Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9519, del 25-01-2023 (2023/514)

RESOLUCIÓ de 19 de desembre de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula la declaració d'impacte ambiental del projecte d'explotació de recursos de la secció A, denominada Ampliació Traiguera, del terme municipal de Traiguera. Expedient: (1855757) 27/2011/AIA.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9519

Data del DOGV
:   25-01-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/514

CVE


Data del document
:   19-12-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Traiguera](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 19 de desembre de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula la declaració d'impacte ambiental del projecte d'explotació de recursos de la secció A, denominada Ampliació Traiguera, del terme municipal de Traiguera. Expedient: (1855757) 27/2011/AIA. [2023/514]  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (1855757) 27/2011/AIA  
Títol: Projecte d'explotació de recursos de la secció A) denominada «Ampliació Traiguera 2»  
Promotor: Áridos Les Planes, SA.  
Òrgan substantiu: ST d'Indústria, Energia i Mines de Castelló  
Ref. òrgan substantiu: MIEXPA/2009/3/12  
Localització: TM de Traiguera  
  
Objecte i descripció del projecte  
La mercantil Áridos Les Planes, SA, promou el projecte d'explotació de recursos de la secció A) denominada «Ampliació Traiguera», en el terme municipal de Traiguera, corresponent a les parcel·les 1, 2, 3, 4, 5, 6 i 7 del polígon 104 del dit terme municipal. Una explotació que se situa pròxima a l'explotació Traiguera I (exp.: 312/04-AIA, conjunt amb 148/04/AIA), que ja té DIA positiva amb condicionants. Els terrenys d'afecció són tots propietat del promotor (Áridos Les Planes, SA) i suposen una superfície total de 4,5 hectàrees (45.143,00 m²) i se situen a una distància aproximada de 2,4 km d'Ulldecona, 5,3 km de San Rafael del Río i 12 km de Traiguera.  
  
El volum total que s'explotarà serà de 212.000 m³, i s'estima un volum d'estèril de 32.000 m³; resulta un volum de mineral aprofitable per a la fabricació d'àrids i formigons, d'aproximadament 180.000 m³. Per al ritme de l'explotació dissenyat en tres fases i una de restauració, la vida útil de l'explotació s'estima en cinc anys, i resulta una producció mitjana de 400 t/dia.  
La topografia de la zona en la qual es farà l'explotació presenta un relleu molt regular, sense existència de pendents del terreny elevats que puguen aguditzar les formes del paisatge, ja que els terrenys fins ara han albergat zones de cultiu de secà principalment, en concret d'oliveres, i presenten un caràcter antropitzat.  
La cota d'arrancada de l'explotació es troba entorn de 160 msnm, i hi ha previst descendir fins a la cota 147 msnm, que no correspon amb el mur tècnic del mineral a explotar. S'indica en el projecte d'explotació que les cotes dites s'han triat després de fer estudis de visibilitat dels fronts d'explotació des de conques visuals pròximes, amb l'objectiu de minimitzar l'impacte visual. Tot el material extret en l'explotació es carregarà directament en els camions banyera, i es transportarà a les plantes de tractament externes a l'explotació, però propietat de l'empresa promotora.  
  
Per les característiques del jaciment, i a causa de l'orografia dominant, el mètode d'explotació proposat serà de tall a cel obert, amb una plaça final d'explotació en la cota més baixa. És un mètode que pretén compaginar l'explotació en tall amb la gestió de residus miners propis i aliens conegut com a mineria de transferència, de manera que una vegada extret el material d'una de les zones d'explotació, els residus miners de les zones explotades i altres residus miners aptes (procedents de la planta de tractament d'àrids de la promotora), es transfereixen a les zones ja explotades per a executar les labors de restauració, i reduir l'impacte per la reducció de generació de runars i estalviar en cicles de producció dels equips de càrrega i transport. Els residus miners inerts procedents dels treballs d'explotació es quantifiquen en aproximadament el 15 per cent del volum total de reserves existents i susceptibles d'aprofitament miner (32.000,00 m³), i podria definir-se com una matriu de llims i argiles que inclou dins alguna codissa de material calcari sedimentari detrític. Així, una vegada retirada la coberta vegetal, es començarà l'explotació per les cotes més elevades (cota de 160 m, amb un camí d'accés), en sentit descendent fins a completar l'explotació, amb les característiques esmentades més amunt. L'explotació del jaciment serà de tall a cel obert i es farà mitjançant dos bancs de 7 metres d'altura i 30 graus de pendent de treball en el talús, deixant un ample de berma de 10 metres.  
  
  
El talús final restaurat serà d'un màxim de 20 graus i altura de banc de 13 metres, serà un talús continu des de la plaça de pedrera fins a la cota més alta (160 m), amb la intenció de recuperar la cota original del terreny afectat, segons s'indica en el projecte de restauració. Així mateix, es crearà un cordó de protecció i pantalla visual pel perímetre de l'explotació, tal com es preveu en el perfil tipus dels plans del projecte d'explotació i restauració aportats.  
Respecte al talús de treball i el talús general d'explotació descrits, segons la justificació en l'annex de càlculs d'estabilitat de talussos aportat en el projecte d'explotació pel promotor, s'indica que resultaran admissibles i vàlids.  
  
Tramitació administrativa  
El 18 de febrer de 2011, el ST d'Energia de Castelló (òrgan substantiu) va sol·licitar a aquest òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental del citat projecte d'explotació, i en la mateixa sol·licitud s'indica l'enllaç de descàrrega per a obtindre la documentació següent:  
  
. projecte d'explotació de la pedrera  
. estudi d'impacte ambiental (EIA)  
. document de síntesi  
. documentació complementària  
. informació pública  
Posteriorment, el 5 de juliol de 2011 es remet a aquest servei des de la Conselleria de Cultura i Esport un informe patrimonial.  
El 4 de novembre de 2011, la Direcció General de Medi Natural remet un escrit en què indica que remet el Pla de restauració a través del ST d'Indústria i Innovació de Castelló.  
La documentació citada no consta físicament en l'expedient administratiu existent.  
El 20 de març de 2012 s'adverteix al ST d'Energia de Castelló la necessitat que el promotor, Áridos Les Planes, SA, complete la documentació presentada i aporte, entre altres documents: autorització per a fer servir residus inerts adequats (RIA) d'origen extern en una quantitat suficient per a poder reblir completament el buit miner; el Pla de vigilància ambiental modificat amb mesures concretes, no genèriques; justificació de l'existència de residus estèrils mitjançant treballs de recerca minera i càlculs habituals en la valoració de reserves; plànol del perímetre de l'explotació.  
El 14 de novembre de 2014, aquest òrgan ambiental adverteix de caducitat el ST d'Energia de Castelló, en no haver-se presentat la documentació requerida i dona tres mesos de termini per a reprendre l'expedient.  
El 12 de març de 2015 va entrar en aquest òrgan ambiental la documentació que aporta el ST d'Energia de Castelló, en resposta a la documentació requerida.  
El 8 d'abril de 2015, aquest òrgan ambiental remet al promotor la reiteració d'advertiment de caducitat, i assenyala que la documentació remesa va arribar fora del termini concedit i que no es va aportar tota la documentació requerida; atorga un termini de 10 dies per a completar la documentació. Així mateix, el 14 d'abril de 2015, aquest òrgan ambiental comunica al ST d'Energia de Castelló la reiteració d'advertiment de caducitat remesa al promotor.  
El 4 de maig de 2015, el ST d'Energia de Castelló remet a aquest òrgan ambiental una sol·licitud de pròrroga del promotor (Áridos Les Planes, SA).  
El 13 de maig de 2015, va entrar en aquest òrgan ambiental un ofici del ST d'Energia de Castelló en què s'indicava que es remet documentació en format digital, en resposta al requeriment prèviament fet. No obstant això, en aquest òrgan ambiental es van rebre únicament cinc plànols en format Autocad (no en format PDF) i un text refós denominat annex «Restauració de la Pedrera», sense que constara la resta de documentació citada en l'ofici.  
  
El 5 d'octubre de 2016, l'òrgan substantiu, reitera la petició d'emissió de declaració d'impacte ambiental (DIA) del projecte.  
El 26 de novembre de 2020, el promotor (Áridos Les Planes, SA) i, posteriorment, el 3 de febrer de 2022, l'òrgan substantiu, sol·liciten a aquest òrgan ambiental l'impuls de la resolució d'avaluació d'impacte ambiental del projecte referit.  
El 24 de març de 2021, el promotor sol·licita l'emissió de la DIA i adjunta reclamació per inacció.  
El 13 de gener de 2022, el promotor remet sol·licitud per a autoritzar els seus advocats LVB i EDP a consultar els expedients instats per la mercantil Áridos Les Planes, SA.  
El 23 de juny de 2022, aquest òrgan ambiental, vist que l'expedient estava incomplet, sol·licita al ST d'Indústria, Energia i Mines de Castelló que en remeta una còpia a fi de poder continuar amb la tramitació del procediment d'avaluació d'impacte ambiental ordinària. En concret se sol·licita la documentació següent:  
  
. projecte d'explotació de la pedrera  
. estudi d'impacte ambiental (EIA)  
. document de síntesi  
. documentació complementària  
. informació pública (DOGV 6302, 02.07.2010)  
. pla de restauració integral  
. informe de patrimoni  
. cinc plànols ja enviats, en format PDF  
. informes sectorials recaptats per l'òrgan substantiu  
  
El 10 d'agost de 2022 va entrar en aquest òrgan ambiental un ofici del ST d'Indústria, Energia i Mines de Castelló en què s'indicava que es remet la documentació requerida a través d'un enllaç electrònic. Junt amb la documentació enviada, s'adjunta un informe de l'Institut Geològic i Miner d'Espanya de l'1 de març de 2011, el qual conclou indicant la necessitat de caracteritzar els residus generats per l'activitat extractiva en qüestió, classificant-los en inerts, perillosos o molt perillosos. Recomana determinar el contingut de sofre tenint en compte els criteris de la Decisió de la Comissió Europea de 30 d'abril de 2009 inclosa en l'article 1, i fent un test de lixiviat que permeta caracteritzar els residus seguint el criteri d'una de les normes exposades en l'informe, atés que, sobre la base de la informació arreplegada, no és possible classificar la instal·lació i el tipus de residu miner generat per l'explotació minera.  
  
Després de l'anàlisi de la documentació aportada, el 14 de setembre de 2022, aquest òrgan ambiental remet un escrit a l'òrgan substantiu en què sol·licita la remissió de l'informe definitiu vinculant de l'article 11 de la Llei del patrimoni cultural valencià, emés per l'òrgan administratiu competent en la matèria; i l'informe emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (CHX), segons indica el promotor en el projecte d'explotació. Se n'envia còpia al promotor.  
  
El 30 de setembre de 2022, el promotor remet a aquest òrgan ambiental un escrit al qual adjunta l'informe de l'òrgan competent en matèria de patrimoni (del 30.04.2010), i informe de l'organisme de conca afectat. Així mateix, indica que ja va remetre tal documentació a l'òrgan substantiu el 23 d'agost de 2022. Aquest òrgan ambiental, el 7 d'octubre de 2022, comunica al promotor que la documentació la remetrà, en tot cas, l'òrgan substantiu.  
El 4 d'octubre de 2022, l'òrgan substantiu remet a aquest òrgan ambiental els informes sol·licitats en el paràgraf anterior:  
.Informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, vinculant i definitiu, de l'article 11 de la Llei de patrimoni cultural valencià, emés el 21 de juny de 2011 per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, conclou favorablement després d'analitzar l'estudi d'impacte ambiental, l'annex patrimonial i comprovar que no hi ha afecció al patrimoni arqueològic ni arquitectònic. Respecte al patrimoni etnològic, s'indica que a pesar de la proximitat al límit de l'actuació, el Mas 2 (refugi de pedra seca), es troba fora de l'àrea d'afecció de l'explotació.  
  
.Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (CHX), emés el 22 de setembre de 2022, conclou textualment de la manera següent:  
  
«[?] A l'efecte de garantir la no afecció a la qualitat de les aigües ni al règim de corrents, s'han d'adoptar les mesures necessàries per a garantir l'arreplega correcta de les aigües d'escorrentia i s'ha de disposar dels dispositius necessaris, com ara basses de decantació, per a impedir l'eixida d'aigües pluvials contaminades. Així mateix, s'han de limitar els pendents dels talussos i l'altura entre bermes, per a afavorir així la infiltració de l'aigua i reduir-ne la velocitat per a disminuir la pèrdua de sòl.  
En la documentació aportada no s'indica la demanda d'aigua que requerirà el projecte d'explotació minera. En el cas que l'origen de l'aigua que requerisca l'explotació procedisca de camions cisterna, es recorda que d'acord amb l'article 52 del text refós de la Llei d'aigües, el dret a l'ús privatiu de les aigües s'adquireix per disposició legal (article 54) o per concessió administrativa».  
  
Consideracions ambientals  
L'àrea de projecte es troba al nord de la província de Castelló, en una situació límit entre la franja interior i muntanyenca, confronta amb la província de Tarragona, enquadrada dins de la regió climàtica denominada de clima mediterrani subsec, càlid-temperat. La zona en la qual es pretén implantar l'explotació i el seu entorn presenta una topografia completament plana, amb un mínim pendent cap a l'est, entorn d'un dos per cent. En la zona en estudi no es detecta cap accident geogràfic important, llomes o tossals, en trobar-se dins de la Plana de Vinaròs, excepte el llit del riu Sénia. La vegetació, pel fet que la zona d'explotació es troba prop al llit del riu Sénia, està formada per salzedes, xopades i omars, segons siga el grau d'humitat del sòl. També s'observen espècies com ara gramínies dels gèneres Euphorbia, Inula viscosa, Rosmarinus officinalis, Ulmus minor, Populus alba i nigra, Arundo donax, Tamarix sp, etc.  
  
En la zona a explotar i adjacents hi ha plantacions de tarongers i cultius de secà, és un sòl influït per la presència humana, amb plantacions d'ametlers (Amygdalus communis), oliveres (Olea europeae) i garroferes (Ceratonia siliqua), a més de tarongers, la major part abandonats a causa de la poca productivitat i rendibilitat econòmica que tenen.  
  
En general, es pot preveure que les espècies de fauna presents en l'àmbit d'actuació seran de caràcter generalista. L'avifauna és, sens dubte, la comunitat més nombrosa i diversificada, i està representada principalment en els camps de cultiu i els voltants per espècies com la perdiu comuna (Alectoris rufa), que escasseja en els darrers anys per la pressió cinegètica, el todó (Columba palumbus), la blanca (Pica pica), la cogullada comuna (Galerida cristata), la gafarró (Serenus serenus), el teuladí (Passer sp), la titeta (Anthus sp.), diferents espècies de busqueretes (Sylvia sp), falcies (Apus sp), oronetes cuablanca (Delichon urbica), tords (Turdus sp), diversos caseiformes. Hi ha un nombre important d'espècies en l'àrea, encara que la major part té una mobilitat elevada i un ampli rang de distribució en l'àrea i en general en l'entorn provincial, i no es troba cap espècie d'entre les catalogades com a protegides.  
  
Vista la documentació aportada, respecte a l'avaluació d'alternatives tècnicament viables, s'han plantejat un parell d'alternatives, analitzats els aspectes relatius a l'explotació i la restauració. Finalment, l'alternativa triada ho ha sigut sobre la base de criteris geològics (zona de graves i arenes), urbanístics (catalogació adequada) i extractius (facilitat de les operacions mineres que s'hi han de desenvolupar i proximitat a centres de transformació i consum), optant pel mètode d'explotació en tall amb la gestió d'estèrils propis i aliens conegut com a mineria de transferència, reduint els runars, la superfície afectada i el temps de transport, entre altres avantatges.  
Consultat el visor cartogràfic d'IDEV, en l'àmbit d'actuació no s'observa afecció a cap espai de la Xarxa Natura 2000 o espais naturals protegits.  
No consta afecció directa a cap hàbitat d'interés ni a vies pecuàries.  
  
En la zona de l'àmbit de l'explotació no hi ha afecció a sòl forestal (PATFOR). El riu Sénia limita la zona d'actuació per la part nord-est, i queda part de l'actuació en l'àmbit de la zona de policia del mateix riu. En el sentit dit, es disposa d'un informe emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, la conclusió del qual és favorable, sense perjudici de les autoritzacions que s'hagen d'obtindre del dit organisme. Així mateix, l'àmbit d'actuació de l'explotació queda fora de la zona englobada dins del PATRICOVA, i el llit del riu Sénia queda 15 metres per davall de la cota del terreny sobre el qual s'assenten les parcel·les a explotar. Una cota i la mota natural, que forma el llit, que es preveu que exerciran de barrera natural en cas d'una possible avinguda d'aigua.  
Vist l'estudi d'impacte ambiental, la documentació aportada i la tipologia dels treballs que s'hi han d'executar, es preveuen afeccions potencials especialment en la fase d'explotació de la pedrera, que es minimitzaran o anul·laran en la fase de restauració.  
L'EIA del projecte preveu les mesures preventives i correctores encaminades a minimitzar els impactes derivats de les accions que són inherents a les explotacions d'àrids.  
En la fase de preparació i d'explotació s'identifiquen, entre altres, els impactes ambientals potencials següents:  
- Les faenes prèvies de rebuig i desbrossament de la zona, condicionament dels accessos, així com l'extracció posterior de material per a fer-lo servir, es preveu que causen impacte temporal i reversible en la qualitat de l'aire i el soroll, a causa de la generació de partícules en suspensió, i al soroll i a les vibracions de la diferent maquinària i vehicles intervinents. D'altra banda, es produirà un increment sonor en l'àrea, ocasionat pels motors de combustió interna, el funcionament de la maquinària, la presència humana, etc.  
Com a mesures preventives, correctores i protectores per a minimitzar l'impacte que generen les emissions de pols provocades, especialment pel moviment de terres i pel trànsit de vehicles, s'estableixen les següents:  
1. S'hi faran labors periòdiques de manteniment i neteja de la plaça de pedrera, dels camins i pistes d'accés a la pedrera, i dels fronts de l'explotació, per mitjà d'una cisterna de reg per gravetat. Es restringirà la velocitat de conducció dels vehicles en tot l'àmbit de l'explotació i s'asfaltaran els camins d'accés a l'explotació fins a l'abandó total.  
  
2. Tots els vehicles que transporten materials pulverulents hauran d'anar coberts amb lones, les quals hauran de cobrir totalment la caixa del bolquet o remolc del camió, amb la finalitat d'evitar emissions de pols durant el transport.  
- Un altre dels impactes potencials és l'emissió de gasos a l'atmosfera, a causa de la utilització de la maquinària i vehicles per a escometre els treballs d'extracció de material de la pedrera. Per això s'estableixen les mesures de caràcter preventiu següents:  
1. La maquinària es revisarà periòdicament, segons les normes de manteniment i límits d'emissió subjectes al règim previst en la Llei 34/2007, de 15 de novembre, per a activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera.  
2. Es revisaran periòdicament les emissions de gasos, vapors, fums i partícules a l'atmosfera.  
- La contaminació atmosfèrica per sorolls i vibracions tindrà lloc principalment en la fase de preparació i funcionament de l'explotació, serà un impacte causat per les emissions sonores, de caràcter reversible a curt termini i d'extensió puntual, i pot causar molèsties a la població i a la fauna que puga haver-hi en l'entorn pròxim a l'explotació. Per a minimitzar-ne l'impacte, s'estableixen les mesures de prevenció i protectores següents:  
1. Limitació de l'horari de treball al període diürn.  
2. S'utilitzarà maquinària que complisca tots els requisits necessaris en matèria de soroll. Tota la maquinària impulsada per motors de combustió interna disposarà dels seus silenciadors homologats corresponents.  
3. La maquinària es revisarà periòdicament, segons les normes de manteniment, i es faran totes les revisions necessàries.  
- Durant la fase d'execució i funcionament de l'explotació serà inevitable modificar l'escorrentia superficial de l'àmbit de l'actuació, a causa de la transformació que patirà el terreny a conseqüència de l'extracció continuada d'àrids. En el sentit dit, i a fi d'obtindre un control més bo de la nova escorrentia generada, s'indiquen mesures encaminades a reduir el poder erosiu de l'aigua d'escorrentia, i d'altra banda, interceptar els sediments arrossegats per l'aigua, per a recuperar-los posteriorment:  
- S'establiran sistemes de drenatge mitjançant cunetes en la coronació dels talussos i baixants, per a arreplegar les aigües externes i impedir que arriben a la zona d'actuació.  
- Encara que a priori no consta afecció a cap jaciment arqueològic, paleontològic, ni etnològic inventariat en l'àrea d'explotació, se seguiran les pautes i indicacions de la conselleria competent en matèria de patrimoni cultural.  
- Respecte a les modificacions paisatgístiques que es puguen produir, s'han proposat les mesures preventives i correctores següents:  
1. Elecció d'ubicació, en una àrea, no visible (impacte visual mínim o nul) des de vies de comunicació i assentaments urbans, pel fet que l'excavació es farà per davall de la cota del terreny i en forma de tall miner, sense afectar vessants ni elevacions topogràfiques.  
  
2. Elecció d'ubicació, on la infraestructura d'accessos ja està feta.  
  
3. Conservar la topografia original.  
4. Respectar la vegetació en la zona de protecció perimetral.  
5. Reg de la vegetació confrontant afectada per la pols.  
6. Recuperació final de la topografia i drenatge existent, així com de l'estat ocupacional previ a l'explotació i d'acord amb la vocació secular del sòl.  
7. Execució de pantalla vegetal, amb la coberta vegetal retirada, de manera que no hi haja una visualització directa des de les vies de comunicació i terrenys pròxims a l'explotació.  
Durant la fase de funcionament de l'explotació, es preveu un impacte de desenvolupament econòmic positiu en la zona, atés que es generarà ocupació directa en el sector de la mineria i, d'altra banda, de manera indirecta en el sector de la construcció, ocupació que abastarà un major àmbit territorial. La zona d'explotació extraurà matèries primeres per a fabricar àrids i formigons per ús posterior en el sector de la construcció, matèries primeres indispensables per a l'obra civil, edificació, etc.  
  
. L'impacte sobre la fauna és igualment negatiu, com el de la flora, encara que tenint en compte la mobilitat i capacitat de colonització de la fauna, especialment els vertebrats, s'espera que, en iniciar l'explotació, la fauna es refugie en parcel·les pròximes amb característiques similars, de manera que quan concloga l'explotació i restauració, la fauna colonitzarà de nou les parcel·les afectades.  
Conclosos els treballs d'explotació, s'establiran unes mesures que s'hi han de dur a terme, per a la fase d'abandó de l'explotació, descrites en el projecte de restauració. Entre les mesures a destacar s'establiran les següents:  
1. Es delimitarà el perímetre de l'explotació amb tanca d'enreixat metàl·lic de triple torsió ancorada al terreny, per a evitar el pas de persones i animals.  
2. Es vigilarà topogràficament l'estructura i composició dels materials utilitzats en el rebliment del buit miner, especialment els possibles assentaments o subsidències del terreny restaurat, i se senyalitzarà immediatament, si escau, i el sanejament dels defectes detectats.  
  
3. Periòdicament es revisaran els voltants de la zona restaurada per a comprovar si hi ha afeccions d'algun tipus al medi, previstes o no previstes, les quals s'hauran de corregir immediatament amb les mesures necessàries. Es faran campanyes de desinfecció i desratització, per a evitar la presència d'animals durant el funcionament de les actuacions, en tot el recinte. Es farà un seguiment i control de les zones restaurades.  
  
4. Es vigilarà la coberta vegetal restaurada, especialment després d'episodis de pluja considerable, en busca de senyals d'erosió, dessecació, afonaments, o qualsevol signe que indique que la integritat de la cobertura està deteriorada o afectada.  
En el Pla de restauració es defineixen els paràmetres principals que seguiran els treballs per a dur a terme la restauració de l'explotació, i el talús final restaurat serà d'un màxim de vint graus i l'altura de banc de tretze metres, conformant un talús continu des de la plaça de pedrera fins a la cota més alta (160 m).  
L'EIA disposa d'un pla de vigilància ambiental que estableix les pautes que s'han de seguir, amb els controls, els mesuraments i l'anàlisi dels paràmetres que permetran conéixer l'impacte que suporta l'àmbit de l'actuació i l'entorn, amb la periodicitat corresponent. Els seus objectius, segons s'indica en el projecte, fan referència a tres aspectes principals:  
a) Vetlar perquè, en relació amb el medi ambient, l'activitat es faça segons el projecte i segons les condicions en què s'haguera autoritzat.  
  
b) Determinar l'eficàcia de les mesures de protecció ambiental contingudes en la declaració d'impacte ambiental.  
c) Verificar l'adequació del procediment d'avaluació d'impacte ambiental fet.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental ordinària d'acord amb l'annex I del Decret 162/1990, grup 3, c) extracció de minerals no metàl·lics ni energètics; c.1. Materials de construcció (substàncies argilenques, roques i pissarres, àrids naturals i per trituració, algeps, roques ornamentals).  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat pel qual s'aprova el reglament per a executar la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
  
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a formular les declaracions d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique la Llei 2/1989 d'impacte ambiental.  
Per tot el que s'ha exposat, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que ostente, resolc:  
  
  
Primer  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals i sense perjudici d'obtindre prèviament les autoritzacions sectorials aplicables, el projecte d'explotació de recursos de la secció A) «Ampliació Traiguera», que promou Áridos Les Planes, SA, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental, el projecte d'explotació i de restauració, indicacions dels informes recaptats, l'altra documentació que hi ha en l'expedient i d'acord amb les condicions següents:  
1. Atés que es desconeix l'estat de l'explotació i posterior restauració de l'explotació original i confrontant (exp. 148/04 i 312/04, amb DIA favorable amb condicionants), i prèvia a l'ampliació objecte d'aquesta avaluació, a fi d'actualitzar la documentació, abans que l'òrgan substantiu dicte resolució, el promotor li ha de remetre un pla de planta amb la posició dels fronts actuals, en què informe del volum d'al·luvions extrets en cada parcel·la i el volum de reserves pendents d'extraure. En cap cas es podrà explotar l'ampliació sol·licitada, si el volum de RIA autoritzat no fora suficient per a omplir el buit miner de l'explotació original. Així mateix, el promotor haurà d'acreditar que reuneix les condicions per a sol·licitar l'ús de RIA i que els residus que preveu usar per a reblir l'ampliació són inerts i adequats.  
  
2. D'acord amb els articles 1.3 i 3.3 del Reial decret 975/2009, de 12 de juny, sobre gestió dels residus de les indústries extractives i de protecció i rehabilitació de l'espai afectat per activitats mineres, els treballs d'explotació i restauració de la pedrera s'han de fer simultàniament.  
3. Quan les condicions climàtiques siguen desfavorables, com per exemple ratxes de vent fortes, es paralitzaran immediatament els treballs i es regaran les zones que es puguen veure més afectades. Els treballs es podran reprendre tan prompte com les condicions climàtiques ho permeten.  
4. Si durant l'execució de les obres es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura de manera immediata, adoptant les mesures pertinents per a protegir-les i conservar-les, d'acord amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
5. Es controlarà que la gestió dels residus generats, en el conjunt de l'explotació, es duga a terme d'acord amb la normativa vigent. No es permetrà en cap cas abocar residus sòlids o líquids al terreny. Els residus que es generen durant la preparació i explotació de la zona d'explotació es classificaran en inerts, residus urbans i residus perillosos. Els residus urbans i assimilables (restes de menjar, envasos, restes de cartó, etc.) es posaran a disposició de l'ajuntament, per la qual cosa hauran de complir-se les ordenances d'arreplega. Els residus catalogats com a perillosos s'emmagatzemaran en envasos estancs adequats a les seues característiques químiques, en recinte cobert dotat amb solera impermeabilitzada i sistema d'arreplega de vessaments, i els haurà de gestionar un gestor autoritzat. En cas de vessaments o fugues en la zona de proveïment de carburant i manteniment s'hauran de retirar les terres contaminades i gestionar com un residu perillós i es posarà terra nova de característiques similars.  
6. Els desguassos als llits o drenatges de les aigües pluvials es faran en terreny pla de manera que hi evite erosions. Així mateix, es dissiparà (tant en el funcionament de la zona d'explotació com en la restauració) energia de l'escolament superficial, amb execució de bassa de decantació abans d'abocar a llits naturals o parcel·les confrontants.  
  
7. S'adoptaran les mesures necessàries per a complir les directrius indicades en la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera, amb l'objectiu de minimitzar la contaminació de l'atmosfera.  
8. S'atendran les indicacions de l'informe de l'organisme de conca (CHX), i s'haurà de tindre l'autorització corresponent per a l'abocament d'aigües pluvials.  
9. La restauració de l'explotació es farà aproximant-se, en la mesura que siga possible, a la cota del terreny original.  
10. El seguiment del compliment de les mesures descrites en l'EIA, de les propostes emeses pels diferents organismes consultats i de les mesures addicionals proposades, correspondrà a l'òrgan substantiu.  
  
11. Les accions incloses en el programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i de comprovar-ne l'eficàcia. La documentació estarà a disposició de les autoritats competents.  
En els termes previstos en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, la present declaració d'impacte ambiental perdrà vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat a executar el projecte en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor ha de notificar a l'òrgan ambiental que comencen les obres.  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu ha de tindre en compte degudament, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 19 de desembre de 2022.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9519, del 25-01-2023 (2023/514)

RESOLUCIÓN de 19 de diciembre de 2022, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del Proyecto de explotación de recursos de la sección A, denominada Ampliación Traiguera, del término municipal de Traiguera. Expediente: (1855757) 27/2011/AIA.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9519

Fecha DOGV
:   25-01-2023

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2023/514

CVE


Fecha del documento
:   19-12-2022

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Traiguera](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 19 de diciembre de 2022, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del Proyecto de explotación de recursos de la sección A, denominada Ampliación Traiguera, del término municipal de Traiguera. Expediente: (1855757) 27/2011/AIA. [2023/514]  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: (1855757) 27/2011/AIA.  
Título: Proyecto de explotación de recursos de la sección A) denominada Ampliación Traiguera.  
Promotor: Áridos Les Planes, SA.  
Órgano sustantivo: ST de Industria, Energía y Minas de Castellón.  
Ref. órgano sustantivo: MIEXPA/2009/3/12.  
Localización: TM Traiguera (Castellón).  
  
Objeto y descripción del proyecto  
La mercantil Áridos Les Planes, SA, promueve el proyecto de explotación de recursos de la sección A) denominada Ampliación Traiguera, en el término municipal de Traiguera (Castellón), correspondiente a las parcelas 1, 2, 3, 4, 5, 6 y 7 del polígono 104 del citado término municipal. Esta explotación se ubica próxima a la explotación Traiguera I (expdte.: 312/04-AIA, conjunto con 148/04/AIA), que ya cuenta con DIA positiva con condicionantes. Los terrenos de afección, son todos propiedad del promotor (Áridos Les Planes, SA), suponen una superficie total de 4,5 ha (45.143,00 m²) y se ubican a una distancia aproximada de 2,4 km de Ulldecona (Tarragona), 5,3 km de la localidad de San Rafael del Río (Castellón) y a 12 km de Traiguera (Castellón).  
El volumen total a explotar será del orden de 212.000 m³, estimando un volumen de estéril de 32.000 m³, resultando un volumen de mineral aprovechable para la fabricación de áridos y hormigones, de aproximadamente 180.000 m³. Para el ritmo de la explotación diseñado en 3 fases y 1 de restauración, la vida útil de la explotación se estima en 5 años, resultando una producción media de 400 t/día.  
La topografía de la zona en la cual se realizará la explotación, presenta un relieve muy regular, sin existencia de elevadas pendientes del terreno que puedan agudizar las formas del paisaje, puesto que los terrenos hasta la fecha han albergado zonas de cultivo de secano principalmente, en concreto de olivos, presentando un carácter antropizado.  
La cota de arranque de la explotación se encuentra en torno a 160 msnm, estando previsto descender hasta la cota 147 msnm, cota que no corresponde con el muro técnico del mineral a explotar. Se indica en el proyecto de explotación, que estas cotas han sido escogidas tras la realización de estudios de visibilidad de los frentes de explotación desde cuencas visuales cercanas, con el objetivo de minimizar el impacto visual. Todo el material extraído en la explotación, será directamente cargado en los camiones bañera, que lo transportarán a las plantas de tratamiento externas a la explotación, pero propiedad de la empresa promotora.  
Por las propias características del yacimiento, y debido a la orografía dominante, el método de explotación propuesto será de corta a cielo abierto, con una plaza final de explotación en la cota más baja de la misma. Este método pretende compaginar la explotación en corta con la gestión de residuos mineros propios y ajenos conocido como minería de transferencia, de tal modo que una vez extraído el material de una de las zonas de explotación, los residuos mineros de las zonas explotadas y otros residuos mineros aptos (procedentes de la planta de tratamiento de áridos de la promotora), sean transferidos a las zonas ya explotadas para ejecutar las labores de restauración, reduciendo el impacto por la reducción de generación de escombreras y ahorrando en ciclos de producción de los equipos de acarreo. Estos residuos mineros inertes procedentes de los trabajos de explotación, se cuantifican en aproximadamente el 15 % del volumen total de reservas existentes y susceptibles de aprovechamiento minero (32.000,00 m³), y podría definirse como una matriz de limos y arcillas englobando dentro de ella algún canto redondeado de material calizo sedimentario detrítico. De este modo, una vez retirada la cobertera vegetal, se comenzará la explotación por las cotas más elevadas (cota de 160 m, habiéndose realizado un camino de acceso a la misma), en sentido descendente hasta completar la explotación, con las características mencionadas anteriormente. La explotación del yacimiento será de corta a cielo abierto y se realizará mediante 2 bancos de 7 m de altura y 30º de pendiente de trabajo en el talud, dejando un ancho de berma de 10 m.  
El talud final restaurado, será de un máximo de 20° y altura de banco de 13 m, siendo un talud continuo desde la plaza de cantera hasta la cota más alta (160 m), con la intención de recuperar la cota original del terreno afectado, según se indica en el proyecto de restauración. Asimismo se creará un cordón de protección y pantalla visual por el perímetro de la explotación, tal y como se contempla en el perfil tipo de los planos del proyecto de explotación y restauración aportados.  
Respecto al talud de trabajo y el talud general de explotación descritos, según la justificación en el anexo de cálculos de estabilidad de taludes aportado en el proyecto de explotación por el promotor, se indica que resultarán admisibles y válidos.  
  
Tramitación administrativa  
Con fecha 18 de febrero de 2011, el ST de Energía de Castellón (órgano sustantivo), solicitó a este órgano ambiental, la declaración de impacto ambiental del citado proyecto de explotación, y en la misma solicitud, se indica el enlace de descarga para obtener la siguiente documentación:  
. Proyecto de explotación de la cantera.  
. Estudio de impacto ambiental (EIA).  
. Documento de síntesis.  
. Documentación complementaria.  
. Información pública.  
Posteriormente, con fecha 5 de julio de 2011, se remite a este servicio desde la Conselleria de Cultura y Deporte, informe patrimonial.  
Con fecha 4 de noviembre de 2011, la DG de Medio Natural remite escrito indicando que remite Plan de restauración a través del ST de industria e innovación de Castellón.  
La documentación citada, no consta físicamente en el expediente administrativo existente.  
Con fecha 20 de marzo de 2012, se le advierte al ST de Energía de Castellón la necesidad de que el promotor, Áridos Les Planes, SA, complete la documentación presentada, aportando entre otros documentos: autorización para emplear residuos inertes adecuados (RIA) de origen externo en cantidad suficiente para poder rellenar completamente el hueco minero; el Plan de vigilancia ambiental modificado con medidas concretas, no genéricas; justificación de la existencia de residuos estériles mediante trabajos de investigación minera y cálculos habituales en la valoración de reservas; plano del perímetro de la explotación.  
Con fecha 14 de noviembre de 2014, se advierte de caducidad al ST de Energía de Castellón, por parte de este órgano ambiental, al no haber sido presentada, la documentación requerida, dando tres meses de plazo para la reanudación del expediente.  
Con fecha 12 de marzo de 2015, tuvo entrada en este órgano ambiental, documentación aportada por el ST de Energía de Castellón, en contestación a la documentación requerida.  
Con fecha 8 de abril de 2015, este órgano ambiental remite al promotor, reiteración de advertencia de caducidad, señalando que la documentación remitida llegó fuera del plazo concedido y que no se aportó toda la documentación requerida, otorgando un plazo de 10 días para completar la documentación. Así mismo con fecha 14 de abril de 2015, este órgano ambiental comunica al ST de Energía de Castellón, la reiteración de advertencia de caducidad remitida al promotor.  
Con fecha 4 de mayo de 2015, el ST de Energía de Castellón, remite a este órgano ambiental, solicitud de prórroga realizada por el promotor (Áridos Les Planes, SA).  
Con fecha 13 de mayo de 2015, tuvo entrada en este órgano ambiental, oficio remitido por el ST de Energía de Castellón donde se indicaba que se remite documentación en formato digital, en contestación al requerimiento previamente realizado. No obstante, en este órgano ambiental se recibió únicamente, 5 planos en formato Autocad (no en formato pdf), y un texto refundido denominado, anexo «Restauración de la Cantera», sin que constara el resto de documentación citada en el oficio.  
Con fecha 5 de octubre de 2016, el órgano sustantivo, reitera la petición de emisión de declaración de impacto ambiental (DIA) del proyecto.  
Con fecha 26 de noviembre de 2020, el promotor (Áridos Les Planes, SA), y posteriormente con fecha 3 de febrero de 2022, el órgano sustantivo, solicitan a este órgano ambiental, el impulso de la resolución de evaluación de impacto ambiental del proyecto referido.  
Con fecha 24 de marzo de 2021, el promotor, solicita la emisión de la DIA y adjunta reclamación por inacción.  
Con fecha 13 de enero de 2022, el promotor, remite solicitud para autorizar a sus abogados LVB y EDP a consultar los expedientes instados por la mercantil Áridos Les Planes, SA.  
Con fecha 23 de junio de 2022, este órgano ambiental, visto que el expediente estaba incompleto, solicita al ST de Industria, Energía y Minas de Castellón, la remisión de copia del mismo con el objeto de poder continuar con la tramitación del procedimiento de evaluación de impacto ambiental ordinaria. En concreto se solicita la siguiente documentación:  
. Proyecto de explotación de la cantera.  
. Estudio de impacto ambiental (EIA).  
. Documento de síntesis.  
. Documentación complementaria.  
. Información pública (DOGV 6302, 02.07.2010).  
. Plan de restauración integral.  
. Informe de patrimonio.  
. 5 planos ya enviados, en formato pdf.  
. Informes sectoriales recabados por el órgano sustantivo.  
  
Con fecha 10 de agosto de 2022, tuvo entrada en este órgano ambiental, oficio remitido por el ST de Industria, Energía y Minas de Castellón donde se indicaba que se remite la documentación requerida a través de enlace electrónico. Junto con la documentación enviada, se adjunta informe del Instituto Geológico y Minero de España de fecha 1 de marzo de 2011, el cual concluye indicando la necesidad de realizar la caracterización de los residuos generados por la actividad extractiva en cuestión, clasificándolos en inertes, peligrosos o muy peligrosos. Recomienda la determinación del contenido de azufre considerando los criterios de la Decisión de la Comisión Europea de 30 de abril de 2009 recogida en el artículo 1, y la realización de un test de lixiviado que permita la caracterización de los residuos siguiendo el criterio de una de las normas expuestas en el informe, dado que, en base a la información recogida no es posible clasificar la instalación y el tipo de residuo minero generado por la explotación minera.  
Tras el análisis de la documentación aportada, con fecha 14 de septiembre de 2022, este órgano ambiental remite escrito, al órgano sustantivo, solicitando la remisión del informe definitivo vinculante del artículo 11 de la Ley del patrimonio cultural valenciano, emitido por el órgano administrativo competente en la materia; y el informe emitido por la Confederación Hidrográfica del Júcar (CHJ), según indica el promotor en el proyecto de explotación. Se envía copia del escrito, al promotor.  
Con fecha 30 de septiembre de 2022, el promotor remite a este órgano ambiental, escrito adjuntando el informe del órgano competente en materia de patrimonio (de fecha 30.04.2010), e informe del organismo de cuenca afectado. Asimismo, indica que ya remitió tal documentación al órgano sustantivo con fecha 23 de agosto de 2022. Este órgano ambiental, con fecha 7 de octubre de 2022, comunica al promotor que la documentación se remitirá, en todo caso, por el órgano sustantivo.  
Con fecha 4 de octubre de 2022, el órgano sustantivo remite a este órgano ambiental, los informes solicitados en el párrafo anterior:  
- Informe de la DG de cultura y patrimonio, vinculante y definitivo del art. 11 de la Ley de patrimonio cultural valenciano, emitido con fecha de 21 de junio de 2011 por la DG de Patrimonio Cultural Valenciano, concluye favorablemente tras analizar el estudio de impacto ambiental, el anexo patrimonial, y comprobar que no existe afección al patrimonio arqueológico ni arquitectónico. Respecto al patrimonio etnológico, se indica que a pesar de la cercanía al límite de la actuación, el Mas 2 (refugio de piedra seca), se encuentra fuera del área de afección de la explotación.  
- Informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar (CHJ), emitido con fecha 22 de septiembre de 2022, concluye textualmente del siguiente modo:  
«(?) A efectos de garantizar la no afección a la calidad de las aguas ni al régimen de corrientes, se deberán adoptar las medidas necesarias para garantizar la correcta recogida de las aguas de escorrentía y se dispondrán de los dispositivos necesarios, como balsas de decantación, para impedir la salida de aguas pluviales contaminadas. Asimismo, se limitarán las pendientes de los taludes y la altura entre bermas, favoreciendo de esta forma la infiltración del agua y reduciendo su velocidad para disminuir la pérdida de suelo.  
En la documentación aportada no se indica la demanda de agua que requerirá el proyecto de explotación minera. En el caso de que el origen del agua que requiera la explotación proceda de camiones cisterna, se recuerda que de acuerdo con el artículo 52 del texto refundido de la Ley de aguas el derecho al uso privativo de las aguas se adquiere por disposición legal (art. 54) o por concesión administrativa».  
  
Consideraciones ambientales  
El área de proyecto se encuentra al norte de la provincia de Castellón, en una situación límite entre su franja interior y montañosa, lindando con la provincia de Tarragona, encuadrada dentro de la región climática denominada de clima mediterráneo-subseco, cálido-templado. La zona en la cual se pretende implantar la explotación y su entorno, presenta una topografía completamente llana, con una mínima pendiente hacia el este, en torno a un 2 %. En la zona en estudio, no se detecta ningún accidente geográfico importante, lomas o cerros, por encontrarse dentro de la Plana de Vinaròs, exceptuando el cauce del río Cenia. La vegetación, debido a que la zona de explotación se encuentra próxima al cauce del río Cenia, está formada por saucedas, choperas y olmedos, según sea el grado de humedad del suelo. También se observan especies como: gramíneas de los géneros, Euphorbia, Inula viscosa, Rosmarinus officinalis, Ulmus núnor, Populus alba y nigra, Arundo donax, Tamarix sp., etc.  
En la zona a explotar y adyacentes existen plantaciones de naranjos y cultivos de secano, siendo un suelo influenciado por la presencia humana, con plantaciones de almendros (Amygdalus communis), olivos (Olea europeae) y algarrobos (Ceratonia siliqua), además de naranjos, la mayoría de ellos abandonados debido a su escasa productividad y rentabilidad económica.  
En general se puede prever que las especies de fauna presentes en el ámbito de actuación serán de carácter generalista. La avifauna es, sin duda alguna, la comunidad más numerosa y diversificada, estando representada principalmente en los campos de cultivo y sus alrededores por especies como la perdiz común (Alectoris rufa), la cual escasea en los últimos años por la presión cinegética, la paloma torcaz (Columba palumbus), la urraca (Pica pica), la cogujada común (Galerida cristata), verdecillos (Serenius serenius), gorriones (Passer sp), bisbitas (Anthus sp.), diferentes especies de currucas (Sylvia sp.), vencejos (Apus sp.), aviones (Delichon urbica), zorzales (Turdus sp), diversos caseiformes. Existe un importante número de especies en el área, aunque la mayoría de ellas posee una elevada movilidad y un amplio rango de distribución en el área y en general en el entorno provincial, no encontrándose ninguna especie de entre las catalogadas como protegidas.  
Vista la documentación aportada, respecto a la evaluación de alternativas técnicamente viables, se han planteado dos alternativas, analizando los aspectos relativos a la explotación y la restauración. Finalmente, la alternativa escogida lo ha sido en base a criterios geológicos (zona de gravas y arenas), urbanísticos (catalogación adecuada), y extractivos (facilidad de las operaciones mineras a desarrollar y cercanía a centros de transformación y consumo), optando por el método de explotación en corta con la gestión de estériles propios y ajenos conocido como minería de transferencia, reduciendo las escombreras, superficie afectada y tiempos de acarreo, entre otras ventajas.  
Consultado el visor cartográfico de IDEV, en el ámbito de actuación, no se observa afección a ningún espacio perteneciente a la Red Natura 2000 o espacios naturales protegidos.  
No consta afección directa a ningún hábitat de interés ni a vías pecuarias.  
En la zona del ámbito de la explotación no existe afección a suelo forestal (PATFOR). El río Cenia, limita la zona de actuación por su parte nordeste, quedando parte de la actuación en el ámbito de la zona de policía del mismo río. En este sentido, se dispone de informe emitido por la Confederación Hidrográfica del Júcar, cuya conclusión es favorable, sin perjuicio de las autorizaciones que se deban obtener de ese organismo. Asimismo, el ámbito de actuación de la explotación, queda fuera de la zona englobada dentro del PATRICOVA, quedando el cauce del río Cenia 15 m por debajo de la cota del terreno sobre el cual se asientan las parcelas a explotar. Esta cota y la mota natural, que forma el cauce, se prevé que ejercerán de barrera natural en caso de una posible avenida de aguas.  
Visto el estudio de impacto ambiental, la documentación aportada y la tipología de los trabajos a ejecutar, se prevén afecciones potenciales especialmente en la fase de explotación de la cantera, que serán minimizadas o anuladas en la fase de restauración.  
El EIA del proyecto, contempla las medidas preventivas y correctoras encaminadas a minimizar los impactos derivados de las acciones que son inherentes a las explotaciones de áridos.  
En la fase de preparación y de explotación, se identifican entre otros, los siguientes impactos ambientales potenciales:  
- Las tareas previas de despeje y desbroce de la zona, acondicionamiento de los accesos, así como la posterior extracción de material para su uso, se prevé que causen impacto temporal y reversible en la calidad del aire y ruido, debido a la generación de partículas en suspensión, y al ruido y a las vibraciones de la distinta maquinaria y vehículos intervinientes. Por otro lado, se producirá un incremento sonoro en el área, ocasionado por los motores de combustión interna, el funcionamiento de la maquinaria, la presencia humana, etc.  
Como medidas preventivas, correctoras y protectoras para minimizar el impacto generado por las emisiones de polvo provocadas especialmente por el movimiento de tierras y por el tráfico de vehículos, se establecen las siguientes:  
1. Se realizarán labores periódicas de mantenimiento y limpieza de la plaza de cantera, de los caminos y pistas de acceso a la cantera, y de los frentes de la explotación, por medio de una cisterna de riego por gravedad. Se restringirá la velocidad de conducción de los vehículos en todo el ámbito de la explotación y se asfaltarán los caminos de acceso a la explotación hasta el abandono total de la misma.  
2. Todos los vehículos que transporten materiales pulverulentos deberán ir cubiertos con lonas, las cuales deberán cubrir totalmente la caja del volquete o remolque del camión, con el fin de evitar emisiones de polvo durante el transporte.  
- Otro de los impactos potenciales, será la emisión de gases a la atmósfera, debido a la utilización de la maquinaria y vehículos para acometer los trabajos de extracción de material de la cantera. Para ello, se establecen las siguientes medidas de carácter preventivo:  
1. La maquinaria se revisará periódicamente, según las normas de mantenimiento y límites de emisión sujeta al régimen previsto en la Ley 34/2007, de 15 de noviembre, para actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera.  
2. Se revisarán periódicamente las emisiones de gases, vapores, humos y partículas a la atmósfera.  
- La contaminación atmosférica por ruidos y vibraciones, tendrá lugar principalmente en la fase de preparación y funcionamiento de la explotación, que será un impacto causado por las emisiones sonoras, de carácter reversible a corto plazo y de extensión puntual, pudiendo causar molestias a la población y a la fauna que pueda existir en el entorno próximo a la explotación. Para la minimización de este impacto, se establecen las siguientes medidas de prevención y protectoras:  
1. Limitación del horario de trabajo al periodo diurno.  
2. Se utilizará maquinaria que cumpla con todos los requisitos necesarios en materia de ruido. Toda la maquinaria impulsada por motores de combustión interna, dispondrá de sus correspondientes silenciadores homologados.  
3. La maquinaria se revisará periódicamente, según las normas de mantenimiento y se realizarán todas las revisiones necesarias.  
- Durante la fase de ejecución y funcionamiento de la explotación, será inevitable la modificación de la escorrentía superficial del ámbito de la actuación, debido a la transformación que sufrirá el terreno como consecuencia de la continuada extracción de áridos. En este sentido, y con el objeto de obtener un mejor control de la nueva escorrentía generada, se indican medidas encaminadas a reducir el poder erosivo del agua de escorrentía, y por otro lado, interceptar los sedimentos arrastrados por el agua, para su posterior recuperación:  
- Se establecerán sistemas de drenaje mediante cunetas en la coronación de los taludes y bajantes, para la recogida de las aguas externas e impedir que las mismas lleguen a la zona de actuación.  
- Aunque a priori, no consta afección a ningún yacimiento arqueológico, paleontológico, ni etnológico inventariado en el área de explotación, se seguirán las pautas e indicaciones de la conselleria competente en materia de patrimonio cultural.  
- Con respecto a las modificaciones paisajísticas que se puedan producir, se han propuesto las siguientes medidas preventivas y correctoras:  
1. Elección de ubicación, en un área, no visible (mínimo o nulo Impacto visual) desde vías de comunicación y asentamientos urbanos, debido a que la excavación se realizará por debajo de la cota del terreno y en forma de corta minera, sin afectar a laderas ni elevaciones topográficas.  
2. Elección de ubicación, donde la infraestructura de accesos ya está realizada.  
3. Conservar la topografía original.  
4. Respetar la vegetación en la zona de protección perimetral.  
5. Riego de la vegetación colindante afectada por el polvo.  
6. Recuperación final de la topografía y drenaje existente, así como del estado ocupacional previo a la explotación y acorde con la vocación secular del suelo.  
7. Ejecución de pantalla vegetal, con la cobertera vegetal retirada, de forma que no exista una visualización directa desde las vías de comunicación y terrenos cercanos a la explotación.  
Durante la fase de funcionamiento de la explotación, se prevé un impacto de desarrollo económico positivo en la zona, dado que se generará empleo directo en el sector de la minería y, por otro lado de forma indirecta en el sector de la construcción, abarcando este último, un mayor ámbito territorial. La zona de explotación extraerá materias primas para la fabricación de áridos y hormigones para su uso posterior en el sector de la construcción, materias primas indispensables para la obra civil, edificación, etc.  
- El impacto sobre la fauna es igualmente negativo, como el de la flora, aunque dada la movilidad y capacidad de colonización de la fauna, especialmente los vertebrados, se espera que al iniciar la explotación, la fauna se refugie en parcelas cercanas con características similares, de forma que cuando concluya la explotación y restauración, la fauna colonizará de nuevo las parcelas afectadas.  
Concluidos los trabajos de explotación, se establecerán unas medidas a llevar a cabo, para la fase de abandono de la explotación, descritas en el proyecto de restauración. Entre las medidas a destacar se establecerán las siguientes:  
1. Se delimitará el perímetro de la explotación con valla de enrejado metálico de triple torsión anclada al terreno, para evitar el paso de personas y animales.  
2. Se vigilará topográficamente la estructura y composición de los materiales utilizados en el relleno del hueco minero, especialmente los posibles asentamientos o subsidencias del terreno restaurado, procediendo a señalizarlo de inmediato, en su caso, y al saneo de los defectos detectados.  
3. Periódicamente se revisarán los alrededores de la zona restaurada para comprobar si se producen afecciones de algún tipo al medio, previstas o no previstas, las cuales serán corregidas inmediatamente con las medidas necesarias. Se realizarán campañas de desinfección y desratización, para evitar la presencia de animales durante el funcionamiento de las actuaciones, en todo el recinto. Se realizará un seguimiento y control de las zonas restauradas.  
4. Se vigilará la cubierta vegetal restaurada, especialmente después de episodios de lluvias considerables, en busca de señales de erosión, desecación, hundimientos, o cualquier signo que indique que la integridad de la cobertura está deteriorada o afectada.  
En el Plan de restauración, se definen los parámetros principales que seguirán los trabajos para llevar a cabo la restauración de la explotación, siendo el talud final restaurado de un máximo de 20° y la altura de banco de 13 m, conformando un talud continuo desde la plaza de cantera hasta la cota más alta (160 m).  
El EIA, cuenta con un Plan de vigilancia ambiental que establece las pautas a seguir, efectuando los controles, las mediciones y el análisis de los parámetros que permitirán conocer el impacto que está soportando el ámbito de la actuación y su entorno, con su periodicidad correspondiente. Sus objetivos, según se indica en el proyecto, hacen referencia a tres aspectos principales:  
a) Velar para que, en relación con el medio ambiente, la actividad se realice según el proyecto y según las condiciones en que se hubiere autorizado.  
b) Determinar la eficacia de las medidas de protección ambiental contenidas en la declaración de lmpacto ambiental.  
c) Verificar la adecuación del procedimiento de evaluación de lmpacto ambiental realizado.  
  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto constituye un supuesto de evaluación de impacto ambiental ordinaria conforme al anexo I del Decreto 162/1990, grupo 3, c) extracción de minerales no metálicos ni energéticos; c.1. Materiales de construcción (sustancias arcillosas, rocas y pizarras, áridos naturales y por machaqueo, yesos, rocas ornamentales).  
El artículo 13 del Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de impacto ambiental.  
El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de impacto ambiental.  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y con el visto bueno del subdirector general de Cambio Climático y Calidad Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento, resuelvo:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de explotación de recursos de la sección A) «Ampliación Traiguera», que promueve Áridos Les Planes, SA, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en el estudio de impacto ambiental, el proyecto de explotación y de restauración, indicaciones de los informes recabados, la demás documentación obrante en el expediente, y de conformidad con las siguientes condiciones:  
1. Dado que se desconoce el estado de la explotación y posterior restauración de la explotación original y colindante (Expdtes. 148/04 y 312/04, con DIA favorable con condicionantes), y previa a la ampliación objeto de esta evaluación, con el objeto de actualizar la documentación, antes de que el órgano sustantivo dicte resolución, el promotor le remitirá un plano de planta con la posición de los frentes actuales, informando del volumen de aluviones extraídos en cada parcela y el volumen de reservas pendientes de extraer en las mismas. En ningún caso se podrá explotar la ampliación solicitada, si el volumen de RIA autorizado no fuera suficiente para rellenar el hueco minero de la explotación original. Asimismo, el promotor acreditará que reúne las condiciones para solicitar el empleo de RIA y que los residuos que prevé emplear para el relleno de la ampliación, son inertes y adecuados.  
2. De acuerdo con los artículos 1.3 y 3.3 del Real decreto 975/2009, de 12 de junio, sobre gestión de los residuos de las industrias extractivas y de protección y rehabilitación del espacio afectado por actividades mineras, los trabajos de explotación y restauración de la cantera se deben realizar simultáneamente.  
3. Cuando las condiciones climáticas sean desfavorables, como por ejemplo fuertes rachas de viento, se paralizarán inmediatamente los trabajos regando aquellas zonas que se puedan ver más afectadas. Los trabajos se podrán reanudar tan pronto las condiciones climáticas lo permitan.  
4. Si durante la ejecución de las obras se encontraran restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el promotor tendrá que poner el hecho en conocimiento de la Conselleria de Cultura de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes para su protección y conservación, en conformidad con aquello previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
5. Se controlará que la gestión de los residuos generados, en el conjunto de la explotación, se lleve a cabo de acuerdo con la normativa vigente. No se permitirá en ningún caso, el vertido de residuos sólidos o líquidos al terreno. Los residuos que se generen durante la preparación y explotación de la zona de explotación se clasificarán en inertes, residuos urbanos y residuos peligrosos. Los residuos urbanos y asimilables (restos de comida, envases, restos de cartón, etc.), serán puestos a disposición del ayuntamiento, por lo que deberán cumplirse las ordenanzas de recogida. Los residuos catalogados como peligrosos, se almacenarán en envases estancos adecuados a sus características químicas, en recinto cubierto dotado con solera impermeabilizada y sistema de recogida de derrames, y serán gestionados por gestor autorizado. En caso de derrames o fugas en la zona de repostaje y mantenimiento se retirarán las tierras contaminadas gestionándose como un residuo peligroso y se pondrá tierra nueva de similares características a la existente.  
6. Los desagües a los cauces o drenajes de las aguas pluviales se realizarán en terreno llano de forma que evite erosiones en los mismos. Asimismo, se procederá (tanto en el funcionamiento de la zona de explotación como en la restauración) a la disipación de energía de la escorrentía superficial, con ejecución de balsa de decantación antes de su vertido a cauces naturales o parcelas colindantes.  
7. Se adoptarán las medidas necesarias para el cumplimiento de las directrices indicadas en la Ley 34/2007, de 15 de noviembre, de calidad del aire y protección de la atmósfera, con el objetivo de minimizar la contaminación de la atmósfera.  
8. Se atenderá a las indicaciones del informe del organismo de cuenca (CHJ), debiendo contar con la autorización correspondiente para el vertido de aguas pluviales.  
9. La restauración de la explotación se realizará aproximándose, en la medida de lo posible, a la cota del terreno original.  
10. El seguimiento del cumplimiento de las medidas descritas en el EIA, de las propuestas emitidas por los distintos organismos consultados y de las medidas adicionales propuestas, corresponderá al órgano sustantivo.  
11. Las acciones incluidas en el programa de vigilancia y seguimiento ambiental deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia. La documentación estará a disposición de las autoridades competentes.  
En los términos previstos en el artículo 43 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, la presente declaración de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera comenzado la ejecución del proyecto en el plazo de cuatro años. A estos efectos, el promotor notificará al órgano ambiental el comienzo de las obras.  
  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
  
Tercero  
El órgano sustantivo deberá tener debidamente en cuenta, en el procedimiento de autorización del proyecto, la evaluación de impacto ambiental efectuada, atendiendo a los criterios establecidos en el artículo 42 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, referidos tanto al contenido de la autorización como a la publicidad de la decisión.  
  
València, 19 de diciembre de 2022.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML