Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9309, del 30-03-2022 (2022/2401)

RESOLUCIÓ de 19 de novembre de 2021, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte obres de connexió del sanejament de les zones residencials al nord del nucli urbà del Campello amb l'EDAR Alacantí Nord, al terme municipal del Campello. Expedient 52/2021/AIA.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9309

Data del DOGV
:   30-03-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/2401

CVE


Data del document
:   19-11-2021

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Campello, el](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 19 de novembre de 2021, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte obres de connexió del sanejament de les zones residencials al nord del nucli urbà del Campello amb l'EDAR Alacantí Nord, al terme municipal del Campello. Expedient 52/2021/AIA. [2022/2401]  
  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 52/2021-AIA.  
Títol: Obres de connexió del sanejament de les zones residencials al nord del nucli urbà del Campello amb l'EDAR Alacantí Nord (Alacant).  
  
Promotor: Entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR).  
Òrgan substantiu: Entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR).  
Localització: terme municipal del Campello (Alacant).  
  
Antecedents  
Expedient 115/2006-AIA del «Projecte de construcció dels col·lectors i EDAR de les zones residencials al nord del nucli urbà del Campello (Alacant)» que va obtindre declaració d'impacte ambiental de la directora general de Gestió del Medi Natural, en data 13 de desembre de 2007. S'hi plantejava el projecte d'una nova depuradora d'aigües residuals que tractara les aigües procedents de les urbanitzacions situades al nord del nucli urbà del Campello, situant-la en un punt equidistant d'aquestes.  
Expedient 86/2019-AMB: A partir de l'escrit de l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües (EPSAR), rebut en aquest òrgan ambiental el 3 de maig de 2019, en el qual se sol·licita que s'indicara el procediment d'avaluació ambiental que corresponguera al projecte modificat «Obres de connexió del sanejament de les zones residencials al nord del nucli urbà del Campello amb l'EDAR Alacantí Nord (Alacant)» i, en cas afirmatiu, se'n sol·licitava l'inici.  
Les modificacions van ser conseqüència de la comprovació de la disminució de la demanda hidràulica prevista en el projecte inicial (degut en part a la paralització del desenvolupament urbanístic i a la reducció de cabals registrats amb anterioritat). El que va motivar un nou plantejament per a solucionar la problemàtica de sanejament de l'àrea nord del nucli urbà del Campello. Les modificacions consistien, en síntesi, en modificacions de la xarxa de sanejament i execució de noves conduccions d'impulsió i modificació d'estacions de bombament (EB), de manera que en lloc d'executar una nova estació depuradora, les aigües residuals foren conduïdes a l'EDAR d'Alacantí Nord.  
  
Vist el projecte modificat, es va emetre informe per aquest òrgan ambiental el 22 d'abril de 2020, en el qual es concloïa que atés que existien trams del nou col·lector que travessen terrenys naturals, en concret, el paratge de la Lloma de Reixes, es tracta d'una canonada que discorre per terreny natural i, en conseqüència, el «Projecte de les obres de connexió del sanejament de les zones residencials al nord del nucli urbà del Campello amb l'EDAR Alacantí Nord (Alacant)» havia de sotmetre's a avaluació d'impacte ambiental ordinària, en trobar-se inclòs entre els supòsits establits en l'annex I-7 del Decret 162/1990. Així mateix, s'indicava que la tramitació del projecte havia de realitzar-se per l'òrgan substantiu al qual corresponguera l'autorització del projecte, d'acord amb el que s'estableix en l'article 39.3 de la Llei 21/2013.  
  
  
Descripció del projecte i alternatives estudiades  
L'objecte del conjunt del projecte és la justificació, definició i valoració de les obres necessàries per a resoldre l'evacuació de les aigües generades en les aglomeracions urbanes al nord del nucli urbà del Campello i el seu tractament en les instal·lacions de l'EDAR de l'Alacantí Nord, mitjançant l'aprofitament de les infraestructures construïdes recentment i les infraestructures de sanejament operatives existents en l'àrea urbana del Campello.  
Les obres a projectar consistiran en les obres hidràuliques necessàries per a la recollida i transport en alta de les aigües residuals generades en la conca de sanejament de l'àrea septentrional de la zona nord del Campello, centrades en La Nuza, La Mercè, Cala Baeza i Cala d'Or, la interconnexió amb la conca de sanejament de l'àrea meridional, on es realitzaran les obres hidràuliques per a la recollida i transport de les aigües residuals generades en les zones d'av. Amèrica, Daia Nova, av. Bèlgica, plaça D. Carlos i les modificacions estructurals de la xarxa de sanejament existent per a la connexió amb el nucli urbà del Campello i el seu transport cap a l'EBAR del Campello, situada en el marge de dreta del riu Montnegre i actualment operativa, des d'on s'impulsaran les aigües residuals fins a l'EDAR d'Alacantí Nord per al seu tractament.  
De les infraestructures plantejades, l'estudi d'impacte ambiental i consegüentment la present resolució se centra en les instal·lacions del projecte situades en SNU, concretament en el Paratge Lomes de Reixes, on se situarà el tram de la conducció que connectarà la zona septentrional des de l'EB de Cala d'Or amb la zona meridional mitjançant un tram d'impulsió a través de l'estació de bombament EB - Aigües Baixes on connectarà amb la canonada ja existent.  
Del plantejament del projecte de sanejament modificat escau exposar les actuacions que es realitzaran, encara que aquestes no es troben sotmeses al procediment d'avaluació ambiental amb l'excepció adés exposada. Es resumeixen en les següents:  
  
A) Col·lectors zona septentrional:  
En aquesta zona, no serà necessària pràcticament cap modificació en la canonada ja instal·lada i que s'incorpora en el present projecte a la xarxa d'impulsions, a excepció de l'últim tram d'impulsió des de l'estació de bombament de Cala d'Or, que s'ha indicat adés.  
Quant als equips de bombament, s'han ajustat per a la impulsió dels nous cabals esperats. Atés que els diàmetres de les canonades instal·lades estan fixats, es proposen equips de bombament de manera que s'ajusten tant al cabal generat com a la velocitat mínima de la canonada, amb la finalitat d'evitar en la mesura del possible sedimentacions i septicitats en aquestes.  
  
B) Col·lectors zona meridional:  
En l'actualitat les aigües residuals són portades a fosses sèptiques, tancs lmhoff i en general a xicotets sistemes de depuració, que en la majoria dels casos són individuals.  
En primer lloc, es dissenyarà una xarxa separativa, és a dir, només es recolliran les aigües residuals, amb la finalitat de no saturar els bombaments, perquè les aigües seran tractades en l'estació depuradora d'Alacantí Nord.  
El traçat principal discorre aproximadament paral·lel a la costa a un costat de la via del tren de rodalia Alacant-Dénia, ja que en aquesta àrea estan les cotes més baixes de la zona. Tot i això, el terreny té contínues pujades i baixades per la qual cosa és necessari realitzar cinc impulsions més per a elevar l'aigua residual. El sistema estarà format per sis trams d'impulsió i tres ramals de gravetat principals, dos dels quals ja estan executats, encara que no han entrat en servei per la falta d'infraestructures de transport de l'aigua, més un altre tram d'impulsió des de l'EB Almadrava, ja en el nucli urbà del Campello.  
  
En el plantejament objecte del present projecte, la xarxa de l'àrea meridional, a causa del canvi de filosofia en el transport de les aigües generades respecte a les obres ja executades, serà necessari realitzar algunes modificacions en l'obra civil existent i ampliacions de diàmetre en els bombaments de cua.  
Una vegada analitzada la viabilitat de la xarxa topològica existent, s'han determinat les possibles variacions o obres de nova execució per al compliment de la fi última, concloent que la majoria de les instal·lacions no requeriran modificacions, i seran emprades en la nova configuració. No obstant això, deuen necessàriament projectar-se les següents noves línies d'impulsió, a saber:  
- Impulsió des de l'EB-Av. Amèrica fins a l'EB-Daia Nova. S'executarà el col·lector d'impulsió paral·lelament al col·lector de gravetat instal·lat, quedant el col·lector de gravetat ja executat com a ramal secundari de connexió de les aigües residuals.  
- Impulsió des de l'EB-Daia Nova fins a l'EB-Bèlgica pels carrers Sagunt, París i Torrent, quedant el col·lector de gravetat ja executat com a ramal de la xarxa secundària, i al qual es poden connectar les aigües residuals de la zona.  
- Impulsió des de l'EB- D. Carlos a l'EB Amerador pel carrer Girona, quedant el col·lector de gravetat ja executat com a ramal de la xarxa secundària, i al qual es poden connectar les aigües residuals de la zona.  
  
Quant als equips de bombament, igual que en la zona septentrional, s'han ajustat per a la impulsió dels nous cabals esperats.  
  
C) Obres de connexió amb l'EDAR d'Alacantí Nord:  
Per al correcte funcionament de tots els bombaments en cascada, serà necessari reemplaçar els equips dels bombaments d'Amerador, Alkabir i Almadrava, per altres capaços d'impulsar fins al nucli urbà tots els cabals generats en la zona nord, més els que ja reben de les seues pròpies conques.  
Finalment, i donada la saturació de la xarxa dins del mateix nucli urbà del Campello, es proposa una nova impulsió des d'EB Almadrava en uns 2.127 metres lineals fins a trencar càrrega en els pous d'arribada a l'EBAR d'Enric Valor, que a través de l'EBAR del Campello arribarà fins a l'EDAR d'Alacantí Nord.  
Alternatives estudiades per a donar solució al problema de sanejament de la zona.  
La solució adoptada s'ha determinat després de la consideració de diverses alternatives. En totes elles s'ha tingut en compte el fet que part de les infraestructures necessàries es troben ja executades, per la qual cosa el condicionant principal ha sigut l'aprofitament, en els casos en què tècnicament ha sigut possible, de les instal·lacions existents.  
  
Les principals alternatives considerades són:  
a) Sanejament zona septentrional i EDAR en Cala d'Or, i sanejament i connexió des de la plaça de D. Carlos en la zona meridional amb EDAR Alacantí Nord.  
b) Sanejament zona septentrional, connexió amb la zona meridional i sanejament i connexió del conjunt amb EDAR Alacantí Nord.  
La primera d'elles recull totes les aigües generades en la zona septentrional i les porta a l'EDAR de Cala d'Or, les instal·lacions de la qual serà necessari ampliar substancialment perquè siga capaç de tractar tots els cabals generats en el futur.  
La segona, connecta la zona septentrional amb la meridional, de manera que tots els cabals generats en la zona nord són tractats en l'EDAR d'Alacantí Nord, que compta amb prou resguard per a assumir els cabals esperats.  
De les dues alternatives, s'ha optat per la segona, evitant així tindre unes instal·lacions de depuració en una zona fortament consolidada, quan existeixen altres instal·lacions que poden tractar els cabals generats.  
D'altra banda, dins de cadascuna de les alternatives anteriors, s'han barallat diverses opcions quant al traçat de les conduccions, de les quals les que van presentar majors condicionants tècnics són:  
  
1. Traçat de connexió de zona septentrional amb meridional pel pas paral·lel a les diferents infraestructures que conflueixen en la zona de la Lloma de Reixes-barranc d'Aigües.  
2. Traçat de connexió amb les instal·lacions del nucli urbà des d'EB Almadrava pel carrer Sant Bartomeu i Av. de l'Estació, fins a connectar amb l'EB del Campello.  
Aquests dos traçats s'han adoptat després de tindre en compte diversos factors que es resumeixen a continuació:  
- Per a l'elecció del traçat de connexió, s'ha descartat el pas per la línia de costa, en ser zones de grans penya-segats sense zones de pas. El traçat pel costat oest de l'autopista també s'ha descartat, en estar format per grans elevacions i barrancs.  
- Per a l'elecció del traçat que connecta la zona nord amb l'EDAR d'Alacantí Nord, s'ha descartat la connexió directa amb la citada EDAR pel carrer Convent i Sant Ramon, a l'ésser una impulsió de molta més longitud que en la solució adoptada, per la gran quantitat de serveis afectats i perquè d'aquesta manera s'utilitzen instal·lacions existents que compten amb resguard suficient per a assumir els cabals esperats.  
  
Alternatives de traçat per a la part del projecte objecte de la present avaluació.  
De l'exposat, es conclou en l'estudi d'impacte ambiental que existeixen tres alternatives de connexió de la conca de sanejament de l'àrea septentrional amb la conca de sanejament de l'àrea meridional, si bé en els tres casos es tracta de sòl no urbanitzable protegit i inventariat com a forestal d'acord amb el PATFOR:  
- El pas per la línia de costa s'ha descartat per tractar-se de zones de grans penya-segats sense zones d'accés.  
- El traçat pel costat oest de l'autopista també s'ha descartat, en estar format per grans elevacions i barrancs i suposar una major afecció al medi ambient per tractar-se de conduccions de major extensió.  
  
- El traçat pel pas paral·lel a les diferents infraestructures -carretera N-332 i traçat FGV- que conflueixen en la zona de la Lloma de Reixes-barranc d'Aigües, és la solució més viable, tant des del punt de vista mediambiental com econòmic.  
Per tant, la solució adoptada i que es desenvolupa en el projecte és l'execució del sanejament de la zona septentrional, la seua connexió amb la zona meridional a través del paratge de la Lloma de Reixes-barranc d'Aigües i sanejament i connexió del conjunt amb EDAR Alacantí Nord a través de les infraestructures existents en el nucli urbà del Campello, en els voltants del barranc del riu Sec.  
Part del projecte en la qual se centra la present avaluació.  
Es planteja l'execució d'una conducció de longitud aproximada d'uns 1.200 m que discorre per sòl no urbanitzable, sent zona rural protegida i zona rural de protecció de llits, d'acord amb la zonificació continguda en la cartografia d'IDEV. Transcorre per sòl forestal comú en la seua major part i sòl forestal estratègic al llarg d'uns 182 m (cartografia PATFOR), afectant la via pecuària «Corriol de la Platja».  
  
Afecta els terrenys definits pel Pla d'acció territorial de la infraestructura verda del litoral (PATIVEL) com a Zona 1 sòls no urbanitzables de protecció litoral  
La canonada és de polímer orientat DN 350 mm, des del P-820,8 fins a l'arqueta de trencament de càrrega.  
A partir d'aquest punt, l'aigua circularà per gravetat, i s'instal·larà una canonada de PVC corrugat DN 400 mm, amb els seus corresponents pous de registre, i pous de regruix on el perfil longitudinal ho fa necessari, de manera que les velocitats es mantinguen en els límits adequats per a evitar erosions.  
En arribar al P-1.621,98, és necessari creuar una infraestructura bàsica, que, seguint els requeriments de l'organisme afectat, es realitzarà mitjançant clava. La infraestructura en qüestió és el ferrocarril Alacant-Dénia (FGV), requerint l'execució de pous d'eixida i pous de regruix. Els pous seran de formigó armat executats in situ, de diàmetre 1.200 mm, i quedaran enrasats amb el mantell d'escullera, no sobreeixint.  
S'indica en el projecte que en cap cas s'afecta les infraestructures que es pretenen creuar, i tal com s'observa en plans, la distància entre la part inferior de la travessa i la clau del tub instal·lat és de 2,60 m.  
  
La canonada a instal·lar a partir d'aquest punt és de polietilé alta densitat de diàmetre nominal 400 mm, PN 6 atm, en barres de 13 m de longitud i amb juntes per soldadura de gom a gom, i discorre paral·lela a les vies d'FGV i N-332.  
El traçat del col·lector creua el llit del barranc d'Aigües, instal·lat en rasa i encamisat en canonada de DN800 mm, quedant la clau del tub més d'un metre per davall del llit, i farcida amb HNE-20. Els últims 30 cm s'emplenaran amb escullera col·locada de pedra calcària de 100 a 500 kg, i farcit d'intersticis amb material provinent del llit i/o excavació. El traçat continua fora de la zona de servitud, i paral·lel al llit d'Aigües Baixes en 95 metres des de l'encreuament anterior, fins a la seua arribada a l'estació de bombament prevista (E.B. Aigües Baixes), dins de la zona de policia.  
El projecte inclou l'EB d'Aigües Baixes emplaçada en les proximitats del barranc d'Aigües Baixes. Disposarà de subministrament elèctric mitjançant un grup electrogen propi. A causa de la situació d'aquest bombament, en parcel·la rústica i pròxim al barranc i a l'N-332, per a casos de fallada de subministrament elèctric, està connectat amb el grup electrogen situat en EB Av. d'Amèrica, calculat per a tal fi.  
  
Tramitació administrativa  
Mitjançant Resolució de 23 de desembre de 2020, de la Secretaria Autonòmica de Transició Ecològica i Emergència Climàtica, es designa la Direcció General de l'Aigua i l'Entitat de Sanejament d'Aigües Residuals (EPSAR), com a òrgans substantius en el procediment d'avaluació ambiental de projectes promoguts per la Generalitat en matèria d'infraestructures hidràuliques.  
El 23 de març de 2021, l'EPSAR remet sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental juntament amb la documentació obrant en l'expedient conformada pel projecte, estudi d'impacte ambiental, tràmit d'informació pública, així com informes de diferents organismes que es relacionen més endavant.  
D'acord amb la documentació remesa, l'expedient va ser sotmés al tràmit d'informació pública mitjançant publicació en el DOGV núm. 9007 de 28 de gener de 2021, havent-se rebut una al·legació de la gestora d'associacions de veïns (AAVV) formada per l'AAVV La Zènia, AV AMECOVE (Amerador i Coveta Fumà), de data 10 de març de 2021. El contingut de les al·legacions que poden tindre caràcter ambiental i la seua contestació es resumeix a continuació:  
- En relació amb l'estat i imatge exterior actual de l'EBAR Almadrava, al·leguen que el projecte hauria d'incorporar en els treballs previstos d'integració arquitectònica de les estacions de bombament una actuació en la façana de l'EBAR Almadrava a l'efecte de donar uniformitat visual a tots els edificis destinats a aquesta mena d'infraestructura.  
  
L'EPSAR respon que, en el cas particular d'aquesta estació, es tracta d'una edificació preexistent en la qual no es pretén realitzar cap mena d'intervenció en el seu exterior, actuant en el conjunt de l'equip electromecànic per a poder atendre les noves necessitats d'evacuació contemplades en el projecte. Indicant així mateix que la titularitat de la infraestructura és de l'Ajuntament del Campello, a qui correspondria la competència de qualsevol possible intervenció de condicionament o manteniment.  
- En l'EBAR Almadrava es fa necessari incrementar la capacitat de la càntera perquè els temps d'ompliment total per pluges torrencials o fallada completa del sistema d'impulsió siguen similars a la resta d'EBAR i així augmentar la capacitat de resposta en cas d'avaria amb temps d'ompliment superiors evitant abocaments a l'exterior, zona verda i platja confrontant.  
En la resposta de l'EPSAR s'indica respecte al volum de la càntera d'una estació de bombament que és funció de les característiques de les bombes que es pretenen instal·lar, sent els factors limitants més destacables el nombre d'arrancades i aturades de les bombes i la submergència d'aquestes, aspectes que han sigut tinguts en compte a l'hora de seleccionar les noves bombes a instal·lar en funció del volum de la càntera existent.  
D'altra banda, indica que una càntera no pot servir per a emmagatzemar aigua en períodes puntuals, i menys aigües residuals o aigües residuals mesclades amb pluvials. Per a això existeixen altres elements que no estan contemplats en aquest projecte ni tampoc competeix a aquesta entitat la seua execució i gestió, com són els tancs de tempesta.  
Tampoc ha de projectar-se el volum d'una càntera davant eventuals aturs per mal funcionament d'un equip. En el seu lloc s'ha de considerar la instal·lació d'equips de reserva activa que es posen en servei de manera automàtica quan la resta dels equips no estan operatius, tal com s'ha previst en el projecte.  
Finalment, cal indicar que perquè el sistema en el seu conjunt funcione adequadament se'n precisa una supervisió de 24 hores/365 dies, gestió que efectuarà aquesta entitat una vegada finalitzen les obres mitjançant la contractació del servei corresponent, garantint en tot moment el correcte funcionament de les instal·lacions dins d'una normal explotació d'aquestes.  
Els informes emesos per diferents organismes inclosos en l'expedient són els següents:  
1. Informe favorable de 12 de febrer de 2016, de la Direcció Territorial d'Alacant, en matèria d'afecció a terreny forestal i a vies pecuàries, en el qual es determina en resum que l'afecció a terreny forestal és de reduïda extensió i que afecta la via pecuària «Corriol de la Platja», formulant consideracions que s'exposen en l'apartat de consideracions ambientals.  
2. Informe favorable de 28 de juliol de 2017, de l'oficina de supervisió de projectes de la Consellería d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural.  
3. Informe de 15 de desembre de 2017 favorable, vinculant amb condicions de la Unitat de Carreteres d'Alacant, de la Demarcació de Carreteres de l'Estat de la Comunitat Valenciana (DG Carreteres-Ministeri de Foment), en relació amb les obres i instal·lacions de conducció paral·lela a l'N-332, en el marge dret, entre els PK 125+700 (barranc d'Aigües) i 126+220 (Punt de encreuament autoritzat en 2009), així com nova estació de bombament (EB Aigües Baixes) en el PK 125+600, marge dret de l'N-332.  
4. Informes de 21 de març de 2018, de la Unitat d'Alacant de Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana, en relació amb els encreuaments subterranis en el PK 14+632 (expt. C645-A) en l'avinguda de l'Estació i en el PK 21+767 en la zona del Poblet (expt. C647-A) i paral·lelisme de canonada d'impulsió de sanejament en l'Avinguda Central en Amerador, entre els PK 18+390 i 18+722 (expt. C-646-A) de les obres amb l'eix Estels-Benidorm-Dénia, en línia 1, de la Xarxa TRAM d'Alacant d'FGV.  
5. De l'Ajuntament del Campello:  
Aprovació pel ple d'11 de maig de 2018 del projecte referit. Així com documentació remesa a EPSAR el 22 d'octubre de 2018, adjuntant informe de compatibilitat urbanística i altres informes tècnics.  
  
L'informe tècnic relatiu a la compatibilitat urbanística conclou que el projecte és compatible amb el planejament.  
6. El 17 d'abril de 2019 la DG de l'Aigua informa sobre la tramitació ambiental del projecte.  
7. El 22 de juliol i 4 d'agost de 2019 es rep per part d'Iberdrola (I-DE, Xarxes Elèctriques Intel·ligents, SAU) el conjunt de condicions tècniques/econòmiques de cada punt de subministrament, tot advertint de caducitat el 2 de gener de 2010, al qual per part d'EPSAR se sol·licita pròrroga del termini de vigència per a licitació del projecte el 14 de gener de 2010.  
8. De la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (CHX) del Ministeri per a la Transició Ecològica i Repte Demogràfic, Resolució de 14 de desembre de 2020, d'autorització per a la instal·lació de canonada d'aigües residuals en llit públic (barranc d'Aigües).  
9. Informe favorable de 30 de setembre de 2021, de la DG Patrimoni, condicionat al seguiment arqueològic de les obres.  
  
Consideracions ambientals  
A) Classificació del sòl:  
El projecte de la conducció afecta la classificació de sòl no urbanitzable (SNU), corresponent a zonificació de zona rural protegida i zona rural de protecció de llits (cartografia IDEV).  
D'acord amb el que s'indica en l'informe tècnic de compatibilitat urbanística de l'ajuntament, el projecte s'adequa al planejament urbanístic vigent, formulant consideracions a tindre en compte, de les quals s'extrauen les més rellevants des del punt de vista d'afecció ambiental centrat en el terreny classificat com a sòl no urbanitzable (SNU) Clau 43.  
Indica respecte dels terrenys amb classificació SNU que el projecte que ens ocupa es troba dins d'aquesta categorització, donada la necessitat d'emplaçar el ramal corresponent en aquests sòls.  
En aquests sòls, l'art. 248.4 exigeix que totes les instal·lacions i alteracions del terreny natural que en ell es realitzen han d'adaptar-se al paisatge.  
Atés l'art. 284 que regula les condicions d'ús de la clau 43, l'ús de servei a les obres públiques es troba permés, sent per tant admissibles les actuacions que es pretenen també en SNU.  
  
En general, haurà de restituir-se el terreny al seu estat original, urbanitzat o sense urbanitzar, mitjançant el farciment del subsol amb la compacitat necessària per a evitar enfonsaments o deformacions en aquest. En els sòls no urbanitzables s'estarà a l'indicat per l'informe de l'enginyer forestal de la demarcació forestal d'Altea, de 12 de febrer de 2016.  
  
Així mateix indica que el projecte afecta els terrenys definits pel Pla d'acció territorial de la infraestructura verda del litoral (PATIVEL) com a Zona 1 sòls no urbanitzables de protecció litoral, segons l'art. 9 de la normativa del PATIVEL. En aquests sòls quedaran prohibits els moviments de terra que alteren el perfil del terreny excepte, entre altres, els necessaris per a la funcionalitat de les infraestructures.  
B) El traçat projectat per a la conducció de sanejament, així com l'EB Aigües Baixes està inclòs en la infraestructura verda regional, en situar-se sobre un corredor territorial terrestre i un xicotet tram en sòl forestal estratègic,  
C) Respecte a l'afecció a terreny forestal i vies pecuàries, d'acord amb l'informe emés el 12.02.2016 per tècnic forestal dels serveis territorials, s'indica que l'afecció a terreny forestal del PATFOR és de reduïda extensió i que no afecta muntanyes públiques gestionades per la Conselleria.  
Així mateix indica que afecta per paral·lelisme al llarg de 485 m al «Corriol de la Platja», així com almenys un encreuament a aquella a uns 400 m de distància de les primeres cases de Poble Penya-segat. La classificació del corriol es va publicar en el DOGV de 7/5/1993, assignant-se una amplària necessària de 10 m.  
  
Formulant per a l'execució del projecte a les condicions següents:  
  
1. L'obligació d'assumir i complir el plec general de mesures de prevenció (Decret 7/2004 en treballs que comporten risc d'incendi en la muntanya o en les seues proximitats.  
2. Se senyalitzarà l'eix de la canonada en cas de soterrar-se. Una vegada instal·lada i enterrada la canonada, es restaurarà la vegetació i es realitzaran obres de drenatge (en cas d'arracades). Talussos, consolidació amb maçoneria, etc. En definitiva, mesures que impedisquen l'erosió del terreny i minimitzen l'impacte visual (pantalles vegetals, etc.).  
Per a això s'implementaran mesures d'integració paisatgística com:  
  
- En el cas d'obertura de rases, la terra vegetal extreta s'apilarà en el seu perímetre per a la ràpida recuperació d'àrees degradades, evitant-se el pas de maquinària i el depòsit de materials sobre aquestes terres. Es procedirà al conreu i recuperació dels sòls compactats pel tràfec de maquinària després de la realització de les obres, fora de les zones que estrictament hagen de mantindre's per al servei de la infraestructura.  
  
- S'eliminaran tots els residus d'obra i altres que pogueren existir en la zona treballada.  
3. Haurà de tramitar-se, prèviament a l'inici de l'obra, la corresponent ocupació de domini públic pecuari, en la modalitat de concessió, donada la vida útil de la infraestructura, tot indicant la documentació que ha d'acompanyar a aquesta.  
4. En els encreuaments i paral·lelismes amb vies pecuàries se senyalitzarà la seua condició mitjançant senyalística oficial (Resolució de 26 d'abril de 1988, de la DG de Producció Agrària (DOGV 824, 13 de maig).  
5. Es comunicarà l'inici dels treballs a l'agent mediambiental cap de comarca.  
D) Afecció a hàbitats i espècies:  
D'acord amb la cartografia de l'Institut Cartogràfic Valencià un xicotet tram de l'inici del traçat des de l'EB Cala d'Or fins a l'EB Aigües Baixes es localitza en un hàbitat prioritari «Zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea».(6220).  
Quant a l'afecció a fauna d'interés, resulten rellevants:  
- Aquila fasciata (àguila astor cuabarrada), inclosa en el Catàleg Espanyol d'Espècies Amenaçades · Vulnerable Catàleg Valencià d'Espècies de Fauna Amenaçades · Annex I - Vulnerable Categoria UICN · En perill Conveni de Berna · Annex II Conveni de Bonn · Annex II Directiva d'Ocells · Annex I.  
D'acord amb la informació continguda en la Base de dades de biodiversitat, en la Comunitat Valenciana ocupa quasi totes les serres litorals i prelitorals, nidifica en tallats rocosos de mitjana altitud (el 50 % es distribueixen entre els 300 i 700 m d'altitud). El seu període de nidificació és entre febrer i abril.  
- Falque peregrinus (falcó pelegrí), inclòs en Conveni de Berna · Annex II Conveni de Bonn · Annex II Directiva d'Ocells · Annex I Llistat d'Espècies Silvestres en Règim de Protecció Especial · LESRPE.  
  
El seu hàbitat està molt vinculat a la presència de penya-segats abruptes, tant a l'interior com en la costa, amb diferents tipus de coberta vegetal. El seu període de nidificació és de febrer a març.  
- Caprimulgus europaeus (enganyapastors europeu), inclòs en el Conveni de Berna · Annex II Directiva d'Ocells · Annex I Llistat d'Espècies Silvestres en Règim de Protecció Especial · LESRPE.  
D'acord amb la informació del banc de dades de biodiversitat, nidifica principalment en la meitat nord de la Comunitat Valenciana, sent més regular a la província de Castelló, tant en la costa com a l'interior, més localitzat en la de València, particularment a la comarca del Camp del Túria, i rar en la d'Alacant.  
Ocupa terrenys amb arbratges oberts, particularment amb fites, zones repoblades, clars forestals amb matoll i altres ambients oberts, evitant les masses forestals tancades. Nidifica en el sòl. El trobem amb regularitat en les pistes forestals i en carreteres poc concorregudes.  
  
E) Respecte a l'afecció a elements integrants del patrimoni historicoartístic, la DG de Patrimoni informa favorablement el projecte el 30 de setembre de 2021, si bé proposa el seguiment arqueològic dels moviments de terres en el moment de l'execució de les obres.  
  
F) El programa de vigilància preveu mesures de vigilància en la fase de construcció i de funcionament.  
Respecte a les mesures en fase de construcció, preveu les corresponents a gestió de residus, emissions de sorolls, afecció a vegetació, jalonament de zones d'apilament de materials i maquinària. Són de destacar les mesures de protecció de fauna en les quals indica les corresponents a prevenció per la possible presència de nius, caus i recers de fauna, proposant la inspecció per tècnics competents, abans del desbrossament i la tala d'arbres que controlaran la presència de nius, caus i recers de fauna. En cas que es troben nius, caus o recers de fauna en l'entorn afectat per les obres, s'avisarà els agents mediambientals de la zona, els qui donaran les instruccions oportunes de com actuar-hi.  
  
Cal assenyalar que el seguiment del compliment de la present resolució correspon a l'òrgan substantiu, que en aquest cas coincideix amb l'òrgan promotor del projecte. Pel que l'EPSAR haurà d'incorporar a l'aprovació del projecte les determinacions que s'estableixen en la present declaració d'impacte ambiental.  
G) Cal concloure, vist l'anteriorment exposat, que atés que la major part del traçat transcorre per terrenys ja antropitzats, entre dues infraestructures lineals (carretera N-332 i via del ferrocarril de la línia 1 de la Xarxa TRAM d'Alacant), i l'escassa longitud de la conducció, que una vegada aplicades les mesures preventives i correctores previstes en l'estudi i en el condicionat de la present resolució, no és d'esperar afeccions ambientals negatives rellevants per l'execució del projecte, i d'altra banda el funcionament correcte de la xarxa de sanejament que es pretén amb el projecte sí que resultarà un efecte ambiental favorable respecte a la situació actual.  
  
Consideracions jurídiques  
Els projectes de transports per canonada, quan discórreguen per terrenys naturals, seminaturals o incultes, classificats com a sòl no urbanitzable, estan subjectes a avaluació d'impacte ambiental ordinària, d'acord amb l'article 7.1.a de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, en concordança amb l'annex I-7 del Decret 162/1990, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en la secció 1a, capítol II del títol 2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que li són aplicable.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
  
Per tot el que antecedeix, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que ostente, resolc:  
  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte d'obres de connexió del sanejament de les zones residencials al nord del nucli urbà del Campello amb l'EDAR Alacantí Nord (Alacant) en la part subjecta a avaluació d'impacte ambiental, projecte promogut per EPSAR, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i altra documentació obrant en l'expedient, i de conformitat amb les condicions següents:  
1. Tenint en compte la ubicació en terreny forestal, s'haurà d'aplicar el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
Així mateix, en matèria d'afecció a terrenys forestals i via pecuària «Corriol de la Platja», s'acompliran les condicions indicades en l'informe emés pels serveis territorials adés exposat i es comunicarà l'inici dels treballs a l'agent mediambiental cap de comarca.  
  
2. Com a mesures de protecció de fauna per la possible presència de nius, caus i recers de fauna, abans del desbrossament i tala d'arbres s'inspeccionarà per tècnics competents, donant avís als agents mediambientals de la zona, si fa el cas. S'evitarà l'execució de treballs i moviment de maquinària en el període comprés entre febrer i abril.  
  
3. D'acord amb el que s'indica en l'informe de la Direcció General de Patrimoni s'haurà de realitzar el seguiment arqueològic de les obres. Si durant la seua execució es trobaren restes paleontològiques, arqueològics o etnogràfics, el promotor haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura de manera immediata, adoptant les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació de conformitat amb allò previst en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
4. Els residus generats en la demolició d'instal·lacions existents i construcció de les noves instal·lacions, hauran de gestionar-se d'acord amb la legislació sectorial vigent d'acord amb la seua tipologia.  
5. Les accions incloses en el programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia. La documentació estarà a la disposició de les autoritats competents.  
6. En els termes previstos en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, la present declaració d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A l'efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
Segon  
Conforme al que es preveu en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a. Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b. La present declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjudici dels que, si escau, escaiguen en via administrativa i judicial enfront de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 19 de novembre de 2021.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9309, del 30-03-2022 (2022/2401)

RESOLUCIÓN de 19 de noviembre de 2021, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto obras de conexión del saneamiento de las zonas residenciales al norte del casco urbano de El Campello con la EDAR Alacantí Nord, en el término municipal de El Campello. Expediente 52/2021/AIA.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9309

Fecha DOGV
:   30-03-2022

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2022/2401

CVE


Fecha del documento
:   19-11-2021

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Campello, el](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 19 de noviembre de 2021, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto obras de conexión del saneamiento de las zonas residenciales al norte del casco urbano de El Campello con la EDAR Alacantí Nord, en el término municipal de El Campello. Expediente 52/2021/AIA. [2022/2401]  
  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 52/2021-AIA.  
Título: Obras de conexión del saneamiento de las zonas residenciales al norte del casco urbano de El Campello con la EDAR Alacantí Nord (Alicante).  
Promotor: Entidad de Saneamiento de Aguas (EPSAR).  
Órgano sustantivo: Entidad de Saneamiento de Aguas (EPSAR).  
Localización: término municipal de El Campello (Alicante).  
  
Antecedentes  
Expediente 115/2006-AIA del «Proyecto de construcción de los colectores y EDAR de las zonas residenciales al norte del casco urbano de El Campello (Alicante)» que obtuvo declaración de impacto ambiental de la directora general de Gestión del Medio Natural en fecha 13 de diciembre de 2007. En él se planteaba el proyecto de una nueva depuradora de aguas residuales que tratase las aguas procedentes de las urbanizaciones situadas al norte del casco urbano de El Campello, ubicándola en un punto equidistante de las mismas.  
Expediente 86/2019-CON: a partir del escrito de la Entitat Pública de Sanejament d'Aigües (EPSAR), recibido en este órgano ambiental el 3 de mayo de 2019, en el que se solicita que se indicara el procedimiento de evaluación ambiental que correspondiera al proyecto modificado de «Obras de conexión del saneamiento de las zonas residenciales al norte del casco urbano del Campello con la EDAR Alacantí Nord (Alicante)» y, en caso afirmativo, se solicitaba el inicio del mismo.  
Las modificaciones fueron consecuencia de la comprobación de la disminución de la demanda hidráulica prevista en el proyecto inicial (debido en parte a la paralización del desarrollo urbanístico y a la reducción de caudales registrados con anterioridad). Lo que motivó un nuevo planteamiento para solucionar la problemática de saneamiento del área norte del casco urbano de El Campello. Las modificaciones consistían, en síntesis, en modificaciones de la red de saneamiento y ejecución de nuevas conducciones de impulsión y modificación de estaciones de bombeo (EB), de forma que en lugar de ejecutar una nueva estación depuradora, las aguas residuales fueran conducidas a la EDAR de Alacantí Nord.  
Visto el proyecto modificado, se emitió informe por este órgano ambiental el 22 de abril de 2020, en el que se concluía que dado que existían tramos del nuevo colector que atraviesan terrenos naturales, en concreto, el paraje de Loma de Reixes, se trata de una tubería que discurre por terreno natural y, en consecuencia, el «Proyecto de las obras de conexión del saneamiento de las zonas residenciales al norte del casco urbano del Campello con la EDAR Alacantí Nord (Alicante)» debía someterse a evaluación de impacto ambiental ordinaria al encontrarse incluido entre los supuestos establecidos en el anexo I-7 del Decreto 162/1990. Asimismo, se indicaba que la tramitación del proyecto debía realizarse por el órgano sustantivo al que correspondiera la autorización del proyecto, de acuerdo con lo establecido en el artículo 39.3 de la Ley 21/2013.  
  
Descripción del proyecto y alternativas estudiadas  
El objeto del conjunto del proyecto es la justificación, definición y valoración de las obras necesarias para resolver la evacuación de las aguas generadas en las aglomeraciones urbanas al norte del casco urbano de El Campello y su tratamiento en las instalaciones de la EDAR de Alacantí Nord, mediante el aprovechamiento de las infraestructuras construidas recientemente y las infraestructuras de saneamiento operativas existentes en el área urbana de El Campello.  
Las obras a proyectar consistirán en las obras hidráulicas necesarias para la recogida y transporte en alta de las aguas residuales generadas en la cuenca de saneamiento del área septentrional de la zona norte de El Campello, centradas en La Nuza, La Merced, Cala Baeza y Cala d'Or, la interconexión con la cuenca de saneamiento del área meridional, donde se realizarán las obras hidráulicas para la recogida y transporte de las aguas residuales generadas en las zonas de av. América, Daia Nova, av. Bélgica, plaza D. Carlos y las modificaciones estructurales de la red de saneamiento existente para la conexión con el casco urbano de El Campello y su transporte hacia la EBAR de El Campello, situada en la margen de derecha del río Montnegre y actualmente operativa, desde donde se impulsarán las aguas residuales hasta la EDAR de Alacantí Nord para su tratamiento.  
De las infraestructuras planteadas, el estudio de impacto ambiental y consiguientemente la presente resolución se centra en las instalaciones del proyecto ubicadas en SNU, concretamente en el Paraje Lomes de Reixes, donde se ubicará el tramo de la conducción que conectará la zona septentrional desde la EB de Cala d'Or con la zona meridional mediante un tramo de impulsión a través de la estación de bombeo EB-Aigues Baixes donde conectará con la tubería ya existente.  
Del planteamiento del proyecto de saneamiento modificado procede exponer las actuaciones que se van a realizar, aunque las mismas no se encuentren sometidas al procedimiento de evaluación ambiental con la excepción anteriormente expuesta. Se resumen en las siguientes:  
  
A) Colectores zona septentrional:  
En esta zona, no será necesaria prácticamente ninguna modificación en la tubería ya instalada y que se incorpora en el presente proyecto a la red de impulsiones, a excepción del último tramo de impulsión desde la estación de bombeo de Cala d'Or que se ha indicado anteriormente.  
En cuanto a los equipos de bombeo, se han ajustado para la impulsión de los nuevos caudales esperados. Dado que los diámetros de las tuberías instaladas están fijados, se proponen equipos de bombeo de manera que se ajusten tanto al caudal generado como a la velocidad mínima de la tubería, con el fin de evitar en lo posible sedimentaciones y septicidades en las mismas.  
  
B) Colectores zona meridional:  
En la actualidad las aguas residuales son llevadas a fosas sépticas, tanques lmhoff y en general a pequeños sistemas de depuración, que en la mayoría de los casos son individuales.  
En primer lugar, se diseñará una red separativa, es decir solo se recogerán las aguas residuales, con el fin de no saturar los bombeos, porque las aguas serán tratadas en la estación depuradora de Alacantí Nord.  
El trazado principal discurre aproximadamente paralelo a la costa a un lado de la vía del tren de cercanías Alicante'Denia, ya que en esta área están las cotas más bajas de la zona. Aun así, el terreno tiene continuas subidas y bajadas por lo que es necesario realizar cinco impulsiones más para elevar el agua residual. El sistema estará formado por seis tramos de impulsión y tres ramales de gravedad principales, dos de los cuales ya están ejecutados, aunque no han entrado en servicio por la falta de infraestructuras de transporte del agua, más otro tramo de impulsión desde la EB Almadrava, ya en el casco urbano de El Campello.  
En el planteamiento objeto del presente proyecto, la red del área meridional, debido al cambio de filosofía en el transporte de las aguas generadas respecto a las obras ya ejecutadas, será necesario realizar algunas modificaciones en la obra civil existente y ampliaciones de diámetro en los bombeos de cola.  
Una vez analizada la viabilidad de la red topológica existente, se han determinado las posibles variaciones u obras de nueva ejecución para el cumplimiento del fin último, concluyendo que la mayoría de las instalaciones no precisarán modificaciones, y serán empleadas en la nueva configuración. No obstante, deben necesariamente proyectarse las siguientes nuevas líneas de impulsión, a saber:  
- Impulsión desde la EB-av. América hasta la EB-Daia Nova. Se ejecutará el colector de impulsión paralelamente al colector de gravedad instalado, quedando el colector de gravedad ya ejecutado como ramal secundario de conexión de las aguas residuales.  
- Impulsión desde la EB-Daia Nova hasta la EB-Bélgica por las calles Sagunto, París y Torrente, quedando el colector de gravedad ya ejecutado como ramal de la red secundaria, y al que se pueden conectar las aguas residuales de la zona.  
- Impulsión desde la EB- D. Carlos a la EB Amerador por la calle Gerona, quedando el colector de gravedad ya ejecutado como ramal de la red secundaria, y al que se pueden conectar las aguas residuales de la zona.  
En cuanto a los equipos de bombeo, al igual que en la zona septentrional, se han ajustado para la impulsión de los nuevos caudales esperados.  
C) Obras de conexión con la EDAR de Alacantí Nord:  
Para el correcto funcionamiento de todos los bombeos en cascada, será necesario reemplazar los equipos de los bombeos de Amerador, Alkabir y Almadrava, por otros capaces de impulsar hasta el casco urbano todos los caudales generados en la zona norte, más los que ya reciben de sus propias cuencas.  
Por último, y dada la saturación de la red dentro del propio casco urbano de El Campello, se propone una nueva impulsión desde EB Almadrava en unos 2.127 metros lineales hasta romper carga en los pozos de llegada a la EBAR de Enric Valor, que a través de la EBAR el Campello llegará hasta la EDAR de Alacantí Nord.  
Alternativas estudiadas para dar solución al problema de saneamiento de la zona.  
La solución adoptada se ha determinado tras la consideración de varias alternativas. En todas ellas se ha tenido en cuenta el hecho de que parte de las infraestructuras necesarias se encuentran ya ejecutadas, por lo que el condicionante principal ha sido el aprovechamiento, en los casos en que técnicamente ha sido posible, de las instalaciones existentes.  
Las principales alternativas consideradas son:  
a) Saneamiento zona septentrional y EDAR en Cala d'Or y Saneamiento y conexión desde la plaza de D. Carlos en la zona meridional con EDAR Alacantí Nord.  
b) Saneamiento zona septentrional, conexión con la zona meridional y saneamiento y conexión del conjunto con EDAR Alacantí Nord.  
La primera de ellas recoge todas las aguas generadas en la zona septentrional y las lleva a la EDAR de Cala d'Or, cuyas instalaciones será necesario ampliar sustancialmente para que sea capaz de tratar todos los caudales generados en el futuro.  
La segunda, conecta la zona septentrional con la meridional, de manera que todos los caudales generados en la zona norte son tratados en la EDAR de Alacantí Nord, que cuenta con resguardo suficiente para asumir los caudales esperados.  
De las dos alternativas se ha optado por la segunda de ellas, evitando así tener unas instalaciones de depuración en una zona fuertemente consolidada, cuando existen otras instalaciones que pueden tratar los caudales generados.  
Por otra parte, dentro de cada una de las alternativas anteriores, se han barajado diversas opciones en cuanto al trazado de las conducciones, de las cuales las que presentaron mayores condicionantes técnicos son:  
1. Trazado de conexión de zona septentrional con meridional por el paso paralelo a las distintas infraestructuras que confluyen en la zona de Loma de Reixes-barranc d'Aigües.  
2. Trazado de conexión con las instalaciones del casco urbano desde EB Almadrava por la calle San Bartomeu y av. de la Estación, hasta conectar con el EB El Campello.  
Estos dos trazados se han adoptado después de tener en cuenta diversos factores que se resumen a continuación:  
- Para la elección del trazado de conexión, se ha descartado el paso por la línea de costa, al ser zonas de grandes acantilados sin zonas de paso. El trazado por el lado oeste de la autopista también se ha descartado, al estar formado por grandes elevaciones y barrancos.  
- Para la elección del trazado que conecta la zona norte con la EDAR de Alacantí Nord, se ha descartado la conexión directa con la citada EDAR por la calle Convent y Sant Ramón, al ser una impulsión de mucha más longitud que en la solución adoptada, por la gran cantidad de servicios afectados y porque de esta manera se utilizan instalaciones existentes que cuentan con resguardo suficiente para asumir los caudales esperados.  
Alternativas de trazado para la parte del proyecto objeto de la presente evaluación.  
De lo expuesto, se concluye en el estudio de impacto ambiental que existen tres alternativas de conexión de la cuenca de saneamiento del área septentrional con la cuenca de saneamiento del área meridional, si bien, en los tres casos se trata de suelo no urbanizable protegido e inventariado como forestal de acuerdo con el PATFOR:  
- El paso por la línea de costa se ha descartado por tratarse de zonas de grandes acantilados sin zonas de acceso.  
- El trazado por el lado oeste de la autopista también se ha descartado, al estar formado por grandes elevaciones y barrancos y suponer una mayor afección al medio ambiente por tratarse de conducciones de mayor extensión.  
- El trazado por el paso paralelo a las distintas infraestructuras -Carretera N-332 y trazado FGV- que confluyen en la zona de Loma de Reixes-barranc d'Aigües, es la solución más viable, tanto desde el punto de vista medioambiental como económico.  
Por lo tanto, la solución adoptada y que se desarrolla en el proyecto es la ejecución del saneamiento de la zona septentrional, su conexión con la zona meridional a través del paraje Loma de Reixes-barranc d'Aigües y saneamiento y conexión del conjunto con EDAR Alacantí Nord a través de las infraestructuras existentes en el casco urbano de El Campello, en las inmediaciones del barranco del río Seco.  
Parte del proyecto en la que se centra la presente evaluación.  
Se plantea la ejecución de una conducción de longitud aproximada de unos 1.200 m que discurre por suelo no urbanizable, siendo zona rural protegida y zona rural de protección de cauces, de acuerdo con la zonificación contenida en la cartografía de IDEV. Transcurre por suelo forestal común en su mayor parte y suelo forestal estratégico a lo largo de unos 182 m (cartografía PATFOR), afectando a la vía pecuaria «Vereda de la Playa».  
Afecta a los terrenos definidos por el Plan de acción territorial de la infraestructura verde del litoral (PATIVEL) como Zona 1 suelos no urbanizables de protección litoral  
La tubería es de polímero orientado DN 350 mm, desde el P-820,8 hasta la arqueta de rotura de carga.  
A partir de este punto, el agua circulará por gravedad, y se instalará una tubería de PVC corrugado DN 400 mm, con sus correspondientes pozos de registro, y pozos de resalto donde el perfil longitudinal lo hace necesario, de manera que las velocidades se mantengan en los límites adecuados para evitar erosiones.  
Al llegar al P-1.621,98, es necesario cruzar una infraestructura básica, que, siguiendo los requerimientos del organismo afectado, se realizará mediante hinca. La infraestructura en cuestión es el ferrocarril Alicante-Denia (FGV), requiriendo la ejecución de pozos de salida y pozos de resalto. Los pozos serán de hormigón armado ejecutados in situ, de diámetro 1.200 mm, y quedarán enrasados con el manto de escollera, no sobresaliendo.  
Se indica en el proyecto que en ningún caso se afecta a las infraestructuras que se pretenden cruzar, y tal y como se observa en planos, la distancia entre la parte inferior de la traviesa y la clave del tubo instalado es de 2,60 m.  
La tubería a instalar a partir de este punto es de polietileno alta densidad de diámetro nominal 400 mm, PN 6 atm, en barras de 13 m de longitud y con juntas por soldadura a tope, y discurre paralela a las vías de FGV y N-332.  
El trazado del colector cruza el cauce del barranco d'Aigües, instalado en zanja y encamisado en tubería de DN800 mm, quedando la clave del tubo más de un metro por debajo del lecho, y rellena con HNE-20. Los últimos 30 cm se rellenarán con escollera colocada de piedra caliza de 100 a 500 kg, y relleno de intersticios con material procedente del cauce y/o excavación. El trazado continúa fuera de la zona de servidumbre, y paralelo al cauce de Aigües Baixes en 95 metros desde el cruce anterior, hasta su llegada a la estación de bombeo prevista (E.B. Aigües Baixes), dentro de la zona de policía.  
El proyecto incluye la EB de Aigües Baixes emplazada en las proximidades del barranco de Aigües Baixes. Dispondrá de suministro eléctrico mediante un grupo electrógeno propio. Debido a la situación de este bombeo, en parcela rústica y próximo al barranco y a la N-332, para casos de fallo de suministro eléctrico, está conectado con el grupo electrógeno situado en EB av. de América, calculado para tal fin.  
  
Tramitación administrativa  
Mediante Resolución de 23 de diciembre de 2020, de la Secretaría Autonómica de Transición Ecológica y Emergencia Climática, se designa a la Dirección General del Agua y a la Entidad de Saneamiento de Aguas Residuales (EPSAR) como órganos sustantivos en el procedimiento de evaluación ambiental de proyectos promovidos por la Generalitat en materia de infraestructuras hidráulicas.  
El 23 de marzo de 2021 la EPSAR remite solicitud de evaluación de impacto ambiental junto con la documentación obrante en el expediente conformada por el proyecto, estudio de impacto ambiental, trámite de información pública, así como informes de diferentes organismos que se relacionan más adelante.  
De acuerdo con la documentación remitida, el expediente fue sometido al trámite de información pública mediante publicación en el DOGV núm. 9007 de 28 de enero de 2021, habiéndose recibido una alegación de la gestora de asociaciones de vecinos (AAVV) formada por la AAVV La Zenia, AV AMECOVE (Amerador y Coveta Fumá), de fecha 10 de marzo de 2021. El contenido de las alegaciones que pueden tener carácter ambiental y su contestación se resume a continuación:  
- En relación con el estado e imagen exterior actual de la EBAR Almadrava, alegan que el proyecto debería incorporar en los trabajos previstos de integración arquitectónica de las estaciones de bombeo una actuación en la fachada de la EBAR Almadrava a los efectos de dar uniformidad visual a todos los edificios destinados a este tipo de infraestructura.  
La EPSAR responde que, en el caso particular de esta estación, se trata de una edificación preexistente en la que no se pretende realizar ningún tipo de intervención en su exterior, actuando en el conjunto del equipo electromecánico para poder atender las nuevas necesidades de evacuación contempladas en el proyecto. Indicando así mismo que la titularidad de la infraestructura es del Ayuntamiento de el Campello, a quien correspondería la competencia de cualquier posible intervención de acondicionamiento o mantenimiento.  
- En la EBAR Almadrava se hace necesario incrementar la capacidad de la cántara para que los tiempos de llenado total por lluvias torrenciales o fallo completo del sistema de impulsión sean similares al resto de EBAR y así aumentar la capacidad de respuesta en caso de avería con tiempos de llenado superiores evitando vertidos al exterior, zona verde y playa colindante.  
En la respuesta de la EPSAR se indica respecto al volumen de la cántara de una estación de bombeo que es función de las características de las bombas que se pretenden instalar, siendo los factores limitantes más destacables el número de arranques y paros de las bombas y la sumergencia de las mismas, aspectos que han sido tenidos en cuenta a la hora de seleccionar las nuevas bombas a instalar en función del volumen de la cántara existente.  
Por otro lado, indica que una cántara no puede servir para almacenar agua en periodos puntuales, y menos aguas residuales o aguas residuales mezcladas con pluviales. Para ello existen otros elementos que no están contemplados en este proyecto ni tampoco compete a esta entidad su ejecución y gestión, como son los tanques de tormenta.  
Tampoco debe proyectarse el volumen de una cántara ante eventuales paros por mal funcionamiento de un equipo. En su lugar se debe considerar la instalación de equipos de reserva activa que se ponen en servicio de manera automática cuando el resto de los equipos no están operativos, tal y como se ha previsto en el proyecto.  
Por último, hay que indicar que para que el sistema en su conjunto funcione adecuadamente se precisa de una supervisión del mismo 24 horas/365 días, gestión que efectuará esta entidad una vez finalicen las obras mediante la contratación del servicio correspondiente, garantizando en todo momento el correcto funcionamiento de las instalaciones dentro de una normal explotación de estas.  
Los informes emitidos por diferentes organismos incluidos en el expediente son los siguientes:  
1. Informe favorable de 12 de febrero de 2016, de la Dirección Territorial de Alicante en materia de afección a terreno forestal y a vías pecuarias, en el que se determina en resumen que la afección a terreno forestal es de reducida extensión y que afecta a la vía pecuaria «Vereda de la Playa», formulando consideraciones que se exponen en el apartado de consideraciones ambientales.  
2. Informe favorable de 28 de julio de 2017, de la oficina de supervisión de proyectos de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural.  
3. Informe de 15 de diciembre de 2017 favorable vinculante con condiciones de la Unidad de Carreteras de Alicante, de la Demarcación de Carreteras del Estado de la Comunidad Valenciana (DG Carreteras-Ministerio de Fomento), en relación con las obras e instalaciones de conducción paralela a la N-332, en la margen derecha, entre los PK 125+700 (barranco de Aigües) y 126+220 (Punto de cruzamiento autorizado en 2009), así como nueva estación de bombeo (EB Aigües Baixes) en el PK 125+600, margen derecha de la N-332.  
4. Informes de 21 de marzo de 2018, de la Unidad de Alicante de Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana en relación con los cruces subterráneos en el PK 14+632 (expte. C645-A) en la avenida de la Estación y en el PK 21+767en la zona de el Poblet (expte. C647-A) y paralelismo de tubería de impulsión de saneamiento en la avenida Central en Amerador entre los PK 18+390 y 18+722 (expte. C-646-A) de las obras con el eje Luceros Benidorm Denia, en línea 1, de la Red TRAM de Alicante, de FGV.  
5. Del Ayuntamiento de El Campello:  
Aprobación por el pleno de 11 de mayo de 2018, del proyecto referido. Así como documentación remitida a EPSAR el 22 de octubre de 2018, adjuntando informe de compatibilidad urbanística y otros informes técnicos.  
El informe técnico relativo a la compatibilidad urbanística concluye que el proyecto es compatible con el planeamiento.  
6. El 17 de abril de 2019 la DG del Agua informa sobre la tramitación ambiental del proyecto.  
7. El 22 de julio y 4 de agosto de 2019 se recibe por parte de Iberdrola (I-DE, Redes Eléctricas Inteligentes, SAU) el conjunto de condiciones técnico económicas de cada punto de suministro, advirtiendo de caducidad el 2 de enero de 2010, al que por parte de EPSAR se solicita prórroga del plazo de vigencia para licitación del proyecto el 14 de enero de 2010.  
8. De la Confederación Hidrográfica del Júcar (CHJ) del Ministerio para la Transición Ecológica y reto demográfico, Resolución de 14 de diciembre de 2020, de autorización para la instalación de tubería de aguas residuales en cauce público (barranco de Aigües).  
9. Informe favorable de 30 de septiembre de 2021, de la DG Patrimonio condicionado al seguimiento arqueológico de las obras.  
  
Consideraciones ambientales  
A) Clasificación del suelo:  
El proyecto de la conducción afecta a la clasificación de suelo no urbanizable (SNU), correspondiendo a zonificación de zona rural protegida y zona rural de protección de cauces (cartografía IDEV).  
De acuerdo con lo indicado en el informe técnico de compatibilidad urbanística del ayuntamiento, el proyecto se adecua al planeamiento urbanístico vigente, formulando consideraciones a tener en cuenta, de las que se extraen las más relevantes desde el punto de vista de afección ambiental centrado en el terreno clasificado como suelo no urbanizable (SNU) Clave 43.  
Indica respecto de los terrenos con clasificación SNU que el proyecto que nos ocupa se encuentra dentro de esta categorización, dada la necesidad de emplazar el ramal correspondiente en esos suelos.  
En estos suelos, el art. 248.4 exige que todas las instalaciones y alteraciones del terreno natural que en él se realicen deben adaptarse al paisaje.  
Atendiendo al art. 284 que regula las condiciones de uso de la clave 43, el uso de servicio a las obras públicas se encuentra permitido, siendo por lo tanto admisibles las actuaciones que se pretenden también en SNU.  
En general, deberá restituirse el terreno a su estado original, ya sea urbanizado o sin urbanizar, mediante el relleno del subsuelo con la compacidad necesaria para evitar hundimientos o deformaciones en el mismo. En los suelos no urbanizables se estará a lo indicado por el informe del ingeniero de montes de la demarcación forestal de Altea de 12 de febrero de 2016.  
Así mismo indica que el proyecto afecta a los terrenos definidos por el Plan de acción territorial de la infraestructura verde del litoral (PATIVEL) como Zona 1 suelos no urbanizables de protección litoral, según el art. 9 de la normativa del PATIVEL. En dichos suelos quedarán prohibidos los movimientos de tierra que alteren el perfil del terreno excepto, entre otros, los necesarios para la funcionalidad de las infraestructuras.  
B) El trazado proyectado para la conducción de saneamiento, así como la EB Aigües Baixes está incluido en la infraestructura verde regional, al situarse sobre un corredor territorial terrestre y un pequeño tramo en suelo forestal estratégico,  
C) Respecto a la afección a terreno forestal y vías pecuarias, de acuerdo con el informe emitido el 12.02.2016 por técnico forestal de los servicios territoriales, se indica que la afección a terreno forestal del PATFOR es de reducida extensión y que no afecta a montes públicos gestionados por la Conselleria.  
Así mismo indica que afecta por paralelismo a lo largo de 485 m a la «Vereda de la Playa», así como al menos un cruce a la misma a unos 400 m de distancia de las primeras casas de Pueblo Acantilado. La Clasificación de la Vereda se publicó en el DOGV de 7/5/1993, asignándose una anchura necesaria de 10 m.  
  
Formulando para la ejecución del proyecto a las siguientes condiciones:  
1. La obligación de asumir y cumplir el pliego general de medidas de prevención (Decreto 7/2004 en trabajos que entrañen riesgo de incendio en el monte o en sus proximidades.  
2. Se señalizará el eje de la tubería caso de soterrarse. Una vez instalada y enterrada la tubería, se restaurará la vegetación y se realizarán obras de drenaje (en caso de pendientes). Taluzados, consolidación con mampostería, etc. En definitiva, medidas que impidan la erosión del terreno y minimicen el impacto visual (pantallas vegetales, etc.).  
Para ello se implementarán medidas de integración paisajística como:  
- En el caso de apertura de zanjas, la tierra vegetal extraída se acopiará en su perímetro para la pronta recuperación de áreas degradadas, evitándose el paso de maquinaria y el depósito de materiales sobre estas tierras. Se procederá al laboreo y recuperación de los suelos compactados por el trasiego de maquinaria tras la realización de las obras, fuera de las zonas que estrictamente deban de mantenerse para el servicio de la infraestructura.  
- Se eliminarán todos los residuos de obra y otros que pudieran existir en la zona trabajada.  
3. Deberá tramitarse, previamente al inicio de la obra, la correspondiente ocupación de dominio público pecuario, en la modalidad de concesión, dada la vida útil de la infraestructura. Indicando la documentación que debe acompañar a la misma.  
4. En los cruces y paralelismos con vías pecuarias se señalizará su condición mediante señalética oficial (Resolución de 26 de abril de 1.988, de la DG de Producción Agraria (DOGV 824, 13 de mayo).  
  
5. Se comunicará el inicio de los trabajos al agente medioambiental jefe de comarca.  
D) Afección a hábitats y especies:  
De acuerdo a la cartografía del Instituto Cartográfico Valenciano un pequeño tramo del inicio del trazado desde la EB Cala d'Or hasta la EB Aigües Baixes se localiza en un hábitat prioritario «Zonas subestépicas de gramíneas y anuales del Thero-Brachypodietea».(6220\*).  
En cuanto a la afección a fauna de interés, resultan relevantes:  
- Aquila fasciata (aguila azor perdicera), incluida en el Catálogo Español de Especies Amenazadas · Vulnerable Catálogo Valenciano de Especies de Fauna Amenazadas · Anexo I - Vulnerable Categoría UICN · En peligro Convenio de Berna · Anexo II Convenio de Bonn · Anexo II Directiva de Aves · Anexo I.  
De acuerdo con la información contenida en la Base de datos de biodiversidad, en la Comunitat Valenciana ocupa casi todas las sierras litorales y prelitorales, nidifica en cortados rocosos de mediana altitud (el 50 % se distribuyen entre los 300 y 700 m de altitud). Su periodo de nidificación es entre febrero y abril.  
- Falco peregrinus (halcón peregrino), incluido en Convenio de Berna · Anexo II Convenio de Bonn · Anexo II Directiva de Aves · Anexo I Listado de Especies Silvestres en Régimen de Protección Especial · LESRPE.  
Su hábitat está muy vinculado a la presencia de cantiles abruptos, tanto en el interior como en la costa, con diferentes tipos de cubierta vegetal. Su periodo de nidificación es de febrero a marzo.  
- Caprimulgus europaeus (chotacabras europeo), incluido en el Convenio de Berna · Anexo II Directiva de Aves · Anexo I Listado de Especies Silvestres en Régimen de Protección Especial · LESRPE.  
De acuerdo con la información del banco de datos de biodiversidad, nidifica principalmente en la mitad norte de la Comunitat Valenciana, siendo más regular en la provincia de Castellón, tanto en la costa como en el interior, más localizado en la de Valencia, particularmente en la comarca del Campo del Turia, y raro en la de Alicante.  
Ocupa terrenos con arbolados abiertos, particularmente con linderos, zonas repobladas, claros forestales con matorral y otros ambientes abiertos, evitando las masas forestales cerradas. Nidifica en el suelo. Se posa con regularidad en las pistas forestales y en carreteras poco concurridas.  
E) Respecto a la afección a elementos integrantes del patrimonio histórico-artístico, la DG de Patrimonio informa el 30 de septiembre de 2021 favorablemente el proyecto, si bien propone el seguimiento arqueológico de los movimientos de tierras en el momento de la ejecución de las obras.  
F) El programa de vigilancia prevé medidas de vigilancia en la fase de construcción y de funcionamiento.  
Respecto a las medidas en fase de construcción, prevé las correspondientes a gestión de residuos, emisiones de ruidos, afección a vegetación, jalonamiento de zonas de acopio de materiales y maquinaria. Son de destacar las medidas de protección de fauna en las que indica las correspondientes a prevención por la posible presencia de nidos, madrigueras y cobijos de fauna, proponiendo la inspección por técnicos competentes, antes del desbroce y la tala de árboles que controlarán la presencia de nidos, madrigueras y cobijos de fauna. En caso de que se encuentren nidos, madrigueras o cobijos de fauna en el entorno afectado por las obras, se avisará a los agentes medioambientales de la zona, quienes darán las instrucciones oportunas de cómo actuar.  
Hay que señalar que el seguimiento del cumplimiento de la presente resolución corresponde al órgano sustantivo, que en este caso coincide con el órgano promotor del proyecto. Por lo que la EPSAR deberá incorporar a la aprobación del proyecto las determinaciones que se establecen en la presente declaración de impacto ambiental.  
G) Cabe concluir, visto lo anteriormente expuesto, que dado que la mayor parte del trazado transcurre por terrenos ya antropizados, entre dos infraestructuras lineales (carretera N-332 y vía del ferrocarril de la línea 1 de la Red TRAM de Alicante), y la escasa longitud de la conducción, que una vez aplicadas las medidas preventivas y correctoras previstas en el estudio y en el condicionado de la presente resolución, no es de esperar afecciones ambientales negativas relevantes por la ejecución del proyecto, y por otro lado el funcionamiento correcto de la red de saneamiento que se pretende con el proyecto sí resultará un efecto ambiental favorable respecto a la situación actual.  
  
Consideraciones jurídicas  
Los proyectos de transportes por tubería, cuando discurran por terrenos naturales, seminaturales o incultos clasificados como suelo no urbanizable, están sujetos a evaluación de impacto ambiental ordinaria, de acuerdo con el artículo 7.1 a) de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, en concordancia con el anexo I -7 del Decreto 162/1990 por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
El expediente ha observado los trámites previstos en la sección 1ª, capítulo II del título 2 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 13 del Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y con el visto bueno del subdirector general de Cambio Climático y Calidad Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento, resuelvo:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de obras de conexión del saneamiento de las zonas residenciales al norte del casco urbano del Campello con la EDAR Alacantí Nord (Alicante) en la parte sujeta a evaluación de impacto ambiental, proyecto promovido por EPSAR, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en el estudio de impacto ambiental, el proyecto técnico y demás documentación obrante en el expediente y de conformidad con las siguientes condiciones:  
1. Teniendo en cuenta la ubicación en terreno forestal, se deberá aplicar el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
Asimismo, en materia de afección a terrenos forestales y vía pecuaria «Vereda de la Playa», se dará cumplimiento a las condiciones indicadas en el informe emitido por los servicios territoriales anteriormente expuesto y se comunicará el inicio de los trabajos al agente medioambiental jefe de comarca.  
2. Como medidas de protección de fauna por la posible presencia de nidos, madrigueras y cobijos de fauna, antes del desbroce y tala de árboles se inspeccionará por técnicos competentes, dando aviso a los agentes medioambientales de la zona en su caso. Se evitará la ejecución de trabajos y movimiento de maquinaria en el periodo comprendido entre febrero y abril.  
3. De acuerdo con lo indicado en el informe de la Dirección General de Patrimonio se deberá realizar el seguimiento arqueológico de las obras. Si durante la ejecución de las mismas se encontraran restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el promotor tendrá que poner el hecho en conocimiento de la Conselleria de Cultura de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes para su protección y conservación en conformidad con aquello previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
4. Los residuos generados en la demolición de instalaciones existentes y construcción de las nuevas instalaciones, deberán gestionarse de acuerdo con la legislación sectorial vigente de acuerdo con su tipología.  
5. Las acciones incluidas en el programa de vigilancia y seguimiento ambiental deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia. La documentación estará a disposición de las autoridades competentes.  
6. En los términos previstos en el artículo 43 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, la presente declaración de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera comenzado la ejecución del proyecto en el plazo de cuatro años. A estos efectos, el promotor notificará al órgano ambiental el comienzo de las obras.  
  
Segundo  
Conforme a lo previsto en el artículo 41 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
a. Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, así como en la sede electrónica.  
b. La presente declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.  
  
Tercero  
El órgano sustantivo deberá tener debidamente en cuenta, en el procedimiento de autorización del proyecto, la evaluación de impacto ambiental efectuada, atendiendo a los criterios establecidos en el artículo 42 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, referidos tanto al contenido de la autorización como a la publicidad de la decisión.  
  
València, 19 de noviembre de 2021.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML