Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9335, del 10-05-2022 (2022/3781)

RESOLUCIÓ de 26 d'abril de 2022, de la Direcció General d'Agricultura, Ramaderia i Pesca, per la qual s'autoritza la modificació d'espècies a cultivar en l'establiment d'aqüicultura marina amb número de registre 57, Moluscos Santa Pola, SL, enfront del terme municipal de Santa Pola. Expedient AMIA/03.0027.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9335

Data del DOGV
:   10-05-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - A) AUTORITZACIONS I CONCESSIONS

Número del document
:   2022/3781

CVE


Data del document
:   26-04-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [aqüicultura](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 26 d'abril de 2022, de la Direcció General d'Agricultura, Ramaderia i Pesca, per la qual s'autoritza la modificació d'espècies a cultivar en l'establiment d'aqüicultura marina amb número de registre 57, Moluscos Santa Pola, SL, enfront del terme municipal de Santa Pola. Expedient AMIA/03.0027. [2022/3781]  
Vista la Resolució de 31 d'agost de 2021, de la Direcció General d'Agricultura, Ramaderia i Pesca, per la qual s'autoritza a Moluscos Santa Pola, SL, la instal·lació d'un establiment d'aqüicultura en terrenys de domini públic marítim terrestre, enfront del terme municipal de Santa Pola, amb núm. de registre 57.  
Vista la sol·licitud presentada pels interessats el 7 de setembre 2021, per a realitzar una modificació no substancial, consistent a augmentar-hi les espècies de cultiu.  
Vista la Resolució de la Direcció General de la Costa i de la Mar de data 14.02.2022, que autoritza aquesta modificació no substancial.  
Vista la Resolució modificativa de la declaració d'impacte ambiental de data 11.04.2022, que deixa sense efecte la DIA de data 6 de maig de 2021.  
Vista la proposta de la directora territorial de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica d'Alacant de 13 d'abril 2022.  
De conformitat amb el que s'estableix en l'article 26 de la Llei 5/2017, de 10 de febrer, de la Generalitat, de Pesca Marítima i Aqüicultura de la Comunitat Valenciana, aquesta Direcció General d'Agricultura, Ramaderia i Pesca resol:  
  
Primer  
Autoritzar l'ampliació d'espècies en la granja marina Moluscos Santa Pola, SL, CIF B98978026, domiciliada al C/ Llotja Vella del Moll Pesquer, s/n, 03130 Santa Pola (Alacant), amb núm. de registre 57.  
  
Segon  
No es modificaran la producció màxima total, l'ocupació, la tecnologia de cultiu, l'abalisament o qualsevol altra característica del projecte.  
  
Tercer  
Característiques de la instal·lació després de les modificacions:  
Tipus de cultiu: granja marina  
Mètode cultiu: long-line de tipus submergit.  
  
Superfície total: 780.000 m²  
Espècie Producció màxima (tones/any)  
Ostrea edulis (ostra plana) 113  
Mytilus galloprovincialis (clòtxina) 9  
Pecten jacobaeus (petxina de pelegrí) 3  
Chlamys varia (petxina) 10  
  
  
  
Coordenades geogràfiques perimetrals (UTM Fus 30 ETRS89)  
  
 X Y  
Boia 1: 717.113,84 4.225.897,64  
Boia 2: 717.260,92 4.225.207,45  
Boia 3: 716.206,80 4.224.722,14  
Boia 4: 716.026,97 4.225.328,17  
  
  
Quart  
L'incompliment de les prescripcions o condicions ací establides se sancionarà administrativament, de conformitat amb la Llei 5/2017, de 10 de febrer, de la Generalitat Valenciana, de pesca marítima i aqüicultura de la Comunitat Valenciana.  
Contra la present resolució, que no posa fi a la via administrativa, es podrà interposar recurs d'alçada davant el secretari autonòmic d'Agricultura i Desenvolupament Rural, en el termini d'un mes comptat des de l'endemà de la notificació de la present resolució, de conformitat amb el que es disposa en l'article 121 i 122 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques.  
  
  
València, 26 d'abril de 2022.- El director general d'Agricultura, Ramaderia i Pesca: Antonio Quintana Martínez.  
  
  
CONDICIONANTS  
  
Subdirecció General de Biodiversitat  
1. Es recorda que les modificacions previstes no podran suposar canvis en l'ocupació, superfície concessional o capacitat de producció en relació amb les instal·lacions actuals. Qualsevol canvi en l'activitat requerirà un nou informe per part de l'òrgan gestor dels espais protegits.  
  
2. S'ha d'assegurar que els punts de fondeig no siguen modificats per a la instal·lació de les boies ni dels caps previstos per al sistema de policultiu.  
3. Atés que en els fons de la Comunitat Valenciana existeixen registres de presència de nacra (Pinna nobilis), espècie protegida declarada ?en situació crítica- per Ordre TEC/1078/2018, de 28 de setembre, en cas de localitzar-se exemplars vius, es georeferenciaran i es contactarà amb aquesta Subdirecció General (bznbiomarina@miteco.es), a l'efecte d'establir mesures per a assegurar-ne la protecció.  
4. Haurà d'assegurar-se que els llastos existents i altres instal·lacions del sistema de fondeig estan dimensionats per a ser capaços de suportar els esforços de les noves instal·lacions.  
5. El sistema de fondeig comptarà amb els elements necessaris perquè cap de les seues parts puga arrossegar-se pels fons. S'ha d'assegurar que el cap que uneix els dos llastos per als pectínids no tinga un efecte d'arrossegament sobre els fons.  
6. Els elements que s'instal·len en mar han de ser objecte d'un adequat manteniment i vigilància, que assegure que cadascuna de les seues parts conserva les característiques adequades per a la seua funció, al llarg del període en el qual estiguen situats en la mar. S'haurà de comprovar que el sistema d'ancoratge es troba adequadament fixat i sense indicis de desgast o corrosió, amb flotabilitat, de manera que no puga produir-se'n el trencament ni la pèrdua en la mar de les boies emprades ni dels elements utilitzats. A més, s'haurà d'inspeccionar l'estat perquè les instal·lacions no perden qualitat i arriben a generar afeccions a la Xarxa Natura 2000 per contaminació accidental, sorolls molestos, fugida d'individus o captures accidentals.  
Les tasques de comprovació han de realitzar-se amb la periodicitat suficient i, en tot cas, inferior a la vida útil que resulte esperable per al sistema instal·lat. A més, també s'haurà de realitzar una inspecció de tota la instal·lació després d'episodis de temporal o borrasca, amb vent i onatge intens, a fi d'identificar trencaments o avaries. En cas de danys, aquests hauran de reposar-se com més prompte millor.  
  
7. Amb la finalitat de minimitzar les interaccions que el desenvolupament d'aquesta activitat poguera ocasionar sobre els ramats costaners de dofí mular (Tursiops truncatus) i altres espècies de cetacis, s'evitarà la interacció en l'aigua entre bussos de les granges i els cetacis, així com l'alimentació intencionada dels animals que puguen aproximar-s'hi. De fet, està prohibit emetre sorolls o utilitzar substàncies o aliments (feeding) amb el propòsit d'atraure o repel·lir la fauna o modificar-ne el comportament.  
8. La presència d'un o diversos exemplars de l'espècie Tursiops truncatus de manera permanent en instal·lacions, interactuant amb els bussos o embarcacions, haurà de ser comunicada a l'òrgan gestor de l'espai protegit.  
9. Es prohibeix qualsevol activitat o comportament que puga causar molèstia o dany a cetacis, tortugues marines o ocells marins protegits. En aquest sentit, abans de començar les activitats d'instal·lació, revisió, manteniment de les instal·lacions de la granja marina s'haurà de comprovar que aquestes activitats no puguen danyar les espècies presents en aquest moment en la zona.  
10. En el cas de ferir una tortuga o cetaci o si es troba un d'aquests animals ferit o mort, s'haurà d'avisar el 112 com més prompte millor i indicar-li la posició, hora i circumstàncies de la troballa. Així mateix, s'haurà d'informar la Subdirecció General de Biodiversitat Terrestre i Marina (bznbiomarina@ miteco.es).  
11. Durant les activitats s'haurà de garantir que l'emissió de sorolls siga mínima, evitant sons estridents que pertorben la tranquil·litat dels animals, excepte per motius de seguretat o d'emergència.  
  
12. Tots els residus originats durant la desinstal·lació / instal·lació de qualsevol element existent en la zona de fondeig, que no siguen reutilitzats, així com les caigudes d'eines o despreniments dels artefactes, han de ser recollits pels titulars i portats a port per a ser tractats per gestors autoritzats. Mai no podran ser llançats a la mar. Es prohibeix realitzar abocaments, de qualsevol naturalesa, a la mar.  
  
13. S'hauran de fer plans de contingència i protocols d'actuació per a minimitzar els danys i perjudicis davant un fenomen meteorològic extrem en la mar Mediterrània. Aquests poden ocasionar el trencament de les instal·lacions.  
14. S'haurà de disposar de plans de contingència per a un possible enganxament d'ocells, cetacis o tortugues marines, que inclouran les mesures previstes per a evitar o mitigar el dany, en cas d'atrapada.  
15. Es mantindrà un registre de la vigilància i seguiment de la concessió i els seus voltants per personal qualificat, convenientment format i amb coneixement dels corresponents protocols d'actuació en cas d'atrapada o presència d'ocells, cetacis i tortugues marines.  
  
16. S'hauran de minimitzar les fonts de llum durant la nit, amb les necessàries garanties per a la seguretat de les embarcacions i tripulació, per a evitar l'enlluernament, la desorientació dels ocells marins i les molèsties a les espècies aquàtiques.  
17. Es retirarà qualsevol sistema d'ancoratge ja existent en la zona sol·licitada que no es pense usar en aquest projecte.  
18. El PVA haurà de ser indicat en la declaració d'impacte ambiental. Els informes hauran de presentar-se de manera que permeten comparar les dades obtingudes en anys anteriors. A més, se n'haurà de realitzar un seguiment:  
- Informar de les espècies i nombre d'exemplars d'espècies de cetacis, tortugues o ocells morts o ferits en les instal·lacions, i mesures preses per a evitar que aqueixos accidents es repetisquen en un futur.  
- S'ha de realitzar un seguiment anual de les praderies de posidònia oceànica més pròximes a la instal·lació. Per al seguiment hauran d'establir-se una sèrie d'estacions de caracterització i seguiment distribuïdes en tres zones principals: a) influència màxima (la més pròxima i/o la que més probablement rep la influència de l'impacte); influència intermèdia (zones més allunyades a continuació de la zona d'afecció màxima); i zones de control o referència (zones allunyades que no reben influència de cap activitat). Per a l'establiment de les zones, s'hauran de tindre en compte les direccions predominants dels corrents (no sols la més dominant), de manera que hauria d'establir-se més d'una zona d'influència intermèdia. En cada zona s'establiran, com a mínim, tres estacions de mostreig. En la mesura que siga possible s'intentaran utilitzar estacions que ja s'hagen utilitzat anteriorment si es disposa de dades d'anys anteriors al començament de les obres del projecte. Les estacions han de tindre característiques ambientals similars (profunditat, orientació, tipus de substrat, pendent de la plataforma, tipus de sediment, etc.), de manera que siguen comparables entre si. La distància entre estacions dependrà de les característiques de l'actuació i la seua àrea d'influència potencial. L'estat de les prades en l'àrea d'influència es determinarà mitjançant comparació estadística amb les estacions «control» de referència. En cada estació de mostreig s'han de realitzar tres mesuraments de densitat i de cobertura. Els resultats hauran d'analitzar-se mitjançant una anàlisi ANOVA (Contrast d'hipòtesi H0: si existeixen diferències significatives per a ZixTj (p0,05)). Quant a la periodicitat, s'ha de realitzar un mostreig anual, i el primer es farà abans de la posada en marxa de la instal·lació. S'ha de procurar que el mostreig es produïsca en la mateixa estació de l'any, per a evitar l'efecte de la variabilitat estacional dels diferents descriptors. A l'hora de presentar els resultats en els informes, s'han de comparar les dades obtingudes en l'últim mostreig, amb les que es tinguen disponibles d'anys anteriors.  
19. En qualsevol cas, si el pla de seguiment indicara que el funcionament de la instal·lació està causant perjudici a la prada de posidònia oceànica, s'hauran d'incloure les mesures correctores o les modificacions necessàries en la instal·lació o en el seu funcionament per a revertir aquesta afecció. Aquestes mesures o modificacions hauran de ser informades a la Subdirecció General de Biodiversitat Terrestre i Marina (bznespaciosmarinos@ miteco.es)  
20. Com que es necessita una embarcació per a la realització de les activitats de producció i per al manteniment de les instal·lacions, s'adoptaran mesures de bones pràctiques durant la navegació:  
- Es recorda que les actuacions a realitzar es troben dins de l'àmbit de dos espais marins de la Xarxa Natura 2000 amb presència de cetacis, ocells i tortugues marines, per la qual cosa es recomana reduir la velocitat de les embarcacions de motor, a fi d'evitar possibles col·lisions amb aquestes espècies, excepte per estrictes raons de seguretat, de caràcter puntual.  
- Es recomana minimitzar els sorolls generats per l'embarcació i la maquinària a utilitzar; per a això, s'ha d'assegurar que tinguen la documentació i inspeccions al dia, complint amb la normativa vigent en contaminació sonora.  
- Si durant la navegació s'acostaren a l'embarcació cetacis o tortugues marines, no es modificarà el rumb i s'evitaran maniobres que puguen comprometre'n la seguretat; en cap cas es realitzaren maniobres d'aproximació. Pel que fa als cetacis, s'hauran de seguir les instruccions del Reial decret 1.727/2007, de 21 de desembre, pel qual s'estableixen mesures de protecció dels cetacis.  
  
- S'evitarà travessar amb embarcació o fondejar en les proximitats de les basses d'ocells que pogueren formar-se en la làmina d'aigua.  
21. S'haurà de remetre còpia dels informes de seguiment periòdics a la Subdirecció General de Biodiversitat Terrestre i Marina (bzn-espaciosmarinos@miteco.es), tot indicant si existeixen noves mesures preventives o correctores.  
22. S'ha de garantir l'accés a les instal·lacions als agents mediambientals de la Direcció General de Biodiversitat, Boscos i Desertificació del Ministeri per a la Transició Ecològica i el Repte Demogràfic, quan ho requerisquen per a la possible realització d'inspeccions.  
  
  
Direcció General de la Costa i de la Mar  
L'informe emés el 14 d'agost de 2020, per la Subdirecció General per a la Protecció de la Mar d'aquest ministeri, de compatibilitat amb els objectius de l'estratègia marina de la demarcació llevantina'balear, i l'informe emés el 16 de novembre de 2020 per la Subdirecció General de Biodiversitat Terrestre i Marina d'aquest ministeri, referent als aspectes ambientals de l'afecció de la granja marina de l'assumpte a la Xarxa Natura 2000, en relació al possible efecte sobre els espais LIC+ZEPA Espai Marí Tabarca (ES0000214) i ZEPA Espai Marí Tabarca-Cap de Palos (ES00058), continuen vigents. No obstant això, a la vista de la modificació sol·licitada, s'haurà de prestar especial atenció al compliment de la condició 2.b) d'aquest últim informe: «No s'hi cultivaran espècies exòtiques. Quant a les espècies localment absents de manera natural, s'haurà de comptar amb la deguda autorització prèvia de l'òrgan gestor abans de fer-ne el cultiu.»  
  
Resolució modificativa de la declaració d'impacte ambiental (DIA)  
  
Amb la finalitat de facilitar l'acompliment dels condicionants ambientals, es procedeix a unificar-los deixant sense efecte els de la declaració d'impacte ambiental de 6 de maig de 2021, condicionants que s'amplien adoptant la redacció següent:  
1. Abans de l'inici de l'activitat es retiraran les infraestructures existents que no vagen a ser utilitzades procedint a la restauració física del medi afectat.  
  
2. Protecció de la biodiversitat:  
a) No se situaran les línies de cultiu sobre hàbitats sensibles, com prades de fanerògames marines, fons coral·lígens i fons de Maerl.  
  
b) No es cultivaran espècies exòtiques. Quant a les espècies localment absents de manera natural, s'haurà de comptar amb la deguda autorització prèvia de l'òrgan gestor abans de procedir al seu cultiu.  
c) Protecció de la fauna:  
c.1. Protecció de mamífers marins:  
- L'ús per les instal·lacions aqüícoles de «pingers» o altres dispositius acústics de dissuasió (de mamífers marins), només es realitzarà prèvia autorització administrativa de l'òrgan gestor de l'espai, després d'adequada justificació de la seua necessitat i avaluació posterior de la seua efectivitat.  
  
- S'evitarà la interacció en l'aigua entre els bussos de la granja i els ramats costaners de dofí mular (Tursiops truncatus), evitant a més l'alimentació intencionada dels animals. La presència d'un o diversos exemplars de l'espècie Tursiops truncatus, de manera permanent en les instal·lacions, interactuant amb els bussos o embarcacions, haurà de ser comunicada a l'òrgan gestor de l'espai protegit.  
- Els gestors de les instal·lacions d'aqüicultura col·laboraran amb els programes de seguiment de les poblacions de cetacis, almenys, autoritzant i facilitant la col·locació de sistemes de seguiment passiu per a la detecció de la presència d'individus de l'espècie Tursiops truncatus.  
  
- S'hauran de seguir les instruccions del Reial decret 1.727/2007, de 21 de desembre, pel qual s'estableixen mesures de protecció dels cetacis.  
c.2. Protecció d'ocells: Les embarcacions usuàries de les instal·lacions han d'evitar passar prop dels grups d'ocells marins que es formen al capvespre. Els treballs d'instal·lació es realitzaran respectant les zones i èpoques de nidificació dels ocells reproductors.  
c.3. El promotor col·laborarà en la conservació de les tortugues marines recollint aquelles que es troben en els voltants de les seues instal·lacions i hagen pogut patir algun dany, tot avisant l'autoritat competent per al seu trasllat a centre de recuperació. En el cas que tals danys provinguen de les estructures del cultiu, es comunicarà al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, juntament amb les mesures correctores adoptades.  
c.4. En el cas que en els fons es localitzen exemplars vius de l'espècie Pinna nobilis, es georeferenciaran i es contactarà amb la S.G. de Biodiversitat Terrestre i Marina (bznbiomarina@ miteco.es).  
c.5. Mesures de caràcter general:  
- Es redactaran plans de contingència amb les possibles mesures previstes per a evitar danys o mitigar-los en cas d'enganxament o atrapada d'ocells, cetacis o tortugues.  
- Es minimitzarà l'emissió de llum nocturna, tenint en compte les garanties de seguretat, per a evitar enlluernaments a ocells i espècies aquàtiques.  
- Amb la finalitat d'evitar molèsties o danys a espècies protegides, abans de fer qualsevol activitat d'instal·lació, revisió o manteniment de les instal·lacions, s'haurà de comprovar que no es causarà cap dany a les espècies presents en la zona, i es prohibeix en general qualsevol comportament que puga causar molèstia o dany a tortugues, cetacis o ocells protegits.  
- Es mantindrà un registre de la vigilància i seguiment de la concessió i els seus voltants per personal qualificat, convenientment format i en coneixement dels corresponents protocols d'actuació en cas d'atrapada o presència d'ocells, cetacis i tortugues marines.  
  
  
3. Elements de la instal·lació:  
- Hauran de ser dimensionats per a resistir els esforços que puguen patir al llarg del període en el qual estiguen instal·lats en la mar, de manera que no puga produir-se'n el trencament i la pèrdua en la mar de les boies emprades o cap dels elements necessaris, considerant les noves instal·lacions i assegurant que cadascuna de les parts conserva les característiques.  
- El nombre de morts emprats serà el mínim imprescindible per a fer l'estructura viable des del punt de vista tècnic, augmentant el seu pes per a aconseguir els mateixos objectius enfront de la instal·lació de múltiples elements enllaçats per cadenes sobre els fons.  
- La instal·lació dels morts i altres elements no ha de dur-se a terme deixant que caiga fins al fons pel seu propi pes des de l'embarcació, sinó amb el control i supervisió per treballadors subaquàtics, amb eines apropiades com una grua en l'embarcació o globus elevadors.  
- Els elements que s'instal·len (elements dels trens de fondeig, trens de fondeig morts d'ancoratge) han de ser objecte de manteniment i vigilància. El sistema de fondeig comptarà amb els elements necessaris perquè cap de les seues parts puga arrossegar-se pels fons.  
  
4. Successos accidentals/fenòmens meteorològics extrems i fauna:  
  
- Es realitzarà una revisió de les instal·lacions després de cada temporal amb la finalitat de detectar danys en les instal·lacions i es realitzarà un manteniment periòdic per a garantir que els caps romanen tibants, no sols després de temporals, a fi d'evitar possibles captures accidentals d'exemplars de fauna marina inclosos en el Reial decret 139/2011, de 4 de febrer, per al desenvolupament del Llistat d'Espècies Silvestres en Règim de Protecció Especial i del Catàleg Espanyol d'Espècies Amenaçades. Així mateix, hauran de comunicar, a l'autoritat competent i a aquesta Subdirecció General de Biodiversitat Terrestre i Marina, qualsevol captura accidental d'aquestes espècies en l'estructura de caps.  
  
- S'assegurarà el correcte manteniment del conjunt de les estructures flotants i la realització d'un seguiment visual constant que n'avalue l'efectivitat per a evitar l'enganxament d'ocells.  
- S'hauran de realitzar plans de contingència i protocols d'actuació per a minimitzar els danys i perjudicis que es puguen ocasionar davant els recurrents fenòmens meteorològics extrems en la mar Mediterrània. Aquests ocasionen el trencament de les instal·lacions i la mortaldat de gran quantitat d'individus, que acaben arribant morts i en divers estat de descomposició, a les costes.  
  
5. Protecció del fons marí:  
- Es registraran de manera precisa les coordenades d'ubicació de cada punt de fondeig, comprovant l'estat dels fons i realitzant fotografies de cadascun, tant a l'inici del període d'autorització com a la seua finalització. La supervisió directa d'aquestes operacions servirà per a evitar el risc d'afecció a espècies protegides de tipus sèssil. Amb aquesta informació es realitzarà un seguiment per a estudiar la influència de la instal·lació sobre les comunitats biològiques. Hauran de realitzar-se un informe sobre l'estat dels fons i la probable afecció dels morts en situació preoperacional, així com informes periòdics de l'estat dels fons durant la vida útil de la instal·lació.  
  
  
6. Prevenció de la contaminació:  
Els residus originats, durant el conreu, caigudes d'eines o despreniments dels artefactes, han de ser recollits pels titulars i portats a port per a ser tractats per gestors autoritzats. Mai no podran ser llançats a la mar. Totes les instal·lacions tindran en compte els possibles riscos climàtics existents en la ubicació triada (pluges i temporals marítims) evitant així abocaments contaminants a la mar.  
  
  
7. Contaminació acústica marina: com que es necessita una embarcació per al fondeig de morts i ancores, se seguiran les recomanacions del document tècnic sobre impactes i mitigació de la contaminació acústica marina (MAGRAMA 2012), i els manuals del «Curs d'observador de mamífers marins i tècnics d'acústica passiva per a operar en aigües espanyoles (MAGRAMA 2014)».  
  
8. Qualsevol ampliació de l'activitat haurà d'evitar el seu emplaçament en cotes més succintes per la possible afecció a la prada de posidònia.  
  
9. Es realitzarà el programa de vigilància ambiental següent:  
9.1. Es realitzarà un mostreig previ a l'entrada en funcionament de l'activitat, mesurant-se els paràmetres i en els punts que s'estableixen en l'apartat següent.  
9.2. S'executarà el Pla de vigilància ambiental següent:  
  
Aigua  
- El mostreig es realitzarà en columna integrada d'aigua.  
- Els mostrejos es realitzaran en tres punts en sentit SW des del punt mitjà de l'última línia de gàbies d'engreixament a 25, 100 i 200 m per a controlar l'abast de la possible afecció. A més, es mostrejarà un punt situat a 300 m en sentit NE des del punt mitjà de la primera línia de gàbies d'engreixament que es prenga de referència com a blanc ambiental.  
- Freqüència trimestral.  
- Paràmetres: clorofil·la a (g/l), amoni (mol NH4/l), nitrits (mol NO2/l), nitrats (mol NO3/l), fosfats (mol PO4/l), sòlids en suspensió (mg/l), oxigen dissolt (% saturació O2), pH, transparència i terbolesa (UNF).  
Sediment  
- Els punts de control seran els mateixos que per a la columna d'aigua.  
- Freqüència semestral.  
- Paràmetres: granulometria, COT (%) Nitrogen Kjeldahl (mg/Kg), fòsfor total (mg/kg), pH, potencial redox.  
Estimació d'abocaments, anualment s'estimarà el contingut de nitrogen, fòsfor i sòlids en suspensió aportats al mitjà.  
Es realitzarà el seguiment de les espècies de «loom».  
Seguiment de les prades de posidònia oceànica: s'ha de realitzar un seguiment anual de les prades de posidònia oceànica més pròximes a la instal·lació. Per al seguiment hauran d'establir-se una sèrie d'estacions de caracterització i seguiment, distribuïdes en tres zones principals: influència màxima (la més pròxima i/o la que més probablement rep la influència de l'impacte), influència intermèdia (zones més allunyades a continuació de la zona d'afecció màxima) i zones de control o referència (zones allunyades que no reben influència de cap activitat).  
  
Per a l'establiment de les zones, s'hauran de tindre en compte les direccions predominants dels corrents (no sols la més dominant), de manera que hauria d'establir-se més d'una zona d'influència intermèdia. En cada zona s'establiran, com a mínim, tres estacions de mostreig. En la mesura que siga possible s'intentaran utilitzar estacions que ja s'hagen utilitzat anteriorment, si es disposa de dades d'anys anteriors al començament de les obres del projecte. Les estacions han de tindre característiques ambientals similars (profunditat, orientació, tipus de substrat, pendent de la plataforma, tipus de sediment, etc.), de manera que siguen comparables entre si. La distància entre estacions dependrà de les característiques de l'actuació i la seua àrea d'influència potencial.  
  
L'estat de les prades en l'àrea d'influència es determinarà mitjançant comparació estadística amb les estacions «control» de referència. En cada estació de mostreig s'han de realitzar tres mesuraments de densitat i de cobertura. Els resultats hauran d'analitzar-se mitjançant una anàlisi ANOVA (Contrast d'hipòtesi H0: si existeixen diferències significatives per a ZixTj (p0,05)). Quant a la periodicitat, s'ha de realitzar un mostreig anual, realitzant-se el primer abans de la posada en marxa de la instal·lació o al més prompte possible. S'ha de procurar que el mostreig es produïsca en la mateixa estació de l'any, per a evitar l'efecte de la variabilitat estacional dels diferents descriptors. A l'hora de presentar els resultats en els informes, s'han de comparar les dades obtingudes en l'últim mostreig, amb les que es tinguen disponibles d'anys anteriors.  
- El primer document elaborat en el qual es reflectisca el PVA contindrà cartografia de la ubicació de les línies de cultiu, amb inclusió dels espais i hàbitats protegits més pròxims a l'àrea d'actuació, així com cartografia dels emissors marins i, si fa el cas, altres infraestructures que en el seu funcionament puguen afectar l'activitat prevista.  
  
- Al cap de dos anys de la seua execució podrà sol·licitar-se la modificació del PVA.  
  
10. Si del seguiment del Programa de vigilància ambiental es detectara que la instal·lació està causant perjudici a la prada de posidònia oceànica, s'hauran de realitzar les mesures correctores o les modificacions necessàries en la instal·lació o en el seu funcionament per a revertir aquesta afecció. Aquestes mesures o modificacions hauran de ser comunicades a la Subdirecció de Biodiversitat Terrestre o Marina.  
  
11. Fase d'abandó del projecte: a la finalització del títol d'ocupació del domini públic marítim terrestre, i a fi de complir amb els objectius ambientals de l'estratègia marina de la demarcació llevantina'balear, es retiraran dels fons tots els morts i altres estructures que es troben en la mar.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9335, del 10-05-2022 (2022/3781)

RESOLUCIÓN de 26 de abril de 2022, de la Dirección General de Agricultura, Ganadería y Pesca, por la que se autoriza la modificación de especies a cultivar en el establecimiento de acuicultura marina con número de registro 57, Moluscos Santa Pola, SL, frente al término municipal de Santa Pola. Expediente AMIA/03.0027.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9335

Fecha DOGV
:   10-05-2022

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - A) AUTORIZACIONES Y CONCESIONES

Número del documento
:   2022/3781

CVE


Fecha del documento
:   26-04-2022

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [acuicultura](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 26 de abril de 2022, de la Dirección General de Agricultura, Ganadería y Pesca, por la que se autoriza la modificación de especies a cultivar en el establecimiento de acuicultura marina con número de registro 57, Moluscos Santa Pola, SL, frente al término municipal de Santa Pola. Expediente AMIA/03.0027. [2022/3781]  
Vista la Resolución de 31 de agosto de 2021, de la Dirección General de Agricultura, Ganadería y Pesca, por la que se autoriza a Moluscos Santa Pola, SL, la instalación de un establecimiento de acuicultura en terrenos de dominio público marítimo-terrestre frente al término municipal de Santa Pola con núm. de registro 57.  
Vista la solicitud presentada por los interesados el 7 de septiembre 2021 para realizar una modificación no sustancial consistente en aumentar las especies de cultivo.  
Vista la Resolución de la Dirección General de la Costa y del Mar de fecha 14.02.2022 autorizando dicha modificación no sustancial.  
Vista la Resolución modificativa de la Declaración de Impacto Ambiental de fecha 11.04.2022, que deja sin efecto la DIA de fecha 6 de mayo de 2021.  
Vista la propuesta de la directora territorial de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica de Alicante de 13 de abril 2022  
De conformidad con lo establecido en el artículo 26 de la Ley 5/2017, de 10 de febrero, de la Generalitat, de pesca marítima y acuicultura de la Comunitat Valenciana, esta Dirección General de Agricultura, Ganadería y Pesca, resuelve:  
  
Primero  
Autorizar la ampliación de especies en la granja marina Moluscos Santa Pola SL, CIF B98978026, domiciliada en C/ Llotxa Vella Moll Pesquer, s/n, 03130 Santa Pola (Alicante), con núm. de registro 57.  
  
Segundo  
No se modificará la producción máxima total, la ocupación, la tecnología de cultivo, el balizamiento o cualquier otra característica del proyecto.  
  
Tercero  
Características de la instalación tras las modificaciones:  
Tipo de cultivo: granja marina  
Metodo cultivo: long-line de tipo sumergido  
Superficie total: 780.000 m²  
  
Especie Producción máxima (toneladas/año)  
Ostrea edulis (ostra plana) 113  
Mytilus galloprovincialis (mejillón) 9  
Pecten jacobaeus (vieira) 3  
Chlamys varia (zamburiña) 10  
  
  
  
Coordenadas geograficas perimetrales (UTM Huso 30 ETRS89)  
  
 X Y  
Boya 1: 717.113,84 4.225.897,64  
Boya 2: 717.260,92 4.225.207,45  
Boya 3: 716.206,80 4.224.722,14  
Boya 4: 716.026,97 4.225.328,17  
  
  
Cuarto  
El incumplimiento de las prescripciones o condiciones aquí establecidas se sancionará administrativamente de conformidad con la Ley 5/2017, de 10 de febrero, de la Generalitat Valenciana, de pesca marítima y acuicultura de la Comunitat Valenciana.  
Contra la presente resolución, que no pone fin a la vía administrativa, se podrá interponer recurso de alzada ante el Secretario Autonómico de Agricultura y Desarrollo Rural en el plazo de un mes contado desde el día siguiente a la notificación de la presente resolución, de conformidad con lo dispuesto en el artículo. 121 y 122 de la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas.  
  
València, 26 de abril de 2022.- El director general de Agricultura, Ganadería y Pesca: Antonio Quintana Martínez.  
  
  
CONDICIONANTES  
  
Subdirección General de Biodiversidad  
1. Se recuerda que las modificaciones previstas no podrán suponer cambios en el uso, superficie concesional o capacidad de producción en relación con las instalaciones actuales. Cualquier cambio en la actividad requerirá un nuevo informe por parte del órgano gestor de los espacios protegidos.  
2. Se debe asegurar que los puntos de fondeo no vayan a modificarse para la instalación de las boyas ni los cabos previstos para el sistema de policultivo.  
3. Dado que en los fondos de la Comunitat Valenciana existen registros de presencia de nacra (Pinna nobilis), especie protegida declarada ?en situación crítica- por Orden TEC/1078/2018, de 28 de septiembre, en caso de localizarse ejemplares vivos, se georreferenciarán y se contactará con esta Subdirección General (bznbiomarina@miteco.es), a efectos de establecer medidas para asegurar su protección.  
4. Deberá asegurarse que los lastres existentes y otras instalaciones del sistema de fondeo están dimensionados para ser capaces de soportar los esfuerzos de las nuevas instalaciones.  
5. El sistema de fondeo contará con los elementos necesarios para que ninguna de sus partes pueda arrastrar por los fondos. Se debe asegurar que el cabo que une los dos lastres para los pectínidos no tenga un efecto de arrastre sobre los fondos.  
6. Los elementos que se instalen en mar deben de ser objeto de un adecuado mantenimiento y vigilancia, que asegure que cada una de sus partes conserva las características adecuadas para su función a lo largo del periodo en el que se encuentren ubicados en el mar. Se deberá comprobar que el sistema de anclaje se encuentra adecuadamente fijado y sin indicios de desgaste o corrosión, con flotabilidad, de manera que no pueda producirse la rotura de estos ni la perdida en el mar de las boyas empleadas ni de los elementos utilizados. Además, se deberá inspeccionar el estado para que las instalaciones no pierdan calidad y lleguen a generar afecciones a la Red Natura 2000 por contaminación accidental, ruidos molestos escape de individuos o capturas accidentales.  
Las tareas de comprobación deben realizarse con la periodicidad suficiente y, en todo caso, inferior a la vida útil que resulte esperable para el sistema instalado. Además, se deberá también realizar una inspección de toda la instalación después de episodios de temporal o borrasca, con viento y oleaje intenso, a fin de identificar roturas o averias. En caso de daños, estos deberán reponerse a la mayor brevedad posible.  
7. Con el fin de minimizar las interacciones que el desarrollo de esta actividad pudiera ocasionar sobre las manadas costeras de delfín mular (Tursiops truncatus) y otras especies de cetáceos se evitará la interacción en el agua entre buzos de las granjas y los cetáceos, así como la alimentación intencionada de los animales que puedan aproximarse a las mismas. De hecho, está prohibido emitir ruidos o utilizar sustancias o alimentos (feeding) con el propósito de atraer o repeler a la fauna o modificar su comportamiento  
8. La presencia de uno o varios ejemplares de la especie Tursiops truncatus de manera permanente en instalaciones interactuando con los buzos o embarcaciones, deberá ser comunicada al órgano gestor del espacio protegido.  
9. Se prohíbe cualquier actividad o comportamiento que pueda causar molestia o daño a cetáceos, tortugas marinas o aves marinas protegidas. En este sentido, antes de comenzar las actividades de instalación, revisión, mantenimiento de las instalaciones de la granja marina se deberá comprobar que dichas actividades no puedan dañar a las especies presentes en dicho momento en la zona.  
10. En el caso de herir a una tortuga o cetáceo o si se encuentra uno de estos animales herido o muerto, se deberá avisar al 112 con la mayor brevedad e indicando la posición, hora y circunstancias del hallazgo. Asimismo, se deberá informar a la Subdirección General de Biodiversidad Terrestre y Marina (bznbiomarina@ miteco.es).  
11. Durante las actividades se deberá garantizar que la emisión de ruidos sea mínima, evitando sonidos estridentes que perturben la tranquilidad de los animales, salvo por motivos de seguridad o de emergencia.  
12. Todos los residuos originados durante la desinstalación / instalación de cualquier elemento existente en la zona de fondeo que no vaya a ser reutilizado, así como las caídas de utensilios o desprendimientos de los artefactos deben ser recogidos por los propios titulares y llevados a puerto para ser tratados por gestores autorizados. Nunca podrán ser arrojados al mar. Se prohíbe realizar vertidos, de cualquier naturaleza, al mar.  
13. Se deberán realizar planes de contingencia y protocolos de actuación para minimizar los daños y perjuicios ante un fenómeno meteorológico extremo en el mar Mediterráneo. Estos pueden ocasionan la rotura de las instalaciones.  
14. Se deberá disponer de planes de contingencia para un posible enganche de aves, cetáceos o tortugas marinas, que constara de las medidas previstas para evitar o mitigar el daño en caso de atrapamiento.  
15. Se mantendrá un registro de la vigilancia y seguimiento de la concesión y sus alrededores por personal cualificado, convenientemente formado y en conocimiento de los correspondientes protocolos de actuación en caso de atrapamiento o presencia de aves, cetáceos y tortugas marinas.  
16. Se deberán minimizar las fuentes de luz durante la noche, con las necesarias garantías para la seguridad de las embarcaciones y tripulación, para evitar el deslumbramiento y la desorientación de las aves marinas y las molestias a las especies acuáticas  
17. Se retirará cualquier sistema de anclaje ya existente en la zona solicitada que no se vaya a usar en este proyecto  
18. El PVA deberá ser indicado el en la declaración de impacto ambiental. Los informes deberán presentarse de forma que permita comparar los datos los obtenidos en años anteriores. Además, se deberá de realizar seguimiento:  
- Informar de las especies y número de ejemplares de especies de cetáceos, tortugas o aves muertas o heridas en las instalaciones y medidas tomadas para evitar que esos accidentes se repitan en un futuro  
- Se debe realizar un seguimiento anual de las praderas de posidonia oceánica más cercanas a la instalación. Para el seguimiento deberán establecerse una serie estaciones de caracterización y seguimiento distribuídas en tres zonas principales: a) influencia máxima (la más próxima y/o la que más probablemente reciba la influencia del impacto), influencia intermedia (zonas más alejadas a continuación de la zona de afección máxima) y zonas control o referencia (zonas alejadas que no reciban influencia de ninguna actividad). Para el establecimiento de las zonas, se deberán tener en cuenta las direcciones predominantes de las corrientes (no solo la más dominante), de forma que debería establecerse más de una zona de influencia intermedia. En cada zona se establecerán, como mínimo, tres estaciones de muestreo. En la medida de lo posible se intentarán utilizar estaciones que ya se hayan utilizado anteriormente si se dispone de datos de años anteriores al comienzo de las obras del proyecto. Las estaciones deben tener características ambientales similares (profundidad, orientación, tipo de sustrato, pendiente de la plataforma, tipo de sedimento, etc.) de forma que sean comparables entre sí. La distancia entre estaciones dependerá de las características de la actuación y su área de influencia potencial. El estado de las praderas en el área de influencia se determinará mediante comparación estadística con las estaciones «control» de referencia. En cada estación de muestreo se deben realizar tres mediciones de densidad y de cobertura. Los resultados deberán analizarse mediante un análisis ANOVA (Contraste de hipótesis H0: si existen diferencias significativas para ZixTj (p0,05)). En cuanto a la periodicidad, se debe realizar un muestreo anual, realizándose el primero antes de la puesta en marcha de la instalación. Se debe procurar que el muestreo se produzca en la misma estación del año, para evitar el efecto de la variabilidad estacional de los diferentes descriptores. A la hora de presentar los resultados en los informes, se deben comparar los datos obtenidos en el último muestreo, con los que se tengan disponibles de años anteriores.  
19. En cualquier caso, si el plan de seguimiento indicara que el funcionamiento de la instalación está causando perjuicio a la pradera de posidonia oceánica se deberán incluir las medidas correctoras o las modificaciones necesarias en la instalación o en su funcionamiento para revertir dicha afección. Dichas medidas o modificaciones deberán ser informadas a la Subdirección General de Biodiversidad Terrestre y Marina (bznespaciosmarinos@ miteco.es)  
20. Puesto que se necesita una embarcación para la realización de las actividades de producción y para el mantenimiento de las instalaciones se adoptaran medidas de buenas prácticas durante la navegación:  
- Se recuerda que las actuaciones a realizar se encuentran dentro del ámbito de dos espacios marinos de la Red Natura 2000 con presencia de cetáceos, aves y tortugas marinas, por lo que se recomienda reducir la velocidad de las embarcaciones a motor, a fin de evitar posibles colisiones con dichas especies, salvo por estrictas razones de seguridad, de carácter puntual.  
- Se recomienda minimizar los ruidos generados por la embarcación y la maquinaria a utilizar; para ello, se debe asegurar que tengan la documentación e inspecciones al día, cumpliendo con la normativa vigente en contaminación sonora.  
- Si durante la navegación se acercaran a la embarcación cetáceos o tortugas marinas no se modificará el rumbo y se evitaran maniobras que puedan comprometer la seguridad de los mismos; en ningún caso se realizaran maniobras de aproximación. En lo que respecta a los cetáceos, se deberán seguir las instrucciones del Real decreto 1727/2007, de 21 de diciembre, por el que se establecen medidas de protección de los cetáceos.  
- Se evitará atravesar con embarcación o fondear en las proximidades de las balsas de aves que pudieran formarse en la lámina de agua.  
21. Se deberán remitir copia de los informes de seguimiento periódicos a la Subdirección General de Biodiversidad Terrestre y Marina (bzn-espaciosmarinos@miteco.es) indicando si existen nuevas medidas preventivas o correctoras.  
22. Se debe garantizar el acceso a las instalaciones a los agentes medioambientales de la Dirección General de Biodiversidad, Bosques y Desertificación del Ministerio para la Transición Ecológica y el Reto Demográfico, cuando lo requieran para la posible realización de inspecciones.  
  
Dirección General de la Costa y del Mar  
El informe emitido el 14 de agosto de 2020 por la Subdirección General para la Protección del Mar de este Ministerio de compatibilidad con los objetivos de la estrategia marina de la demarcación Levantino-Balear y el informe emitido el 16 de noviembre de 2020 por la Subdirección General de Biodiversidad Terrestre y Marina de este ministerio, referente a los aspectos ambientales de la afección de la granja marina del asunto a la Red Natura 2000, en relacion al posible efecto sobre los espacios LIC+ZEPA Espacio Marino Tabarca (ES0000214) y ZEPA Espacio Marino TabarcaCabo de Palos (ES00058), siguen vigentes. No obstante, a la vista de la modificación solicitada, se deberá prestar especial atención en el cumplimiento a la condición 2.b) de este último informe: «No se cultivarán especies exóticas. En cuanto a las especies localmente ausentes de manera natural, se deberá contar con la debida autorización previa del órgano gestor antes de proceder a su cultivo.»  
  
Resolución modificativa de la Declaración de Impacto Ambiental (DIA)  
Con el fin de facilitar el cumplimiento de los condicionantes ambientales se procede a unificarlos dejando sin efecto los de la Declaración de Impacto Ambiental de 6 de mayo de 2021, condicionantes que se amplían adoptando la siguiente redacción:  
1. Antes del inicio de la actividad se retirarán las infraestructuras existentes que no vayan a ser utilizadas procediendo a la restauración física del medio afectado.  
  
2. Protección de la biodiversidad:  
a) No se ubicarán las líneas de cultivo sobre habitats sensibles como praderas de fanerógamas marinas, fondos coralígenos y fondos de Maerl.  
b) No se cultivarán especies exóticas. En cuanto a las especies localmente ausentes de manera natural, se deberá contar con la debida autorización previa del órgano gestor antes de proceder a  
su cultivo.  
c) Protección de la fauna:  
c.1:Protección de mamíferos marinos:  
- El uso por las instalaciones acuícolas de «pingers» u otros dispositivos acústicos de disuasión (de mamíferos marinos) solo se realizará previa autorización administrativa del órgano gestor del espacio, tras adecuada justificación de su necesidad y evaluación posterior de su efectividad.  
- Se evitará la interacción en el agua entre los buzos de la granja y las manadas costeras de delfín mular (Tursiops truncatus) evitando además la alimentación intencionada de los animales. La presencia de uno o varios ejemplares de la especie Tursiops truncatus de manera permanente en las instalaciones interactuando con los buzos o embarcaciones, deberá ser comunicada al órgano gestor del espacio protegido.  
- Los gestores de las instalaciones de acuicultura colaborarán con los programas de seguimiento de las poblaciones de cetáceos, al menos, autorizando y facilitando la colocación de sistemas de seguimiento pasivo para la detección de la presencia de individuos de la especie Tursiops truncatus.  
- Se deberán seguir las instrucciones del Real decreto 1727/2007, de 21 de diciembre, por el que se establecen medidas de protección de los cetáceos.  
c.2) Protección de aves: las embarcaciones usuarias de las instalaciones deben evitar pasar cerca de los grupos de aves marinas que se forman al atardecer. Los trabajos de instalación se realizarán respetando las zonas y épocas de nidificación de las aves reproductoras.  
c.3) El promotor colaborará en la conservación de las tortugas marinas recogiendo aquellas que se encuentren en las inmediaciones de sus instalaciones y hayan podido sufrir algún daño avisando a la autoridad competente para su traslado a centro de recuperación. En el caso que tales danos provengan de las estructuras del cultivo, se comunicara al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental junto con las medidas correctoras adoptadas.  
c.4) En el caso que en los fondos se localicen ejemplares vivos de la especie Pinna nobilis, se georreferenciarán y se contactara con la S. G. de Biodiversidad Terrestre y Marina (bznbiomarina@ miteco.es).  
c.5) Medidas de carácter general:  
- Se redactarán planes de contingencia con las posibles medidas previstas para evitar danos o mitigarlo en caso de enganche o atrapamiento de aves, cetáceos o tortugas.  
- Se minimizará la emisión de luz nocturna, teniendo en cuenta las garantías de seguridad, para evitar deslumbramientos a aves y especies acuáticas.  
- Con el fin de evitar molestias o danos a especies protegidas, antes de realizar cualquier actividad de instalación, revisión o mantenimiento de las instalaciones, se deberá comprobar que no se causará daño a las especies presentes en la zona y se prohíbe en general cualquier comportamiento que pueda causar molestia o daño a tortugas, cetáceos o aves protegidas.  
- Se mantendrá un registro de la vigilancia y seguimiento de la concesión y sus alrededores por personal cualificado, convenientemente formado y en conocimiento de los correspondientes protocolos de actuación en caso de atrapamiento o presencia de aves, cetáceos y tortugas marinas.  
  
3. Elementos de la instalación:  
- Deberán ser dimensionados para resistir los esfuerzos que puedan sufrir a lo largo del periodo en el que se encuentren instalados en el mar, de manera que no pueda producirse la rotura de estos y la perdida en el mar de las boyas empleadas o ninguno de los elementos necesarios considerando las nuevas instalaciones asegurando que cada una de las partes conserva las características.  
- El número de muertos empleados será el mínimo imprescindible para hacer la estructura viable desde el punto de vista técnico aumentando su peso para conseguir los mismos objetivos frente a la instalación de múltiples elementos enlazados por cadenas sobre los fondos.  
- La instalación de los muertos y demás elementos no debe llevarse a cabo dejando que caiga hasta el fondo por su propio peso desde la embarcación, sino con el control y supervisión por trabajadores subacuáticos, con herramientas apropiadas como grúa en la embarcación o globos elevadores.  
- Los elementos que se instalen (elementos de los trenes de fondeo, trenes de fondeo muertos de anclaje) deben ser objeto de mantenimiento y vigilancia. El sistema de fondeo contará con los elementos necesarios para que ninguna de sus partes pueda arrastrar por los fondos.  
  
4. Sucesos accidentales/fenómenos meteorológicos extremos y fauna:  
- Se realizará una revisión de las instalaciones después de cada temporal con el fin de detectar daños en las instalaciones y se realizará un mantenimiento periódico para garantizar que los cabos permanecen tensos, no solamente después de temporales, con el objeto de evitar posibles capturas accidentales de ejemplares de fauna marina incluidas en el Real decreto 139/2011, de 4 de febrero, para el desarrollo del Listado de Especies Silvestres en Régimen de Protección Especial y del Catálogo Español de Especies Amenazadas. Asimismo, deberán comunicar, a la autoridad competente y a esta Subdirección General de Biodiversidad Terrestre y Marina, cualquier captura accidental de estas especies en la estructura de cabos.  
- Se asegurará el correcto mantenimiento del conjunto de las estructuras flotantes y la realización de un seguimiento visual constante que evalúe su efectividad para evitar el enganche de aves.  
- Se deberán realizar planes de contingencia y protocolos de actuación para minimizar los daños y perjuicios que se puedan ocasionar ante los recurrentes fenómenos meteorológicos extremos en el Mar Mediterráneo. Estos ocasionan la rotura de las instalaciones y la mortandad de gran cantidad de individuos, que terminan arribando muertos y en diverso estado de descomposición, a las costas.  
  
5. Protección del fondo marino:  
- Se registrarán de manera precisa las coordenadas de ubicación de cada punto de fondeo, comprobando el estado de los fondos y realizando fotografías de cada uno de ellos, tanto al inicio del periodo de autorización como a su finalización. La supervisión directa de estas operaciones servirá para evitar el riesgo de afección a especies protegidas de tipo sésil. Con esta información se realizará un seguimiento para estudiar la influencia de la instalación sobre las comunidades biológicas. Deberán realizarse un informe sobre el estado de los fondos y la probable afección de los muertos en situación preoperacional así como informes periódicos del estado de los fondos durante la vida útil de la instalación.  
  
6. Prevención de la contaminación:  
Los residuos originados, durante el laboreo, caídas de utensilios o desprendimientos de los artefactos, deben ser recogidos por los propios titulares y llevados a puerto para ser tratados por gestores autorizados. Nunca podrán ser arrojados al mar. Todas las instalaciones deberán en cuenta los posibles riesgos climáticos existentes en la ubicación elegida (lluvias y temporales marítimos) evitando así vertidos contaminantes al mar.  
  
7. Contaminación acústica marina: Puesto que se necesita una embarcación para el fondeo de muertos y anclas, se seguirán las recomendaciones del Documento Técnico sobre impactos y mitigación de la contaminación acústica marina (MAGRAMA 2012) y los manuales del «Curso de observador de mamíferos marinos y técnicos de acústica pasiva para operar en aguas españolas (MAGRAMA 2014)».  
  
8. Cualquier ampliación de la actividad deberá evitar su emplazamiento en cotas más someras por su posible afección a la pradera de posidonia.  
  
9. Se realizará el siguiente Programa de vigilancia ambiental:  
9.1. Se realizará un muestreo previo a la entrada en funcionamiento de la actividad, midiéndose los parámetros y en los puntos que se establecen en el siguiente apartado.  
9.2. Se ejecutará el siguiente Plan de vigilancia ambiental:  
  
Agua  
- El muestreo se realizará en columna integrada de agua.  
- Los muestreos se realizarán en tres puntos en sentido SW desde el punto medio de la última línea de jaulas de engorde a 25, 100 y 200 m para controlar el alcance de la posible afección. Además se muestreará un punto situado a 300 m en sentido NE desde el punto medio de la primera línea de jaulas de engorde que se tomara de referencia como blanco ambiental.  
- Frecuencia trimestral.  
- Parámetros: clorofila a (g/l), amonio (mol NH4/l), nitritos (mol NO2/l), nitratos (mol NO3/l), fosfatos (mol PO4/l), sólidos en suspensión (mg/l), oxígeno disuelto (% saturación O2), pH, transparencia y turbidez (UNF).  
Sedimento  
- Los puntos de control serán los mismos que para la columna de agua.  
- Frecuencia semestral.  
- Parámetros: granulometría, COT (%) Nitrógeno Kjeldahl (mg/Kg), fósforo total (mg/kg), pH, potencial redox.  
Estimación de vertidos, anualmente se estimará el contenido de nitrógeno, fósforo y sólidos en suspensión aportados al medio.  
Se realizará el seguimiento de las especies de «loom».  
Seguimiento de las praderas de posidonia oceánica: Se debe realizar un seguimiento anual de las praderas de posidonia oceánica más cercanas a la instalación. Para el seguimiento deberán establecerse una serie estaciones de caracterización y seguimiento distribuídas en tres zonas principales: influencia máxima (la más próxima y/o la que más probablemente reciba la influencia del impacto), influencia intermedia (zonas más alejadas a continuación de la zona de afección máxima) y zonas control o referencia (zonas alejadas que no reciban influencia de ninguna actividad).  
Para el establecimiento de las zonas, se deberán tener en cuenta las direcciones predominantes de las corrientes (no solo la más dominante), de forma que debería establecerse más de una zona de influencia intermedia. En cada zona se establecerán, como mínimo, tres estaciones de muestreo. En la medida de lo posible se intentarán utilizar estaciones que ya se hayan utilizado anteriormente si se dispone de datos de años anteriores al comienzo de las obras del proyecto. Las estaciones deben tener características ambientales similares (profundidad, orientación, tipo de sustrato, pendiente de la plataforma, tipo de sedimento, etc.) de forma que sean comparables entre sí. La distancia entre estaciones dependerá de las características de la actuación y su área de influencia potencial.  
El estado de las praderas en el área de influencia se determinará mediante comparación estadística con las estaciones «control» de referencia. En cada estación de muestreo se deben realizar tres mediciones de densidad y de cobertura. Los resultados deberán analizarse mediante un análisis ANOVA (Contraste de hipótesis H0: si existen diferencias significativas para ZixTj (p0,05)). En cuanto a la periodicidad, se debe realizar un muestreo anual, realizándose el primero antes de la puesta en marcha de la instalación o a la mayor brevedad. Se debe procurar que el muestreo se produzca en la misma estación del año, para evitar el efecto de la variabilidad estacional de los diferentes descriptores. A la hora de presentar los resultados en los informes, se deben comparar los datos obtenidos en el último muestreo, con los que se tengan disponibles de años anteriores.  
- El primer documento elaborado en el que se refleje el PVA contendrá cartografía de la ubicación de las líneas de cultivo, con inclusión de los espacios y hábitats protegidos más cercanos al área de actuación, así como cartografía de los emisores marinos y en su caso, otras infraestructuras que en su funcionamiento puedan afectar a la actividad prevista.  
- A los dos años de su ejecución podrá solicitarse la modificación del PVA.  
  
10. Si del seguimiento del Programa de vigilancia ambiental se detectara que la instalación está causando perjuicio a la pradera de posidonia oceanica se deberán realizar las medidas correctoras o las modificaciones necesarias en la instalación o en su funcionamiento para revertir dicha afección. Dichas medidas o modificaciones deberán ser comunicadas a la Subdirección de Biodiversidad Terrestre o Marina.  
  
11. Fase de abandono del proyecto: a la finalización del título de ocupación del dominio público marítimo terrestre y al objeto de cumplir con los objetivos ambientales de la Estrategia Marina de la Demarcación Levantino - Balear, se retirarán de los fondos todos los muertos y demás estructuras que se encuentren en el mar.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML