Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 7546, del 12-06-2015 (2015/5346)

RESOLUCIÓ de 22 de maig de 2015, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 75/14-AIA la Vall d'Alba.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7546

Data del DOGV
:   12-06-2015

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2015/5346

CVE


Data del document
:   22-05-2015

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Vall d'Alba](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 22 de maig de 2015, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 75/14-AIA la Vall d'Alba. [2015/5346]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
  
Únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 75/14-AIA la Vall d'Alba.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 075/14-AIA.  
Títol: Ampliació granja avícola d'engreixament.  
Promotor: Olga Beltrán Miralles.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de la Vall d'Alba.  
Localització: parcel·la 106, del polígon 17. La Vall d'Alba (Castelló).  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
L'objecte del projecte és l'ampliació d'una activitat d'explotació ramadera d'engreixament de pollastres ubicada en el terme municipal de la Vall d'Alba, província de Castelló.  
2. Principals característiques del projecte d'acord amb la documentació aportada  
En l'actualitat la peticionària està inscrita en el Registre d'Explotacions Ramaderes de la Comunitat Valenciana amb el núm. ES121240000140, ja que disposa d'una nau de 880 m², amb capacitat de 19.200 pollastres, ubicada en el polígon 3, parcel·la 262, en la partida Pou de Beca de la localitat de la Vall d'Alba.  
Es pretén ampliar l'explotació per mitjà de la construcció de dos naus en la parcel·la 106, del polígon 17, en la mateixa partida de la localitat. Cada una de les naus, de planta rectangular, tindrà una superfície de 1.885 m² i capacitat per a 32.850 pollastres. Amb això, la capacitat final de l'explotació serà de 84.900 pollastres.  
La finca, actualment es troba dedicada al cultiu d'oliverar i ametler en secà. Abans d'iniciar les excavacions necessàries per a executar la solera i les fonamentacions es realitzarà una neteja i desbrossament del terreny.  
L'altura del lateral de la nau serà de 2,8 m i altura màxima en carener de 4,4 m. Adossat al frontal de cada una de les naus es pretén construir 2 locals auxiliars, d'unes dimensions de 5x4 m, un dels quals es destinarà a local tècnic on s'ubicarà el control de comandaments i magatzem, i l'altre a vestidor. L'estructura de les naus serà de perfils metàl·lics, la coberta es realitzarà a base de xapa galvanitzada, i els tancaments seran de panell sandvitx tipus «Izootec Farmwall». La pavimentació de l'interior de les naus constarà d'una malla electrosoldada d'acer de 15x15 cm i 6 mm de grossor, sobre la qual s'aplicaran 12 cm de formigó.  
Les naus es dotaran de les infraestructures necessàries per a l'alimentació dels animals: 3 sitges de xapa galvanitzada totalment estancs, d'uns 14.000 kg de capacitat cada un; 4 línies de menjadors automàtics de 117 metres; 5 línies d'abeuradors de 117 m de longitud, amb sistema de tetina amb recuperador; un medicador i un depòsit mesclador de medicament de 60 litres.  
La temperatura i humitat de l'interior de les naus es controlarà per mitjà d'un sistema de climatització que treballa per depressió. Per a la ventilació es preveu la instal·lació en un dels laterals de cada una de les naus de 10 ventiladors d'un cabal de 49.000 m³/h, amb la introducció de l'aire a través de la línia correguda de finestres situades en el lateral oposat. El sistema de refrigeració serà de nebulització d'alta pressió. El sistema de calefacció serà per mitjà de convectors de gas propà, per a la qual cosa s'instal·larà un depòsit de gas d'una capacitat aproximada de 10.000 kg. S'estima un consum mitjà anual d'este combustible de 14.000 kg.  
Per al subministrament d'energia elèctrica es preveu la instal·lació d'una línia de mitjana tensió fins a la parcel·la, i el consum anual previst és de 60.000 kWh.  
L'aigua que es preveu consumir provindrà de la xarxa pública d'abastiment d'aigua potable de la localitat. Els consums anuals d'aigua previstos són els següents:  
- Consum animals (54 l/plaça/any): 3.548 m³  
- Consum aigua neteja (0,06 m³ /m²): 216 m³  
- Consum sistema refrigeració: 236 m³  
En tot el perímetre de l'explotació s'instal·larà una tanca consistent en un muret de formigó de 30 cm d'altura i fins a 2 metres per tanca de fil d'aram galvanitzat. En tots els buits i finestres de l'explotació s'instal·larà una malla o tela ocellaire. Per a la desinfecció dels vehicles que ocasionalment hagueren d'entrar a l'explotació es disposarà d'un equip mòbil de polvorització, per a aplicar-los una solució desinfectant. L'entrada de les persones a les naus es realitzarà per pediluvis.  
  
Descripció del procés productiu  
L'activitat exercida consistix en una explotació avícola de pollastres d'engreixament per a carn.  
El sistema productiu que seguirà l'explotació és el de la integració, és a dir, una empresa productora facilitarà els pollets per a engreixar-los i al final del cicle la mateixa empresa integradora serà la que els retire per a traslladar-los a l'escorxador.  
El règim del procés productiu serà intensiu i seguirà el sistema «tot dins, tot fora», és a dir, les aus entraran totes en l'explotació amb la mateixa edat i al mateix temps, i eixiran totes al mateix temps, amb la qual cosa s'aconseguix tindre un lot homogeni que en facilitarà molt el maneig. El nombre anual de cicles previst serà de 6. Tenint en compte una mortaldat d'un 5 %, s'estima una producció anual de 374.490 pollastres.  
Els polls arribaran a la granja amb un dia d'edat i seran retirats aproximadament als 45 o 50 dies, amb un pes d'entre 2 i 2,5 kg. Una vegada es retiren els animals es procedirà a la neteja i desinfecció de les naus, procés que durarà entre 10-15 dies i quan acabe començarà novament el cicle.  
Gestió de residus  
- Fem:  
La gallinassa està composta per les dejeccions de les aus de corral, juntament amb el material usat per al jaç, plomes i restes de pinso i aigua vessats. Com a jaç s'utilitzarà una mescla de borumballa i serradura amb una grossària aproximat de 10 cm depositat prèviament sobre la solera de formigó. El fem produït a l'any en les dos naus que constituïxen l'ampliació, considerant 6 cicles anuals, serà de 788,4 tones. Una vegada finalitzat el cicle d'engreix, tot el jaç és evacuat de les naus i després el retira una empresa autoritzada.  
  
- Eliminació de cadàvers:  
L'explotació compta amb un compromís d'inscripció en l'Associació d'usuaris de casetes de cadàvers de bestiar no boví. El ramader depositarà els animals morts durant l'engreix en una caseta destinada a això ubicada en el terme municipal. L'empresa contractada s'encarregarà de retirar els cadàvers de la caseta i traslladar-los a la seua planta de tractament.  
- Residus sanitaris i especials ramaders  
En l'explotació es produiran residus especials ramaders identificats amb codi LER 1802 «Residus de tractament o prevenció de malalties d'animals», segons Orde MAM/304/2002. La granja compta amb un contracte de retirada, subscrit amb l'empresa autoritzada per a la gestió de residus perillosos Consenur. El servici que prestarà a l'explotació esta empresa serà: subministrament de contenidors homologats, arreplega periòdica dels mateixos contenidors, transport en vehicles autoritzats fins a la planta de tractament.  
- Aigües sanitàries:  
Atés que no es preveu la construcció de cap lavabo, no s'originaran aigües sanitàries que gestionar.  
Tramitació administrativa  
Amb data 26 de maig de 2014 té entrada en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental ofici de l'Ajuntament de la Vall d'Alba en què sol·licita la preceptiva avaluació d'impacte ambiental de l'activitat «Granja avícola d'engreix», promoguda per Olga Beltrán Miralles, dins del procediment substantiu de concessió de llicència ambiental per part de l'Ajuntament, regulat en la Llei 2/2006, de 5 de maig, de Prevenció de la Contaminació i Qualitat Ambiental. A la dita sol·licitud s'adjunta la documentació següent:  
- Projecte de construcció i activitat (desembre 2013)  
- Estudi d'impacte ambiental (desembre 2013)  
- Estudi d'integració paisatgística (desembre 2013)  
- Tràmit d'informació pública, que es va dur a terme, de forma simultània, per mitjà d'un anunci inserit en el tauler d'edictes de l'Ajuntament i en el Butlletí Oficial de la Província número 20, de data 15 de febrer de 2014, per un període de 30 dies. Així mateix, es va fer una notificació als veïns immediats al lloc d'emplaçament de l'activitat. El certificat d'informació pública, de data 19 de maig de 2014, firmat pel secretari i per l'alcalde de l'Ajuntament de la Vall d'Alba, indica que transcorregut el termini de 30 dies, no es van presentar al·legacions.  
  
- Informe favorable de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, de data 11 de gener de 2013.  
- Compromís de retirada de fem per gestor autoritzat, per a l'explotació de la parcel·la 106, del polígon 17 de la Vall d'Alba.  
- Compromís d'acceptació de residus zoosanitaris per gestor de residus perillosos autoritzat, de data 11 de setembre de 2013.  
- Ampliació del compromís d'inscripció en l'associació d'usuaris de casetes de cadàvers de bestiar no boví.  
- Autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a obres de construcció de dos naus d'engreixament avícola i altres instal·lacions complementàries en zona de policia de llit d'aigües públic (Barranc de l'Estela), parcel·la 106 del polígon 17, terme municipal de la Vall d'Alba, de data 9 d'agost de 2013.  
- Informe tècnic favorable sobre disponibilitat de subministrament d'aigua, emés en data 16 de desembre de 2013 per l'empresa concessionària de la gestió del Servici Municipal d'Aigua Potable.  
- Certificat de compatibilitat urbanística favorable, de data 12 de desembre de 2012.  
Amb data 1 de setembre de 2014 des d'este servici es realitza un requeriment de documentació al promotor a través de l'òrgan substantiu.  
  
El 28 d'octubre de 2014, en resposta al dit requeriment, l'Ajuntament de la Vall d'Alba remet la següent documentació aportada pel promotor: Informe modificat de Conselleria de Presidència, Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua i aclariment sobre diversos aspectes requerits.  
El 27 de gener de 2015 es realitza un nou requeriment de documentació a l'Ajuntament de la Vall d'Alba.  
El 17 de febrer de 2015, l'Ajuntament de la Vall d'Alba remet la documentació sol·licitada: informe de l'arquitecta municipal sobre compatibilitat de l'activitat amb les vivendes unifamiliars pròximes, canvi de titularitat de l'activitat que es du a terme en la parcel·la 262 del polígon 3, compromís de retirada de fem per a la dita activitat.  
  
En data 3 de març de 2015, en detectar-se en la cartografia de revisió del PATRICOVA que la parcel·la en què es farà l'activitat es troba en zona de perillositat geomorfològica, es consulta el Servici d'Ordenació del Territori, perquè emeten un informe sobre la viabilitat de l'activitat en eixe emplaçament.  
El 2 d'abril de 2015 es rep informe favorable del Servici d'Ordenació del Territori.  
El 2 d'abril de 2015, es requerix al promotor, a través de l'òrgan substantiu, l'informe preceptiu i vinculant sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural.  
El 22 d'abril de 2015 es rep l'informe sol·licitat.  
Informes considerats.  
En l'avaluació ambiental de l'activitat de referència, s'han considerat els informes dels següents organismes competents:  
- Certificat de compatibilitat urbanística, emés en data 12 de desembre de 2012 per l'Ajuntament de la Vall d'Alba, que establix que la parcel·la 106 del polígon 17 de la Vall d'Alba té la qualificació se sòl no urbanitzable comú i que se situa a una distància superior a 1.000 metres del nucli urbà.  
- Autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a obres de construcció de dos naus d'engreixament avícola i altres instal·lacions complementàries en zona de policia de llit d'aigües públic (barranc de l'Estela), parcel·la 106 del polígon 17, terme municipal de la Vall d'Alba, de data 9 d'agost de 2013.  
- Informe tècnic favorable sobre disponibilitat de subministrament d'aigua, emés en data 16 de desembre de 2013 per l'empresa concessionària de la gestió del Servici Municipal d'Aigua Potable.  
- Informe favorable sobre afecció al Patrimoni Cultural, firmat en data 28 de febrer de 2014 per la directora general de Cultura.  
- Informe de l'arquitecta municipal de l'Ajuntament de la Vall d'Alba, emés el 5 de febrer de 2015, que determina que «l'activitat projectada és compatible amb les vivendes unifamiliars pròximes a la referida granja, d'acord amb la normativa arreplegada en el PGOU vigent».  
  
- Informe del Servici d'Ordenació del Territori, emés el 26 de març de 2015, que determina que «l'explotació avícola d'engreixament, en la parcel·la 106, del polígon 17, de la Vall d'Alba (Castelló) no es troba afectada per risc d'inundació, ja que l'emplaçament de les instal·lacions en la parcel·la se situen fora de la zona de risc d'inundació, per la qual cosa l'activitat és compatible amb les determinacions normatives del Pla d'Acció Territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del Risc d'Inundació a la Comunitat Valenciana».  
  
Consideracions ambientals  
1r. L'activitat s'exercirà en sòl no urbanitzable comú i és compatible amb el planejament vigent, segons certificat de compatibilitat urbanística de l'Ajuntament de la Vall d'Alba, de data 12 de desembre de 2012. L'explotació s'ubicarà molt pròxima a diverses vivendes unifamiliars. No obstant això, realitzada la consulta, l'arquitecta municipal de l'Ajuntament de la Vall d'Alba va informar en data 5 de febrer de 2015 que «l'activitat projectada és compatible amb les vivendes unifamiliars pròximes a la referida granja, d'acord amb la normativa arreplegada en el PGOU vigent».  
2n. D'acord amb la cartografia de revisió del PATRICOVA, la parcel·la en què es farà l'activitat es troba en zona de perillositat geomorfològica. Consultat el Servici d'Ordenació del Territori de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient sobre la viabilitat de l'activitat en l'emplaçament, este emet un informe favorable en data 26 de març de 2015.  
3r. A menys de 100 metres d'on es pretenen construir les naus transcorre el Barranc de la Ramblella o de l'Estela, amb la qual cosa hi ha afecció al domini públic hidràulic o a les seues zones de servitud i policia, tal com arreplega el text refós de la Llei d'Aigües. En data 9 d'agost de 2013, la Confederació Hidrogràfica del Xúquer emet una autorització per a la construcció de dos naus d'engreixament avícola i altres instal·lacions complementàries en zona de policia de llit públic (barranc de l'Estela), en la parcel·la 106 del polígon 17 del terme municipal de la Vall d'Alba (Castelló), i establix una sèrie de condicionants.  
  
4t. Segons el BDB, no consta la presència d'espècies prioritàries en l'entorn immediat de l'activitat. Així mateix, la localització del projecte no afecta terreny forestal, espais de la Xarxa Natura 2000, ni a cap altra figura de protecció ambiental regulada per la Llei 11/1994, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana. No obstant això, atés que l'entorn pròxim a la ubicació de l'activitat sí que és sòl forestal, tant en la fase d'obres com en les operacions que així ho requerisquen es respectarà el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
  
5t. D'acord amb l'informe de la Direcció General de Cultura, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, «el projecte analitzat no té afecció al Patrimoni Cultural en cap de les seues manifestacions».  
  
6t. Impactes considerats en l'Estudi d'Impacte Ambiental.  
Fase de construcció de la granja:  
Durant esta fase, les actuacions que es duran a terme són les següents: desbrossament i neteja del terreny, anivellació excavacions, pavimentació i finalment la construcció de les naus. Estes actuacions podran afectar l'atmosfera, tant en la composició de l'aire com en el nivell de sorolls, i a l'aigua subterrània.  
La contaminació atmosfèrica es deurà principalment a la pols produïda per l'acció del vent sobre les superfícies descobertes de vegetació i pel trànsit de vehicles, fonamentalment durant la preparació del terreny (desbrossament i anivellació). No obstant això, atés que estos treballs es preveu realitzar-los en 3 dies, s'estima un impacte temporal i reversible. La contaminació acústica es deurà al trànsit de la maquinària i serà un impacte temporal, localitzat i reversible. No es preveu un impacte sobre les aigües subterrànies ja que no es realitzarà cap tipus d'activitat de manteniment de la maquinària ni d'omplir-la de combustible en la parcel·la.  
Fase d'activitat:  
- Impacte sobre el sòl: la superfície de sòl ocupat és baixa, del total de la parcel·la, que compta amb una superfície de 1,3259 ha, es destinen a construccions un total de 3.810,10 m². En l'interior de la nau es construirà una solera de formigó que evitarà la possible filtració de fem. El fem serà retirat per una empresa autoritzada, per a la posterior valoració, i s'evita d'esta manera manipular-lo i emmagatzemar-lo en l'explotació.  
  
Es produirà, per tant, sobre este medi un impacte mínim, localitzat i compatible.  
- Impacte sobre la hidrologia: la ubicació de l'explotació no suposarà, en cas d'avingudes importants, una reducció significativa de la capacitat de desaigüe del barranc. No obstant això, atés que hi ha afecció al domini públic hidràulic o a les seues zones de servitud i policia, tal com arreplega el text refós de la Llei d'Aigües, s'ha obtingut la pertinent autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a la implantació d'esta activitat. Quant a les aigües subterrànies, no es farà cap explotació d'aqüífer, i la gestió del fem no ocasionarà contaminació ja que serà retirat a l'acabar el cicle productiu per una empresa autoritzada. En este cas l'impacte sobre el medi és nul.  
  
- Impacte sobre el paisatge: s'aporta un estudi d'integració paisatgística en què, després d'analitzar tots els factors de l'actuació que pogueren afectar la percepció del paisatge, s'arriba a les conclusions següents:  
1. L'àmbit de l'estudi comprén una única unitat de paisatge, formada per camps de cultius tant d'ametlers com d'oliverar en secà i en el qual sovint trobem construccions agrícoles d'entitat semblant a què és objecte del present estudi.  
2. La tipologia, geometria, composició, materials i tonalitats cromàtiques de la construcció seran segons les tradicionals per a este tipus de construccions en esta zona i s'evitarà, en tot cas, que les condicions estètiques de la construcció afecten el medi paisatgístic on s'integra.  
  
3. La construcció s'ubicarà a cotes baixes, amb la qual cosa no modificarà negativament la qualitat de la percepció visual del paisatge, al no interferir en les vistes dels elements topogràfics de la zona (crestes, vessants i línies d'horitzó).  
S'estima que l'impacte sobre el paisatge serà localitzat, moderat i integrat en l'entorn.  
- Impacte sobre l'atmosfera:  
1. Contaminació acústica. Són font de soroll: els animals, el sistema d'alimentació, sistema de ventilació, sistema de neteja a pressió i sistema de calefacció. Les mesures correctores i les alternatives constructives triades (naus estanques) reduiran molt significativament els nivells de soroll que es percebran en l'exterior de l'explotació, i que es calcula que seran els següents: 66,11 dBA (horari diürn), 59,52 dBA (horari nocturn). Així doncs, l'impacte acústic produït serà mínim o moderat, temporal i reversible.  
2. Contaminació atmosfèrica. Únicament el maneig de pinso podria originar núvols de pols. No obstant això, com que s'emmagatzema el pinso en les sitges i com que hi ha un sistema d'alimentació automàtic tancat, no s'estima que s'haja de generar cap tipus d'impacte a causa de la pols. Per a minimitzar l'impacte produït per les emissions d'amoníac i òxid nitrós, originades per la descomposició del fem durant l'allotjament de les aus en l'explotació, s'implantaran una sèrie de mesures correctores integrals que afecten tant el disseny de la pròpia granja com procediments de maneig. Una vegada implantades les mesures correctores s'aconseguirà un impacte sobre la composició de l'atmosfera moderat i reversible.  
3. Generació d'olors. La granja s'ubicarà a més de 2 km del nucli de població més pròxim. Açò, unit al fet que no es manipularà ni emmagatzemarà el fem produït, fa que l'impacte produït siga moderat i reversible.  
Fase de cessament de l'activitat:  
Ateses les característiques constructives de la nau, esta es fa fàcilment desmuntable. Tots els materials emprats en la construcció estan lliures d'amiant i per això, en cas de ser desmuntada o demolida, no es necessitaran mesures correctores especials.  
Tots els materials obtinguts en el desmuntatge seran conduïts a abocador autoritzat o reutilitzats en operacions constructives i en cap concepte abandonats.  
Es conclou, per tant, que el cessament de l'activitat no produirà cap impacte irreversible.  
7m. Establiment de mesures protectores i correctores.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'establixen una sèrie de mesures protectores i correctores que s'aplicaran amb l'objecte de reduir o eliminar:  
1. El residu i l'abocament del residu.  
2. Gran part de les emissions d'amoníac a l'atmosfera.  
3. Les olors detectables de l'explotació fora dels seus límits.  
4. Els vectors de transmissió de malalties i patògens.  
5. La contaminació del sòl i les aigües subterrànies.  
Les principals tècniques que es consideraran per a la reducció d'impactes ambientals seran les següents:  
1. Bones pràctiques ambientals.  
2. Aplicació de tècniques nutricionals.  
3. Millores en el disseny i maneig de les instal·lacions.  
4. Tècniques d'estalvi d'aigua i energies.  
8u. Programa de vigilància ambiental  
Amb el seguiment del programa de vigilància ambiental s'haurà de poder controlar que l'eficàcia de l'aplicació de les mesures de protecció siguen les previstes, així com les desviacions dels efectes previstos.  
  
Especialment durant els mesos de calor es realitzarà un control per a verificar el funcionament correcte del sistema de refrigeració i ventilació.  
Periòdicament, al finalitzar cada cicle, es realitzarà una inspecció de les conduccions de subministrament de gas i del funcionament correcte dels convectors.  
Es portarà un llibre d'explotació, en el qual es registrarà el desenrotllament i avanç de l'activitat. Periòdicament, entre altres coses, es relacionaran les entrades i eixides d'animals, vacunació i medicació dels animals, controls realitzats i aplicació de mesures correctores implantades en cas de ser necessàries i, en definitiva, qualsevol incidència de caràcter mediambiental que poguera produir-se.  
Ja que el sistema de refrigeració serà de nebulització d'alta pressió, s'hauran d'adoptar mesures higienicosanitàries per a la prevenció i control de la legionel·losi, en aplicació del Reial Decret 865/2003, de 4 de juliol, pel qual s'establixen els criteris higienicosanitaris per a la prevenció i el control de la legionel·losi, i la resta de normativa sectorial d'aplicació. Al programa de vigilància ambiental proposat haurà d'afegir-se la vigilància periòdica del compliment d'eixes mesures.  
  
9é. Programa de vigilància sobre afeccions al patrimoni  
Si bé, en estudiar l'impacte produït sobre el patrimoni, s'ha definit que és irrellevant i que, per tant, no fa falta cap tipus de mesura correctora, l'aparició de restes arqueològiques, etnològiques o paleontològiquess durant el desenrotllament de les obres serà immediatament notificada a la Direcció General de Patrimoni, la qual cosa suposaria, d'acord amb el que preveu la Llei del Patrimoni Cultural Valencià, la suspensió de l'actuació, la delimitació del perímetre d'afecció i l'adopció de les mesures oportunes.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constituïx, segons el que preveu l'apartat 1.h, annex I, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
  
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, atribuïx a l'òrgan mediambiental la competència en formulació de la declaració d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a la mateixa llei.  
L'article 15 del Decret 47/2015, de 17 d'abril, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, atribuïx a la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial la competència en matèria d'avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que s'hi apliquen, el projecte d'ampliació de granja avícola d'engreixament, promogut per Olga Beltrán Miralles, que s'ubicarà en la parcel·la 106, del polígon 17, en el terme municipal de la Vall d'Alba (Castelló), sempre que es faça d'acord amb el que establix l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i la resta de documentació aportada, i complisca els condicionants establits a continuació:  
1. Tant en la fase d'obres com en les operacions que ho requerisquen es respectarà el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
  
2. Quant als residus:  
2.1. El fem serà retirat directament per gestor autoritzat al final de cada cicle d'engreixament. Ja que no es disposa de femer, no es permetrà l'emmagatzematge del fem en l'exterior de les naus, ni tan sols amb caràcter temporal. En el cas que la retirada no es realitze directament per un gestor autoritzat i haja de romandre un temps en l'exterior de les naus, s'haurà de construir un femer estanc, amb capacitat suficient per a emmagatzemar, almenys, el fem produït en un cicle productiu. Així mateix, si és el cas, es realitzarà una basseta de lixiviats al costat del femer, i es donarà un lleuger pendent a la solera del femer per a l'arreplegada de lixiviats en la basseta.  
2.2. Els residus generats en l'explotació assimilables a urbans o municipals s'entregaran a l'entitat local corresponent a través dels sistemes d'arreplegada disposats per a això, sense perjuí que l'entitat local puga obligar el titular a gestionar-los per si mateix o a entregar-los a gestors autoritzats.  
2.3. El temps d'emmagatzematge dels residus perillosos no podrà excedir els 6 mesos.  
2.4. Es complirà en tot cas el que disposa la Llei 22/2011, de 28 de juliol, de Residus i Sòls Contaminats.  
3. Per estar classificada l'activitat en el grup C, segons l'annex del Reial Decret 100/2011, de 28 de gener, pel qual s'actualitza el catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera i s'establixen les disposicions bàsiques per a la seua aplicació, quedarà sotmesa a la notificació prevista en l'article 13.3 de la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera.  
4. S'adoptaran mesures higienicosanitàries per a la prevenció i control de la legionel·losi, segons el Reial Decret 865/2003, de 4 de juliol, pel qual s'establixen els criteris higienicosanitaris per a la prevenció i el control de la legionel·losi i la resta de normativa sectorial d'aplicació. Al programa de vigilància ambiental proposat s'afegirà la vigilància periòdica del compliment de les dites mesures.  
5. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de comunicar-se a l'òrgan ambiental competent, que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs, sense perjuí que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets estimen pertinents.  
  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
D'acord amb la disposició transitòria primera de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'Avaluació Ambiental, la regulació de la vigència de les declaracions d'impacte ambiental establida en l'article 43 de l'esmentada Llei 21/2013 s'aplica a la present declaració d'impacte ambiental.  
  
València, 27 d'abril de 2015.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.»  
  
València, 22 de maig de 2015.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 7546, del 12-06-2015 (2015/5346)

RESOLUCIÓN de 22 de mayo de 2015, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 75/14-AIA Vall d'Alba.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   7546

Fecha DOGV
:   12-06-2015

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2015/5346

CVE


Fecha del documento
:   22-05-2015

Organismo emisor
:   Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Vall d'Alba](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 22 de mayo de 2015, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 75/14-AIA Vall d'Alba. [2015/5346]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 75/14-AIA Vall d'Alba.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 075/14-AIA.  
Título: Ampliación granja avícola de engorde.  
Promotor: Olga Beltrán Miralles.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Vall d'Alba.  
Localización: parcela 106, del polígono 17. Vall d'Alba (Castelló).  
  
Descripción del proyecto  
1. Objeto del proyecto  
El objeto del proyecto es la ampliación de una actividad de explotación ganadera de engorde de pollos ubicada en el término municipal de Vall d'Alba, provincia de Castelló.  
2. Principales características del proyecto de acuerdo con la documentación aportada  
En la actualidad la peticionaria está inscrita en el Registro de Explotaciones Ganaderas de la Comunitat Valenciana con el número ES121240000140, ya que dispone de una nave de 880 m², con capacidad de 19.200 broilers, ubicada en el polígono 3, parcela 262, en la partida Pou de Beca de la localidad de Vall d'Alba.  
Se pretende ampliar la explotación mediante la construcción de dos naves en la parcela 106, del polígono 17, en la misma partida de la localidad. Cada una de las naves, de planta rectangular, tendrá una superficie de 1.885 m² y capacidad para 32.850 broilers. Con lo que, la capacidad final de la explotación será de 84.900 broilers.  
La finca, actualmente se halla dedicada al cultivo de olivar y almendro en secano. Antes de iniciar las excavaciones necesarias para ejecutar la solera y las cimentaciones se realizará una limpieza y desbroce del terreno.  
La altura del lateral de la nave será de 2,8 m y altura máxima en cumbrera de 4,4 m. Adosado al frontal de cada una de las naves se pretende construir 2 locales auxiliares, de unas dimensiones de 5x4 m. Uno de ellos se destinará a local técnico donde se ubicará el control de mandos y almacén, y el otro a vestuario. La estructura de las naves será de perfiles metálicos, la cubierta se realizará a base de chapa galvanizada, y los cerramientos serán de panel sándwich tipo «Izootec Farmwall». La pavimentación del interior de las naves constará de una malla electrosoldada de acero de 15x15 cm y 6 mm de grosor, sobre la cual se aplicarán 12 cm de hormigón.  
Las naves se dotarán de las infraestructuras necesarias para la alimentación de los animales: 3 silos de chapa galvanizada totalmente estancos, de unos 14.000 kg de capacidad cada uno; 4 líneas de comederos automáticos de 117 metros; 5 líneas de bebederos de 117 m de longitud, con sistema de tetina con recuperador; un medicador y un depósito mezclador de medicamento de 60 litros.  
La temperatura y humedad del interior de las naves se controlará mediante un sistema de climatización que trabaja por depresión. Para la ventilación se prevé la instalación en uno de los laterales de cada una de las naves de 10 ventiladores de un caudal de 49.000 m³/h, introduciendo el aire a través de la línea corrida de ventanas situadas en el lateral opuesto. El sistema de refrigeración será de nebulización de alta presión. El sistema de calefacción será mediante convectores de gas propano, para lo cual se instalará un depósito de gas de una capacidad aproximada de 10.000 kg. Se estima un consumo medio anual de este combustible de 14.000 kg.  
Para el suministro de energía eléctrica se prevé la instalación de una línea de media tensión hasta la parcela, siendo el consumo anual previsto de 60.000 kWh.  
El agua que se prevé consumir provendrá de la red pública de abastecimiento de agua potable de la localidad. Los consumos anuales de agua previstos son los siguientes:  
- Consumo animales (54 l/plaza/año): 3.548 m³  
- Consumo agua limpieza (0,06 m³ /m²): 216 m³  
- Consumo sistema refrigeración: 236 m³  
En todo el perímetro de la explotación se instalará un vallado consistente en un murete de hormigón de 30 cm de altura y hasta 2 metros por valla de alambre galvanizado. En todos los huecos y ventanas de la explotación se instalará malla o tela pajarera. Para la desinfección de los vehículos que ocasionalmente tuvieran que entrar a la explotación se dispondrá de un equipo móvil de pulverización, para aplicar solución desinfectante a los mismos. La entrada de las personas a las naves se realizará por pediluvios.  
Descripción del proceso productivo  
La actividad desarrollada consiste en una explotación avícola de pollos de engorde para carne.  
El sistema productivo que va a seguir la explotación es el de la integración, es decir, una empresa productora facilitará los pollitos para su engorde y al final del ciclo la propia empresa integradora será la que los retire para su posterior traslado a matadero.  
El régimen del proceso productivo será intensivo y seguirá el sistema «todo dentro, todo fuera», es decir, las aves entrarán todas en la explotación con la misma edad y a la vez, y saldrán todas ellas al mismo tiempo, con lo cual se consigue tener un lote homogéneo que facilitará mucho su manejo. El número anual de ciclos previsto será de 6. Teniendo en cuenta una mortandad de un 5 %, se estima una producción anual de 374.490 broilers.  
Los broilers llegarán a la granja con un día de edad y serán retirados aproximadamente a los 45 o 50 días, con un peso de entre 2 y 2,5 kg. Una vez se retiren los animales se procederá a la limpieza y desinfección de las naves, proceso que durará entre 10-15 días y finalizado el cual empezará nuevamente el ciclo.  
Gestión de residuos  
- Estiércol:  
La gallinaza o yacija está compuesta por las deyecciones de las aves de corral, junto con el material usado en las camas, plumas y restos de pienso y agua derramados. Como cama o yacija se utilizará una mezcla de viruta y serrín con un espesor aproximado de 10 cm depositado previamente sobre la solera de hormigón. El estiércol producido al año en las dos naves que constituyen la ampliación, considerando 6 ciclos anuales, será de 788,4 toneladas. Una vez finalizado el ciclo de engorde, toda la yacija es evacuada de las naves para su posterior retirada por empresa autorizada.  
- Eliminación de cadáveres:  
La explotación cuenta con un compromiso de inscripción en la Asociación de usuarios de casetas de cadáveres de ganado no bovino. El ganadero depositará los animales muertos durante el engorde en una caseta destinada a tal efecto ubicada en el término municipal. La empresa contratada se encargará de retirar los cadáveres de la caseta y trasladarlos a su planta de tratamiento.  
- Residuos sanitarios y especiales ganaderos  
En la explotación se producirán residuos especiales ganaderos identificados con código LER 1802 «Residuos de tratamiento o prevención de enfermedades de animales», según Orden MAM/304/2002. La granja cuenta con un contrato de retirada, suscrito con la empresa autorizada para la gestión de residuos peligrosos CONSENUR. El servicio que prestará a la explotación esta empresa será: suministro de contenedores homologados, recogida periódica de los mismos, transporte en vehículos autorizados hasta la planta de tratamiento.  
- Aguas sanitarias:  
Dado que no se prevé la construcción de ningún aseo, no se originarán aguas sanitarias que gestionar.  
Tramitación administrativa  
Con fecha 26 de mayo de 2014 tiene entrada en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental oficio del Ayuntamiento de Vall d'Alba solicitando la preceptiva evaluación de impacto ambiental de la actividad «Granja avícola de engorde», promovida por Olga Beltrán Miralles, dentro del procedimiento sustantivo de concesión de licencia ambiental por parte del Ayuntamiento, regulado en la Ley 2/2006, de 5 de mayo, de Prevención de la Contaminación y Calidad Ambiental. A dicha solicitud se acompaña la siguiente documentación:  
- Proyecto de construcción y actividad (diciembre 2013)  
- Estudio de impacto ambiental (diciembre 2013)  
- Estudio de integración paisajística (diciembre 2013)  
- Trámite de información pública, que se llevó a cabo, de forma simultánea, mediante anuncio insertado en el tablón de edictos del Ayuntamiento y en el Boletín Oficial de la Provincia número 20, de fecha 15 de febrero de 2014, por un periodo de 30 días. Asimismo, se realizó notificación a los vecinos inmediatos al lugar de emplazamiento de la actividad. El certificado de información pública, de fecha 19 de mayo de 2014, firmado por el secretario y por el alcalde del Ayuntamiento de Vall d'Alba, indica que transcurrido el plazo de 30 días, no se presentaron alegaciones.  
- Informe favorable de la Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación, de fecha 11 de enero de 2013.  
- Compromiso de retirada de estiércol por gestor autorizado, para la explotación de la parcela 106, del polígono 17 de Vall d'Alba.  
- Compromiso de aceptación de residuos zoosanitarios por gestor de residuos peligrosos autorizado, de fecha 11 de septiembre de 2013.  
- Ampliación del compromiso de inscripción en la asociación de usuarios de casetas de cadáveres de ganado no bovino.  
- Autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar para obras de construcción de dos naves de engorde avícola y otras instalaciones complementarias en zona de policía de cauce público (Barranco de la Estela), parcela 106 del polígono 17, término municipal de Vall d'Alba, de fecha 9 de agosto de 2013.  
- Informe técnico favorable sobre disponibilidad de suministro de agua, emitido en fecha 16 de diciembre de 2013 por la empresa concesionaria de la gestión del Servicio Municipal de Agua Potable.  
- Certificado de compatibilidad urbanística favorable, de fecha 12 de diciembre de 2012.  
Con fecha 1 de septiembre de 2014 desde este Servicio se realiza un requerimiento de documentación al promotor a través del órgano sustantivo.  
El 28 de octubre de 2014, en respuesta a dicho requerimiento, el Ayuntamiento de Vall d'Alba remite la siguiente documentación aportada por el promotor: Informe modificado de Consellería de Presidencia, Agricultura, Pesca, Alimentación y Agua y aclaración sobre varios aspectos requeridos.  
El 27 de enero de 2015 se realiza un nuevo requerimiento de documentación al Ayuntamiento de Vall d'Alba.  
El 17 de febrero de 2015, el Ayuntamiento de Vall d'Alba remite la documentación solicitada: informe de la arquitecta municipal sobre compatibilidad de la actividad con las viviendas unifamiliares próximas, cambio de titularidad de la actividad que se lleva a cabo en la parcela 262 del polígono 3, compromiso de retirada de estiércol para dicha actividad.  
En fecha 3 de marzo de 2015, al detectarse en la cartografía de revisión del PATRICOVA que la parcela en la que se va a desarrollar la actividad se encuentra en zona de peligrosidad geomorfológica, se realiza consulta al Servicio de Ordenación del Territorio, para que emitan informe sobre la viabilidad de la actividad en dicho emplazamiento.  
El 2 de abril de 2015 se recibe informe favorable del Servicio de Ordenación del Territorio.  
El 2 de abril de 2015, se requiere al promotor, a través del órgano sustantivo, el informe preceptivo y vinculante acerca de la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural.  
El 22 de abril de 2015 se recibe el informe solicitado.  
Informes considerados.  
En la evaluación ambiental de la actividad de referencia, se han considerado los informes de los siguientes organismos competentes:  
- Certificado de compatibilidad urbanística, emitido en fecha 12 de diciembre de 2012 por el Ayuntamiento de Vall d'Alba, que establece que la parcela 106 del polígono 17 de Vall d'Alba tiene la calificación se suelo no urbanizable común y que se sitúa a una distancia superior a 1000 metros del casco urbano.  
- Autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar para obras de construcción de dos naves de engorde avícola y otras instalaciones complementarias en zona de policía de cauce público (Barranco de la Estela), parcela 106 del polígono 17, término municipal de Vall d'Alba, de fecha 9 de agosto de 2013.  
- Informe técnico favorable sobre disponibilidad de suministro de agua, emitido en fecha 16 de diciembre de 2013 por la empresa concesionaria de la gestión del Servicio Municipal de Agua Potable.  
- Informe favorable sobre afección al Patrimonio Cultural, firmado en fecha 28 de febrero de 2014 por la directora general de Cultura.  
- Informe de la Arquitecta municipal del Ayuntamiento de Vall d'Alba, emitido el 5 de febrero de 2015, que determina que «la actividad proyectada es compatible con las viviendas unifamiliares próximas a la referida granja, de acuerdo con la normativa recogida en el PGOU vigente».  
- Informe del Servicio de Ordenación del Territorio, emitido el 26 de marzo de 2015, que determina que «la explotación avícola de engorde, en la parcela 106, del polígono 17, de Vall d'Alba (Castellón) no se encuentra afectada por riesgo de inundación, puesto que el emplazamiento de las instalaciones en la parcela se sitúan fuera de la zona de riesgo de inundación, por lo que la actividad es compatible con las determinaciones normativas del Plan de Acción Territorial de carácter sectorial sobre prevención del Riesgo de Inundación en la Comunitat Valenciana».  
Consideraciones ambientales  
1.º. La actividad se desarrollará en suelo no urbanizable común y es compatible con el planeamiento vigente, según certificado de compatibilidad urbanística del Ayuntamiento de Vall d'Alba, de fecha 12 de diciembre de 2012. La explotación se ubicará muy próxima a varias viviendas unifamiliares. No obstante, realizada la consulta, la arquitecta municipal del Ayuntamiento de Vall d'Alba informó en fecha 5 de febrero de 2015 que «la actividad proyectada es compatible con las viviendas unifamiliares próximas a la referida granja, de acuerdo con la normativa recogida en el PGOU vigente».  
2.º. De acuerdo con la cartografía de revisión del PATRICOVA, la parcela en la que se va a desarrollar la actividad se encuentra en zona de peligrosidad geomorfológica. Consultado el Servicio de Ordenación del Territorio de la Consellería de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente acerca de la viabilidad de la actividad en dicho emplazamiento, este emite informe favorable en fecha 26 de marzo de 2015.  
3.º. A menos de 100 metros de donde se pretenden construir las naves transcurre el Barranco de La Ramblella o de la Estela, con lo cual existe afección al dominio público hidráulico o a sus zonas de servidumbre y policía, tal y como recoge el texto refundido de la Ley de Aguas. En fecha 9 de agosto de 2013, la Confederación Hidrográfica del Júcar emite autorización para la construcción de dos naves de engorde avícola y otras instalaciones complementarias en zona de policía de cauce público (barranco de la Estela), en la parcela 106 del polígono 17 del término municipal de Vall d'Alba (Castellón), estableciendo una serie de condicionantes.  
4.º. Según el BDB, no consta la presencia de especies prioritarias en el entorno inmediato de la actividad. Asimismo, la localización del proyecto no afecta a terreno forestal, espacios de la Red Natura 2000, ni a ninguna otra figura de protección ambiental regulada por la Ley 11/1994, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana. No obstante, dado que el entorno próximo a la ubicación de la actividad sí que es suelo forestal, tanto en la fase de obras como en las operaciones que así lo requieran se respetará el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
5.º. De acuerdo con el informe de la Dirección General de Cultura, de la Consellería d'Educació, Cultura i Esport, «el proyecto analizado no tiene afección al Patrimonio Cultural en ninguna de sus manifestaciones».  
6.º. Impactos considerados en el estudio de impacto ambiental.  
Fase de construcción de la granja:  
Durante esta fase, las actuaciones que se van a llevar a cabo son las siguientes: desbroce y despeje del terreno, nivelación excavaciones, pavimentación y finalmente la construcción de las naves. Estas actuaciones podrán afectar a la atmósfera, tanto en la composición del aire como en el nivel de ruidos, y al agua subterránea.  
La contaminación atmosférica se deberá principalmente al polvo producido por la acción del viento sobre las superficies descubiertas de vegetación y por el tráfico de vehículos, fundamentalmente durante la preparación del terreno (desbroce y nivelación). No obstante, dado que estos trabajos se prevé realizarlos en 3 días, se estima un impacto temporal y reversible. La contaminación acústica se deberá al tráfico de la maquinaria y será un impacto temporal, localizado y reversible. No se prevé un impacto sobre las aguas subterráneas ya que no se realizará ningún tipo de actividad de mantenimiento de la maquinaria ni el repostaje de combustible en la parcela.  
Fase de actividad:  
- Impacto sobre el suelo: la superficie de suelo ocupado es baja, del total de la parcela, que cuenta con una superficie de 1,3259 ha, se destinan a construcciones un total de 3.810,10 m². En el interior de la nave se construirá una solera de hormigón que evitará la posible filtración de estiércol. El estiércol será retirado por una empresa autorizada, para su posterior valorización, evitando de esta manera la manipulación y almacenamiento del mismo en la explotación.  
Se producirá por tanto sobre este medio un impacto mínimo, localizado y compatible.  
- Impacto sobre la hidrología: la ubicación de la explotación no supondrá, en caso de avenidas importantes, una reducción significativa de la capacidad de desagüe del barranco. No obstante, dado que existe afección al dominio público hidráulico o a sus zonas de servidumbre y policía, tal y como recoge el texto refundido de la Ley de Aguas, se ha obtenido la pertinente autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar para la implantación de esta actividad. En cuanto a las aguas subterráneas no se va a realizar explotación alguna de ningún acuífero, y la gestión del estiércol no ocasionará contaminación de las mismas ya que será retirado al acabar el ciclo productivo por empresa autorizada. En este caso el impacto sobre el medio es nulo.  
- Impacto sobre el paisaje: se aporta un estudio de integración paisajística en el que, tras analizar todos los factores de la actuación que pudieran afectar a la percepción del paisaje, se llega a las siguientes conclusiones:  
1. El ámbito del estudio comprende una única unidad de paisaje, formada por campos de cultivos tanto de almendros como de olivar en secano y en el que frecuentemente encontramos construcciones agrícolas de entidad similar a la que es objeto del presente estudio.  
2. La tipología, geometría, composición, materiales y tonalidades cromáticas de la construcción serán acordes las tradicionales para este tipo de construcciones en esta zona evitando, en todo caso, que las condiciones estéticas de la construcción afecten al medio paisajístico donde se integra.  
3. La construcción se ubicará a cotas bajas, con lo cual no modificará negativamente la calidad de la percepción visual del paisaje, al no interferir en las vistas de los elementos topográficos de la zona (crestas, laderas y líneas de horizonte).  
Se estima que el impacto sobre el paisaje va a ser localizado, moderado e integrado en el entorno.  
- Impacto sobre la atmósfera:  
1. Contaminación acústica. Son fuente de ruido: los animales, el sistema de alimentación, sistema de ventilación, sistema de limpieza a presión y sistema de calefacción. Las medidas correctoras y las alternativas constructivas elegidas (naves estancas) reducirán muy significativamente los niveles de ruido que se percibirán en el exterior de la explotación, y que se calcula que serán los siguientes: 66,11 dBA (horario diurno), 59,52 dBA (horario nocturno). Así pues, el impacto acústico producido será mínimo o moderado, temporal y reversible.  
2. Contaminación atmosférica. Únicamente el manejo de pienso podría originar nubes de polvo. No obstante, al almacenar el pienso en los silos y al existir un sistema de alimentación automático cerrado, no se estima que se vaya a generar ningún tipo de impacto debido al polvo. Para minimizar el impacto producido por las emisiones de amoniaco y óxido nitroso, originadas por la descomposición del estiércol durante el alojamiento de las aves en la explotación, se implantarán una serie de medidas correctoras integrales que afecten tanto al diseño de la propia granja como a procedimientos de manejo. Una vez implantadas las medidas correctoras se conseguirá un impacto sobre la composición de la atmósfera moderado y reversible.  
3. Generación de olores. La granja se ubicará a más de 2 km del núcleo de población más cercano. Esto, unido a que no se manipulará ni almacenará el estiércol producido, hace que el impacto producido sea moderado y reversible.  
Fase de cese de la actividad:  
Considerando las características constructivas de la nave, esta se hace fácilmente desmontable. Todos los materiales empleados en su construcción están libres de amianto por lo que, en caso de ser desmontada o demolida, no se precisarán medidas correctoras especiales.  
Todos los materiales obtenidos en su desmontaje serán conducidos a vertedero autorizado o reutilizados en operaciones constructivas y bajo ningún concepto abandonados.  
Se concluye, por tanto, que el cese de la actividad no producirá ningún impacto irreversible.  
7º. Establecimiento de medidas protectoras y correctoras.  
En el estudio de impacto ambiental se establecen una serie de medidas protectoras y correctoras que se aplicarán con el objeto de reducir o eliminar:  
1. El residuo y su vertido.  
2. Gran parte de las emisiones de amoniaco a la atmósfera.  
3. Los olores detectables de la explotación fuera de sus límites.  
4. Los vectores de transmisión de enfermedades y patógenos.  
5. La contaminación del suelo y las aguas subterráneas.  
Las principales técnicas que se considerarán para la reducción de impactos ambientales serán las siguientes:  
1. Buenas prácticas ambientales.  
2. Aplicación de técnicas nutricionales.  
3. Mejoras en el diseño y manejo de las instalaciones.  
4. Técnicas de ahorro de agua y energías.  
8º. Programa de vigilancia ambiental  
Con el seguimiento del programa de vigilancia ambiental se deberá poder controlar que la eficacia de la aplicación de las medidas de protección sean las contempladas, así como las desviaciones de los efectos previstos.  
Especialmente durante los meses de calor se realizará un control para verificar el correcto funcionamiento del sistema de refrigeración y ventilación.  
Periódicamente, al finalizar cada ciclo, se realizará una inspección de las conducciones de suministro de gas y del correcto funcionamiento de los convectores.  
Se llevará un libro de explotación, en el que se registrará el desarrollo y avance de la actividad. Periódicamente, entre otras cosas, se relacionarán las entradas y salidas de animales, vacunación y medicación de los animales, controles realizados y aplicación de medidas correctoras implantadas en caso de ser necesarias y, en definitiva, cualquier incidencia de carácter medioambiental que pudiera producirse.  
Puesto que el sistema de refrigeración será de nebulización de alta presión, se deberán adoptar medidas higiénico-sanitarias para la prevención y control de la legionelosis, en aplicación del Real Decreto 865/2003, de 4 de julio, por el que se establecen los criterios higiénico-sanitarios para la prevención y control de la legionelosis, y demás normativa sectorial de aplicación. Al programa de vigilancia ambiental propuesto deberá añadirse la vigilancia periódica del cumplimiento de dichas medidas.  
9º. Programa de vigilancia sobre afecciones al patrimonio  
Si bien, al estudiar el impacto producido sobre el patrimonio, se ha definido que este es irrelevante y que, por tanto, no se precisa ningún tipo de medida correctora, la aparición de restos arqueológicos, etnológicos o paleontológicos durante el desarrollo de las obras será inmediatamente notificada a la Dirección General de Patrimonio, lo que supondría, de acuerdo con lo previsto en la Ley del Patrimonio Cultural Valenciano, la suspensión de la actuación, la delimitación del perímetro de afección y la adopción de las medidas oportunas.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el apartado 1.h, anexo I, del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del artículo 5.º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 5 de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental atribuye al órgano medioambiental la competencia en formulación de la declaración de impacto ambiental de los proyectos sometidos a la misma.  
El artículo 15 del Decreto 47/2015, de 17 de abril, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Consellería de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente, atribuye a la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial la competencia en materia de evaluación ambiental estratégica y de proyectos.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de ampliación de granja avícola de engorde, promovido por Olga Beltrán Miralles, que se ubicará en la parcela 106, del polígono 17, en el término municipal de Vall d'Alba (Castellón), siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en el estudio de impacto ambiental, el proyecto técnico y demás documentación aportada, y cumpla con los condicionantes establecidos a continuación:  
1. Tanto en la fase de obras como en las operaciones que así lo requieran se respetará el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
2. En cuanto a los residuos:  
2.1. El estiércol será retirado directamente por gestor autorizado al final de cada ciclo de engorde. Puesto que no se dispone de estercolero, no se permitirá el almacenaje del estiércol en el exterior de las naves, ni siquiera con carácter temporal. En el caso de que la retirada no se realice directamente por gestor autorizado y deba permanecer un tiempo en el exterior de las naves, se deberá construir un estercolero estanco, con capacidad suficiente para almacenar, al menos, el estiércol producido en un ciclo productivo. Asimismo, en su caso, se realizará una poceta de lixiviados junto al estercolero, dando una ligera pendiente a la solera del estercolero para la recogida de lixiviados en dicha poceta.  
2.2. Los residuos generados en la explotación asimilables a urbanos o municipales se entregarán a la entidad local correspondiente a través de los sistemas de recogida dispuestos al efecto, sin perjuicio de que la entidad local pueda obligar al titular a gestionarlos por sí mismo o a entregarlos a gestores autorizados.  
2.3. El tiempo de almacenamiento de los residuos peligrosos no podrá exceder de 6 meses.  
2.4. Se cumplirá en todo caso lo dispuesto en la Ley 22/2011, de 28 de julio, de Residuos y Suelos Contaminados.  
3. Por estar clasificada la actividad en el grupo C, según el anexo del Real Decreto 100/2011, de 28 de enero, por el que se actualiza el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera y se establecen las disposiciones básicas para su aplicación, quedará sometida a la notificación prevista en el artículo 13.3 de la Ley 34/2007, de 15 de noviembre, de Calidad del Aire y Protección de la Atmósfera.  
4. Se adoptarán medidas higiénico-sanitarias para la prevención y control de la legionelosis, según el Real Decreto 865/2003, de 4 de julio, por el que se establecen los criterios higiénico-sanitarios para la prevención y control de la legionelosis y demás normativa sectorial de aplicación. Al programa de vigilancia ambiental propuesto se añadirá la vigilancia periódica del cumplimiento de dichas medidas.  
5. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberá comunicarse al órgano ambiental competente, que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite, no cabe interponer recurso alguno, sin perjuicio de que puedan utilizarse los medios que en defensa de sus derechos estimen pertinentes.  
  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
De acuerdo con la disposición transitoria primera de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de Evaluación Ambiental, la regulación de la vigencia de las declaraciones de impacto ambiental establecida en el artículo 43 de la citada Ley 21/2013 es aplicable a la presente declaración de impacto ambiental.  
  
Valencia, 27 de abril de 2015.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.»  
  
Valencia, 22 de mayo de 2015.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML