Direcció General d'Energia.   
conselleria d'Infraestructures i Transports.  
Objecte del projecte: Instal·lacions eòliques de la zona 8 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.  
Parcs eòlics de Peñas de Dios I   
Localització: Terme municipal d'Andilla.  
L'empresa adjudicatària de la zona 8 va presentar els projectes constructius corresponents als parcs de l'esmentada zona el 22 de març de 2007.  
El dia 29 de maig de 2007 es va sol·licitar a l'empresa promotora esmena de deficiències de la documentació gràfica presentada, com també l'aclariment d'alguns aspectes relatius a la interpretació dels condicionants de la declaració pel que fa a la superfície afectada per les obres.   
En contestació a l'esmentat requeriment es va presentar documentació complementària el dia 6 es juny de 2007 i escrit addicional aclaridor el 21 de juny de 2007 en els termes següents:  
En relació amb la tipologia de les obres i l'abast d'aquestes, expressades en els projectes constructius dels parcs eòlics de la zona 8 :  
- L'amplària d'ocupació que expressen els plànols de planta a escala 1:2.000 dels projectes respectius parcs eòlics (sèries 3.1 dels plànols de la modificació 07-06-04 dels projectes dels respectius parcs eòlics, entregada en la conselleria de Territori i Habitatge el 6 de juny de 2007) indica la superfície afectada per les obres. En concret la banda d'ocupació en les alineacions dels aerogernadors allotja al camí entre aerogernadors. Les cunetes laterals d'aquests i la rasa o rases, segons els casos, de conducció elèctrica subterrània, compleixen les prescripcions de la declaració d'impacte ambiental de la zona 8. En aquest cas, la restauració dels terrenys deixarà una banda que allotjarà al camí d'unió entre aerogeneradors amb les seues respectives cunetes laterals, d'acord amb les tipologies i dimensions especificades en la declaració d'impacte ambiental de la zona eòlica 8, sent la banda ocupada per les rases i els talussos o terraplens, que si és el cas existeixen restituïts i posteriorment sotmesos a cobriment amb terra vegetal i revegetació amb espècies herbàcies i arbustives autòctones, d'acord amb les prescripcions de la declaració d'impacte ambiental.  
- En el cas de la banda d'ocupació entre alineacions, els plànols de perfils transversals (sèries de plànols dels projectes dels respectius parcs eòlics, entregats en la conselleria de Territori i Habitatge el 22 de març de 2007) expressen la superfície que ocupen el camí d'unió entre aerogeneradors, les cunetes laterals d'aquests i la zona ocupada per la rasa o rases projectades com també els terraplens o desmunts que en cada cas siguen necessaris. No obstant això, en el cas de la banda d'ocupació dels camins d'accés al parc, els perfils transversals expressen la superfície que ocupen el camí i les seues cunetes laterals, per la qual cosa s'ha d'aclarir que, en aquest cas, a fi de minimitzar les superfícies d'afecció i per tant minimitzar l'impacte ambiental, les rases de conducció subterrània s'executaran en traça annexa als laterals del camí coincidint aquesta traça, en la majoria dels casos, amb les cunetes del camí.  
- S'assenyalen a més les característiques dels dipòsits per a la prevenció d'incendis com també el mode de construcció.   
Posteriorment es va presentar, el dia 9 de juliol de 2007, documentació gràfica modificativa de l'alineació núm. 3 nord, del parc eòlic Peñas de Dios, consistent en el plànol de planta a escala 1:2000 i els corresponents perfils longitudinals, i es va completar el dia 10 de juliol amb els plànols dels perfils transversals.  
Basant-se en l'informe tècnic sobre tota la documentació presentada i en particular en els aclariments de l'escrit de 21 de juny de 2007, i fent ús de les facultats que tinc atribuïdes formule la següent, resolució  
Primer   
Estimar acceptable des del punt de vista ambiental la construcció del parc eòlic Peñas de Dios I i les infraestructures associades d'aquest, en desplegament de les instal·lacions de la zona 8 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, sempre que s'ajuste a la documentació inicial i complementària presentada, en particular a les especificacions realitzades en la nota aclaridora de 21 de juny sobre la superfície afectada i a les modificacions que sobre aquesta es detallen en el punt segon d'aquesta resolució.   
Segon   
1) Amb caràcter general:  
- Les modificacions proposades a continuació tenen com a objectiu la disminució dels impactes residuals de l'obra civil, sense perjudici de les modificacions que des de la vigilància ambiental de l'obra es poden introduir amb la mateixa finalitat.  
Les referències de les cotes en cada punt s'efectuen sense tenir en compte les modificacions en els acords verticals que siguen necessaris abans i després de cada canvi de pendent.  
- En relació amb les mesures correctores per a la prevenció d'incendis es consideren adequades les posicions dels dipòsits, i queda la ubicació de les àrees per al desembarcament de les brigades helitransportades a l'acord amb la Unitat Forestal de la Direcció Territorial de València. Es comunicarà en el primer informe ordinari de la fase d'obres la situació definitiva d'aquestes.   
2) En relació amb el parc eòlic Peñas de Dios I.   
L'escala dels plànols de perfils transversals corresponents als camins 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9 i 10 (sèrie de plànols núm. 5, fulls d'1 a 28 bis ambdós inclosos) s'entén ajustada a 1:400 de manera que es complisquen les condicions d'ocupació establides en la declaració d'impacte ambiental i de la nota aclaridora presentada per l'empresa adjudicatària presentada el dia 21 de juny de 2007.  
Camí núm. 1   
- S'han d'incloure entre les superfícies de restauració els trams de camí abandonats cecs.   
- Entre el PK 1+ 312 i el PK 1+ 352 s'ha de mantenir el pendent del terreny (6,15%), entre el PK 1+352 i el PK 1+442 s'ha d'incrementar el pendent fins al 13,2%, i ajustar, a partir d'aquest PK, el pendent del camí al del terreny.  
- En el tram del PK 2+300 i el PK 2+343 s'ha d'estabilitzar mitjançant una de les dues alternatives següents:  
- Es realitzarà mur de contenció d'escullera.   
- Es recobrirà immediatament la superfície amb geocel·les de confinament de la superfície que seran reomplides de terra i es revegetarà.   
- Entre el PK 2+565 i el 2+659 s'ha d'ajustar la cota de la rasant a la del terreny ja que en cap moment el pendent del camí supera el tècnicament permés, i modificar conseqüentment la cota d'entroncament amb el camí d'accés a l'aerogenerador B1.1.   
- El terraplé generat per al condicionament de la revolta en el PK 2+900 s'ha d'estabilitzar immediatament després de l'obra i recobrir la superfície amb geocel·les de confinament que seran reomplides de terra i revegetades.   
- El pendent del camí s'ajustarà al del terreny. Es modificarà el pendent del camí entre els trams següents :  
- Del PK 3+ 967 i 3+647 el pendent serà del 10,92%.  
- Del PK 3+647 al PK 3+743 el pendent serà de l'11,05%.   
- Des del PK 3+700 fins al 4+260 en el plànol de planta s'indica que es correspon amb el camí 12 però es tracta del camí núm. 1 que es desvia del camí existent per a vorejar els aerogeneradors B 4.1 i B 4.2.   
- S'ha d'eliminar el tram entre el PK 3+840 i el PK 4+023, i accedir de manera separada a ambdós aerogeneradors des del camí existent desviant la rasa fins a aquest pels camins d'accés.   
A més es desplaçarà lleugerament el camí d'accés a l'aerogenerador B4.1 cap a l'est en el tram final (aproximadament entre el PK 3+800 i el PK 3+840) i variant l'orientació de la plataforma de muntatge de l'aerogenerador.   
- Entre el PK 4+183 i el PK 4 +457 s'ha d'ajustar la cota de la rasant a la del terreny (està entre el 5 i el 7%), i estabilitzar el terraplé resultant mitjançant una de les dues alternatives següents:  
- Realitzar mur de contenció d'escullera.   
- Recobrir immediatament la superfície amb geocel·les de confinament de la superfície que seran reomplides de terra i es revegetarà.   
- El pendent del tram comprés entre el PK 5+009 i el PK 5+071 s'ha d'incrementar fins a un 8,7% i a partir d'aquest punt fins al PK 5+111 cal ajustar la rasant al pendent entre aquests punts (resulta un pendent aproximat de 2.1%).  
- Des del PK 5+111 fins al PK 5+211 s'ha d'ajustar la rasant del camí a la del terreny (el pendent és d'un 9,994%) fins a aproximadament el PK 5+346, a partir del qual s'ha d'incrementar el pendent descendent al 13,05% fins al PK 5+464.   
- Entre el PK 5+464 i el PK 5+511 el pendent serà del 6,79% i en el tram comprés entre el PK 5+511 al 5+571 el pendent s'haurà d'incrementar de nou fins al 13,3% per a ajustar-se més a la cota del terreny.  
- Des del PK 5+571 al PK 5+631 s'ha d'adoptar un pendent de 6,66%.  
Camí núm. 3 i alineació A1  
- Cal eliminar el camí entre ambdós aerogeneradors, i permetre només l'execució de la rasa sempre que no implique modificació notable del pendent del terreny.  
- Cal modificar lleugerament el traçat del camí que uneix l'aerogenerador B 2.1. i B 2.2, tal com s'assenyala en el plànol annex 1, i ajustar la rasant del camí al màxim a la del terreny. Si es requereix una plataforma secundària de gir s'ubicaran en l'àrea contrafocs situada entre ambdós aerogeneradors.   
- Igualment si des del punt de vista de recurs és possible seria convenient incrementar la cota z de la sabata i la plataforma de l'aerogenerador B 2.3 per a adaptar-se més al terreny.   
Camí núm. 4   
- S'haurà de disminuir el pendent entre el PK 0+495 i el PK 0+655 fins a un 9,03% i des d'aquest punt a 0+735 s'haurà d'incrementar el pendent fins al 13,6%, ajustant a partir d'aquest PK la rasant del camí a la del terreny, sempre realitzant els acords verticals necessaris en els canvis de pendent.   
Camí núm. 5 i alineació A3 sud   
- Es traçarà el camí des del PK 0+180 fins al PK 0+420 per la vora nord de la plataforma de l'aerogenerador B 6.2, ja que la zona té menor pendent i es generen terraplens de menor magnitud.   
- Pel que fa al tram 0+000 al 0+180 i la ubicació de la plataforma de l'aerogenerador B6.1 (la cota de la qual s'entén que serà 1.168 m en comptes de 1.158 m, segons la documentació presentada el 6 de juny de 2007) es proposa la consideració de l'alternativa que podria minimitzar l'impacte, la qual consisteix a ubicar la plataforma de l'aerogenerador longitudinalment al camí 1 i entroncar el camí núm. 5 des de la cota aproximadament 1.166 m (aproximadament en el PK 4+700 del camí 1) fins al PK 0+180 del camí 5 proposat (s'hi adjunta plànol com a annex 2).  
Camí núm. 6 i alineació A3  
- La modificació presentada el dia 9 de juliol de 2007 minimitza notablement els impactes residuals de l'obra civil, respecte de la proposta de la documentació presentada el 20 de març de 2007, encara que es considera que aquest pot ser reduït adoptant com a solució el disseny que es grafia en l'annex núm. 3, consistent a:  
Modificar el traçat del camí des del PK 0+780 i traçar el camí amb el nord de l'aerogenerador B5.1. Simultàniament la cota de l'esmentat aerogenerador s'ajustarà més a la cota del terreny (aproximadament 1.190 m) canviant la plataforma i l'accés a l'oest de l'aerogenerador. Això permet, prenent com a cota de la rasant en el PK 0+880 (del traçat alternatiu) els 1.189 m i connectant amb el PK 1+007 (del traçat proposat, cota del terreny 1166,8 m) tenir un tram de camí d'uns 160 metres de longitud amb una diferència de cota de 22,16 metres, sent el pendent resultant entre ambdós punts d'aproximadament el 13,95%.   
A partir d'aquest punt i prenent com a referència els PK del traçat proposat (PK 1+247) i prenent com a cota del PK 1+330 els 1.123 metres s'aconsegueix un pendent d'un 12,95%, la qual cosa implica eliminar la plataforma secundària per a gir i per tant ampliar la plataforma de muntatge de l'aerogenerador B 5.4 com de fi d'alineació.   
Es considera que aquesta alternativa presenta menor impacte global, no obstant això, cal consignar, en el primer informe ordinari després del replantejament, l'alternativa per la qual s'ha optat.  
Camí núm. 7 i 8   
Es considerarà preferentment una alternativa que permet construir camins amb rasants més ajustats al terreny i sense sobrepassar el pendent tècnicament admissible (tal com es pot veure en el plànol annex núm. 4), consignat en el primer informe ordinari després del replantejament de l'alternativa per la qual s'ha optat.  
En qualsevol cas el terraplé residual del camí 8 s'ha d'estabilitzar immediatament mitjançant una de les dues alternatives següents:  
- Realitzar mur de contenció d'escullera   
- Recobrir immediatament la superfície amb geocel·les de confinament de la superfície que hauran de ser reomplides de terra i es revegetaran, en qualsevol cas, els terraplens del camí 8.   
Camí núm. 9 i núm. 10  
La plataforma de l'aerogenerador B13 s'ha de realitzar amb escullera en les cotes inferiors i s'ha de restituir en les cotes superiors.   
Camí núm. 11   
S'ha d'entroncar amb el camí 4 en la cota 1.444 (aproximadament en el PK 0+340) i seguint la corba de nivell ajustant la cota de la rasant a la del terreny fins al punt d'ubicació de l'aerogenerador portant el camí a l'extrem nord de la plataforma de muntatge per tal de permetre una millor restitució.   
Camí núm. 12   
S'entén que es correspon amb el condicionament del camí existent i que la designació d'aquest en el plànol de planta és errònia. L'esmentat condicionament s'ha de realitzar d'acord amb els plànols longitudinals i transversals.   
En principi, els perfils longitudinals i transversals es corresponen amb el condicionament del camí existent.   
Condicionament de la pista de Tordá  
Si considerem que els plànols de planta es corresponen aproximadament amb l'escala 1:740 (en compte d'1:500) s'han d'incloure com a superfície afectada i, per tant, es procedirà, una vegada conclosa la fase d'obres, a la seua restauració, la qual comprén la restitució topogràfica i els eixamplaments de la pista de Tordá amb especial atenció a l'adequació de les revoltes en el PK 1+510 a 1+610 (actuació 4 del condicionament de la pista de Tordá) en les quals el terraplé que es genera serà, a més, immediatament estabilitzat mitjançant:  
- Mur de contenció d'escullera   
- Recobriment de la superfície amb geocel·les de confinament de la superfície que seran reomplides de terra i es revegetarà.   
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 març, d'impacte ambiental.  
València, 4 de setembre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª. Ángeles Centeno Centeno.  
Resolució complementària a la declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 32/02-AIA   
Promotor: Guadalaviar, Consorcio Alabe-Enerfín  
Autoritat substantiva: Direcció General d'Energia  
conselleria d'Infraestructures i Transports  
Objecte del projecte: Instal·lacions eòliques de la zona 10 del pla eòlic de la Comunitat Valenciana   
Localització: Termes municipals de Jalance, Jarafuel, Zarra, Teresa de Cofrentes, Ayora (València)  
L'empresa adjudicatària de la zona 10 (Guadalaviar, Consorcio Alabe-Enerfín) ha presentat, en compliment de les condicions establides en la declaració d'impacte ambiental, la documentació següent:  
- El 12 de gener de 2006 es rep l'estudi parcial de prevalença i detectabilitat de cadàvers de l'avifauna dels parcs eòlics de la zona 10.   
- El 24 de maig de 2006 es remet:  
- Pla de protecció contra incendis: tractament dels carrers de la línia elèctrica d'evacuació d 132 kV  
- Plans del traçat de la línia elèctrica a escala 1:10.000  
- Estudi d'acceptació social (Jarafuel)  
- Còpia de les autoritzacions de les prospeccions arqueològiques dels parcs Boira, Villanueva I i Villanueva II, Losilla i línies elèctriques d'evacuació.  
- El 13 de juny de 2006 es remet el primer informe semestral de l'estudi d'avifauna en situació preoperacional.   
- El 23 de març de 2007 s'aporta la documentació següent:  
- Pla de restauració de les superfícies afectades per obres  
- Estudi del cicle anual d'aviafauna en situació preoperacional  
- Estudi de prevalença de cadàvers   
- Marcatge i seguiment via satèl·lit d'aviafauna  
- Estudi de sorolls   
- Estudi d'ombres   
- Memòries de prospeccions arqueològiques  
- Documentació relacionada amb la gestió de residus   
- Mesures de prevenció d'incendis  
- Documentació relativa als projectes constructius dels parcs i línies d'evacuació els dies 12, 13, 17, 19 i 20 d'abril.   
Documentació complementària   
- El 8 de maig de 2007 es va sol·licitar a l'empresa promotora l'esmena de deficiències en la documentació gràfica relativa als projectes constructius tant dels parcs com del sistema d'evacuació, i va presentar documentació complementària els dies 21 i 23 de maig de 2007.   
- Revisada la documentació presentada, el 27 de juliol de 2007 es va sol·licitar l'estudi d'una sèrie d'alternatives al disseny de l'obra civil dels parcs i del sistema d'evacuació, i es va rebre contestació a aquesta els dies 4 i 10 de setembre de 2007.   
El 5 de juny de 2007 es rep comunicació del representant d'Acciona Eólica del Levante, sobre la Resolució de 30 de març de 2007, per la qual es formalitza l'acord adoptat entre la conselleria d'Infraestructures i Transport, Guadalaviar i les seues societats partícips Alabe, SA i Enerfín, sobre la transmissió a aquestes dels drets que té el consorci Guadalaviar, corresponent a Alabe, per a la zona 10, la suma de la potència dels parcs de Boira i Losilla.   
En el mateix escrit es comunica el contingut de la resolució del conseller d'Infraestructures i Transports, de 24 d'abril de 2007, per la qual s'autoritza la transmissió a favor d'Acciona Eólica de Levante, SL dels drets d'Alabe.  
Modificacions sobre el projecte original   
Els projectes constructius introdueixen una sèrie de canvis respecte del projecte sobre el qual es va formular la declaració d'impacte ambiental:  
- Els parcs de Villanueva I i Villanueva II   
- Redueixen el nombre de posicions de 24 a 21 i de 10 a 8 respectivament, i mantenen el model d'aerogenerador (E-70), que (a causa d'evolució tecnològica del fabricant) incrementa la seua potència unitària a 2,3 MW. Varia per tant lleugerament el disseny dels parcs, optant per les posicions més eficients, des del punt de vista del recurs, que al mateix temps compleixen amb les restriccions ambientals establides en la DIA.   
En conseqüència la potència total dels parcs passa a ser de 48,3 MW a Villanueva I i 18,4 MW a Villanueva II.  
- Es manté el diàmetre del rotor però es varia l'alçària de la boixa incrementant-lo fins a 85 metres i les dimensions de les fonamentacions realitzant una sabata cilíndrica de 17 metres de diàmetre i 2,85 metres de profunditat.   
- Parcs de Boira i Losilla   
- Mantenen el nombre de posicions en ambdós parcs però es projecta la instal·lació d'aerogernadors amb potència unitària d'1,5 MW, la qual cosa implica la reducció de la potència total instal·lada de 12,5 MW per al parc de Boira i 8 MW per a Losilla.  
- S'instal·len dos models d'aerogenerador que difereixen en la grandària del rotor. L'AW 70 (que manté el diàmetre del rotor del projectat inicial) i l'AW-77 que incrementa el diàmetre del rotor en 7 metres i per tant l'àrea d'exploració en 809 m².  
El model AW-70 es proposa per a les posicions 16, 1, 2 i 3 del parc de Boira i l'AW-77 en la resta de posicions de Boira i en la totalitat de les posicions de Losilla.  
- S'incrementa l'alçària de la boixa fins a 80 metres.   
- Es disminueixen les dimensions de les plataformes per al muntatge dels aerogeneradors a 35 x24.   
Informes sectorials   
Informe del Servei de Conservació de la Biodiversitat  
En compliment de la declaració d'impacte ambiental el consorci Alabe-Enerfín presenta tres informes:  
1) L'informe final de seguiment preoperacional de l'avifauna dels parcs Villanueva I Villanueva II i Boira.   
2) Estudi de prevalença de cadàvers.  
3) Resultats del marcatge i seguiment de l'àguila cuabarrada.  
1) Els objectius del seguiment preoperacional de l'avifauna als parcs eòlics mencionats eren l'avaluació de la comunitat ornítica en la zona afectada pels parcs, tant de resident com fluctuant per ella i determinar tant com es puga el possible l'impacte que causaria sobre aquesta la instal·lació dels aerogeneradors, a fi de determinar les mesures correctores i compensatòries que s'han d'aplicar. L'estudi presentat es considera correcte i suficient per a avaluar aquests aspectes si bé no va seguir exactament la metodologia proposada per la conselleria a causa de la seua primerenca data d'iniciació. Dels resultats es dedueix el següent:  
- D'acord amb el que s'ha esperat, el pas migratori per la zona no resulta molt important, si bé s'ha detectat algun flux de voltors en situació de risc i els habituals abellers que solen passar a gran alçària. Els punts més conflictius són els més alts de les alineacions, en particular la corda del parc eòlic Boira i sobretot els punts extrems de l'alineació (Pico Muela i Puntal de la Cruz).  
- Respecte a les nidificants s'ha detectat una zona de nidificació de falcó pelegrí criant a molt escassa distància dels tres aerogeneradors més meridionals de Villanueva I en la zona coneguda com a Puntal del Conejo. També crien en la zona el xoriguer i una parella d'àguila marcenca. Ambdues espècies campegen totes les alienacions en època de cria si bé la ubicació exacta del niu d'àguila marcenca no s'ha localitzat.  
- Cal ressaltar en particular la situació de l'àguila reial; des de fa temps se sospitava l'existència d'una xicoteta zona de dispersió de juvenils d'àguila reial en tota la vall recorreguda per la carretera d'Ayora a Alpera. Les observacions realitzades al llarg d'aquest estudi confirmen la presència pràcticament continuada de juvenils de l'espècie en la zona que de vegades sobrevolen l'alineacions en situació de risc.   
D'aquests resultats es dedueix que el risc d'accidents per xoc amb els aerogeneradors no és molt elevat si bé és necessari la presa d'alguna mesura precautòria (eliminació o reubicació de dos aerogernadors) i mantenir la cautela de la possibilitat de parada d'alguna màquina si es dictaminara necessari del resultat de l'anàlisi posterior a la seua posada en funcionament, atesa la freqüència de circumstàncies meteorològiques adverses -boira i gelades- en la zona. Com a mesures correctores, a més de la reubicació dels aerogeneradors BO-16 i BO-1 haurien de realitzar-se tota l'obra civil i el muntatge dels aerogeneradors situats al Puntal del Conejo fora de l'època de cria del falcó i estendre la mateixa mesura a altres zones on es localitzen nius de rapaces ocupats a menys de 200 metres de les obres.   
Així mateix hauria d'estudiar-se la presa de mesures que eviten tant com siga possible el campeig de rapaces i sobretot àguila reial en les zones altes de la serra. Es considera que la construcció i manteniment d'almenys dos punts d'aigua (abeuradors-banyadors) en les zones de mitja vessant pròximes als cultius sovint campejades per l'àguila reial i altres espècies reduiria notablement aquest risc en evitar que es desplaçaren a beure als dipòsits contra incendis situats en zones forestals a major altitud.   
Finalment i com a mesura compensatòria podria estudiar-se la instal·lació de rampes antiofegament en els dipòsits encara no adequats per la conselleria.  
2) Estudi de prevalença de cadàvers  
L'objectiu de l'estudi era determinar el temps de permanència de les restes a la zona, amb la finalitat d'establir la freqüència de les inspeccions periòdiques com també de determinar el factor de correcció que s'ha d'aplicar en les estimes de mortalitat. L'estudi proposa una freqüència d'una visita setmanal en els mesos de març a octubre i una quinzenal en la resta. No obstant això, dels seus resultats no es conclou la suficiència d'aquesta periodicitat ja que la taxa de desaparició trobada és molt elevada. Per tant, seria convenient que aquesta freqüència fóra com a mínim d'una visita cada tres dies en els sis primers mesos després de l'entrada en funcionament dels parcs, dada que es reavaluaria després d'aquest període en funció de la variació dels resultats. Tant el protocol d'actuació en cas de rapaç accidentada com el model del llibre de registres serà proporcionat a l'empresa abans de l'entrada en funcionament dels parcs.   
3) Resultats de marcatge i seguiment de l'àguila cuabarrada. En compliment del condicionat de la declaració d'impacte ambiental corresponent, es va realitzar la captura marcatge i seguiment dels dos mascles d'àguila cuabarrada de les parelles que podrien veure's afectades per la instal·lació dels aerogeneradors. L'objectiu del seguiment era determinar les àrees de campeig i moviment habitual d'aquestes parelles a fi d'evitar l'afecció a aquestes. Els resultats de l'estudi han sigut d'extraordinari interés, a causa de no existir a penes dades de marcatge d'individus de territoris limítrofs. S'ha comprovat que els territoris d'ambdós individus i possiblement de les parelles, no se superposen en cap moment i que s'estenen al llarg del llit del riu Xúquer un d'aquests i del barranc de l'Agua l'altre, i utilitzen poc les crestes de la serra del Boquerón on s'instal·laran els aerogeneradors. Únicament el mascle del Xúquer sembla utilitzar sovint -potser com a hostaler- el puntal del Juey, on es repeteixen localitzacions periòdicament. De l'anàlisi de les localitzacions satèl·lits obtingudes entre maig de 2006 i maig de 2007 per al mascle del Xúquer i entre agost de 2006 i maig de 2007 amb més de mil localitzacions vàlides en el primer cas i 300 en el segon, es dedueix que el mascle del Xúquer sembla utilitzar sovint -potser com a hostaler- el Puntal de Juey, on es repeteixen localitzacions periòdicament. Aquesta zona es troba dins de l'àrea vital gra de blat de 4 km quadrats de la parella per a una fiabilitat entre el 76 i el 99%.  
Aquestes dades es consideren suficients per a introduir mesures correctores reubicant els aerogeneradors BO 1 i BO 16 del parc de Boira.  
Un segon objectiu del seguiment era determinar si la instal·lació dels aerogeneradors produïa alguna modificació de les pautes habituals de campeig i desplaçament de les parelles per la qual cosa el seguiment de les parelles haurà de mantenir-se després de la instal·lació dels parcs. A causa del retard patit respecte de les dates previstes, el seguiment es prolongarà i resultarà més costós del previst, la qual cosa podria pal·liar-se disminuint el nombre de contactes però mantenint una pauta que permetera determinar si es manté l'àrea de campeig habitual, almenys durant un any després de l'entrada en funcionament dels parcs.  
Com a conclusió a l'anterior s'informa que les mesures precautòries prèvies i durant la realització de les obres que es recomana per a pal·liar l'afecció sobre l'avifauna i la flora protegida de la instal·lació d'aquests parcs hauran de ser   
- Eliminació o reubicació dels aerogeneradors BO-1 i BO-16 del parc de Boira.   
- Realització d'un seguiment del procés reproductor de les parelles nidificants en l'entorn dels parcs a fi de paralitzar les obres en les seues proximitats durant aquest període.  
- Projectar la realització de les mesures correctores pertinents, construcció de basses, instal·lació de salvaocells en cables de terra de les línies d'evacuació, senyalització sobre el terreny de la micoreserva del Moragete per a evitar-ne l'afecció, etc.   
- Pel que fa a la fase postoperacional, cal informar l'empresa que haurà de mantenir el seguiment dels mascles d'àguila cuabarrada almenys durant un any després de la instal·lació dels aerogeneradors i pel que fa a la resta de l'estudi d'avifauna, adequar-se a la metodologia proporcionada per la conselleria mantenint una periodicitat cada tres dies almenys durant els sis primers mesos després de l'entrada en funcionament dels parcs. Igualment hauran d'ajustar-se al protocol establit per al cas d'accident d'aus rapaces i portar un llibre de registre aprovat per la conselleria.  
Consideracions ambientals  
La declaració d'impacte ambiental de la zona 10 es va formular considerant la instal·lació d'aerogeneradors de 2MW de potència unitària, supeditant les posicions definitives de les turbines a la realització d'una sèrie d'estudis, entre els quals es consideren determinants els relatius als estudis preoperacionals d'avifauna, i a la presentació dels projectes constructius a fi de determinar i minimitzar les incidències negatives derivades de l'execució de l'obra civil de la totalitat de les instal·lacions.  
Els projectes constructius introdueixen una sèrie de canvis en el model d'aerogenerador, amb plantejaments totalment oposats des del punt de vista energètic, depenent de la societat partícip del consorci de què es tracte, i que tenen també incidències ambientals clarament contraposades.   
Els parcs de la societat Enerfín: Villanueva I i Villanueva II mantenen el model d'aerogenerador, sobre el qual es va formular la DIA, que presenta l'avantatge addicional de la major potència unitària (2,3 MW) sense variació de les dimensions del rotor.  
Els parcs assignats a Acciona Eólica de Levante, SL modifiquen el model d'aerogenerador projectant la instal·lació de turbines d'1,5 MW de potència unitària, projectant quatre posicions amb un model que incrementa la grandària del rotor en 6 metres i per tant l'àrea d'exploració.   
Aquest fet té, tal com hem apuntat anteriorment, repercussions ambientals de diferent signe:   
Als parcs de Villanueva I i Villanueva II, l'increment de la potència unitària dels aerogernadors ha permés reduir el nombre de posicions respecte del projecte original, i triar aquelles que presenten un millor aprofitament del recurs i una millor adaptació als condicionants de la DIA. Això, unit a les modificacions que s'apunten, en aquesta resolució, sobre l'obra civil, implica una minimització de l'impacte global de les instal·lacions d'aquests parcs.   
Al contrari als parcs assignats a Acciona (Boira i Losilla) l'elecció d'un aerogenerador de menor potència unitària, que el projectat inicialment, comporten un clar desavantatge ambiental per dues raons principals:  
1) La potència que s'ha d'instal·lar comprén el 75% (61,5 MW) de la prevista inicialment (82 MW).  
L'impacte derivat de l'obra civil de la totalitat de les instal·lacions (parcs, accessos i sistemes d'evacuació, etc.) és molt semblant al generat pel disseny de la DIA però l'aprofitament del recurs és sensiblement menor. En la relació cost-benefici ambiental, el cost adquireix major pes enfront del benefici ja que es generarà menys energia neta.   
2) S'elimina l'alternativa consistent a aconseguir la potència prevista amb el menor nombre de posicions possible, aspecte important quan la reducció de les posicions resulta necessària per l'existència de valors ambientals que limiten l'aptitud del territori per a albergar instal·lacions eòliques.  
En aquest sentit el seguiment dut a terme per satèl·lit dels mascles de les dues parelles d'àguila cuabarrada (Hieraaetus fasciatus), situats a l'entorn dels parcs eòlics projectats en la zona 10, ha evidenciat que els terrenys sobre els quals s'ubiquen les posicions BO-16 i BO-1 (Pico del Juey) estan clarament inclosos en el territori d'una de les parelles, d'acord a l'anàlisi efectuada pel Servei de Conservació de la Biodiversitat.  
Per tant els resultats dels estudis d'avifauna detallats comporten la reconsideració de l'aptitud de zona apta amb compliment de prescripcions, d'acord amb la normativa i cartografia del pla eòlic. La instal·lació d'aerogeneradors en aquesta representa un perill potencial per col·lisió o una possible disminució-desplaçament del territori de la parella, l'espècie de la qual està inclosa en la categoria de vulnerable en el Catàleg nacional d'espècies amenaçades.  
En la documentació presentada no s'apunten els motius que justifiquen la instal·lació de turbines amb menor potència unitària per als parcs de Boira i de Losilla, encara que sembla obeir els dilatats terminis d'entrega dels fabricants, a causa de la forta demanda en el sector, no sols a nivell nacional, sinó internacional. Per tant el canvi no respon a aspectes relacionats amb el recurs, ni a restriccions ambientals, per la qual cosa, des del punt de vista ambiental, es considera més adequada la instal·lació del model d'aerogenerador projectat (actualment amb potència unitària de 2,3 MW) ja que permet, considerant fins i tot l'eliminació dels dos aerogeneradors més amunt indicats, no sols generar la potència prevista inicialment sinó superar-la.   
Respecte dels dispositius anticol·lisió dels cables de terra del sistema d'evacuació, en els informes finals dels estudis d'avifauna es proposa la senyalització parcial de la línia en els trams següents:  
- Per a la línia d'evacuació dels parcs de la zona nord (Villanueva I, Villanueva II i Boira) d'acord amb les coordenades indicades un primer tram des de la subestació de Villanueva fins al suport 18 i un segon tram que comprén des del suport 26-27 fins al suport 34.  
- Per a la línia d'evacuació del parc de la zona sud (Losilla) es proposen igualment dos trams que, d'acord amb les coordenades indicades, comprenen del suport 5 al 13 i del suport 23 al 34 .   
Ambdues línies discorren bé per masses forestals o per un mosaic de terrenys agrícoles i forestals amb una topografia molt variada, i és aplicable a tot el traçat el criteri de baixa visibilitat i per tant l'increment del risc de col·lisió. En conseqüència es consideren insuficient les mesures proposades i s'han de mantenir les mesures preventives establides en l'apartat de 5.3 de la DIA.   
En relació als impactes derivats de l'obra civil el promotor ha acceptat la totalitat de les modificacions proposades, per l'Àrea d'Avaluació Ambiental en l'escrit de 27 de juliol de 2007, per als parcs de Villanueva I i Villanueva II.  
Al contrari, en els parcs de Boira i Losilla es realitza una comparació per trams entre el projecte i les alternatives plantejades en l'escrit abans mencionat. En general es conclou que hi ha una notable reducció dels moviments de terres, en la major part dels trams, però s'opta per la solució de projecte argüint les limitacions del pendent superior al 12%.  
No obstant això, aquesta dificultat tècnica és, en la major part dels casos, salvable amb lleugeres modificacions sobre les alternatives proposades, tal com es recull en la de la part dispositiva, tant escrita com gràfica, d'aquesta resolució .   
De l'estudi específic sobre l'afecció al patrimoni, dut a terme mitjançant les corresponents prospeccions arqueològiques, que passen a formar part de l'estudi d'impacte ambiental, no es preveu afecció al patrimoni, excepte puntualment en el sistema d'evacuació, encara que es proposen les corresponents mesures cautelars en cada cas, consistents en les actuacions arqueològiques, balisaments, etc. que disposen de l'informe favorable de la conselleria de Cultura.  
Respecte de l'estudi d'acceptació social es limita al municipi de Jarafuel. L'estudi d'acceptació social ha d'estar encaminat a la determinació de l'acceptació social del projecte de la població que es veu afectada directament i indirectament per la totalitat de les instal·lacions eòliques, com també la repercussió en altres activitats econòmiques preexistents com el turisme rural. Serà per tant necessari ampliar l'estudi i la profunditat d'aquest incloent tant la població resident com la visitant, comprenent la totalitat dels municipis que es troben en la conca visual de les instal·lacions eòliques.   
D'altra banda, es considera necessari ampliar les mesures cautelars en previsió de l'aparició d'impacte no detectat o de desviació de l'avaluació realitzada relacionats amb l'aviafauna.   
Consideracions jurídiques   
- L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.   
- L'article 16.2 m) del Decret 131/200, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació ambiental de plans, programes i projectes, com també de qualssevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars al territori de la Comunitat Valenciana.   
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la següent, resolució:  
Primer  
Estimar acceptable l'execució de les infraestructures eòliques de la zona 10, sense perjudici de les autoritzacions sectorials que s'hi apliquen i sempre que s'ajuste a la documentació presentada i a les condicions del punt segon d'aquesta resolució.   
Segon  
1) S'hauran d'eliminar, d'acord amb les consideracions ambientals exposades anteriorment, les posicions BO-16 i BO-1 del parc de Boira per a la instal·lació d'aerogeneradors o torres de mesurament.  
La recuperació de la potència no instal·lada per aquest motiu s'ajustarà a allò que s'ha indicat en el punt 1 de l'apartat segon de la part dispositiva de la DIA.  
La potència no instal·lada, com a conseqüència de l'elecció d'aerogeneradors de menor potència unitària no es considera entre els supòsits de reubicació.   
2) En relació amb els projectes constructius,  
2.1) Els parcs de Villanueva I i Villanueva II s'han d'ajustar als projectes presentats el dia 21 de maig de 2007, amb les modificacions que es van comunicar al promotor en l'escrit de 27 de juliol de 2007, i reiterar les condicions establides en la DIA per a evitar qualsevol possible incidència sobre les formacions vegetals d'elevat valor i en especial en l'entorn de la microreserva del Moragete.  
2.2) Accés als parcs de Boira i Villanueva I   
- El tram entre el PK 2+560 i 2+940 s'haurà d'ajustar al traçat proposat pel promotor (solució projecte) encara que es modificaren les rasants, i ajustar-les a les del terreny mitjançant l'increment del pendent, tant ascendent com descendent, almenys fins a un 50% del tècnicament permés (+- 6%) a fi de disminuir l'impacte residual de talussos i terraplens. En el plànol de planta (annex I) s'indiquen les cotes de les rasants dels PK atenent aquests criteris.  
S'haurà d'incloure com a superfície afectada els trams de camí abandonats en favor del nou traçat, i incloure la rehabilitació topogràfica de la plataforma d'aquests.   
- S'haurà d'incrementar el pendent dels desmunts entre el PK 2+500 i el PK 4+900, sense comprometre l'estabilitat d'aquests, de manera que es veja reduïda la superfície afectada per l'ampliació del camí i en conseqüència el moviment de terres.   
2.3) El parc de Boira s'ha d'ajustar al projecte presentat el 23 de maig de 2007 excepte:   
- El tram comprés entre el PK 0+700 a 1+200 de l'eix 5 que s'ajustara al traçat de l'alternativa II SEIA modificant les rasants per a no sobrepassar el 12% tal com es reflecteix en l'annex 2 d'aquesta resolució.   
- El tram comprés entre el PK 2+000 a 2+200 de l'eix 2 i la disposició de l'aerogenerador BO-15 i la seua plataforma de muntatge s'haurà d'executar d'acord amb el plànol 8 de la documentació presentada el 4 de setembre de 2007.   
2.4) Parc de Losilla   
- Els trams des del PK 7+750 al 7+780 i del PK 0+000 al 0+480 dels eixos 1 i 2 s'han d'executar d'acord amb l'alternativa I SEIA, grafiada en els plànols 1 a 3 de la documentació presentada el dia 4 de setembre de 2007.  
- El tram entre el PK 0+500 i 1+000 s'ha d'ajustar a l'alternativa II SEIA (segons la documentació de 4 de setembre de 2007), modificada entre el PK 0+500 i el PK 0+800 d'acord amb el traçat i rasants del plànol inclòs com a annex 3 d'aquesta resolució, a fi de no sobrepassar el pendent del 12%.   
- El tram entre el PK 1+000 i 1+400 s'ha d'ajustar, pel que fa al traçat i la resta d'obra civil, a l'alternativa III SEIA (segons la documentació de 4 de setembre de 2007), i modificar la ubicació de la plataforma de muntatge i les cotes d'aquesta, de l'aerogenerador i de les rasants del camí d'acord amb el grafiat en l'annex 4 d'aquesta resolució, per a ajustar-lo a les limitacions tècniques de pendent màxim .  
- El tram entre el PK 1+400 i el 2+140 s'ha d'executar l'alternativa IV SEIA ja que, en tot el traçat, la rasant del camí se cenyeix més a la del terreny. S'ha de modificar, a més, l'orientació de les plataformes i la cota d'aquestes i dels aerogeneradors LO-5 i LO-6 per a minimitzar el moviment de terres segons s'indica en l'annex 5 d'aquesta resolució.  
- El tram entre el PK 2+100 i 2+800 s'ha d'ajustar al traçat, rasants i reorientació de les plataformes que es grafien en el plànol que figura com a annex 6 d'aquesta resolució   
- El tram entre el PK 2+800 i el PK 3+600 s'ha d'ajustar al projecte presentat el 23 de maig de 2007.  
- El tram entre el PK 3+600 al 4+200 s'ha d'ajustar al traçat proposat en la documentació presentada el 23 de maig de 2007, i ajustar les rasants del camí a les del terreny, d'acord amb el plànol annex 7, d'aquesta resolució.  
- El tram entre el PK 4+200 i el final d'alineació s'ha d'ajustar al traçat, rasants i orientació de les plataformes grafiades en el plànol annex 8  
2.5) L'amplària dels camins per a la instal·lació dels suports del sistema d'evacuació ha de tenir un màxim de 3,5 metres, entre arestes interiors de cunetes.   
3) Durant les obres s'han d'adoptar les mesures cautelars, establides en les memòries arqueològiques corresponents a cada una de les instal·lacions, informades favorablement per la conselleria de Cultura.   
No obstant això, si es produïra una troballa en el curs de les obres, s'ha d'actuar d'acord amb l'establit en la Llei de patrimoni cultural valencià, és a dir, suspendre l'actuació, delimitar el perímetre d'afecció i notificar immediatament a la conselleria de Cultura.  
4) En relació amb les mesures de protecció de la fauna (punt 5.3 de l'apartat segon de la part dispositiva de la DIA):  
4.1) Programació de les obres   
- L'obra civil dels 3 aerogeneradors i del centre de control situats en el Puntal del Conejo i el muntatge de les turbines s'haurà de realitzar fora del període de reproducció del falcó pelegrí.  
- En la resta dels terrenys afectats, s'ha d'efectuar un seguiment de les parelles nidificants a fi d'establir restriccions d'execució d'obres o de trànsit intens, durant el període reproductiu de l'espècie, en les àrees que se situen a menys de 200 metres del niu localitzat.   
4.2) S'haurà de mantenir inalterat el condicionant sobre la instal·lació dels dispositius anticol·lisió dels cables de terra i fibra òptica establits en la declaració d'impacte ambiental.   
4.3) En el termini de dos mesos, comptadors a partir de la data de notificació d'aquesta resolució, i en qualsevol cas abans de l'entrada en funcionament dels parcs, s'haurà de presentar davant d'aquesta Direcció General una proposta sobre la localització i adequació d'abeuradors-banyadors a les àrees de campeig de l'àguila reial a les proximitats dels parcs, tant de la zona nord com de la sud.  
5) Abans de la posada en marxa dels parcs s'haurà de completar l'estudi d'acceptació social i repercussió socioeconòmica de les instal·lacions eòliques, tant en l'àmbit d'estudi com en la població sondejada.  
Els municipis inclosos en l'estudi seran els afectats, directament i indirectament, i inclouran tant la població resident com la visitant.   
6) Es reitera la presentació de les mesures compensatòries establides en el punt 7 del punt segon de la part dispositiva de la DIA.   
7) En relació amb el programa de vigilància ambiental :  
7.1) L'entrada en funcionament dels parcs (inclòs el període de proves) comportarà l'inici dels estudis establits pel Servei de Conservació de Biodiversitat d'aquesta conselleria mitjançant protocols per a l'estudi dels parcs eòlics sobre l'avifauna i els quiròpters, posats en coneixement del promotor el 27 de gener de 2006. Els esmentats protocols hauran de ser completats o particularitzats en els punts següents:  
- S'haurà de formalitzar un llibre de registre de les visites de seguiment, d'acord amb el model establit pel Servei de Conservació de la Biodiversitat d'aquesta conselleria.   
- En cas de rapaç accidentada s'haurà de seguir el protocol d'actuació establit pel Servei de Biodiversitat d'aquesta conselleria, la qual cosa modifica els punts 2 i 3 de l'apartat 6.3 de l'apartat segon de la part dispositiva de la DIA .   
- En relació amb la freqüència de mostratge s'hauran de seguir les pautes següents:   
- Durant la fase de proves, el nombre de mostratges haurà de ser igual al nombre de proves realitzades la duració de les quals siga inferior a tres dies. Els períodes que superen els tres dies hauran d'ajustar el nombre de mostratges al que s'ha establit per al primer semestre de funcionament.   
- La freqüència de mostratge de la fase de funcionament, almenys durant els sis primers mesos, haurà de ser d'una visita cada tres dies, i fixar d'acord amb els resultats obtinguts, la freqüència de mostratge per a les fases posteriors.  
L'esmentada condició s'haurà d'establir mitjançant la corresponent resolució complementària en el termini màxim de 30 dies des de la presentació de les dades.  
- Des del seté mes de funcionament i fins a la formulació de la resolució en què es fixe la freqüència de mostratge, aquesta s'haurà d'ajustar a la proposta realitzada com a conclusió dels estudis de prevalença realitzats, és a dir, una visita setmanal entre els mesos de març a octubre i quinzenal en els mesos de novembre a febrer   
- S'haurà de mantenir el marcatge i seguiment per satèl·lit dels dos mascles d'àguila cuabarrada fins a almenys 1 any després de l'entrada en funcionament dels parcs, i permetre la reducció del nombre de contacte fins a una xifra tal que permeta detectar qualsevol incidència negativa sobre aquestes parelles: desplaçament o modificació de les seues àrees de campeig i l'impacte de les instal·lacions eòliques sobre aquesta espècie.   
7.2) Si el programa de vigilància ambiental demostra, en el transcurs del temps, la perillositat de qualsevol dels aerogeneradors instal·lats, en relació amb la població de voltors o exemplars d'espècies d'avifauna catalogades com a espècies de fauna amenaçada, haurà de ser aplicable l'article 34.4 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.   
A l'efecte de l'esmentat article, el punt crític ha de ser determinat a partir de l'avaluació de les dades demanades en el pla de seguiment de la incidència de parcs eòlics i línies elèctriques en les aus i quiròpters, efectuada pel Servei de Conservació de la Biodiversitat.   
Les mesures protectores o correctores o les modificacions que calga aplicar, inclòs el desmantellament dels aerogeneradors en el cas d'impacte crític, s'haurà de realitzar a càrrec de l'empresa adjudicatària sense que, en cap cas, es puga entendre que està subjecte a compensacions per part d'aquesta Administració.  
Tercer   
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta resolució complementària de la declaració d'impacte formulada mitjançant resolució de la directora general de Gestió del Medi Natural de 27 de juliol de 200, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 271989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 8 d'octubre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Resolució complementària a la declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 33/2002-AIA  
Promotor: Proyectos Eólicos Valencianos, SA  
Autoritat substantiva: conselleria d'Infraestructures i Transport  
Objecte del projecte: Parc eòlic La Solana, zona 11  
Localització: Ayora (València)  
El dia 13 de març de 2007 va tenir entrada en aquesta conselleria documentació relativa a la zona 11 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, dirigida per l'Àrea d'Energia de la conselleria d'Infraestructures i Transport, el projecte constructiu del parc eòlic La Solana, promogut per Proyectos Eólicos Valencianos, SA, en compliment del condicionant 7.1. del punt segon de la part dispositiva de la declaració d'impacte ambiental de la zona 11, formulada mitjançant Resolució de la directora general de Gestió del Medi Natural de 3 d'agost de 2006.  
En data 21 de març de 2007 s'ha rebut en aquesta conselleria el projecte de les mesures protectores i correctores, com també el programa de vigilància ambiental del parc eòlic La Solana.   
1. Descripció de l'actuació  
L'objecte del projecte constructiu presentat és obtenir el nivell de definició necessari per a la construcció, muntatge i posada en servei del parc eòlic La Solana. Amb aquesta finalitat el projecte conté la descripció de les característiques del parc eòlic, la determinació de la posició dels aerogeneradors, la definició de les obres necessàries per al desenvolupament del parc i els càlculs elèctrics.  
L'accés al parc eòlic La Solana s'ha de realitzar a través de la CV-590. Una vegada aconseguit el cim de la serra se seguirà, majoritàriament, per camins i pistes ja existents. Cal destacar l'assagador Real de San Benito que exerceix de vial intern de la corda principal dels aerogeneradors. L'esmentat camí ramader resultarà afectat i substituït pels nous vials d'accés al parc, sense perdre aquest l'actual ús en cap moment.   
El parc es compon de 54 aerogeneradors model Gamesa de 850 kW de potència unitària. Els aerogeneradors que s'instal·laran al parc de La Solana seran el model G-58, en les posicions de l'1 a la 14 ambdues inclusivament, i el model G-52 en la resta. Es tracta, en els dos casos, d'un aerogenerador de rotor tripala a sobrevent, regulat per un sistema de canvi de pas i amb un sistema d'orientació actiu. Utilitzen un sistema de control que permet adaptar l'aerogenerador per a operar en velocitat de rotor variable. El rotor del model G52 té 52 m de diàmetre, mentre que l'altre model té 58 m. L'alçària de la boixa, en ambdós casos, és de 55 m.   
Les obres consisteixen en l'execució de vials d'accés, acabats en llasts, muntatge dels aerogeneradors, excavació de les rases i apuntalament de les línies d'evacuació d'energia del parc fins a la subestació. L'execució dels vials d'accés es realitzarà mitjançant els mitjans mecànics. L'ample dels vials serà de 4 metres a l'est del parc i 5 metres a l'oest, ja que el camí a aquesta part del parc servirà també per a accedir als parcs d'El Mulatón i Rincón de Cabello. El pendent màxim serà del 12%. A la vora de la fonamentació de l'aerogenerador cal realitzar una plataforma de muntatge on es col·locaran les grues, a la qual hauran d'accedir els vehicles de transport i maniobrar amb facilitat. Amb aquest fi les plataformes tindran unes dimensions que variaran entre els 15x25 metres les més xicotetes i els 30x25 metres les més grans. Els cables s'allotjaran en rases de dimensions entre 1,20 i 1,45 m de profunditat i una amplària entre 0,6 i 1,3 m, segons el nombre de circuits que continga la rasa.  
El drenatge longitudinal dels camins es realitzarà mitjançant cunetes de vora de calçada, de capdavall de terraplé i de cap de talús de desmunt, segons siga el cas. En els encreuaments sota calçada o sota plataforma es disposarà una canonada de formigó armat de 600 mm de diàmetre. En els encreuaments es disposaran broquets i aletes a l'eixida i arquetes de captació a les entrades, a la vora de les cunetes. A fi d'integrar les obres de drenatge en el paisatge s'executarà un emmacat de pedres al costat del broquet i col·locació d'escullera al fons d'aquest per a evitar l'erosió del terreny.  
Una vegada finalitzades les obres es procedirà al rasament, anivellació i compactació dels camins d'accés, per a reparar qualsevol dany que s'haja pogut produir durant les obres i deixar-los en perfecte estat.  
S'instal·larà una central mòbil dosificadora de formigó hidràulic Frumecar CP-3002 entre els aerogeneradors 16 i 17 del parc eòlic La Solana, de capacitat de producció màxima de 80m³/h, proveïda d'un compressor pneumàtic de 15 CV amb calderet de 500 l de capacitat, dues sitges d'emmagatzematge de ciment, una bateria de quatre tremuges d'emmagatzematge d'àrids, cinta pesadora, cinta elevadora, bàscula de pesada i la bústia de recepció de material. En la part superior de cada una de les sitges de ciment anirà col·locat un filtre de mànegues per a impedir l'eixida de ciment a l'exterior. Per a evitar l'emissió de sòlids i líquids s'incorporarà a la planta basses de decantació, amb la qual cosa s'aconseguirà abocament zero. La superfície que s'ha d'ocupar per la central s'estima en 5.000 m², d'aquesta superfície, 2.500 m² corresponen a la planta de formigó, que serà compartida entre els quatre parcs de la zona eòlica.   
Com a instal·lació accessòria i temporal durant la construcció del parc serà necessari disposar d'un parc de maquinària i una zona d'emmagatzematge de residus que se situaran en el recinte de la planta de formigó. Com a zona d'apilament s'utilitzaran les plataformes dels aerogeneradors i el recinte de la subestació La Solana.  
Accessos al parc   
L'accés al conjunt dels parcs de la zona 11 es realitza a través de la carretera CV-590 on són necessàries rectificacions en revoltes. El projecte de millora dels accessos de la zona 11 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana va ser presentat en aquesta conselleria el dia 23 de febrer de 2006, i es completà aquest amb una addenda al març de 2007. La longitud afectada de la CV - 590 és de 2.160 metres. Les obres es limiten a l'augment dels radis de les revoltes amb radi inferior a 25 metres i la regularització de l'ample de la via en aquests trams. Igualment es regularitzarà el traçat en alçada, buscant pendents constants en els trams que s'han de millorar. Els talussos emprats en desmunts són del tipus 2/3, mentre que els emprats en terraplens són del tipus 3/2, i estan supeditats aquests als estudis geotècnics pertinents. El drenatge longitudinal dels nous trams de carretera consistirà en la creació de cunetes, que arreplegaran tant l'aigua de la mateixa calçada com de vegades l'aigua d'escorriment de les finques limítrofes a aquesta. En els encreuaments de les cunetes amb els accessos a finques limítrofes s'han previst passos salvacunetes a base de canonades de formigó de 800 mm. S'han projectat també claveguerons i obres de drenatge transversal per a donar eixida a les aigües pel seu curs natural, mitjançant tubs de formigó armat de diàmetre 800 mm i 1.200 mm segons les dimensions de l'obra de drenatge actual. Es realitzarà una hidrosembra en talussos de desmunt i terraplé, a base d'una mescla de llavors de varietats autòctones.  
Informes sectorials  
conselleria de Cultura, Educació i Esport  
En data 1 de desembre de 2006, la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià emet un informe favorable a l'efecte patrimonial del projecte de parc eòlic La Solana - zona 11 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, amb subjecció als condicions següents:  
- La realització d'un estudi de detall de cada un dels llocs on s'han detectat restes ceràmiques o lítiques per a valorar de manera clara la importància d'aquestes.   
- La realització de sondejos arqueològics previs, amb un marge de tres mesos abans de l'inici de les obres en la totalitat de les zones on s'han detectat restes ceràmiques o lítiques en superfície. Aquests sondejos s'han d'executar amb mitjans mecànics per a la retirada dels nivells superficials del terreny, i s'han de completar amb el perfilat, la neteja i l'excavació manual.  
- L'excavació en extensió. Aquesta mesura s'ha d'aplicar en cas de detectar-se restes arqueològiques durant la realització dels sondejos.  
- Realització d'una campanya d'intervenció arqueològica en la cova de la Diabla.   
- La valoració arqueològica d'aquells jaciments no detectats i que es vegen afectats per les obres de construcció.  
- Realització d'un seguiment arqueològic intensiu de la totalitat de les obres que comporten remoció del terreny, incloent les obres de desbrossament.  
Servei de Conservació de la Biodiversitat de la conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge  
En compliment del condicionant 2) de la part dispositiva de la declaració d'impacte ambiental, l'empresa Proyectos Eólicos Valencianos, SA va presentar els estudis d'avifauna la metodologia i elaboració dels quals va ser coordinada pel Servei de Conservació de la Biodiversitat.  
En data 20 de juny de 2007 el cap del Servei de Conservació de la Biodiversitat emet un informe relatiu a l'estudi d'avifauna dels parcs eòlics de la zona 11, parc eòlic La Solana.  
L'estudi d'avifauna presentat per la promotora presenta algunes deficiències respecte a la metodologia proporcionada per aquest Servei. D'altra banda, l'anàlisi de la informació no es va realitzar adequadament en una primera fase i per tant, les conclusions aportades han de ser matisades i corregides per les anàlisis comparatives realitzades pels tècnics del Servei.  
A fi d'esmenar algunes d'aquestes deficiències, i atesa l'extensió de la zona eòlica, sembla més convenient deixar l'anàlisi de l'impacte d'alguns parcs per a una fase posterior i anar avançant en aquells que es coneixen millor. En concret, el parc de la Solana, que és el més extens, que té millors accessos i se situa en una zona de cima encreuada per tallafocs i camins i on la probabilitat d'existència d'aus nidificants és escassa.  
Pel que fa als patrons d'ús de l'espai de l'avifauna, les conclusions dels autors de l'estudi són que la zona no sembla situar-se en una ruta migratòria principal atesa la baixa intensitat de fluxos registrats i que no s'han detectat corredors migratoris destacats. Desgraciadament, no s'han realitzat observacions d'ús de l'espai i d'encreuaments sobre els punts d'ubicació dels aerogeneradors entre el 15 de maig i el 20 d'agost, per la qual cosa l'ús de l'espai de l'avifauna resident no s'ha determinat prou. En particular, el de les grans rapaces que utilitzen la zona com a àrea de campeig i alimentació.  
No obstant això, ja en el primer informe realitzat per aquest Servei es va insistir en la necessitat d'establir corredors, ja que es tracta d'una alineació de més de 10 quilòmetres. Si bé les dades semblen estar esbiaixades per la posició dels punts d'observació, que es revelen insuficients, en especial per a l'estudi del parc Las Bodeguillas i de les posicions alternatives, sí que es detecten alguns punts més conflictius, en particular pels encreuaments d'aus rapaces, en gran part residents a l'àrea o nidificants a l'entorn. En concret, es tracta de les ubicacions que se situen al tossal del Peñón de los Machos (3,34 a 3,39). La quantitat d'encreuaments en situació de risc d'àguila reial, àguila marcenca, calçada i esparver en l'escàs temps estudiat recomana reubicar aquests aerogeneradors, i crear en aquesta zona, prou centrada, el necessari corredor.  
Pel que fa a l'afecció a nidificació, el parc de La Solana no sembla que puga afectar moltes rapaces forestals. No obstant això, convindria prospectar les zones dels extrems on existeixen bosquets que podrien albergar alguna àguila marcenca i, si és el cas, establir moratòries per a la instal·lació dels aerogeneradors més pròxims en època de cria. També ha de grafiar-se la ubicació de la colònia d'abellerols que sens dubte se situa en les seues proximitats, atesa la gran quantitat d'observacions existents.  
Pel que fa a l'àguila reial, la zona de nidificació de la qual més pròxima coneguda se situa a uns 4 km del parc eòlic de La Solana, sembla utilitzar tota la zona de cim del Peñón de los Machos com a àrea es campeig i alimentació. Caldria establir mesures correctores (manteniment zones obertes, cultius i punts d'aigua), pròxims a la zona de nidificació d'aquesta, en part per a evitar que s'aproxime als parcs i en part per a substituir l'àrea perduda com a zona de campeig.  
Pel que fa a la resta dels parcs de la zona eòlica, és necessari completar els estudis com més prompte millor, a fi de poder avaluar-ne l'impacte. En reunions mantingudes amb l'empresa, ja se'ls ha informat de la necessitat de prospectar les àrees forestals en l'entorn dels parcs i de la línia d'evacuació, a fi de localitzar àrees de nidificació de rapaces forestals. Es fa notar, una vegada més, que aquest estudi ha d'estendre's a les ubicacions alternatives. Pel que fa a l'ús de l'espai, alguns parcs no presenten a penes observacions, la qual cosa sembla lligada, sobretot, a la distància dels punts d'observació prefixats. En el cas del parc de Bodeguillas resulta especialment interessant, en part perquè conté nombroses posicions alternatives on podrien reubicar-se aerogeneradors de La Solana i en part perquè és el que se situa més pròxim a la zona de nidificació de l'àguila reial i fins i tot a una zona abandonada d'aguila cuabarrada. Per tant, han de concentrar-se els esforços en aquest parc realitzant l'estudi d'ús de l'espai almenys durant aquesta temporada. Ha d'iniciar-se com més prompte millor i estendre's com a mínim fins a finals d'octubre.  
2. Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important durant la fase de construcció.  
Es consideren les següents accions susceptibles de produir impactes en les diferents fases de l'actuació:  
- Increment d'emissions sonores: s'incrementarà el nivell sonor durant les obres. Per a limitar l'impacte de les emissions sonores produïdes per les operacions de construcció del parc eòlic, s'haurà de dur a terme un programa de manteniment de la maquinària que assegure el compliment dels nivells d'emissió estipulats per la legislació.  
- Emissió de pols i partícules: el material particulat es genera durant l'extracció de terres, la manipulació d'arreplegues o en la remoció de terres. La vegetació s'afecta seriosament perquè la deposició de pols sobre la superfície foliar d'aquesta, obstrueix la seua capacitat d'intercanvi gasós i de captació lumínica, la qual cosa incideix directament en una disminució de l'activitat fotosintètica.   
- Aclarida i desbrossament de la zona: tala o trasplantament d'arbres, eliminació d'arrels i bosc baix i eliminació de terra vegetal fins a 50 cm. S'haurà d'executar el rebuig i desbrossament de la superfície que serà ocupada pels futurs camins. Tant en l'obertura de caixa per a la xarxa viària com en les rases que contindran els serveis, les excavacions s'hauran d'executar amb mitjans mecànics i ajuda manual. En els camins pavimentats existents s'haurà de demolir el paviment actual fins a aconseguir la base granular.  
- Moviment de terres: anivellació i explanació de terrenys, tant de la zona on s'assenten les obres com de les zones de préstecs i els accessos a aquestes. S'haurà d'executar el moviment necessari de terres per a aconseguir la cota d'explanació, de manera que es realitzarà l'excavació en desmunt, i l'esplanada s'aclarirà, rasantejarà, anivellarà i compactarà. A les zones de terraplé, aquest s'efectuarà amb material procedent de desmunt o de préstec.  
- En els llocs de pendent alt, on la vegetació i el sòl són remoguts per a la realització de les obres, es poden presentar distints tipus de talussos. En els talussos s'han definit les cunetes i vies de drenatge per a evitar que el vessament òbriga les seues pròpies vies i ocasione saturació del terreny. Vistos els perfils transversals de les plataformes dels aerogeneradors, segons la documentació presentada, en general, els talussos que es generaran seran inferiors a 4 metres.  
- Transport i abocament de materials: inclou tant el transport del material d'obra com el del material sobrant a un abocador autoritzat.  
- Ocupació del sòl: durant les obres inclourà també les zones de préstec, les d'abassegament de materials, parc de maquinària, una zona d'emmagatzematge de residus i els accessos. L'ocupació una vegada finalitzades les obres es reduirà a l'àrea d'actuació. A pesar que durant la fase d'obres els vials tindran una amplària útil de 4 i 5 metres, s'estima que la banda d'afecció serà d'aproximadament 10 metres, comptant les cunetes, els talussos (en zones de desnivell) i les rases per a la xarxa elèctrica de mitjana tensió. En la fase de funcionament, tal com s'indica en el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, l'amplària dels camins es reduirà a 3,5 metres.  
- Préstecs i pedreres: durant la fase d'execució es farà ús d'aquests per a la realització de desmunts i terraplens.  
- Afermament i pavimentació: inclou l'estesa i compactació de llasts, els regs d'imprimació i adherència, l'estesa i compactació d'aglomerat.  
- Afecció a la fauna: a causa de les molèsties ocasionades durant la construcció del parc eòlic.  
Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important durant la fase de funcionament  
Els aspectes ambientals que s'han d'avaluar són:  
- Increment de les emissions sonores: els aerogeneradors produeixen soroll derivat del seu propi funcionament. En l'estudi de detall sobre l'impacte sonor s'ha pres el límit més estricte i en les condicions més desfavorables (vent fort, en direcció a les masies i absència d'obstacles o desnivells importants). Aplicant el model de càlcul de nivell sonor, d'acord amb la metodologia utilitzada, s'estima que per al G - 58 a partir de la distància de 250 m els nivells sonors estan per sota de 45 dB. No obstant això, les condicions reals de funcionament donen lloc a condicions substancialment diferents de les tipus en què es basen els models, ja que es veu reduït l'impacte real del soroll.  
Encara que l'emplaçament del parc eòlic La Solana se situa lluny de la població, s'aplicaran la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, i el Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableixen normes de prevenció i correcció de la contaminació acústica en relació amb les activitats, instal·lacions, edificacions, obres i serveis.   
Cal considerar la Casa del Alto, que se situa molt pròxima a diversos aerogeneradors. En l'esmentada masia, primerament es va comunicar que aquesta es trobava habitada de manera permanent. Posteriorment, l'empresa Proyectos Eólicos Valencianos, SA va presentar un escrit de data 4 de maig de 2007 firmat pels representants de la comunitat de béns Carrascal II, CB, propietaris de la Casa del Alto, en el qual s'informa que l'esmentada masia, situada a la parcel·la 3 del polígon 36 del terme municipal d'Ayora, es troba deshabitada i no està sotmesa a cap ús que hi comporte la presència habitual de persones.  
- Afecció a la fauna: cal parlar d'impactes directes, com les morts d'aus com a fruit de col·lisions amb les aspes dels aerogeneradors, o indirectes, com ocorre quan les aus eviten una zona per l'efecte barrera que pot ocasionar una fila d'aerogeneradors en un cim de serra. Aquest efecte barrera produeix moviments extres que ocasionen, per a les aus, un gasto energètic innecessari, que en moments importants del cicle vital, com ara la cria, poden arribar a reduir l'èxit reproductor i la supervivència. En el parc La Solana, la probabilitat d'existència d'aus nidificants és escassa pel fet que se situa en una zona de cim encreuada per tallafocs i camins. No obstant això, les grans rapaces utilitzen la zona com a àrea de campeig i alimentació.  
- Ocupació del sòl: excepte les instal·lacions accessòries com ara les zones d'abassegament, d'emmagatzematge de residus i de maquinària, la resta de les infraestructures creades durant la construcció del parc eòlic es mantindran durant l'explotació d'aquest. No obstant això, tant les plataformes de muntatge com els talussos generats i les rases de mitjana tensió s'han de revegetar després de l'execució afegint una capa superficial d'uns 200 mm de grossària de terra vegetal. A més, els accessos i vials interns veuran reduïda l'amplària útil d'aquests fins als 3,5 metres.  
- Generació de residus: durant el funcionament del parc es generaran xicotetes quantitats de residus perillosos en les operacions de manteniment o reparació. El promotor haurà de presentar, abans de l'inici de les obres, la inscripció en el Registre de Petits Productors de la Comunitat Valenciana, com també el document d'acceptació del gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos que es faça càrrec de qualsevol residu que es genere, tant en la fase de construcció com de funcionament.   
- Afecció al paisatge: els aerogeneradors creen una intrusió en el paisatge ja que: són estructures verticals que destaquen en un paisatge de components horitzontals; són estructures artificials de caràcter puntual, i els objectes en moviment atrauen l'atenció de l'observador, per això les pales dels molins girant constitueixen punts dominants en el paisatge. El parc eòlic La Solana queda prou allunyat de les àrees poblades i de les valls més freqüentades. La intrusió visual que exerceixen els aerogeneradors disminueix amb la distància. L'afecció al paisatge es produirà principalment sobre la rambla de Las Chofleras, que discorre en paral·lel al sud-est de l'alineació d'aerogeneradors, sobre la qual es produirà una clara dominància. Aquesta vall a penes presenta població i els llocs més freqüentats es localitzen majoritàriament en àrees sense accessibilitat visual del parc.   
Des dels llocs amb accessibilitat visual més freqüentats, el parc es percebrà en un pla llunyà, interceptat per diversos plans intermedis, la qual cosa minimitza en gran part l'efecte d'intrusió o dominància.   
Els accessos aprofiten en gran manera els camins existents, que són abundants en l'entorn i no generen talussos d'importància, per això, no s'aprecia un efecte ressenyable, pel que fa a la intrusió.  
- Els aerogeneradors generen un efecte denominat ombra titil·lant o oscil·lant. Aquest efecte es produeix quan la llum solar passa a través de les aspes rotants, la qual cosa genera un impacte visual. Per a determinar l'impacte que les ombres dels aerogeneradors del parc eòlic La Solana poden afectar cada una de les masies es va calcular mitjançant simulació les projeccions dels aerogeneradors en distintes èpoques i hores de l'any mitjançant càlcul vectorial. Dels resultats es va obtenir un total de tres masies (Nova Casa de la Diabla, Casa de Pi i Casa del Alto) que estaven a una distància menor de 500 metres i sobrepassaven les 30 hores anuals d'ombra. Tenint en compte que l'índex d'ocupació de cada una de les masies és esporàdic, es considera l'impacte per ombres compatible, per la qual cosa no cal reubicar els aerogeneradors 15 i 16 del parc eòlic La Solana.   
Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important durant la fase de desmantellament  
No es preveu el desmantellament de la instal·lació, no obstant això, el projecte descriu les actuacions previstes per al desmantellament del parc eòlic i la restauració final de l'entorn mitjançant aportació de terra vegetal de 30 cm de grossària i revegetació dels terrenys mitjançant hidrosembra.  
Consideracions sobre les mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
A més de les mesures generals recollides en la declaració d'impacte ambiental que afecten el parc eòlic La Solana de la zona 11, s'adoptaran mesures correctores i protectores addicionals proposades en el projecte.   
Les mesures protectores addicionals proposades són, entre altres:  
- A l'hora de realitzar explanacions, obrir camins o rases, s'haurà de procedir, en primer lloc, a alçar i apartar la capa de terra vegetal existent. La terra vegetal obtinguda s'emmagatzemarà en monticles o cordons sense sobrepassar una alçària màxima de 2 metres, per a evitar la pèrdua de les propietats orgàniques i biòtiques d'aquesta. Aquesta terra serà posteriorment utilitzada tant en les últimes capes dels farciments de rases com en la restauració d'àrees ocupades temporalment. Una vegada finalitzades les obres es procedirà, en les zones d'ocupació temporal, a la descompactació del terreny mitjançant escarificador, la qual cosa afavorirà la revegetació natural d'aquest. Una vegada instal·lats els aerogeneradors, s'haurà d'afegir una capa de terra vegetal sobre les peanyes de fonamentació.  
- S'ha d'excavar i retirar la capa de sòl vegetal, i arreplegar-la en la mesura que es puga en l'entorn més pròxim dels elements afectats per aquesta actuació, de manera que posteriorment siga immediata la reincorporació d'aquesta en les labors de correcció.  
- La terra vegetal obtinguda s'ha d'emmagatzemar en monticles o cordons sense sobrepassar una alçària màxima de 2 m, per a evitar la pèrdua de les propietats orgàniques i biòtiques. Amb el mateix objectiu, sobre la superfície d'aquests apilaments seran sembrades llavors de gramínies i lleguminoses, la qual cosa contribuirà també a la seua estabilitat. Immediatament després de la sembra, serà aplicat un reg en tota la superfície dels cordons formats.  
- Els sistemes de drenatge, vessaments i altres elements del medi hidràulic afectats per les obres d'infraestructura, remodelació i construcció d'accessos o altres, han de ser restituïts o restaurats adequadament, i es garantirà la conservació del medi hidrològic local.  
- Per a prevenir vessaments dels olis minerals de la maquinària, durant la fase de construcció, s'haurà de procedir al canvi d'aquests en un recinte tancat sobre solera impermeable. En cas de vessament accidental, s'aplicarà sobre aquest material absorbent, que s'emmagatzemarà i gestionarà també com un residu perillós.  
- S'ha de garantir la no-afecció a les formacions rupícoles situades sota els aerogeneradors 53 i 54.  
- En la fase de funcionament, a fi de prevenir un impacte ambiental produït per possibles vessaments accidentals o operacions incorrectes de retirada i emmagatzematge dels olis usats, s'ha d'elaborar un procediment que regule aquestes operacions. Els residus s'han d'emmagatzemar en un recinte tancat i impermeabilitzat especialment indicat per a aquesta funció, i s'han d'entregar a un gestor de residus perillosos autoritzat. Així mateix, s'ha de dur a terme un programa de manteniment dels equips que assegure un rendiment òptim, la prevenció de fuites i l'adequada neteja d'aquests. En cas de vessament durant els canvis d'oli, s'aplicarà sobre aquest material absorbent, que s'emmagatzemarà i es gestionarà també com un residu perillós.  
- S'haurà d'evitar l'ús d'olis hidràulics clorats, olis lubricants clorats de motors i engranatges, i altres líquids clorats d'aïllament i transmissió de calor, en especial els olis amb PCB i PCT, d'acord amb la Directiva 76/769/CEE, del Consell, de 27 de juliol de 1976, relativa a l'aproximació de les disposicions legals, reglamentàries i administratives dels estats membres que limiten la comercialització i l'ús de determinades substàncies i preparats perillosos, i les modificacions posteriors.  
Les mesures correctores addicionals proposades són, entre altres:  
- La superfície total que s'ha de restaurar serà la corresponent a les plataformes de muntatge dels aerogeneradors, fonamentacions dels aerogeneradors, vials i rases per al cablejat, planta de formigó, zona d'arreplega de materials i parc de maquinària i subestació elèctrica. Els accessos utilitzats per a l'execució de les obres i que no siguen necessaris a posteriori han de ser restaurats una vegada finalitzades les obres, i quedarà únicament una via de servei de 3,5 metres d'amplària. La restauració consistirà en la descompactació del terreny, l'extensió de la terra vegetal emmagatzemada durant l'obra i la revegetació mitjançant plantació i hidrosembra.  
- Les restes procedents de les excavacions de les bases dels aerogeneradors s'han d'usar, quasi en la seua totalitat, en el ferm dels camins i en les plataformes dels aerogeneradors. No obstant això, qualsevol sobrant que es puga generar, tant de materials de construcció com de restes d'excavacions, que en cap cas seran de terra vegetal, haurà de traslladar-se a l'abocador de residus sòlids inerts amb autorització administrativa més pròxim.  
- En cap cas s'abandonaran els sobrants als voltants de les obres.  
- En el cas que apareguera un animal mort d'una determinada grandària en el parc eòlic o en els voltants d'aquest, que podria atraure les espècies carronyeres, incrementant per tant el risc de col·lisió, cal retirar-lo immediatament.  
- Instal·lació de barreres o tancaments parcials en els camins d'accés, sempre que siga possible, de tal forma que només puguen ser transitats pels serveis de manteniment del parc eòlic, les autoritats ambientals i alguns usos concrets específicament autoritzats.  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental presentat, aquest estableix les comprovacions periòdiques de la qualitat ambiental, els impactes ambientals que es produeixen i l'efecte de les mesures protectores i correctores aplicades.   
Durant l'execució de les obres es requerirà la presència a peu d'obra del tècnic competent, dedicat exclusivament a realitzar la vigilància ambiental d'aquestes durant tot el període d'execució, i registrarà els aspectes i incidències més importants de l'evolució d'aquestes.   
En la fase de funcionament del parc eòlic, en el projecte presentat es considera un període de garantia de tres anys, en els quals s'ha de realitzar un seguiment de l'evolució de les zones restaurades i revegetades, de la correcta gestió dels residus perillosos generats, de la contaminació acústica, de les ombres i d'avifauna.   
3. Consideracions jurídiques  
L'article 16, apartat 2, del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent, resolució complementària a la declaració d'impacte ambiental:  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte constructiu del parc eòlic La Solana, de la zona 11 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, promogut per Proyectos Eólicos Valencianos, SA, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions del projecte, el projecte de les mesures protectores i correctores, com també el programa de vigilància ambiental i amb les condicions del punt segon d'aquesta resolució.  
Segon  
Com a condicionants addicionals que s'han de complir s'establiran els següents:   
1. Se suspenen de manera cautelar, les posicions 3,34 a 3,39 ambdues incloses, del parc eòlic La Solana, fins que els estudis d'avifauna i de vegetació de les posicions alternatives del parc eòlic de Las Bodeguillas siguen concloents.  
2. S'ha de realitzar una vigilància de l'avifauna durant l'execució de les obres.  
3. El programa de vigilància ambiental, en relació amb el seguiment de l'avifauna, haurà de seguir el protocol elaborat pel Servei de Conservació de la Biodiversitat d'aquesta conselleria. La metodologia i l'elaboració de l'estudi postparc ha d'estar coordinada per l'esmentat Servei.   
4. Si el programa de vigilància ambiental demostra, en el transcurs del temps, la perillositat de qualsevol dels aerogeneradors instal·lats, en relació amb la població d'exemplars d'espècies de fauna catalogades com a espècies amenaçades, serà aplicable l'article 34.4 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental. A l'efecte de l'esmentat article, el llindar crític serà determinat a partir de l'avaluació de les dades demanades en el pla de seguiment de la incidència del parc eòlic en les aus i quiròpters, efectuada pel Servei de Conservació de la Biodiversitat. Les mesures protectores o correctores o les modificacions que fóra necessari aplicar, inclòs el desmantellament dels aerogeneradors en el cas d'impacte crític, es realitzarà a càrrec de l'empresa adjudicatària sense que en cap cas es puga entendre que està subjecte a compensacions per part d'aquesta Administració.  
5. Una vegada finalitzades les obres s'ha d'efectuar la neteja general de la zona, per tal que no quede cap material inservible pertanyent a aquesta. Tots els residus d'obra s'han de retirar del lloc i es gestionaran degudament.  
6. Dels resultats del programa de vigilància ambiental s'hauran d'emetre informes que quedaran a la disposició de les autoritats competents que ho sol·liciten.  
7. Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que resulten d'aplicació.  
8. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst, haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent en avaluació d'impacte ambiental que establirà, si cal, l'aplicació de noves mesures correctores.  
9. D'acord amb l'article 4 del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, modificat per la Llei 9/2006, de 28 d'abril, el promotor ha de comunicar a l'òrgan ambiental (per escrit), amb la suficient antelació, la data de començament de l'execució del projecte.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta resolució complementària a la declaració d'impacte ambiental formulada mitjançant Resolució de la directora general de Gestió del Medi Natural de 3 d'agost de 2006, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 3 de setembre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª. Ángeles Centeno Centeno.  
Resolució complementària a la declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 34/2002-AIA  
Promotor: Acciona Eólica del Levante, SA  
Autoritat substantiva: conselleria d'Infraestructures i Transport  
Objecte del projecte:Projecte d'execució de la subestació transformadora de 132/12 kV Benalaz i LAAT 132 kV d'evacuació de la zona 12  
Localització: Enguera - Ayora (València)  
En data 23 d'agost de 2007 va tenir entrada en aquesta conselleria el projecte d'execució de la instal·lació subestació transformadora 132/12 kV i el projecte d'execució de la línia aèria d'evacuació d'energia elèctrica 132 kV ST Benalaz - LAAT ST La Solana - ST Ayora de la zona 12 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, promogut per Acciona Eólica del Levante, SA, com especifica el punt segon apartat 7.1) de la part dispositiva de la declaració d'impacte ambiental, formulada mitjançant Resolució de la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient de data 27 de novembre de 2006.  
En data 5 de juliol de 2007 es va presentar un annex ambiental al projecte constructiu de la línia elèctrica d'evacuació de la zona eòlica 12 que incorpora una valoració de les afeccions ambientals dels suports i dels accessos per a la instal·lació de la línia, en compliment del condicionant 1.3) del punt segon de la part dispositiva de la declaració d'impacte ambiental de data 27 de novembre de 2006.  
1. Descripció de l'actuació  
1.1 Descripció de la línia  
L'objecte del projecte és la instal·lació d'una línia aèria a 132 kV d'evacuació de l'energia elèctrica generada pels parcs eòlics de la zona 12 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana. L'origen de la línia elèctrica serà la subestació transformadora ST Benalaz, i discorrerà en simple circuit (SC) amb conductor LA -380 dúplex a través de 24 suports i amb una longitud de 6.372,14 metres, fins al suport núm. 1 de la línia aèria a 132 kV de la Zona 11, des de la qual s'efectuarà de manera conjunta en un únic traçat amb doble circuit (CD) de 8.046 metres, l'energia produïda pels parcs eòlics de les zones 11 i 12 fins a la subestació Ayora.   
El traçat de la línia elèctrica simple circuit (SC) entre la subestació Benalaz amb la subestació La Solana, correspon amb l'alternativa 2A tal com es va aprovar en la declaració d'impacte ambiental de data 27 de novembre de 2006 (apartat 1.3) del punt segon).  
Els suports que s'han d'utilitzar en la construcció de la línia aèria de simple circuit seran del tipus metàl·lics de gelosia i la disposició dels conductors serà al portell. Els suports disposaran d'una cúpula per a instal·lar el cable de guarda amb fibra òptica per damunt dels circuits d'energia, amb la doble missió de protecció contra l'acció del llamp i comunicació.  
Les fonamentacions dels suports seran de formigó en massa, d'una dosificació de 200 kg/m³ i una resistència mecànica de 125 kg/cm², del tipus fraccionada en quatre massissos independents. Cada bloc de fonamentació sobreeixirà del terreny, com a mínim 20 cm, formant sòcols que acabaran en punta de diamant per a facilitar l'evacuació de l'aigua de pluja.  
La documentació presentada està composta per plànols en què es grafia el traçat definitiu de la línia elèctrica amb la ubicació dels suports i el traçat dels camins d'accés necessaris per al muntatge d'aquests.   
1.2 Descripció de la subestació  
L'objecte del projecte presentat és descriure les principals característiques tècniques i el conjunt d'equips i instal·lacions que componen la subestació transformadora de 132/12 kV denominada Benalaz, la qual connectarà la generació eòlica per mitjà d'una nova línia elèctrica de 132 kV de nova construcció, que entroncarà amb la línia entre la ST La Solana i la subestació d'Ayora, per a injectar l'energia en la xarxa de transport. La ubicació de la subestació Benalaz és la que es va aprovar en la declaració d'impacte ambiental de data 27 de novembre de 2006.   
Les instal·lacions que preveu la nova subestació són les que a continuació es descriuen:  
- Un sistema elèctric de 132 kV amb una configuració de simple barra (SB) tipus intempèrie amb aïllament en SF6 i 4 posicions corresponents a una de línia i tres de transformació. Es preveu el muntatge d'una estructura metàl·lica que servisca de suport i suport de l'aparellatge i els embarrats, com també per a l'amarratge de la línia aèria d'evacuació d'energia elèctrica de la zona 12.  
- Una transformació dotada amb tres transformadors de potència, tipus intempèrie, de relació 132/12 kV i 55 MVA de potència cada un, connexió YNd11 i aïllats en oli mineral. Cada transformador disposarà de la seua corresponent reactància trifàsica limitadora de connexió de terra.   
- Un sistema elèctric de 12 kV amb una configuració de simple barra partida (SB) tipus interior amb aïllament en SF6, conformat per cel·les amb un total de 19 posicions de què nou seran eixides de línia, tres de transformació, dos de serveis auxiliars, tres de mesura i dos d'acoblament. S'haurà d'instal·lar un transformador de serveis auxiliars d'aïllament sec de 50 kVA, de relació 12/0,400 - 0,232 kV tipus interior, a la vora de les cel·les de 12 kV.  
- Un edifici, a dues aigües, que constarà d'una sola planta i es distribuirà en diverses sales principals: sala de control, sala de cel·les i magatzem, al qual es podrà accedir a través d'un moll de càrrega des de l'exterior amb un vehicle. També s'inclouen els serveis sanitaris, com també un magatzem diferenciat per al magatzematge d'olis i un altre per a residus. L'edifici de control estarà equipat a més, amb un sistema de detecció de fums, sistema d'extinció d'incendis, sistema antiintrusos, ventilació forçada i calefacció.  
Cada una de les posicions de 132 i 12 kV estarà degudament equipada amb els elements de maniobra, mesura i protecció necessaris per a l'operació segura, centralitzats en quadres situats en l'edifici de control.  
En el sistema de 132 kV, la distància entre fases és de 2,5 m i l'alçària mínima de l'enbarrat sobre el sòl serà de 4,5 m. En el sistema de 12 kV, s'utilitzaran cables subterranis apantallats i cel·les prefabricades d'interior normalitzades pel fabricant. En els únics trams d'embarrat nu que s'ha de muntar, que són les eixides dels transformadors de potència, s'hauran de mantenir distàncies de 50 cm entre fases.  
Per al desplegament i execució de la instal·lació projectada és necessari el muntatge d'una estructura metàl·lica que servisca de suport i suport de l'aparellatge i els embarrats, com també per a l'amarrament de la línia.  
S'explanarà el terreny a una única cota. Els treballs corresponents inclouran la retirada de la capa vegetal, excavació i terraplenament compactat fins a la cota d'explanació. El recinte interior anirà acabat amb una capa de grava de 10 cm de grossària.  
El drenatge de les aigües pluvials es realitzarà mitjançant una xarxa de recollida formada per canonades drenants que les canalitzaran a través d'un col·lector fins a l'exterior de la subestació, i abocarà a les cunetes pròximes.  
L'edifici es projecta amb murs de formigó armat, lluïts i entaulellats de blanc. La coberta és a dues aigües, amb bigues i forjat pretesat sobre el qual es disposaran teules àrabs roges. Les portes seran metàl·liques amb folres de fusta. Les finestres seran de fusta amb reixes de ferro. Amb el disseny i els materials indicats es pretén que la subestació tinga l'aspecte dels edificis de la zona.  
Al parc d'intempèrie es projecta un vial pavimentat de formigó, que limite amb l'edifici per a permetre l'accés a vehicles de manteniment.  
2. Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important per la construcció de la línia  
Els elements ambientals principalment afectats seran el sòl (per l'ocupació i servitud creada per la infraestructura i les activitats de desbrossament), el paisatge (per l'alteració que comporta la instal·lació dels suports i els cables, com també l'efecte sinèrgic amb altres infraestructures elèctriques existents) i l'afecció a l'avifauna.  
Durant la fase de construcció, els impactes generats són els corresponents a l'obertura d'accessos necessaris per a la instal·lació de suports i estesa de la línia, disposició de zones d'abassegaments de materials, sabates per als suports, etc.  
D'acord amb l'annex ambiental presentat, en principi no està previst realitzar una labor intensiva de desbrossament al llarg de tot el traçat de la línia d'evacuació, limitant-se aquest a alguna actuació concreta sobre determinats peus, que podrien ser eliminats o rebaixats en cas necessari. Només en els punts on es disposen les sabates per als suports de la línia serà necessari eliminar la vegetació existent. De la mateixa manera es necessitarà una determinada labor d'aclarida del matoll per a facilitar l'accés a les obres en alguns punts del traçat. No obstant això, per a protegir al màxim els escassos peus d'alzina i d'algunes espècies singulars existents a la zona cal anar alerta ievitar-les en la mesura que es puga a l'hora de realitzar el replanteig de l'obra.  
En el disseny de nous accessos s'ha buscat la traça que minimitza la distància entre el vial existent de què es parteix i la ubicació del suport. Així mateix, s'ha aprofitat la xarxa de camins existents, minimitzant el nombre de nous accessos, i s'han evitat els accessos amb pendent excessiu.   
El cable de terra de la línia elèctrica anirà equipat amb dispositius salvaocells a fi de fer l'esmentat cable més visible i reduir el risc de col·lisió de les aus. En tot cas, tal com indica el projecte, si el seguiment de la línia així ho determina s'instal·laran nous salvaocells, fins i tot canviant el model en els trams afectats.  
Les revegetacions que es realitzaran parteixen de l'objectiu bàsic de restituir, en la mesura que siga possible, les condicions del medi alterat per les obres. La revegetació es desenvoluparà de manera paral·lela a les obres, utilitzant tècniques no agressives, a partir dels abassegaments de terra vegetal retirada inicialment. No es deixaran superfícies nues i es realitzarà un seguiment cuidadós de les revegetacions per a garantir el seu arrelament i la correcta funcionalitat d'aquestes. El tapament de la superfície afectada pels accessos permetrà el restabliment d'unes condicions adequades perquè prospere la vegetació.   
2. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important per la construcció de la subestació  
La superfície afectada per la subestació elèctrica és d'aproximadament 3.300 m².  
Entre les accions que poden generar impactes ambientals com a conseqüència de l'actuació destaquen:  
- Durant la fase de construcció, el transport i abassegament de materials, el condicionament de l'accés i preparació del terreny, la construcció de fonamentacions i canalitzacions elèctriques, el muntatge de paraments, la construcció de l'edifici, i la instal·lació dels components interns de la ST.  
- Durant la fase de funcionament, l'ocupació de l'espai, els processos de transformació d'electricitat, el soroll produït pels transformadors i la possible generació de residus d'operació.  
Les accions que s'han de dur a terme per a la construcció de la subestació repercutiran en l'alteració de la morfologia del relleu i de les característiques del sòl, com també l'emissió de pols i gasos. Els treballs corresponents comprendran la retirada de la capa vegetal, excavació, farciment i compactació fins a la cota d'explanació.  
S'han de construir els vials interiors necessaris per a permetre l'accés dels equips de transport i manteniment requerits per al muntatge i conservació dels elements de la subestació. Aquests vials seran executats en formigó i d'amplària 5 metres. Es projecta una tanca que envolte el parc de la intempèrie, efectuant el tancament amb l'edifici.  
Es projecta la construcció d'un pou de recollida de possibles fuites d'oli mineral dels transformadors. De l'estructura de la fonamentació del transformador eixirà un tub que connectarà les cubetes de recollida amb el pou. El pou serà de formigó armat, estanc i amb capacitat per a contenir l'equivalent a una vegada i mitja el volum d'oli mineral d'un transformador.  
Respecte a les emissions de camps electromagnètics derivades del funcionament de la ST caldrà ajustar-se a allò que disposa la Direcció General de Salut Pública, òrgan competent en la vigilància sanitària de la contaminació electromagnètica, d'acord amb la Llei 4/2005, de 17 de juny. La ubicació de la ST es troba allunyada de qualsevol nucli de població, no obstant això, es tindrà en compte la recomanació del Consell de Ministres de Sanitat de la Unió Europea, de 12 de juliol (1999/519/CE), que fixa els límits d'emissions en 5 kV/m per al camp elèctric i 100 µT per al camp magnètic.   
Les aigües brutes dels serveis higiènics han de desguassar a una fossa sèptica.  
La generació de sorolls durant la fase de funcionament repercutirà en un increment del nivell de fons.  
Atés que s'utilitza hexafluorur de sofre (SF6) com a dielèctric en els interruptors, podria produir-se una eventual pèrdua d'aquest en el cas d'un funcionament anòmal. També podria existir un impacte sobre el sòl a causa d'un possible abocament d'oli mineral que s'utilitza en els transformadors per les característiques dielèctriques i refrigerants d'aquest.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores, protectores i el programa de vigilància ambiental  
En data 17 d'octubre de 2007 es va presentar davant d'aquesta conselleria una separata complementària de l'estudi d'impacte ambiental, corresponent a les mesures protectores, correctores i el programa de vigilància ambiental de la línia aèria d'evacuació de 132 kV i de la subestació Benalaz, conforme el que estableix l'apartat 4) del punt segon de la part dispositiva de la declaració d'impacte ambiental.  
L'esmentat projecte inclou, de manera diferenciada, el projecte de desmantellament de la línia elèctrica i de la subestació al final de la vida útil, que incorpora la destinació dels diversos residus i la restauració morfològica i vegetal dels terrenys afectats mitjançant hidrosembra.   
El programa de vigilància ambiental presentat agrupa les labors que s'han de fer per a realitzar un seguiment de l'aplicació de les mesures protectores i correctores durant la fase d'execució de les obres. En el període d'explotació, el programa de vigilància ambiental se centrarà a:  
- Determinar les afeccions que la presència de la línia elèctrica i la subestació comporta sobre el medi, i comprovar l'adequació d'aquesta a l'estudi d'Impacte ambiental.  
- Detectar afeccions no previstes i articular les mesures necessàries per a evitar-les o corregir-les.  
- Comprovar l'efectivitat de les mesures protectores i correctores projectades.  
De l'estudi dels impactes previsibles i l'adopció de les mesures preventives i correctores proposades, s'estima l'impacte ambiental del projecte com a compatible.  
3. Consideracions jurídiques  
L'article 16, apartat 2, lletra m), del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent resolució complementària a la declaració d'impacte ambiental:  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, sense perjudici de les modificacions o condicions que establisca la conselleria de Cultura per a evitar l'afecció al patrimoni, els projectes constructius de la subestació transformadora de 132/30 kV Benalaz i de la línia aèria d'alta tensió per a evacuació d'energia dels parcs eòlics de la zona 12, promoguts per Acciona Eólica del Levante, SA, sempre que aquests es desenvolupen amb les previsions dels projectes constructius, del projecte de mesures protectores, correctores, el programa de vigilància ambiental i amb els condicionants del punt segon d'aquesta resolució.  
Segon  
Com a condicionants addicionals que s'han de complir s'estableixen els següents:   
1. S'ha de presentar davant de la Direcció General de Gestió del Medi Natural les al·legacions de caràcter ambiental que es produïsquen durant el període d'informació pública corresponent a la tramitació administrativa de la LAAT de 132 kV i de la subestació.  
2. S'haurà de disposar de l'informe establit en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià. En tot cas, l'aparició de jaciments arqueològics o paleontològics determinarà l'obligació de suspendre els treballs, delimitar el perímetre d'afecció i notificar-ho immediatament a la conselleria de Cultura, Educació i Esport, com també a adoptar les mesures que s'establisquen en l'esmentat informe.  
3. Durant la fase de construcció no es realitzaran a la zona canvis d'oli, reparacions o llavades de maquinària que puguen provocar contaminació del sòl. Si es produeixen abocaments, s'arreplegaran juntament amb la part afectada de terreny per a la correcta gestió d'aquests. S'hauran de restaurar a les condicions inicials totes les àrees que s'hagen vist alterades per les obres. S'hauran de recollir i gestionar convenienment totes les restes d'obra que s'hagen generat (terres, material elèctric, etc.).  
4. S'haurà d'apantallar la subestació (on no interferisca amb les línies elèctriques d'entrada o eixida), amb vegetació arbòria i arbustiva pròpia de la zona.  
5. La Confederació Hidrogràfica del Xúquer ha de donar l'autorització per a l'abocament d'aigües al pou sèptic per a les aigües sanitàries, d'acord amb la legislació d'aigües vigent.  
6. A la posada en marxa de la subestació transformadora s'haurà de procedir a mesurar els nivells sonors generats a fi de verificar el compliment de les condicions establides en la legislació vigent, i incorporar els resultats al programa de vigilància ambiental.  
7. En el cas que els treballs de manteniment obliguen a realitzar operacions de buidatge i ompliment del gas SF6, s'hauran de realitzar mitjançant equips que impedisquen l'emissió lliure del gas a l'atmosfera.  
8. S'haurà de substituir el pou d'emmagatzematge de possibles fuites d'oli mineral dels transformadors per un dipòsit aeri a fi de facilitar les inspeccions periòdiques de l'estat d'aquest i reparar fissures o clevills que puguen produir-se al llarg del temps. Les cubetes situades a les bancades dels transformadors han d'anar convenientment tapades per a evitar que hi penetre l'aigua de pluja. Els olis s'hauran de gestionar a través d'una empresa gestora autoritzada perquè s'encarregue del tractament posterior d'aquests.  
9. Igual que en la fase d'instal·lació, durant els treballs de manteniment de la subestació han de complir-se estrictament totes les mesures de control necessàries pel que fa a l'ús de materials i substàncies que puguen ocasionar algun problema, i minimitzar d'aquesta manera el risc d'abocaments accidentals.   
10. Per a la il·luminació exterior de la subestació no es permet l'emissió de llum per damunt de l'horitzontal. S'haurà de disposar d'un sistema d'encesa que assegure que l'enllumenat no roman encés en hores de llum natural.   
11. Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi resulten d'aplicació.  
12. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst, haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent en avaluació d'impacte ambiental que establirà, si procedeix, l'aplicació de noves mesures correctores.  
13. Dels resultats del programa de vigilància ambiental s'hauran d'emetre informes que quedaran a disposició de les autoritats competents que ho sol·liciten.  
14. D'acord amb l'article 4 del RDL 1302/1986, de 28 de juny, modificat per la Llei 9/2006, de 28 d'abril, el promotor haurà de comunicar a l'òrgan ambiental (per escrit), amb l'antelació suficient, la data de començament de l'execució del projecte.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta resolució complementària de la declaració d'impacte ambiental formulada mitjançant una resolució de la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient de 27 de novembre de 2006, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 8 de novembre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª. Ángeles Centeno Centeno.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5722, del 12-03-2008 (2008/3097)

RESOLUCIÓN de 20 de febrero de 2007, de la directora general de Gestión del Medio Natural por la que se ordena la publicación de determinadas resoluciones complementarias a las declaraciones de impacto ambiental, correspondientes a las Zonas eólicas 6, 8, 10, 11 i 12.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5722

Fecha DOGV
:   12-03-2008

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2008/3097

CVE


Fecha del documento
:   20-02-2008

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Viver](javascript:void(0))
    * [Toro, El](javascript:void(0))
    * [Barracas](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 20 de febrero de 2007, de la directora general de Gestión del Medio Natural por la que se ordena la publicación de determinadas resoluciones complementarias a las declaraciones de impacto ambiental, correspondientes a las Zonas eólicas 6, 8, 10, 11 i 12. [2008/3097]  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental.  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
En su virtud, he resuelto:  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las resoluciones complementarias a las declaraciones de impacto ambiental, correspondiente a los expedientes 028/02-AIA Zona 6, 030/02-AIA Zona 8, 032/02-AIA Zona 10, 033/02-AIA Zona 11 y 034/02-AIA Zona 12, que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación  
Valencia, 20 de febrero de 2008.- La directora general de gestión del medio natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Resolución complementaria a la declaración de impacto ambiental  
Expediente: 28/02-AIA  
Promotor: Proyectos Eólicos Valencianos   
Autoridad sustantiva: conselleria de Infraestructuras y Transporte  
Objeto del proyecto: Instalaciones eólicas de la Zona 6.   
- Parque eólico Alto Palancia I  
- Parque eólico Alto Palancia II   
- Parque eólico Alto Palancia III   
Localización: Términos de El Toro, Barracas, Viver, (Alt Palancia)  
La empresa adjudicataria para el desarrollo de las instalaciones eólicas de la zona 6 del Plan eólico de la Comunidad Valenciana presentó el día 27 de diciembre de 2006 la documentación relativa al Proyecto para el control y seguimiento de la población reproductora de aguilucho cenizo (Circus pygargus) en el área de influencia de los parques eólicos Alto Palancia I, II y II y caracterización previa del hábitat potencial de nidificación de la especie de la zona, en cumplimiento de los condicionantes establecidos en la Resolución de directora general de Gestión del Medio Natural 13 de septiembre de 2006, complementaria de la DIA .   
El contenido de dicha documentación se resume a continuación:  
En relación con el área de estudio. Se indica que el área de estudio será el área de influencia de las instalaciones eólicas de los parques Alto Palancia I, II y III, aunque no se incluye una delimitación gráfica concreta y suficientemente detallada del área de estudio.  
Si que se describen las principales características del hábitat (topografía y vegetación) idóneas para la nidificación de la especie, aunque se adjunta ortofoto, a escala 1:15.000, en la que se propone como zona de exclusión de obra, única y exclusivamente, una franja de unos 200 metros, cuyo eje son las correspondientes alineaciones del parque Alto Palencia III (los 16 aerogeneradores proyectados), las cuerdas 1 - 6 y 11-12 y un círculo de 200 metros de diámetro alrededor del aerogenerador 13 del parque Alto Palencia I   
Para el desarrollo del estudio se proponen las siguientes fases:  
Fase 1). Estudio y caracterización previa del área de nidificación.   
Se propone realizar esta fase durante el mes de marzo, a razón de 1 visita semanal. Consistiría en la caracterización y cartografía del hábitat potencial de nidificación sobre el que posteriormente se concentrarán las tareas de censo y observaciones de la especie sobre el terreno, aunque se advierte que en esta fase ya se pueden encontrar ejemplares migratorios prenupciales.  
Fase 2) Censo de inicio del seguimiento de la población nidificante, Esta fase abarcará el mes de abril y la primera mitad de mayo pudiendo alargarse o reducirse en función de los resultados que se vayan obteniendo. La frecuencia de las observaciones se fija en un promedio de 2 visitas semanales.  
En esta fase se tratará de localizar las parejas nidificantes, sus nidos y zonas de campeo mediante prospección y observación desde lugares dominantes de las zonas potencialmente de cría y de las evoluciones de los potenciales reproductores.   
Fase 3) Seguimeinto y control de la pobalción nidificante (I)  
Esta fase comprenderá la segunda mitad de mayo y el mes de junio proponiendo dos visitas semanales para el mes de mayo y una visita semanal para el mes de junio .  
En esta fase una vez localizados los nidos y comprobada su actividad se realizará un seguimiento y control a fin de verificar su evolución.   
Fase 4) Seguimiento y control de la población nidificante (II) Abarcará los meses de julio y agosto a razón de una visita semanal y se centrará en la verificación del éxito de la cría (número de pollos volados) y en el seguimiento de los pollos volanderos y el abandono de la zona de cría por la especie.  
En una reunión mantenida el 12 enero de 2007 entre técnicos de la conselleria y de la empresa adjudicataria, se indicó que el área potencial de nidificación debía ser incluida en el estudio previo de forma de forma que se centrara los esfuerzo del estudio desde el primer momento (mes de marzo) en la seguimiento de la llegada e identificación de las parejas, además de constituir el documento base para fijar el área de aplicación de la medida cautelar de la paralización de obras.   
El 13 de febrero se presenta solicitud de retraso de la aplicación de la medida cautelar de paralización del 1 de marzo al 4 de marzo y se adjunta nueva documentación sobre la caracterización preliminar del hábitat de nidificación. De acuerdo con los criterios descritos por Liñamña et al., en los trabajos sobre el aguilucho cenizo en la provincia de Castellón, se describe un área potencial cuyos límites los constituyen   
Por el norte: Cerro de la Cruz y Carramanchel  
Por la zona este: Cuestas de Ragudo y aledaños  
Por el sur: Montequemado, Cerro de los Pastores, Alto de San Juan y zona Bajas de Ragudo   
Por la zona Oeste: Corral de Larios y aledaños   
Dentro de esta área potencial se distinguen a su vez tres tipos de zonas (Se adjunta ortofoto a escala 1:10.000)  
- Zonas potencialmente aptas  
A la vista de las características de la vegetación cabe decir en una primera aproximación que los emplazamientos de la alineación 13-15 de Alto Palencia III, las alineaciones 1-6 y 19-21 de Alto Palancia II y las posiciones 12 y 13 de Alto Palancia I se ubican en zona potencialmente aptas para al especie .   
- Zonas potencialmente menos aptas  
Comprende los emplazamientos de 7 a 11 de Alto Palancia II, por tener mayor pendiente, está próxima a la Carretera Nacional y existir manchas forestales más o menos próximas e incluso colindantes y se considera menos apta para la nidificación aunque no se descarta totalmente, valorándose adecuada como área de campeo   
- Zonas en principio no aptas   
Se corresponden con las cuerdas con vertientes abruptas hacia el sudeste, correspondientes a la posiciones 1 a 11 de Alto Palancia I y 12-18 y 22 -24 de Alto Palancia II así como con las áreas con escasa cobertura del Alto Palencia III que comprende la alienación 1-12  
En base base a los resultados de este estudio se proponen como Conclusiones y recomendaciones:  
A partir del mes de marzo, en las zonas determinadas como potencialmente aptas, deberían paralizarse en su totalidad las obras, mientras que en la zona determinada como potencialmente menos apta no podrán llevarse a cabo movimientos de tierras de ningún tipo, aunque sí otras actuaciones menos impactantes como son el montaje de máquinas, Así mismo de las zonas consideradas en principio como no aptas no se establece restricción alguna fuera de las consideraciones establecidas en la la declaración de impacto ambiental   
Esta situación se mantendrá hasta que a finales de abril-principios de mayo se hayan determinado los puntos concretos de nidificación. Una vez localizados, deberá procederse a establecer el espacio entorno a los puntos de nidificación que debe quedar libere de obras durante el procedo reproductivo. La anchura de la banda de exclusión temporal dependerá del tipo de obras que se esté realizando, siendo mayor para aquellas actuaciones que mayor alteración producen sobre el medio, como son los movimientos de tierras y menor para otras de menor incidencia como son el montaje de las máquinas.  
Informes sectoriales  
- Informe del Servicio de Biodiversidad  
Como contestación al requerimiento del Servicio de Evaluación del Impacto Ambiental en relación al control y seguimiento de la población reproductora de aguilucho cenizo que podría verse afectada por la instalación de los parques eólicos de la zona VI del plan eólico valenciano, la empresa EMAT envía en diciembre de 2006 un Proyecto de seguimiento para la especie, posteriormente complementado a requerimiento de la conselleria en febrero de 2007.  
Básicamente, se trata de establecer un protocolo que determine las medidas cautelares a adoptar durante la realización de la obra. Los parámetros a definir son la delimitación de las áreas en principio aptas para la nidificación de la especie y las fechas oportunas para la paralización de obras. En cuanto a la metodología de seguimiento de la especie se considera adecuada, si bien será dirigida por personal de la conselleria, así como complementada por los trabajos habituales de censado y, en su caso, anillado de los pollos.  
En cuanto a la delimitación del hábitat potencial, básicamente se considera adecuado el grafiado por la empresa. Se hace notar que si bien esta zona es la adecuada para nidificación, el hábitat de campeo y alimentación puede extenderse a una zona mucho más amplia que abarcará sobre todo los campos agrícolas limítrofes.  
En lo relativo a las fechas, se han revisado los datos de fenología de la reproducción de la especie con el fin de aquilatar en lo posible la época de restricción.   
Las primeras observaciones de la especie en la zona de Barracas el pasado año se realizaron el 23 de marzo, si bien no se pudo comprobar si se trataba de un ejemplar en tránsito. Fue a partir de primeros de abril cuando se observó la presencia continuada y la realización de vuelos nupciales. Los pollos controlados el pasado año nacieron entre el 3 y el 10 de junio y por tanto las puestas tuvieron lugar entre el 4 y el 11 de mayo. Estas fechas son medias en comparación con otras obtenidas en otras zonas de la provincia y años, si bien las fechas más primerizas observadas en la provincia se adelantaron al 1 de abril en el año 2001, en zonas más bajas de altitud.  
Por tanto, parece factible retrasar la época de aplicación de restricciones hasta el 15 de marzo, fecha a partir de la cual deberá pararse toda actividad relacionada con las obras en el perímetro de hábitat potencial definido por la empresa, hasta el 15 de mayo. La empresa ha solicitado, con fecha 26 de febrero, que se permita el tránsito de camiones por la zona de exclusión de obras para acopio de material en los aerogeneradores situados fuera de la zona restringida. Sin embargo, este tránsito no debería permitirse, dado que a partir del día 15 podrían existir ejemplares de aguilucho localizando emplazamientos para nidificar que podrían verse «desincentivadas» por el mismo. Fuera de la zona de exclusión, en principio durante ese periodo no existirán restricciones, si bien podrán establecerse en caso de que se considere necesario para no afectar a la actividad reproductora de la especie.  
A partir de la localización de nidos, en su caso, se establecerán unos radios de exclusión alrededor de los mismos de diferentes longitudes según el tipo de actividad a realizar, tomados desde los nidos localizados en la zona por personal de esta conselleria, incluyendo los que pudieran aparecer fuera de la zona reseñada. Estos perímetros de protección se mantendrán hasta cinco días después del abandono de los pollos del nido, circunstancia que será comunicada por la DG de Gestión del Medio Natural a la empresa promotora al  
Consideraciones ambientales.  
En primer término analizaremos la delimitación del ámbito de estudio propuesta en la documentación complementaria presentada el día 13 de febrero de 2007.   
Se considera que las zonas aptas propuestas son adecuadas aunque deberán hacerse extensivas a oeste de las cotas bajas del Parque Alto Palencia I y al Cerro sobre el que se sitúan los aerogeneradores 1 a 5 del parque Alto Palencia III que presentan características similares e incluso más favorables que las de la zona norte de este mismo parque (alienación 13 a 15)   
La finalidad de la aplicación de la medida cautelar de paralización de las obras, es garantizar la nidificación del aguilucho cenizo proporcionando a la especie un hábitat lo menos alterado posible. Así la minimización de la afección a la vegetación y la topografía conseguida con las modificaciones introducidas en el proyecto, debe ser complementada con las condiciones de sosiego en la zona que permitan a la especie llevar a cabo su proceso reproductivo con éxito. En la fase de obras, ello pasa necesariamente por eliminar las molestias que originan la totalidad de las mismas, es decir no sólo por el movimiento de tierras y el montaje de las máquinas sino también por el incremento de tráfico en los accesos que se genera por la ejecución de la obra civil y el montaje de las máquinas.   
De hecho en la visita de campo del día 19 de febrero de 2007 se pudo comprobar que el trasiego de maquinaria pesada de todo tipo (hormigoneras, bulldozer, grúas de gran tonelaje, camiones, etc) además de todorrernos y furgonetas era constante y muy intenso.  
Por otra parte la situación a fecha 19 de febrero de 2007 es todavía más desfavorable ya que el acceso previsto al parque Alto Palencia I no ha podido ser acondicionado (por no estar cumplimentados los condicionantes de afección al patrimonio) y se está utilizando provisionalmente un camino preexistente (sin realizar acondicionamiento) que discurre por una de las áreas más idóneas para al nidificación del aguilucho cenizo y muy próximo a los puntos donde el pasado año se constató la nidificación de 3 parejas de aguilucho cenizo.  
En cuanto a la propuesta del momento de aplicación de la medida cautelar de paralización de las obras, considerando el informe elaborado por el Servicio de Biodiversidad se pude retrasar hasta el día 15 marzo.   
Se podrán llevar a cabo trabajos de montaje de los aerogeneradores situados en la zona no apta siempre y cuando no sea necesario el tránsito de ningún tipo de maquinaria pesada a través de los acceso, es decir que antes del 15 de marzo se hayan acopiado en las correspondientes plataformas todo el material y la maquinaria necesarios para el montaje de los aerogeneradores. No obstante lo anterior dado que los citados aerogenerador son prácticamente colindantes con la zona apta para la nidificación se considera necesario establecer medidas preventivas que permitan proceder a limitar las labores de montaje si fuera necesario.  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas formulo la siguiente resolución:  
Primero  
1) La zona apta de nidificación potencial del aguilucho cenizo (Circus pygargus) en el entorno de los parques Alto Palencia I, Alto Palancia II y Alto Palancia III se extenderá al oeste del parque Alto Palancia I abarcando el Cerro sobre el que se asienta la alineación 1-5 del Parque Alto Palancia III de acuerdo con el plano anexo I de la presente resolución.  
2) La metodología para el seguimiento propuesta se aplicara sobre la zona apta y sobre la zona denominada menos apta, iniciando el estudio directamente con la fase 2, desde el día 1 de marzo de 2007.  
3) La paralización de las obras se aplicará a la totalidad de los instalaciones (accesos interiores y exteriores, zanjas, plataformas, montaje de los aerogernadores, etc.) de los parques Alto Palancia I y Alto Palencia II y Alto Palancia III, situados en la zona apta, entre el 15 de marzo y el 15 de mayo de 2007 inicialmente, salvo que se constate la nidificación con anterioridad a esta fecha, pasando entonces a la siguiente fase en la que se actuará de acuerdo con lo expuesto en el punto 6.   
4) Se permitirá el montaje de las máquinas de la alineación 7 a 11 de Alto Palancia II (zona menos apta) y de aquellos aerogeneradores situados en zona no apta siempre que ello no implique tránsito de maquinaria pesada (de cualquier naturaleza) por los accesos que atraviesan zonas aptas a partir del día 15 de marzo de 2007, es decir que se encuentre acopiado en los caminos y/o plataformas de las zonas no aptas la totalidad del material y la maquinaria necesarias para la instalación de los aerogeneradores.   
5) No obstante lo anterior el seguimiento del aguilucho cenizo se realizará desde el 1 de marzo de 2007 de acuerdo con la metodología presentada y las especificaciones realizadas por el Servicio de Biodiversidad, de forma que si detectaran ejemplares con claros movimientos de localización de emplazamientos antes del 15 de marzo o si éstos, después del día 15 de marzo de 2007, se localizaran en la zonas aptas de borde, muy próximos a las áreas en las que se permite el montaje (zonas no aptas) se realizará una comunicación mediante un informe extraordinario de forma que se puedan establecer limitaciones a las labores permitidas que se estimen necesarias.   
6) Una vez localizados los nidos se establecerán radios de exclusión alrededor de los mismos, tomados desde los nidos localizados en la zona por personal de la conselleria de Territori i Habitatge e incluyendo los que pudieran aparecer fuera de las zonas reseñadas. La amplitud de los radios dependerá de las actividades a realizar. Los perímetros de protección se mantendrán hasta cinco días después del abandono de los pollos del nido, circunstancia que será comunicada por la D. G, de Gestión del Medio Natural a la empresa promotora al objeto de que se puedan proseguir los trabajos.  
Segundo   
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente resolución complementaria de la Declaración de Impacto formulada mediante Resolución de la directora general de Gestión del Medio Natural de 27 de julio de 2005, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990 de 15 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo de Impacto Ambiental.  
Valencia, 27de febrero de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Resolución complementaria a la declaración de impacto ambiental  
Expediente: 28/02-AIA  
Promotor: Proyectos Eólicos Valencianos   
Autoridad sustantiva: conselleria de Infraestructuras y Transporte  
Objeto del proyecto: Instalaciones eólicas de la Zona 6.   
Acceso norte a los parques Alto Casillas I y Alto Casillas II  
Parque Alto Casillas I (cuerda norte, aerogeneradores 10-15)  
Parque Alto Casillas II   
Localización: Términos de Pina de Montalgrao y Benafer (Alto Palancia)  
La empresa adjudicataria para el desarrollo de las instalaciones eólicas de la zona 6 del Plan Eólico de la Comunidad Valenciana presentó, el día 25 de septiembre de 2006, en cumplimiento del condicionado de la declaración de impacto ambiental (formulada mediante Resolución de la directoras General de Gestión del Medio Natural de 27 de julio de 2005) los proyectos constructivos de los parques eólicos Alto Casillas I y Alto Casillas II y sus infraestructuras asociadas (acceso norte común a ambos parques)  
La documentación gráfica del documento aporta planta general de instalaciones a escala 1:10.000, planos de planta de la obra civil a escala 1:5.000 y perfiles longitudinales de los viales. No se aportan datos sobre orígenes y distancias de los diferentes viales, cota de los elementos de la obra civil (caminos, zapatas y plataformas de los aerogeneradores), lo que dificulta sobremanera la valoración de los impactos residuales de la obra civil.   
Por ello, el 21 de noviembre de 2006, se solicitó documentación complementaria en los siguientes términos:  
1) Planos topográficos a escala 1:2.000 o más detallada tanto de la situación preoperacional como de la situación final que resultará tras la construcción de los parques,  
En los planos de situación preoperacional se reflejarán la ubicación de los aerogeneradores y de las plataformas de construcción especificando las cotas del terreno de ambos así como el trazado de los viales tanto interiores como de los accesos generales a los parques.  
En los planos de situación final se grafiarán las modificaciones topográficas originadas por la obra y los impactos residuales, reflejando claramente las cotas tanto de los aerogeneradores como de las plataformas de construcción así como las dimensiones de los taludes y los terraplenes de la totalidad de las infraestructuras (caminos, plataformas, zapatas, etc.) aportando los perfiles transversales necesarios para evaluar la magnitud de los mismos.   
2) Asimismo se solicitan los datos concluyentes sobre capacidad del Parque Alto Palancia III, aportando los datos sobre recurso eólico que la han determinado, en cumplimiento del apartado 1.2 del punto segundo de la parte dispositiva de la declaración de impacto ambiental, formulada mediante Resolución de la directora general de Gestión del Medio Natural de 27 de julio de 2005.  
El 28 de diciembre de 2006 el promotor, en contestación a la solicitud efectuada, remitió documentación gráfica complementaria compuesta por planos topográficos de planta a escala 1:2000, perfiles longitudinales y perfiles transversales exclusivamente del eje 9-10 del Parque Alto Casillas I. Se mantienen las deficiencias en relación con las cotas de los distintos elementos de la obra civil (plataformas, aerogeneradores, tramos de camino) así como de referencias de distancias de los diferentes ejes proyectados por lo que sigue existiendo una clara dificultad para la interpretación de los perfiles longitudinales y transversales.  
También se aporta proyecto constructivo del parque eólico Alto Palancia III.  
En consecuencia, el 16 de enero de 2007, se realiza un nuevo requerimiento de documentación para la subsanación de las siguientes deficiencias:  
1) Especificación en los planos topográficos a escala 1:2000 de los parques Alto Casillas I y Alto Casillas II de las cotas de los aerogernadores y de las plataformas.  
2) Señalar en los planos de planta a escala 1:2.000 de los viales de ambos parques los puntos kilométricos de forma que sea fácilmente contrastable con la información de los perfiles longitudinales.  
3) Aportar los perfiles transversales, excepto el eje 9-10 del Alto Casillas que ya ha sido presentado.   
El 23 de enero de 2007 se remite la documentación solicitada, sobre la que se emite informe el día 7 de febrero de 2007 con las siguientes consideraciones:  
La obra civil de los Parques Alto Casillas I, Alto Casillas II y Alto Palancia deberá ser en general modificado para lograr una mayor adaptación a la topografía del entorno y conseguir una reducción de la superficie afectada por la construcción de viales, plataformas zanjas, etc.   
Nos centramos en los parques Alto Casillas I y Alto Casillas II comunicando, en cuanto se efectúe la visita de campo, los aspectos relacionados con el proyecto constructivo del Parque Alto Palancia III.  
1º) En primer término se plantea un único acceso para los dos parques Alto Casillas I y Alto Casillas II, sin que se hayan aportado datos ni valoración del acceso oeste a la alineación sur del Parque Alto Casillas I, ni justificación de la eliminación de una alternativa viable frente a la ejecución de una vial interior entre los aerogeneradores 9 y 10 del Parque Alto Casillas I.  
2º) En relación con el acceso a los parques, denominado acceso norte se adjuntan los perfiles transversales del tramo 3 entre el Pk 0+000 y el pk 1240 en los que se han señalado aquellos desmontes que se consideran innecesarios ya que la altura de los taludes residuales es de poca entidad y por tanto se pueden realizar taludes más verticales.   
Por otra parte entre los pk 940 y el pk 1240 se considera innecesario modificar la pendiente actual el camino ya que está muy por debajo el límite de pendiente técnicamente admisible y el diseño propuesto afecta a una superficie que sustenta vegetación natural de interés.   
En aquellos tramos en los que las márgenes son terrenos cultivados en bancal se repondrán los muros de mampostería como medida protectora para evitar pérdidas de suelo por erosión hídrica y como medida correctora de integración en el entorno.   
Además de estas modificaciones la ejecución de la obra en los tramos en los que discurre por terrenos naturales se evitará la eliminación de cualquier ejemplar de arbustivo y/o arbóreo (sabina albar, enebro, carrasca, sabina negral, quejigo...) que no sea absolutamente imprescindible y que puedan ser mantenido mediante la poda de las ramas que recaen al camino   
3º) Respecto a los parques Alto Casillas I y Alto Casillas II se señalaban una serie de modificaciones gráficamente que debían ser realizadas, salvo que existiera alguna razón técnica que impidieran dichas modificaciones.   
Por otra parte se solicitaban la cumplimentación de una serie de condicionantes establecidos en la declaración de impacto ambiental de las instalaciones eólicas de la zona 6, formulada mediante Resolución de la directora general de Gestión del Medio Natural de 2005 tales como:   
1) Informes favorable de la conselleria de Cultura sobre las prospecciones previas de los parques   
2) Inscripción del registro de pequeños productores de la Comunidad Valenciana y documento de aceptación del gestor autorizado de residuos tóxicos y peligrosos.  
3) Modus operandi para la realización del control de vibraciones sobre la cueva Cerdaña, incluyendo las medidas preventivas de señalizaciones y limitaciones acceso a la cueva.   
En contestación al informe-solicitud del día 7 de febrero, se recibe del promotor documentación complementaria en las siguientes fechas y contenido:  
- El 20 de febrero de 2007 se aporta:  
- Escrito en el que se indica que las modificaciones relativas ala camino de acceso general (acceso norte) son técnicamente viables y que se comprometen a ejecutarlas con las variaciones indicadas, solicitando que sea autorizado el acondicionamiento de dicho acceso.  
- Informe favorable de la conselleria de Cultura sobre las prospecciones previas de los parques Alto Casillas I y Alto Casillas II.  
- Escrito de inscripción en el registro de Pequeños Productores de la Comunidad Valenciana y documento de aceptación del gestor autorizado de residuos tóxicos y peligrosos, de la empresa promotora que se aplicará en a fase de funcionamiento. Durante la fase de obras el contratista gestiona los residuos tóxicos y peligrosos.  
- El 28 de febrero de 2007 se aportan planos de planta a 1:2.000 con las modificaciones de la obra civil del Parque Alto Casillas I, especificando que no se representa la ubicación del aerogenerador nº 9 por estar estudiando una disposición especial de la plataforma de montaje con el fin de reducir el movimiento de tierras.   
- El 7 de marzo de 2007 se remiten planos de planta, a escala 1:2000 con las modificaciones de la obra civil del Parque Alto Casillas II.  
Consideraciones ambientales  
Las rectificaciones solicitadas a los proyectos constructivos presentados, tienen la finalidad de disminuir la afección de la superficie, y en consecuencia de la vegetación y los impactos residuales de la obra civil, teniendo en cuenta además los elementos de interés patrimonial que han sido detectados en los trabajos posteriores a las prospecciones arqueológicas. El rediseño, de la propuesta efectuada por el promotor, se orienta hacia la integración del mayor numero posible de aerogeneradores y sus plataformas de montaje junto a viales comunes, es decir en la reducción de los accesos exclusivos a un solo aerogenerador ya que ello supone una mayor afección superficial no solo por el camino sino por el incremento en las dimensiones de la plataforma en situación de final de vial.   
Muchas de las modificaciones indicadas en el escrito de 7 de febrero de 2007 han sido asumidas por el promotor aunque en algunos casos no se ajustan exactamente a la corrección apuntada o esta se ha realizado de forma que no representa una minimización de los impactos residuales de la obra.  
Se analizan por tanto estos casos, excluyendo las infraestructuras eólicas comprendidas entre el aerogenerador 1 y el aerogenerador 9 del Parque eólico Alto Casillas I, que serán objeto de una resolución complementaria posterior una vez evaluado con detalle la alternativa de acceso a dicha cuerda entre las dos posibles:  
- Alternativa 1. La realización de una vial entre el aerogenerador 10 y 9 con lo cual el parque de Alto de Casillas tendría un solio acceso (acceso norte)  
- Alternativa 2 consistente en acceso general separado por el norte a la alineación que abarca los aerogeneradores 10 a 15 y por el oeste a la alineación de los aerogeneradores 1 a 9   
Es frecuente en estos dos parques que gran parte de las plataformas se proyectan en desmonte, por lo que en principio es previsible un excedente de materiales de excavación. Resulta por tanto necesario establecer criterios para la gestión de este material con carácter general para el conjunto de la obra civil :  
- Solo se permitirá el depósito en zona de caballero de material de desmonte que sea estrictamente necesario para la conformación de la plataforma de los viales, de las cimentaciones o de las plataformas de montaje de los aerogeneradores.   
- Si existe por tanto excedente de material de excavación éste se acopiará temporalmente, en un lugar habilitado al efecto (preferentemente áreas agrícolas situadas en el entorno de los parques), para que puedan ser utilizado en la restitución topográfica de aquellas plataformas que se determinan en la presente resolución y/o en la fase de restauración.   
Se considera aceptable desde el punto de vista ambiental la construcción del parque Alto de Casillas I, de acuerdo con la documentación presentada el 28 de febrero de 2007, aunque con las siguientes modificaciones y/o matizaciones:   
- Se mantiene la situación del aerogenerador 15 y su infraestructura asociada lo que representa un camino propio de más de 400 metros de longitud por una ladera con vegetación natural de interés, a pesar de que la modificación propuesta, en el informe de 7 de febrero de 2007 (desplazamiento a la zona de cumbrera), es viable desde el punto de vista de recurso y presenta claras ventajas ambientales:  
- Disminuye la longitud de trazado de camino exclusivo para este aerogenerador ya que se pude llegar al aerogenerador por extensión del camino de acceso a la torre de medición TM-2.   
- La afección a la vegetación se disminuye notablemente ya que la densidad es mucho menor y las pendientes son más suaves que en el área de ladera.  
- El collado por el que discurre el camino entere el aerogenerador 14 y 13 es atravesado por una vía pecuaria clasificada en la que existe además una balsa que es utilizada por la ganadería extensiva como abrevadero, Los terraplenes que se generan en la ejecución del vial se acondicionarán de modo que no se vea afectado en ningún caso la funcionalidad de la vía pecuaria.   
- La modificación del tramo de vial entre los aerogeneradores 12 y 11 se ha desplazado en exceso, asentando el camino sobre la zona de pendiente acusada. Este diseño no evita el desmonte interior de la curva y genera un terraplén de dimensiones considerables, por lo que se estima que la solución más adecuada deberá ser intermedia entre el trazado propuesto en la documentación de 23 de enero de 2007 y la de 28 de febrero de 2007.  
- La restitución topográfica del talud de las plataformas del aerogenerador 11 será incorporada como una medida obligatoria al plan de restauración para corregir el impacto residual y se ejecutará una vez concluida la fase de montaje del aerogenerador, sin perjuicio de que se estime la necesidad de aplicar ésta o cualquier otro tipo de medida correctora en otras plataformas o en otros elementos o puntos de la obra civil.   
Igualmente se considera viable, desde el punto de vista ambiental la construcción del del parque Alto Casillas II, de acuerdo con la documentación presentado el 7 de marzo de 2007, aunque con las siguientes modificaciones y/o matizaciones:   
- No se han aportado la propuesta metodológica y las medidas protectoras y/o correctoras necesarias para evitar afecciones a la cueva Cerdanya, tanto en la fase de obras como en la de funcionamiento, de acuerdo a lo establecido en la declaración de impacto ambiental de la zona 6.  
- La plataforma de los aerogeneradores 12 y 13 se asentará sobre muros de escollera de forma que la ocupación del terraplén se reduzca a la mínima imprescindible.  
- El acondicionamiento del camino existente entre el acceso general norte y los aerogeneradores 11-1, en el tramo comprendido entre el pk 0+106 y el pk 0+240 no afectara en ningún caso el resalte rocoso de vegetación natural situado en la margen derecha del camino sobre el que se desarrollan ejemplares de sabinas albar (Junipherus thurifera)   
- La modificación del aerogenerador 9 propuesta no ha representado una mejora, respecto de la inicial puesto que se ha incrementando la cota de la plataforma y de la cimentación con lo que se mantienen la magnitud de los taludes de la plataforma y se desaprovecha el camino existente en unos 200 metros, generando un nuevo camino todo en terraplén. Por tanto debe reconsiderarse la obra civil en este tramo en los siguientes términos: el acceso se ajustará al camino existente (tanto en trazado como en pendiente), se realizara la cimentación del aerogenerador a la cota prevista y se desplazará la plataforma al este de la cimentación a cota superior, de forma que se cumplan las limitaciones técnicas para el montaje y que los impactos residuales (taludes y terraplenes de la plataforma) se minimicen al máximo.   
- La restitución topográfica del talud de las plataformas de los aerogeneradores 12, 13, 10, 11, 5 será incorporada como una medida obligatoria al plan de restauración para corregir el impacto residual y se ejecutará una vez concluida la fase de montaje de los aerogernadores, sin perjuicio de que se estime la necesidad de aplicar ésta o cualquier otro tipo de medida correctora en otras plataformas o en otros elementos o puntos de la obra civil.  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas formulo la siguiente resolución:  
Primero  
1) Se considera aceptable, desde el punto de vista ambiental el acondicionamiento del camino de acceso general a los parques Alto Casillas I y Alto Casillas II denominado Acceso norte en los siguientes términos:  
1.1) Se ajustará al proyecto presentado y a las modificaciones requeridas a la empresa promotora el día 7 de febrero de 2007 (con la documentación gráfica adjunta a la misma), consistentes en la minimización del movimiento de tierras por variación de dos aspectos:  
- incremento de la pendiente de los taludes entre los Pk 0+000 y Pk 1+240 del tramo 3)   
- y el mantenimiento de la pendiente actual del camino entre los pk 0+940 y el pk 1+240 del mismo tramo 3.   
Dichas variaciones suponen una disminución notable de la superficie afectada por la ampliación el camino y en consecuencia de la vegetación natural de interés  
1.2) En los tramos en los que discurre por terrenos naturales se evitará la eliminación de ejemplares arbustivos o arbóreos (sabina albar, enebro, carrasca, sabina negral, quejigos...) que no se encuentren estrictamente en la superficie afectada por la plataforma del camino, cunetas o por el desmonte(de acuerdo a lo establecido en el punto 1) y que pueda ser mantenido mediante la poda de las ramas que recaen al camino. Se jalonará para ello la superficie afectada por la ampliación del camino así como aquellos ejemplares arbóreos y/o arbustivos que deban ser mantenidos.  
En el proyecto de restauración de la obra se concretarán, en su caso, aquellos taludes y/o terraplenes que requieran aplicación de medidas correctoras para su estabilización y/ o mejor integración en el entorno.  
1.3) Los tramos de camino en los que la ampliación supongan la eliminación de muros de mampostería en seco como práctica de conservación de suelos agrícolas, se repondrán dichos muros para evitar la perdida de suelo por erosión hídrica y como medida correctora más adecuada para la integración de la obra en el entorno.  
2) Respecto a la construcción de los parques Alto Casillas I y Alto Casillas II   
2.1) Con carácter general se seguirán los siguientes criterios para la gestión de los excedentes de evacuación en el conjunto de la obra civil:  
- Solo se permitirá el depósito en zona de caballero de material de desmonte que sea estrictamente necesario para la conformación de la plataforma de los viales, de las cimentaciones o de las plataformas de montaje de los aerogeneradores.   
- Si existe por tanto excedente de material de excavación éste se acopiará temporalmente, en un lugar habilitado al efecto (preferentemente áreas agrícolas situadas en el entorno de los parques), para que puedan ser utilizado en la restitución topográfica de aquellas plataformas que se determine en la fase de restauración.   
- Si el excedente de excavación sobrepasa el volumen necesario para la restitución topográfica de los taludes residuales de la plataformas de montaje se procederá de acuerdo con lo establecido en la Declaración de Impacto Ambiental (punto 5.4 de la parte dispositiva)   
2.2) Se considera aceptable desde el punto de vista ambiental la construcción de la cuerda norte (aerogeneradores 15 a 10) del parque Alto de Casillas I, de acuerdo con la documentación presentada el 28 de febrero de 2007 y con las siguientes modificaciones y/o matizaciones:  
- El aerogenerador 15 y su infraestructura asociada (acceso, plataforma de montaje y cimentación) se desplazará a la zona de cumbrera (a cota superior a 1165 m) aprovechando parcial o totalmente el camino de acceso a la torre de medición TM-2.  
- Los taludes del de camino entre el aerogenerador 14 y 13 se acondicionarán en el tramo correspondiente a la anchura legal de la vía pecuaria que lo cruza.   
- El tramo de vial en curva entre los aerogeneradores 12 y 11 se ejecutará con un trazado intermedio entre las propuestas de 23 de enero de 2007 y de 28 de febrero de 2007, de forma que se eviten los taludes sobre terrenos con pendientes acusadas.  
- La restitución topográfica del talud de las plataformas del aerogenerador 11 será incorporada como una medida obligatoria al plan de restauración para corregir el impacto residual. Se ejecutará una vez concluida la fase de montaje de los aerogernadores, sin perjuicio de que se estime la necesidad de aplicar ésta o cualquier otro tipo de medida correctora en otras plataformas o en otros elementos o puntos de la obra civil.  
- Las zanjas que albergan la línea eléctrica subterránea, discurrirán con carácter general junto a los viales de acceso, por lo que las modificaciones efectuadas en éstos implican la modificación del trazado de la zanja.  
2.3) Se considera viable, desde el punto de vista ambiental la construcción del parque Alto Casillas II, de acuerdo con la documentación presentado el 7 de marzo de 2007, con las siguientes modificaciones y/o matizaciones:  
- La fase de obras no podrá iniciarse en tanto no se haya cumplimentado los dispositivos de vigilancia y control para evitar afecciones a la cueva Cerdanya y a los visitantes de la misma, de acuerdo con lo establecido en el apartado 5.2 de la parte dispositiva de la declaración de impacto ambiental   
- La plataforma de los aerogeneradores 12 y 13 se asentará sobre muros de escollera de forma que la ocupación del terraplén se reduzca a la mínima imprescindible.  
- El acondicionamiento del camino existente entre el acceso general a los aerogeneradores 11-1, en el tramo comprendido entre el pk 0+106 y el pk 0+240 no afectara en ningún caso el resalte rocoso situado en la margen derecha del camino ni la vegetación natural existente sobre el mismo.  
- Se replanteará la construcción del aerogenerador nº 9 de modo que el acceso (desde la intersección) se ajuste al camino existente (tanto en trazado como en pendiente), realizando la cimentación del aerogenerador a la cota prevista y se desplazará la plataforma al este a cota superior a la cimentación, minimizando al máximo los impactos residuales (taludes y terraplenes de la plataforma)   
- El camino para el aerogenerador 5 se desplazará ligeramente hacia el sur de forma que se acceda a la plataforma por un lateral y que se facilite la posterior restitución topográfica del talud de la plataforma.   
- La restitución topográfica del talud de las plataformas de los aerogeneradores 12, 13, 10, 11, 5 será incorporada como una medida obligatoria al plan de restauración para corregir el impacto residual. Se ejecutará una vez concluida la fase de montaje de los aerogernadores, sin perjuicio de que se estime la necesidad de aplicar ésta o cualquier otro tipo de medida correctora en otras plataformas o en otros elementos o puntos de la obra civil .  
- Las zanjas que albergan la línea eléctrica subterránea, discurrirán con carácter general junto a los viales de acceso, por lo que las modificaciones efectuadas en éstos implican la modificación del trazado de la zanja.  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente resolución complementaria de la declaración de impacto formulada mediante Resolución de la directora general de Gestión del Medio Natural de 27 de julio de 2005, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990 de 15 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo de impacto ambiental.  
Valencia, 14 de marzo de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Resolución complementaria a la declaración de impacto ambiental  
Expediente: 28/02-AIA  
Promotor: Proyectos Eólicos Valencianos   
Autoridad sustantiva: conselleria de Infraestructuras y Transporte  
Objeto del proyecto: Instalaciones eólicas de la Zona 6.   
Parque Alto Casillas I (cuerda sur, aerogeneradores 1 a 9 y vial entre aerogenerador 9 y 10)  
Parque Alto Casillas II (control de vibraciones sobre Cueva Cerdaña)  
Localización: Término de Pina de Montalgrao (Alto Palancia)  
La viabilidad ambiental del diseño de la cuerda sur del parque eólico Alto Casillas I (instalaciones eólicas asociadas a los aerogernadores 1 a 10) requería una valoración detallada de las alternativas de acceso, por las razones expuestas en las diferentes resoluciones formuladas e para las instalaciones de la Zona 6 y más concretamente en la parte expositiva de la resolución complementaria, formulada el día 14 de marzo de 2007, de la secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente.  
Las alternativas estudiadas consisten en:  
- el acondicionamiento del camino existente al oeste que entra en el parque a la altura del aerogenerador 6   
- la construcción de un vial interior entre el aerogenerador 9 y 10 de forma que el acceso al parque se realizara por el norte conjuntamente con el resto de los parques Alto Casillas I y II,   
El 22 de marzo se remitió escrito de ampliación al promotor con las siguientes consideraciones respecto del acceso a la cuerda sur del parque eólico Alto Casillas I:  
«En relación al parque Alto Casillas I y más concretamente a la solución definitiva para el acceso a la cuerda sur (aerogeneradores de 9 a 1) se ha estudiado en la visita de campo las modificaciones necesarias en la carretera y pista forestal (planos de planta a escala 1:2.000 aportados mediante e-mail) del acceso oeste, que es la alternativa considerado viable y en principio de menor impacto ambiental (que la propuesta por el promotor) en la declaración e impacto ambiental de la zona 6 de julio de 2005.  
El acondicionamiento del acceso oeste conllevaría algunos impactos directos sobre vegetación de interés e impactos residuales derivados del movimiento de tierras aunque se sigue considerando como una alternativa viable y con un impacto ambiental moderado.  
No obstante una alternativa que enlazará la cuerda norte y sur mediante un vial interno entre el aerogenerador 10 y 9 presenta ventajas desde el punto de vista de impacto ambiental:  
- se concentran los impactos en una sola área  
- el acondicionamiento del denominado acceso oeste, abarca la práctica totalidad de la longitud de la carretera y de la pista forestal ya que no cumple en ningún tramo la anchura de plataforma necesaria (5 metros) y atraviesa una zona con valores ambientales elevados, que de hecho fue considerada como no apta en la delimitación realizada en el Plan eólico.  
Se ha estudiado, por tanto, sobre el terreno posibles alternativas de trazado del vial entre el aerogenerador 10 y 9 con pendientes más moderadas, que simultáneamente permita la ubicación del aerogenerador 9 y su obra civil asociada y que por tanto minimice los impactos residuales y/o éstos sean corregibles mediante al aplicación de medidas correctoras posteriores.  
Así se adjuntan ortofoto a escala 1:1.000 con una posible alternativas de trazado, para que se estudie detalladamente su viabilidad así como la magnitud de los impactos residuales (altura de taludes, terraplenes, pendientes, etc) sin perjuicio de que la empresa pueda proponer otras variantes con menor impacto ambiental. En cualquier caso se aportarán los perfiles transversales y longitudinales correspondientes de las alternativas estudiadas, con el fin de poder contar con elementos de juicio suficientes para establecer la solución más adecuada (incluyendo la del acceso oeste), desde el punto de vista técnico y ambiental, así como las medidas protectoras y/o correctoras necesarias.»  
En contestación dicha solicitud el promotor presentó los días 2 y el 10 de abril de 2007 documentación gráfica con dos posibles trazados de vial interior entre los aerogeneradores 9 y 10 del parque Alto Casillas I   
El 24 de abril de 2007 se trasladó escrito al promotor con las modificaciones necesarias para la minimización de impactos residuales, solicitando simultáneamente la documentación gráfica correspondiente a la conexión con el aerogenerador 8 y el resto de la cuerda sur (cuyo diseño atendiendo a las consideraciones efectuadas desde esta Area se había presentado el 28 de febrero de 2007).   
El 4 de mayo de 2007 se presenta nueva documentación relativa al vial interno entre los aerogeneradores 1 a 8 y el 16 de mayo de 2007 un documento que abarca la obra de la totalidad de la cuerda sur, es decir desde el aerogenerador 10 a 1.  
El 11 de abril se remite propuesta metodológica para el control de vibraciones sobre la cueva Cerdaña que se sitúa en el entorno del parque eólico Alto Casillas II.  
Consideraciones ambientales   
Revisada la documentación presentada se efectúan las siguientes consideraciones:   
Tal y como se expresó en el informe remitido al promotor el 22 de marzo de 2007 la alternativa de acceso a la cuerda sur mediante un vial interno ambientalmente admisible, entre el aerogenerador 10 y el 9, presenta claras ventajas ambientales frente al acondicionamiento del camino existente por el oeste. Tras el estudio de diversas alternativas, el promotor ha asumido una solución que se considera aceptable desde el punto de vista de la magnitud del impacto derivado de la obra civil, Dicha solución viene recogida en la documentación presentada el día 16 de mayo de 2007, apuntando, no obstante que en la misma se han introducido modificaciones en la ubicación y viales de acceso del aerogenerador 8 de las que se derivaría un notable incremento del impacto, respecto de la propuesta presentada el 28 de febrero de 2007.   
Existen además algunos aspectos que no han sido considerados ni valorados como parte del proyecto como son la reposición de la tubería de abastecimiento de agua potable a Pina de Montalgrao y de los caminos, interceptados por la obra del parque (viales, plataformas, etc.)   
En relación con la metodología para el control de las vibraciones sobre la cueva Cerdaña es necesario completar la propuesta realizada por la empresa tanto en lo que se refiere al ámbito del parque Alto Casillas II sobre el que se realizará el control de las vibraciones, la duración del mismo, las medidas cautelares a adoptar en caso de afección etc, tanto en fase I (construcción de obras) como en fase II (funcionamiento de las instalaciones eólicas)   
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas formulo la siguiente resolución:  
Primero  
1) Respecto del parque eólico Alto Casillas I  
1.1) Se considera aceptable, desde el punto de vista ambiental la construcción de la cuerda sur del parque eólico Alto Casillas I que comprende las infraestructuras asociadas a los aerogeneradores 10 a 1 de acuerdo con:  
- El diseño grafiado en la documentación presentada el 16 de mayo de 2007 para el vial que une los aerogeneradores 10 y 8 desde el Pk 0+000 hasta el Pk 0+600 e infraestructuras asociadas al aerogenerador 9  
- El diseño de las infraestructuras asociadas a los aerogeneradores 8 a 1, de acuerdo con la documentación presentada el día 28 de febrero de 2007   
1.2) Con carácter general se seguirán los siguientes criterios para la gestión de los excedentes de evacuación en el conjunto de la obra civil:  
- Solo se permitirá el depósito en zona de caballero de material de desmonte que sea estrictamente necesario para la conformación de la plataforma de los viales, de las cimentaciones o de las plataformas de montaje de los aerogeneradores.   
- Si existe por tanto excedente de material de excavación éste se acopiará temporalmente, en un lugar habilitado al efecto (preferentemente áreas agrícolas situadas en el entorno de los parques), para que puedan ser utilizado en la restitución topográfica de aquellas plataformas que se determine en la fase de restauración.   
- Si el excedente de excavación sobrepasa el volumen necesario para la restitución topográfica de los taludes residuales de la plataformas de montaje se procederá de acuerdo con lo establecido en la declaración de impacto ambiental (punto 5.4 de la parte dispositiva)   
- Las zanjas que albergan la línea eléctrica subterránea, discurrirán con carácter general junto a los viales de acceso, por lo que las modificaciones efectuadas en éstos implican la modificación del trazado de la zanja.   
1.3) Si la reposición de las infraestructuras interceptadas por la obra del parque eólico (tuberia de abastecimiento de agua potable a Pina de Montalgrao y caminos) conlleva la afección de nuevas áreas no ocupadas por las obras de construcción del parque se requerirá la evaluación ambiental de las mismas.   
2) A efectos del control de vibraciones sobre la cueva Cerdaña   
2.1) Se considerará entorno de la cueva Cerdaña la totalidad de las áreas afectadas por la construcción de las infraestructuras asociadas a los aerogeneradores 6.11, 6.10, 6.9, 6.8, 6.7, 6.6, 6.3, 6,4 y 6.5 del parque eólico Alto Casillas II, en las que la obra civil requiera la utilización de técnicas y/o maquinaria de perforación o excavación productora de vibraciones.   
2.2) La medición de las vibraciones en el interior de la cueva Cerdeña se realizarán en continuo durante todo el periodo de duración de las obras del entorno de la cueva Cedaña en el ámbito señalado en el subapartado anterior   
Diariamente se inspeccionará la cueva de visu antes y después de la jornada de obras y se revisarán los datos obtenidos por los dispositivos de control al final de cada jornada de obras.  
Si cualquiera de los dos procedimientos evidenciara alteración física de la cueva y/o riesgo manifiesto sobre la misma, se procederá a la paralización inmediata de las obras y a la consecutiva comunicación al Área de Evaluación Ambiental con el fin de que sean valoradas las posibles incidencias y en base a la misma se determine la viabilidad de la continuidad de las obras.   
2.3) En cuanto a la limitación del acceso a la cueva se procederá, de acuerdo con lo establecido en el punto 5.2 del apartado segundo de la parte dispositiva de la declaración de impacto ambiental; formulada, mediante resolución de 27 de julio de 2005 de la directora general de Gestión del Medio Natural.  
2.4) El control de las vibraciones en la fase II (funcionamiento de las instalaciones), se realizará también de forma continua por un periodo tal que abarque la totalidad del rango de velocidades en la que los aerogeneradores son operativos.  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente resolución complementaria de la declaración de impacto formulada mediante Resolución de la directora general de Gestión del Medio Natural de 27 de julio de 2005, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990 de 15 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo de impacto ambiental.  
Valencia, 22 de mayo de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Resolución complementaria de la declaración de impacto ambiental  
Expediente: 30/02-AIA   
Promotor: Renomar   
Autoridad sustantiva: Dirección General de Energía.   
conselleria de Infraestructuras y Transportes.  
Objeto del proyecto: Instalaciones Eólicas de la zona 8 del Plan Eólico de la Comunidad Valenciana.  
Parques eólicos de Cerro Nevera y Peñas de Dios II  
Localización: Términos municipales de Andilla, Chelva, Higueruelas, Calles.  
La empresa adjudicataria de la zona 8 presentó los proyectos constructivos correspondientes a los parques de dicha zona el 22 de marzo de 2007  
El día 29 de mayo de 2007 se solicitó a la empresa promotora subsanación de deficiencias de la documentación gráfica presentada, así como la aclaración de algunos aspectos relativos a la interpretación de los condicionantes de la declaración en lo referente a la superficie afectada por las obras.   
En contestación a dicho requerimiento se presentó documentación complementaria el día 6 se junio de 2007 y escrito adicional aclaratorio el 21 de junio de 2007 en los siguientes términos:  
En relación con la tipología de las obras y el alcance de las mismas expresadas en los proyectos constructivos de los parques eólicos de la zona 8:  
- La anchura de ocupación que expresan los planos de planta a escala 1:2.000 de los proyectos respectivos parques eólicos (series 3.1 de los planos de la Modificación 07-06-04 de os proyectos de los respectivos parques eólicos, entregada en la conselleria de Territorio y Vivienda el 6 de junio de 2007) indica la superficie afectada por las obras. En concreto la banda de ocupación en las alineaciones de los aerogernadores aloja el camino ente aerogernadores. Las cunetas laterales de los mismos y la zanja o zanjas según los casos, de conducción eléctrica subterránea, cumpliendo de esta forma las prescripciones de la declaración de impacto ambiental de la zona 8. En este caso,. La restauración de los terrenos dejará una banda que alojará el camino de unión ente aerogeneradores con sus respectivas cunetas laterales, de acuerdo con las tipología y dimensiones especificadas en la declaración de impacto ambiental de la zona eólica 8, siendo la banda ocupada por las zanjas y los taludes o terraplenes, que en su caso existen restituidos y posteriormente sometidos a cubrimiento con tierra vegetal y revegetación con especies herbáceas y arbustivas autóctonas, de acuerdo con las prescripciones de la declaración de impacto ambiental.  
- En el caso de la banda de ocupación entre alineaciones los planos de perfiles transversales (series de planos de los proyectos de los respectivos parques eólicos, entregas en la conselleria de Territorio y Vivienda el 22 de marzo de 2007) expresan la superficie que ocupan el camino de unión entre aerogeneradores, sus cunetas laterales y la zona ocupada por la zanja o zanjas proyectadas así como los terraplenes y/o desmontes que en cada caso sean necesarios. Sin embargo, en el caso de la banda de ocupación de los caminos de acceso al parque los perfiles transversales expresan la superficie que ocupan el camino y sus cuentas laterales, por lo que se debe aclarar que, en este caso con objeto de minimizar las superficies de afección y por lo tanto minimizar el impacto ambiental, las zanjas de conducción subterránea se ejecutarán en traza anexa a los laterales del camino coincidiendo esta traza en la mayoría de los casos con las cunetas del camino .  
- Se señalan además las características de los depósitos para la prevención de incendios así como el modo de construcción.   
En base al informe técnico sobre toda la documentación presentada y en particular a las aclaraciones del escrito de 21 de junio de 2007, y en uso de las facultades que tengo atribuidas formulo la siguiente resolución:  
Primero  
Estimar aceptable desde el punto de vista ambiental, la construcción de los parques eólicos Cerro Nevera y Peñas de Dios II y sus infraestructuras asociadas, en desarrollo de las Instalaciones de la Zona 8 del plan eólico de la Comunidad Valenciana, siempre que se ajuste a la documentación inicial y complementaria presentada, en particular a las especificaciones realizadas en la nota aclaratoria de 21 de junio sobre la superficie afectada y a las modificaciones que sobre la misma se detallan en el punto segundo de esta resolución.   
Segundo  
1) Con carácter general:  
- Las modificaciones propuestas a continuación tienen como objetivo la disminución de los impactos residuales de la obra civil, sin perjuicio de las modificaciones que desde la vigilancia ambiental de la obra se pueden introducir con la misma finalidad   
Las referencias de las cotas en cada punto se efectúan sin tener en cuenta las modificaciones en los acuerdos verticales que sean necesarios antes y después de cada cambio de pendiente  
- En relación con las medidas correctoras para la prevención de incendios se consideran adecuadas las posiciones de los depósitos, quedando la ubicación de las áreas para el desembarque de las brigadas helitransportadas s al acuerdo con la Unidad Forestal de la Dirección Territorial de Valencia. Se comunicará en el primer informe ordinario de la fase de obras la situación definitiva de las mismas.  
2) En relación con el Parque eólico Cerro Nevera   
Camino nº 1   
- El perfil longitudinal en el tramo comprendido entre el pK 0+ 500 y el pK 0+ 620 no coincide con los perfiles transversales correspondientes. Se considera más adecuado ajustar las cotas a la de los perfiles transversales correspondientes, ya que permite que el punto de entronque del camino nº 2 (que se produce en el pk 0+552) se realice a una cota de 1131,86 m (en lugar de 1129,00 m) lo que modifica la pendiente de los 100 primeros metros del camino 2 reduciéndola hasta aproximadamente un 10,5%. Ello implica una ligero incremento de la pendiente del tramo anterior (desde el pK 0+400 hasta el pK 0+440) hasta aproximadamente 13,35%.   
- Los terraplenes generados entre, los tramos de pK 1+1870 y el pk 1+910 y pK 2+140 y pk 2+162 serán estabilizados mediante una de las dos alternativas siguientes:  
- se realizará muro de contención de escollera   
- o bien se recubrirá la superficie con geoceldas de confinamiento de la superficie que serán rellenada de tierra revegetadas   
- Sin perjuicio de lo que finalmente se acuerde con los Servicios territoriales, el área de desembarque de brigadas helitransportadas y el depósito situado en el tramo de camino abandonado entre el y a la zona del área abandona de situada en la curva entre el pK 1+969 y el pK 2+040 (que se incluirá entre las zonas a restaurar) se situará en la superficie de camino abandonado entre el Pk 1+500 y pK 1+580,  
Camino nº 2   
- Tal y como se ha expuesto en el camino nº 1 el punto de entronque con el camino nº 1 se realiza a una cota aproximada de 1131,86 m lo que permite disminuir la pendiente de los 100 primeros metros de este camino hasta un 10,5%.  
- Desde el pK 0+703 al pK 0+888 se ajustará la cota de la rasante a la del terreno, Desde el pk 0+888 (cota 1179,75 m) hasta al pk 1+005 se mantendrá la pendiente del 14%, (aproximadamente cota 1196,130 m) y desde este pK se sube con una pendiente aproximada del 7% hasta el entronque con el camino nº 3 de acuerdo con las modificaciones que se especifican en el mismo (cota del camino 1.204 m)   
- El terraplén que se genera en el tramo ente el Pk 0+888 y el pK 1+005 se estabilizará mediante una de las dos alternativas siguientes:  
- se realizará muro de contención de escollera   
- o bien se recubrirá inmediatamente la superficie con geoceldas de confinamiento de la superficie que serán rellenada de tierra y revegetadas   
Camino nº3 y obra civil de la alineación A4  
- Entre el Pk 0+520 y el pK 0+ 610 se ajustará la cota de la rasante a la del terreno Desde este pK (cota 1.234 m) el trazado seguirá una pendiente descendente del 13 .11% hasta el Pk 0+825 ((cota 1208 m)   
Desde el pk 0+825 hasta el pk 0+905 realizando antes y después en los puntos indicados las modificaciones necesarias para que se cumplan los acuerdos verticales técnicamente necesarios se ha calculado que el punto de entronque con el camino nº 2 puede efectuarse a una cota notablemente inferior a la proyectada (aproximadamente 1.204 m en el pK 0+865)  
Camino 4 y obra civil de la alineación A3  
- El terraplén generado entre los pk 0+540 y 0+600 y por la plataforma del aerogenerador A3.5 se estabilizará mediante una de las dos alternativas siguientes:  
- Se realizará muro de contención de escollera   
- Se recubrirá inmediatamente la superficie con geoceldas de confinamiento de la superficie que serán rellenada de tierra y se revegetará.   
Camino nº 5 y obra civil de la alineación A2   
- El camino de acceso a l aerogenerador A5.3 desde el pk 1+155 podrá ejecutarse de acuerdo a una de las dos alternativas que a continuación de detallan:  
- 1) La primera consistirá en trazar el camino apoyándolo totalmente en el collado acometiendo la subida al punto de ubicación del aerogenerador desde el mismo.. Para ello se mantendrá la cota la cota del pk 1+155 durante 60 metros de recorrido comenzando desde este punto a ganar cota (aproximadamente con un 10% de pendiente) a lo largo de 80 metros de longitud llegando a la plataforma del aerogenerador por el vértice inferior derecho.   
- 2) Mantener el diseño propuesto incrementando la pendiente hasta el máximo permitido técnicamente en el tramo final (14%), procediendo a estabilizar el terraplén resultante mediante la construcción de escollera, en la zona de caballeros o bien mediante el recubrimiento inmediatamente de la superficie del terraplén con geoceldas de confinamiento que serán rellenadas de tierra y revegetadas   
Se considera que la alternativa 1 presenta menor impacto global (menor superficie de ocupación, menor densidad de vegetación y permite una mejor integración de la obra) debiendo consignar no obstante en los correspondiente informes ordinarios la alternativa por la que se ha optado.   
- El talud generado entre los pk 0+900 y 1+080 se estabilizará mediante una de las dos alternativas siguientes:  
- Se realizará muro de contención de escollera en la zona de caballeros   
- Se recubrirá inmediatamente la superficie con geoceldas de confinamiento de la superficie que serán rellenada de tierra y se revegetará.   
- Se restaurará (incluyendo si fuera necesario la restitución topográfica de los tramos de camino abandonados por los nuevos trazados generados (entre el pk 0+400 y la plataforma del aerogenerador A4.1 y el pk 0+690 y el punto de entronque con el camino nº 7 (aproximadamente pk 0+780) y la senda paralela al nuevo camino de acceso al aerogenerador A5.3   
Camino nº 6  
El camino 6 está incompleto. Tanto el plano del perfil longitudinal como en los perfiles transversales Solo abarca un tramo de 287,888 m (desde el entronque con el camino nº 5, aproximadamente en el pK 0+620, hasta unos 20 metros antes del punto de ubicación de la plataforma del aerogenerador A 4.2)   
No se ha aportado el tramo de camino entre el pk 287.88 metros y el aerogenerador A 4.3 por lo que se desconoce la pendiente de diseño del mismo aunque si que se puede apreciar en los planos de planta (escala 1:2000) que los taludes residuales tienen una magnitud notable. Por ello, si la pendiente de diseño es inferior al técnicamente viable (14%) se incrementará la pendiente de diseño con el fin de disminuir la magnitud de los taludes residuales y la superficie de ocupación.  
En los informes ordinarios a presentar en la fase de obras se detallará el diseño final y las modificaciones introducidas en su caso.   
Camino nº 7  
- El tramo de camino comprendido entre en borde norte de la plataforma del aerogenerador A 5.2 (aproximadamente pk 0+128) y el punto de ubicación del depósito para la prevención de incendios (pk 0+187,660) se acondicionara con la anchura estrictamente necesaria para la construcción del depósito no sobrepasando en ningún caso los 4,5 metros entere aristas interiores de cunetas.   
Camino nº 8 y obra civil de la alineación A1  
- Se consideran innecesarios y por tanto quedarán eliminados de la superficie afectada por las instalaciones eólicas por exceder de la alineación A1 que se consideró aceptable desde el punto de vista ambiental los tramos de camino comprendidos entre los pk 0+000 y el borde oeste de la plataforma del aerogenerador A 6.4 (aproximadamente en el Pk 0+172) así como el tramo de camino comprendido entre el borde este de la plataforma del aerogenerador A 6.1 hasta el pk 0+707.24.  
- El tamo de camino comprendido entre el pk 0+440 y 560 se acortará desplazándolo ligeramente hacia el sur (zona de menor pendiente) de forma que la cota de la rasante del camino se ajuste a la cota del terreno minimizando la magnitud de los terraplenes.  
La plataforma para el montaje del aerogenerador A 6.2 se ajustará entre la superficie del camino 9 y el camino 8 de forma que la superficie afectada sea la menor posible.   
Camino 9   
- Sin perjuicio de las obras de drenaje propuestas se considera que son necesarias también obras drenaje transversal, adecuada al caudal que se calcule, en los siguientes puntos:  
- Entre los pk 0+800 a pk 1+000 para los diferentes cruces o tramos de barrancos afectados por la ejecución el camino   
- Entre le Pk 1+800 y 1+820 .  
Se consignará en los informes ordinarios a presentar durante la fase de obras las obras realizadas o en su caso los motivos por los que las mismas se consideran innecesarias.   
- Se considera innecesario un nuevo trazado entere el pK 2+720 y el pK 2+820 del, estimando el ensanchamiento de la curva existente como una solución con menor impacto.   
- Entre el perfil 2+935 el pk 2+965 se ajustará la pendiente del terreno existente entre estos dos puntos. A partir del pk 2+965 se incrementará la pendiente del camino, en sentido descendente hasta un mínimo de un - 10%, hasta el perfil 3+021 con el fin de minimizar en la medida de los posible la magnitud de los taludes de este tramo,  
- Los terraplenes que se generan en paso del barranco (entre los perfiles 3+021 y el 3+060.) se estabilizarán mediante una de las dos alternativas siguientes:  
- Se realizará muro de contención de escollera   
- Se recubrirá inmediatamente la superficie con geoceldas de confinamiento de la superficie que serán rellenada de tierra y se revegetará.   
- Se incluirá entre las superficies a restaurar todos aquellos tramos de camino que han sido sustituidos por un nuevo trazado  
3) En relación con el Parque eólico Peñas de Dios II  
Camino nº 1  
Se restituirá especialmente el tramo de camino comprendido entre el pk 0+900 y el Pk 1+100 asi como todos aquellos tramos de caminos ciegos que han sido sustituidos por nuevo trazado.  
- Los tramos en los que se genera terraplén entre los Pk 1+900 y el pk 2+400 se estabilizarán mediante una de las dos alternativas siguientes:  
- Se realizará muro de contención de escollera en la zona de caballeros   
- Se recubrirá inmediatamente la superficie con geoceldas de confinamiento de la superficie que serán rellenada de tierra y se revegetará.  
Camino nº 2 se considera eliminable de acuerdo con lo descrito en el camino nº 3  
Camino 3  
El camino 3 partirá del ensanchamiento que ofrece la plataforma del aerogenerador C2.1 y el correspondiente tramo de camino (aproximadamente desde el pk 0+560 del camino nº1). Desde este punto se trazará un camino ascendente que bordee la plataforma del aerogenerador C1.1 y discurra por la ladera hasta el pK 0+140 aproximadamente del camino nº 3 proyectado, eliminando por tanto el tramo desde este punto hasta el Pk 0+000, así como el camino nº 2  
Camino 4 y obra civil de la alineación A2  
- El terraplén de la plataforma C1.4 y los generados entre los pk 0+060 y pk 0+140 se estabilizarán mediante una de las dos alternativas siguientes:  
- Se realizará muro de contención de escollera   
- Se recubrirá inmediatamente la superficie con geoceldas de confinamiento de la superficie que serán rellenada de tierra y se revegetará.   
Camino 5 y obra civil de la alineación A1  
La plataforma de montaje del aerogenerador C 2.4 se reorientará (girándola a la izquierda unos 90 º) de forma que se asiente sobre la zona de cumbrera que presenta una menor pendiente y una menor diferencia con la cota de la plataforma y por tanto una considerable disminución del impacto residual de los terraplenes .   
Camino 7 y obra civil de la alineación A1  
Se apuntan dos alternativas posibles:  
1º Desplazar ligeramente el camino y las plataformas de montaje hacia el camino existente entre el pk 0+100 y el pk 0+420 entre este pk y el pk 0+562.804 ajustar el trazado a la cota 1126 m, de forma que tanto las plataformas principales como las auxiliares se apoyen sobre la cingla existente sin modificarla.  
2º) Mantener el actual diseño realizando sustituyendo los terraplenes de las plataformas por muros de escollera de as plataformas con muro de escollera   
De las dos alternativas se considera que la 1ª tiene menos impactos residuales por lo que el impacto paisajístico derivado de la obra civil se reduce. No obstante lo anterior en los informes ordinarios correspondientes a presentar en la fase de obras se especificará la alternativa seleccionada y la justificación de la misma.   
Línea subterránea desde el Parque Peñas de Dios II a la ST Peñas de Dios   
La zanja que discurre exterior al parque hasta la St Peñas d Dios se realizará con la menor ocupación posible y respetando en todo caso al máximo las pendientes naturales del terreno y aprovechando los caminos y sendas existentes.   
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto   
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de ejecución de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 5 julio de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Resolución complementaria a la declaración de impacto ambiental  
Expediente: 30/02-AIA   
Promotor: Renomar   
Autoridad sustantiva: Dirección General de Energía.   
conselleria de Infraestructuras y Transportes.  
Objeto del proyecto: Instalaciones Eólicas de la zona 8 del Plan Eólico de la Comunidad Valenciana.  
Parques eólicos de Peñas de Dios I   
Localización: Término municipal de Andilla,   
La empresa adjudicataria de la zona 8 presentó los proyectos constructivos correspondientes a los parques de dicha zona el 22 de marzo de 2007  
El día 29 de mayo de 2007 se solicitó a la empresa promotora subsanación de deficiencias de la documentación gráfica presentada, así como la aclaración de algunos aspectos relativos a la interpretación de los condicionantes de la Declaración en lo referente a la superficie afectada por las obras.   
En contestación a dicho requerimiento se presentó documentación complementaria el día 6 se junio de 2007 y escrito adicional aclaratorio el 21 de junio de 2007 en los siguientes términos:  
En relación con la tipología de las obras y el alcance de las mismas expresadas en los proyectos constructivos de los parques eólicos de la zona 8.  
- La anchura de ocupación que expresan los planos de planta a escala 1:2.000 de los proyectos respectivos parques eólicos (series 3.1 de los planos de la Modificación 07-06-04 de os proyectos de los respectivos parques eólicos, entregada en la conselleria de Territorio y Vivienda el 6 de junio de 2007) indica la superficie afectada por las obras. En concreto la banda de ocupación en las alineaciones de los aerogernadores aloja el camino ente aerogernadores. Las cunetas laterales de los mismos y la zanja o zanjas según los casos, de conducción eléctrica subterránea, cumpliendo de esta forma las prescripciones de la declaración de impacto ambiental de la zona 8. En este caso, la restauración de los terrenos dejará una banda que alojará el camino de unión ente aerogeneradores con sus respectivas cunetas laterales, de acuerdo con las tipología y dimensiones especificadas en la declaración de Impacto ambiental de la zona eólica 8, siendo la banda ocupada por las zanjas y los taludes o terraplenes, que en su caso existen restituidos y posteriormente sometidos a cubrimiento con tierra vegetal y revegetación con especies herbáceas y arbustivas autóctonas, de acuerdo con las prescripciones de la declaración de impacto ambiental.  
- En el caso de la banda de ocupación entre alineaciones los planos de perfiles transversales (series de planos de los proyectos de los respectivos parques eólicos, entregas en la conselleria de Territorio y Vivienda el 22 de marzo de 2007) expresan la superficie que ocupan el camino de unión entre aerogeneradores, sus cunetas laterales y la zona ocupada por la zanja o zanjas proyectadas así como los terraplenes y/o desmontes que en cada caso sean necesarios. Sin embargo, en el caso de la banda de ocupación de los caminos de acceso al parque los perfiles transversales expresan la superficie que ocupan el camino y sus cuentas laterales, por lo que se debe aclarar que, en este caso, con objeto de minimizar las superficies de afección y por lo tanto minimizar el impacto ambiental, las zanjas de conducción subterránea se ejecutarán en traza anexa a los laterales del camino coincidiendo esta traza en la mayoría de los casos con las cunetas del camino .  
- Se señalan además las características de los depósitos para la prevención de incendios así como el modo de construcción.   
Posteriormente se presentó, el día 9 de julio de 2007, documentación gráfica modificativa de la alineación nº 3 norte del parque eólico Peñas de Dios consistente en el plano de planta a escala 1:2000 y los correspondientes perfiles longitudinales, completándose el día 10 de julio con los planos de los perfiles transversales   
En base al informe técnico sobre toda la documentación presentada y en particular a las aclaraciones del escrito de 21 de junio de 2007, y en uso de las facultades que tengo atribuidas formulo la siguiente resolución:  
Primero  
Estimar aceptable desde el punto de vista ambiental, la construcción del parque eólico Peñas de Dios I y sus infraestructuras asociadas, en desarrollo de las Instalaciones de la zona 8 del plan eólico de la Comunidad Valenciana, siempre que se ajuste a la documentación inicial y complementaria presentada, en particular a las especificaciones realizadas en la nota aclaratoria de 21 de junio sobre la superficie afectada y a las modificaciones que sobre la misma se detallan en el punto segundo de esta resolución.   
Segundo  
1) Con carácter general:  
- Las modificaciones propuestas a continuación tienen como objetivo la disminución de los impactos residuales de la obra civil, sin perjuicio de las modificaciones que desde la vigilancia ambiental de la obra se pueden introducir con la misma finalidad.  
Las referencias de las cotas en cada punto se efectúan sin tener en cuenta las modificaciones en los acuerdos verticales que sean necesarios antes y después de cada cambio de pendiente  
- En relación con las medidas correctoras para la prevención de incendios se consideran adecuadas las posiciones de los depósitos, quedando la ubicación de las áreas para el desembarque de las brigadas helitransportadas s al acuerdo con la Unidad Forestal de la Dirección Territorial de Valencia. Se comunicará en el primer informe ordinario de la fase de obras la situación definitiva de las mismas.   
2) En relación con el parque eólico Peñas de Dios I   
La escala de los planos de perfiles transversales correspondientes a los caminos 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7,8, 9 y 10 (serie de planos nº 5 hojas de 1 a 28 bis ambos incluidos) se entiende ajustada a 1:400 de forma que se cumplan las condiciones de ocupación establecidas en la declaración de impacto ambiental y de la nota aclaratoria presentada por la empresa adjudicataria presentada el día 21 de junio de 2007.  
Camino nº 1   
- Se incluirán entre las superficies de restauración los tamos de camino abandonados ciegos.   
- Entre el pk 1+ 312 y el pk 1+ 352 se mantendrá la pendiente del terreno (6,15%), entre el pk 1+352 y el pk 1+442 se incrementará la pendiente hasta el 13.2%, ajustando, a partir de este pk, la pendiente del camino a la del terreno.   
- En el tramo del pk 2+300 y el pk 2+343 se estabilizará mediante una de las dos alternativas siguientes:  
- Se realizará muro de contención de escollera   
- Se recubrirá inmediatamente la superficie con geoceldas de confinamiento de la superficie que serán rellenada de tierra y se revegetará.   
- Entre el pk 2+565 y el 2+659 se ajustará la cota de la rasante a la del terreno ya que en ningún momento la pendiente del camino supera lo técnicamente permitido, modificando consecuentemente la cota de entronque con el camino de acceso al aerogenerador B1.1.  
- En el terraplén generado para el acondicionamiento de la curva en el pK 2+900 se estabilizará inmediatamente después de la obra recubriendo la superficie con geoceldas de confinamiento que serán rellenadas de tierra y revegetadas.   
- La pendiente del camino se ajustará a la del terreno se modificará la pendiente del camino entre los siguientes tramos :  
- del pk 3+ 967 y 3+647 la pendiente será del 10,92%  
- del pk 3+647 al pk 3+743 la pendiente será del 11,05%   
- Desde el pk 3+700 hasta el 4+260 en el plano de planta se indica que se corresponde con el camino 12 pero se trata del camino nº 1. que se desvía del camino existente para bordear los aerogeneradores B 4.1 y B 4.2   
- Se eliminará el tramo entre el pk 3+840 y el pk 4+023, accediendo de forma separada a ambos aerogeneradores desde el camino existente desviando la zanja hasta el mismo por los caminos de acceso.   
Además se desplazará ligeramente el camino de acceso al aerogenerador B4.1 hacia el este en el tramo final (aproximadamente entre el pk 3+800 y el pk 3+840) y variando la orientación de la plataforma de montaje del aerogenerador.   
- Entre el pk 4+183 y el pk 4 +457 se ajustará la cota de la rasante a la del terreno (está entre el 5 y el 7%), estabilizando el terreplén resultante mediante una de las dos alternativas siguientes:  
- Se realizará muro de contención de escollera   
- Se recubrirá inmediatamente la superficie con geoceldas de confinamiento de la superficie que serán rellenada de tierra y se revegetará.   
- La pendiente del tramo comprendido entre el pk 5+009 y el pk 5+071 se incrementará hasta un 8,7% y a partir de este punto hasta el pk 5+111 se ajustará la rasante a la pendiente entre estos puntos (resulta una pendiente aproximada de 2.1%).  
- Desde el pk 5+111 hasta el pk 5+211 se ajustará la rasante del camino a la del terreno (la pendiente es de un 9,994%) hasta aproximadamente el pk 5+346 a partir del cual se incrementará la pendiente descendente al 13.05% hasta el pk 5+464   
- Entre el pk 5+464 y el pk 5+511 la pendiente será del 6.79% y en el tramo comprendido entre el pk 5+511 al 5+571 la pendiente se incrementará de nuevo hasta el 13,3% para ajustarse más a la cota del terreno.  
- Desde el pk 5+571 al pk 5+631 se adoptará una pendiente de 6'66%.  
Camino nº 3 y alineación A1  
- Se eliminara el camino entre ambos aerogeneradores, permitiéndose solo la ejecución de la zanja siempre y cuando no implique modificación notable de la pendiente del terreno .  
- Se modificará ligeramente el trazado del camino que une el aerogenerador B 2.1. Y B 2.2, tal y como se señala en el plano anexo 1, ajustando la rasante del camino al máximo a la del terreno. Si se requiere una plataforma secundaria de giro se ubicarán en el área contrafuegos situada entre ambos aerogeneradores   
- Igualmente si desde el punto de vista de recurso es posible sería conveniente incrementar la cota z de la zapata y plataforma del aerogenerador B 2.3 para adatarse más al terreno.   
Camino 4   
- Se disminuirá la pendiente entre el pk 0+495 y el pk 0+655 hasta un 9,03% y desde este punto a 0+735 se incrementará la pendiente hasta el 13,6%, ajustando a partir de este pK la rasante del camino a la del terreno, siempre realizando los acuerdos verticales necesarios en los cambios de pendiente.  
Camino 5 y alineación A3 sur   
- Se trazará el camino desde el Pk 0+180 hasta el pk 0+420 por el borde norte de la plataforma del aerogenerador B 6.2, ya que la zona tiene menor pendiente y se generan terraplenes de menor magnitud.   
- En cuanto al tramo 0+000 al 0+180 y la ubicación de la plataforma del aerogenerador B6.1 (cuya cota se entiende que será 1168 m en lugar de 1158 m, según documentación presentada el 6 de junio de 2007) se propone la consideración de la alternativa que podría minimizar el impacto, consistente en ubicar la plataforma del aerogenerador longitudinalmente al camino 1 y entroncando el camino nº 5 desde la cota aproximadamente 1166 m (aproximadamente en el pK4+700 del camino 1) hasta el pk 0+180 del camino 5 propuesto.(se adjunta plano como anexo 2.)  
Camino nº 6 y alineación A3  
- La modificación presentada el día 9 de julio de 2007, minimiza notablemente los impactos residuales de la obra civil, respecto de la propuesta de la documentación presentada el 20 de marzo de 2007, aunque se considera que este puede ser reducido adoptando como solución el diseño que se grafia en el anexo nº 3', consistente en :  
Modificar el trazado del camino desde el pk 0+780 trazando el camino con el norte del aerogenerador B5.1. Simultáneamente la cota de dicho aerogenerador se ajustará más a la cota del terreno (aproximadamente 1.190 m) cambiando la plataforma y el acceso al oeste de la aerogenerador. Esto permite tomando como cota de la rasante en el pk 0+880 (del trazado alternativo) los 1189 m y conectando con el Pk 1+007 (del trazado propuesto, cota del terreno 1166,8m) tener una tramo de camino de unos 160 metros de longitud con un diferencia de cota de 22.16 metros siendo la pendiente resultante ente ambos puntos de aproximadamente el 13,95%.   
A partir de este punto y tomando como referencia los pk del trazado propuesto (pk 1+.247 y tomando como cota del pk 1+330 los 1123 metros se consigue una pendiente de un 12,95% lo que implica eliminar la plataforma secundaria para giro y por tanto ampliar la plataforma de montaje del aerogenerador B 5.4 como de fin de alineación.   
Se considera que esta alternativa presenta menor impacto global debiendo consigan no obstante en el primer informe ordinario tras el replanteo la alternativa por la que se ha optado  
Camino nº 7 y 8   
Se considerará preferentemente una alternativa que permite construir caminos con rasantes más ajustados al terreno y sin sobrepasar la pendiente técnicamente admisible (tal y como se puede ver en el plano anexo nº 4), consignado en el primer informe ordinario tras el replanteo la alternativa por la que se ha optado .  
En cualquier caso el terraplén residual del camino 8 se estabilizará inmediatamente mediante una de las dos alternativas siguientes:  
- Se realizará muro de contención de escollera   
- Se recubrirá inmediatamente la superficie con geoceldas de confinamiento de la superficie que serán rellenada de tierra y se revegetaráen cualquier caso los terraplenes del camino 8   
Camino nº 9 y nº 10  
La plataforma del aerogenerador B13 se realizará con escollera en las cortas inferiores y se restituirá en las cotas superiores   
Camino 11   
Se entroncará con el camino 4 en la cota 1444 (aproximadamente en el Pk0+340 y siguiendo la curva de nivel ajustando al cota de la rasante a la del terreno hasta el punto de ubicación del aerogenerador llevando el camino al extremo norte de la plataforma de montaje con el objeto de permitir una mejor restitución.   
Camino 12   
Se entiende que se corresponde con el acondicionamiento el camino existente y que la designación el mismo en el plano de planta es errónea. Dicho acondicionamiento se realizará de acuerdo con los planos longitudinales y transversales.   
En principio los perfiles longitudinales y transversales se corresponden con el acondicionamiento del camino existente.  
Acondicionamiento de la pista de Tordá  
Considerando que los planos de planta se corresponden con la aproximadamente con la escala 1:740 (en lugar de 1:500) se incluirán como superficie afectada y por tanto se procederá una vez concluida la fase de obras a su restauración, comprendiendo la restitución topográfica, los ensanchamientos de la Pista de Tordá con especial atención a la adecuación de las curvas en pk 1+510 a 1+610 (actuación 4 del acondicionamiento de la pista de Tordá) en las que el terraplén que se genera será además inmediatamente estabilizado mediante :  
- muro de contención de escollera   
- recubrimiento de la superficie con geoceldas de confinamiento de la superficie que serán rellenada de tierra y se revegetará.   
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto   
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de ejecución de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 4 de septiembre de 2007.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Angeles Centeno Centeno.  
Resolución complementaria a la declaración de impacto ambiental  
Expediente: 32/02-AIA   
Promotor: Guadalaviar, Consorcio Alabe Enerfin  
Autoridad sustantiva: Dirección General de Energía.   
conselleria de Infraestructuras y Transportes.  
Objeto del proyecto: Instalaciones Eólicas de la zona 10 del Plan Eólico de la Comunidad Valenciana  
Localización: Términos municipales de Jalance, Jarafuel, Zarra, Teresa de Cofrentes, Ayora (Valencia)  
La empresa adjudicataria de la zona 10 (Guadalaviar, Consorcio Alabe- Enerfín) ha presentado, en cumplimiento de los condicionantes establecidos en la Declaración de Impacto Ambiental la siguiente documentación:  
- El 12 de enero de 2006 se recibe el estudio parcial de prevalencia y detectabilidad de cadáveres de la avifauna de los parques eólicos de la zona 10   
- El 24 de mayo de 2006 se remite:  
- Plan de protección contra incendios: tratamiento de las calles de la línea eléctrica de evacuación d 132 Kv  
- Planos del trazado de la línea eléctrica a escala 1:10.000  
- Estudio de Aceptación Social (Jarafuel)  
- Copia de las autorizaciones de las prospecciones arqueológicas de los Parques Boira, Villanueva I y Villanueva II, Losilla y líneas eléctricas de evacuación.  
- El 13 de junio de 2006 se remite el primer informe semestral del Estudio de Avifauna en situación preoperacional   
- El 23 de marzo de 2007 se aporta la siguiente documentación:  
- Plan de restauración de las superficies afectadas por obras  
- Estudio del ciclo anual de aviafauna en situación preoperacional  
- Estudio de prevalencia de cadáveres   
- Marcaje y seguimiento vía satélite de aviafuana  
- Estudio de ruidos   
- Estudio de sombras   
- Memorias de prospecciones arqueológicas  
- Documentación relacionada con la gestión de residuos   
- Medidas de prevención de incendios  
- Documentación relativa a los proyectos constructivos de los parques y líneas de evacuación los días 12, 13, 17, 19 y 20 de abril.   
- Documentación complementaria   
- El 8 de mayo de 2007 se solicitó a la empresa promotora la subsanación de deficiencias en la documentación gráfica relativa a los proyectos constructivos tanto de los parques como del sistema de evacuación, presentado documentación complementaria los días 21 y 23 de mayo de 2007.   
- Revisada la documentación presentada, el 27 de julio de 2007 se solicitó el estudio de una serie de alternativas al diseño de la obra civil de los parques y del sistema de evacuación, recibiéndose contestación a la misma los días 4 y 10 de septiembre de 2007.   
El 5 de junio de 2007 se recibe comunicación del representante de Acciona Eólica del Levante, sobre la Resolución de 30 de marzo de 2007 por la que se formaliza el Acuerdo adoptado entre la conselleria de Infraestructuras y Transporte, Guadalaviar y sus sociedades partícipes Alabe SA y Enerfín, sobre la transmisión a las mismas de los derechos que ostenta el consorcio Guadalaviar, correspondiendo a Alabe, para la zona 10, la suma de la potencia de los parques de Boira y Losilla.   
En el mismo escrito se comunica el contenido de la Resolución del conseller de Infraestructuras y Transportes, de 24 de abril de 2007 por la que se autoriza la transmisión a favor de Acciona Eólica del Levante SL. de los derechos de Alabe.  
Modificaciones sobre el proyecto original   
Los proyectos constructivos introducen una serie de cambios respecto del proyecto sobre el que se formuló la Declaración de Impacto Ambiental:  
- Los parques de Villanueva I y Villanueva II   
- Reducen el número de posiciones de 24 a 21 y de 10 a 8 respectivamente, manteniendo el modelo de aerogenerador (E-70), que (debido a evolución tecnológica del fabricante) incrementa su potencia unitaria a 2,3 Mw. Varía por tanto ligeramente el diseño de los parques, optando por las posiciones más eficientes, desde el punto de vista del recurso, que al mismo tiempo cumplen con las restricciones ambientales establecidas en la DIA.   
En consecuencia la potencia total de los parques pasa a ser de 48,3 Mw en Villanueva I y 18,4 Mw en Villanueva II  
- Se mantiene el diámetro del rotor pero se varía la altura del buje incrementándolo hasta 85 metros y las dimensiones de las cimentaciones realizando una zapata cilíndrica de 17 metros de diámetro y 2,85 metros de profundidad.   
- Parques de Boira y Losilla   
- Mantienen el número de posiciones en ambos parques pero se proyecta la instalación de aerogernadores con potencia unitaria de 1,5 Mw, lo que implica la reducción de la potencia total instalada de 12,5 Mw para el parque de Boira y 8 Mw para Losilla.  
- Se instalan dos modelos de aerogenerador que difieren en el tamaño del rotor . el AW 70 (que mantiene el diámetro del rotor que el proyectado inicial) y el AW-77 que incrementa el diámetro del rotor en 7 metros y por tanto el área de barrido en 809 m²  
El modelo AW-70 se ptropone para las posiciones 16, 1, 2 y 3 del parque de Boira y el AW- 77 en el resto de posiciones de Boira y en la totalidad de las posiciones de Losilla.  
- Se incrementa la altura del buje hasta 80 metros.   
- Se disminuyen las dimensiones de las plataformas para el montaje de los aerogeneradores a 35 x24   
Informes sectoriales   
Informe del Servicio de Conservación de la Biodiversidad  
En cumplimiento de la Declaración de Impacto Ambiental el Consorcio Alabe-Enerfin presenta tres informes:  
1) El informe final de seguimiento preoperacional de la avifauna de los parques Villanueva I Villanueva II y Boira   
2) Estudio de prevalencia de cadáveres  
3) Resultados del marcaje y seguimiento del águila perdicera  
1) Los objetivos del seguimiento preoperacional de la avifauna en los parques eólicos mencionados eran la evaluación de la comunidad ornítica en la zona afectada por los parques, tanto residente como fluctuante por ella y determinar en los posible el impacto que causaría sobre la misma la instalación de los aerogeneradores, con el fin de determinar las medidas correctoras y compensatorias a aplicar. El estudio presentado se considera correcto y suficiente para evaluar estos aspectos si bien no siguió exactamente la metodología propuesta por la conselleria debido a su temprana fecha de iniciación. De los resultados se deduce lo siguiente:  
- De acuerdo con lo esperado, el paso migratorio por la zona no resulta muy importante, si bien se ha detectado algún flujo de buitres en situación de riesgo y los habituales abejeros que suelen pasar a gran altura. Los puntos más conflictivos son los más altos de las alineaciones, en particular la cuerda del parque eólico Boira y sobre todo los puntos extremos de la alineación (Pico Muela y Puntal de la Cruz)  
- Con respecto a las nidificantes se ha detectado una zona de nidificación de halcón peregrino criando a muy escasa distancia de los tres aerogeneradores más meridionales de Villanueva I en la zona conocida como Puntal del Conejo. También crían en la zona el cernícalo común y una pareja de águila culebrera. Ambas especies campean todas las alienaciones en época de cría si bien la ubicación exacta del nido de culebrera no se ha localizado.  
- Cabe resaltar en particular la situación del águila real; desde hace tiempo se venían sospechando la existencia de una pequeña zona de dispersión de juveniles de águila real en todo el valle recorrido por la carretera de Ayora a Alpera. Las observaciones realizadas a lo largo de este estudio confirman la presencia prácticamente continuada de juveniles de la especie en la zona que, en ocasiones sobrevuelan la alineaciones en situación de riesgo.   
De estos resultados se deduce que el riesgo de accidentes por choque con los aerogeneradores no es muy elevado si bien es necesario la toma de alguna medida precautoria (eliminación o reubicación de dos aerogernadores) y mantener la cautela de la posibilidad de parada de alguna máquina si se dictaminase necesario del resultado del análisis posterior a su puesta en funcionamiento, dada la frecuencia de circunstancias meteorológicas adversas -niebla y heladas- en la zona. Como medida correctoras, además de la reubicación de los aerogeneradores BO-16 y BO-1 deberían realizarse toda la obra civil y montaje de los aerogeneradores situados en el puntal del Conejo fuera e la época de cría del Halcón y extender la misma medida a otras zonas donde se localicen nidos de rapaces ocupados a menos de 200 metros de las obras.   
Asimismo deberían estudiarse la toma de medidas que eviten en los posible el campeo de rapaces y sobre todo águila real en las zonas altas de la Sierra. Se considera que la construcción y mantenimiento de al menos dos puntos de agua (bebederos-bañaderos) en las zonas de media ladera cercanas a los cultivos frecuentemente campeadas por el águila real y otras especies reduciría notablemente el este riesgo al evitar que se desplazasen a beber a los depósitos contra incendios situados en zonas forestales a mayor altitud.   
Finalmente y como medida compensatoria podría estudiarse la instalación de rampas antiahogamiento en los depósitos aún no adecuados por la conselleria.  
2) Estudio de prevalencia de cadáveres  
El objetivo del estudio era determinar el tiempo de permanencia de los restos en la zona, con la finalidad de establecer la frecuencia de las inspecciones periódicas así como de determinar el factor de corrección a aplicar en las estimas de mortalidad. El Estudio propone una frecuencia de una visita semanal en los meses de marzo a octubre y una quincenal en el resto. Sin embargo de sus resultados nos se concluye la suficiencia de esta periodicidad ya que la tasa de desaparición encontrada es muy elevada. Por tanto sería conveniente que esta frecuencia fuese como mínimo de una visita cada tres días en los seis primeros meses tras la entrada en funcionamiento de los parques, dato que se reevaluaría tras ese periodo en función de la variación de los resultados. Tanto el protocolo de actuación en caso de rapaz accidentada como el modelo del libro de registros se le proporcionará a la empresa previo a la entrada en funcionamiento de los parques.   
3) Resultados de marcaje y seguimiento del águila perdicera. En cumplimiento del condicionado de la Declaración de impacto ambiental correspondiente, se realizó la captura marcaje y seguimiento de los dos machos de águila perdicera de las parejas que podrían verse afectadas por la instalación de los aerogeneradores,. El objetivo del seguimiento era determinar las áreas de campeo y movimiento habitual de estas parejas con el fin de evitar su afección. Los resultados del estudio han sido de extraordinario interés, debido a no existir apenas datos de marcaje de individuos de territorios limítrofes. Se ha comprobado que los territorios de ambos individuos y posiblemente de las parejas, no se solapan en ningún momento y que se extienden a lo largo del Cauce del río Júcar uno de ellos y del barranco del Agua el otro, utilizando poco las crestas de la Sierra del Boquerón donde se instalarán los aerogeneradores. Unicamente el macho del Júcar parece utilizar frecuentemente -quizá como posadero- el puntal del Juey, donde se repiten localizaciones periódicamente. Del análisis de las localizaciones satélites obtenidas entre mayo 2006 y mayo 2007 para el macho del Júcar y entre agosto 2006 y mayo de 2007 con más de mil localizaciones válidas en el primer caso y 300 en el segundo, se deduce que el macho del Júcar parece utilizar frecuentemente -quizás como posadero- el puntal de Juey, donde se repiten localizaciones periódicamente, encontrándose esta zona dentro del área vital kernel de 4 km cuadrados de la pareja para una fiabilidad entre el 76 y el 99%.  
Estos datos se consideran suficientes para introducir medidas correctoras reubicando los aerogeneradores BO 1 y BO 16 del Parque de Boira.  
Un segundo objetivo del seguimiento era determinar si la instalación de los aerogeneradores producía alguna modificación de las pautas habituales de campeo y desplazamiento de las parejas por lo que el seguimiento de las parejas deberá mantenerse tras la instalación de los parques. Debido al retraso sufrido respecto de las fechas previstas, el seguimiento se prolongará y resultará más costoso de los previsto, lo que podría paliarse disminuyendo el número de contactos pero manteniendo una pauta que permitiera determinar si se mantiene el área de campeo habitual, al menos durante un año después de la entrada en funcionamiento de los parques.  
Como conclusión a lo anterior se informa que las medidas precautorias previas y durante la realización de las obras que se recomienda para paliar la afección sobre la avifauna y la flora protegida de la instalación de estos parques deberán ser   
- Eliminación o reubicación de los aerogeneradores BO-1 y BO-16 del parque de Boira  
- Realización de un seguimiento del proceso reproductor de las parejas nidificantes en el entorno de los parques con el fin de paralizar las obras en sus proximidades durante este periodo.  
- Proyectar la realización de las medidas correctoras pertinentes, construcción de balsas, instalación de salvapájaros en cables de tierra de las líneas de evacuación, señalización sobre el terreno de la micorreserva del Moragete para evitar su afección, etc.   
- En cuanto a la fase postoperacional, informar a la empresa de que deberá mantener el seguimiento de los machos de perdicera al menos durante un año tras la instalación de los aerogeneradores y en cuanto al resto del estudio de avifauna, adecuarse a la metodología proporcionada por la conselleria manteniendo una periodicidad cada tres días al menos durante los seis primeros meses tras la entrada en funcionamiento de los parques. Igualmente que deberán ajustarse al protocolo establecido para el caso de accidente de aves rapaces y llevar un libro de registro aprobado por la conselleria.  
Consideraciones ambientales  
La Declaración de Impacto Ambiental de la Zona 10 se formuló considerando la instalación de aerogeneradores de 2Mw de potencia unitaria, supeditando las posiciones definitivas de las turbinas a la realización de una serie de estudios, entre los que se consideran determinantes los relativos a los estudios preoperacionales de avifauna, y a la presentación de los proyectos constructivos con el fin de determinar y minimizar las incidencias negativas derivadas de la ejecución de la obra civil de la totalidad de las instalaciones.  
Los proyectos constructivos introducen una serie de cambios en el modelo de aerogenerador, con planteamientos totalmente opuestos desde el punto de vista energético, dependiendo de la sociedad partícipe del consorcio de la que se trate, y que tienen también incidencias ambientales claramente contrapuestas.   
Los parques de la Sociedad Enerfín: Villanueva I y Villanueva II mantienen el modelo de aerogenerador, sobre el que se formuló la DIA, que presenta la ventaja adicional de la mayor potencia unitaria (2,3 Mw) sin variación de las dimensiones del rotor.  
Los parques asignados a Acciona Eólica de Levante, SL. modifican el modelo de aerogenerador proyectando la instalación de turbinas de 1,5 Mw de potencia unitaria, proyectando cuatro posiciones con un modelo de incrementa el tamaño del roto en 6 metros y por tanto el área de barrido.   
Este hecho tiene, tal y como hemos apuntado anteriormente, repercusiones ambientales de diferente signo:   
En los parques de Villanueva I y Villanueva II, el incremento de la potencia unitaria de los aerogernadores, ha permitido reducir el número de posiciones respecto del proyecto original, eligiendo aquellas que presentan un mejor aprovechamiento del recurso y una mejor adaptación a los condicionantes de la DIA. Ello, unido a las modificaciones que se apuntan, en la presente resolución, sobre la obra civil, implica una minimización del impacto global de las instalaciones de estos parques.  
Por el contrario en los parques asignados a Acciona (Boira y Losilla) la elección de un aerogenerador de menor potencia unitaria, que el proyectado inicialmente, suponen una clara desventaja ambiental por dos razones principales:  
1º) La potencia a instalar abarca el 75% (61,5 Mw) de la prevista inicialmente (82 Mw).  
El impacto derivado de la obra civil de la totalidad de las instalaciones (parques, accesos y sistemas de evacuación, etc.) es muy similar al generado por el diseño de la DIA pero el aprovechamiento del recurso es sensiblemente menor. En la relación coste-beneficio ambiental, el coste adquiere mayor peso frente al beneficio ya que se generará menos energía limpia.   
2º) Se elimina la alternativa consistente en alcanzar la potencia prevista con el menor número de posiciones posible, aspecto importante cuando la reducción de las posiciones resulta necesaria por la existencia de valores ambientales que limitan la aptitud del territorio para albergar instalaciones eólicas.  
En este sentido el seguimiento llevado a cabo por satélite de los machos de las dos parejas de águila perdicera (Hieraaetus fasciatus), situados en el entorno de los parques eólicos proyectados en la zona 10, ha evidenciado que los terrenos sobre los que se ubican las posiciones BO-16 y BO-1 (ico del Juey) están claramente incluidos en el territorio de una de las parejas, de acuerdo al análisis efectuado por el Servicio de Conservación de la Biodiversidad.  
Por tanto los resultados de los estudios de avifauna detallados conllevan la reconsideración de la aptitud de zona apta con cumplimiento de prescripciones, de acuerdo con la normativa y cartografía del Plan eólico. La instalación de aerogeneradores en la misma representa un peligro potencial por colisión y/o una posible disminución-desplazamiento del territorio de la pareja, cuya especie está incluida en la categoría de «Vulnerable» en el Catálogo de Nacional de Especies amenazadas.  
En la documentación presentada no se apuntan los motivos que justifiquen la instalación de turbinas con menor potencia unitaria para los parques de Boira y de Losilla, aunque parece obedecer a los dilatados plazos de entrega de los fabricantes, debido a la fuerte demanda en el sector, no sólo a nivel nacional sino internacional. Por tanto el cambio no responde a aspectos relacionados con el recurso, ni a restricciones medioambientales, por lo que, desde el punto de vista ambiental, se considera más adecuada la instalación del modelo de aerogenerador proyectado (actualmente con potencia unitaria de 2,3 Mw) ya que permite, considerando incluso la eliminación de los dos aerogeneradores arriba indicados, no sólo generar la potencia prevista inicialmente sino superarla.   
Respecto de los dispositivos anticolisión de los cables de tierra del sistema de evacuación, en los informes finales de los estudios de avifauna se propone la señalización parcial de la línea en los siguientes tramos:  
- Para la línea de evacuación de los parques de la zona norte (Villanueva I, Villanueva II y Boira) de acuerdo con las coordenadas indicadas un primer tramo desde la subestación de Villanueva hasta el apoyo 18 y un segundo tramo que comprende desde el apoyo 26-27 hasta el apoyo 34.  
- Para la línea de evacuación del parque de la zona Sur (Losilla) se propone igualmente dos tramos que, de acuerdo con las coordenadas indicadas, abarcan del apoyo 5 al 13 y del apoyo 23 al 34 .   
Ambas líneas discurren bien por masas forestales o por un mosaico de terrenos agrícolas y forestales con una topografía muy variada, siendo aplicable a todo el trazado el criterio de baja visibilidad y por tanto el incremento del riesgo de colisión. En consecuencia se consideran insuficientes las medidas propuestas debiendo mantener las medidas preventivas establecidas en el apartado de 5.3 de la DIA.   
En relación a los impactos derivados de la obra civil el promotor ha aceptado la totalidad de las modificaciones propuesta, por el Área de Evaluación Ambiental en el escrito de 27 de julio de 2007, para los parques de Villanueva I y Villanueva II  
Por el contrario, en los parques de Boira y Losilla se realiza una comparación por tramos, entre el proyecto y las alternativas planteadas en el escrito antes mencionado. En general se concluye que hay una notable reducción de los movimientos de tierras, en la mayor parte de los tramos, pro se opta por la solución de proyecto arguyendo las limitaciones de la pendiente superiores al 12%.  
Sin embargo ésta dificultad técnica es, en la mayor parte de los casos, salvable con ligeras modificaciones sobre las alternativas propuestas, tal y como se recoge en la de la parte dispositiva, tanto escrita como gráfica, de la presente resolución   
Del estudio especifico sobre la afección al patrimonio, llevado a cabo mediante las correspondientes prospecciones arqueológicas, que pasan a formar parte del estudio de impacto ambiental, no se prevé afección al patrimonio, salvo puntualmente en el sistema de evacuación, aunque se proponen las correspondientes medidas cautelares en cada caso, consistentes en las actuaciones arqueológicas, balizamientos, etc. que cuentan con el informe favorable de la conselleria de Cultura   
Respecto del estudio de aceptación social se limita al municipio de Jarafuel, El estudio de aceptación social debe estar encaminado a la determinación de la aceptación social del proyecto de la población que se ve afectada directa e indirectamente por la totalidad de las instalaciones eólicas, así como la repercusión en otras actividades económicas preexistentes como el turismo rural. Será por tanto necesario ampliar el estudio y la profundidad el mismo incluyendo tanto la población residente como la visitante, abarcando la totalidad de los municipios que se encuentran en la cuenca visual de las instalaciones eólicas.   
Por otra parte, se considera necesario ampliar las medidas cautelares en previsión de la aparición de impactos no detectados o del desvío de la evaluación relizada relacionados con la aviafauna..   
Consideraciones jurídicas   
- El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones y estimaciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental.   
- El artículo 16.2 m) del Decreto 131/200, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualesquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por los particulares en el territorio de la Comunidad Valenciana.   
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas formulo la siguiente resolución:  
Primero  
Estimar aceptable la ejecución de las infraestructuras eólicas de la zona 10, sin perjuicio de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación y siempre que se ajuste a la documentación presentada y a los condicionantes del punto segundo de la presente resolución.   
Segundo  
1) Se eliminará, de acuerdo a las consideraciones ambientales expuestas anteriormente, las posiciones BO-16 y BO-1 del Parque de Boira para la instalación de aerogeneradores y/o torres de medición.  
La recuperación de la potencia no instalada por este motivo se ajustará a lo indicado en punto 1 del apartado segundo de la parte dispositiva de la DIA.  
La potencia no instalada, como consecuencia de la elección de aerogeneradores de menor potencia unitaria no se considera entre los supuestos de reubicación.   
2) En relación con los proyectos constructivos,  
2.1) Los parques de Villanueva I y Villanueva II se ajustaran a los proyectos presentados el día 21 de mayo de 2007, con las modificaciones que se comunicaron al promotor en el escrito de 27 de julio de 2007, reiterando las condiciones establecidas en la DIA para evitar cualquier posible incidencia sobre las formaciones vegetales de elevado valor y en especial en el entorno de la microrreserva del Moragete.  
2.2) Acceso a los parques de Boira y Villanueva I   
- El tramo entre el pk 2+560 y 2+940 se ajustara al trazado propuesto por el promotor (solución proyecto) aunque se modificaran las rasantes, ajustándolas a las del terreno mediante el incremento de la pendiente, tanto ascendente como descendente, al menos hasta un 50% de lo técnicamente permitido (+- 6%) con el fin de disminuir el impacto residual de taludes y terraplenes. En el plano de planta (anejo 1) se indican las cotas de las rasantes de los pk atendiendo a estos criterios.  
Se incluirá como superficie afectada los tramos de camino abandonados en favor del nuevo trazado, incluyendo la rehabilitación topográfica de la plataforma de los mismos.   
- Se incrementara la pendiente de los desmontes entre el pk 2+500 y el pk 4+900, sin comprometer su estabilidad, de forma que se vea reducida la superficie afectada por la ampliación del camino y en consecuencia el movimiento de tierras.   
2.3) Parque de Boira, se ajustara al proyecto presentado el 23 de mayo de 2007 salvo   
- El tramo comprendido entre el pk 0+700 a 1+200 del eje 5 que se ajustara al trazado de la Alternativa II SEIA modificando las rasantes para no sobrepasar el 12% tal y como se refleja en el anejo 2 de la presente resolución.   
- El tramo comprendido entre el pk 2+000 a 2+200 del eje 2 y la disposición del aerogenerador BO-15 y su plataforma de montaje, se ejecutara de acuerdo con el plano 8 de la documentación presentada el 4 de septiembre de 2007   
2.4) Parque de Losilla,   
- Los tramos desde pk 7+750 a 7+780 y pk 0+000 a 0+480 de los ejes 1 y 2 se ejecutaran de acuerdo con la alternativa I SEIA, grafiada en los planos 1 a 3 de la documentación presentada el día 4 de septiembre de 2007.  
- El tramo entre el pk 0+500 y 1+000 se ajustará a la alternativa II SEIA (según documentación de 4 de septiembre de 2007), modificada entre el pk 0+500 y el pk 0+800 de acuerdo con el trazado y rasantes del plano incluido como anejo 3 de la presente resolución, con el fin de no sobrepasar la pendiente del 12%.   
- El tramo entre el pk 1+000 y 1+400 se ajustará, en cuanto al trazado y demás obra civil, a la alternativa III SEIA (según documentación de 4 de septiembre de 2007), modificando la ubicación de la plataforma de montaje y las cotas de ésta, del aerogenerador y de las rasantes del camino de acuerdo con lo grafiado en el anejo 4 de la presente resolución, para ajustarlo a las limitaciones técnicas de pendiente máxima.  
- El tramo entre el pk 1+400 y el 2+140 se ejecutará la alternativa IV SEIA ya que, en todo el trazado, la rasante del camino se ciñe más a la del terreno. Se modificará además la orientación de las plataformas y la cota de éstas y de los aerogenerador LO-5 y LO-6 para minimizar el movimiento de tierras según se indica en el anejo 5 de la presente resolución.  
- El tramo entre el pk 2+100 y 2+800 se ajustara al trazado, rasantes y reorientación de las plataformas que se grafían en el plano que figura como anejo 6 de la presente resolución   
- El tramo entre el pk 2+800 y el pK 3+600 se ajustara al proyecto presentado el 23 de mayo de 2007.  
- El tramo entre el pk 3+600 al 4+200 se ajustara al trazado propuesto en la documentación presentada el 23 de mayo de 2007, ajustando las rasantes del camino a las del terreno, de acuerdo con el plano anejo 7, de la presente resolución.  
- El tramo entre el pk 4+200 y el final de alineación se ajustara al trazado, rasantes y orientación de las plataformas grafiadas en el plano anejo 8  
2.5) La anchura de los caminos para la instalación de los apoyos del sistema de evacuación tendrá un máximo de 3,5 metros, entre aristas interiores de cunetas   
3) Durante las obras se adoptaran las medidas cautelares, establecidas en las memorias arqueológicas correspondientes a cada una de las instalaciones, informadas favorablemente por la conselleria de Cultura.   
No obstante lo anterior, si se produjera un hallazgo en el curso de las obras, se actuará de acuerdo con los establecidos en la Ley de Patrimonio Cultural Valenciano, es decir suspendiendo la actuación, delimitando el perímetro de afección y notificando inmediatamente a la conselleria de Cultura.  
4) En relación con las medidas de protección de la fauna (punto 5.3 del apartado segundo de la parte dispositiva de la DIA):  
4.1) Programación de las obras   
- La obra civil de los 3 aerogeneradores y del centro de control situados en el Puntal del Conejoa y el montaje de las turbinas, se realizara fuera del periodo de reproducción del Halcón peregrino  
- En el resto de los terrenos afectados, se efectuara un seguimiento de las parejas nidificantes con el fin de establecer restricciones de ejecución de obras y/o de transito intenso, durante el periodo reproductivo de la especie, en las áreas que se sitúen a menos de 200 metros del nido localizado.   
4.2) Se mantendrá inalterado el condicionante sobre la instalación de los dispositivos anticolisión de los cables de tierra y fibra óptica establecidos en declaración de impacto ambietnal.   
4.3) En el plazo de dos meses, a contar desde la fecha de notificación de esta resolución, y en cualquier caso antes de la entrada en funcionamiento de los parques, se presentará ante esta Dirección General una propuesta sobre la localización y adecuación de bebederos-bañaderos en las áreas de campeo del águila real en las proximidades de los parques, tanto de la zona norte como de la sur.  
5) Antes de la puesta en marcha de los parques se completará el estudio de aceptación social y repercusión socioeconómica de las instalaciones eólicas, tanto en el ámbito de estudio como en la población sondeada.  
Los municipios incluidos en el estudio serán los afectados, directa e indirectamente e incluirán tanto la población residente como la visitante.   
6) Se reitera la presentación de las medidas compensatorias establecidas en el punto 7 del punto segundo de la parte dispositiva de la DIA.   
7) En relación con el programa de vigilancia ambiental :  
7.1) La entrada en funcionamiento de los parques (incluido el periodo de pruebas) conllevará el inicio de los estudios establecidos por el Servicio de Conservación de Biodiversidad de esta conselleria mediante protocolos para el estudio de los parques eólicos sobre la avifauna y los quirópteros, puestos en conocimiento del promotor el 27 de enero de 2006. Dichos Protocolos serán completados y/o particularizados en los siguientes puntos:  
- Se formalizará un libro de registro de las visitas de seguimiento, de acuerdo con el modelo establecido por el Servicio de conservación de la Biodiversidad de esta conselleria.   
- En caso de rapaz accidentada se seguirá el protocolo de actuación establecido por el Servicio de Biodiversidad de esta conselleria, lo que modifica los puntos 2 y 3 del apartado 6.3 del apartado segundo de la parte dispositiva de la DIA.   
- En relación con la frecuencia de muestreo se seguirán las siguientes pautas:   
- Durante la fase de pruebas, el número de muestreos será igual al número de pruebas realizadas cuya duración sea inferior a tres días. Los periodos que supere los tres días, ajustarán el número de muestreos a lo establecido para el primer semestre de funcionamiento.   
- La frecuencia de muestreo de la fase de funcionamiento, al menos durante los seis primeros meses, será de una visita cada tres días, fijando de acuerdo a los resultados obtenidos, la frecuencia muestreo para las fases posteriores.  
Dicha condición se establecerá mediante la correspondiente Resolución complementaria en el plazo máximo de 30 días desde la presentación de los datos.  
- Desde el séptimo mes de funcionamiento y hasta la formulación de la Resolución en la que se fije la frecuencia de muestreo, ésta se ajustará a la propuesta realizada como conclusión de los estudios de prevalencia realizados es decir 1 visita semanal entre los meses de marzo a octubre y quincenal en los meses de noviembre a febrero   
- Se mantendrá el marcaje y seguimiento por satélite de los dos machos de águila perdicera hasta al menos 1 año tras la entrada en funcionamiento de los parques, permitiendo la reducción del número de contacto hasta una cifra tal que permita detectar cualquier incidencia negativa sobre estas parejas: desplazamiento y/o o modificación de su áreas de campeo el impacto de las instalaciones eólica sobre esta especie.   
7.2) Si el programa de vigilancia ambiental demuestra, en el transcurso del tiempo, la peligrosidad de cualquiera de los aerogeneradores instalados, en relación con la población de buitres y/o ejemplares de especies de avifauna catalogadas como especies de fauna amenazada, será aplicable el artículo 34.4 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo de Impacto ambiental.   
A efectos de dicho artículo, el umbral crítico, será determinado a partir de la evaluación de los datos recabados en el Plan de Seguimiento de la incidencia de parques eólicos y líneas eléctricas en las aves y quirópteros, efectuada por el Servicio de Conservación de la Biodiversidad.   
Las medidas protectoras y/o correctoras o las modificaciones que fuera necesario aplicar, incluido el desmantelamiento de los aerogeneradores en el caso de impacto crítico, se realizará a cargo de la empresa adjudicataria sin que, en ningún caso se pueda entender que está sujeto a compensaciones por parte de esta Administración.  
Tercero   
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente resolución complementaria de la declaración de impacto formulada mediante Resolución de la directora general de Gestión del Medio Natural de 27 de julio de 200, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990 de 15 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 271989, de 3 de marzo de impacto ambiental.  
Valencia, 8 de octubre de 2007.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Angeles Centeno Centeno.  
Resolución complementaria a la declaración de impacto ambiental  
Expediente: 33/2002-AIA  
Promotor: Proyectos Eólicos Valencianos SA.  
Autoridad sustantiva: conselleria de Infraestructuras y Tansporte  
Objeto del proyecto: Parque eólico La Solana Zona 11  
Localización: Ayora (Valencia)  
El día 13 de marzo de 2007, tuvo entrada en esta conselleria documentación relativa a la zona 11 del Plan Eólico de la Comunidad Valenciana, dirigida por el Área de Energía de la conselleria de Infraestructuras y Transporte, el Proyecto Constructivo del parque eólico La Solana, promovido por Proyectos Eólicos Valencianos SA., en cumplimiento del condicionante 7.1. del punto segundo de la parte dispositiva de la declaración de impacto ambiental de la zona 11, formulada mediante resolución de la directora general de Gestión del Medio Natural de 3 de agosto de 2006.  
En fecha 21 de marzo de 2007 se ha recibido en esta conselleria el proyecto de las medidas protectoras y correctoras, así como el programa de vigilancia ambiental del parque eólico La Solana.   
1. Descripción de la actuación:  
El objeto del Proyecto Constructivo presentado es obtener el nivel de definición necesario para la construcción, montaje y puesta en servicio del Parque eólico La Solana. Para ello el proyecto contiene la descripción de las características del parque eólico, la determinación de la posición de los aerogeneradores, la definición de las obras necesarias para el desarrollo del parque y los cálculos eléctricos.  
El acceso al parque eólico La Solana se realiza a través de la CV - 590. Una vez alcanzada la cima de la Sierra se seguirá, en su mayor parte, por caminos y pistas ya existentes. Cabe destacar la Cañada Real de San Benito que ejerce de vial interno de la cuerda principal de los aerogeneradores. La mencionada vía pecuaria resultará afectada y sustituida por los nuevos viales de acceso al parque, sin perder ésta su actual uso en ningún momento.  
El parque se compone de 54 aerogeneradores modelo Gamesa de 850 KW de potencia unitaria. Los aerogeneradores que se instalarán en el parque de La Solana serán el modelo G-58, en las posiciones de la 1 a la 14 ambas inclusive, y el modelo G-52 en el resto. Se trata, en los dos casos, de un aerogenerador de rotor tripala a barlovento, regulado por un sistema de cambio de paso y con un sistema de orientación activo. Utilizan un sistema de control que permite adaptar el aerogenerador para operar en velocidad de rotor variable. El rotor del modelo G52 tiene 52 m. de diámetro, mientras que el otro modelo tiene 58 m. La altura del buje, en ambos casos, es de 55 m.   
Las obras consisten en la ejecución de viales de acceso, acabados en zahorras, montaje de los aerogeneradores, excavación de las zanjas y entibado de las líneas de evacuación de energía del parque hasta la subestación. La ejecución de los viales de acceso se realizará mediante los medios mecánicos, el ancho de los viales será de 4 metros en el este del parque y 5 metros en el oeste, ya que el camino en esta parte del parque servirá también para acceder a los parques de El Mulatón y Rincón de Cabello. La pendiente máxima será del 12%. Junto a la cimentación del aerogenerador es necesario realizar una plataforma de montaje donde se colocarán las grúas, a la que deberán acceder los vehículos de transporte y maniobrar con facilidad. Para ello las plataformas tendrán unas dimensiones que variarán entre los 15x25 metros las más pequeñas y los 30x25 metros las más grandes. Los cables se alojarán en zanjas de dimensiones entre 1,20 y 1,45 m. de profundidad y una anchura entre 0,6 y 1,3 m., en función del número de circuitos que albergue la zanja.  
El drenaje longitudinal de los caminos se realizará mediante cunetas de borde de calzada, de pie de terraplén y de cabeza de talud de desmonte, según sea el caso. En los cruces bajo calzada o bajo plataforma se dispondrá una tubería de hormigón armado de 600 mm. de diámetro. En los cruces se dispondrán boquillas y aletas en la salida y arquetas de captación en las entradas, junto a las cunetas. Al objeto de integrar las obras de drenaje en el paisaje se ejecutará un encachado de piedras junto a la boquilla y colocación de escollera en el fondo de la misma para evitar la erosión del terreno.  
Una vez finalizadas las obras se procederá al rasanteo, nivelación y compactación de los caminos de acceso, para reparar cualquier daño que se haya podido producir durante las obras y dejarlos en perfecto estado.   
Se instalará una central móvil dosificadora de hormigón hidráulico Frumecar CP-3002 entre los aerogeneradores 16 y 17 del parque eólico La Solana, de capacidad de producción máxima de 80m³/h., provista de un compresor neumático de 15 CV con calderín de 500 L de capacidad, dos silos de almacenamiento de cemento, una batería de cuatro tolvas de almacenamiento de áridos, cinta pesadora, cinta elevadora, báscula de pesaje y el buzón de recepción de material. En la parte superior de cada uno de los silos de cemento irá colocado un filtro de mangas para impedir la salida de cemento al exterior. Para evitar la emisión de sólidos y líquidos se incorporará a la planta balsas de decantación, con lo que se conseguirá vertido cero. La superficie a ocupar por la central se estima en 5.000 m², de esta superficie, 2.500 m² corresponden a la planta de hormigonado, que se compartirá entre los cuatro parques de la zona eólica.   
Como instalación accesoria y temporal durante la construcción del parque será necesario contar con un parque de maquinaria y una zona de almacenamiento de residuos que se ubicarán en el recinto de la planta de hormigón. Como zona de acopios se utilizará las plataformas de los aerogeneradores y el recinto de la Subestación La Solana.  
Accesos al Parque:   
El acceso al conjunto de los parques de la Zona 11 se realiza a través de la carretera CV-590 donde son necesarias rectificaciones en curvas. El proyecto de Mejora de los accesos de la zona 11 del Plan eólico de la Comunidad Valenciana fue presentado en esta conselleria el día 23 de febrero de 2006, completándose el mismo con una Adenda en marzo de 2007. La longitud afectada de la CV - 590 es de 2.160 metros. Las obras se limitan al aumento de los radios de las curvas con radio inferior a 25 metros y regularización del ancho de la vía en estos tramos. Igualmente se regularizará el trazado en alzado, buscando pendientes constantes en los tramos a mejorar. Los taludes empleados en desmontes son del tipo 2/3, mientras que los empleados en terraplenes son del tipo 3/2, estando supeditados estos a los estudios geotécnicos pertinentes. El drenaje longitudinal de los nuevos tramos de carretera consistirá en la creación de cunetas, recogiendo tanto el agua de la propia calzada como en ocasiones el agua de escorrentía de las fincas colindantes a la misma. En los cruces de las cunetas con los accesos a fincas colindantes se han previsto pasos salvacunetas a base de tuberías de hormigón de 800 mm. Se han proyectado también tajeas y obras de drenaje transversal para dar salida a las aguas por su curso natural, mediante tubos de hormigón armado de diámetro 800 mm. y 1.200 mm. según las dimensiones de la obra de drenaje actual. Se realizará una hidrosiembra en taludes de desmonte y terraplén, a base de una mezcla de semillas de variedades autóctonas.  
Informes sectoriales:  
conselleria de Cultura, Educación y Deporte:  
En fecha 1 de diciembre de 2006, la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano emite informe favorable a los efectos patrimoniales el proyecto de Parque Eólico La Solana - zona 11 del plan eólico de la Comunidad Valenciana, con sujeción a los siguientes condiciones:  
- La realización de un estudio de detalle de cada uno de los lugares donde se han detectado restos cerámicos o líticos para valorar de manera clara su importancia.  
- La realización de sondeos arqueológicos previos, con un margen de tres meses antes del inicio de las obras en la totalidad de las zonas donde se han detectado restos cerámicos o líticos en superficie. Estos sondeos se ejecutarán con medios mecánicos para la retirada de los niveles superficiales del terreno, completándose con el perfilado, la limpieza y la excavación manual.  
- La excavación en extensión. Esta medida se aplicará en caso de detectarse restos arqueológicos durante la realización de los sondeos.  
- Realización de una campaña de intervención arqueológica en la Cueva de la Diabla.  
- La valoración arqueológica de aquellos yacimientos no detectados y que se vean afectados por las obras de construcción.  
- Realización de un seguimiento arqueológico intensivo de la totalidad de las obras que supongan remoción del terreno, incluyendo las obras de desbroce.  
Servicio de Conservación de la Biodiversidad de la conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda:  
En cumplimiento con el condicionante 2) de la parte dispositiva de la declaración de impacto ambiental, la empresa Proyectos Eólicos Valencianos SA., presentó los estudios de avifauna cuya metodología y elaboración fue coordinada por el Servicio de Conservación de la Biodiversidad.  
En fecha 20 de junio de 2007 el Jefe del Servicio de Conservación de la Biodiversidad emite informe relativo al Estudio de Avifauna de los Parques Eólicos de la Zona XI, parque eólico La Solana:  
El estudio de avifauna presentado por la promotora presenta algunas deficiencias con respecto a la metodología proporcionada por este Servicio. Por otra parte, el análisis de la información no se realizó adecuadamente en una primera fase y por tanto, las conclusiones aportadas deben ser matizadas y corregidas por los análisis comparativos realizados por los técnicos del Servicio.  
Con el fin de subsanar algunas de estas deficiencias, y dada la extensión de la zona eólica, parece más conveniente dejar el análisis del impacto de algunos parques para una fase posterior e ir avanzando en aquellos mejor conocidos. En concreto, el parque de la Solana, que es el más extenso, que tiene mejores accesos y se sitúa en una zona de cumbre cruzada por cortafuegos y caminos y donde la probabilidad de existencia de aves nidificantes es escasa.  
En lo que concierne a los patrones de uso del espacio de la avifauna, las conclusiones de los autores del estudio son que la zona no parece situarse en una ruta migratoria principal dada la baja intensidad de flujos registrados y que no se han detectado corredores migratorios destacados. Desgraciadamente, no se han realizado observaciones de uso del espacio y de cruces sobre los puntos de ubicación de los aerogeneradores entre el 15 de mayo y el 20 de agosto, por lo que el uso del espacio de la avifauna residente no se ha determinado suficientemente. En particular, el de las grandes rapaces que utilizan la zona como área de campeo y alimentación.  
Sin embargo, ya en el primer informe realizado por este Servicio se insistió en la necesidad de establecer pasillos, ya que se trata de una alineación de más de 10 kilómetros. Si bien los datos parecen estar sesgados por la posición de los puntos de observación, que se revelan insuficientes, en especial para el estudio del parque Las Bodeguillas y de las posiciones alternativas, sí se detectan algunos puntos más conflictivos, en particular por los cruces de aves rapaces, en gran parte residentes en el área o nidificantes en el entorno. En concreto, se trata de las ubicaciones que se sitúan en el collado del Peñón de los Machos (3.34 a 3.39). La cantidad de cruces en situación de riesgo de águila real, culebrera, calzada y gavilán en el escaso tiempo estudiado recomienda reubicar estos aerogeneradores, creando en esta zona, bastante centrada, el necesario pasillo.  
En cuanto a la afección a nidificación, el parque de la Solana no parece que pueda afectar a muchas rapaces forestales. No obstante, convendría prospectar las zonas de los extremos donde existen bosquetes que podrían albergar alguna águila culebrera y, en su caso, establecer moratorias para la instalación de los aeros más próximos en época de cría. También debe grafiarse la ubicación de la colonia de abejarucos que sin duda se sitúa en sus proximidades, dado la gran cantidad de observaciones existentes.  
En cuanto al águila real, cuya zona de nidificación más próxima conocida se sitúa a unos 4 kms del parque eólico de La Solana, parece utilizar toda la zona de cumbre del Peñón de los Machos como área se campeo y alimentación. Sería necesario establecer medidas correctoras (mantenimiento zonas abiertas, cultivos y puntos de agua), próximos a su zona de nidificación, en parte para evitar que se aproxime a los parques y en parte para sustituir al área perdida como zona de campeo.  
En lo que concierne al resto de los parques de la zona eólica, es necesario completar los estudios a la mayor brevedad, con el fin de poder evaluar su impacto. En reuniones mantenidas con la empresa, ya se les ha informado de la necesidad de prospectar las áreas forestales en el entorno de los parques y de la línea de evacuación, con el fin de localizar áreas de nidificación de rapaces forestales. Se hace notar, una vez más, que este estudio ha de extenderse a las ubicaciones alternativas. En cuanto al uso del espacio, algunos parques no presentan apenas observaciones, lo que parece ligado sobre todo a la distancia a los puntos de observación prefijados. En el caso del parque de Bodeguillas resulta especialmente interesante, en parte porque contiene numerosas posiciones alternativas donde podrían reubicarse aeros de la Solana y en parte porque es el que se sitúa más próximo a la zona de nidificación del águila real e incluso a una zona abandonada de perdicera. Por tanto, deben concentrarse los esfuerzos en este parque realizando el estudio de uso del espacio al menos durante la presente temporada. Debe iniciarse a la mayor brevedad y extenderse como mínimo hasta finales de octubre.  
2. Consideraciones ambientales:  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante durante la fase de construcción:  
Se consideran las siguientes acciones susceptibles de producir impactos en las diferentes fases de la actuación:  
- Incremento de emisiones sonoras: se incrementará el nivel sonoro durante las obras. Para limitar el impacto de las emisiones sonoras producidas por las operaciones de construcción del parque eólico, se llevará a cabo un programa de mantenimiento de la maquinaria que asegure el cumplimiento de los niveles de emisión estipulados por la legislación.  
- Emisión de polvo y partículas: el material particulado se genera durante la extracción de tierras, la manipulación de acopios o en la remoción de tierras. La vegetación se afecta seriamente porque la deposición de polvo sobre su superficie foliar, obstruye su capacidad de intercambio gaseoso y de captación lumínica, lo que incide directamente en una baja en la actividad fotosintética.   
- Despeje y desbroce de la zona: tala y/o transplante de árboles, eliminación de raíces y monte bajo y eliminación de tierra vegetal hasta 50 cm. Se ejecutará el despeje y desbroce de la superficie que será ocupada por los futuros caminos. Tanto en la apertura de caja para la red viaria como en las zanjas que albergarán los servicios, las excavaciones se ejecutarán con medios mecánicos y ayuda manual. En los caminos pavimentados existentes se demolerá el pavimento actual hasta alcanzar la base granular.  
- Movimiento de tierras: nivelación y explanación de terrenos, tanto de la zona donde se asientan las obras como de las zonas de préstamos y los accesos a las mismas. Se ejecutará el movimiento necesario de tierras para alcanzar la cota de explanación, de modo que se realizará la excavación en desmonte, y la explanada se escarificará, rasanteará, nivelará y compactará. En las zonas de terraplén, éste se efectuará con material procedente de desmonte o de préstamo.  
- En los lugares de pendiente alta, donde la vegetación y el suelo son removidos para la realización de las obras, se pueden presentar distintos tipos de taludes. En los taludes se han definido las cunetas y vías de drenaje para evitar que la escorrentía abra sus propias vías acarreando saturación del terreno. Vistos los perfiles transversales de las plataformas de los aerogeneradores, según la documentación presentada, en general, los taludes que se generarán serán inferiores a 4 metros.  
- Transporte y vertido de materiales: incluye tanto el transporte del material de obra como el del material sobrante a vertedero autorizado.  
- Ocupación del suelo: durante las obras incluirá también las zonas de préstamo, las de acopio de materiales, parque de maquinaria, una zona de almacenamiento de residuos y los accesos. La ocupación una vez finalizadas las obras se reducirá al área de actuación. A pesar que durante la fase de obras los viales van a tener una anchura útil de 4 y 5 metros, se estima que la banda de afección será de aproximadamente 10 metros, contando las cunetas, los taludes (en zonas de desnivel) y las zanjas para la red eléctrica de media tensión. En la fase de funcionamiento, tal y como se indica en el Plan Eólico de la Comunidad Valenciana, la anchura de los caminos se reducirá a 3,5 metros.   
Préstamos y canteras: durante la fase de ejecución, se hará uso de ellos para la realización de desmontes y terraplenes.  
- Afirmado y pavimentado: incluye el extendido y compactación de zahorras, los riegos de imprimación y adherencia, el extendido y compactación de aglomerado.  
- Afección a la fauna: debido a las molestias ocasionadas durante la construcción del parque eólico.  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante durante la fase de funcionamiento:  
Los aspectos medioambientales que se van a evaluar son:  
- Incremento de las emisiones sonoras: Los aerogeneradores producen ruido derivado de su propio funcionamiento. En el estudio de detalle sobre el impacto sonoro se ha tomando el límite más estricto y en las condiciones más desfavorables (viento fuerte, en dirección a las masías y ausencia de obstáculos o desniveles importantes). Aplicando el modelo de cálculo de nivel sonoro, de acuerdo con la metodología utilizada, se estima que para el G - 58 a partir de la distancia de 250 m. los niveles sonoros están por debajo de 45 dB. No obstante, las condiciones reales de funcionamiento dan lugar a condiciones sustancialmente diferentes a las tipo en las que se basan los modelos, siendo que se ve reducido el impacto real del ruido.  
Aunque el emplazamiento del parque eólico La Solana se sitúa lejos de la población, serán de aplicación la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana y el Decreto 266/2004, de 3 de diciembre, del Consell de la Generalitat, por el que se establecen normas de prevención y corrección de la contaminación acústica en relación con las actividades, instalaciones, edificaciones, obras y servicios.   
Cabe considerar la Casa del Alto, que se sitúa muy próxima a varios aerogeneradores. En la citada masía, primeramente se comunicó que la misma se encontraba habitada de forma permanente. Posteriormente, la empresa Proyectos Eólicos Valencianos SA., presentó un escrito de fecha 4 de mayo de 2007 firmado por los representantes de la comunidad de bienes Carrascal II, C.B., propietarios de la Casa del Alto, en el que se informa que la citada masía, sita en la parcela 3 del polígono 36 del término municipal de Ayora, se encuentra deshabitada y no está sometida a ningún uso que suponga la presencia habitual de personas en la misma.  
- Afección a la fauna: Cabe hablar de impactos directos, como las muertes de aves como fruto de colisiones con las aspas de los aerogeneradores, o indirectos, como ocurre cuando las aves evitan una zona por el efecto barrera que puede ocasionar una fila de aerogeneradores en una cumbre de sierra. Estos efectos barrera producen movimientos extras que ocasionan, para las aves, un gasto energético innecesario, que en momentos importantes del ciclo vital, como la cría, pueden llegar a reducir el éxito reproductor y la supervivencia. En el parque La Solana, la probabilidad de existencia de aves nidificantes es escasa debido a que se sitúa en una zona de cumbre cruzada por cortafuegos y caminos. Sin embargo, las grandes rapaces utilizan la zona como área de campeo y alimentación.   
- Ocupación del suelo: salvo las instalaciones accesorias como las zonas de acopio, de almacenamiento de residuos y de maquinaria, el resto de las infraestructuras creadas durante la construcción del parque eólico se mantendrán durante la explotación del mismo. Sin embargo, tanto las plataformas de montaje como los taludes generados y las zanjas de media tensión se revegetarán tras su ejecución añadiendo una capa superficial de unos 200 mm. de espesor de tierra vegetal. Además, los accesos y viales internos verán reducido su anchura útil hasta los 3,5 metros.  
- Generación de residuos: durante el funcionamiento del parque se generarán pequeñas cantidades de residuos peligrosos en las operaciones de mantenimiento y/o reparación. El promotor presentará, previo inicio de las obras, la inscripción en el registro de pequeños productores de la Comunidad Valenciana, así como el documento de aceptación del gestor autorizado de residuos tóxicos y peligrosos que se vaya a hacer cargo de cualquier residuo que se genere, tanto en la fase de construcción como de funcionamiento.   
- Afección al paisaje: Los aerogeneradores crean una intrusión en el paisaje dado que: son estructuras verticales destacando en un paisaje de componentes horizontales; son estructuras artificiales de carácter puntual; y los objetos en movimiento atraen la atención del observador, por ello las palas de los molinos girando constituyen puntos dominantes en el paisaje. El parque eólico La Solana, queda suficientemente alejado de las áreas pobladas y de los valles más frecuentados. La intrusión visual que ejercen los aerogeneradores disminuye con la distancia. La afección al paisaje se producirá principalmente sobre la rambla de las Chofleras, que discurre en paralelo al Sureste de la alineación de aerogeneradores, sobre la que se producirá una clara dominancia. Este valle apenas presenta población y los lugares más frecuentados se localizan en su mayor parte en áreas sin accesibilidad visual del parque.   
Desde los lugares con accesibilidad visual más frecuentados, el parque se percibirá en un plano lejano, interceptado por diversos planos intermedios, lo que minimiza en gran parte los efectos de intrusión o dominancia.   
Los accesos aprovechan en gran medida los caminos existentes, que son abundantes en el entorno y no generan taludes de importancia, por ello, no se aprecia un efecto reseñable, en cuanto a la intrusión.  
- Los aerogeneradores generan un efecto denominado sombra titilante u oscilante. Este efecto se produce cuando la luz solar pasa a través de las aspas rotantes, lo que genera un impacto visual. Para determinar el impacto que las sombras de los aerogeneradores del parque eólico La Solana pudieran afectar a cada una de las masías se procedió mediante simulación a calcular las proyecciones de los aerogeneradores en distintas épocas y horas del año mediante cálculo vectorial. De los resultados obtenidos se obtuvo un total de tres masías (Nueva Casa de la Diabla, Casa de Pi y Casa del Alto), que estando a una distancia menor de 500 metros sobrepasaban las 30 horas anuales de sombra. Teniendo en cuenta que el índice de ocupación de cada una de las masías es esporádico, se considera el impacto por sombras como compatible, por lo que no es preciso reubicar los aerogeneradores 15 y 16 del parque eólico La Solana.   
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante durante la fase de desmantelamiento:  
No se prevé el desmantelamiento de la instalación, no obstante el Proyecto describe las actuaciones previstas para proceder al desmantelamiento del parque eólico y la restauración final del entorno mediante aporte de tierra vegetal de 30 cm. de espesor y revegetación de los terrenos mediante hidrosiembra.  
Consideraciones sobre las medidas correctoras y del Programa de Vigilancia Ambiental:  
Además de las medidas generales recogidas en la declaración de impacto ambiental que afectan al parque eólico La Solana de la zona 11, se adoptarán medidas correctoras y protectoras adicionales propuestas en el Proyecto.   
Las medidas protectoras adicionales propuestas son, entre otras:  
- A la hora de realizar explanaciones, abrir caminos o zanjas, se deberá proceder, en primer lugar, a levantar y apartar la capa de tierra vegetal existente. La tierra vegetal obtenida se almacenará en montículos o cordones sin sobrepasar una altura máxima de 2 metros, para evitar la pérdida de sus propiedades orgánicas y bióticas. Esta tierra será posteriormente utilizada tanto en las últimas capas de los rellenos de zanjas como en la restauración de áreas ocupadas temporalmente. Una vez finalizadas las obras se procederá, en las zonas de ocupación temporal, a la descompactación del terreno mediante escarificado, lo que favorecerá la revegetación natural del mismo. Una vez instalados los aerogeneradores, se deberá añadir una capa de tierra vegetal sobre las peanas de cimentación.  
- Se procederá a la excavación y retirada de la capa de suelo vegetal, acopiándola en lo posible en el entorno más próximo de los elementos afectados por esta actuación, de forma que posteriormente sea inmediata su reincorporación en las labores de corrección.  
- La tierra vegetal obtenida se almacenará en montículos o cordones sin sobrepasar una altura máxima de 2 m., para evitar la pérdida de sus propiedades orgánicas y bióticas. Con el mismo objetivo, sobre la superficie de estos acopios serán sembradas semillas de gramíneas y leguminosas, lo cual contribuirá también a su estabilidad. Inmediatamente después de la siembra, será aplicado un riego en toda la superficie de los cordones formados.  
- Los sistemas de drenaje, escorrentías y otros elementos del medio hidráulico afectados por las obras de infraestructura, remodelación y construcción de accesos u otras, serán restituidos o restaurados adecuadamente, garantizándose la conservación del medio hidrológico local.  
- Para prevenir derrames de los aceites minerales de la maquinaria, durante la fase de construcción, se procederá a su cambio en recinto cerrado sobre solera impermeable. En caso de derrame accidental, se aplicará sobre el mismo material absorbente, que se almacenará y gestionará asimismo como un residuo peligroso.  
- Se garantizará la no afección a las formaciones rupícolas situadas bajo los aerogeneradores 53 y 54.  
- En la fase de funcionamiento, con objeto de prevenir un impacto ambiental producido por posibles derrames accidentales u operaciones incorrectas de retirada y almacenamiento de los aceites usados, se elaborará un procedimiento que regule estas operaciones. Los residuos se almacenarán en un recinto cerrado e impermeabilizado especialmente indicado para esta función, debiendo entregarse a un gestor de residuos peligrosos autorizado. Asimismo, se llevará a cabo un programa de mantenimiento de los equipos que asegure un rendimiento óptimo, la prevención de fugas y la adecuada limpieza de los mismos. En caso de derrame durante los cambios de aceite, se aplicará sobre el mismo material absorbente, que se almacenará y gestionará asimismo como un residuo peligroso.  
- Se evitará el uso de aceites hidráulicos clorados, aceites lubricantes clorados de motores y engranajes, y otros líquidos clorados de aislamiento y transmisión de calor, en especial los aceites con PCBs y PCTs, de acuerdo con la Directiva 76/769/CEE del Consejo, de 27 de julio de 1976, relativa a la aproximación de las disposiciones legales, reglamentarias y administrativas de los Estados miembros que limitan la comercialización y el uso de determinadas sustancias y preparados peligrosos, y modificaciones posteriores.  
Las medidas correctoras adicionales propuestas son, entre otras:  
- La superficie total objeto a restaurar será la correspondiente a las plataformas de montaje de los aerogeneradores, cimentaciones de los aerogeneradores, viales y zanjas para el cableado, planta de hormigonado, zona de acopio de materiales y parque de maquinaria y subestación eléctrica. Los accesos utilizados para la ejecución de las obras y que no sean necesarios a posteriori serán restaurados una vez finalizadas las obras, permaneciendo únicamente una vía de servicio de 3,5 metros de anchura. La restauración consistirá en la descompactación del terreno, la extensión de la tierra vegetal almacenada durante la obra y la revegetación mediante plantación e hidrosiembra.  
- Los restos procedentes de las excavaciones de las bases de los aerogeneradores se emplearán casi en su totalidad en el firme de los caminos y en las plataformas de los aerogeneradores. No obstante, cualquier sobrante que pudiera generar, tanto de materiales de construcción como restos de excavaciones, que en ningún caso serán de tierra vegetal, deberá trasladarse al vertedero de residuos sólidos inertes con autorización administrativa más próximo.  
- En ningún caso se abandonarán los sobrantes en las inmediaciones de las obras.  
- En el caso de que apareciese un animal muerto de un cierto tamaño en el parque eólico o en las inmediaciones de éste, que podría atraer a las especies carroñeras, incrementando por tanto el riesgo de colisión, deberá procederse a su inmediata retirada.  
- Instalación de barreras o cierres parciales en los caminos de acceso, siempre que sea posible, de tal forma que solamente puedan ser transitados por los servicios de mantenimiento del parque eólico, las autoridades ambientales y algunos usos concretos específicamente autorizados.  
En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental presentado, éste establece las comprobaciones periódicas de la calidad ambiental, los impactos ambientales que se producen y el efecto de las medidas protectoras y correctoras aplicadas.   
Durante la ejecución de las obras, se requerirá la presencia a pie de obra del técnico competente, dedicado exclusivamente a realizar la vigilancia ambiental de las mismas durante todo el período de ejecución, registrando los aspectos e incidencias más importantes de la evolución de las mismas.   
En la fase de funcionamiento del parque eólico, en el proyecto presentado se considera un periodo de garantía de tres años, en los que se realizará un seguimiento de la evolución de las zonas restauradas y revegetadas, seguimiento de la correcta gestión de los residuos peligrosos generados, de la contaminación acústica, de las sombras y un seguimiento de avifauna.   
3. Consideraciones jurídicas:  
El artículo 16, apartado 2, del Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente resolución complementaria a la declaración de impacto ambiental:  
Primero  
Estimar Aceptable, a los solos efectos ambientales, el Proyecto Constructivo del Parque Eólico La Solana de la zona XI del plan eólico de la Comunidad Valenciana, promovido por Proyectos Eólicos Valencianos SA, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del Proyecto, el proyecto de las medidas protectoras y correctoras, así como el Programa de Vigilancia Ambiental y con los condicionantes del punto Segundo de la presente resolución.  
Segundo  
Como condicionantes adicionales a cumplir se establecerán los siguientes:   
1. Se suspenden de forma cautelar, las posiciones 3.34 a 3.39 ambas incluidas, del parque eólico La Solana, hasta que los estudios de avifauna y de vegetación de las posiciones alternativas del parque eólico de Las Bodeguillas sean concluyentes.  
2. Se realizará una vigilancia de la avifauna durante la ejecución de las obras.  
3. El Programa de Vigilancia Ambiental, en relación con el seguimiento de la avifauna, seguirá el protocolo elaborado por el Servicio de Conservación de la Biodiversidad de esta conselleria. La metodología y elaboración del estudio post - parque estará coordinada por el citado Servicio.   
4. Si el Programa de Vigilancia Ambiental demuestra, en el transcurso del tiempo, la peligrosidad de cualquiera de los aerogeneradores instalados, en relación con la población de ejemplares de especies de fauna catalogadas como especies amenazadas, será aplicable el artículo 34.4 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo de Impacto Ambiental. A efectos de dicho artículo, el umbral crítico, será determinado a partir de la evaluación de los datos recabados en el Plan de Seguimiento de la incidencia del parque eólico en las aves y quirópteros, efectuada por el Servicio de Conservación de la Biodiversidad. Las medidas protectoras y/o correctoras o las modificaciones que fuera necesario aplicar, incluido el desmantelamiento de los aerogeneradores en el caso de impacto crítico, se realizará a cargo de la empresa adjudicataria sin que en ningún caso se pueda entender que está sujeto a compensaciones por parte de esta Administración.  
5. Una vez finalizadas las obras, se efectuará la limpieza general de la zona, con el objeto de que no quede ningún material inservible perteneciente a la misma. Todos los residuos de obra se retirarán del lugar gestionándose debidamente.  
6. De los resultados del Programa de Vigilancia Ambiental se emitirán informes que quedarán a disposición de las autoridades competentes que lo soliciten.  
7. Otros condicionantes ambientales que se establezcan a través de las autorizaciones sectoriales que resultan de aplicación.  
8. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto, deberán ser comunicados al órgano ambiental competente en evaluación de impacto ambiental que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
9. De acuerdo con el Artículo 4 del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, modificado por la Ley 9/2006, de 28 de abril, el promotor deberá comunicar al órgano ambiental (por escrito), con la suficiente antelación, la fecha de comienzo de la ejecución del proyecto.  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente resolución complementaria a la Declaración de Impacto Ambiental formulada mediante Resolución de la directora general de Gestión del Medio Natural de 3 de agosto de 2006, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 3 de septiembre de 2007.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Resolución complementaria a la declaración de impacto ambiental  
Expediente: 34/2002-AIA  
Promotor: Acciona Eólica del Levante, SA.  
Autoridad sustantiva: conselleria de Infraestructuras y Tansporte  
Objeto del proyecto: Proyecto de ejecución de la Subestación Transformadora de 132/12 KV Benalaz y LAAT 132 KV de evacuación de la Zona 12.  
Localización: Enguera - Ayora (Valencia)  
En fecha 23 de agosto de 2007, tuvo entrada en esta conselleria el Proyecto de Ejecución de la Instalación Subestación Transformadora 132/12 KV y el Proyecto de ejecución de la Línea aérea de evacuación de energía eléctrica 132 KV ST Benalaz - LAAT ST La Solana - ST Ayora de la zona 12 del Plan eólico de la Comunidad Valenciana, promovido por Acciona Eólica del Levante SA., como especifica el punto segundo apartado 7.1) de la parte dispositiva de la declaración de impacto ambiental, formulada mediante resolución de la Secretaria Autonómica de Territorio y Medio Ambiente de fecha 27 de noviembre de 2006.  
En fecha 5 de julio de 2007, se presentó un anejo ambiental al Proyecto Constructivo de la línea eléctrica de evacuación de la zona eólica 12 que incorpora una valoración de las afecciones ambientales de los apoyos y de los accesos para la instalación de la línea, en cumplimiento del condicionante 1.3) del punto segundo de la parte dispositiva de la declaración de impacto ambiental de fecha 27 de noviembre de 2006.  
1. Descripción de la actuación:  
1.1 Descripción de la línea:  
El objeto del Proyecto es la instalación de una Línea Aérea a 132 KV de evacuación de la energía eléctrica generada por los parques eólicos de la Zona 12 del Plan Eólico de la Comunidad Valenciana. El origen de la línea eléctrica será la Subestación Transformadora ST Benalaz, y discurrirá en simple circuito (SC) con conductor LA -380 dúplex a través de 24 apoyos y con una longitud de 6.372,14 metros, hasta el Apoyo Nº 1 de la Línea Aérea a 132 KV de la Zona 11, desde la que se efectuará de forma conjunta en un único trazado con doble circuito (DC) de 8.046 metros, la energía producida por los parques eólicos de las Zonas 11 y 12 hasta la Subestación Ayora.   
El trazado de la línea eléctrica simple circuito (SC) entre la Subestación Benalaz con la Subestación La Solana, corresponde con la Alternativa 2A tal como se aprobó en la declaración de impacto ambiental de fecha 27 de noviembre de 2006 (apartado 1.3) del punto Segundo).  
Los apoyos a utilizar en la construcción de la Línea Aérea de simple circuito, serán del tipo Metálicos de Celosía y la disposición de los conductores será al tresbolillo. Los apoyos dispondrán de una cúpula para instalar el cable de guarda con fibra óptica por encima de los circuitos de energía, con la doble misión de protección contra la acción del rayo y comunicación.  
Las cimentaciones de los apoyos serán de hormigón en masa, de una dosificación de 200 Kg/m³ y una resistencia mecánica de 125 Kg/cm², del tipo fraccionada en cuatro macizos independientes. Cada bloque de cimentación sobresaldrá del terreno, como mínimo 20 cm, formando zócalos que terminarán en punta de diamante para facilitar la evacuación del agua de lluvia.  
La documentación presentada está compuesta por planos en los que se grafía el trazado definitivo de la línea eléctrica con la ubicación de los apoyos y el trazado de los caminos de acceso necesarios para su montaje.   
1.2 Descripción de la Subestación:  
El objeto del Proyecto presentado es describir las principales características técnicas y el conjunto de equipos e instalaciones que componen la Subestación transformadora de 132/12 KV denominada Benalaz, que conectará la generación eólica por medio de una nueva línea eléctrica de 132 KV de nueva construcción, que entroncará con la línea entre la ST La Solana y la Subestación de Ayora, para inyectar la energía en la red de transporte. La ubicación de la Subestación Benalaz es la que se aprobó en la declaración de impacto amabiental de fecha 27 de noviembre de 2006.   
Las instalaciones que contempla la nueva Subestación son las que a continuación se describen:  
- Un sistema eléctrico de 132 KV con una configuración de simple barra (SB) tipo intemperie con aislamiento en SF6 y 4 posiciones correspondientes a una de línea y tres de transformación. Se prevé el montaje de una estructura metálica que sirva de apoyo y soporte del aparellaje y los embarrados, así como para el amarre de la línea aérea de evacuación de energía eléctrica de la zona 12.  
- Una transformación dotada con tres transformadores de potencia, tipo intemperie, de relación 132/12 KV y 55 MVA de potencia cada uno, conexión YNd11 y aislados en aceite mineral. Cada transformador dispondrá de su correspondiente reactancia trifásica limitadora de puesta a tierra.   
- Un sistema eléctrico de 12 KV con una configuración de simple barra partida (SB) tipo interior con aislamiento en SF6, conformado por celdas con un total de 19 posiciones de las que nueve serán salidas de línea, tres de transformación, dos de servicios auxiliares, tres de medida, dos de acoplamiento. Se instalará un transformador de servicios auxiliares de aislamiento seco de 50 KVA, de relación 12/0,400 - 0,232 KV tipo interior, junto a las celdas de 12 KV.  
- Un edificio, a dos aguas, que constará de una sola planta y se distribuirá en varias salas principales: sala de control, sala de celdas y almacén, al que se podrá acceder a través de un muelle de carga desde el exterior con un vehículo. También se incluyen los servicios sanitarios, así como un almacén diferenciado para el almacenaje de aceites y otro para residuos. El edificio de control irá equipado además, con un sistema de detección de humos, sistema de extinción de incendios, sistema anti - intrusos, ventilación forzada y calefacción.  
Cada una de las posiciones de 132 y 12 KV estará debidamente equipada con los elementos de maniobra, medida y protección necesarios para su operación segura, centralizados en cuadros situados en el edificio de control.  
En el sistema de 132 KV, la distancia entre fases es de 2,5 m. y la altura mínima del embarrado sobre el suelo será de 4,5 m. En el sistema de 12 KV, se utilizarán cables subterráneos apantallados y celdas prefabricadas de interior normalizadas por el fabricante. En los únicos tramos de embarrado desnudo a montar, que son las salidas de los transformadores de potencia, se mantendrán distancias de 50 cm entre fases.  
Para el desarrollo y ejecución de la instalación proyectada es necesario el montaje de una estructura metálica que sirva de apoyo y soporte del aparellaje y los embarrados, así como para el amarre de la línea.  
Se explanará el terreno a una única cota. Los trabajos correspondientes comprenderán la retirada de la capa vegetal, excavación y terraplenado compactado hasta la cota de explanación. El recinto interior irá acabado con una capa de grava de 10 cm de espesor.  
El drenaje de las aguas pluviales se realizará mediante una red de recogida formada por tuberías drenantes que canalizarán las mismas a través de un colector hasta el exterior de la subestación, vertiendo en las cunetas próximas.  
El edificio se proyecta con muros de hormigón armado, enlucidos y alicatados de blanco. La cubierta es a dos aguas, con vigas y forjado pretensado sobre el que se dispondrán tejas árabes rojas. Las puertas serán metálicas con forros de madera. Las ventanas tendrán carpintería de madera con rejas de hierro. Con el diseño y los materiales indicados se pretende que la subestación tenga el aspecto de los edificios de la zona.  
En el parque de intemperie se proyecta un vial pavimentado de hormigón, lindando con el edificio para permitir el acceso a vehículos de mantenimiento.  
2. Consideraciones ambientales:  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la construcción de la línea:  
Los elementos ambientales principalmente afectados serán el suelo (por la ocupación y servidumbre creada por la infraestructura y las actividades de desbroce), el paisaje (por la alteración que supone la instalación de los apoyos y los cables, así como el efecto sinérgico con otras infraestructuras eléctricas existentes) y la afección a la avifauna.  
Durante la fase de construcción, los impactos generados son los correspondientes a la apertura de accesos necesarios para la instalación de apoyos y tendido de la línea, disposición de zonas de acopio de materiales, zapatas para los apoyos, etc.  
De acuerdo con el anejo ambiental presentado, en principio no está previsto realizar una labor intensiva de desbroce a lo largo de todo el trazado de la línea de evacuación, limitándose éste a alguna actuación concreta sobre determinados pies, que podrían ser eliminados o rebajados en caso necesario. Solamente en los puntos donde se dispongan las zapatas para los apoyos de la línea, será necesario eliminar la vegetación existente. De igual forma se precisará una cierta labor de aclareo del matorral para facilitar el acceso a las obras en algunos puntos del trazado. No obstante, para proteger al máximo los escasos pies de encina y de algunas especies singulares existentes en la zona se presentará especial cuidado de evitarlas en lo posible a la hora de realizar el replanteo de la obra.  
En el diseño de nuevos accesos se ha buscado la traza que minimiza la distancia entre el vial existente de que se parte y la ubicación del apoyo. Asimismo, se ha aprovechado la red de caminos existentes, minimizando el número de nuevos accesos y se ha evitado los accesos con pendiente excesiva.   
El cable de tierra de la línea eléctrica irá equipado con dispositivos salva - pájaros con el fin de hacer dicho cable más visible y reducir el riesgo de colisión de las aves. En todo caso, tal y como indica el Proyecto, si el seguimiento de la línea así lo determinase se procedería a la instalación de nuevos salva - pájaros, incluso cambiando el modelo en los tramos afectados.  
Las revegetaciones que se realizarán parten del objetivo básico de restituir, en la medida de lo posible, las condiciones del medio alterado por las obras. La revegetación se desarrollará de forma paralela a las obras, utilizando técnicas no agresivas, a partir de los acopios de tierra vegetal retirada inicialmente. No se dejarán superficies desnudas y se realizará un seguimiento cuidadoso de las revegetaciones para garantizar su enraizamiento y su correcta funcionalidad. El tapado de la superficie afectada por los accesos permitirá el restablecimiento de unas condiciones adecuadas para que prospere la vegetación.   
2. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la construcción de la Subestación:  
La superficie afectada por la Subestación eléctrica es de aproximadamente 3.300 m².  
Entre las acciones que pueden generar impactos ambientales como consecuencia de la actuación destacan:  
- Durante la fase de construcción, el transporte y acopio de materiales, el acondicionamiento del acceso y preparación del terreno, la construcción de cimentaciones y canalizaciones eléctricas, el montaje de paramentos, la construcción del edificio, y la instalación de los componentes internos de la ST.  
- Durante la fase de funcionamiento, la ocupación del espacio, los procesos de transformación de electricidad, el ruido producido por los transformadores y posible generación de residuos de operación.  
Las acciones a llevar a cabo para la construcción de la Subestación repercutirán en la alteración de la morfología del relieve y de las características del suelo, así como la emisión de polvo y gases. Los trabajos correspondientes comprenderán la retirada de la capa vegetal, excavación, relleno y compactado hasta la cota de explanación.  
Se construirán los viales interiores necesarios para permitir el acceso de los equipos de transporte y mantenimiento requeridos para el montaje y conservación de los elementos de la Subestación. Estos viales serán ejecutados en hormigón y de anchura 5 metros. Se proyecta un vallado que rodee el parque de intemperie, efectuando el cierre con el edificio.  
Se proyecta la construcción de un pozo de recogida de posibles fugas de aceite mineral de los transformadores. De la estructura de la cimentación del transformador saldrá un tubo que conectará las cubetas de recogida con el pozo. El pozo será de hormigón armado, estanco y con capacidad para contener el equivalente a una vez y media el volumen de aceite mineral de un transformador.  
Con respecto a las emisiones de campos electromagnéticos derivadas del funcionamiento de la ST se estará a lo dispuesto por la Dirección General de Salud Pública, órgano competente en la vigilancia sanitaria de la contaminación electromagnética, de acuerdo con la Ley 4/2005, de 17 de junio. La ubicación de la ST se encuentra alejada de cualquier núcleo de población, no obstante se tendrá en cuenta la Recomendación del Consejo de Ministros de Sanidad de la Unión Europea, de 12 de julio (1999/519/CE), que fija los límites de emisiones en 5 KV/m para el campo eléctrico y 100 µT para el campo magnético.   
Las aguas sucias de los servicios higiénicos se desaguarán a una fosa séptica.  
La generación de ruidos durante la fase de funcionamiento repercutirá en un incremento del nivel de fondo.  
Dado que se utiliza hexafluoruro de azufre (SF6) como dieléctrico en los interruptores, podría producirse una eventual pérdida de éste en el caso de un funcionamiento anómalo. También podría existir un impacto sobre el suelo debido a un posible vertido de aceite mineral que se utiliza en los transformadores por sus características dieléctricas y refrigerantes.  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras, protectoras y el Programa de Vigilancia Ambiental:  
En fecha 17 de octubre de 2007 se presentó ante esta conselleria, separata complementaria del estudio de impacto ambiental, correspondiente a las medidas protectoras, correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental de la Línea Aérea de evacuación de 132 KV y de la subestación Benalaz conforme lo establecido en el apartado 4) del punto segundo de la parte dispositiva de la Declaración de Impacto Ambiental.  
El citado Proyecto incluye, de manera diferenciada, el Proyecto de Desmantelamiento de la línea eléctrica y de la Subestación al final de su vida útil, que incorpora el destino de los distintos residuos y la restauración morfológica y vegetal de los terrenos afectados mediante hidrosiembra.   
El Programa de Vigilancia Ambiental presentado agrupa las labores que deben realizarse para realizar un seguimiento de la aplicación de las medidas protectoras y correctoras durante la fase de ejecución de las obras. En el periodo de explotación, el Programa de Vigilancia Ambiental se centrará en:  
- Determinar las afecciones que la presencia de la línea eléctrica y la Subestación supone sobre el medio, comprobando su adecuación al Estudio de Impacto Ambiental.  
- Detectar afecciones no previstas y articular las medidas necesarias para evitarlas o corregirlas.  
- Comprobar la efectividad de las medidas protectoras y correctoras proyectadas.  
Del estudio de los impactos previsibles y la adopción de las medidas preventivas y correctoras propuestas, se estima el impacto ambiental del proyecto como compatible.  
3. Consideraciones jurídicas:  
El Artículo 16, apartado 2, letra m), del Decreto 217/2007, de 26 de octubre, por el que se modifica el Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación de Impacto Ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente resolución complementaria a la declaración de impacto ambiental:  
Primero  
Estimar Aceptable, a los solos efectos ambientales, sin perjuicio de las modificaciones y/o condiciones que establezca la conselleria de Cultura para evitar la afección al patrimonio, los Proyectos Constructivos de la Subestación Transformadora de 132/30 KV Benalaz y de la línea aérea de alta tensión para evacuación de energía de los parques eólicos de la zona 12, promovidos por Acciona Eólica del Levante, SA., siempre que los mismos se desarrollen con las previsiones de los Proyectos constructivos, del proyecto de medidas protectoras, correctoras, el Programa de vigilancia ambiental y con los condicionantes del punto segundo de la presente resolución.  
Segundo  
Como condicionantes adicionales a cumplir se establecerán los siguientes:   
1. Se debe presentar ante la Dirección General de Gestión del Medio Natural las alegaciones de carácter ambiental que se produzcan durante el periodo de información pública correspondiente a la tramitación administrativa de la LAAT de 132 KV y de la Subestación.  
2. Se deberá disponer del informe establecido en el Artículo 11 de la Ley 4/98, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano. En cualquier caso, la aparición de yacimientos arqueológicos o paleontológicos determinará la obligación de suspender los trabajos, delimitar el perímetro de afección y notificarlo inmediatamente a la conselleria de Cultura, Educación y Deporte, así como a adoptar las medidas que se establezcan en dicho informe.  
3. Durante la fase de construcción, no se realizarán en la zona cambios de aceite, reparaciones ni lavados de maquinaria que puedan provocar contaminación del suelo. Si se produjeran vertidos, se procederá a recogerlos junto con la parte afectada de terreno para su correcta gestión. Se restaurarán a sus condiciones iniciales, todas las áreas que se hayan visto alteradas por las obras. Se procederá a la recogida y conveniente gestión de todos los restos de obras que se hayan generado (tierras, material eléctrico, etc.).  
4. Se apantallará la Subestación (donde no interfiera con las líneas eléctricas de entrada y/o salida), con vegetación arborea y arbustiva propia de la zona.  
5. Se debe obtener autorización para el vertido de aguas al pozo séptico para las aguas sanitarias por parte de la Confederación Hidrográfica del Júcar de acuerdo con la legislación de aguas vigente.  
6. A la puesta en marcha de la Subestación Transformadora, se procederá a medir los niveles sonoros generados al objeto de verificar el cumplimiento de las condiciones establecidas en la legislación vigente, incorporándose los resultados al Programa de Vigilancia Ambiental.  
7. En el caso de que los trabajos de mantenimiento obligaran a realizar operaciones de vaciado y llenado del gas SF6, se realizarán mediante equipos que impidan la emisión libre del gas a la atmósfera.  
8. Se sustituirá el pozo de almacenamiento de posibles fugas de aceite mineral de los transformadores por un depósito aéreo con objeto de facilitar las inspecciones periódicas del estado del mismo y reparar fisuras o grietas que pudieran producirse a lo largo del tiempo. Las cubetas situadas en las bancadas de los transformadores irán convenientemente tapadas para evitar que penetre el agua de lluvia. Los aceites se gestionarán a través de una empresa gestora autorizada para que se encargue de su tratamiento posterior.  
9. Al igual que en la fase de instalación, durante los trabajos de mantenimiento de la Subestación han de cumplirse estrictamente todas las medidas de control necesarias en cuanto al uso de materiales y sustancias que pudieran ocasionar algún problema, minimizando de esta forma el riesgo de vertidos accidentales.   
10. Para la iluminación exterior de la Subestación, no se permite la emisión de luz por encima de la horizontal. Se dispondrá de un sistema de encendido que asegure que el alumbrado no permanece encendido en horas de luz natural.   
11. Otros condicionantes ambientales que se establezcan a través de las autorizaciones sectoriales que resultan de aplicación.  
12. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto, deberán ser comunicados al órgano ambiental competente en evaluación de impacto ambiental que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
13. De los resultados del Programa de Vigilancia Ambiental se emitirán informes que quedarán a disposición de las autoridades competentes que lo soliciten.  
14. De acuerdo con el Artículo 4 del RDL 1302/1986, de 28 de junio, modificado por la Ley 9/2006, de 28 de abril, el promotor deberá comunicar al órgano ambiental (por escrito), con la suficiente antelación, la fecha de comienzo de la ejecución del proyecto.  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente resolución complementaria de la declaración de impacto ambiental formulada mediante Resolución de la Secretaria Autonómica de Territorio y Medio Ambiente de 27 de noviembre de 2006, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 8 de noviembre de 2007.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML