Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 1548, del 22-05-1991 (1991/821223)

ORDRE de 22 d'abril de 1991, del Conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, per la qual s'aprova la modificació i el text refós que desplega les normes d'habitabilitat i de disseny de vivendes a l'àmbit de la Comunitat Valenciana.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/o/1991/04/22/(1)/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   1548

Data del DOGV
:   22-05-1991

Secció del DOGV
:   DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   1991/821223

CVE


Data del document
:   22-04-1991

Organisme emissor
:   Conselleria d'Obres Públiques,Urbanisme i Transports

Tipus de document
:   Ordre

Anàlisi jurídica

Ordre de 22 d'abril de 1991, del Conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, per la qual aprova la modificació i el text refós que desplega les normes d'habitabilitat i de disseny d'habitatges en l'àmbit de la Comunitat Valenciana.  
El Decret 85/1989, de 12 de juny, aprovà les normes d'habitabilitat i de disseny de vivendes a l'àmbit de la Comunitat Valenciana.  
L'Ordre de 28 de juny de 1989, del Conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports desplegava les normes d'habitabilitat i de disseny de vivendes a l'àmbit de la Comunitat Valenciana, i les designa abreujadament HD/89.  
La Correcció d'errades de l'Ordre de 28 de juny de 1989, fou publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana en data 11 d'agost de 1989.  
L'Ordre de 19 d'octubre de 1990, del Conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports modificava l'Ordre de 28 de juny de 1989, i passava a designar abreujadament les normes d'habitabilitat i de disseny de vivendes a l'àmbit de la Comunitat Valenciana com a HD/90.  
Per tot aixà, cal publicar un text refós de les anteriors ordres i correccions i introduir-hi les modificacions adients per tal de recollir-les en un document i, així, facilitar-ne l'aplicació i evitar-ne interpretacions falses.  
El Conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, pel Decret 85/1989, de 12 de juny del Consell de la Generalitat Valenciana, és autoritzat per dictar les ordres de desplegament oportunes per al compliment del decret precitat, per això  
ORDENE  
Article primer  
Aprovar la modificació i el text refós que desplega les Normes d'Habitabilitat i de Disseny de Vivendes a l'àmbit de la Comunitat Valenciana, que d'ara en avant es designaran abreujadament HD/91, com a text únic d'aplicació a partir de la vigència d'aquesta ordre.  
Article segon  
Serà preceptiu la inclusió d'aquestes normes en els instruments urbanístics que es tramiten, per tal que els òrgans competents en donen l'aprovació definitiva.  
DISPOSICIO DEROGATORIA  
Quedaran derogades les Ordres de 28 de juny de 1989 i de 19 d'octubre de 1990, de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de la Generalitat Valenciana.  
DISPOSICIO FINAL  
Aquesta ordre entra en vigor el dia de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
València, 22 d'abril de 1991.  
El Conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports,   
EUGENIO BURRIEL DE ORUETA  
INDEX  
Generalitats   
 Introducció.  
 Estructura.  
 Desplegament.  
Text articulat.  
Capítol I. L?habitatge existent.  
 L?habitatge.   
 Article 1.1. Composició.  
 1.2. Compartimentació.  
 1.3. Dimensions superficials.  
 1.4. Dimensions lineals.  
 1.5. Il·luminació.  
 1.6. Ventilació.  
 1.7. Instal·lacions.  
 1.8. Equips o aparells.  
 1.9. Acabats superficials.  
 L?edifici.  
 Article 1.10. Circulacions horitzontals i verticals.  
 1.11. Celoberts i patis de servei  
 1.12. Locals.  
 1.13. Estabilitat.  
 1. 14. Il·luminació i ventilació.  
 1. 15. Estanguitat.  
Capítol II. L?habitatge de nova planta.  
 L?habitatge.  
 Article 2.1. Composició.  
 2.2. Relació entre espais.  
 2.3. Dimensions superficials.  
 2.4. Dimensions lineals.  
 2.5. Il·luminació.  
 2.6. Ventilació.  
 2.7 Atenuació acústica.  
 2.8. Instal·lacions.  
 2.9. Equips o aparells.  
 2.10. Acabats superficials.  
 L?edifici  
 Article 2.11. Circulacions horitzontals i verticals.  
 2.12. Patis.  
 2.13. Buits de servei.  
 2.14. Aparcaments.  
 2.15. Estabilitat.  
 2.16. Seguretat contra el robament.  
 2.17. Seguretat contra la caiguda.  
 2.18. Seguretat contra el foc.  
 2.19. Seguretat contra el llamp.  
 2.20. Seguretat contra riscos de les instal·lacions.  
 2.21. Il·luminació.  
 2.22. Ventilació.  
 2.23. Atenuació acústica.  
 2.24. Confort higrotèrmic.  
 2.25. Proveïment d'aigua.  
 2.26. Subministrament d?energia elèctrica.  
 2.27. Evacuació d'aigües residuals.  
 2.28. Evacuació d'aigües pluvials.  
 L?emplaçament.  
 Article 2.29. Accessos.  
 2.30. Situació.  
 2.31. Proveïment d'aigua.  
 2.32. Subministrament d?energia elèctrica.  
 2.33. Evacuació d'aigües residuals.  
Capítol III. L?habitatge de protecció oficial (VPQ)  
 L?edifici.  
 Article 3.1. Aparcaments.  
 3.2. Trasters independents dels habitatges.  
 L?emplaçament.  
 Article 3.3. Serveis urbanístics dels terrenys.  
Annexos  
Annex I: Normes bàsiques d?edificació i reglaments específics i altres disposicions d?obligatòria consideració a l?efecte d?aquesta normativa.  
Annex II: Definicions contingudes en aquesta normativa.  
Annex III: Criteris en termes d?exigència en que' es basa aquesta normativa.  
 L?habitatge.  
 L?edifici.  
 L?emplaçament.  
GENERALITATS  
Introducció  
En aquesta norma sobre habitabilitat i disseny es consideren les propietats que ha de reunir l?habitatge; en ell mateix i inclòs al seu entorn, per a satisfer les exigències de l?individu i de la societat.  
La normativa vigent actualment consisteix en una sèrie d'especificacions tècniques sancionades per l?experiència amb un caràcter estrictament descriptiu. Açò comporta l?inconvenient de limitar el nombre de solucions i impedir l'aportació de noves tècniques o disposicions, que limiten el projectista per un conjunt de xifres a partir de les quals el disseny no és reglamentari.  
Com a alternativa,. les especificacions amb caràcter d'exigència defineixen el funcionament adient i els resultats que s'han d'obtenir de l?edifici, en lloc d'especificar i descriure detalladament els seus elements constituents. Així, el criteri en termes d'exigència, permet al responsable del projecte d'establir el grau de funcionalitat a assolir, a partir de uns mínims necessaris per poder considerar l?espai construït com a habitable.  
No obstant això, un reglament redactat en termes d'exigència és, sens dubte, més difícil d'aplicar que els formulats de manera descriptiva. Per tant, aquesta normativa desenvolupa solucions descriptives tenint en compte, però, que aquestes solucions no són limitatives d'altres que complesquen de manera justificada l?exigència.  
Estructura  
La normativa que a continuació es desplega es compon d'un text articulat i tres annexos.  
a) El Text Articulat: conté normativa amb caràcter descriptiu en tres nivells: si l?habitatge existeix en l'actualitat, si és de nova edificació o si sent de nova edificació és sotmès al règim de protecció oficial.  
\* El nivell referit a l?habitatge que hi ha és el nivell de habitabilitat i constitueix el llindar per sota del qual és difícil considerar que es complesquen les exigències de l?habitatge.  
\* El nivell referit a habitatge de nova planta és el nivell de disseny i constitueix el nivell en què es compleixen les exigències en la majoria de les ocasions. Si és edificació de nova construcció és possible requerir un nivell de satisfacció superior al mínim.  
\* El nivell referit a l?habitatge de nova planta sotmès al règim de protecció oficial fa referència a requisits administratius específics d'aquest règim o bé a condicions derivades del tipus d'habitatge que es protegeix i al caràcter social d'aquesta.  
b) Els annexos: contenen informacions que clarifiquen o desenvolupen el contingut del text articulat:  
\* L'annex I fa referència a les normes bàsiques d'edificació i reglaments específics d'obligatòria consideració a l?efecte d'aquesta normativa. A més inclou el títol complet i dates de promulgació i publicació, i també un text aclaratori.  
\* L'annex II inclou les definicions contingudes en aquesta normativa, que s'han extret del text articulat per a facilitar la seua consulta, però compten amb el mateix grau d'obligatorietat que aquest.  
\* L'annex III conté els criteris en termes d'exigència en què es basen les solucions descriptives del text articulat. Qualsevol casuística no contemplada en l'articulat ha de solucionar-se de manera satisfactòria en aquestes exigències.  
Desenvolupament  
Cada nivell del text articulat està contingut en un capítol.  
Cada capítol es desenvolupa segons una seqüència que va des de l'aspecte privat al comunitari en els apartats següents:  
- L'habitatge.  
- L'edifici.  
- L'emplaçament de l?edifici.  
En cada apartat es desenvolupen les següents condicions a través de l'articulat.  
Condicions espacials:  
Aquelles que es refereixen als aspectes dimensionals, de composició, de compatibilitat entre espais i la connexió entre aquestos. Es defineix l'espai en què es desenvolupen les funcions humanes o els sistemes que les serveixen.  
Condicions de seguretat:  
Aquelles que protegeixen l'espai habitable de perills derivats de causes naturals, fenòmens atmosfèrics, riscs catastròfics; també de causes humanes com robatori, caiguda, incendi; de riscs derivats de les instal·lacions, etc.  
Condicions de salubritat:  
Aquelles que fan l'espai habitable adequat sensorialment a la vida humana, amb uns nivells de confort pel que fa a il·luminació i assolellament, aireació i ventilació, atenuació acústica i condicions higrotèrmiques.  
Condicions de dotació:  
Les que disposen en l'espai habitable dels materials i textures adequats a la funció o activitat que s'hi desenvolupa; a més, la previsió de mecanismes i aparells, instal·lacions o sistemes que possibiliten i afavoresquen el desenvolupament de l'esmentada funció.  
CAPITOL I   
L'habitatge existent  
L'habitatge  
Condicions espacials   
Article 1.1. Composició.  
L'habitatge estarà format, com a mínim, dels recintes compartimentals o habitacions següents: dormitori, bany i una altra habitació,, en la qual podran desenvolupar-se la resta de les funcions que l'habitatge té (Vegeu Annex III).  
Tindrà consideració d'habitatge-apartament el que tinga únicament un bany i un recinte per a la resta de les funcions.  
Article 1.2. Compartimentació.  
Els recintes compartimentats o habitacions seran independents entre si, de manera que ningú utilitze un dormitori o el bany, com a pas obligat a una altra habitació.  
En habitatges d'un únic dormitori, aquest podrà ser pas obligat per al bany.  
Article 1.3. Dimensions superficials.  
L'habitatge tindrà una superfície útil mínima de 30 m2, tret de l?habitatge-apartament que tindrà una superfície útil mínima de 24 m2.  
Les superfícies útils mínimes per habitació seran les següents:  
- Cuina: 5 m2.-  
- Estar-comedor: 12 m2.  
- Dormitori: 6 m2.  
L'habitatge disposarà, almenys, d'un dormitori de 10 m2.  
En cas que la cuina, estar i menjador constituesquen un únic recinte, la superfície útil mínima d'aquest serà de 14 m2.  
Article 1.4. Dimensions lineals.  
L'altura lliure mínima de l?habitatge serà de 2'40 m en dormitoris i estàncies, i s'admetran sortints que reduesquen aquesta altura fins als 2'20 m amb ocupació en planta de cada recinte de fins el 10% de la seua superfície.  
En corredors, lavabos i cuines, l'altura lliure mínima serà de 2'20 m.  
L'amplària mínima en corredors serà de 0'90 m i es permetran estrangulaments de 0'70 m.  
Condicions de salubritat  
Article 1.5. Il·luminació.  
Els recintes compartimentats o habitacions amb excepció d'accés, bany, rebost i traster, disposaran de buits a l'exterior.  
En les habitacions, tret d'aquella en què es dispose la cuina, es permetrà que la il·luminació natural es faça a través d'una altra habitació o recinte il·luminat mitjançant buits a l?exterior, sense que siga la suma de les superfícies útils de les habitacions en segones llums superior al 40% de la superfície útil total de l?habitatge.  
En tots els casos, la superfície dels buits a l?exterior, no serà inferior al deu per cent del total de la superfície útil dels recintes il·luminats a través de dits buits. Els buits entre habitacions o recintes compliran aquesta condició.  
Article 1.6. Ventilació.  
Els buits per a il·luminació, de qualsevol recinte o habitació, seran practicables en una superfície no inferior a la tercera part de la superfície mínima d'il·luminació indicada en l'apartat d'il·luminació.  
Els banys i els lavabos no podran ventilar-se mitjançant altres recintes o habitacions, i per això si no tenen buits de ventilació directa a l?exterior, se'ls dotarà d'un sistema de ventilació forçat amb renovació continuada d'aire, o bé d'un sistema de ventilació mecànic amb una capacitat mínima d'extracció de 10 l/seg.  
Condicions de dotació  
Article 1.7. Instal·lacions.  
L'habitatge comptarà almenys amb les següents instal·lacions en perfectes condicions d'ús:  
- Xarxa interior a l?habitatge per a proveïment d'aigua als aparells sanitaris i electrodomèstics, quan s'escaiga.  
- Xarxa interior a l?habitatge per a subministrament d'energia elèctrica a punts de consum. El subministrament podrà ser realitzat per xarxes urbanes o solucions alternatives quan s'escaiga.  
- Xarxa interior a l?habitatge de desguàs d'aparells sanitaris i electrodomèstics, si s'escau. Existirà tancament hidràulic a l?eixida de desguàs de cada aparell. Podrà utilitzar-se en el desguàs de lavabos, bidets, banyeres, dutxes, caixa sifònica registrable abans de l?escomesa a les baixants.  
Article 1.8. Equips i aparells.  
A la cuina, hi haurà un equip mínim compost per: pica i espais per a cuina, forn, frigorífic i llavadora.  
Al bany, hi haurà almenys els aparells següents: wàter i lavabo amb instal·lació d'aigua freda i dutxa amb instal·lació d'aigua freda i calenta.  
Article 1.9. Acabaments superficials.  
Els paraments de lavabo i cuina seran rentables i impermeables, almenys, fins 2'00 m d'altura des del terra.  
L'edifici  
Condicions espacials  
Article 1.10. Circulacions horitzontals i verticals.  
L'accés (vestíbul, portal) i les circulacions horitzontals comptaran amb les següents dimensions lliures:  
- Altura mínima: 2'30 m.  
- Amplària mínima: 0'80 m.  
- Ascensor: sempre que tècnicament siga possible, caldrà que n'hi haja si l'altura entre el paviment de l'accés en planta baixa i de l?últim pis d'habitatge és major de 14 m.  
Article 1.11. Celoberts i patis de serveis.  
Als patis d'il·luminació i ventilació, es podrà inscriure un cercle que tinga un diàmetre no inferior a 1/6 de l'altura d'aquest, comptable des del seu paviment fins la coronació d'obra.  
A fi que a aquestos patis recaiguen els espais de l'estar o dormitori, caldrà a més, que el diàmetre mínim del cercle incribible siga igual o major de 3 metres en patis comunitaris. En els edificis d'habitatges amb patis privatius d'un únic habitatge aquest mínim podrà reduir-se a 2 metres.  
Si hi havia patis de dimensions inferiors a les anteriors, es pemetran sempre que la superfície il·luminada i ventilada a través d'aquestos siga inferior al 40% de la superfície útil total de l?habitatge.  
Els patis de servei o patis petits, tindran secció suficient i seran practicables per al seu registrament i neteja.  
Article 1.12. Locals.  
Els locals que no es destinen a habitatge com els apartaments i garatges es trobaran independitzats de l?habitatge.  
Si hi havia estables o quadres, se situaran en construccions annexes separades de l?edifici destinat a habitatge.  
Condicions de seguretat  
Article 1.13. Estabilitat.  
L'edifici serà estructuralment estable, i no estarà afectat per lliscaments, girs, ni enfonsaments que posen en perill els ocupants o tercers, o bé afecten els edificis confrontants.  
La sobrecàrrega d'ús vigent en la norma «Accions en l?Edificació» (annex I) condicionarà, i limitarà els usos als quals es puga destinar l?edifici.  
Condicions de salubritat  
Article 1.14. Il·luminació i ventilació.  
L'escala comunitària de l?edifici haurà d'estar il·luminada i ventilada directament a façana o pati o bé zenitalment.  
En escales amb il·luminació zenital, la superfície translúcida haurà de ser, almenys, de 2/3 de la totalitat de la planta de l?escala, i hi haurà a més, una ventilació perimetral en el trobament de l?envidriament amb la caixa d'escala.  
Article 1.15. Estanqueïtat.  
Els habitatges situats en la planta baixa hauran d'estar aïllats del terreny mitjançant una cambra d'aire ventilada. Si hi mancara, haurà d'existir un sistema d'impermeabilització que evite l'aparició d'humitats en l?habitatge procedents del terreny.  
CAPITOL II   
L'habitatge de nova planta  
L'habitatge  
Condicions espacials  
Article 2.1 Composició.  
Tot habitatge estarà compost, com a mínim, dels recintes, compartiments o habitacions següents: dormitori, bany i una altra habitació, en la qual podran desenvolupar-se la resta de les funcions de l'habitatge. (Vegeu Annex III).  
Els habitatges de més de tres dormitoris comptaran com a mínim amb dos banys; un podrà ser un lavabo. (Vegeu Annex II).  
Tindrà consideració d'habitatge-apartament la formada únicament per un bany i un recinte per a la resta de les funcions.  
Article 2.2. Relació entre els espais.  
Els espais elementals (vegeu Annex III) s'hi relacionen mitjançant un criteri de compatibilitat que implica superposició parcial o total d'aquestos si no existeix simultaneïtat de les funcions. Aquest criteri valora els espais elements com a compatibles o no compatibles. També s'aplica un criteri de connexió, de manera que el pas d'un espai a un altre no supose menyscapte de les funcions que es facen en un d'ells.  
Per a una fàcil comprensió de les relacions entre els vuit espais elements, es visualitza la seua relació en el quadre adjunt segons els dos criteris exposats.  
Veure imatge  
El safareig, lavabo i bany no seran pas obligat per a accedir a una altra habitació.  
Els dormitoris podran ser pas obligat per a accedir a bany o lavabo.  
Quan l'habitatge tinga més d'un dormitori, almenys un bany serà accessible des d'espais de circulació de l'habitatge.  
Conforme als anteriors criteris s'obtenen, en funció del programa, uns recintes o habitacions que contenen un únic espai o distints espais compatibles.  
Article 2.3. Dimensions superficials.  
Pel que fa al dimensionat, la superfície útil mínima de l'habitatge en funció del número de dormitoris serà:  
Habitatge d?1 dormitori: 30 m2.  
Habitatge de 2 dormitoris: 40 m2.  
Habitatge de 3 dormitoris: 55 m2.  
Habitatge de 4 dormitoris: 70 m2.  
En el cas de l'habitatge-apartament la superfície útil mínima serà de 24 m2.  
Les dimensions superficials mínimes per habitació seran:  
Cuina: 5 m2.  
Estar-menjador: 14 m2.  
Estar-menjador-cuina: 18 m2.  
Dormitori senzill: 6 m2.  
Dormitori doble: 8 m2.  
Dormitori principal: 10 m2.  
Tot habitatge disposarà almenys d'un dormitori de 10 m2.  
Article 2.4. Dimensions lineals.  
L'altura lliure mínima de l'habitatge serà 2'50 m en dormitoris i estances i s'admetran sortints fins 2'20 m amb ocupació en planta en cada recinte fins el 10% de superfície d'aquest. En corredors, lavabos i cuines, l'altura lliure mínima serà de 2'20 m.  
Les altures mínimes anteriors es compliran, almenys, sobre les superfícies mínimes exigibles a les habitacions i als habitatges segons l'article anterior.  
L'accés a l?habitatge, des de l'edifici o des de l?exterior, serà a través d'una porta l?espai lliure de la qual no serà menor de 0'80 m x 2'00 m. A més d'aquest accés, l?habitatge tindrà un buit a l?exterior amb amplària major de 0'90 m i superfície major de 1'50 m2 per al trasllat de mobiliari.  
L'espai lliure de pas entre habitacions no serà inferior a 0'70 m tret del bany o safareig, que pot reduir-se a 0'60 m.  
L'amplària mínima de corredors serà de 0'90 m i es permetran estrangulaments de 0'80 m.  
Les figures mínimes inscriptibles en els recintes o habitacions es reflecteixen en el següent quadre:  
Veure imatge  
La dimensió dels buits de pas, amplàries mínimes i figures mínimes inscriptibles en els recintes o habitacions anteriorment indicats, no són d?aplicació en habitatges per a persones amb mobilitat disminuïda que es regiran per la seua reglamentació específica. (annex 1-18).  
Condicions de salubritat  
Article 2.5. Il·luminació.  
Els recintes compartimentats o habitacions amb excepció d'accés, bany, rebost i traster, disposaran de buits a l?exterior envidriats per a la seua il·luminació.  
La superfície dels espais d'il·luminació no serà inferior al 10% de la superfície útil del recinte il·luminat.  
Aquesta superfície mínima haurà de trobar-se compresa entre els 0'50 i els 2'20 m d'altura. La il·luminació zenital pot ser complementària però no substitutiva de la descrita.  
Els possibles estrangulaments que es produesquen a l?interior de les habitacions per a aplegar als buits de façana, no tindran una profunditat, fins el buit, superior a l'amplària de l?estrangulament.  
Almenys el 30% de la superfície útil de l?habitatge s'il·luminarà a través de buits que recaiguen directament a la via pública, pati d'illa de coses o patis del tipus I (vegeu article 2.12). Estar, necessàriament, haurà d'estar inclòs en la superfície.  
Hi haurà sistemes permanents per a l?enfosquiment en les habitacions destinades a descans.  
Article 2.6. Ventilació.  
Els buits d'il·luminació seran practicables, almenys, en la tercera part de la superfície mínima d'il·luminació, definida anteriorment, per ala ventilació dels recintes o habitacions.  
A la cuina, hi haurà, a més a més de buits d'il·luminació, un sistema de ventilació mecànica amb conducte independent, preferentment vertical, per a l?extracció de fums i gasos de la cocció d'aliments, amb una capacitat mínima de 30 l/s. Així mateix, és convenient de disposar també d'un sistema de ventilació forçada (Vegeu Annex II).  
Tots els aparells que utilitzen combustibles per a funcionar tindran resolta l?evacuació a l?exterior dels fums i gasos de combustió (Vegeu Annex I).  
Si el bany o lavabo no tinguera buits d'il·luminació i ventilació directa a l?exterior, disposarà d'un sistema de ventilació forçada amb renovació continua d'aire.  
Els sistemes de ventilació forçada seran independents segons l?ús. Així, a un mateix col·lector no es connectaran conductes de ventilació de banys i de cuines o d'altres recintes simultàniament.  
No s'escometrà a cap sistema de ventilació forçada conductes d'eixida de fums de combustió o de ventilació mecànica.  
Les condicions que reuniran els sistemes de ventilació forçada continua mitjançant conducte, seran les següents:  
a) Només un col·lector, servirà un màxim de set plantes.  
b) Tots els conductes han de ser verticals i realitzats en material incombustible. Al capdamunt de la xemeneia de ventilació s'instal·larà un aspirador estàtic.  
c) El col·lector i els conductes individuals estaran aïllats com cal de l'ambient exterior, per tal d'evitar pèrdues de temperatura que entrebanquen el tiratge correcte del conducte col·lector.  
d) El col·lector tindrà una secció mínima de 400 cm2 i els conductes individuals una secció mínima de 150 cm2..  
Article 2.7. Atenuació acústica.  
Es proveirà l'aïllament acústic necessari, d'acord amb allò especificat en la NBE-CA vigent (Annex I-1).  
Condicions de dotació  
Article 2.8. Instal·lacions.  
Tot habitatge tindrà almenys les següents instal·lacions:  
- Xarxa interior de proveïment d'aigua freda i calenta amb sistema d'escalfament individual o col·lectiu, tot això d'acord amb les normes bàsiques per a les Instal·lacions Interiors de Proveïment d'Aigua (Annex 1-6). S'haurà de garantir la independència parcial de la instal·lació mitjançant aixetes de pas a cada local humit, serà també convenient que s'instal·len en cada un dels seus aparells sanitaris.  
- Xarxa interior de subministrament d'energia elèctrica per a il·luminació i usos domèstics. En el cas de subministrament mitjançant xarxa, complirà el Reglament Electrotècnic per a Baixa Tensió vigent (Annex 1-7), per al nivell mínim d'electrificació.  
- Xarxa interior de desguàs d'aparells sanitaris i electrodomèstics, si s'esca. Hi haurà tancadura hidràulica a l?eixida del desguàs de cada aparell mitjançant sifó individual, o bé se'ls podrà substituir per una caixa sifònica registrable interposada entre els desguassos dels aparells i baixant, llevat del wàter. La connexió a la xarxa d'evacuació de l?edifici s'efectuarà d'acord amb la NTE-ISA (Annex I-15).  
- Xarxes interiors d'antena de TV i telèfon. En edificis de més d'un habitatge, hi haurà, a més a més, una instal·lació d'interfonia per a comunicar aquests habitatges amb l'accés exterior de l'edifici.  
Article 2.9. Equips i Aparells.  
Les cambres humides (cuina, safareig, bany i lavabo) tindran els següents equips i aparells.  
- Cuina: un fregador amb proveïment d'aigua freda i calenta, i evacuació amb tancadura hidràulica. Espai per a cuina, forn i frigorífic.  
- Safareig: Haurà de tenir un espai per a llavadora o per a safareig, amb presa d'aigua, desguàs i connexió elèctrica.  
- Bany: un wàter amb proveïment d'aigua i evacuació amb tancadura hidràulica. Un lavabo, un bidet i una dutxa o banyera amb subministrament d'aigua freda i calenta, i evacuació amb tancadura hidràulica.  
- Lavabo: un wàter i un lavabo, en les mateixes condicions que els anteriors.  
Caldrà que hi haja una solució arquitectònica que garantesca un estenedor de roba a l'ambient exterior protegit de les vistes des de l?exterior de l?edifici.  
En qualsevol cas, es tindran en compte les prescripcions de l'article 2.22.  
Article 2.10. Acabaments superficials.  
Les cambres humides (cuina, safareig, bany i lavabo) seran revestides amb material rentable i impermeable fins una altura mínima de 2'00 m. El revestiment en l?àrea de cocció ha de ser a més a més incombustible.  
En cas de cuines situades al mateix recinte de l'estar o el menjador es revestiran els paraments en contacte amb el mobiliari o equip específics de cuina, amb material rentable i impermeable fins una altura mínima de 2'00 m i en l?àrea de cocció a més a més incombustible.  
L'edifici  
Condicions espacials  
Article 2.11. Circulacions horitzontals i verticals.  
Les circulacions horitzontals i verticals comptaran amb les següents dimensions lliures, en espais comuns d'edificis de més d'un habitatge:  
Porta d'accés: tindrà una amplària de 0'90 m i una altura mínima de 2'05 m.  
Vestíbul: podrà inscriure's un cercle de diàmetre 1'50 m.  
Corredors: tindran una amplària mínima de 1'20 m i una altura lliure de 2'40 m com a mínim.  
Com a criteri de disseny, es tindrà en consideració que a través de qualsevol espai comú de l?edifici puga circular horitzontalment un prisma de 2'00 x 0'60 x 0'60 m.  
En aquells edificis en què siga obligatòria l?existència d'ascensor, hi haurà un itinerari practicable per a persones amb mobilitat disminuïda, a partir del trobament de l'alineació de l?edifici amb la rasant de la vorera i fins l'ascensor. A aquest efecte, s'entén que un itinerari és practicable si:  
1. No inclou escala ni escalons aïllats.  
2. Té una amplària mínima de 0'90 m.  
3. En els canvis de direcció disposa de l?espai mínim necessari per a efectuar els girs amb cadira de rodes.  
4. El pendent màxim per a salvar un desnivell mitjançant rampa és del 8%. S'admet fins un 10% en trams de longitud inferior a 10 m i es podrà augmentar aquest pendent fins el límit del 12% en trams de longitud inferior a 3 m.  
En l?itinerari practicable, el desnivell admissible, per a accedir-hi sense rampa des de l?espai exterior, tindrà una altura màxima de 0'12 m salvada per un plànol inclinat.  
L'escala:  
Els trams d'escala hauran de complir les següents condicions:  
Amplària mínima de tram: 1 m. Petjada mínima: 0'27 m.  
Contrapetja màxima: 0'19 m.  
El número màxim de contrapetges per tram serà de 16.  
S'haurà de complir que la suma de petjada més el doble de la contrapetja siga superior a 0'59 m i inferior a 0'68 m.  
L'altura lliure mínima serà de 2'20 m, amidada des de l'aresta exterior de l?escaló fins la cara inferior del tram immediatament superior.  
En escales corbes o compensades, es complirà que a 0'40 m de qualsevol barana, la petjada dels graons serà major o igual a 0'25 m, i aquesta amplària es complirà en una longitud d'escaló d'almenys 0'70 m.  
Els replans o plans d'escala, tindran una amplària mínima igual a l'amplària del tram Major que dóna a aquest, i una longitud mínima de 0'70 m.  
En el cas de replans que s'utilitzen d'accés a habitatges o locals, l'amplària mínima serà de 1'20 m i la distància mínima entre l'aresta de l?últim escaló i el buit de les portes a les quals servesca serà de 0'25 m.  
En edificis d'un únic habitatge, les anteriors dimensions podran ser incrementades o disminuïdes en un 20%, segons que es tracte d'una condició màxima o mínima respectivament, tret de la petjada mínima i la contrapetja màxima que tindran les mateixes condicions.  
L'ascensor: caldrà que n'hi haja si l'altura entre el nivell de la vorera, amidat en l?eix del portal, i el nivell del paviment de l?última planta d'accés a habitatges fóra superior a 12 m.  
Caldrà que es faça un segon ascensor si l'altura, amidada de la mateixa manera que el cas anterior, fóra superior a 26 m o si el número d'habitatges servits per l'ascensor fóra superior a 28.  
A l?objecte de fer un itinerari practicable per a persones amb mobilitat disminuïda, almenys un ascensor comptarà amb les característiques següents:  
- Les portes, tant de la cabina com les d'accés a cada planta, tindran un espai lliure amb una amplària mínima de 0'80 m i seran automàtiques.  
- La cabina de l'ascensor tindrà, com a mínim, unes dimensions lliures de 0'90 x 1'20 m, i serà la de menor dimensió la que confronta amb el buit d'accés a aquest. La superfície mínima serà de 1'20 m2.  
- El desnivell màxim entre el llindar de la cabina i el corresponent a la porta d'accés a cada planta serà de + /- 20 mil·límetres.  
Els replans d'accés des de l'ascensor a cada planta tindran una amplària d'1'20 m.  
Article 2.12. Patis.  
Els patis de l'edifici es poden considerar interiors o exteriors, segons que estiguen continguts dins del volum de l'edifici o situats en la façana.  
Els patis interiors, en funció de l'heterogeneïtat d'usos als quals serveixen comptaran amb unes dimensions mínimes per a garantir la menor interferència d'usos, dins els límits de les exigències de salubritat. S'estableixen quatre tipus de patis:  
Tipus 1. Aquests patis, podran servir simultàniament a qualsevol tipus d'habitació o espai comú, inclòs l?estat. Si serviren a l?estat, els paraments d'aquestos patis hauran de tenir tractament de façana en el seu disseny i construcció, i seran utilitzables com a espai comunitari.  
Tipus 2. Aquests patis, podran servir simultàniament a qualsevol tipus d'habitació o espai comú, tret de l'estar.  
Tipus 3. Aquests patis, podran servir a les mateixes habitacions que els del tipus 2, i no es permetrà que hi recaiguen simultàniament cuines i dormitoris.  
Tipus 4. Aquests patis, podran servir únicament a banys, lavabos, safareigs i a espais comuns de l?edifici.  
Les dimensions que defineixen aquestos patis i també les  
Veure imatge  
habitacions a les quals poden servir es reflecteixen en el quadre següent. El diàmetre mínim de la circumferència inscriptible és variable segons siga habitatge plurifamiliar o unifamiliar.  
En els patis Tipus 1, quan l'ample del solar siga inferior al diàmetre obtingut per aplicació del quadre anterior, es prendrà com a ample del pati el del solar i com a profunditat del pati el diàmetre de la circumferència obtingut.  
En edificis d'un o dos habitatges per planta, situats en solars de reduïdes dimensions en comparació a l'altura edificable, els patis quedaran exempts del compliment de les dimensions mínimes anteriors, si existeix una possibilitat material de realitzar una distribució racional en planta dels habitatges, a causa a la desproporció que hi ha entre la superfície mínima del pati exigible, segons aquesta normativa, i la superfície del solar. En qualsevol cas, haurà de complir la regulació dels patis mínims especificats en les Ordenances Municipals corresponents.  
Els patis exteriors, compliran les limitacions a l?efecte contemplades en les Ordenances Municipals d'Edificació corresponents.  
Tots els patis, tant interiors com exteriors, si no són d'ús privat, seran accessibles, des d'espais comuns, per al seu manteniment i neteja.  
Article 2.13. Buits de servei.  
Els buits de servei que continguen instal·lacions comunes o conjunts d'escomeses individuals, hauran de ser registrades des d'espais comuns i permetran realitzar adequadament les operacions de manteniment i reparació. Les instal·lacions en el seu interior estaran separades entre si, segons la seua normativa específica (Annex I).  
Article 2.14. Aparcaments.  
En el disseny d'aparcaments, en edificis d'habitatges, s'atendran a les Ordenances Municipals corresponents.  
Subsidiàriament, es tindran en compte les condicions particulars de disseny dels aparcaments en edificis d'habitatges de protecció oficial (article 3.1).  
Condicions de seguretat  
Article 2.15. Estabilitat.  
L'edifici serà estructuralment estable, i no haurà d'estar afectat per lliscaments del conjunt, girs o enfonsaments que posen en perill els ocupants o tercers, o bé efecte als edificis confrontants.  
La sobrecàrrega d'ús vigent en la norma «Accions en l?Edificació» (Annex 1-4) condicionarà i limitarà els usos als quals puga destinar-se l?edifici.  
Article 2.16. Seguretat contra el robament.  
En el disseny i construcció de l?edifici, s'adoptaran les solucions arquitectòniques adequades, que dificulten l'accés a aquest de persones no autoritzades que puguen constituir un risc tant per a l?edifici com per als usuaris o els béns.  
La solució adoptada serà compatible amb la fàcil evacuació de l?edifici en cas d'emergència.  
Article 2.17. Seguretat contra la caiguda.  
Els espais de finestra, l'altura de les quals sobre el paviment de l?habitatge o espais comuns siga inferior a 0'90 m estaran protegits per vidre armat o de seguretat, plafons o baranes, fins l'altura de 0'90 m des del paviment, i resistiran una càrrega horitzontal de 100 kg/m aplicat en la part superior.  
En elements comuns d'edificis de més d'un habitatge, els balcons, terrasses, espais amb desnivells bruscs d'altura superior a 0'70 m, escales, rampes, etc. estaran protegits per baranes amb les característiques següents:  
- Altura mínima:  
0'90 m en l?interior de l?edifici (escales, rampes ... )  
1'00 m en l?exterior de l?edifici (balcons, terrasses ... )  
- Resistir una càrrega horitzontal: 100 kg/m.  
- Disseny: no permetre el pas entre els seus buits d'una esfera de diàmetre major de 0'12 m, ni ser escalable.  
Article 2.18. Seguretat contra el foc.  
L'edifici complirà les condicions de protecció contra incendis d'acord amb el que s'especifica en la NBE-CPI vigent (Annex I-3) i les Ordenances Municipals corresponents.  
Article 2.19. Seguretat contra llamps.  
Els edificis disposaran de parallamps, en les condicions determinades per la normativa vigent (Annex I-17) i d'acord amb els criteris de disseny i càlcul de la NTE-IPP (Instal·lacions de protecció: parallamps). (Annex I-16).  
Article 2.20. Seguretat contra els riscs de les instal·lacions.   
Les instal·lacions de l'edifici tindran les suficients mesures de seguretat pel que fa a la ubicació, disposició, accessibilitat, compartimentació, etc., reflectides en les normatives especifiques i en les normes bàsiques de l'edificació. (Vegeu Annex I-6, 7, 8, 10, 11).  
Condicions de salubritat  
Article 2.21. Il·luminació.  
- Escales. en edificis de més d'un habitatge, les escales comptaran amb il·luminació natural, amb un mínim d'un metre quadrat per planta i en totes les plantes en les quals hi haja habitatges. Aquesta no s'ha de produir a través de balcons o terrasses d'ús privat per evitar-ne el possible tancament  
La il·luminació zenital serà admissible fins quatre plantes, i haurà de quedar un buit central lliure en tota l'altura de l'escala, en el qual es puga inscriure un cercle de 1'10 m de diàmetre, i tindrà una superfície translúcida superior als 2/3 de la superfície en planta d'escala.  
Article 2.22. Ventilació.  
- Façanes i Patis:  
En el disseny de façanes i patis, tant interiors com exteiors, per a limitar possibles estrangulaments, es tindran en compte les següents condicions:  
Des d'un punt qualsevol d'un buit d'il·luminació i ventilació i en el plànol horitzontal que passe per aquest punt, es podrà observar sense obstruccions, un segment de L metres de longitud, paral·lel a la façana i situat a L metres d'aquesta, de tal manera que l'angle de visió que definesca el punt amb l'esmentat segment siga igual o superior a 451.  
La dimensió L, d'acord amb el tipus de pati, prendrà els valors següents:  
Tipus de pati 1 2 i 3 4  
 L (m.) 6'00/4'00 3'00/2'00 2'00/1'50  
El valor major de L, de cada requadre és aplicable a edificis de més d'un habitatge i el menor a edificis d'un habitatge  
En cas de patis coberts, hi haurà una eixida d'aire a la part superior d'almenys, 1/6 de la superfície en planta del pati El cobriment del pati serà translúcid.  
- Escales: les escales d'edificis d'habitatge tindran ventilació directa. Els seus buits d'il·luminació seran practicables, almenys, en la sisena part de la superfície mínima d'il·luminació definida anteriorment, i no es produirà a través de balcons o terrats d'ús privat.  
En cas d'il·luminació zenital haurà d'existir una ventilació perimetral en el trobament de l?envidriament amb la caixa d'escala.  
-,Conductes de ventilació: els conductes de ventilació sobrepassaran el nivell de la coberta en, almenys, 1'10 m si no hi havia obstruccions en un radi de 6 metres; en cas contrari, s'haurà d'incrementar aquesta altura en funció de l'altura de l'obstrucció i la distància d'aquesta al conducte, segons NTE-ISV (Annex I-12).  
Solucions alternatives als conductes de ventilació:  
1. Els banys i safareigs podran ventilar mitjançant patinets de dimensions mínimes 1,20 x 0, 80 m, seran registrables per a la seua neteja i manteniment i serviran un màxim de vuit plantes.  
2. S'admet la ventilació mecànica per conductes verticals independents fins a la coberta, per a cada bany o lavabo de cada habitatge, amb els requisits que exigeix la normativa exigencial (Annex II).  
Article 2.23. Atenuació acústica.  
Els elements separadors entre distints locals, habitatges i zones comuns, comptaran amb el suficient aïllament del soroll aeri i del soroll d'impacte, segons la NBE-CA vigent. (Annex I-1).  
Article 2.24. Confort higrotèrmic.  
Estarà garantida, en condicions normals, l?estanqueïtat dels tancaments de façana, cobertes i el terra de l?edifici, de l'aigua i el vent.  
Els registres de les persianes hauran de ser estancs a l'aigua i al vent i estaran aïllats tèrmicament.  
En els habitatges situats en planta baixa hauran d'estar aïllats del terreny mitjançant una cambra d'aire ventilada i barrera antihumitat corresponent. Si hi mancava, hi haurà un sistema d'impermeabilització que evite l'aparició en d'humitats en l?habitatge procedents del terreny.  
La pèrdua global de calor de l?edifici, el disseny i el càlcul dels elements de compartimentació i tancament, i el sistema de calefacció que hi haja, s'ajustaran a la NBE-CT vigent i reglamentació específica d'instal·lacions. (Annex I-2, 10).  
Condicions de dotació  
Article 2.25. Proveïment d'aigua.  
El cabal i la pressió de la xarxa interior seran suficients per a aconseguir el subministrament mínim, segons la norma bàsica vigent (Annex I-6), en circumstàncies normals i en el punt més desfavorable. Si hi manca, haurà d'instal·lar-se un sistema que garantesca el cabal i la pressió en els punts de consum.  
La independència de fluid quedarà assegurada impedent-se la mescla amb aigües residuals o d'origen distint al previst.,  
Quedarà assegurada així mateix, la independència de l?usuari, de manera que puga accedir a la xarxa general sense servitud, que puga seccionar la seua instal·lació i que permeta la instal·lació d'un comptador individual.  
El traçat de la instal·lació serà preferentment per zones d'ús comú, o de fàcil accés des d'aquestes, per a facilitar el manteniment.   
Article 2.26. Subministrament d'energia elèctrica i d'altres instal·lacions  
La independència de la instal·lació elèctrica es garantirà mitjançant seccionament general de la xarxa i seleccionament parcial de circuits en aparcaments, zones comuns, locals, habitatges, etc.  
Estarà assegurada la independència del subministrament d'energia elèctrica de cada usuari, de manera que tinga accés directe a la centralització comuna, puga instal·lar un comptador individual que puga seccionar la instal·lació d'aquest.  
El traçat de la instal·lació elèctrica serà preferentment per zones d'ús comú o de fàcil accés, i seran independents les derivacions individuals.  
Els edificis de més d'un habitatge comptaran amb instal·lacions generals d'antena col·lectiva, interfonia des de l'accés exterior a cada habitatge i de telèfons.  
Els edificis d'habitatges comptaran amb instal·lació general de connexió a terra de les instal·lacions i masses metàl·liques, segons el Reglament Electrotècnic per a Baixa Tensió. (Annex I-7).  
Article 2.27. Evacuació d'aigües residuals.  
La independència de la instal·lació s'assegurarà mitjançant: tancadura hidràulica a la sortida dels aparells en l'interior de l'habitatge, ventilació de les baixants amb l'exterior, arquetes accessibles a peu de baixant o si hi mancava, si la xarxa és penjada es disposarà de registres en els punts de trobament entre baixant i xarxa horitzontal, i finalment, mitjançant pou general, preferentment sifònic, en la connexió a la xarxa de clavegueram.  
El traçat de la instal·lació serà preferentment per zones d'ús comú o de fàcil accés, especialment les arquetes de col·lectors horitzontals.  
Les estances de comptadors disposaran d'albelló sifònic.  
Article 2.28. Evacuació d'aigües pluvials.  
Les aigües pluvials recollides en les cobertes de l'edifici no vessaran directament a la via pública, sinó que s'hauran de conduir mitjançant baixants a la xarxa de sanejament, sempre que aquesta tinga prou capacitat i ho permeta la normativa municipal corresponent.  
Condicions espacials  
Article 2.29. Accessos.  
Els accessos, tant de vianant com de trànsit rodat, hauran d'estar pavimentats fins a l'edifici, i estarà prevista l'evacuació d'aigües de pluja per clavegueram o si hi mancava per vessament natural del terreny, que es dotarà de les pendents adequades.  
L'emplaçament  
Condicions de seguretat i salubritat  
Article 2.30. Situació.  
Els abocadors de fem comunals, les estacions de transformació d'escombraries, les instal·lacions d'aigües residuals i d'altres indústries molestes, insalubres, nocives, o perilloses, estaran separades dels emplaçaments d'habitatges, i es respectaran les distàncies prescrites en la seua normativa específica vigent (Annex I-13)  
No estaran immediats a dunes movedisses.  
Distaran més de 25 m d'àrees forestals qualificades amb reconegut perill d'incendi, i l?esmentada banda, estarà lliure d'arbusts o vegetació.  
Condicions de dotació  
Article 2.31. Proveïment d'aigua.  
El proveïment d'aigua es realitzarà mitjançant connexió a la xarxa de subministrament públic, i es trobarà aquesta connexió proveïda de clau de tallament per al seu aïllament de la xarxa. En cas de proveïment particular, realitzat mitjançant pou o aljub, es garantirà un aforament mínim de 100 litres per persona i dia, i s'assegurarà la potabilitat de l'aigua mitjançant anàlisi. Per a evitar una possible contaminació, el pou estarà situat, si hi hagués desnivell, en cota superior al pou d'aigües residuals i en qualsevol cas a més de 50 metres de distància d'aquest.  
Article 2.32. Subministrament d'energia elèctrica.  
El subministrament d'energia elèctrica es realitzarà mitjançant connexió a la xarxa pública, d'acord amb la reglamentació específica (annex 1-7). En cas d'instal·lació autònoma, si no hi havia xarxa pública -, es garantirà el subministrament necessari per a les dotacions d'enllumenat, equips i sistemes, especificats en els apartats d'habitatge.  
Article 2.33. Evacuació d'aigües residuals.  
L'evacuació d'aigües residuals es realitzarà mitjançant connexió a la xarxa de clavegueram, estant aquesta connexió proveïda de pou registrable. Si no hi hagués xarxa de clavegueram, l'evacuació es farà mitjançant un sistema de depuració i abocament d'acord amb NTE-ISD (Annex I-14).  
CAPITOL III,  
L'habitatge de protecció oficial (HPO)  
L'edifici  
Article 3.1. Aparcaments.  
Estaran situats en planta baixa o soterrani dels edificis destinats a habitatge, o en locals independents.  
No estaran situats sobre habitatges llevat dels casos justificats que garantesquen les exigències de seguretat, salubritat i insonorització.  
En el seu disseny, es tindran en compte les següents condicions:  
\* Vestíbul: serà independent funcionalment de l'accés de vehicles.  
\* Accés de vianants: en aparcaments es disposarà d'un accés per als vianants independent de la rampa d'accèé de vehicles. Quan aquest accés es realitze per rampa o escala, aquestes compliran allò especificat en l'article 2.11 que fa referència a circulacions horitzontals i verticals de l'edifici.  
\* Espais d'accés: l'amplària mínima d'espais d'accés i replans complirà amb les següents limitacions:  
- A carrers d'amplària igual o superior a 12 m = 3'00 m.  
- A carrers d'amplària inferior a 12 m = 4'00 m.  
En aparcaments amb capacitat superior a 100 places l'espai d'accés serà de 6'00 m, o bé tindrà dos espais independents amb l'amplària definida anteriorment d'acord amb l'amplària de carrer.  
Tots els aparcaments disposaran d'un replà amb una amplària igual a l'espai mínim i amb una fondària mínima de 5'00 metres, sense incloure en aquesta superfície la d'ús públic, i amb pendent menor del 5%.  
Si la porta de l'aparcament es situa al plànol de façana o al replà tindrà l'amplària mínima d'aquestes.  
- Si la porta de l'aparcament se situa en contacte amb la rampa tindrà l'amplària mínima d'aquesta.  
\* Rampa: complirà amb les següents limitacions:  
- Recta: Pendent no major del 16%.  
- Revolta: pendent no major del 12%.  
- Radi de gir mínim en l'eix: 6 m.  
- Amplària de rampa mínima: 3'00 m.  
Les rampes que servesquen a més de 100 places tindran una amplària mínima de 6 m amb dos sentits de circulació diferenciats o existiran dues rampes independents amb una amplària de 3 m cadascuna.  
\* Distribució interior: complirà les següents limitacions:  
- Altura lliure: 2'20 m.  
- Nombre màxim de places: no major que la superfície  
útil total en m2. (incloent-hi voreres, corredors per a maniobres, etc.) dividida per 2 ' 0 m2.  
No major que el nombre d'habitatges de l?edifici quan aquestes places estiguen vinculades a habitatges.  
- Nombre mínim de places: No menor que la superfície útil total en m2 dividida per 30 m2.  
- Dimensió mínima per plaça: 2'2Ox4'50 m d'amplària i longitud lliures de suports estructurals.  
- Amplària de carrer mínima: 3'00 m.  
- Radi de gir mínim en l'eix: 4'50 m.  
- Només s'haurà de fer maniobra per tal d'estacionar el vehicle, i s'hi deixarà un espai lliure davant de la plaça com a mínim de 4'50 m x 2'20 m.  
\* Garatges en habitatges unifamiliars: en habitatges unifamiliars es compliran les condicions de disseny anteriors amb les següents modificacions:  
- Replà: superfície mínima 2'70 x 2'50 m pendent màxim del 6%.  
- Buit d'accés mínim: 2'70 m.  
- Superfície mínima de garatge: 14 m2.  
- Dimensions mínimes: 2,'55 x 4'80 m. (amplària i longitud).  
\* Il·luminació: en aparcaments, la il·luminació artificial s'efectuarà exclusivament mitjançant llums elèctrics conforme al REBT (Vegeu annex I).  
\* Ventilació: l'evacuació de gasos de l'interior de l'aparcament s'efectuarà seguint algun dels següents sistemes:  
- Ventilació natural: aquesta es produirà a través d'espais oberts a l?exterior o a patis interiors d'ús exclusiu als quals no recaiguen buits d'altres locals o habitatges.  
La superfície mínima de ventilació serà d?1 metre quadrat de buit per cada 200 metres quadrats de superfície d'aparcament, i els buits se situaran de forma que es produesca ventilació creuada.  
En el cas de ventilar a façana o a patis d'illa, els buits de ventilació estaran separats suficientment de qualsevol buit d'habitatges o altres locals, per a evitar interferències entre elis.  
- Ventilació mecànica: realitzada per mitjans mecànics garantida la renovació de l'aire viciat de l'interior amb un cabal mínim de 250 M3/hora per plaça d'aparcament.  
Els conductes d'extracció seran exclusius de l'aparcament. No s'hi podran connectar a un altre tipus de locals o habitatges.  
En aparcaments amb capacitat superior a 100 places hauran d'existir simultàniament als dos sistemes de ventilació, natural i mecànica, descrits anteriorment.  
\* Protecció contra el foc: els aparcaments compliran les condicions de protecció contra incendi, regulats en les Ordenances Municipals corresponents i en la NBE-CPI vigent. (Annex I-3).  
Article 3.2. Trasters independents dels habitatges.  
S'admetran com a trasters annexos als habitatges, els locals destinats a tal fi exclusiu, sense que se n'incorpore cap. Els locals tindran un accés directe des de les zones comunes de circulació de l'edifici.  
En el cas d'edificis d'un sol habitatge, l'accés al traster es farà des de l'exterior. La superfície d'il·luminació exterior d'aquests, si l'hagués, estarà situada per damunt d'1'80 m del nivell del sòl del local. La superfície útil del traster serà, com a màxim, el 15% de la superfície útil de l'habitatge a què estiga adscrit.  
L'emplaçament  
Article 3.3. Serveis urbanístics dels terrenys.  
Per a poder edificar sobre el sòl, aquest haurà de complir amb l?establert en el Reial Decret 1346/1976, de 9 d'abril, pel qual s'aprova el Text Refós de la Llei sobre Règim del Sòl i Ordenació Urbana.  
En qualsevol dels casos, els terrenys que el planejament incloga en sòl urbà, hauran d'estar dotats d'accés rodat, proveïment d'aigua, evacuació d'aigües i subministrament d'energia elèctrica. Si aquests no hi són, es podrà edificar quan s'assegure l?execució simultània de la urbanització i de l?edificació. S'haurà de complir prèviament el següent:  
a) Que es justifique documentalment haver prestat fiança a favor de l'Ajuntament corresponent, en quantia suficient per a garantir l?execució de les obres d'urbanització, que assoliran no únicament les obres que afecten al front de façana o façanes del terreny sobre el qual es pretenga construir, sinó totes les infrastructures necessàries perquè es puguen prestar els serveis públics necessaris tals com xarxa de proveïment d'aigües, sanejament, enllumenat públic i pavimentació de voreres i calçades, fins el punt d'enllaç amb les xarxes generals i viàries que estiguen en funcionament. (Art. 78 de la Llei, art. 40 del Reglament de Gestió i concordants).  
b) Que el projecte incloga el dels serveis que faltaren i que hauran de realitzar-se abans de sol·licitar la Qualificació Definitiva (Art. 76 del Reglament d'HPO).  
Quan es tracte de projectes que s'executaran per fases, s'atendrà al disposat en l'art. 79 del Reglament.  
Quan la Llei sobre Règim del Sòl i Ordenació Urbana ho permeta, es podrà edificar en sòl no urbanitzable, en complir-se els tràmits previs que en aquesta s'establesquen.  
En aquest cas, haurà de comptar amb sanejament natural per a les aigües pluvials i la instal·lació de depuració i abocament s'ajustarà quant a disseny, càlcul i construcció al que específica la NTE-ISD (Annex I-14).  
ANNEX 1  
Normes bàsiques d'edificació, reglaments específics i d'altres disposicions d'obligatòria consideració a l'efecte d'aquesta normativa.-  
1. NBE-CA-88: Condicions Acústiques en els edificis. Reial Decret 1909/1981 de 24 de juliol (BOE 7-9-81). Modificat per Reial Decret 2115/1982, de 12 d'agost (BOE 3-9-82 i 7-10-82). Modificat de nou per Ordre de 29 de setembre de 1988 (BOE 8-10-88).  
La primera part, articulada, recull les directrius generals i les prescripcions obligatòries i la segona, en cinc annexos, detalla els conceptes fonamentals, les característiques acústiques de l?entorn i de l?interior dels edificis i estableix procediments de càlcul, condicions dels materials i recomanacions.  
2. NBE-CT-79: Condicions Tèrmiques dels edificis. Reial Decret 2429/1979 de la Presidència de Govern de 6 de juliol, BOE de 22 d'octubre de 1979.  
Només per a edificis de nova planta. Preveu aspectes de confort tèrmic, prohibició de condensacions i limitació de pèrdues de calor per transmissió, infiltració en buits, etc., amb la finalitat d'estalviar energia d'acord amb el clima i la forma dels edificis.  
La primera part, articulada, recull les prescripcions obligatòries i la segona, procediments de càlcul, condicions dels materials i recomanacions.  
3. NBE-CPI-91: Condicions de Protecció contra Incendis dels edificis. Reial Decret 279/1991, d?1 de març (BOE de 8 de març de 1991).  
Estableix unes condicions generals per a la prevenció i protecció contra incendis que han de complir els edificis dels següents aspectes: compartimentació, evacuació i senyalització; comportament al foc dels elements constructius i materials; instal·lacions generals i locals de risc especial; instal·lacions de protecció contra incendi; condicions particulars per a distints usos.  
Complementàriament existeixen uns apèndixs de comportament al foc dels elements constructius; senyals d'evaquació i índex de disposicions relacionades amb la protecció contra incendis en els edificis.  
4. NBE-AE-88: Accions en l?Edificació. Decret 195/1963, del Ministerio de la Vivienda de 17 de gener de 1963; BOE de 9 de febrer de 1963. Modificada per Reial Decret 1370/1988 d'11 de novembre.  
Estableix les accions gravitatòries del vent, tèrmiques i reològiques que han de considerar-se en el projecte i execució de tot tipus de edificacions.  
5. Normes sismo-resistents PDS- 1/174. Part A. Decret 3209/1974 del Ministeri de Planificació del Desenvolupament de 30 de agost de 1.974; BOE de 21 de novembre de 1974.  
Estableix les accions sísmiques que han de considerar-se en el projecte, la construcció i l'explotació de tot tipus d'obres i serveis.  
6. Normes bàsiques per a les instal·lacions interiors de subministrament d'aigua. Ordre del Ministeri d'Indústria de 9 de desembre de 1975; BOE de 13 de gener de 1976 i 12 de febrer de 1976.  
D'obligada aplicació a totes les instal·lacions per a prestació de serveis públics de proveïment d'aigua.  
7. Reglament electrotècnic per a baixa tensió. Decret 2413/1973 del Ministeri d'Indústria de 20 de setembre de 1973; BOE de 9 d'octubre de 1973, i Instruccions Complementàries.  
Normes bàsiques de caràcter general que defineixen l'àmbit i les característiques de les instal·lacions electrotècniques de baixa tensió, els preceptes que afecten a les relacions entre les empreses subministradores i els usuaris, els problemes de seguretat i aspectes que es refereixen a la intervenció de l'administració i el procediment aplicable en cada cas.  
8. Reglament d'aparells d'elevació i manutenció i instrucció tècnica complementària MIE-AEM-1. Reial Decret 2291/1985 del Ministeri d'Indústria. i Energia de 8 de novembre de 1985. Ordre de 23 de setembre de 1987; BOE 6 d'octubre de 1987.  
9. Antenes col·lectives. Llei 49/1966 del Cap d'Estat de 23 de juny de 1966; BOE de 25 de juliol de 1966.  
Declara obligatòria la instal·lació d'antenes col·lectives a tot immoble de nova construcció i en els ja habitats, en determinades condicions, i es dictaran normes tècniques per a assegurar una bona recepció dels senyals.  
10. Reglament d'instal·lacions de calefacció, climatització i aigua calenta sanitària, a fi de racionalitzar el seu consum energètic i instruccions tècniques complementàries. Reial Decret 1618/1980, de la Presidència de Govern, de 4 de juliol de 1980, BOE de 6 d'agost de 1980. Modificat pel Reial Decret 2946/1982 de la Presidència de Govern, de 10 d'octubre de 1982; BOE de 12 de novembre de 1982.  
Defineix les condicions que han de complir les instal·lacions que consumeixen energia amb finalitats tèrmiques no industrials, per a aconseguir-ne un ús racional, atesa la qualitat i seguretat d'aquestes i la protecció del medi ambient.  
11. Normes bàsiques d'instal·lació de gas en edificis habitats. Ordre de la Presidència de Govern de 29 de març de 1974; BOE 30 de març de 1974.  
D'aplicació a les instal·lacions per a utilització de tot tipus de gasos combustibles.  
Constitueix un compendi de tots els requisits tècnics que han de complir les instal·lacions a fi d'obtenir l'adequada seguretat. A tal fi es preveu: el dimensionament de les canonades, materials, instal·lacions, instal·lació de canonades, reductors, reguladors i limitadors de pressió, la instal·lació de comptadors, instal·lació d'aparells, assajos i verificacions, entrada d'aire comprimit i evacuació de fums.  
12. NTE-ISV: Norma Tecnològica de l?Edificació, Instal·lacions de Salubritat: Ventilació. Ordre del Ministeri de l?Habitatge de 2 de juliol de 1975; BOE 5 i 12 de juliol de 1975.  
Renovació d'aire en locals situats en edificis d'habitatges amb un màxim de 20 plantes, inclós el garatge.  
13. Reglament d'activitats molestes, insalubres i perilloses. Decret 2414/1961 de la Presidència de Govern de 30 de novembre de 1961; BOE 7 de desembre de 1961; correcció d'errades, el 7 de març de 1962.  
Obliga les indústries que es dediquen a activitats que produeixen fums, pols, vapors o gasos a dotar-se d'instal·lacions eficaces i adequades de precipitació de la pols o depuració dels vapors o gasos, en sec, en humit o per procediment elèctric i obliga que en cap cas les concentracions d'aquests elements ultrapassen unes determinades xifres.  
14. NTE-ISD: Norma Tecnològica de l'Edificació, Instal·lacions de Salubritat: Depuració i abocament. Ordre del Ministeri de l'Habitatge de 9 de gener de 1974; BOE 16 i 19 de gener de 1964.  
Depuració i abocament de les aigües residuals de tipus domèstic, no industrials, procedents d'una xarxa d'evacuació que serveix a una població P no major de 10.000 habitants.  
15. NTE-ISC: Norma Tecnològica de l'Edificació, Instal·lacions de Salubritat: Clavegueram. Ordre del Ministeri de l'Habitatge de 6 de març de 1973; BOE 17 de març de 1973.  
Evacuació d'aigües pluvials i residuals des de les respectives connexions de servei fins al canal receptor o fins l'estació depuradora quan aquesta siga necessària.  
16. NTE-IPP: Norma Tecnològica de l'Edificació, Instal·lacions de Protecció: Parallamps. Ordre del Ministeri de l'Habitatge d?1 de març de 1973; BOE de 10 de març de 1973.  
Instal·lacions de protecció contra els llamps des del cap o xarxa de captació, fins la connexió a terra de l'edifici.  
17. Parallamps radioactius. Reial Decret 1428/1986 del Ministeri d'Indústria i Energia de 13 de juny de 1986. BOE 11 de juliol de 1986.  
Prohibeix l?ús de radioelements en la fabricació de Parallamps i la importació i instal·lació dels que incorporen fonts radioactives.  
18. Característiques d'habitatges per a minusvàlids en HPO. Ordre del Ministeri d'Obres Públiques i Urbanisme de 3 de març de 1980; BOE de 18 de març de 1980 i Reial Decret 355/80 del Ministeri d'Obres Públiques i Urbanisme de 25 de gener de 1980. BOE de 28 de febrer de 1980.  
ANNEX II  
Definicions contingudes en aquesta normativa  
Altura lliure  
S'entén per altura lliure la separació existent, amidada en sentit vertical, entre el pla del paviment i el sostre en qualsevol dels seus punts.  
Altura de pati  
Es la separació que hi ha, mesurada en sentit vertical, el pla del paviment de la planta inferior d'habitatge amb il·luminació pel pati i la línia de coronació definida per l?edificació de més altura continguda en el perímetre del pati, excloses les edificacions mitgeres enfrontades.  
Com a condició general no s'admeten altres construccions que superen els 45º a partir del pla horitzontal que conté la línia de coronació.  
En el cas de patis no adossats a edificis mitgeres de més altura no computaran a l?efecte de definir la línia de coronació la caixa de l?escala:, la cambra de l'ascensor o els dos si estan situats en el mateix costat del pati. Els altres costats del pati hauran de complir la condició general.  
Lavabo  
Es denomina lavabo l?habitació destinada a la higiene de les persones, d'existència complementària en alguns habitatges amb característiques reduïdes respecte del bany.  
Bany  
Es denomina bany l?habitació destinada a la higiene de les persones, d'existència obligada a tots els habitatges, amb les característiques definides en ets epígrafs corresponents.  
Dimensió lliure  
Es la separació, amidada en horitzontal, vertical o en la direcció adequada, entre els màxims sortins del buit, paraments enfrontats, arestes, etc., que s'estiguen regulant.  
Garatge o aparcament  
Tot local, cobert i amb tancadors laterals, destinat a la vigilància amb caràcter regular, de vehicles de motor i mecànics.  
Segones llums  
Una habitació o recinte compartimentat està en segones llums, quan realitza la seua ventilació i il·luminació, exclusivament, mitjançant una obertura comuna i permanent amb una altra habitació o recinte, que té buits d'il·luminació i ventilació exterior de l?edifici.  
Superfície útil   
S'entén per superfície útil, a l?efecte exclusiu d'aquesta norma la del sòl de l?habitatge, tancada pel perímetre definit per la cara interior dels seus tancadors amb l?exterior o amb altres habitatges o locals de qualsevol ús. Del conjunt de superfície útil resta exclosa la superfície ocupada, en planta, per les partions interiors de l?habitatge fixes o mòbils, elements estructurals verticals i canalitzacions o conductes amb secció horitzontal superior a 100 cm2, i aquella superfície de sòl de l?habitatge sobre la qual l'altura lliure siga inferior a 1'5 metres. No es computen a l?efecte exclusiu d'aquesta norma, les superfícies de sòl dels espais exteriors com terrasses i balcons.  
Ventilació forçada  
La produïda per la circulació i sortida de l'aire d'un recinte, de manera continuada, mitjançant un conducte vertical amb aspirador estàtic al seu extrem superior i situat a l'ambient exterior.  
Ventilació mecànica  
La produïda per la circulació i eixida de l'aire d'un recinte a l'exterior, quan és impulsat per un mecanisme motor.  
Vestíbul  
Espai d'accés comú a diversos habitatges.  
ANNEX III  
Criteris en termes d'exigència en els quals es basa aquesta normativa  
L'habitatge  
Exigències espacials  
Es considera habitatge, tot espai destinat a ús autònom que permeta el desenvolupament de les funcions humanes, i constitueix un conjunt d'espais d'ús privat i delimitat, que té connexió pròpia entre tots dos sense necessitat de travessar àrees d'ús comunitari.  
Els espais interiors de l'habitatge, que en conjunt el constitueixen, permetran desenvolupar les funcions humanes elementals, i s'estableixen els compartiments necessaris per tal de satisfer els requisits específics de cada funció. El dimensionament d'aquests espais interiors serà d'acord amb la funció o funcions assignades i la possible comptabilitat en l'espai o en el temps.  
Els espais per a les funcions humanes  
Es determinen per la funció que preveu desenvolupar en el seu interior. A l?efecte d'aquesta norma es defineixen vuit espais elementals que respondran unívocament a les funcions previstes segons s'indica tot seguit:   
a) Accés i desplaçament: a l?habitatge es permetrà la funció d'accés des de l?espai exterior o interior de l?edifici i també la possibilitat de circulació de les persones per a canviar d'activitat d'un espai a un altre. Aquest espai podrà diferenciar-se o compartimentar-se segons les activitats dels espais als quals serveix.  
b) Relació i lleure: en l?habitatge podran desenvolupar-se les activitats pròpies de la convivència i lleure dels seus habitants i la relació social. Aquest espai serà diferenciat d'altres espais, i també es podrà compartimentar. El dimensionament tindrà en compte el moblament específic.,  
c) Ingestió d'aliments: a l?habitatge existirà un espai que permeta la ingestió d'aliments simultàniament a tots els usuaris. Aquest espai serà diferenciat d'altres espais i podrà compartimentar-se. El dimensionament considerarà el moblament específic.  
d) Preparació d'aliments: a l'habitatge hi haurà un rebost que permeta l'emmagatzematge i conservació d'aliments; i la preparació i cocció, neteja d'estris utilitzats i evacuació de residus. Aquest espai estarà diferenciat d'altres espais i es podrà compartimentar. El dimensionament considerarà el moblament i aparells específics.  
e) Neteja de les coses: haurà a l?habitatge un espai que permeta la neteja i el manteniment de la roba de vestir, i els béns i elements continguts a l?espai habitable. Aquest espai estarà diferenciat d'altres espais i preferentment obert a l?espai exterior. El dimensionament considerarà el moblament i aparells específics.  
f) Formació i treball: a l?habitatge es podran realitzar funcions intel·lectuals i de formació de les persones, com l?estudi i semblants. També, es permetran activitats professionals que no entrebanquen les altres funcions de l?espai. L'espai per a aquesta funció haurà d'estar compartimentat per les necessàries condicions d'assossec, i podrà ser compartit amb altres segons el seu règim d'ús.  
g) Descans: l?habitatge comptarà amb un o alguns espais que permeten dormir simultàniament a tots els ocupants. Estaran compartimentats per raó de l'aïllament necessari. El dimensionament tindrà en compte el moblament específic.  
h) Higiene personal: l?habitatge disposarà, si més no, d'un espai per a l?exercici de les activitats de neteja personal i evacuació. Atés el seu caràcter haurà d'estar compartimentat pel caràcter privatiu entre sexes i edats dels usuaris. El dimensionament comptarà amb els aparells específics.  
Aquests espais, definits per la funció, podran compartimentar se en recintes o habitacions la denominació individualitzada dels quals és la següent:  
Veure imatge  
Exigències de salubritat  
Il·luminació i assolellada  
S'atendrà que la il·luminació siga fonamentalment solar en els espais interiors de l?habitatge i assolirà en el període diürn els nivells suficients de durada, d'acord amb les funcions humanes que s'hi desenvolupen.  
Per als espais d'accés i bany pot Substituir la il·luminació natural per il·luminació artificial amb els mateixos nivells. En tots els espais la il·luminació complementària ha d'existir com a dotació per a les hores nocturnes.  
Atenuació acústica  
En els espais interiors no existiran sorolls que entrebanquen el desenvolupament i les funcions per a les quals estiguen destinades. Per tant no hi produiran molèsties o incomoditat ni faran difícil la concentració afegint fatiga o dificultant el son. Així mateix es procurarà la no intel·legibilitat de la paraula humana entre locals contigus.  
Ventilació  
Als espais interiors estara assegurada de manera suficient la renovació d'aire fresc de l'exterior. Us condicions per a la renovació d'aire als espais assegurarà l'eliminació de fums i gasos, i l'absència d'olors desagradables permanents.  
Els paràmetres que mesuren la satisfacció d'aquesta necessitat són :  
a) La renovació mitjana d'aire, expressada en taxa de renovació per hora.  
b) El cabal d'aire extret per local.  
Els valors mínims ' d'aquests paràmetres són:  
1. A locals de baixa demanda de ventilació com accés, sala d'estar, menjador, treball (no pol·lucionant) i dormitori:  
- Renovació mitjana de local = 0'5 renovacions/hora.  
2. A locals d'alta demanda de ventilació com cuina, safareig i bany:  
- Cabal extret continu de 10 litres per segon. A més, a cuines, aquest cabal serà complementat per un cabal extret intermitent de 30 litres per segon.  
Es recomanable que la circulació d'aire es produesca en el següent sentit: dormitoris, estar i circulació cap a la cuina, bany i safareig.  
Confort higrotèrmic  
En els espais interiors de l?habitatge es donaran les condicions necessàries perquè els paràmetres que mesuren la satisfacció d'aquesta exigència temperatura, velocitat de l'aire i humitat relativa- es, mantinguen en condicions de confort, i així es facilitarà la higiene dels usuaris i la bona conservació de l?habitatge.  
La temperatura superficial de la cara interior dels paraments serà en qualsevol cas superior a la del punt de rosada de l'aire interior, per a assegurar l'absència de condensacions en els esmentats paraments.  
Exigències de dotació  
Instal·lacions i equips.  
Els espais elementals necessiten d'equip, moblament i instal·lacions, com a elements necessaris per al desenvolupament de les funcions que els són propis. La provisió d'aquests elements per a cada espai s'expressa en la taula següent:  
Veure imatge  
Les superfícies que delimiten els espais elementals comptaran amb els acabats adequats a les funcions que s'hi desenvolupen i no presentaran textures agressives al tacte o formes que presenten perill per als usuaris. Aquesta exigència no s'acompleix a través dels paràmetres valorables, sinó mitjançant condicions dels paviments i paraments:  
a) Els paviments, en general, no seran pulverulents ni lliscadissos, i no presentaran relleixos o celles que provoquen entrebancs a les persones que els transiten. Als recintes com cuina, safareig, bany i si s'escau estenedor, seran a més llavables i impermeables.  
b) Els paraments, en general, no seran pulverulents ni agressius al tacte. Als recintes humits seran a més llavables i impermeables.  
L'edifici  
Exigències espacials  
L'edifici d'habitatges i les edificacions annexes s'ajustaran al planejament vigent pel que fa a altura, volum, profunditat edificable, alineacions, etc. Es podran considerar habitacles els habitatges en un edifici fora d'ordenació, en casos justificats.  
Al conjunt de l?edifici, els habitatges podran estar disposats segons les distintes tipologies i ubicacions. Podran existir locals destinats a usos complementaris de l?habitatge: comercials, etc.  
En la compartimentació de l?edifici, s'identificaran clarament els  
habitatges, locals d'ús privat, locals d'ús comú, buits de servei, instal·lacions, aparells elevadors, etc., de manera que s'eviten interferències entre diversos usos.  
Circulacions  
Els accessos i les circulacions horitzontals i verticals estaran suficientment dimensionades, segons el nombre d'usuaris de l?edifici, per tal de permetren l'accés i l?evacuació.  
Façanes  
Les façanes, balcons, galeries, terrasses i d'altres espais exteriors, tindran les dimensions adequades per al seu ús específic i no interferiran l?ús dels locals o habitacions interiors a què serveixen.  
Celoberts i patis de servei.  
Els patis interiors i exteriors de l'edifici, comptaran amb les dimensions suficients per a garantir les condicions especificades en les exigències de salubritat, quant a il·luminació i ventilació.  
Els patis de servei verticals, xemeneies i buits de ventilació, conductes d'instal·lacions i serveis, buits d'aparells elevadors, etc., seran dimensionats de manera que permeten el seu ús específic i de manteniment, d'acord amb les respectives reglamentacions.  
Aparcaments  
Els aparcaments de vehicles comptaran amb un dimensionament pel que fa a altura, amplada, pendent, etc., sufients per a permetre el fàcil accés i eixida de vehicles, i la connexió amb els accessos a l'edifici pels usuaris, i comptarà amb espai suficient de circulació d'acord a les reglamentacions respectives.  
Locals  
Els espais de l?edifici no destinats a habitatge, ja siga en comú: locals d'instal·lacions o emmagatzematge; 0 privats: trasters, locals comercials, etc., seran dimensionats d'acord amb el seu ús i reglamentacions específiques.  
Exigències de seguretat i protecció  
L'edifici d'habitatges, tant en conjunt com en el contacte amb l'exterior, serà estable i durable davant riscs naturals i meteorològics: pluja, granis, llamps, vent, i del foc o dels moviments sísmics.  
Disposarà dels suficients dispositius de seguretat a fi d'evitar els riscs humans. Assegurarà els ocupants contra els accidents i caigudes que per inadvertència o mal ús es pogueren produir, i d'altres que hi garantesquen la impenetrabilitat de tercers sense el consentiments dels ocupants.  
Així mateix, l'edifici disposarà dels suficients mecanismes de seguretat per tal d'evitar els riscs per causes d'instal·lacions de subministrament d'aigua, energia elèctrica, gas, evacuació de residus i escombraries, i també de les instal·lacions d'ascensors o d'altres comunicacions verticals.  
Exigències de salubritat  
Els accesos, circulacions verticals i horitzontals i els locals de l?edifici, hauran de complir les següents condicions de salubritat:  
Il·luminació  
A tots els recorreguts, a zones comunes de l'edifici, s'aconseguirà un nivell mínim d'il·luminació de 40 lux per mitjans naturals o artificials.  
Atenuació acústica  
Entre habitatges, instal·lacions de l?edifici, zones comunes i locals de l?edifici d'ús diferent al de l?habitatge, s'assegurarà la compartimentació l?aïllament acústic adequat, que evite interferències entre els diferents usos.,  
Ventilació  
Hi haurà els dispositius necessaris per a una renovació periòdica de l'aire i evacuació de l'aire viciat.  
En cas de possible contaminació entre locals i zones comunes, es disposaran conductes de ventilació adequats per a l'extracció de fums, gasos de combustió, gasos densos, etc., d'acord a la reglamentació específica.  
Confort higrotèrmic  
La temperatura superficial dels paraments, per la seua part interior, no serà inferior a la temperatura de rosada, per tal d'evitar condensacions i humitats interiors.  
Estanqueïtat  
En el contacte de l'edifici amb l'exterior o amb el terreny, estarà garantida l'estanqueïtat davant l'aigua.  
Exigències de dotació  
L'edifici d'habitatges estarà dotat de xarxes de proveïment d'aigua, subministrament d'energia elèctrica o una altra energia alternativa, i evacuació d'aigües residuals, que connecten la xarxa exterior a l?edifici amb les xarxes individuals dels habitatges, i el subministrament a locals i zones comunes.  
Les instal·lacions anteriors i també les opcionals com transport, gas, climatització, àudio-visuals, etc., compliran els reglaments específics indicats en l?annex I.  
L'emplaçament  
Exigències espacials  
L'emplaçament de l?edifici haurà de ser accesible i identificable des de l?espai exterior, de manera que resté garantit l'accés tant a peu com rodat, l'accés de serveis públics d'urgència com ambulàncies i bombers i l'accés de serveis de reparació, de proveïment i de recollida de fems. Estaran dimensionats d'acord amb el reglament específic.  
Exigències de seguretat i protecció  
L'emplaçament de l'edifici estarà exposat a riscs previsibles de catàstrofes, tals com riuades, inundacions, corriments de terra, allaus de neu, etc., tret que s'adopten les adients solucions de protecció. Així mateix, no estarà pròxim a zones naturals o a instal·lacions artificials que atempten contra la salubritat dels habitants.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 1548, del 22-05-1991 (1991/821223)

ORDEN de 22 de abril de 1991, del Conseller de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes, por la que se aprueba la modificación y el texto refundido que desarrolla las normas de habitabilidad y diseño de viviendas en el ámbito de la Comunidad Valenciana.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**VIGENTE**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/o/1991/04/22/(1)/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   1548

Fecha DOGV
:   22-05-1991

Sección del DOGV
:   DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   1991/821223

CVE


Fecha del documento
:   22-04-1991

Organismo emisor
:   Conselleria de Obras Públicas,Urbanismo y Transportes

Tipo de documento
:   Orden

Análisis jurídico

Orden de 22 de abril de 1991, del Conseller de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes, por la que se aprueba la modificación y el texto refundido que desarrolla las normas de habitabilidad y diseño de viviendas en el ámbito de la Comunidad Valenciana.  
El Decreto 85/1989, de 12 de junio, aprobó las normas de habitabilidad y diseño de viviendas en el ámbito de la Comunidad Valenciana.  
La Orden, de 28 de junio de 1989, del Conseller de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes desarrolló las normas de habitabilidad y diseño de viviendas en el ámbito de la Comunidad Valenciana, designándolas abreviadamente HD/89.  
La corrección de errores de la Orden 28 de junio de 1989 fue publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana con fecha 11 de agosto de 1989.  
La Orden de 19 de octubre de 1990, del Conseller de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes modifica la Orden de 28 de junio de 1989, y pasa a designarse abreviadamente las normas de habitabilidad y diseño de viviendas en el ámbito de la Comunidad Valenciana como HD/90.  
Parece conveniente, por tanto, publicar un texto refundido de las anteriores ordenes y correcciones, y introducir las modificaciones necesarias con objeto de disponer de un único documento de referencia que facilite la aplicación de las referidas normas y evite falsas interpretaciones.  
Estando facultado el Conseller de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes por el Decreto 85/1989, de 12 de junio del Consell de la Generalitat Valenciana, para dictar las órdenes de desarrollo oportunas para el cumplimiento del citado decreto,  
DISPONGO  
Artículo primero  
Se aprueban la modificación y el texto refundido que desarrolla las Normas de Habitabilidad y Diseño de Viviendas en el ámbito de la Comunidad Valenciana, que se designarán abreviadamente HD/91, como único texto de aplicación a partir de la vigencia de la presente orden.  
Artículo segundo  
Será preceptivo la inclusión de estas normas en los instrumentos urbanísticos que se tramiten para su aprobación definitiva por los órganos competentes.  
DISPOSICION DEROGATORIA  
Quedarán derogadas las ordenes de 28 de junio de 1989 y 19 de octubre de 1990, de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes de la Generalitat Valenciana.  
DISPOSICION FINAL  
La presente orden entrará en vigor el mismo día de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
Valencia, 22 de abril de 1991.  
El Conseller de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes, EUGENIO L. BURRIEL DE ORUETA  
INDICE  
Generalidades  
 Introducción.  
 Estructura.  
 Desarrollo.  
Texto articulado.  
Capitulo I. La vivienda existente.  
 La vivienda.  
 Artículo 1.1. Composición.  
 1.2. Compartimentación.  
 1.3. Dimensiones superficiales.  
 1.4. Dimensiones lineales.  
 1.5. Iluminación.  
 1.6. Ventilación.  
 1.7. Instalaciones.  
 1.8. Equipos o aparatos.  
 1.9. Acabados superficiales.  
 El edificio.  
 Artículo 1.10. Circulaciones horizontales y verticales.  
 1.11. Patios de luces y patios de servicio.  
 1.12. Locales.  
 1.13. Estabilidad.  
 1.14. Iluminación y ventilación.  
 1.15. Estanquidad.  
Capítulo II. La vivienda de nueva planta.  
 La vivienda.  
 Artículo 2.1. Composición.  
 2.2. Relación entre espacios.  
 2.3. Dimensiones superficiales.  
 2.4. Dimensiones lineales.  
 2.5. Iluminación.  
 2.6. Ventilación.  
 2.7. Atenuación acústica.  
 2.8. Instalaciones.  
 2.9. Equipos o aparatos.  
 2.10. Acabados superficiales.  
 El edificio  
 Artículo 2.11. Circulaciones horizontales y. verticales.  
 2.12. Patios.  
 2.13. Huecos de servicio.  
 2.14. Aparcamientos.  
 2.15. Estabilidad.  
 2.16. Seguridad contra el robo.  
 2.17. Seguridad contra la caída.  
 2.18. Seguridad contra el fuego.  
 2.19. Seguridad contra el rayo.  
 2.20. Seguridad contra riesgos de las instalaciones.  
 2.21. Iluminación.  
 2.22. Ventilación.  
 2.23. Atenuación acústica.  
 2.24. Confort higrotérmico.  
 2.25. Abastecimiento de agua.  
 2.26. Suministro de energía eléctrica.  
 2.27. Evacuación de aguas residuales.  
 2.28. Evacuación de aguas pluviales.  
   
 El emplazamiento.  
 Artículo 2.29. Accesos.  
 2.30. Situación.  
 2.31. Abastecimiento de agua.  
 2.32. Suministro de energía eléctrica.  
 2.33. Evacuación de aguas residuales.  
Capítulo III. La vivienda de Protección oficial (VPO)  
 El edificio.   
 Artículo 3.1. Aparcamientos.  
 3.2. Trasteros independientes de las viviendas.  
 El emplazamiento.  
 Artículo 3.3. Servicios urbanísticos de los terrenos.  
Anexos  
Anexo I: Normas básicas de edificación y reglamentos específicos y otras disposiciones de obligatoria consideración a los efectos de esta normativa.  
Anexo II: Definiciones contenidas en esta normativa.  
Anexo III: Criterios en términos de exigencia en que se basa esta normativa.  
 La vivienda.  
 El edificio.  
 El emplazamiento.  
GENERALIDADES  
Introducción  
En la presente norma sobre habitabilidad y diseño se contemplan las propiedades que han de concurrir en la vivienda, en sí misma e incluida en su entorno, para satisfacer las exigencias del individuo y de la sociedad.  
La normativa actualmente existente consiste en u na serie de especificaciones técnicas sancionadas por la experiencia con un carácter estrictamente descriptivo. Esto conlleva el inconveniente de limitar el número de soluciones e impedir la aportación de nuevas técnicas o disposiciones, limitando el proyectista por un conjunto de cifras límite a partir de las cuales su diseño no es reglamentario.  
Como alternativa, las especificaciones con carácter de exigencia definen cómo debe funcionar o qué resultados se deben obtener del edificio, en vez de especificar o describir detalladamente sus elementos constituyentes. Así, el criterio en términos de exigencia, permite al responsable del proyecto establecer el nivel de funcionalidad a alcanzar, a partir de unos mínimos necesarios para poder considerar el espacio construido como habitable.  
No obstante lo anterior, un reglamento redactado en términos de exigencia es, sin duda, más difícil de aplicar que los formulados de manera descriptiva. Por lo tanto, esta normativa desarrolla soluciones descriptivas, pero teniendo en cuenta que estas soluciones no son limitativas de otras que cumplieran de manera justificada la exigencia.  
Estructura  
La normativa que a continuación se desarrolla se compone de un texto articulado y tres anexos.  
a) El texto articulado: contiene normativa con carácter descriptivo en tres niveles, según si la vivienda existe en la actualidad, si es de nueva edificación o si siendo de nueva edificación está sometida al régimen de protección oficial.  
\* El nivel referido a la vivienda existente es el nivel de habitabilidad y constituye el umbral mínimo por debajo del cual es difícil considerar que se cumplan las exigencias de la vivienda.  
\* El nivel referido a viviendas de nueva planta es el nivel de diseño y constituye el nivel en que se cumplen las exigencias en la mayoría de las ocasiones. Siendo edificación de nueva construcción es posible requerir un nivel de satisfacción superior al mínimo.  
\* El nivel referido a la vivienda de nueva planta sometida al régimen de protección oficial hace referencia a requisitos administrativos específicos de este régimen o bien a condiciones derivadas del tipo de vivienda que se protege y al carácter social de la misma.  
b) Los anexos: contienen informaciones que aclaran o desarrollan el contenido del texto articulado:  
\* El anexo I refiere las normas básicas de edificación y reglamentos específicos de obligatoria consideración a los efectos de esta normativa, incluyendo su título completo y fechas de promulgación y publicación, así como un texto aclaratorio.  
\* El anexo II incluye las definiciones contenidas en esta normativa, que se han extraído del texto articulado para facilitar su consulta pero cuentan con el mismo grado de obligatoriedad que él.  
\* El anexo III contiene los criterios en términos de exigencia en los que se basan las soluciones descriptivas del texto articulado. Cualquier casuística no recogida en el articulado debe solucionarse de manera que dé satisfacción a estas exigencias.  
Desarrollo  
Cada nivel del texto articulado está contenido en un capítulo. Cada capítulo se desarrolla según una secuencia que va de lo privado a lo comunitario en los apartados siguientes:  
- La vivienda.  
- El edificio.  
- El emplazamiento del edificio.  
En cada apartado se desarrollan las siguientes condiciones a través del articulado:  
Condiciones espaciales  
Aquellas que se refieren a los aspectos dimensionales, de composición, de compatibilidad entre espacios y la conexión entre éstos. Se define el espacio en que se desarrollan las funciones humanas o los sistemas que las sirven.  
Condiciones de seguridad  
Aquellas que protegen el espacio habitable de peligros derivados de causas naturales, fenómenos atmosféricos, riesgos catastróficos; también causas humanas como robo, caída, incendio; de riesgos derivados de las instalaciones, etc.  
Condiciones de salubridad  
Aquellas que hacen el espacio habitable adecuado sensorialmente a la vida humana, con unos niveles de confort referidos a iluminación y soleamiento, aireación y ventilación, atenuación acústica y condicione s higrotérmicas.  
Condiciones de dotación  
Las que disponen en el espacio habitable de los materiales y texturas adecuados a la función o actividad que en él se desarrolla; además, la previsión de mecanismos y aparatos, instalaciones o sistemas que posibiliten y favorezcan el desarrollo de dicha función.  
CAPITULO I  
La vivienda existente  
La vivienda  
Condiciones espaciales  
Artículo 1.1. Composición  
Toda vivienda estará compuesta, como mínimo, de dos recintos compartimentados o habitaciones siguientes: dormitorio, baño y otra habitación, en la que podrán desarrollarse el resto de las funciones propias de la vivienda. (Ver anexo III).  
Tendrá consideración de vivienda- apartamento la compuesta únicamente por un baño y un recinto para el resto de las funciones.  
Artículo 1.2. Compartimentación  
Los recintos compartimentados o habitaciones serán independientes entre sí, de modo que ninguno utilice un dormitorio o el baño, como paso obligado a otra habitación. En viviendas de un único dormitorio, este podrá ser paso obligado para el baño.  
Artículo 1.3. Dimensiones superficiales  
Toda vivienda tendrá una superficie útil mínima de 30 m2, excepto la vivienda- apartamento, que tendrá una superficie mínima útil de 24 m2.  
La superficies útiles mínimas por habitación serán las siguientes:  
- Cocina: 5 m2.  
- Estar- comedor: 12 m2.  
- Dormitorio: 6 m2.  
Toda vivienda dispondrá, al menos, de un dormitorio de 10 m2.  
En caso de que la cocina, estar y comedor constituyan un solo recinto, la superficie útil mínima de éste será de 14 m2.  
Artículo 1.4. Dimensiones lineales  
La altura libre mínima de la vivienda será de 2,40 m en dormitorios y estancias, admitiéndose descuelgues que reduzcan esta altura hasta 2,20 m, con ocupación en planta de cada recinto de hasta el 10% de su superficie.  
En pasillos, aseos y cocinas, la altura libre mínima será de 2,20 m.  
La anchura mínima en pasillos será de 0,80 m permitiéndose estrangulamientos de 0,70 m.  
Condiciones de salubridad  
Artículo 1.5. Iluminación  
Los recintos compartimentados o habitaciones con excepción de acceso, baño, despensa y trastero, dispondrán de huecos al exterior.  
En las habitaciones, salvo aquellas en la que se disponga la cocina, se permitirá que la iluminación natural se produzca a través de otra habitación o recinto iluminado mediante huecos al exterior, no siendo la suma de las superficies útiles de las habitaciones en segundas luces superior al 40% de la superficie útil total de la vivienda.  
En todos los casos, la superficie de los huecos el exterior no será inferior al diez por ciento del total de la superficie útil de los recintos iluminados a través de dichos huecos. Los huecos entre habitaciones o recintos cumplirán esta misma condición.  
Artículo 1.6. Ventilación  
Los huecos para iluminación, de cualquier recinto o habitación, serán practicables en una superficie no inferior a la tercera parte de la superficie mínima de iluminación indicada en el apartado de iluminación.  
Los baños y los aseos no podrán ventilarse a través de otros recintos o habitaciones, por lo que si no poseen huecos de ventilación directa al exterior, se les dotará de un sistema de ventilación forzada con renovación continua de aire, o bien de un sistema de ventilación mecánica con un caudal mínimo de extracción de 10 I/seg.  
Condiciones de dotación  
Artículo 1.7. Instalaciones  
Toda vivienda contará al menos con las siguientes instalaciones en perfectas condiciones de uso:  
- Red interior a la vivienda para suministro de agua a los aparatos sanitarios y electrodomésticos, en su caso.  
- Red interior a la vivienda para suministro de energía eléctrica a puntos de consumo. El suministro podrá ser realizado por redes urbanas 6 soluciones alternativas en su caso.  
- Red interior a la vivienda de desagüe de aparatos sanitarios y electrodomésticos, en su caso. Existirá cierre hidráulico en la salida de desagüe de cada aparato. Podrá utilizarse en el desagüe de lavabos, bidés, bañeras y duchas, bote sifónico registrable antes de su acometida a las bajantes.  
Artículo 1.8. Equipos y aparatos  
En cocina, existirá un equipo mínimo compuesto por: fregadero y espacios para cocina, horno, frigorífico y lavadora. En baño, existirán como mínimo los siguientes aparatos: inodoro y lavabo con instalación de agua fría y ducha con instalación de agua fría y caliente.  
Artículo 1.9. Acabados superficiales  
Los paramentos de aseo y cocina serán lavables e impermeables, como mínimo, hasta 2,00 m. de altura desde el suelo.  
El edificio  
Condiciones espaciales  
Artículo 1.10 Circulaciones horizontales y verticales  
El acceso (zaguán, portal) y las circulaciones horizontales contarán con las siguientes dimensiones libres:  
- Altura mínima: 2,30 m.  
- Ancho mínimo : 0,80 m.  
- Ascensor: siempre que técnicamente sea posible, será obligatoria su existencia si la altura entre el pavimento del acceso en planta baja y el del último piso de vivienda es mayor de 14 m.  
Artículo 1.11. Patios de luces y patios de servicio  
En los patios de iluminación y ventilación, se podrá inscribir un círculo cuyo diámetro no sea inferior a 1/6 de la altura del mismo, contada desde su pavimento hasta su coronación de obra.  
Para que a dichos patios puedan recaer los huecos del estar o dormitorios, se cumplirá además, que el diámetro mínimo del circulo inscribible sea igual o mayor de 3 metros en patios comunitarios. En el caso de edificios de viviendas con patios privativos de una sola vivienda este mínimo podrá reducirse a 2 metros.  
En el caso de existir patios de dimensiones inferiores a las anteriores, serán permitidos siempre y cuando la superficie iluminada y ventilada a través de ellos sea inferior al 40% de la superficie útil total de la vivienda.  
Los patios de servicio o patinillos, tendrán sección suficiente y serán practicables para su registro y limpieza.  
Artículo 1.12. Locales  
Los locales no destinados a vivienda tales como, los aparcamientos o garajes, estarán independizados de la vivienda.  
En caso de existir establos o cuadras, estarán situados en construcciones anejas separadas del edificio destinado a vivienda.  
Condiciones de seguridad  
Artículo 1.13. Estabilidad  
El edificio será estructuralmente estable, no estando afectado por deslizamientos, giros o hundimientos que pongan en peligro a sus ocupantes o a terceros, o bien afecte a los edificios colindantes.  
La sobrecarga de uso vigente en la norma «Acciones en la edificación» (anexo I) condicionará y limitará los usos a los que pueda destinarse el edificio.  
Condiciones de salubridad  
Artículo 1.14. Iluminación y ventilación  
La escalera comunitaria del edificio deberá estar iluminada y ventilada directamente a fachada o patio, o bien cenitalmente.  
En escaleras con iluminación cenital, la superficie traslúcida deberá ser de, al menos, 2/3 de la totalidad de la planta de la escalera, existiendo además, una ventilación perimetral en el encuentro del acristalamiento con la caja de escalera.  
Artículo 1.15. Estanquidad  
Las viviendas situadas en planta baja deberán estar aisladas del terreno por medio de una cámara de aire ventilada. En su defecto, deberá existir un sistema de impermeabilización que evite la aparición de humedades procedentes del terreno en la vivienda.  
CAPITULO II  
La vivienda de nueva planta  
La vivienda  
Condiciones espaciales  
Artículo 2.1 Composición  
Toda vivienda estará compuesta, como mínimo, de los recintos compartimentados o habitaciones siguientes: dormitorio, baño y otra habitación, en la que podrán desarrollarse el resto de las funciones propias de la vivienda. (Ver Anexo III).  
Las viviendas de más de tres dormitorios contarán como mínimo con dos baños, pudiendo ser uno de ellos un aseo. (Ver anexo II).  
Tendrá consideración de vivienda- apartamento la compuesta únicamente por un baño y un recinto para el resto de las funciones.  
Artículo 2.2. Relación entre los espacios:  
Los espacios elementales (ver Anexo III) se relacionan mediante un criterio de compatibilidad que implica superposición parcial o total de éstos si no existe simultaneidad de las funciones. Este criterio valora los espacios elementales como compatibles o no compatibles. También se aplica un criterio de conexión, de manera que el paso de un espacio a otro no suponga menoscabo de las funciones que se realizan en uno de ellos.  
Para una fácil comprensión de las relaciones entre los ocho espacios elementales, se visualiza su relación en el cuadro adjunto según los dos criterios expuestos.  
Ver imagen  
El lavadero, aseo y baño no serán paso obligado para acceder a otra habitación.  
Los dormitorios podrán ser paso obligado para acceder a baño o aseo.  
Cuando la vivienda tenga más de un dormitorio, al menos un baño será accesible desde espacios de circulación de la vivienda.  
Conforme a los anteriores criterios se obtienen, en función del programa, unos recintos ú habitaciones que contienen un único espacio o varios espacios compatibles.  
Artículo 2.3. Dimensiones superficiales:  
En cuanto a dimensionado, la superficie útil mínima de la vivienda en función del número de dormitorios será:  
Vivienda de 1 dormitorio: 30 m2.  
Vivienda: de 2 dormitorios: 40 m2.  
Vivienda de 3 dormitorios: 55 m2.  
Vivienda de 4 dormitorios: 70 m2.  
En el caso de vivienda- apartamento la superficie útil mínima será de 24 m2.  
Las dimensiones superficiales mínimas por habitación serán:  
Cocina: 5 m2.  
Estar- comedor: .14 m2.  
Estar- comedor- cocina: 18 m2.  
Dormitorio sencillo: 6 m2.  
Dormitorio doble: 8 m2.  
Dormitorio principal: 10 m2.  
Toda vivienda dispondrá al menos de un dormitorio de 10 m2.  
Artículo 2.4. Dimensiones lineales  
La altura libre mínima de la vivienda será de 2,50 m en dormitorios y estancias, admitiéndose descuelgues hasta 2,20 m con ocupación en planta de cada recinto de hasta el 10% de su superficie. En pasillos, aseos y cocinas, la altura libre mínima será de 2,20 m.  
Las alturas mínimas anteriores se cumplirán, al menos, sobre las superficies mínimas exigibles a las habitaciones y a las viviendas, según el artículo anterior.  
El acceso a la vivienda, desde el edificio o desde el exterior, será a través de una puerta cuyo hueco libre no será menor de 0,80 m. x 2,00 m. Además de este acceso, la vivienda tendrá un hueco al exterior con anchura mayor de 0,90 m. y superficie mayor de 1,50 m2 para el traslado de mobiliario.  
El hueco libre de paso entre habitaciones no será inferior a 0,70 m. excepto en baño o lavadero, que puede reducirse a 0,60 m.  
La anchura mínima de pasillos será de 0,90 m. permitiéndose estrangulamientos de 0,80 m.  
Las figuras mínimas inscribibles en los recintos o habitaciones se reflejan en el siguiente cuadro:  
Ver imagen  
La dimensión de los huecos de paso, anchos mínimos y figuras mínimas inscribibles en los recintos o habitaciones anteriormente indicados, no son de aplicación en viviendas para personas con movilidad disminuida que se regirán por su reglamentación específica. (Anexo I-18).  
Condiciones de salubridad  
Artículo 2.5. Iluminación:  
Los recintos compartimentados o habitaciones con excepción de acceso, baño, despensa y trastero, dispondrán de huecos al exterior acristalados para su iluminación.  
La superficie de los huecos de iluminación no será inferior al 10% de la superficie útil del recinto iluminado.  
Esta superficie mínima deberá estar comprendida entre los 0,50 m. y los 2,20 m. de altura. La iluminación cenital puede ser complementaria pero no sustitutiva de la descrita.  
Los posibles estrangulamientos que se produzcan en el interior de las habitaciones para alcanzar huecos de fachada, no tendrán una profundidad, hasta el hueco, superior a la anchura del estrangulamiento.  
Al menos el 30% de la superficie útil de la vivienda se iluminará a través de huecos que recaigan directamente a vía pública, patio de manzana o patios del tipo I (ver artículo 2.12). El estar necesariamente estará incluido en esta superficie.  
Existirán sistemas permanentes para el oscurecimiento en las habitaciones destinadas a descanso.  
Artículo 2.6. Ventilación  
Los huecos de iluminación serán practicables, al menos, en la tercera parte de la superficie mínima de iluminación, definida anteriormente, para la ventilación de los recintos o habitaciones.  
En la cocina, existirá, además de huecos de iluminación, un sistema de ventilación mecánica con conducto independiente, preferentemente vertical, para la extracción de humos y gases de la cocción de alimentos, con un caudal mínimo de 30 l/seg. Asimismo, es conveniente disponer también de un sistema de ventilación forzada (ver Anexo II).  
Todos los aparatos que utilicen combustibles para su funcionamiento tendrán resuelta la evacuación al exterior de los humos y gases de combustión (ver Anexo I).  
Si el baño o aseo no tuviese huecos de iluminación y ventilación directa al exterior, dispondrá de un sistema de ventilación forzada con renovación continua del aire.  
Los sistemas de ventilación forzada serán independientes según el uso. Así, a un mismo colector no acometerán conductos de ventilación de baños y de cocinas u otros recintos simultáneamente.  
No se acometerá a ningún sistema de ventilación forzada conductos de salida de humos de combustión o de ventilación mecánica.  
Las condiciones que reunirán los sistemas de ventilación forzada continua mediante conducto, serán las siguientes:  
a) Un solo colector, servirá un máximo de siete plantas.  
b) Todos los conductos deben ser verticales y realizados en material incombustible. La parte superior de la chimenea de ventilación debe coronarse con un aspirador estático.  
c) El colector y conductos individuales estarán debidamente aislados del ambiente exterior, para evitar pérdidas de temperatura que dificulten el tiro correcto del conducto colector.  
d) El colector tendrá una sección mínima de 400 cm2 y los conductos individuales una sección mínima de 150 cm2.  
Artículo 2.7. Atenuación acústica  
Se proveerá el aislamiento acústico necesario, conforme a lo especificado en la NBE- CA vigente (Anexo I-1).  
Condiciones de dotación  
Artículo 2.8. Instalaciones:  
Toda vivienda contará al menos con las siguientes instalaciones:  
- Red interior de suministro de agua fría y caliente con sistema de calentamiento individual o colectivo, todo ello conforme a las Normas Básicas para las Instalaciones Interiores de Suministro de Agua (Anexo I-6). Deberá garantizarse la independencia parcial de la instalación por medio de llaves de paso en cada local húmedo, siendo además conveniente en cada uno de sus aparatos sanitarios.  
- Red interior de suministro de energía eléctrica para iluminación y usos domésticos. En el caso de suministro a través de red cumplirá el Reglamento Electrotécnico para Baja Tensión vigente (Anexo I-7), para el nivel adecuado de electrificación.  
- Red interior de desagüe de aparatos sanitarios y electrodomésticos, en su caso. Existirá cierre hidráulico a la salida de desagüe de cada aparato mediante sifón individual, o bien podrán ser sustituidos éstos, por bote sifónico registrable interpuesto entre los desagües de los aparatos y bajante, con excepción del inodoro. La conexión a la red de evacuación del edificio se efectuará conforme a la NTE- ISA (Anexo I-15).  
- Redes interiores de antena de TV y teléfono. En edificios de más de una vivienda, existirá, además, una instalación de interfonía, para comunicar estas viviendas con el acceso exterior del edificio.  
Artículo 2.9. Equipos y aparatos:  
Los cuartos húmedos (cocina, lavadero, baño y aseo) dispondrán de los siguientes equipos o aparatos:  
\* Cocina: un fregadero con suministro de agua fría y caliente, y evacuación con cierre hidráulico. Espacio para cocina, horno y frigorífico.  
\* Lavadero: deberá existir un espacio para lavadora de ropa o para lavadero, con toma de agua, desagüe y conexión eléctrica.  
\* Baño: un inodoro con suministro de agua y evacuación con cierre hidráulico. Un lavabo, un bidé, y una ducha o bañera con suministro de agua fría y caliente, y evacuación con cierre hidráulico.  
\* Aseo: un inodoro y un lavabo, en las mismas condiciones que los anteriores.  
Deberá existir una solución arquitectónica que garantice el tendido de la ropa al ambiente exterior protegido de las vistas desde el exterior del edificio. En cualquier caso, se tendrán en cuenta las prescripciones del artículo 2.22.  
Artículo 2.10. Acabados superficiales:  
Los cuartos húmedos (cocina, lavadero, baño y aseo) irán revestidos con material lavable e impermeable hasta una altura mínima de 2,00 m. El revestimiento en el área de cocción será además incombustible.  
En caso de cocinas situadas en el mismo recinto del estar o comedor, se revestirán los paramentos en contacto con el mobiliario o equipo específicos de cocina, con material lavable e impermeable hasta una altura mínima de 2,00 m. y en el área de cocción será además incombustible.  
El edificio  
Condiciones espaciales  
Artículo 2.11. Circulaciones horizontales y verticales  
Las circulaciones horizontales y verticales contarán con las siguientes dimensiones libres, en espacios comunes de edificios de más de una vivienda:  
Puerta de acceso: tendrá un ancho mínimo de 0,90 m. y una altura mínima de 2,05 m.  
Zaguan: podrá inscribirse un círculo de diámetro 1,50 m.  
Pasillos: tendrán un ancho mínimo de 1,20 m. y una altura libre de 2,40 m. como mínimo.  
Como criterio de diseño, se tendrá en consideración que a través de cualquier espacio común del edificio pueda circular horizontalmente un prisma de 2,00 x 0,60 x 0,60 m.  
En aquellos edificios en que sea obligatoria la existencia de ascensor, existirá un itinerario practicable para personas con movilidad disminuida, a partir del encuentro de la alineación del edificio con la rasante de la acera y hasta el ascensor. A este efecto, se entiende que un itinerario es practicable si:  
1. No incluye escalera ni peldaños aislados.  
2. Tiene una anchura mínima de 0,90 m.  
3. En los cambios de dirección dispone del espacio mínimo necesario para efectuar los giros con silla de ruedas.  
4. La pendiente máxima para salvar un desnivel mediante rampa es del 8%. Se admite hasta un 10% en tramos de longitud inferior a 10 m. y se podrá aumentar esta pendiente hasta el límite del 12% en tramos de longitud inferior a 3 m.  
En el itinerario practicable, el desnivel admisible, para acceder sin rampa al mismo desde el espacio exterior, tendrá una altura máxima de 0,12 m. salvada por un plano inclinado.  
La escalera:  
Los tramos de escalera deberán cumplir las siguientes condiciones:  
- Ancho mínimo de tramo: 1 m.  
- Huella mínima: 0,27 m.  
- Tabica máxima: 0,19 m.  
El número máximo de tabicas por tramo será de 16.  
Deberá cumplirse que la suma de la huella más el doble de la tabica sea superior a 0,59 m. e inferior a 0,68 m.  
La altura libre mínima será de 2,20 m., medida desde la arista exterior del escalón hasta la cara inferior del tramo inmediatamente superior.  
En escaleras curvas o compensadas, se cumplirá que a 0,40 m. de cualquier barandilla, la huella de los peldaños será mayor o igual a 0,25 m., cumpliéndose este ancho en una longitud de peldaño de al menos 0,70 m.  
Las mesetas o rellanos, tendrán un ancho mínimo igual al ancho del tramo mayor que en ella desembarca, y una longitud mínima de 0,70m.  
En el caso de mesetas que sirvan de acceso a viviendas o locales, el ancho mínimo será de 1,20 m. y la distancia mínima entre la arista del último peldaño y el hueco de las puertas a las que sirva será de 0,25m.  
En edificios de una sola vivienda, las anteriores dimensiones podrán ser incrementadas o disminuidas en un 20%, según se trate de una condición máxima o mínima respectivamente, excepto la huella mínima y tabica máxima que tendrán las mismas condiciones.  
El ascensor: será obligatoria su existencia si la altura entre el nivel de la acera, medido en el eje del portal, y el nivel del pavimento de la última planta de acceso a viviendas fuera superior a 12 m.  
Será obligatoria la existencia de un segundo ascensor si, la altura medida de la misma manera que el caso anterior, fuera superior a 26 m. o si el número de viviendas servidas por el ascensor fuera superior a 28.  
Con objeto de hacer un itinerario practicable para personas con movilidad disminuida, al menos un ascensor contará con las siguientes características:  
- Las puertas, tanto de la cabina como las de acceso a cada planta, tendrán un hueco libre con un ancho mínimo de 0,80 m. y serán automáticas.  
- La cabina del ascensor tendrá, como mínimo, unas dimensiones libres de 0,90 x 1,20 m., siendo la menor dimensión la que se enfrenta al hueco de acceso al mismo. La superficie mínima será de 1,20 m2.  
- El desnivel máximo entre el umbral de la cabina y el correspondiente a la puerta de acceso a cada planta será de +/- 20 milímetros.  
Las mesetas de acceso desde el ascensor a cada planta, tendrán un ancho mínimo de 1,20 m.  
Artículo 2.12. Patios  
Los patios del edificio pueden considerarse interiores o exteriores, según estén contenidos dentro del volumen del edificio o estén situados en la fachada del mismo.  
Los patios interiores, en función de la heterogeneidad de usos a los que sirven, contarán con unas dimensiones mínimas para garantizar la menor interferencia de usos, dentro de los límites de las exigencias de salubridad. Se establecen cuatro tipos de patios:  
Tipo 1. Estos patios, podrán servir simultáneamente a cualquier tipo de habitación o espacio común incluido el estar. En el caso de servir al estar, los paramentos de estos patios deberán tener tratamiento de fachada en su diseño y construcción, y serán utilizables como espacio comunitario.  
Tipo 2. Estos patios, podrán servir simultáneamente a cualquier tipo de habitación o espacio común, excepto al estar.  
Tipo 3. Estos patios, podrán servir a las mismas habitaciones que los del tipo 2, no permitiéndose que a ellos recaigan simultáneamente cocinas y dormitorios.  
Tipo 4. Estos patios podrán servir únicamente a baños, aseos, lavaderos y a espacios comunes del edificio.  
Las dimensiones que definen estos patios así como las ha-  
Ver imagen  
bitaciones a los que pueden servir se reflejan en el cuadro siguiente. El diámetro mínimo de la circunferencia inscribible es variable según sea vivienda plurifamiliar o unifamiliar.  
En los patios Tipo I, cuando el ancho del solar sea inferior al diámetro obtenido por aplicación del cuadro anterior, se tomará como ancho del patio el del solar y como profundidad del patio el diámetro de la circunferencia obtenido.  
En edificios de una o dos viviendas por planta, situados en solares de reducidas dimensiones en comparación con su altura edificable, los patios quedarán exentos del cumplimiento de las dimensiones mínimas anteriores, si existe una imposibilidad material de realizar una distribución racional en planta de las viviendas, debido a la desproporción existente entre la superficie mínima del patio exigible, según esta normativa, y la superficie del solar. En cualquier caso, habrá que cumplir con la regulación de los patios mínimos especificados en las Ordenanzas Municipales correspondientes.  
Los patios exteriores, cumplirán las limitaciones al efecto contempladas en las Ordenanzas Municipales de Edificación correspondientes.  
Todos los patios, tanto interiores como exteriores, si no son de uso privado, serán accesibles, desde espacios comunes, para su mantenimiento y limpieza.  
Artículo 2.13. Huecos de servicio  
Los huecos de servicio que contengan instalaciones comunes o conjuntos de acometidas individuales, deberán ser registrables desde espacios comunes y permitirán realizar adecuadamente las operaciones de mantenimiento y reparación. Las instalaciones en su interior estarán separadas entre sí, conforme a su normativa específica. (Anexo I).  
Artículo 2.14. Aparcamientos.  
En el diseño de aparcamientos, en edificios de viviendas, se estará a lo dispuesto en las Ordenanzas Municipales correspondientes. Subsidiariamente, se tendrán en cuenta las condiciones particulares de diseño de los aparcamientos en edificios de Viviendas de Protección Oficial (artículo 3.1).  
Condiciones de seguridad  
Artículo 2.15. Estabilidad  
El edificio será estructuralmente estable, no estando afectado por deslizamientos del conjunto, giros o hundimientos que pongan en peligro a sus ocupantes o a terceros, o bien afecte a los edificios colindantes.  
La sobrecarga de uso vigente en la norma «Acciones en la Edificación» (anexo I-4) condicionará y limitará los usos a los que pueda destinarse el edificio.  
Artículo 2.16. Seguridad contra el robo.  
En el diseño y construcción del edificio, se adoptarán las soluciones arquitectónicas adecuadas, que dificulten el acceso al mismo de personas no autorizadas que puedan constituir un riesgo tanto para el edificio como para sus usuarios o enseres.  
La solución adoptada será compatible con la fácil evacuación del edificio en caso de emergencia.  
Artículo 2.17. Seguridad contra la caída  
Los huecos de ventana, cuya altura sobre el pavimento de la vivienda o espacios comunes sea inferior a 0,90 m., estarán protegidos por vidrio armado o de seguridad, paneles o barandillas, hasta la altura de 0,90 m. desde el pavimento, y resistirán un empuje horizontal de 100 Kg/ml. aplicado en su parte superior.  
En elementos comunes de edificios de más de una vivienda, los balcones, terrazas, espacios con desniveles bruscos de altura superior a 0,70 mts, escaleras, rampas, etc, estarán protegidos por barandillas con las siguientes características:  
- Altura mínima:  
0,90 m. en el interior del edificio (escaleras, rampas ....)  
1,00 m. en el exterior del edificio (balcones, terrazas ...)  
- Resistir un empuje horizontal- 100 Kg/ml.  
- Diseño: no permitir el paso entre sus huecos de una esfera de diámetro mayor de 0,12 m., ni ser escalable.  
Artículo 2.18 Seguridad contra el fuego.  
El edificio cumplirá las condiciones de protección contra incendios conforme a lo especificado en la NBE- CPI vigente (Anexo I-3) y las Ordenanzas Municipales correspondientes.  
Artículo 2.19. Seguridad contra el rayo.  
Los edificios dispondrán de pararrayos, en las condiciones determinadas por la normativa vigente (anexo I-17) y según los criterios de diseño y cálculo de la NTE- IPP (Instalaciones de protección: pararrayos). (Anexo I-16).  
Artículo 2.20. Seguridad contra riesgos de las instalaciones: Las instalaciones del edificio contarán con las suficientes medidas de seguridad en cuanto a su ubicación, disposición, accesibilidad, compartimentación, etc, reflejadas en sus normativas específicas y en las normas básicas de la edificación. (Ver anexo I-6, 7, 8, 10, 11).  
Condiciones de salubridad  
Artículo 2.21. Iluminación  
- Escaleras: en edificios de más de una vivienda, las escaleras contarán con iluminación natural, con un mínimo de un metro cuadrado por planta y en todas las plantas en las que haya viviendas. Esta no se producirá a través de balcones o terrazas de uso privado en evitación de su posible cierre.  
La iluminación cenital será admisible hasta cuatro plantas, debiendo quedar un hueco central libre en toda la altura de la escalera, en el que se pueda inscribir un circulo de 1,10 m. de diámetro, y tendrá una superficie traslúcida superior a los 2/3 de la superficie en planta de escalera.  
Artículo 2.22. Ventilación  
- Fachadas y patios: en el diseño de fachadas y patios, tanto interiores como exteriores, para limitar posibles estrangulamientos, se tendrán en cuenta las siguientes condiciones:  
Desde un punto cualquiera de un hueco de iluminación y ventilación y en el plano horizontal que pase por dicho punto, se podrá observar sin obstrucciones, un segmento de L metros de longitud, paralelo a fachada y situado a L metros de ésta, de tal forma que el ángulo de visión que defina el punto con dicho segmento sea igual o superior a 45º.  
La dimensión L, en función del tipo de patio, tomará los siguientes valores:  
Tipo de patio 1 2 y 3 4  
L (m.) 6,00/4,00 3,00/2,00 2,00/1,50  
El valor mayor de L, de cada recuadro es aplicable a edificios de más de una vivienda y el menor a edificios de una vivienda.  
En caso de patios cubiertos, existirá una salida de aire en su parte superior de, al menos, 1/6 de la superficie en planta del patio. La cubrición del patio será traslúcida.  
- Escaleras: las escaleras de edificios de viviendas tendrán ventilación directa, siendo sus huecos de iluminación practicables, al menos, en la sexta parte de la superficie mínima de iluminación definida anteriormente, no produciéndose a través de balcones o terrazas de uso privado.  
En caso de iluminación cenital deberá existir una ventilación perimetral en el encuentro del acristalamiento con la caja de escalera.  
- Conductos de ventilación: Los conductos de ventilación, sobrepasarán el nivel de la cubierta en, al menos, 1,10m. si no hubiera obstrucciones en un radio de 6 metros; en caso contrario, deberá incrementarse esta altura en función de la altura de la obstrucción y su distancia al conducto, conforme NTE- ISV (anexo I-12)  
- Soluciones alternativas a los conductos de ventilación:  
1. Los baños y ascos podrán ventilar mediante patinillos de dimensiones mínimas 1,20 x 0,80 m., serán registrables para su limpieza y mantenimiento y servirán un máximo de ocho plantas.  
2. Se admite la ventilación mecánica por conductos verticales independientes hasta cubierta, para cada baño o aseo de cada vivienda, con los requisitos de la normativa exigencial (Anexo II).  
Artículo 2.23. Atenuación acústica  
Los elementos separadores entre distintos locales, viviendas y zonas comunes, contarán con el suficiente aislamiento al ruido aéreo y ruido de impacto, según la NBE- CA vigente. (Anexo I-1).  
Artículo 2.24. Confort higrotérmico  
Estará garantizada, en condiciones normales, la estanquidad de los cerramientos de fachada, cubiertas y suelos del edificio, frente al agua y viento.  
Los registros de las persianas deberán ser estancos frente al agua y viento y estarán aislados térmicamente.  
Las viviendas situadas en planta baja deberán estar aisladas del terreno por medio de una cámara de aire ventilada y barrera antihumedad correspondiente. En su defecto, deberá existir un sistema de impermeabilización que evite la aparición de humedades en la vivienda procedentes del terreno.  
La pérdida global de calor del edificio, el diseño y cálculo de los elementos de compartimentación y cerramiento, y el sistema de calefacción existente, se ajustarán a la NBE- CT vigente y reglamentación específica de instalaciones. (Anexo I-2, 10).  
Condiciones de dotación  
Artículo 2.25. Abastecimiento de agua:  
El caudal y la presión de la red interior serán suficientes para conseguir el suministro mínimo, según la norma básica vigente (anexo I-6), en circunstancias normales y en el punto más desfavorable. En su defecto, deberá instalarse un sistema que garantice el caudal y la presión en los puntos de consumo.  
La independencia de fluído quedará asegurada impidiéndose la mezcla con aguas residuales o de origen distinto al previsto.  
Quedará asegurada asimismo, la independencia del usuario, de manera que pueda acceder a la red general sin servidumbre, pudiendo seccionar su instalación y permitiendo la instalación de un contador individual.  
El trazado de la instalación será preferentemente por zonas de uso común, o de fácil acceso desde éstas, para facilitar el mantenimiento.  
Artículo 2.26. Suministro de energía eléctrica y otras instalaciones.  
La independencia de la instalación eléctrica se garantizará mediante seccionamiento general de la red y seccionamiento parcial de circuitos en aparcamientos, zonas comunes, locales, viviendas, etc.  
Estará asegurada la independencia del suministro de energía eléctrica de cada usuario, de manera que tenga acceso directo a la centralización común, pueda instalar un contador individual y pueda seccionar su instalación.  
El trazado de la instalación eléctrica será preferentemente por zonas de uso común o de fácil acceso, siendo independientes las derivaciones individuales.  
Los edificios de más de una vivienda contarán con instalaciones generales de antena colectiva, interfonía desde el acceso exterior a cada vivienda y de teléfonos.  
Los edificios de viviendas contarán con instalación general de puesta a tierra de las instalaciones y masas metálicas, según el Reglamento Electrotécnico para Baja Tensión. (Anexo I-7).  
Artículo 2.27. Evacuación de aguas residuales:  
La independencia de la instalación se asegurará mediante: cierre hidráulico a la salida de los aparatos en el interior de la vivienda, ventilación de las bajantes con el exterior, arquetas accesibles a pie de bajante o en su defecto, si la redes colgada, se dispondrá de registros en los puntos de encuentro entre bajante y red horizontal, y por último, mediante pozo general, preferentemente sifónico, en la conexión a la red de alcantarillado.  
El trazado de la instalación será preferentemente por zonas de uso común o de fácil acceso, especialmente las arquetas de colectores horizontales.  
Los cuartos de contadores dispondrán de sumidero sifónico.  
Artículo 2.28. Evacuación de aguas pluviales.  
Las, aguas pluviales recogidas en las cubiertas del edificio no verterán directamente a vía pública, siendo conducidas mediante bajantes a la red de sanewniento, siempre que esta tenga la suficiente capacidad y lo permita la normativa municipal correspondiente.  
El emplazamiento  
Condiciones espaciales.  
Artículo 2.29. Accesos.  
Los accesos, tanto peatonal como de tránsito rodado, deberán estar pavimentados hasta el edificio, estando prevista la evacuación de aguas de lluvia por alcantarillado o en su defecto por escorrentía natural del terreno, dotándolo de las pendientes adecuadas.  
Condiciones de seguridad y salubridad.  
Artículo 2.30. Situación.  
Los estercoleros comunales, las estaciones de transformación de basuras, las instalaciones de aguas residuales y demás industrias molestas, insalubres, nocivas o peligrosas, estarán separadas de los emplazamientos de viviendas, respetando las distancias prescritas en su normativa específica vigente (anexo I-13).  
No estarán inmediatos a dunas o muédanos movedizos.  
Distarán más de 25 metros de áreas forestales calificadas como de reconocido peligro de incendio, estando la mencionada banda, libre de arbustos o vegetación.  
Condiciones de dotación  
Artículo 2.31 Abastecimiento de agua.  
El abastecimiento de agua se realizará mediante conexión a la red de suministro público, estando esta conexión provista de llave de corte para su aislamiento de la red. En caso de suministro propio, realizado mediante pozo o algibe, se garantizará un aforo mínimo de 100 litros por persona y día, y se asegurará la potabilidad del agua mediante análisis. Para evitar una posible contaminación, el pozo estará situado, si hubiera desnivel, en cota superior al pozo de aguas residuales y en cualquier caso a más de 50 metros de distancia del mismo.  
Artículo 2.32. Suministro de energía eléctrica.  
El suministro de energía eléctrica se realizará mediante conexión a la red pública, conforme a su reglamentación específica (anexo I-7). En caso de instalación autónoma, por no existir red pública, se garantizará el suministro necesario para las dotaciones de alumbrado, equipos y sistemas, especificados en los apartados de vivienda.  
Artículo 2.33. Evacuación de aguas residuales.  
La evacuación de aguas residuales se realizará mediante conexión a la red de alcantarillado, estando esta conexión provista de pozo registrable. En ausencia de red de alcantarillado, la evacuación se efectuará mediante un sistema de depuración y vertido según la NTE- ISD (Anexo I-14).  
CAPITULO III  
La vivienda de protección oficial (V.P.O.)  
- El edificio  
Artículo 3.1. Aparcamientos  
Estarán situados en planta baja o sótano de los edificios destinados a vivienda, ó en locales independientes.  
No estarán situados sobre viviendas excepto en casos justificados que garanticen las exigencias de seguridad, salubridad e insonorización.  
En su diseño, se tendrán en cuenta las siguientes condiciones:  
\* Zaguán: será independiente funcionalmente del acceso de vehículos.  
\* Acceso de peatones: en aparcamientos se dispondrá de un acceso peatonal independiente de la rampa de acceso de vehículos. Cuando este acceso se realice por rampa o escalera, estas cumplirán lo especificado en el artículo 2.11 referente a circulaciones horizontales y verticales del edificio.  
\* Huecos de acceso: La anchura mínima de huecos de acceso y mesetas cumplirá con las siguientes limitaciones:  
- En calles de anchura igual 6 superior a 12 m. = 3,00 m.  
- En calles de anchura inferior a 12 m. = 4,00 m.  
En aparcamientos con capacidad superior a 100 plazas el hueco de acceso será de 6,00 m., o bien tendrá dos huecos independientes con la anchura definida anteriormente en función del ancho de calle.  
Todos los aparcamientos dispondrán de una meseta con achura igual al hueco mínimo y con un fondo mínimo de 5,00 metros, sin incluir en esta superficie la de uso público, y con pendiente menor del 5%.  
Si la puerta del aparcamiento se sitúa en el plano de fachada o en la meseta tendrá el ancho mínimo de éstas.  
Si la puerta del aparcamiento se sitúa en contacto con la rampa tendrá el ancho mínimo de ésta. Rampa: cumplirá con las siguientes limitaciones:  
- Recta: pendiente no mayor del 16%  
- Curva: pendiente no mayor del 12%  
- Radio de giro mínimo en el eje: 6 m.  
- Ancho de rampa mínimo: 3,00 m.  
Las rampas que sirvan a más de 100 plazas tendrán un ancho mínimo de 6 m. con dos sentidos de circulación diferenciados ó existirán dos rampas independientes con un ancho de 3 m. cada una.  
\* Distribución interior: cumplirá las siguientes limitaciones.  
- Altura libre: 2,20 m.  
- Número máximo de plazas: no mayor que la superficie útil total en m2 (incluyendo aceras, pasillos maniobra, etc) dividida por 20 m2.  
No mayor que el número de viviendas del edificio cuando éstas plazas estén vinculadas a viviendas. -  
- Número mínimo de plazas: no menor que la superficie útil total en m2 dividida por 30 m2.  
- Dimensión mínima por plaza: 2,2Ox4,50m. de anchura y longitud, libres de soportes estructurales.  
- Ancho de calle mínimo: 3,00 m.  
- Radio de giro mínimo en el eje: 4,50 m.  
- Solo se tendrá que hacer maniobra para estacionar el vehículo, dejando para ello un espacio libre en el frente de la plaza de al menos 4,50 m. x 2,20 m.  
\* Garajes en viviendas unifamiliares: en viviendas unifamiliares se cumplirán las condiciones de diseño anteriores con las siguientes modificaciones:  
- Meseta: Superficie mínima 2,70 x 2,50 m. Pendiente máxima del 6%.  
- Hueco de acceso mínimo: 2,70 m.  
- Superficie mínima de garaje: 14 m2.  
- Dimensiones mínimas: 2,55 x 4,80 m.(anchura y longitud).  
\* Iluminación: en aparcamientos, la iluminación artificial se efectuará exclusivamente mediante lámparas eléctricas conforme al REBT (ver anexo I).  
\* Ventilación: La evacuación de gases del interior del aparcamiento se efectuará siguiendo alguno de los siguientes sistemas:  
- Ventilación natural: ésta se producirá a través de huecos abiertos al exterior o a patios interiores de uso exclusivo a los que no recaigan huecos de otros locales o viviendas.  
La superficie mínima de ventilación será de 1 metro cuadrado de hueco por cada 200 metros cuadrados de superficie de aparcamiento, y los huecos se situarán de forma que se produzca ventilación cruzada.  
En el caso de ventilar a fachada o a patios de manzana, los huecos de ventilación estarán separados suficientemente de cualquier hueco de viviendas u otros locales, para evitar interferencias entre ellos.  
- Ventilación mecánica: realizada por medios mecánicos garantizando la renovación del aire viciado del interior con un caudal mínimo de 250 m3/hora. por plaza de aparcamiento.  
Los conductos de extracción serán exclusivos del aparcamiento no pudiendo conectarse a ellos otro tipo de locales o viviendas.  
En aparcamientos con capacidad superior a 100 plazas deberán existir simultáneamente los dos sistemas de ventilación, natural y mecánica, descritos anteriormente.  
\* Protección contra el fuego: Los aparcamientos cumplirán las condiciones de protección contra incendio, reguladas en las Ordenanzas Municipales correspondientes y en la NBECPI vigente. (Anexo I-3).  
Artículo 3.2. Trasteros independientes de las viviendas.  
Se admitirán como trasteros anejos a las viviendas, los locales destinados a ese fin exclusivo, sin incorporación posible a ninguna de ellas y que tengan un acceso directo desde zonas comunes de circulación del edificio.  
En el caso de edificios de una sola vivienda, el acceso al trastero se realizará desde el exterior. La superficie de iluminación exterior de los mismos, si la hubiera, estará situada por encima de 1,80 m. del nivel del suelo del local. La superficie útil del trastero será, como máximo, el 15 por ciento de la superficie útil de la vivienda a la que este adscrito.  
El emplazamiento  
Artículo 3.3 Servicios urbanísticos de los terrenos.  
Para poder edificar sobre un suelo, éste deberá cumplir con lo dispuesto en el Real Decreto 1.346/1976, de 9 de abril, por el que se aprueba el Texto Refundido de la Ley sobre Régimen del Suelo y Ordenación Urbana.  
En cualquiera de los casos, los terrenos que el planeamiento incluya en suelo urbano, deberán estar dotados de acceso rodado, abastecimiento de agua, evacuación de aguas y suministro de energía eléctrica. De no existir éstos, se podrá edificar cuando se asegure la ejecución simultánea de la urbanización y de la edificación, cumpliendo previamente lo siguiente:  
a) Que se justifique documentalmente haber prestado fianza a favor del Ayuntamiento correspondiente, en cuantía suficiente para garantizar la ejecución de las obras de urbanización, que alcanzarán no sólo a las obras que afecten al frente de fachada o fachadas del terreno sobre el que se pretende construir, sino a todas las infraestructuras necesarias para que puedan prestarse los servicios públicos necesarios tales como red de abastecimiento de aguas, saneamiento, alumbrado público y pavimentación de aceras y calzadas, hasta el punto de enlace con las redes generales y viarias que estén en funcionamiento. (Art. 78 de la Ley, art. 40 del Reglamento de Gestión y concordantes).  
b) Que el proyecto incluya el de los servicios que faltaren y que habrán de realizarse antes de solicitar la Calificación Definitiva. (Art. 76 del Reglamento de VPO).  
Cuando se trate de proyectos que se van a ejecutar por fases, se atendrá a lo dispuesto en el art. 79 del Reglamento.  
Cuando la Ley sobre Régimen del Suelo y Ordenación Urbana lo permita, podrá edificarse en suelo no urbanizable, habiéndose cumplido los trámites previos que en ella se establecen.  
En este caso, deberá contar con saneamiento natural para las aguas pluviales y la instalación de depuración y vertido se ajustará en cuanto diseño, cálculo y construcción a lo especificado en la NTE- ISD. (Anexo I-14).  
ANEXO I  
Normas básicas de edificación, reglamentos específicos y otras disposiciones de obligatoria consideración a los efectos de esta normativa.  
1. NBE- CA- 88: condiciones acústicas en los edificios. Real Decreto 1909/1981 de 24 de julio de 1981 (BOE 07.09.81). Modificada por Real Decreto 2115/1982 de 12 de agosto (BOE 03.09.82 y 07.10.82). Modificada nuevamente por Orden de 29 de septiembre de 1988 (BOE 08.10.88).  
La primera parte, articulada, recoge las directrices generales y las prescripciones obligatorias y la segunda, en cinco anexos, detalla los conceptos fundamentales, las características acústicas del entorno y del interior de los edificios y establece procedimientos de cálculo, condiciones de los materiales y recomendaciones.  
2. NBE- CT- 79: condiciones térmicas de los edificios. Real Decreto 2429/1979 de la Presidencia de Gobierno de 6 de julio de 1979, BOE de 22 de octubre de 1979.  
Sólo para edificios de nueva planta. Contempla aspectos de confort térmico, prohibición de condensaciones y limitación de pérdidas de calor por transmisión, infiltración en huecos, etc., con el fin de ahorrar energía en función del clima y forma de los edificios.  
La primera parte, articulada, recoge las prescripciones obligatorias y la segunda, procedimientos de cálculo, condiciones de los materiales y recomendaciones.  
3. NBE- CPI- 91: condiciones de protección contra incendio de los edificios. Real Decreto 279/1991, de 1 de marzo (BOE de 8 de marzo de 1991).  
Establece unas condiciones generales para la prevención y protección contra incendios que deben cumplir los edificios en los siguientes aspectos: compartimentación, evacuación y señalización; comportamiento al fuego de los elementos constructivos y materiales; instalaciones generales y locales de riesgo especial; instalaciones de protección contra incendios; condiciones particulares para distintos usos.  
Complementariamente existen unos apéndices: de comportamiento al fuego de elementos constructivos; señales de evacuación e índice de disposiciones relacionadas con la protección contra incendios en los edificios.  
4. NBE- AE- 88: acciones en la edificación. Decreto 195/1963, del Ministerio de la Vivienda de 17 de enero de 1963; BOE de 9 de febrero de 1963. Modificada por Real Decreto 1370/1988 de 11 de noviembre.  
Establece las acciones gravitatorias del viento, térmicas y reológicas que han de considerarse en el proyecto y ejecución de todo tipo de edificaciones.  
5. Normas sismorresistentes PDS- 1/1974. Parte A. Decreto 3209/1974 del Ministerio de Planificación del Desarrollo de 30 de agosto de 1974; BOE de 21 de noviembre de 1974.  
Establece las acciones sísmicas que han de considerarse en el proyecto, construcción y explotación de todo tipo de. obras y servicios.  
6. Normas básicas para las instalaciones interiores de suministro de agua. Orden del Ministerio de Industria de 9 de diciembre de 1975; BOE de 13 de enero de 1976 y 12 de febrero de 1976.  
De obligada aplicación a todas las instalaciones para prestación de servicio público de suministro de agua. ,  
7. Reglamento Electrotécnico para Baja Tensión. Decreto 2413/1973 del Ministerio de Industria de 20 de septiembre de 1973; BOE de 9 de octubre de 1973, e instrucciones complementarias.  
Normas básicas de carácter general que definen el ámbito y las características de las instalaciones electrotécnicas de baja tensión, los preceptos que afectan a las relaciones entre las empresas suministradoras y los usuarios, los problemas de seguridad de los mismos y aspectos que se refieren a la intervención de la Administración y al procedimiento aplicable en cada caso.  
8. Reglamento de Aparatos de Elevación y Manutención e Instrucción Técnica complementaria MIE- AEM- I. Real Decreto 2291/1985 del Ministerio de Industria y Energía de 8 de noviembre de 1985. Orden de 23 de septiembre de 1987; BOE 6 de octubre de 1987.  
9. Antenas Colectivas. Ley 49/1966 de la Jefatura del Estado de 23 de junio de 1966; BOE de 25 de julio de 1966.  
Declara obligatoria la instalación de antenas colectivas en todo inmueble de nueva construcción y en los ya habitados, en determinadas condiciones, dictándose normas técnicas para asegurar una buena recepción de las señales.  
10. Reglamento de Instalaciones de Calefacción, Climatización y Agua Caliente sanitaria, con el fin de racionalizar su consumo energético e Instrucciones Técnicas complementarias. Real Decreto 1618/1980, de la Presidencia de Gobierno, de 4 de julio de 1980. BOE de 6 de agosto de 1980. Modificado por Real Decreto 2946/1982 de la Presidencia de Gobierno, de 10 de octubre de 1982; BOE de 12 de noviembre de 1982.  
Define las condiciones que deben cumplir las instalaciones que consumen energía con fines térmicos no industriales, para conseguir un uso racional de la misma, teniendo en cuenta la calidad y seguridad de las mismas y la protección del medio ambiente.  
11. Normas Básicas de Instalaciones de Gas en edificios habitados. Orden de la Presidencia de Gobierno de 29 de marzo de 1974; BOE 30 de marzo de 1974.  
De aplicación a las instalaciones para utilización de todos tipo de gases combustibles.  
Constituye un compendio de todos los requisitos técnicos que deben cumplir las instalaciones a fin de obtener la adecuada seguridad, contemplando a este efecto: el dimensionado de las tuberías, materiales, instalaciones, instalación de tuberías, reductores, reguladores y limitadores de presión, la instalación de contadores, instalación de aparatos, ensayos y verificaciones, entrada de aire comprimido y evacuación de humos.  
12. NTE- ISV: Norma Tecnológica de la Edificación, Instalaciones de Salubridad: Ventilación. Orden del Ministerio de la Vivienda de 2 de julio de 1975; BOE 5 y 12 de julio de 1975.  
Renovación de aire en locales situados en edificios de viviendas con un máximo de 20 plantas, incluido el garaje.  
13. Reglamento de Actividades Molestas, Insalubres y Peligrosas. Decreto 2414/1961 de la Presidencia de Gobierno de 30 de noviembre de 1961; BOE 7 de diciembre de 1961, corrección de errores, el 7 de marzo de 1962.  
Obliga a las industrias que se dedican a actividades que producen humos, polvo, niebla, vapores o gases a dotarse de instalaciones eficaces y adecuadas de precipitación del polvo o depuración de los vapores o gases, en seco, en húmedo o por procedimiento eléctrico, obligando a que en ningún caso las concentraciones de estos elementos sobrepasen unas determinadas cifras.  
14. NTE- ISD: Norma Tecnológica de la Edificación, Instalaciones de Salubridad: depuración y vertido. Orden del Ministerio de la Vivienda de 9 de enero de 1974; BOE 16 y 19 de enero de 1974.  
Depuración y vertido de las aguas residuales de tipo doméstico, no industriales, procedentes de una red de evacuación que sirve a una población P no mayor de 10.000 habitantes.  
15. NTE- ISA: Norma Tecnológica de la Edificación, Instalaciones de Salubridad: Alcantarillado. Orden del Ministerio de la Vivienda de 6 dé marzo de 1973; BOE 17 de marzo de 1973.  
Evacuación de aguas pluviales y residuales desde las respectivas acometidas hasta el cauce receptor o hasta la estación depuradora, cuando ésta sea necesaria.  
16. NTE- IPP: Norma Tecnológica de la Edificación, Instalaciones de Protección: pararrayos. Orden del Ministerio de la Vivienda de 1 de marzo de 1973; BOE 10 de marzo de 1973.  
Instalaciones de protección contra el rayo desde la cabeza o red de captación, hasta su conexión a la puesta a tierra del edificio.  
17. Pararrayos radiactivos . Real Decreto 1428/1986 del Ministerio de Industria y Energía de 13 de junio de 1986, BOE 11 de julio de 1986.  
Prohibe el empleo de radioelementos en la fabricación de pararrayos y la importación e instalación de los que incorporen fuentes radiactivas;  
18. Características de viviendas para minusválidos en VPO Orden del Ministerio de Obras Públicas y Urbanismo de 3 de marzo de 1980; BOE 18 de marzo de 1980 y Real Decreto 355/80 del Ministerio de Obras Públicas y Urbanismo de 25 de enero de 1980. BOE 28 de febrero de 1980.  
ANEXO II  
Definiciones contenidas en esta normativa  
Altura libre.  
Se entiende por altura libre la separación existente, medida en sentido vertical, entre el plano del pavimento y el techo en cualquiera de sus puntos.  
Altura de patio.  
Es la separación existente, medida en sentido vertical, entre plano de pavimento de la planta inferior de vivienda con iluminación por el patio, y la línea de coronación definida por la edificación de mayor altura contenida en el perímetro del patio excluidas las edificaciones medianeras colindantes.  
Como condición general no se admiten otras construcciones que superen los 451 a partir del plano horizontal que contiene la línea de coronación.  
En el caso de patios no adosados a edificios medianeros de mayor altura, no computarán a efectos de definir la línea de coronación la caja de escalera, el cuarto de ascensor o ambos si están situados en el mismo lado del patio. Los restantes lados del patio cumplirán la condición general.  
Aseo  
Se denomina aseo a la habitación destinada a la higiene de las personas, de existencia complementaria en algunas viviendas, con características reducidas respecto al baño.  
Baño  
Se denomina baño a la habitación destinada a la higiene de las personas y de existencia obligada en todas las viviendas, con las características definidas en los epígrafes correspondientes.  
Dimensión libre.  
Es la separación, medida en horizontal, vertical o en la dirección adecuada, entre los máximos salientes del hueco, paramentos enfrentados, aristas, etc que se estén regulando.  
Garaje o aparcamiento.  
Todo local, cubierto y con cerramientos laterales, destinado a la guarda, con carácter regular, de vehículos de motor y mecánicos.  
Segundas luces.  
Una habitación o recinto compartimentado está en segundas luces, cuando realiza su ventilación e iluminación, exclusivamente, mediante una abertura común y permanente con otra habitación o recinto, que tiene huecos de iluminación y ventilación al exterior del edificio.  
Superficie útil  
Se entiende por superficie útil, a los efectos exclusivos de esta norma, la del suelo de la vivienda, cerrada por el perímetro definido por la cara interior de sus cerramientos con el exterior o con otras viviendas o locales de cualquier uso. Del conjunto de superficie útil queda excluida la superficie ocupada, en planta, por las particiones interiores de la vivienda, fijas o móviles, elementos estructurales verticales y canalizaciones o conductos con sección horizontal superior a 100 cm2, y aquella superficie del suelo de la vivienda sobre la que la altura libre sea inferior a 1,50 m. No se computan a efectos exclusivos de esta norma, las superficies de suelo de los espacios exteriores como terrazas y balcones.  
Ventilación forzada.   
La producida por la circulación y salida del aire de un recinto, de modo continuado, a través de un conducto vertical con aspirador estático en su extremo superior y situado en el ambiente exterior.  
Ventilación mecánica.  
La producida por la circulación y salida del aire de un recinto al exterior, cuando es impulsado por un mecanismo motor.  
Zaguán.  
Espacio de acceso común a varias viviendas.  
ANEXO III  
Criterios en términos de exigencia en los que se basa esta normativa  
La vivienda  
Exigencias espaciales  
Se considera vivienda, todo espacio destinado a uso autónomo que permita el desarrollo de las funciones humanas, constituyendo un conjunto de espacios de uso privado y delimitado, existiendo conexión propia entre todos ellos sin necesidad de atravesar áreas de uso comunitario.  
Los espacios interiores de la vivienda, cuyo conjunto constituye la misma, permitirán desarrollar las funciones humanas elementales, estableciéndose los compartimentos necesarios para satisfacer los requisitos específicos de cada función. El dimensionado de estos espacios interiores será según la función o funciones asignadas y su posible compatibilidad en el espacio o en el tiempo.  
Los espacios para las funciones humanas  
Se determinan por la función que se prevé desarrollar en su interior. A efectos de la presente norma se definen ocho espacios elementales que responderán univocamente a las funciones previstas, según se indica a continuación:  
a) Acceso y desplazamiento: en la vivienda se permitirá la función de acceso desde el espacio exterior o interior del edificio, así como la posibilidad de traslado de las personas para cambiar de actividad de un espacio a otro. Este espacio, podrá diferenciarse o compartimentarse según las actividades de los espacios a los que sirve.  
b) Relación y ocio: En la vivienda podrán desarrollarse las actividades propias de la convivencia y ocio de sus ocupantes, así como la relación social. Este espacio estará diferenciado de otros espacios, pudiendo también compartimentarse. El dimensionado tendrá en cuenta el amueblamiento específico.  
c) Ingestión de alimentos: En la vivienda existirá un espacio que permita la ingestión de alimentos simultáneamente al conjunto de usuarios del mismo. Este espacio estará diferenciado de otros espacios, pudiendo compartimentarse. El dimensionado considerará el amueblamiento específico.  
d) Preparación de alimentos: En la vivienda existirá un espacio que permita el almacenamiento y conservación de alimentos, así como su preparación y cocción, limpieza de utensilios empleados y evacuación de residuos. Este espacio estará diferenciado de otros espacios, pudiendo compartimentarse. El dimensionado considerará el amueblamiento y aparatos específicos.  
e) Limpieza de las cosas: Existirá en la vivienda un espacio que permita la limpieza y mantenimiento de la ropa de vestido, así como de los enseres y elementos contenidos en el espacio habitable. Este espacio estará diferenciado de otros espacios y preferentemente abierto al espacio exterior. El dimensionado considerará el amueblamiento y aparatos específicos.  
f) Formación y trabajo: En la vivienda se podrán realizar funciones intelectuales y de formación de las personas, como el estudio y similares. Asimismo, se permitirán actividades profesionales que no interfieran las restantes funciones del espacio. El espacio para esta función deberá estar compartimentado por las necesarias condiciones de sosiego, pudiendo ser compartido con otros según su régimen de uso.  
g) Descanso: la vivienda contará con uno o varios espacios que permitan el dormir simultáneo de todos sus ocupantes. Estarán compartimentados debido al aislamiento necesario. El dimensionado tendrá en cuenta el amueblamiento específico.  
h) Higiene personal: La vivienda dispondrá de, al menos, un espacio para el ejercicio de las actividades de aseo personal y evacuación. Dado su carácter, deberá estar compartimentado por la necesaria privacidad entre sexos y edades de los usuarios. El dimensionado contará con los aparatos específicos.  
Estos espacios, definidos por la función, podrán compartimentarse en recintos o habitaciones cuya denominación individualizada es la siguiente:  
Ver imagen  
Exigencias de salubridad  
Iluminación y soleamiento  
Se atenderá a que la iluminación sea fundamentalmente solar en los espacios interiores de la vivienda, alcanzando en el período diurno niveles suficientes de duración, conforme a las funciones humanas que en ellos se desarrollen.  
Para los espacios de acceso y baño, puede sustituirse la iluminación natural por iluminación artificial con los mismos niveles. En todos los espacios, la iluminación artificial complementaria debe existir como dotación para las horas nocturnas.  
Atenuación acústica  
En los espacios interiores no existirán ruidos que impidan desarrollar las funciones para las que estén destinadas, produciendo molestias o inconfort, haciendo difícil la concentración, añadiendo fatiga o impidiendo el sueño. Asimismo, se procurará la no inteligibilidad de la palabra humana entre locales contiguos.  
Ventilación  
En los espacios interiores estará asegurada de modo suficiente la renovación de aire interior con aire fresco del exterior. Las condiciones para la renovación de aire en los espacios asegurará la eliminación de humos y gases, así como la ausencia de olores desagradables permanentes.  
Los parámetros que miden la satisfacción de esta necesidad son:  
a) La renovación media de aire, expresada en tasa de renovación por hora.  
b) El caudal de aire extraído por local.  
Los valores mínimos de estos parámetros son:  
1. En locales de baja demanda de ventilación como acceso, estar, comedor, trabajo (no polucionante) y dormitorio:  
- Renovación media de local = 0,5 renovaciones/hora.  
2. En locales de alta demanda de ventilación como cocina, lavadero y baño:  
- Caudal extraído continuo de 10 litros por segundo. Además, en cocinas este caudal será complementado por un caudal extraído intermitente de 30 litros por segundo.  
Es recomendable que la circulación de aire se produzca en el siguiente sentido: dormitorios, estar y circulación, hacia la cocina, baño y lavadero.  
Confort higrotérmico.  
En los espacios interiores de la vivienda se darán las condiciones necesarias para que los parámetros que miden la satisfacción de esta exigencia - temperatura, velocidad del aire y humedad relativa- se mantengan en condiciones de confort, facilitándose así, la higiene de los usuarios y la buena conservación de la vivienda.  
La temperatura superficial de la cara interior de los paramentos será, en todo caso, superior a la de punto de rocío del aire interior, para asegurar la ausencia de condensaciones en dichos paramentos.  
Exigencias de dotación  
Instalaciones y equipos.  
Los espacios elementales necesitan de equipo, amueblamiento e instalaciones, como elementos necesarios para el desarrollo de las funciones que les son propias. La provisión de estos elementos, para cada espacio, se expresa en la tabla siguiente:  
Ver imagen  
Acabados superficiales.  
Las superficies que delimiten los espacios elementales, contarán con los acabados adecuados a las funciones que en ellos se desarrollan y no presentarán texturas agresivas al tacto o formas que presenten peligro para los usuarios. Esta exigencia, no se cumple a través de parámetros valorables, sino mediante condiciones de los pavimentos y paramentos:  
a) Los pavimentos, en general, no serán pulverulentos ni resbaladizos, no presentando resaltos o «cejas» que provoquen tropiezos a las personas que los transiten. En los recintos como cocina, lavadero, baño y en su caso tendedero, serán además lavables e impermeables.  
b) Los paramentos, en general, no serán pulverulentos ni agresivos al tacto. En los recintos húmedos serán además lavables e impermeables.  
El edificio  
Exigencias espaciales  
El edificio de viviendas y las edificaciones anejas se ajustarán al planeamiento vigente en cuanto altura, volumen, profundidad edificable, alineaciones, etc, pudiéndose considerar habitables las viviendas en un edificio fuera de ordenación, en casos justificados.  
En el conjunto del edificio, las viviendas podrán estar dispuestas según distintas tipologías y ubicaciones, pudiendo existir locales destinados a usos complementarios de la vivienda, comerciales, etc.  
En la compartimentación del edificio, se identificarán claramente las viviendas, locales de uso privado, locales de uso común, huecos de servicio, instalaciones, aparatos elevadores, etc. de manera que se eviten interferencias entre diversos usos.  
Circulaciones  
Los accesos y las circulaciones horizontales y verticales estarán suficientemente dimensionados, según el número de usuarios del edificio para permitir su acceso y evacuación.  
Fachadas  
Las fachadas, balcones, galerías, terrazas y otros espacios exteriores, tendrán las dimensiones adecuadas para su uso específico y no interferirán el uso de los locales o habitaciones interiores a los que sirven.  
Patios de luces y patios de servicio  
Los patios interiores y exteriores del edificio, contarán con las dimensiones suficientes para garantizar las condiciones especificadas en las exigencias de salubridad, en cuanto a iluminación y ventilación.  
Los patios de servicio verticales, chimeneas y huecos de ventilación, conductos de instalaciones y servicios, huecos de aparatos elevadores, etc, estarán dimensionados de manera que permitan su uso específico y mantenimiento conforme a sus respectivas reglamentaciones.  
Aparcamientos  
Los aparcamientos de vehículos, contarán con un dimensionado en cuanto a altura, anchura, pendiente, etc, suficientes para permitir el fácil acceso y salida de vehículos, así como la conexión con los accesos al edificio por los usuarios, contando con espacio suficiente de circulación y conforme a las reglamentaciones respectivas.  
Locales  
Los espacios del edificio no destinados a vivienda, ya sean comunes como locales de instalación o almacenamiento, o privados, como trasteros, locales comerciales, etc, estarán dimensionados conforme a su uso y reglamentaciones específicas.  
Exigencias de seguridad y protección  
El edificio de viviendas, tanto en su conjunto como en el contacto con el exterior, será estable y durable frente a los riesgos naturales y meteorológicos como lluvia, granizo, rayo, viento, así como del fuego o de los movimientos sísmicos.  
Dispondrá de los suficientes dispositivos de seguridad para evitar los riesgos humanos, asegurando a sus ocupantes contra los accidentes y caídas que por inadvertencia o mal uso pudieran producirse, y de otros que garanticen la impenetrabilidad al mismo de terceros sin el consentimiento de los ocupantes.  
Asimismo, el edificio dispondrá de los suficientes mecanismos de seguridad para evitar los riesgos por causas de las instalaciones de suministro de agua, energía eléctrica, gas, evacuación de residuos y basuras, así como de las instalaciones de ascensores u otras comunicaciones verticales.  
Exigencias de salubridad  
En los accesos, circulaciones verticales y horizontales y en los locales del edificio, deberán cumplirse las siguientes condiciones de salubridad:  
Iluminación.  
En todos los recorridos, en zonas comunes del edificio, se conseguirá un nivel mínimo de iluminación de 40 lux por medios naturales o artificiales.  
Atenuación acústica  
Entre viviendas, instalaciones del edificio, zonas comunes y locales del edificio de uso distinto al de vivienda, se asegurará en la compartimentación el aislamiento acústico adecuado, que evite interferencias entre los diferentes usos.  
Ventilación.  
Existirán los dispositivos necesarios para una renovación periódica del aire y evacuación del aire viciado.  
En caso de posible contaminación entre locales y zonas comunes, se dispondrán conductos de ventilación adecuados para la extracción de humos, gases de combustión, gases densos, etc, conforme a la reglamentación específica.  
Confort higrotérmico  
La temperatura superficial de los paramentos, por su parte interior, no será inferior a la temperatura de rocío, en evitación de condensaciones y humedades interiores.  
Estanquidad  
En el contacto del edificio con el exterior o con el terreno, estará garantizada la estanquidad frente al agua.  
Exigencias de dotación ,  
El edificio de viviendas estará dotado de redes de abastecimiento de agua, suministro de energía eléctrica u otra energía alternativa, y evacuación de aguas residuales, que conecten la red exterior al edificio con las redes individuales de las viviendas, así como suministro a locales y zonas comunes.  
Las instalaciones anteriores, así como las opcionales como transporte, gas, climatización, audiovisuales, etc, cumplirán sus reglamentos específicos reseñados en el anexo I.  
El emplazamiento  
Exigencias espaciales  
El emplazamiento del edificio deberá ser accesible e identificable desde el espacio exterior, de manera que quede garantizado el acceso tanto peatonal como rodado, el acceso de servicios públicos de urgencia como ambulancias y bomberos y el acceso de servicios de reparación, de abastecimiento y de recogida de basuras. Estarán dimensionados conforme a su reglamentación específica.  
Exigencias de seguridad y protección  
El emplazamiento del edificio no estará expuesto a riesgos previsibles de catástrofes, tales como riadas, inundaciones, corrimientos de tierras, aludes de nieve, etc, salvo que se adopten las oportunas soluciones de protección. Asimismo, no estará próximo a zonas naturales o a instalaciones artificiales que atenten contra la salubridad de los habitantes.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI