Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9471, del 16-11-2022 (2022/10681)

DECRET 195/2022, de 11 de novembre, del Consell, d'igualtat i convivència en el sistema educatiu valencià.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/d/2022/11/11/195/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   9471

Data del DOGV
:   16-11-2022

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2022/10681

CVE


Data del document
:   11-11-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Educació, Cultura i Esport

Tipus de document
:   Decret

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * [Conselleria d'Educació, Cultura i Esport](javascript:void(0))
    * [Conselleria d'Educació, Cultura i Esport](javascript:void(0))
    * [educació](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))
    * [igualtat de tracte](javascript:void(0))
    * [igualtat de gènere](javascript:void(0))

DECRET 195/2022, de 11 de novembre, del Consell, d'igualtat i convivència en el sistema educatiu valencià. [2022/10681]  
Preàmbul  
Títol preliminar. Disposicions generals  
Article 1. Objecte  
Article 2. Àmbit d'aplicació  
Títol I. Sobre la gestió de la igualtat i la convivència en els centres educatius  
Capítol I. Conceptualització del model de gestió de la igualtat i la convivència en els centres  
Article 3. La gestió de la igualtat i la convivència  
Article 4. El projecte educatiu de centre com a marc general per a la gestió de la igualtat i la convivència  
Article 5. Autonomia pedagògica i organitzativa  
Article 6. La formació en igualtat i convivència  
Capítol II. Principis i valors  
Article 7. Principis rectors  
Article 8. Valors de centre constructors d'igualtat i convivència  
  
Capítol III. Estructures organitzatives  
Article 9. Estructures i mesures organitzatives  
9.1. L'organització i el funcionament dels centres educatius  
9.2. Els espais de participació  
9.3. Les normes d'igualtat i convivència  
Capítol IV. Pràctiques educatives  
Article 10. Definició  
Article 11. Estratègies orientades a la promoció de la igualtat i la convivència  
1. Model dialògic de prevenció i resolució de conflictes  
2. Aprenentatge servei  
3. Tutories entre iguals  
4. Mediació  
5. Pràctiques restauratives  
Capítol V. Gestió de conflictes que alteren la convivència  
Secció I. Abordatge educatiu del conflicte que altera la convivència  
Article 12. Estratègies i finalitats  
Article 13. Criteris necessaris per a la presa de decisions  
Secció II. Abordatge educatiu de conductes que alteren la convivència  
Article 14. Classificació de conductes que alteren la convivència  
Article 15. Conductes contràries a la convivència  
Article 16. Mesures d'abordatge educatiu davant de conductes contràries a la convivència  
Article 17. Responsables de l'aplicació de mesures d'abordatge educatiu a conductes contràries a la convivència  
Article 18. Conductes greument perjudicials per a la convivència  
Article 19. Mesures d'abordatge educatiu davant de conductes greument perjudicials per a la convivència  
Article 20. Procediment ordinari per a l'aplicació de mesures davant de conductes greument perjudicials per a la convivència  
Article 21. Inici del procediment ordinari  
Article 22. Continuació del procediment ordinari  
Article 23. Resolució del procediment  
Article 24. Comunicació i notificació  
Article 25. Reclamacions  
Article 26. Procediment conciliat per a l'aplicació de mesures davant de conductes greument perjudicials per a la convivència  
Article 27. Mesures de caràcter cautelar o provisional  
Article 28. Arxivament de la documentació i cancel·lació de l'anotació registral  
Capítol VI. Estructures de suport per a la gestió de la convivència  
Article 29. Planificació  
Article 30. Organització i suport  
Article 31. Sobre la intervenció  
Títol II. L'Observatori de la Igualtat i la Convivència  
Article 32. Creació de l'Observatori de la Igualtat i la Convivència  
Article 33. Naturalesa i finalitat  
Article 34. Línies d'actuació  
Article 35. Composició  
Article 36. Funcions  
Article 37. Funcionament  
Títol III. Dels drets i deures de l'alumnat, les famílies, el professorat i el personal no docent  
Capítol I. Marc regulador dels drets i els deures de l'alumnat  
Article 38. Responsabilitat compartida en matèria d'igualtat i convivència  
Capítol II. Drets i deures de l'alumnat  
Article 39. Principis generals dels drets i dels deures de l'alumnat  
  
Article 40. Drets de l'alumnat  
Article 41. Deures de l'alumnat  
Capítol III. Drets i deures de les famílies dels alumnes  
Article 42. Drets de les famílies  
Article 43. Deures de les famílies  
Capítol IV. Drets i deures del professorat  
Article 44. Drets del professorat  
Article 45. Deures del professorat  
Capítol V. Drets i deures del personal no docent  
Article 46. Drets del personal d'administració i serveis i del personal no docent d'atenció educativa  
Article 47. Deures del personal d'administració i serveis i del personal no docent d'atenció educativa  
Disposicions addicionals  
Primera. Inspecció d'Educació  
Segona. Incidència pressupostària  
Tercera. Protecció de dades  
Disposicions transitòries  
Primera. Protocols de l'Ordre 62/2014  
Segona. Coordinació de benestar i protecció  
Disposició derogatòria  
Única. Derogació normativa  
Disposicions finals  
Primera. Desenvolupament normatiu  
Segona. Entrada en vigor  
  
  
PREÀMBUL  
  
I  
  
La Convenció sobre drets de l'infant de Nacions Unides, adoptada per l'Assemblea General el 20 de novembre de 1989 i ratificada per Espanya en 1990, reconeix, en l'article 28, el dret a l'educació dels xiquets i xiquetes i estableix, en l'article 29, que l'educació ha de fomentar el ple desenvolupament de la personalitat, les aptituds i les capacitats de la infància i el respecte pels drets humans i les llibertats individuals, així com preparar els xiquets i les xiquetes per a assumir una vida responsable en una societat lliure, amb esperit de comprensió, tolerància, pau i igualtat entre sexes i pobles.  
La Declaració d'Incheon per a l'educació 2030, aprovada el maig de 2015, en el Fòrum Mundial de l'Educació, recull en «Educació 2030: Cap a una educació inclusiva i equitativa de qualitat i un aprenentatge al llarg de la vida per a totes les persones», la necessitat de garantir una educació inclusiva, equitativa i de qualitat, i promoure oportunitats d'aprenentatge per a tots i totes durant tota la seua vida.  
  
D'ací, que el sistema educatiu haja de permetre que tots els ciutadans i ciutadanes adquirisquen les competències necessàries que permeten el seu aprenentatge continu, l'exercici d'una ciutadania activa i el diàleg intercultural.  
A més, l'educació ha de promoure les actituds interculturals, els valors democràtics i el respecte dels drets fonamentals i del medi ambient, així com la lluita contra tota forma de discriminació, i dotar per això tots els joves de les eines necessàries per a interactuar positivament amb altres joves de diversa procedència.  
La Constitució Espanyola proclama en l'article 9.2 que «correspon als poders públics promoure les condicions perquè la llibertat i la igualtat de l'individu i dels grups en què s'integra siguen reals i efectives; remoure els obstacles que impedisquen o dificulten la seua plenitud i facilitar la participació de tots els ciutadans en la vida política, econòmica, cultural i social». Igualment, proclama en l'article 10.1 que «la dignitat de la persona, els drets inviolables que li són inherents, el lliure desenvolupament de la personalitat, el respecte a la llei i als drets dels altres són fonament de la pau social». L'article 14 assenyala que «els espanyols són iguals davant de la llei, sense que puga prevaldre cap discriminació per raó de naixement, raça, sexe, religió, opinió o qualsevol altra condició o circumstància personal o social», i en l'article 27.2 consagra el dret a l'educació com a dret fonamental, assenyalant igualment que l'objectiu de l'educació és el desenvolupament integral de la personalitat en els principis democràtics de convivència: «L'educació tindrà per objecte el ple desenvolupament de la personalitat humana en el respecte als principis democràtics de la convivència i als drets i llibertats fonamentals».  
  
La Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'educació, modificada per la Llei orgànica 3/2020, de 29 desembre, estableix, entre els principis bàsics del sistema educatiu, l'educació per a la convivència, el respecte, la prevenció de conflictes i la resolució pacífica d'aquests, així com la instauració de la cultura de la no-violència en tots els àmbits de la vida, personal, familiar i social, i la lluita contra l'assetjament escolar i el ciberassetjament amb la finalitat d'ajudar l'alumnat a reconéixer tota forma de maltractament, abús sexual, violència o discriminació i a reaccionar-hi. A més, l'article 3 de l'esmentada llei reconeix l'educació en l'exercici de la tolerància i de la llibertat dins dels principis democràtics de convivència, així com en la prevenció de conflictes i la resolució pacífica d'aquests, com un dels fins que ha de perseguir el sistema educatiu.  
Això és: construir una societat més dialogant, més igualitària, resilient, respectuosa i pacífica, una societat en la qual prevalga la convivència positiva entre les diferents persones i grups que la componen, és una tasca que ens competeix a tots i totes.  
La convivència s'aprén i es construeix, i tots i totes som protagonistes d'aquest projecte. Aquest objectiu suposa un procés i un canvi de mentalitat individual i col·lectiva i, en aquest canvi, l'educació adquireix una rellevància absoluta en el desenvolupament dels valors, les actituds i les habilitats que contribueixen a sostindre la convivència i el pacifisme.  
Nacions Unides, en la Resolució 53/243, recalca que l'educació és crucial com a mitjà per a promoure una cultura de la pau i, entre altres, es destaquen les següents mesures per a aconseguir-ho: «Vetlar perquè els xiquets i xiquetes, des de la primera infància, reben instrucció sobre valors, actituds, comportaments i estils de vida que els permeten resoldre conflictes per mitjans pacífics i en un esperit de respecte per la dignitat humana i de tolerància i no-discriminació».  
Diversos factors incideixen en la qualitat de la convivència escolar. Entre altres, els principals són: les relacions interpersonals, els mecanismes i recursos de gestió i resolució dels conflictes, la normativa o sistema disciplinari aplicable, la participació dels sectors de la comunitat educativa, la metodologia d'ensenyament-aprenentatge i la formació del professorat.  
En aquest sentit, l'article 4 del Decret 104/2018, de 27 de juliol, del Consell, pel qual es desenvolupen els principis d'equitat i d'inclusió en el sistema educatiu valencià, estableix les línies generals d'actuació que caracteritzen el model d'escola inclusiva i garanteixen el desenvolupament dels seus principis. Aquestes línies, totes estretament relacionades amb el desenvolupament d'un model adequat de gestió de la igualtat i la convivència són: la identificació i l'eliminació de barreres en el context, la mobilització de recursos per a donar resposta a la diversitat, el compromís amb la cultura i els valors inclusius, i el desenvolupament d'un currículum per a la inclusió.  
  
II  
  
El present decret en el títol preliminar exposa com la resposta dels centres a l'hora de construir una convivència positiva ha de basar-se en un model global de gestió de la igualtat i la convivència i, per tant, definir-ne els conceptes bàsics.  
El títol I presenta el model de gestió d'igualtat i convivència com a marc general d'actuació del centre. Un model que triangula tres dimensions (els principis i valors, les estructures i les pràctiques), la finalitat del qual és la convivència positiva a través de comunitats educatives solidàries i empàtiques que funcionen i s'organitzen per a facilitar el bon tracte, la participació, el respecte a la diversitat, la igualtat de drets, l'equitat, la justícia social, les relacions interpersonals saludables i el desenvolupament de competències per a la resolució no violenta de conflictes.  
El diàleg i la conciliació, si concorren els requisits preventius previstos en aquest decret, seran les estratègies habituals i preferents per a la resolució dels conflictes en l'àmbit escolar. Com a novetat, el capítol V d'aquest títol introdueix l'abordatge educatiu de conductes amb la finalitat de promoure l'adquisició de la competència socioemocional, el respecte a tots els membres de la comunitat educativa, els valors de la comunicació i el diàleg i la restauració. Les mesures d'abordatge educatiu podran desplegar-se de manera que, en cas de perjudici greu a la convivència, s'adopten mesures que no interrompen el procés educatiu de l'alumnat, faciliten la col·laboració i la corresponsabilitat en l'abordatge de conductes complexes i potencien l'acompanyament i la supervisió de tot el procés. Es pretén el benestar de totes les persones i la seguretat, a més de facilitar la immediatesa de l'abordatge dels conflictes i de la convivència.  
Si fem un repàs de la legislació educativa d'àmbit estatal, el preàmbul i l'articulat de la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'educació, exposa que les societats actuals concedeixen una gran importància a l'educació que reben els joves, en la convicció que en depenen tant el benestar individual com el col·lectiu.  
La Llei orgànica 3/2020, de 29 de desembre, d'educació, per la qual es modifica l'anterior, reforça l'enfocament igualitari i positiu a través de la coeducació. Impulsa en totes les etapes educatives la igualtat efectiva de dones i homes i insta els centres perquè incloguen i justifiquen, en el seu projecte educatiu, mesures per a afavorir i formar en igualtat en totes les etapes educatives, incloent-hi l'educació per a l'eliminació de la violència de gènere; el respecte per les identitats, cultures, sexualitats i la seua diversitat, i la participació activa per a fer realitat la igualtat. A tal fi, es modifica l'article 1, lletra a), i s'hi afegeixen uns nous paràgrafs a bis i r, i es modifiquen les lletres: b, k i l. Estableix en els seus principis, lletra k): «L'educació per a la convivència, el respecte, la prevenció de conflictes i la seua resolució pacífica, així com per a la no-violència en tots els àmbits de la vida personal, familiar i social, i en especial en el de l'assetjament escolar i ciberassetjament amb la finalitat d'ajudar l'alumnat a reconéixer tota forma de maltractament, abús sexual, violència o discriminació i reaccionar enfront d'aquesta.»; i en la lletra l): «El desenvolupament de la igualtat de drets, deures i oportunitats, el respecte a la diversitat afectivosexual i familiar, el foment de la igualtat efectiva de dones i homes a través de la consideració del règim de la coeducació de xiquets i xiquetes, l'educació afectivosexual, adaptada al nivell maduratiu, i la prevenció de la violència de gènere, així com el foment de l'esperit crític i la ciutadania activa».  
També la Llei orgànica modifica la redacció de les lletres b, e, de l'article 2, apartat 1, incloent i reforçant mitjançant la lletra b que «L'educació en el respecte dels drets i llibertats fonamentals, en la igualtat de drets i oportunitats entre homes i dones i en la igualtat de tracte i no-discriminació de les persones per raó de naixement, origen racial o ètnic, religió, convicció, edat, discapacitat, orientació o identitat sexual, malaltia, o qualsevol altra condició o circumstància»; així com a través de la lletra e «La formació per a la pau, el respecte als drets humans, la vida en comú, la cohesió social, la cooperació i solidaritat entre els pobles, així com l'adquisició de valors que propicien el respecte als éssers vius i els drets dels animals i el medi ambient, en particular al valor dels espais forestals i el desenvolupament sostenible».  
  
El títol II regula la creació, composició i funcionament de l'Observatori de la Igualtat i la Convivència. Com a òrgan col·legiat, de caràcter consultiu, estarà al servei del sistema educatiu per a conéixer, analitzar, realitzar propostes i acompanyar els centres educatius, i les seues comunitats, en matèria d'igualtat i convivència.  
Aquest decret recull els avanços i les principals actuacions aprovades recentment: la Llei orgànica 8/2021, de 4 de juny, de protecció integral a la infància i l'adolescència enfront de la violència; la Llei 8/2021, de 2 de juny, per la qual es reforma la legislació civil i processal per al suport a les persones amb discapacitat en l'exercici de la seua capacitat jurídica per a la inclusió; la Llei 26/2018, de 21 de desembre, de la Generalitat, de drets i garanties de la infància i adolescència; la Llei 23/2018, de 29 de novembre, de la Generalitat, d'igualtat de les persones LGTBI; la Llei 8/2017, de 7 d'abril, de la Generalitat, integral del reconeixement del dret a la identitat i a l'expressió de gènere a la Comunitat Valenciana; la Llei 15/2010, de 3 de desembre, de la Generalitat, d'autoritat del professorat; la Llei 11/2003, de 10 d'abril, de la Generalitat, sobre l'Estatut de les persones amb discapacitat, modificada per la Llei 9/2018, de 24 d'abril, de la Generalitat; i la Llei 7/2012, de 23 de novembre, de la Generalitat, integral contra la violència sobre la dona en l'àmbit de la Comunitat Valenciana; el Decret 104/2018, de 27 de juliol, del Consell, pel qual es desenvolupen els principis d'equitat i d'inclusió en el sistema educatiu valencià; el Decret 72/2021, de 21 de maig, del Consell, d'organització de l'orientació educativa i professional en el sistema educatiu valencià; i el Decret 30/2014, de 14 de febrer, del Consell, pel qual es regula la declaració de compromís família-tutor entre les famílies o representants legals de l'alumnat i els centres educatius de la Comunitat Valenciana.  
  
El títol III d'aquest decret també revisa i actualitza, d'acord amb legislació vigent, els drets i deures de l'alumnat, el professorat, les famílies i el personal no docent. Les modificacions en la legislació educativa han sigut importants, i més els profunds canvis experimentats per la societat. Aquest fet és especialment evident si ens centrem en les relacions que l'alumnat manté amb les i els iguals, i amb les persones adultes. Si els centres educatius han de ser capaços de crear entorns que impulsen la igualtat i la convivència positiva, que oferisquen una resposta educativa al conflicte, han d'assumir la responsabilitat de projectar els valors fonamentals, individuals i col·lectius que defineixen una societat democràtica.  
No només es tracta de tindre procediments i normativa actualitzada, sinó també un marc coherent i plenament incardinat en l'ordenació del sistema educatiu vigent, a l'empara de la Llei orgànica 3/2020, de 29 de desembre, d'educació, que servisca per a emparar i fomentar la consecució dels principis i les finalitats de l'educació, de contribuir al desenvolupament legislatiu que faça veure que el sistema educatiu valencià està en relació directa amb el model d'igualtat i convivència que defensem i amb el disseny d'un model inclusiu, igualitari, divers, coeducatiu i sostenible que contribuïsca a aconseguir un sistema educatiu de qualitat per a totes les persones.  
L'alumnat, les famílies, les escoles i els seus entorns són part de sistemes més amplis que donen forma a l'aprenentatge, el desenvolupament i les experiències. L'aprenentatge socioemocional pot crear les condicions necessàries perquè les persones i els centres educatius revisen els valors que orienten l'acció educativa, com mobilitzen i organitzen les seues estructures i recursos, i quines mesures organitzatives prenen per tal de crear entorns d'aprenentatge més participatius i segurs, i nodrir els interessos i capacitats de tots els individus.  
Les principals raons que impulsen i justifiquen l'elaboració d'aquest decret responen als principis de bona regulació, recollits en l'article 129 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques: necessitat, eficàcia, proporcionalitat, seguretat jurídica, transparència i eficiència.  
Així sorgeix la necessitat de garantir una educació inclusiva, equitativa, d'igualtat i promoció d'oportunitats d'aprenentatge per a totes i tots durant tota la seua vida davant dels diversos factors que incideixen en la convivència escolar.  
S'estableixen unes mesures d'abordatge educatiu en cas de conflicte més proporcionals, eficaces i eficients, de manera que permeten continuar amb l'aprenentatge i la convivència de tota la comunitat educativa.  
  
Amb la finalitat de complir el principi de seguretat jurídica que ha de regir l'actuació de les administracions públiques, es genera un marc educatiu conforme al model inclusiu, igualitari, divers, coeducatiu i sostenible que s'està implementant en la societat.  
Finalment, el principi de transparència s'ha garantit mitjançant els processos de consulta, audiència i informació públiques i la negociació de la norma en tots els àmbits de participació.  
Per tot el que s'ha exposat, d'acord amb l'article 49.1.3a i 53 de la Llei orgànica 5/1982, d'1 de juliol, d'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana, i el que es disposa en l'article 28.c de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, de la Generalitat, del Consell, amb l'informe previ del Consell Escolar de la Comunitat Valenciana, conforme amb el dictamen del Consell Jurídic Consultiu, i a proposta de la persona titular de la conselleria competent en matèria d'educació, cultura i esport, prèvia deliberació del Consell, en la reunió d'11 de novembre de 2022,  
  
  
DECRETE  
  
Títol preliminar  
Disposicions generals  
  
Article 1. Objecte  
1. Establir i regular el model de gestió de la igualtat i la convivència en el sistema educatiu valencià.  
2. Regular l'organització, el funcionament i la composició de l'Observatori de la Igualtat i la Convivència del sistema educatiu valencià.  
  
3. Regular els drets i deures de l'alumnat, del professorat, de les famílies o representants legals de l'alumnat i del personal d'administració i serveis i del personal no docent d'atenció educativa.  
  
  
Article 2. Àmbit d'aplicació  
1. L'àmbit d'aplicació d'aquest decret són els centres educatius d'ensenyaments no universitaris sostinguts amb fons públics de la Comunitat Valenciana.  
2. La titularitat dels centres privats concertats, en el marc de l'autonomia pedagògica, organitzativa i de gestió que el seu règim jurídic els reconeix, adaptarà el que preveu aquest decret a la normativa pròpia que els és aplicable.  
3. Els centres educatius privats d'ensenyaments no universitaris podran acollir-se al que regula la normativa vigent que els és aplicable.  
  
  
Títol I  
Sobre la gestió de la igualtat  
 i la convivència en els centres educatius  
  
Capítol I  
Conceptualització del model de gestió   
de la igualtat i la convivència en els centres  
  
Article 3. La gestió de la igualtat i la convivència  
1. La gestió de la igualtat i la convivència s'ha de realitzar en un marc general d'actuació, amb perspectiva global de centre i comunitària.  
2. Ha de basar-se en el diàleg igualitari, el desenvolupament de la competència socioemocional, la prevenció de la violència i la intervenció educativa.  
3. Aquest model de gestió de la igualtat i la convivència s'ha de concretar en el projecte educatiu de centre de forma transversal, sempre tenint en compte els quatre nivells de resposta educativa per a la inclusió establits en l'article 14 del Decret 104/2018, de 27 de juliol, del Consell, pel qual es desenvolupen els principis d'equitat i d'inclusió en el sistema educatiu valencià.  
  
Article 4. El projecte educatiu com a marc general per a la gestió de la igualtat i la convivència  
1. El projecte educatiu de centre és el document institucional de la comunitat educativa que recull els principis que fonamenten, donen sentit i orienten les decisions que es generen, i vertebren els diferents projectes, plans i activitats del centre.  
2. A més del que es preveu en l'article 121.2 de la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, recollirà els valors, els objectius i les prioritats d'actuació. Així mateix, incorporarà la concreció dels currículums establits per l'Administració educativa, que correspon fixar i aprovar al claustre, així com el tractament transversal en les àrees, matèries o mòduls de l'educació en valors i altres ensenyaments.  
  
3. El projecte educatiu de centre, d'acord amb el que estableix el Decret 253/2019, de 29 de novembre, del Consell, de regulació de l'organització i el funcionament dels centres públics que imparteixen ensenyaments d'Educació Infantil o d'Educació Primària, i el Decret 252/2019, de 29 de novembre, del Consell, de regulació de l'organització i el funcionament dels centres públics que imparteixen ensenyaments d'Educació Secundària Obligatòria, Batxillerat i Formació Professional, ha d'incloure les línies i criteris bàsics que han d'orientar l'establiment de mesures a mitjà i a llarg termini per a la promoció de la igualtat i la convivència, amb un apartat específic en què consten les accions de tota la comunitat educativa per a construir un clima escolar positiu que afavorisca la sensibilització, la prevenció, la detecció, el tractament educatiu dels conflictes i una intervenció efectiva en la regulació de la convivència escolar i la reparació del dany.  
  
4. La resta de centres, amb independència del nivell, l'etapa, el règim o la modalitat, com ara les escoles oficials d'idiomes, els centres integrats de Formació Professional, els conservatoris de Música i Dansa, les escoles superiors d'Art i Disseny, els centres de formació d'adults, els centres acreditats per als ensenyaments de règim especial, d'acord amb la normativa vigent en matèria de regulació de la seua organització i funcionament, recolliran les línies i criteris bàsics per a promoure la igualtat i la convivència en la seua comunitat educativa, i establiran les seues estratègies per a afavorir la prevenció i la construcció d'un clima de convivència positiu.  
5. La direcció dels centres públics i la titularitat dels centres privats concertats garantiran l'aplicació de les normes de convivència incloses en el projecte educatiu.  
  
Article 5. Autonomia pedagògica i organitzativa  
1. La gestió de la igualtat i la convivència serà tractada en els diferents òrgans de govern i coordinació del centre: consell escolar, claustre, comissió de coordinació pedagògica, comissió d'igualtat i convivència, o en altres òrgans existents en el centre.  
2. L'equip directiu promourà una anàlisi dels espais educatius i del projecte educatiu. Del resultat d'aquesta anàlisi es dissenyaran, planificaran i desenvoluparan totes les accions que garantisquen l'enfocament preventiu, inclusiu, coeducatiu i integral.  
3. Els centres educatius posaran en marxa estratègies orientades a la promoció de la igualtat i la convivència avalades per l'evidència científica.  
4. L'alumnat i les famílies participaran en els processos de presa de decisions a través de les tutories, assemblees o espais de diàleg.  
  
  
Article 6. La formació en igualtat i convivència  
1. Els centres educatius, després de l'anàlisi del seu projecte educatiu, determinaran les línies formatives del centre.  
2. La conselleria competent en matèria d'educació impulsarà formació específica en:  
a) Igualtat i convivència escolar, que afavorisca l'adquisició d'habilitats i competències personals, professionals i socials, que permeta al professorat la prevenció, la detecció i la resolució de conflictes, la promoció del bon tracte i la millora del benestar emocional i la gestió de clima escolar.  
b) Interculturalitat.  
c) El desenvolupament i l'aplicació dels protocols d'actuació davant de supòsits de violència, amb les pautes de prevenció, actuació i intervenció que es poden adoptar.  
d) Continguts i competències que faciliten al professorat estratègies per a la promoció de la igualtat i la convivència.  
e) Participació infantil i adolescent en l'àmbit escolar.  
f) L'acompanyament i assessorament als equips directius i a la comunitat educativa en situacions d'assetjament escolar i ciberassetjament.  
g) Educació inclusiva.  
h) Seguretat i ús segur i responsable d'internet.  
i) Drets, seguretat i responsabilitat digital.  
3. La formació en igualtat i convivència serà preceptiva per al professorat en pràctiques.  
4. La conselleria competent en matèria d'educació realitzarà periòdicament campanyes de sensibilització i informació a través dels mitjans de comunicació per a la promoció d'una convivència positiva en els centres, la prevenció de la violència i la lluita contra l'assetjament escolar, la promoció del bon tracte, la igualtat efectiva entre homes i dones, el respecte a la identitat de gènere, el respecte a la discapacitat o la diversitat funcional i la diversitat familiar, sexual i de gènere, ètnica, cultural i religiosa, i la prevenció de la disfòbia i l'LGTBIfòbia, dirigides a tots els membres de la comunitat educativa.  
  
  
Capítol II  
Principis i valors  
  
Article 7. Principis rectors  
El model de gestió de la igualtat i convivència es basarà en els següents principis rectors:  
1. El compliment efectiu dels drets de la infància reconeguts en la Convenció sobre els drets de l'infant de Nacions Unides de 1989.  
  
2. El respecte pels drets humans, la igualtat de gènere, la diversitat, la solidaritat, la pau i els valors democràtics.  
3. L'interés superior del xiquet i la xiqueta com a eix rector en la presa de decisions.  
4. La promoció de la participació de l'alumnat, les famílies, el professorat i la comunitat educativa.  
5. El foment del bon tracte, de la cultura de no-violència i de la resolució pacífica dels conflictes.  
6. La concepció i promoció dels centres educatius com a entorns segurs i protectors.  
7. La concepció integral de l'atenció a la igualtat i la convivència, incloent-hi la sensibilització, la prevenció, la detecció, la gestió i la restauració del dany.  
  
Article 8. Valors de centre constructors d'igualtat i convivència  
Els valors de centre constructors d'igualtat i convivència són:  
1. La promoció de la igualtat i la convivència des d'un enfocament interseccional i de drets humans, amb respecte ple a la diversitat de l'alumnat.  
2. L'exercici de la igualtat efectiva entre dones i homes.  
3. La prevenció de la violència de gènere, de les violències sexuals i de les violències masclistes a través de la coeducació.  
4. L'impuls de masculinitats igualitàries, crítiques amb les actituds i comportaments propis de les masculinitats hegemòniques, basades en la posició dominant dels hòmens i la subordinació de les dones.  
  
5. El respecte a la diversitat d'identitats de gènere, d'expressions de gènere, d'orientacions sexuals i diversitat familiar.  
6. La valoració i la visibilització d'actituds de posicionament obert en contra de la violència, en especial de la violència de gènere.  
7. El rebuig de qualsevol tipus de violència, incloent-hi l'assetjament i ciberassetjament contra membres de la comunitat educativa per motiu de naixement, d'origen racial o ètnic, religió, convicció, edat, discapacitat o diversitat funcional, orientació, identitat o expressió de gènere, condicions socioeconòmiques o qualsevol altra situació, condició o context que atempte contra la dignitat de les persones.  
8. Promoure el bon tracte en les relacions interpersonals dins del centre, en el seu entorn comunitari i el virtual.  
9. La promoció de la participació i la reflexió dialògica de totes les persones que conformen la comunitat educativa en els processos de presa de decisions.  
10. La promoció d'entorns escolars com a espais protectors, segurs, acollidors i universalment accessibles.  
11. El foment de la responsabilitat compartida de pares, mares i representants legals en la construcció d'una convivència positiva, basada en el bon tracte i no discriminació de les persones.  
12. La promoció de la competència socioemocional en la vida del centre.  
13. La promoció de l'educació afectivosexual en totes les etapes educatives com a mesura de prevenció davant de les violències sexuals.  
14. La promoció de la participació, la implicació i la formació de les famílies.  
15. La incorporació de les arts i l'esport com a eines que promouen el respecte a la diferència i el sentiment de pertinença.  
  
16. La promoció d'una ciutadania global, que afavorisca un desenvolupament humà sostenible i equitatiu, basat en la solidaritat i la transformació de situacions injustes.  
17. La persecució de la justícia social.  
18. L'adopció de mesures d'intervenció, de caràcter educatiu i restaurador i ajustades que donen resposta a situacions d'alteracions greus de la conducta.  
19. El respecte a la diversitat cultural, ètnica i religiosa, així com el foment d'actituds interculturals positives.  
  
  
Capítol III  
Estructures organitzatives  
  
Article 9. Estructures i mesures organitzatives  
Amb la finalitat de promoure un bon clima escolar, els centres educatius desplegaran les següents estructures i s'adoptaran les següents mesures:  
9.1. L'organització i el funcionament dels centres educatius  
1. D'acord amb el Decret 253/2019 i el Decret 252/2019, de 29 de novembre, del Consell, l'organització dels centres educatius constitueix una eina bàsica en la consecució de les finalitats a les quals s'orienta el sistema educatiu de la Comunitat Valenciana.  
2. La planificació i la intervenció conjunta, coordinada i flexible de tots els òrgans col·legiats, de govern i de les estructures habilitades en els centres educatius resulta imprescindible per a afavorir el desenvolupament personal i social de l'alumnat, i per a garantir la prevalença dels principis i valors de la igualtat i la convivència.  
3. Així mateix, segons els articles 68 i 83 d'ambdós decrets, sobre normes d'organització i funcionament, els centres docents redactaran les normes d'organització i funcionament d'acord amb el que es disposa en la normativa bàsica i d'acord amb les línies i criteris indicats en el projecte educatiu. La comunitat educativa haurà de ser oïda en les seues propostes per a l'elaboració d'aquestes normes.  
4. De conformitat amb l'article 127.a, en relació amb l'article 120.2 de la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'educació, el consell escolar del centre serà l'òrgan competent per a l'aprovació de les normes d'organització i funcionament dels centres docents públics.  
  
5. Respecte a l'alumnat i la seua participació en l'elaboració de les normes d'organització i funcionament, d'acord amb l'article 43.2 de la Llei 26/2018, de 21 de desembre, de drets i garanties de la infància i l'adolescència, la seua opinió haurà de ser tinguda en compte, amb l'objectiu de complir la participació activa i plena, i facilitar la seua intervenció en els processos democràtics d'adopció de decisions.  
  
9.2. Els espais de participació  
1. Els centres educatius promouran espais accessibles de diàleg i de reflexió comuns entre alumnat, professorat, famílies i altres agents per tal d'afavorir la participació i el consens a l'hora de prendre decisions.  
  
2. Els centres educatius promouran espais propis de participació infantil i adolescent en els quals l'alumnat puga assumir, progressivament, el protagonisme de les propostes i es fomenten habilitats i valors democràtics i de representació.  
3. Els centres educatius planificaran un calendari amb espais físics i suports materials i humans necessaris, temps i persones responsables de dinamitzar les assemblees de classe, les comissions i els òrgans i estructures de participació de tota la comunitat educativa.  
  
4. Els centres educatius, a través d'aquests espais de participació, promouran, fomentaran i protegiran les relacions entre els seus membres, donant seguretat als seus integrants i enfortint el sentiment de pertinença a un grup. La participació en la vida del centre és una eina amb el propòsit de fer comunitat i construir una història comuna.  
  
5. Respecte a la participació de l'alumnat, i adaptada a les seues característiques d'edat:  
a) Es promourà la seua participació activa, en igualtat de condicions i amb els suports necessaris, en l'elaboració de les normes d'igualtat i convivència, les normes d'aula, la distribució d'espais, el disseny i la participació en els projectes, l'organització del temps d'esbarjo, la preparació de jornades, les activitats complementàries i extraescolars, el procés d'avaluació, les accions comunitàries i els processos restauratius, així com en aquelles qüestions que, a proposta de l'alumnat o de la resta de persones de la comunitat educativa es consideren rellevants.  
b) El centre educatiu concretarà les estructures, les persones i les estratègies necessàries que faciliten i dinamitzen la participació de l'alumnat a través de les assemblees o espais de diàleg.  
c) El centre educatiu planificarà i posarà a la disposició de l'alumnat, en funció de la seua edat, nivell maduratiu i necessitats de suport, els mitjans per a recollir la seua opinió i arribar a acords sobre els temes que els afecten en matèria d'igualtat i convivència, siga a través de figures personals i dels seus representants, siga a través de bústies o altres formes digitals que es consideren oportunes i eficaces, garantint la protecció de les dades personals.  
d) Tots els formats i canals de comunicació seran universalment accessibles.  
e) Se'ls facilitarà la informació necessària per a la seua participació de manera comprensible i en un format accessible.  
f) Per a comprovar com es duen a terme els acords, s'avaluarà l'aplicació dels acords, els assoliments aconseguits i els aspectes que siga necessari millorar. S'establiran mesures d'informació, de seguiment i de rendició de comptes sobre les propostes i les iniciatives plantejades per l'alumnat.  
g) El professorat programarà i durà a terme activitats de foment de la participació, sempre tenint en compte l'edat de l'alumnat i nivell maduratiu, a través de l'activitat acadèmica, les tutories i les activitats complementàries i extraescolars.  
6. Sobre la participació de les famílies, i especialment de les de l'alumnat menor d'edat, és necessari dur a terme un treball conjunt de l'escola i les famílies que permeta una acció coherent i coordinada.  
  
a) Les famílies contribuiran a la millora del clima de convivència del centre i al compliment de les normes, promovent en els seus fills, filles o representats el respecte per les normes de convivència del centre.  
b) Els centres promouran mesures que fomenten la participació de les famílies en la vida del centre educatiu, especialment de les famílies de l'alumnat més vulnerable o pertanyent a minories ètniques, a través de les associacions de mares i pares de l'alumnat, del consell escolar i altres espais de participació formals o no formals.  
c) Les famílies tindran una participació activa en l'elaboració, control del compliment i avaluació de les normes de convivència del centre, a través de les estructures participatives que determine cada centre.  
7. Sobre la participació d'agents externs:  
a) El personal extern realitzarà, amb caràcter general, funcions de col·laboració i suport al personal docent i no docent del centre en les tasques que li siguen encomanades, en accions educatives de tipus formatiu, de suport a la inclusió, o en la realització d'activitats complementàries o extraescolars, i en l'aplicació de les mesures educatives que determine el centre.  
b) El personal extern i els agents sociocomunitaris que participen i col·laboren amb els centres educatius hauran de conéixer les normes d'organització i funcionament dels centres educatius, guardar la confidencialitat de la informació a què tinga accés en el desenvolupament de l'activitat, i complir amb la finalitat de les activitats per a les quals han sigut requerits.  
c) La participació dels diferents agents externs en l'activitat dels centres educatius haurà de ser degudament planificada i avaluada en funció dels objectius plantejats en els diferents documents organitzatius del centre educatiu.  
d) En cap cas existirà vinculació laboral o deure jurídic entre aquestes persones i el centre educatiu, i qualsevol tipus de participació, siga d'assessorament o d'intervenció puntual, no pot solapar les que realitze el personal assignat al centre educatiu i es realitzarà sempre en presència i sota la supervisió del personal del centre.  
e) A l'hora de participar amb la resta de membres de la comunitat educativa, hauran d'acreditar uns requisits de competència en l'àmbit en què participaran i presentar el certificat negatiu del Registre central de delinqüents sexuals o qualsevol altre requisit que l'Administració determine.  
f) El consell escolar del centre educatiu serà informat de la participació i de les activitats realitzades per part d'aquests agents externs en el marc de la programació general anual i dels plans d'atenció personalitzats.  
9.3. Les normes d'igualtat i convivència  
1. Les normes d'igualtat i convivència, que formen part de les normes d'organització i funcionament del centre, són regles de comportament consensuades per tota la comunitat educativa, que fixen el que cada membre del grup espera dels altres. Regulen les relacions interpersonals i ajuden a previndre i gestionar els conflictes.  
2. Tindran com a objectiu fonamental desenvolupar relacions positives entre els diferents membres de la comunitat educativa per tal d'aconseguir el desenvolupament integral de l'alumnat.  
3. Afavoriran el respecte i l'exercici efectiu dels drets i el compliment dels deures.  
4. Concretaran, entre altres aspectes, les estratègies per a la prevenció i la resolució de conflictes, així com les mesures d'abordatge educatiu aplicables en cas d'incompliment, que hauran de ser de caràcter educatiu i restauratiu i tindre en compte les variables contextuals, en particular, la consideració de situacions i condicions personals de l'alumnat.  
5. L'elaboració de les normes de convivència tindrà en compte les següents orientacions:  
a) Ser elaborades des d'una perspectiva inclusiva i coeducativa, que compte amb la participació de tot l'alumnat i tota la comunitat i que garantisca els suports materials i humans necessaris perquè aquesta participació siga real i efectiva.  
b) Identificar i fer explícits els pensaments i les conductes positives que es volen potenciar.  
c) Fomentar i desenvolupar hàbits positius, des d'una perspectiva sociocomunitària, tenint en compte les relacions dins del centre, en l'entorn i l'espai virtual.  
d) Assenyalar les conseqüències del seu incompliment, tenint en compte les situacions i condicions personals de les persones que les infringisquen.  
6. Les normes poden ser, en funció de la seua extensió i aplicabilitat, normes de centre o normes d'aula.  
a) Les normes del centre descriuen conductes concretes de respecte, empatia i igualtat de l'alumnat i de la resta de la comunitat educativa envers els altres en el funcionament del centre. S'ajustaran al que estableix aquest decret i la normativa vigent reguladora de la igualtat i la convivència i seran consensuades per la comunitat educativa.  
b) Les normes d'aula seran consensuades entre l'alumnat i el professorat a principi de curs en les respectives tutories i hauran de ser coherents amb les normes de centre, de conformitat amb les prescripcions d'aquest decret.  
7. Les normes regularan:  
a) L'assistència i la puntualitat de l'alumnat i del personal del centre.  
b) La cura del material i de les instal·lacions.  
c) Les relacions interpersonals, identificant amb claredat les conductes contràries als drets humans i els discursos d'odi, i treballant amb missatges clars i accessibles en funció de l'etapa educativa i les necessitats de suport de l'alumnat.  
d) Els aspectes de salut i higiene.  
e) Les competències pròpies del professorat, de la tutoria i de l'equip directiu, en matèria d'igualtat i convivència, així com les situacions en les quals han d'intervindre altres agents.  
f) Qualsevol altra qüestió que siga rellevant per a la promoció de la igualtat i la convivència en el centre, acordades i consensuades per la comunitat educativa.  
g) L'ús dels dispositius mòbils dins de les instal·lacions del centre educatiu.  
8. Les normes, una vegada aprovades, seran d'obligat compliment per a tots els membres de la comunitat educativa. Hauran de ser públiques i documentades en formats accessibles, procurant la major difusió entre la comunitat educativa i, si és el cas, es facilitaran a través del tauler dels centres, del web del centre escolar i dels canals de comunicació oficialment establits.  
9. Els centres promouran l'edició de versions adaptades de les normes de convivència a les diferents edats i nivells maduratius de l'alumnat.  
  
  
Capítol IV  
Pràctiques educatives  
  
Article 10. Definició  
Les pràctiques educatives en igualtat i convivència són el conjunt d'estratègies específiques orientades a la promoció de la igualtat, la convivència positiva i la prevenció de la violència, que es concreten i dissenyen implementant actuacions en l'àmbit del centre i el seu entorn, d'aula i individual, tenint en compte els quatre nivells de resposta educativa.  
  
Article 11. Estratègies orientades a la promoció de la igualtat i la convivència  
Les estratègies orientades a la promoció de la igualtat i la convivència poden ser, entre altres:  
1. Model dialògic de prevenció i resolució de conflictes  
El model dialògic és una actuació educativa d'èxit recollida en el projecte d'investigació INCLUD-ED del VI Programa marc de la Comissió Europea, encaminada a consensuar les normes que asseguren unes relacions lliures de violència des de les primeres edats.  
En aquest procés s'arrepleguen les opinions de tots els participants de la comunitat, ja que totes les persones tenen aportacions a fer en la transformació d'un conflicte. A més, les capacitats de resolució i les habilitats dels diferents membres suposen un enriquiment al diàleg igualitari.  
És un procés on s'assegura el diàleg i la participació, en igualtat de condicions i amb els suports humans i materials necessaris, de tota la comunitat i on pren protagonisme l'ètica procedimental i la democràcia deliberativa, ja que l'argumentació i el consens superen la votació i possibiliten l'intercanvi de postures quan s'escolten arguments de validesa d'altres persones de la comunitat. És un model que se centra en la prevenció i on destaca la implicació de tota la comunitat, de tal manera que es millora la convivència dins del centre, però també en el conjunt de la comunitat educativa i en els contextos escolars més pròxims.  
  
Quan alumnat, famílies i professorat tenen oportunitats d'opinar i participar conjuntament en la creació de normes consensuades, la convivència millora i el centre educatiu s'impregna d'una cultura de participació capaç de trencar les estructures de poder i de teixir relacions igualitàries lliures de violència. És el que hom coneix com una cultura de la no-violència o antiassetjament.  
2. Aprenentatge servei  
L'aprenentatge servei és una proposta educativa que combina processos d'aprenentatge i de servei a la comunitat en un únic projecte, ben articulat, en el qual els participants es formen treballant sobre necessitats reals de l'entorn amb l'objectiu de millorar-lo. Serveis en l'entorn que poden influir en la millora del medi ambient, la promoció de la salut i el benestar, la defensa dels drets humans i de la infància, la cura de l'art i del patrimoni artístic, la promoció de les relacions intergeneracionals, el foment de la convivència, el suport a persones en situació d'exclusió social i la participació ciutadana, entre altres.  
  
3. Tutories entre iguals  
Es basa en l'ajuda i l'acompanyament que un estudiant major ofereix a un altre menor. Se centra en el desenvolupament de la intel·ligència emocional, en l'escolta activa i en la creació de xarxes d'afecte i suport entre l'alumnat. És una forma d'implicació de l'alumnat en la creació d'un clima de benestar en el qual tots poden aprendre i créixer com a persones. A més, facilita enormement la transició de Primària a Secundària, o l'acolliment d'alumnat d'altres centres o modalitats de l'ensenyament.  
4. Mediació  
La mediació és una eina per a previndre i abordar conflictes no constitutius de delicte, que inclou la formació voluntària de l'alumnat i dels docents, amb la qual l'alumnat participant adquireix protagonisme en la prevenció i la millora del clima escolar. És una negociació estructurada i guiada per una tercera persona, que facilita el procés de comunicació, ajudant les parts a definir clarament el seu problema, a comprendre els interessos de cadascuna, i a generar opcions dirigides cap a un possible acord o, almenys, cap a un major enteniment. Durant el procés de mediació, les parts tenen l'oportunitat d'explicar el seu punt de vista, les seues preocupacions, necessitats i interessos, proporcionant-los l'oportunitat per a expressar els seus sentiments i sentir-se escoltades. Les persones mediadores no imposen una solució al problema, són les parts les que mantenen sempre la responsabilitat de prendre la seua pròpia decisió.  
5. Pràctiques restauratives  
Aquest model de gestió de la convivència persegueix la reparació del dany tant en els aspectes materials com en els emocionals i morals. Aquestes pràctiques inclouen una gran varietat d'actuacions que permeten previndre, gestionar i resoldre situacions de conflicte. Es tracta d'abordar els conflictes de forma comunitària, en què pot donar-se la presència i la participació, a més de les parts directament implicades, de les persones que s'han vist afectades en alguna mesura (amistats, observadors, professorat, famílies?). Les pràctiques restauratives són aplicables en qualsevol grup on es vulga millorar les relacions interpersonals, gestionar els conflictes de forma dialogada i participativa, crear un clima favorable de convivència i reforçar valors fonamentals com el respecte mutu.  
En educació, les pràctiques restauratives proporcionen oportunitats perquè l'alumnat compartisca els seus sentiments, forge relacions i resolga problemes. La finalitat d'aquest procés és la transformació de les situacions conflictives en oportunitats d'aprenentatge.  
Aquestes pràctiques es podran adoptar, consensuar, adaptar o combinar amb unes altres avalades per la literatura científica o considerades bones pràctiques.  
En tot cas, aquestes pràctiques promouran:  
a) L'accessibilitat universal.  
b) Formacions conjuntes d'equips educatius i famílies.  
c) El desenvolupament de projectes d'innovació i investigació educativa, amb la difusió de metodologies, recursos i materials associats a la millora de la convivència escolar i a la prevenció i resolució dels conflictes en els centres docents.  
d) La difusió de projectes i experiències educatives de qualitat relacionats amb la participació i els models de gestió d'igualtat i convivència, com a eines de millora de la convivència escolar.  
e) L'establiment de xarxes de centres per a la participació i l'enriquiment mutu i facilitar la formació compartida.  
f) La col·laboració i coordinació amb altres entitats, organismes i institucions per a la millora de la convivència escolar.  
g) La participació activa de l'alumnat en la promoció de la igualtat i la convivència i la resolució dels conflictes entre iguals.  
  
  
Capítol V  
Gestió de conflictes que alteren la convivència  
  
Secció I  
Abordatge educatiu del conflicte que altera la convivència  
  
Article 12. Estratègies i finalitat  
1. El diàleg, la conciliació i la restauració seran estratègies habituals i preferents per a la resolució de conflictes  
2. Finalitat:  
a) Facilitar l'adquisició de la competència socioemocional per a desenvolupar identitats saludables, manejar les emocions, aconseguir metes personals i col·lectives, sentir i mostrar empatia pels altres, establir i mantindre relacions de suport i prendre decisions responsables.  
b) Promoure el respecte a la integritat física i moral, la dignitat, el benestar i la seguretat de tots els membres de la comunitat educativa.  
c) Afavorir i potenciar els valors de la comunicació, el diàleg i la restauració, fonamentals a l'hora de conviure, que han de regir les relacions entre tots els membres de la comunitat educativa.  
d) Educar l'alumnat en el reconeixement dels límits dels seus actes i en l'assumpció de les conseqüències d'aquests.  
e) Preservar el procés educatiu de l'alumnat.  
f) Sensibilitzar sobre la problemàtica estructural de la violència de gènere.  
  
Article 13. Criteris necessaris per a la presa de decisions  
1. No es podrà privar l'alumnat del dret a l'educació.  
2. El caràcter educatiu i recuperador de les mesures haurà de garantir el respecte als drets de tots els membres de la comunitat educativa i procuraran la millora de les relacions.  
3. S'adoptaran mesures preventives per a fer front a l'absentisme, l'abandonament escolar prematur i la segregació escolar.  
4. Davant de qualsevol situació de vulneració de drets de l'alumnat, haurà de prevaldre l'interés superior de la persona menor d'edat.  
  
5. Amb la finalitat de no interrompre el procés educatiu de l'alumnat quan s'apliquen mesures que contemplen la interrupció temporal de la participació lectiva o en activitats extraescolars, se li assignaran, i se'n farà el seguiment periòdic, tasques i activitats acadèmiques que indique el professorat que li imparteix docència.  
6. Les mesures d'abordatge educatiu s'ajustaran a l'edat madurativa de l'alumnat, a les seues necessitats de suport i a la seua situació socioemocional, així com a la naturalesa i la gravetat dels fets.  
  
Secció II  
Abordatge educatiu de conductes que alteren la convivència  
  
Article 14. Classificació de les conductes que alteren la convivència  
Les conductes que alteren la convivència en els centres es classifiquen en:  
a) Conductes contràries a la convivència.  
b) Conductes greument perjudicials per a la convivència.  
  
Article 15. Conductes contràries a la convivència  
1. Amb caràcter general, són conductes contràries a la convivència:  
a) Les faltes injustificades de puntualitat o assistència. Es consideraran faltes injustificades aquelles que manquen de validesa informativa i documental, traslladada per l'alumnat, o els pares, mares o representants legals en cas de menors d'edat, al tutor o tutora de l'alumne o alumna.  
  
b) Els actes que alteren el normal desenvolupament de les activitats del centre, especialment de les activitats d'aula.  
c) Els danys en les instal·lacions, recursos materials o documents del centre, o en les pertinences dels membres de la comunitat educativa.  
d) L'ús de qualsevol objecte o substància no permesos.  
e) Les conductes que puguen impedir o dificultar l'exercici del dret a l'estudi de la resta de l'alumnat.  
f) La incitació a cometre actes contraris a les normes de convivència.  
g) Els actes d'incorrecció o desconsideració al professorat o a altres membres de la comunitat educativa.  
2. Qualsevol altra conducta que altere el normal desenvolupament de l'activitat educativa, que no constituïsca conducta greument perjudicial per a la convivència.  
3. Les normes d'organització i funcionament dels centres podran concretar aquestes conductes amb la finalitat d'aconseguir la seua adaptació als diferents cursos, cicles, nivells i etapes educatives i ensenyaments, així com a l'alumnat escolaritzat i al context de cada centre.  
4. A efectes administratius, les conductes contràries a la convivència prescriuran en el termini de 20 dies naturals, comptats a partir de la data de comissió.  
  
Article 16. Mesures d'abordatge educatiu davant de conductes contràries a la convivència  
1. D'acord amb el que estableix l'article 15, aquestes són:  
a) Amonestació oral, preservant la privacitat adequada.  
b) Amonestació per escrit.  
c) Compareixença immediata davant de la direcció d'estudis o la direcció del centre.  
d) Realització de treballs específics en horari no lectiu.  
e) Realització de tasques educatives que contribuïsquen a la millora i desenvolupament de les activitats del centre i/o dirigides a reparar el mal causat en les instal·lacions, material del centre o pertinences d'altres membres de la comunitat educativa.  
f) Retirada dels objectes o substàncies no permesos, d'acord amb el que es determine en les normes d'organització i funcionament del centre.  
g) Suspensió del dret a participar en les activitats extraescolars o complementàries del centre durant un període màxim de 15 dies naturals.  
h) Canvi de grup de l'alumne o alumna durant un termini màxim de 5 dies lectius.  
i) Suspensió del dret d'assistència a determinades classes per un termini màxim de 3 dies lectius. Durant el temps que dure la suspensió, l'alumne haurà de romandre en el centre i realitzar les activitats formatives que es determinen per a garantir la continuïtat del seu procés educatiu.  
2. Per a l'abordatge educatiu de conductes contràries a la convivència, no serà necessària la prèvia instrucció del procediment ordinari descrit a partir de l'article 18. No obstant això, per a les mesures g) i i) serà preceptiu el tràmit d'audiència a l'alumnat i als seus pares, mares o representants legals, en cas de ser menors d'edat, en un termini de 5 dies hàbils.  
3. La mesura aplicable serà proporcional als fets o la situació, així com dirigida a assolir la conducta alternativa.  
4. Les mesures d'abordatge educatiu per a conductes contràries a la convivència prescriuran en el termini de 20 dies naturals de la seua adopció.  
5. La direcció del centre podrà alçar la suspensió prevista en les lletres g), h) i i) del punt 1, abans que finalitze el compliment de la mesura, prèvia constatació que s'ha produït un canvi positiu en l'actitud de l'alumnat.  
  
Article 17. Responsables de l'aplicació de mesures d'abordatge educatiu davant de conductes contràries a la convivència  
1. Correspon aplicar les mesures d'abordatge educatiu davant de conductes contràries a la convivència a la direcció del centre i al professorat.  
2. L'aplicació de les mesures a, b, c i d de l'article 16 correspondrà al professorat present en aquell moment, o al tutor o tutora del grup quan tinga coneixement del fet.  
3. Correspon a la direcció del centre l'aplicació de les mesures e, f, g, h i i de l'article 16, que podrà ser delegada a l'òrgan o càrrec que la direcció determine. Aquestes mesures seran comunicades a l'alumne o alumna, a la direcció del centre, i al tutor o tutora, que al seu torn ho comunicarà als pares, mares o representants legals quan siga menor d'edat.  
4. El centre educatiu concretarà, dins de les normes d'organització i funcionament, les mesures que cal prendre, garantint en tot cas el que estableixen els articles 12 i 13 d'aquest decret.  
5. Si, transcorreguts vint dies naturals des del coneixement de l'autoria dels fets, no s'hagueren aplicat mesures educatives, no serà pertinent l'aplicació d'aquestes.  
  
Article 18. Conductes greument perjudicials per a la convivència  
1. A tots els efectes, són conductes greument perjudicials per a la convivència:  
a) Els actes greus d'indisciplina, desconsideració, insults, amenaces, falta de respecte o actituds desafiadores, comesos cap al professorat i personal del centre.  
b) L'assetjament i el ciberassetjament a qualsevol membre de la comunitat educativa.  
c) L'ús de la intimidació o la violència, les agressions, les ofenses greus, l'abús sexual i els actes d'odi, o els que atempten greument contra el dret a la intimitat, a l'honor, a la pròpia imatge o a la salut dels membres de la comunitat educativa.  
d) Violència de gènere.  
e) La discriminació, les vexacions o les humiliacions a qualsevol membre de la comunitat educativa, ja siguen per raó de naixement, ètnia, sexe, religió, orientació sexual, identitat de gènere, discapacitat o diversitat funcional, opinió o qualsevol altra condició o circumstància personal o social.  
f) L'enregistrament, manipulació, publicitat i/o difusió no autoritzada d'imatges, a través de qualsevol mitjà o suport, quan aquest fet resulte contrari al dret a la intimitat, o continga contingut vexatori, agressions i/o humiliacions cap a qualsevol membre de la comunitat educativa.  
  
g) Els danys greus causats intencionadament, o per ús indegut, en les instal·lacions, materials i documents del centre o en les pertinences d'altres membres de la comunitat educativa.  
h) La suplantació de personalitat i la falsificació o sostracció de documents acadèmics.  
i) L'ús, la incitació a aquest, la introducció en el centre o el comerç d'objectes o substàncies perjudicials per a la salut o perilloses per a la integritat personal dels membres de la comunitat educativa.  
j) L'accés indegut o sense autorització a documents, fitxers i servidors del centre.  
k) La incitació o estímul a la comissió d'una falta que perjudica greument la convivència.  
l) L'incompliment d'alguna mesura imposada per una conducta contra les normes de convivència, així com l'incompliment de les mesures d'abordatge educatiu dirigides a reparar els danys o assumir el seu cost, o a fer les tasques substitutives imposades.  
2. A efectes administratius, aquestes conductes, tipificades com a greument perjudicials per a la convivència, prescriuen en el transcurs del termini de dos mesos comptats a partir de la comissió dels fets.  
3. En el cas de comissió d'actes que pogueren ser constitutius de delicte o poguera derivar-se'n responsabilitat penal, la direcció del centre públic o la titularitat del centre privat concertat té l'obligació de comunicar els fets a l'administració corresponent, als cossos de seguretat i al Ministeri Fiscal. Se n'informarà l'alumne o alumna i la família o representants legals quan siguen menors d'edat.  
  
  
Article 19. Mesures d'abordatge educatiu davant de conductes greument perjudicials per a la convivència  
1. A l'hora d'adoptar mesures definitives i/o cautelars davant de conductes greument perjudicials per a la convivència descrites en l'article 18, s'hauran de tindre en compte:  
a) Les pràctiques en igualtat i convivència desenvolupades pel centre, en l'àmbit de grup i de centre segons el que s'exposa en el capítol IV d'aquest decret.  
b) Els criteris descrits en l'article 13.  
c) La revisió de totes les actuacions realitzades relatives a la situació i les persones implicades.  
d) El coneixement per part de tots els membres de la comunitat educativa de la possibilitat d'incorporar el procediment conciliat al procediment ordinari per a l'aplicació de mesures, descrit en l'article 26, amb les excepcions descrites en el mateix article.  
e) Els drets de la majoria dels membres de la comunitat educativa i, amb caràcter prioritari, els de les víctimes d'actes antisocials, agressions o assetjament, prevalent l'interés superior dels i les menors sobre qualsevol altre interés.  
f) El manteniment del clima de treball i de convivència positiva necessària perquè el centre educatiu i l'activitat docent complisca amb la seua funció.  
g) Evitar que les mesures que s'adopten, com ara la suspensió del dret d'assistència al centre educatiu, accentuen els casos d'absentisme o risc d'abandonament escolar.  
h) Tindre en compte les conseqüències educatives i socials de les persones agredides o víctimes, així com la repercussió social en l'entorn de l'alumnat, ocasionades per les conductes que han derivat en l'aplicació de mesures correctores, amb la finalitat de protegir-les i no revictimitzar-les.  
2. D'acord amb el que estableix l'article 18, les mesures que es poden adoptar davant de conductes que perjudiquen greument la convivència són:  
a) Realització de tasques fora de l'horari lectiu en benefici de la comunitat educativa, per a la reparació del mal causat en instal·lacions, transport escolar, menjador, materials, documents o en les pertinences d'altres persones.  
b) Suspensió del dret a participar en activitats complementàries i/o extraescolars del centre durant un màxim d'entre 15 i 30 dies naturals.  
  
c) Suspensió del dret d'eixides al pati, quan la conducta haja sigut comesa en aquest espai o qualsevol altre espai comú de convivència del centre, durant un període màxim d'entre 7 i 15 dies naturals. Durant el compliment de la mesura, es garantiran actuacions d'intervenció pedagògica per a treballar la presa de consciència dels fets, amb la finalitat d'interioritzar els valors de respecte i convivència.  
  
d) Trasllat definitiu de l'alumne o l'alumna a un altre grup del mateix curs.   
e) Suspensió del dret d'assistència a classe en una o diverses matèries, o excepcionalment al centre, per un període comprés entre 7 i 15 dies naturals.  
f) Excepcionalment, quan la gravetat dels fets ho justifique, es podrà suspendre l'assistència al centre educatiu per un període d'entre 15 i 30 dies naturals. En aquest cas, i durant aquest interval, l'alumne o l'alumna haurà de realitzar les activitats formatives que determine el professorat per a evitar la interrupció del seu procés educatiu i avaluatiu. Amb aquesta finalitat, es dissenyarà un pla de treball que coordinarà i supervisarà la direcció d'estudis del centre, les activitats del qual tindran un seguiment per part de l'equip educatiu i seran tingudes en compte en l'avaluació final de les matèries. Així mateix, l'alumne o l'alumna podrà realitzar les proves objectives d'avaluació que hi haguera programades en aquest període.  
g) Suspensió del dret a la utilització del transport escolar durant un període entre 7 i 15 dies naturals quan la conducta haja sigut comesa en el transport escolar.  
h) Suspensió del dret a la utilització del menjador escolar durant un període entre 7 i 15 dies naturals quan la conducta haja sigut comesa en el menjador escolar.  
i) Excepcionalment, quan concórreguen circumstàncies d'especial gravetat en la comunitat educativa, la direcció del centre n'informarà la comissió de convivència del consell escolar i comunicarà a la Inspecció d'Educació la possibilitat de canvi de centre educatiu, que es durà a terme, preferentment, en la localitat o districte en el qual es trobe escolaritzat, amb garantia dels serveis complementaris que siguen necessaris, condició sense la qual no podrà aplicar-se aquesta mesura.  
  
3. En aquelles situacions en les quals el centre tinga coneixement que concorren circumstàncies d'especial situació de risc o de possible desemparament que poguera afectar una persona menor, la direcció del centre públic o la titularitat del centre privat concertat ho comunicarà a les instàncies corresponents i a la Inspecció d'Educació, tal com especifica la legislació vigent en matèria de protecció de persones menors i adolescents.  
4. En el cas de fets que pogueren ser constitutius d'infracció o responsabilitat penal, s'haurà d'exceptuar l'aplicació dels procediments i mesures d'abordatge que puguen interferir o resultar incompatibles amb mesures i decisions judicials. En el cas d'haver-se iniciat un procediment ordinari, aquest quedarà suspés mentre no recaiga pronunciament judicial.  
5. Les mesures d'abordatge educatiu davant de conductes greument perjudicials per a la convivència prescriuran en el termini de dos mesos des de la resolució.  
  
Article 20. Procediment ordinari per a l'aplicació de mesures davant de conductes greument perjudicials per a la convivència  
1. Les mesures d'abordatge educatiu descrites en l'article 19, aplicables a conductes greument perjudicials per a la convivència escolar, establides en l'article 18, només seran aplicables per mitjà de la instrucció i desenvolupament del procediment ordinari desplegat en els articles 20 al 27.  
2. Qualsevol conducta greument perjudicial per a la convivència, o les conseqüències que se'n deriven, haurà de ser comunicada a la direcció del centre.  
3. Coneguts els fets, correspon a la direcció del centre iniciar el procediment ordinari en el termini màxim de tres dies hàbils des del coneixement d'aquests.  
4. El director o la directora n'informarà la comissió d'igualtat i convivència del consell escolar.  
5. La direcció del centre, amb l'assessorament del professorat d'orientació educativa, haurà de notificar en el mòdul PREVI ITACA o en la plataforma habilitada les alteracions greus de la conducta o situacions que perjudiquen greument la convivència.  
  
Article 21. Inici del procediment ordinari  
1. El procediment ordinari s'iniciarà amb el document per escrit, en el qual constaran:  
a) Alumnat presumptament implicat.  
b) Fets que motiven l'inici del procediment.  
c) Conducta i mesures d'abordatge educatiu que pogueren derivar-se'n.  
d) Nomenament de la persona instructora, i persona amb funcions de secretaria en els casos d'especial complexitat, triada o triades d'entre els components del claustre, segons el sistema determinat pel centre i recollit en les normes d'organització i funcionament.  
e) Comunicació sobre el manteniment o el cessament de les mesures cautelars de caràcter provisional que, si escau, haja acordat la direcció del centre, descrites en l'article 27 d'aquest decret, sense perjudici d'aquelles que puguen adoptar-se durant el tot procediment.  
f) Informació explícita sobre el dret a presentar al·legacions i a l'audiència en el procediment, amb indicació del termini de 5 dies lectius, així com indicació que, en cas de no efectuar al·legacions en el termini previst sobre el contingut de l'acord d'iniciació, aquest podrà ser considerat proposta de resolució quan continga un pronunciament precís sobre la mesura que cal adoptar.  
g) Igualment, s'informarà l'alumnat i els pares, mares o representants legals en cas de ser menors d'edat, sobre el dret a presentar en aquest escrit una recusació fundada, segons el que estableixen els articles 23 i 24 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic, contra el nomenament de la persona instructora.  
  
h) Informació explícita sobre la possibilitat d'acollir-se al procediment conciliat d'acord amb el que estableix l'article 26.  
i) Òrgan competent per a la resolució.  
2. Només les persones que tinguen condició legal d'interessades en el desenvolupament del procediment ordinari tenen dret a conéixer el seu contingut en qualsevol moment de la tramitació, garantint la normativa vigent sobre la protecció de dades.  
3. Els centres privats concertats podran establir en les seues normes d'organització i funcionament terminis diferents dels establits en el present decret, per al desenvolupament i la resolució dels procediments ordinaris que es tramiten en els seus centres.  
  
Article 22. Continuació del procediment ordinari  
1. La persona instructora del procediment ordinari, una vegada rebuda la notificació del seu nomenament i en el termini màxim de 5 dies lectius, realitzarà les actuacions que considere oportunes i sol·licitarà els informes i les proves que estime pertinents per a l'esclariment dels fets.  
2. Una vegada practicades les actuacions anteriors, i abans de redactar la proposta de resolució, es donarà un termini de 5 dies lectius d'audiència a les persones interessades perquè puguen al·legar i presentar els documents que estimen pertinents. Si abans del venciment d'aquest termini manifesten la seua intenció de no efectuar al·legacions, es tindrà per realitzat aquest tràmit.  
3. La proposta de resolució haurà de contindre:  
a) Fets que es consideren provats i la seua exacta qualificació, imputats a l'alumne o a l'alumna que motiven aquest procediment.  
b) Conducta objecte d'abordatge, segons el que es preveu en l'article 18 d'aquest decret.  
c) Informació sobre el procediment conciliat, així com de circumstàncies atenuants i agreujants.  
d) Mesures d'abordatge educatiu previstes en l'article 19 d'aquest decret.  
e) Especificació de la normativa que estableix la competència del director o de la directora per a resoldre.  
4. Es consideraran circumstàncies atenuants o agreujants:  
a) Circumstàncies atenuants:  
i. El reconeixement espontani de la conducta incorrecta.  
ii. La reparació espontània.  
iii. No haver incorregut amb anterioritat en l'incompliment de les normes de convivència durant el curs acadèmic.  
iv. L'absència d'intencionalitat.  
v. La presentació de disculpes, per iniciativa pròpia, en cas d'alteració del desenvolupament de les activitats del centre.  
vi. L'oferiment a realitzar actuacions compensadores del mal causat.   
b) Circumstàncies agreujants:  
i. Qualsevol conducta que estiga associada a comportaments discriminatoris per raó de naixement, ètnia, sexe, religió, opinió, identitat de gènere, orientació sexual, discapacitat o diversitat funcional o altres circumstàncies relacionades amb les necessitats educatives específiques de l'alumnat, o per qualsevol altra circumstància personal o social, especialment les vinculades a la violència masclista i de gènere.  
ii. La premeditació.  
iii. El dany, l'agressió, la injúria o l'ofensa a qualsevol membre de la comunitat que es trobe en situació d'indefensió, desigualtat o inferioritat, o que presente qualsevol tipus de discapacitat.  
iv. Els actes realitzats de manera col·lectiva que vagen en contra dels drets d'altres membres de la comunitat educativa.  
v. La publicació de conductes de menyspreu a la dignitat de qualsevol persona i la publicitat d'actes que afecten les normes de convivència del centre, en qualsevol mitjà o suport.  
vi. La reiteració.  
  
Article 23. Resolució del procediment  
1. La persona instructora elevarà a la direcció del centre tota la documentació, que inclourà:  
a) La proposta de resolució motivada, amb els fets o conductes objecte de la instrucció del procediment, la valoració de la prova practicada, les circumstàncies atenuants o agreujants, si n'hi haguera, els fonaments jurídics en què es basa la mesura d'abordatge educatiu proposada, la seua data d'efecte, l'òrgan davant del qual cal interposar una reclamació i el termini.  
b) Les al·legacions formulades.  
2. La direcció del centre, en el termini màxim de dos dies lectius, comptats a partir de l'endemà del lliurament de la proposta de resolució per part de l'instructor o instructora, dictarà una resolució de fi de procediment que posarà fi a la via administrativa. El termini de dos dies lectius podrà ampliar-se en cas que, segons el parer de la direcció, existisquen causes que ho justifiquen. Aquesta resolució inclourà, almenys:  
  
a) Fets provats i conductes que cal abordar.  
b) Mesures d'abordatge educatiu que cal aplicar i, si escau, data de començament i finalització d'aquestes i mitjans per a aplicar-les.  
c) Especificació de la normativa que estableix la seua competència per a aplicar les mesures corresponents.  
d) Circumstàncies atenuants o agreujants, si n'hi haguera.  
e) Procediment i termini de reclamacions davant del consell escolar.  
  
Article 24. Comunicació i notificació  
1. Totes les citacions a l'alumnat o als seus pares, mares o representants legals, quan l'alumne o l'alumna siga menor d'edat, es realitzaran a través dels mitjans utilitzats ordinàriament pel centre per a comunicar-se amb l'alumnat i les seues famílies, i en quedarà constància de la remissió i data, o per qualsevol mitjà de comunicació immediata que permeta deixar constància fefaent de la remissió i data.  
2. Per a la notificació de les resolucions se citaran les persones interessades segons s'assenyala en el punt anterior, que hauran de comparéixer en persona per a la recepció d'aquesta notificació, i se'n deixarà constància per escrit. Si no es presenten personalment per a la recepció de la resolució, el centre la remetrà pel qualsevol mitjà de comunicació que permeta deixar constància de remissió i data de recepció.  
  
3. La incompareixença sense una causa justificada del pare, mare o representant legal, si l'alumne o l'alumna és menor d'edat, o bé la negativa a rebre comunicacions o notificacions, no impedirà la continuació del procediment i l'adopció de les mesures adoptades.  
4. La resolució adoptada per l'òrgan competent serà notificada a l'alumne o l'alumna i, si és el cas, als seus pares, mares o representants legals, així com al consell escolar, quan siga convocat, a l'equip docent i a la Inspecció d'Educació.  
  
Article 25. Reclamacions  
1. Notificada la resolució de fi de procediment i prèviament a la seua impugnació davant de la jurisdicció contenciosa administrativa, l'alumnat major d'edat, o els pares, mares o representants legals de l'alumnat menor d'edat, podran reclamar davant del consell escolar la revisió de la decisió adoptada pel director o la directora dins dels dos dies lectius següents al de la seua recepció.  
Aquesta reclamació té caràcter de substitutiu dels recursos administratius, d'acord amb el que es preveu en l'article 112.2 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, i l'article 127 de la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'educació.  
2. Amb la finalitat de revisar la decisió adoptada, es convocarà una sessió extraordinària de consell escolar, que, a la vista de la resolució de fi del procediment i de la reclamació, proposarà al director o la directora la confirmació de la mesura aplicada o la modificació o anul·lació d'aquesta.  
3. La proposta del consell escolar es produirà en un termini màxim de deu dies lectius comptats des de l'endemà de la recepció de la reclamació. La direcció, en el termini màxim de dos dies lectius comptats des de l'endemà de la recepció d'aquesta proposta, podrà sol·licitar assessorament a la Inspecció d'Educació o, si escau, un informe sobre la legalitat de la decisió adoptada, quan la proposta del consell escolar siga de modificació o anul·lació d'aquesta, el qual haurà d'emetre's en el termini de deu dies hàbils. La direcció haurà de resoldre i notificar per escrit la seua resolució al reclamant.  
  
4. En aquesta notificació haurà d'indicar-se el recurs que es pot interposar contra aquesta resolució, així com l'òrgan judicial davant del qual ha de presentar-se i el termini per a interposar-lo.  
  
Article 26. Procediment conciliat per a l'aplicació de mesures d'abordatge educatiu davant de conductes greument perjudicials per a la convivència  
1. La direcció del centre presentarà a l'alumnat i als seus pares, mares o representants legals, la possibilitat d'acollir-se a la tramitació per procediment conciliat quan concórreguen les circumstàncies següents:  
a) L'acceptació i subscripció d'un compromís de col·laboració entre el centre docent, l'alumnat i els seus pares, mares o representants legals, a fi de coordinar amb el professorat i amb altres professionals les accions i mesures proposades.  
b) El reconeixement de la conducta greument perjudicial.  
c) La petició de disculpes davant dels perjudicats o les perjudicades, si n'hi haguera.  
d) Altres circumstàncies considerades pel centre i que estiguen recollides en les seues normes de convivència.  
2. Queda exclosa la possibilitat de tramitació per procediment conciliat en els supòsits següents:  
a) Quan a l'alumnat implicat se li haja tramitat, en el mateix curs escolar, un altre procediment conciliat per la mateixa conducta o situació de la mateixa naturalesa.  
b) Quan l'alume o alumna rebutja la mesura d'abordatge proposada.  
  
3. La possibilitat de tramitació per procediment conciliat serà inclosa en el document d'inici del procediment ordinari i es proposarà a les persones interessades una reunió a la qual quedaran degudament convocades.  
4. Aquesta reunió, amb la direcció del centre, tindrà com a finalitat l'explicació dels avantatges del procediment que inclou el compromís. En aquesta mateixa reunió, l'alumne o l'alumna i les famílies o representants legals decidiran si accepten o rebutgen aquest procediment.  
  
5. La falta de compareixença, així com el rebuig d'aquest procediment, suposarà la tramitació del procediment ordinari. En aquest cas, el termini per a la realització d'al·legacions o recusacions començarà des de l'endemà de la celebració de la reunió.  
  
6. La tramitació del procediment conciliat i les persones que participen seran definides pel centre en les seues corresponents normes d'organització i funcionament. En qualsevol cas, la mesura aplicada serà més lleu que la que s'haguera establit en el document d'inici del procediment.  
7. La tramitació del procediment conciliat requerirà la redacció, per part de la direcció, del consegüent compromís, que haurà de contindre, almenys, l'acceptació d'aquest compromís per part de l'alumne o alumna i dels seus pares, mares o representants legals, la mesura educativa aplicada i els mitjans per a la seua aplicació. Aquest compromís serà definit i subscrit en el termini màxim de tres dies lectius comptats a partir de l'endemà de la celebració de la reunió. Aquesta subscripció posarà fi al procediment conciliat.  
8. En tot cas, la tramitació pel procediment conciliat haurà de concloure's en un termini màxim de 20 dies lectius des de la comunicació de l'inici del procediment. Si no és així, es continuarà amb el procediment ordinari.  
9. Si durant la tramitació per aquest procediment es trenca el compromís o es reincideix en la conducta, es continuarà pel procediment ordinari. En aquest cas, el termini per a al·legacions i recusació començarà des de l'endemà de produir-se la ruptura del compromís.  
  
10. El centre educatiu ha de garantir, tant en el procediment ordinari com en el conciliat, descrits de l'article 20 al 27 d'aquest decret, que es compleixen les condicions d'accessibilitat universal i que, en cas de necessitat, es faciliten els suports materials i humans necessaris.  
  
  
Article 27. Mesures de caràcter cautelar o provisional  
1. D'acord amb l'article 56 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, abans de l'inici del procediment ordinari o en qualsevol fase de la tramitació, el director o la directora del centre, per iniciativa pròpia o a proposta de la persona instructora, oïda la comissió de convivència del consell escolar del centre, podrà adoptar la decisió de prendre mesures provisionals amb finalitat cautelar i educativa, si fora necessari, per a garantir el normal desenvolupament de les activitats del centre.  
  
2. En el cas que l'alumne o l'alumna siga menor d'edat, aquestes mesures provisionals hauran de ser comunicades al pare, la mare o representants legals.  
3. Podran ser revocades en qualsevol moment, especialment quan s'arribe a acords dins del marc del procediment conciliat.  
4. Quan es resolga el procés ordinari, si s'haguera adoptat alguna mesura provisional durant la tramitació, el compliment de la mesura serà tinguda en compte en la realització de la mesura d'abordatge educatiu resolta, sempre que ambdues tinguen la mateixa naturalesa.  
5. La direcció del centre podrà aplicar mesures cautelars, recollides en les normes de convivència i incloses en les normes d'organització i funcionament del centre, que podran consistir en:  
a) El canvi temporal de grup.  
b) La suspensió temporal d'assistència a determinades classes o al centre.  
c) La suspensió d'assistència a activitats complementàries o extraescolars.  
d) La suspensió de la utilització dels serveis complementaris del centre.  
6. Les mesures provisionals podran establir-se per un període màxim de 5 dies lectius.  
7. De manera excepcional, i tenint en compte el possible perjudici ocasionat a la convivència del centre, els danys causats o les conseqüències sobre les persones, es podrà mantindre la mesura provisional fins a la resolució del procediment ordinari. Aquesta no podrà tindre una durada superior ni una naturalesa diferent de la mesura d'abordatge educatiu establida en el procediment.  
  
Article 28. Arxivament de la documentació i cancel·lació de l'anotació registral  
1. La documentació corresponent a la tramitació d'un procediment d'aplicació de mesures d'abordatge educatiu davant de la comissió de conductes greument perjudicials per a la convivència d'un alumne o alumna s'arxivarà segons el procediment i suport establit pel centre.  
  
2. Les normes vulnerades i les mesures aplicades constaran en el registre del centre durant el termini de dos anys des del compliment de la mesura corresponent, i es procedirà a la seua cancel·lació d'ofici, sempre que durant aquest no s'haguera incorregut de nou en una conducta greument perjudicial.  
3. En cap cas les conductes que hagen sigut objecte de cancel·lació en el corresponent registre seran computades a l'efecte de reincidència.  
  
  
  
Capítol VI  
Estructures de suport per a la gestió de la convivència  
  
Article 29. Planificació  
La planificació en l'àmbit de la igualtat i la convivència facilita la detecció de situacions i, per tant, l'actuació davant de situacions de violència. Malgrat això, els centres educatius han d'estar preparats per a l'abordatge d'aquestes situacions a través de les seues pràctiques i dels protocols vigents. Els protocols guien els passos per dur a terme l'abordatge sistèmic i especialitzat que cada situació requereix.  
  
Article 30. Organització i suport  
1. Les primeres mesures de suport són totes aquelles que el centre té contemplades per a la promoció de la igualtat i la convivència en el projecte educatiu.  
2. En el mateix centre l'orientació educativa és un mecanisme de suport fonamental a través de la docència i la tutoria i de l'orientació educativa especialitzada integrada en el centre a través dels equips d'orientació educativa i departaments d'orientació educativa i professional.  
3. El Decret 72/2021, de 21 de maig, del Consell, d'organització de l'orientació educativa i professional en el sistema educatiu valencià, en l'article 12 estableix un altre nivell de suport més especialitzat a través de les unitats especialitzades d'orientació. Aquestes unitats complementen i donen suport a la intervenció que realitzen els equips d'orientació educativa, els departaments d'orientació educativa i professional en els àmbits d'especialització següents: convivència i conducta; igualtat i diversitat; trastorns de l'espectre de l'autisme (TEA); discapacitats sensorials, auditives i visuals; discapacitat motriu; discapacitat intel·lectual; altes capacitats intel·lectuals; dificultats específiques d'aprenentatge; trastorn per dèficit d'atenció i hiperactivitat (TDAH).  
  
  
Article 31. Sobre la intervenció  
1. Detectades alteracions greus de la conducta o situacions que perjudiquen greument la convivència en el centre, s'inicia el protocol corresponent i es realitzen les primeres actuacions que siguen necessàries. Donada la gravetat d'aquestes situacions, la direcció del centre, amb l'assessorament del professorat d'orientació educativa, haurà de notificar la situació en el mòdul PREVI ITACA o en la plataforma habilitada a l'efecte.  
2. La Inspecció d'Educació quan reba aquestes notificacions decidirà sobre la necessitat i el tipus d'intervenció i, si ho estima oportú, sol·licitarà l'assessorament o la intervenció de la Unitat Especialitzada d'Orientació de l'àmbit de convivència i conducta.  
3. Si la direcció del centre considera que els fets poden ser constitutius de delicte, ho haurà de comunicar a l'autoritat judicial o a les Forces i Cossos de Seguretat de l'Estat, d'acord amb el que s'estableix en la Llei 26/2018, de 21 de desembre, de drets i garanties de la infància i l'adolescència.  
  
  
Títol II  
L'Observatori de la Igualtat i la Convivència  
  
Article 32. Creació de l'Observatori de la Igualtat i la Convivència  
Es crea l'Observatori de la Igualtat i la Convivència del sistema educatiu valencià com a òrgan de caràcter consultiu adscrit a la conselleria amb competència en matèria d'educació.  
  
Article 33. Naturalesa i finalitat  
1. És l'òrgan col·legiat de deliberació, assessorament i participació, de caràcter consultiu, adscrit a la conselleria amb competències en matèria d'educació, i al servei de la comunitat educativa i la societat valenciana.  
2. La finalitat de l'Observatori serà afavorir la igualtat i la convivència escolar, orientar la comunitat educativa, fer propostes, planificar i coordinar les intervencions necessàries per a fomentar la igualtat i la convivència, i promoure la prevenció de la violència i la resolució pacífica de conflictes en l'entorn escolar.  
  
Article 34. Línies d'actuació  
Les funcions i les principals línies d'actuació seran:  
1. L'estudi sistemàtic de la igualtat i la convivència en els centres educatius.  
2. Elaborar, emetre i fer públic l'informe de l'estudi en matèria d'igualtat i convivència escolar, així com de les propostes que faciliten la millora del clima escolar i la convivència en els centres educatius.  
  
3. La promoció de la investigació sobre models de gestió de la igualtat i la convivència que faciliten estratègies per a la prevenció i la resolució pacífica dels conflictes.  
4. La proposta d'accions formatives dirigides a la comunitat educativa tendents a la prevenció de conflictes i a la resolució d'aquests.  
  
5. L'anàlisi i, si és el cas, la proposta d'actualització de la normativa existent en matèria d'igualtat i convivència.  
6. L'impuls d'actuacions que possibiliten la millora de la igualtat i la convivència escolar.  
7. La coordinació interinstitucional com a forma d'abordar la resolució de problemes des d'una visió holística i coordinada entre les diferents institucions implicades.  
  
Article 35. Composició  
L'Observatori de la Igualtat i la Convivència funcionarà a través del Ple de l'Observatori, que estarà compost per:  
1. Presidència: titular de la conselleria amb competències en matèria d'educació.  
2. Vicepresidència primera: titular de la secretaria autonòmica de la conselleria amb competències en matèria d'educació.  
3. Vicepresidència segona: titular de la direcció general amb competències en matèria d'igualtat i convivència de la conselleria amb competències en matèria d'educació.  
4. Vocals:  
a) El titular de la direcció general competent en matèria de centres docents d'Infantil, Primària i Secundària, públics i concertats.  
b) Una persona en representació de la conselleria competent en matèria de justícia.  
c) Una persona en representació de la conselleria competent en matèria d'infància i adolescència.  
d) Una persona en representació de la conselleria competent en sanitat.  
e) Una persona en representació de la direcció general amb competències en tecnologies de la informació i la comunicació aplicades a l'àmbit educatiu.  
f) Una persona en representació de la Corporació Valenciana de Mitjans de Comunicació.  
g) Una persona en representació de la Inspecció d'Educació, a proposta del titular de la secretaria autonòmica de la conselleria amb competències en matèria d'educació.  
h) Una persona en representació de la Fiscalia de Menors, a proposta del responsable d'aquest òrgan.  
i) Una persona en representació dels Cossos i Forces de Seguretat de l'Estat, proposats per l'òrgan competent en aquesta matèria.  
j) Una persona en representació de les administracions locals, a proposta de la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.  
k) La presidència del Consell Escolar de la Comunitat Valenciana.  
l) Tres membres del Consell Escolar Valencià en representació del professorat, de l'alumnat i dels pares i mares de l'alumnat, a proposta de la presidència del Consell Escolar, en funció del seu nivell de representativitat.  
m) Tres directores o directors de centres educatius d'ensenyaments no universitaris sostinguts amb fons públics, designats per la persona titular de la conselleria competent en matèria d'educació.  
n) Una persona experta de reconegut prestigi en matèria d'igualtat i convivència, designada pel conseller o la consellera competent en matèria d'educació.  
o) Una persona en representació d'una entitat sense ànim de lucre dedicada a la protecció de la infància, designada per la persona titular de la conselleria competent en matèria d'educació.  
p) Una persona en representació d'una entitat sense ànim de lucre dedicada a la defensa dels drets de les persones LGTBI, designada per la persona titular de la conselleria competent en matèria d'educació.  
q) Una persona en representació d'una entitat sense ànim de lucre dedicada a la protecció dels menors amb discapacitat o diversitat funcional, designada per la persona titular de la conselleria competent en matèria d'educació.  
r) Una persona en representació d'una entitat representativa dels professionals dels mitjans de comunicació, designada per la persona titular de la conselleria competent en matèria d'educació.  
s) Una persona en representació d'una entitat sense ànim de lucre dedicada a la defensa dels drets de la població gitana, la població migrant i d'origen migrat, designada per la persona titular de la conselleria competent en matèria d'igualtat i serveis socials  
5. Secretaria: una persona nomenada per la presidència, d'entre les persones funcionàries de la conselleria amb competències en matèria d'educació.  
6. La presidència podrà invitar la persona o persones que considere oportú per raons de competència o perícia en els temes que ha de tractar en el Ple. Participaran en el Ple, amb caràcter singular i extraordinari, amb veu però sense vot.  
7. La composició del Ple de l'Observatori de la Igualtat i la Convivència procurarà ajustar-se al principi de presència equilibrada entre dones i homes conforme al que disposa la disposició addicional primera de la Llei 3/2007, de 22 de març, per la igualtat efectiva de dones i homes.  
  
Article 36. Funcions  
1. Correspon a la presidència del Ple les funcions següents:  
a) La representació legal de l'Observatori, actuant com a portaveu d'aquest.  
b) Acordar la convocatòria de les sessions ordinàries i extraordinàries, així com la fixació de l'ordre del dia.  
c) Presidir les sessions i moderar-ne el desenvolupament.  
d) Assegurar el compliment de les disposicions legals establides en el present decret.  
2. Corresponen a les vicepresidències del Ple les funcions següents:  
  
a) Substituir la presidència en els casos de vacant, malaltia, absència o altres causes d'impossibilitat.  
b) Les funcions que els siguen delegades per la presidència.  
3. Corresponen a les vocalies les funcions següents:  
a) Assistir a les reunions i participar en els debats, exposant la seua opinió i formulant les propostes que estimen oportunes.  
b) Proposar a la presidència, a través de la secretaria de l'Observatori, la inclusió de punts en l'ordre del dia de les sessions ordinàries i formular precs i preguntes. Quan la proposta d'inclusió en l'ordre del dia siga presentada per, almenys, un terç dels seus membres, el punt serà necessàriament inclòs en l'ordre del dia.  
  
Article 37. Funcionament  
1. L'Observatori de la Igualtat i la Convivència es reunirà, almenys, dues vegades a l'any amb caràcter ordinari; o tantes vegades com siga convocat per la presidència, a iniciativa pròpia o, a proposta, almenys, d'una tercera part dels vocals. Els vocals rebran amb antelació la convocatòria de les reunions, així com l'ordre del dia.  
2. L'Observatori de la Igualtat i la Convivència funcionarà en ple o en comissions de treball, la creació de les quals podrà ser acordada per la majoria dels membres. En les comissions podran participar membres de l'Observatori i qualsevol persona amb veu però sense vot, prèvia invitació, que per raons de tipus tècnic puga prestar assistència i informació. L'Observatori podrà acordar la creació de les comissions de treball que estime oportú.  
3. El funcionament de l'Observatori de la Igualtat i la Convivència es regirà per aquest decret.  
  
  
Títol III  
Dels drets i deures de l'alumnat, les famílies, el professorat i el personal no docent  
  
Capítol I  
Marc regulador dels drets i els deures de l'alumnat  
  
Article 38. Responsabilitat compartida en matèria d'igualtat i convivència  
Correspon a tots els membres de la comunitat educativa responsabilitzar-se de promoure i garantir la igualtat i convivència positiva en els centres educatius i vetlar pel compliment dels seus drets i els seus deures. En aquest sentit:  
1. La direcció del centre vetlarà pel desenvolupament dels aprenentatges, l'adquisició de les competències de l'alumnat i la correcta gestió de la igualtat i la convivència, i procurarà la resolució dels conflictes mitjançant el diàleg, l'acord, les pràctiques restauratives i la mediació i adoptarà les mesures educatives que corresponga per al compliment de la legislació vigent.  
2. El consell escolar i el claustre proposaran mesures i iniciatives que afavorisquen la igualtat i la convivència positiva en el centre, participaran en el seu desenvolupament i seran informats de les mesures educatives adoptades a l'efecte.  
3. Els tutors i les tutores garantiran el desenvolupament d'estratègies i activitats per a afavorir la gestió positiva de la convivència. Amb aquesta finalitat, es coordinaran i col·laboraran amb les famílies o representants legals, a través d'entrevistes, reunions i tots els instruments que es consideren oportuns.  
4. El professorat contribuirà al fet que les activitats del centre es desenvolupen en un clima de respecte que afavorisca els processos d'ensenyament-aprenentatge. Així mateix, és responsable de les primeres intervencions i aplicarà les mesures d'abordatge educatiu oportunes en la resolució de conflictes.  
5. L'alumnat actuarà responsablement en l'exercici dels seus drets i el compliment dels seus deures.  
6. Els pares, mares o representants legals, com a responsables primers i principals de l'educació dels seus fills i filles, hauran d'adoptar les mesures oportunes en l'àmbit familiar, fomentar el reconeixement de l'autoritat del professorat i col·laborar perquè el procés educatiu es duga a terme de manera adequada, respectant les decisions adoptades pel centre educatiu.  
7. La conselleria competent en matèria d'educació garantirà la protecció i l'assistència jurídica, tant als equips directius com al professorat, al personal d'administració i serveis i al personal no docent en cas que es produïsquen conflictes en l'exercici de les seues funcions.  
  
  
Capítol II  
Drets i deures de l'alumnat  
  
Article 39. Principis generals dels drets i dels deures de l'alumnat  
  
1. Tot l'alumnat té els mateixos deures i els mateixos drets.  
2. Durant la seua escolarització té el deure d'assumir responsablement els seus deures, així com conéixer i exercir els seus drets.  
3. La direcció del centre, el professorat i la resta dels membres de la comunitat educativa han de garantir l'exercici d'aquests drets i deures en el context educatiu.  
  
Article 40. Drets de l'alumnat  
1. L'alumnat té dret a rebre una educació inclusiva i integral, basada en el respecte als drets i llibertats fonamentals i en els principis democràtics de la igualtat i la convivència, que es concreta en:  
  
a) Educació en l'exercici del respecte, la igualtat i la llibertat dins dels principis democràtics de convivència, així com en la prevenció de conflictes i la gestió i resolució pacífica d'aquests.  
b) Educació en els principis i drets reconeguts en la Convenció sobre els drets de l'infant de Nacions Unides, en els tractats internacionals en matèria de drets humans ratificats per Espanya, en la Declaració Universal dels Drets Humans i en els valors comuns que constitueixen el substrat de la ciutadania democràtica, així com en el respecte a la dignitat de tota persona, siga quina siga la seua condició.  
c) Educació en els valors i principis reconeguts en la Constitució Espanyola i en l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana.  
  
d) Educació en els drets i deures que es reconeix a l'alumnat i als altres membres de la comunitat educativa recollits en el present decret i en la legislació vigent.  
2. L'alumnat té dret a rebre una educació integral de qualitat i en condicions d'equitat que contribuïsca al ple desenvolupament de la seua personalitat, que es concreta en:  
a) Educació en competències clau que permeten el desenvolupament personal i la seua participació social.  
b) Formació amb criteris de qualitat i en condicions d'equitat en les diferents àrees, matèries i àmbits.  
c) Educació adaptada a la diversitat d'interessos formatius i a les capacitats de l'alumnat.  
d) Educació socioemocional que facilite afrontar adequadament les relacions interpersonals.  
e) Formació ètica i moral que estiga d'acord amb les seues pròpies creences i conviccions de conformitat amb la Constitució Espanyola.  
f) Orientació escolar, personal i professional que permeta la presa de decisions d'acord amb les seues aptituds, capacitats i interessos.  
g) Formació en el respecte a la pluralitat lingüística i cultural.  
3. L'alumnat té dret al respecte a la seua identitat, integritat física i dignitat personals, així com a la seua llibertat de consciència i les seues conviccions ideològiques, religioses i morals, drets reconeguts en la Convenció sobre els drets de l'infant de Nacions Unides, en els tractats internacionals en matèria de drets humans ratificats per Espanya, en la Declaració Universal dels Drets Humans i en la Constitució Espanyola, que es concreta en:  
a) Respecte a la intimitat, la integritat, la dignitat personal, l'orientació sexual, l'expressió de gènere, la identitat de gènere, l'origen ètnic i nacional.  
b) Respecte a la llibertat de consciència.  
c) Respecte a les conviccions ideològiques, religioses i morals. D'acord amb aquest dret, l'alumnat podrà usar indumentària i els elements característics de la seua ètnia o religió per a accedir als centres educatius, sempre que no suposen un problema d'identificació personal o atempten contra la dignitat de les altres persones.  
d) Respecte a la diferència i la diversitat de totes les persones, sense estereotips, biaixos de gènere o altres condicionants externs, incloent-hi l'elecció de vestuari d'acord amb la identitat de gènere sentida o les seues preferències personals. En el cas que les normes d'organització i funcionament del centre prevegen l'ús de l'uniforme escolar per a l'alumnat, aquest no podrà incloure peces obligatòries diferenciades per sexe que pogueren constituir discriminació i limitació en la lliure elecció del tipus de peces de vestir per a l'alumnat.  
e) Protecció contra tota agressió física, emocional, sexual o moral, com les motivades per identitat de gènere, expressió de gènere, orientació sexual, per motius de discapacitat o diversitat funcional, de violència de gènere o supremacisme ètnic o cultural.  
4. L'alumnat té dret a ser valorat amb objectivitat, la qual cosa implica:  
a) Ser informat, de manera universalment accessible, i participar activament en l'evolució del seu propi procés d'aprenentatge.  
b) Poder sol·licitar aclariments i presentar reclamacions sobre les decisions i qualificacions obtingudes, tant en les avaluacions parcials com en les finals, en els termes establits en normativa vigent.  
c) Que l'avaluació siga útil en la millora del seu procés d'aprenentatge.  
d) Conéixer els aspectes bàsics de l'avaluació dins de les programacions didàctiques (criteris d'avaluació, instruments d'avaluació i criteris de qualificació) i els criteris que s'hagen establit per a la promoció i la permanència.  
e) Conéixer els criteris establits en les normes d'organització i funcionament del centre en la pèrdua de l'avaluació contínua.  
f) A ser avaluat amb una diversitat d'instruments d'avaluació, adaptats a les característiques personals de tot l'alumnat, i al reconeixement de les diverses formes d'expressió, codis i mitjans de comunicació.  
5. L'alumnat té dret a participar, amb els suports que requerisca en cada cas, en la vida del centre, de manera individual i col·lectiva. Aquest dret es concreta en:  
a) La participació de l'alumnat en les estructures constituïdes en cada centre, recollides en les normes d'organització i funcionament del centre, així com en els òrgans de govern, a través dels seus representants i de les associacions de l'alumnat legalment constituïdes i establides.  
  
b) L'alumnat té dret a participar en les estructures pròpies de participació infantil i adolescent establides en els centres, amb l'objectiu de promoure una participació autònoma, significativa i que promoga valors i habilitats democràtiques.  
c) L'exercici de la llibertat d'expressió, amb possibilitat de manifestar de manera respectuosa les seues opinions, dins del marc de drets universals, de valors democràtics i del respecte al projecte educatiu. Els centres, en les seues normes de convivència, regularan la forma i els espais a través dels quals es podrà exercir aquest dret.  
d) L'exercici del dret d'associació i reunió, d'acord amb la legislació vigent.  
e) La participació activa en el model de gestió de la igualtat i la convivència.  
f) La participació activa en el propi procés d'ensenyament i aprenentatge, a través de l'ús de metodologies educatives participatives que potencien la seua creativitat i la capacitat crítica.  
6. L'alumnat té dret a la inclusió, la protecció social i a ser format en condicions d'igualtat d'oportunitats. Aquest dret, en l'àmbit educatiu, es concreta en:  
a) Rebre mesures de protecció i suport de compensació de desigualtats, per situacions de mancança o desavantatge de tipus personal, familiar, econòmic, social o cultural, especialment en situacions que impedisquen o dificulten l'accés, la participació, la permanència i l'aprenentatge en el sistema educatiu  
b) Rebre protecció i els suports necessaris en casos d'infortuni, accident, o per situacions de malaltia greu o prolongada, per a minimitzar l'impacte d'una desescolarització forçada i per a facilitar el seu progrés educatiu i personal.  
c) Parar atenció especial a l'alumnat víctima de violència de gènere o d'assetjament o ciberassetjament.  
d) Garantir l'atenció específica i la provisió dels suports necessaris a l'alumnat que presente qualsevol tipus de discapacitat i, si és el cas, necessitats específiques de suport educatiu, de conformitat amb el que es disposa en el Decret 104/2018, de 27 de juliol, del Consell, pel qual es desenvolupen els principis d'equitat i d'inclusió en el sistema educatiu valencià.  
e) Rebre protecció en cas que fora víctima de violència, i en casos d'indici raonable o confirmació de maltractament físic, psicològic o qualsevol tipus de negligència o desprotecció.  
7. L'alumnat té dret a la protecció de la salut i a la seua promoció. Aquest dret s'ha de traduir en:  
a) La promoció de l'activitat física i l'oci saludable des d'una perspectiva educativa i comunitària.  
b) La promoció d'hàbits alimentaris sans i de menús saludables en el cas dels menjadors escolars.  
c) La promoció d'hàbits digitals saludables i en l'ús i maneig de les tecnologies de la informació, la comunicació i la relació, i de protecció en el món digital.  
d) La promoció d'una educació sexual integral, que li permeta viure la seua pròpia sexualitat de manera positiva.  
e) La protecció específica de la seua salut mental.  
8. L'alumnat té dret a rebre una educació igualitària, que es concrete en:  
a) El desenvolupament de competències per a la consecució de l'autodeterminació personal i la corresponsabilitat de gènere, especialment en relació amb el treball domèstic i la cura de les persones.  
b) La consideració de la igualtat total entre dones i homes, i el rescat de l'oblit de l'aportació de les dones en les diferents disciplines i la seua contribució, social i històrica, al desenvolupament de la humanitat.  
  
c) La utilització d'un llenguatge no sexista i respectuós amb la diversitat.  
d) La capacitació perquè l'elecció de les opcions acadèmiques, personals i professionals es realitze lliure de condicionaments basats en estereotips associats al gènere.  
e) La consolidació de la maduresa personal, social i moral per a actuar de manera responsable i autònoma en les relacions personals i afectivosexuals, per a analitzar críticament la societat i contribuir a la igualtat real i efectiva entre les persones.  
  
Article 41. Deures de l'alumnat  
Són deures bàsics de l'alumnat:  
1. Respectar totes les persones. Aquest deure implica:  
a) Ser respectuós amb les altres persones, com a norma fonamental de convivència.  
b) Respectar la llibertat de consciència, les conviccions ideològiques, religioses i morals que es troben emparades i reconegudes per la Declaració Universal dels Drets Humans, la Carta de drets fonamentals de la Unió Europea i la Constitució Espanyola.  
c) Respectar la identitat i expressió de gènere, l'orientació sexual, així com la dignitat personal, la integritat i la intimitat de totes les persones que conformen la comunitat educativa, evitant qualsevol discriminació per raó de naixement, origen racial o ètnic, sexe, religió, opinió o qualsevol altra condició o circumstància personal o social.  
  
d) Rebutjar la violència en totes les seues formes.  
e) Respectar els drets de tots els membres de la comunitat educativa.  
  
2. Estudiar. Aquest deure implica:  
a) Participar activament en el procés d'aprenentatge per al desenvolupament d'actituds i habilitats i en l'adquisició del coneixement.  
b) Assistir a totes les activitats escolars obligatòries i participar-hi activament.  
c) Ser puntual i respectar els horaris de les activitats del centre, independentment que aquestes es desenvolupen dins o fora de les instal·lacions.  
d) Esforçar-se per a aconseguir el desenvolupament ple com a persones.  
e) Exercir hàbits saludables referents al descans, l'alimentació i la higiene.  
3. Respectar el professorat i tots els professionals que integren l'equip educatiu o que presten els seus serveis en la comunitat educativa. Aquest deure implica:  
a) Respectar la labor del professorat, del personal d'administració i serveis i del personal no docent d'atenció educativa, i seguir les seues indicacions, tant en l'exercici de la seua labor educativa com en el control del compliment de les normes de convivència i de les normes d'organització i funcionament del centre.  
b) Fer els treballs o tasques encomanades pel professorat.  
c) Respectar el projecte educatiu del centre.  
4. Practicar la convivència positiva. Aquest deure implica:  
a) Complir les normes d'organització i funcionament i les normes de convivència del centre.  
b) Participar i col·laborar activament i positiva amb la resta dels membres de la comunitat educativa per a afavorir el desenvolupament de totes les activitats educatives.  
c) Posicionar-se activament a favor de les persones més vulnerables, les que puguen patir assetjament escolar, respectant, defensant i integrant qualsevol possible víctima.  
5. Cuidar i utilitzar adequadament les instal·lacions del centre. Aquest deure implica:  
a) Cuidar i respectar les instal·lacions i l'equipament del centre, incloent-hi les del menjador i el transport escolar, els sistemes d'emergència i els diferents materials emprats en l'activitat educativa.  
b) Respectar el medi ambient fent un ús adequat i sostenible de l'aigua i de l'energia.  
c) Respectar l'entorn del centre, mantindre l'ordre i cuidar les instal·lacions de l'entorn: jardins, voreres, portals, façanes, parets, etc.  
  
  
Capítol III  
Drets i deures de les famílies de l'alumnat  
  
Article 42. Drets de les famílies  
Les famílies o representants legals, en relació amb l'educació dels seus fills i filles o tutelats, menors d'edat, sense perjudici dels drets reconeguts en l'article 4.1 de la Llei orgànica 8/1985, de 3 de juliol, reguladora del dret a l'educació, tindran els següents drets:  
  
1. A conéixer el projecte educatiu del centre, així com la resta dels plans i protocols educatius, i a ser orientades al respecte.  
2. A participar en l'elaboració i revisió de les normes que regulen l'organització, la igualtat i la convivència en el centre, en els termes establits en la normativa vigent.  
3. A participar en l'organització, el funcionament, el govern i l'avaluació del centre educatiu, en els termes establits en la normativa vigent.  
4. A ser respectades per la resta de la comunitat educativa i que es respecten les seues conviccions ideològiques, polítiques, religioses i morals.  
5. A participar en els òrgans i estructures establides en la normativa vigent, i en aquelles altres habilitades en cada centre, que tinguen atribucions en l'àmbit de la gestió de la igualtat i convivència.  
6. A ser informades sobre totes aquelles decisions relacionades amb la convivència escolar que afecten els seus fills i filles, tutelats o tutelades, així com a presentar reclamacions d'acord amb la normativa vigent.  
  
7. A col·laborar amb els centres educatius en la prevenció i l'abordatge de les conductes contràries a les normes de convivència.  
8. A col·laborar en la proposta de mesures i iniciatives que afavorisquen la convivència escolar.  
9. A ser escoltades en els procediments oberts, relatius a alteracions greus de la convivència.  
10. A associar-se lliurement.  
11. A ser escoltades en aquelles decisions que afecten l'orientació i el progrés acadèmic de filles i fills o tutelats.  
12. A la intimitat i confidencialitat en el tractament de la informació que afecta les seues filles i fills o tutelats o el nucli familiar.  
13. A la possibilitat de formar-se en matèria d'igualtat i convivència.  
  
  
Article 43. Deures de les famílies  
1. Correspon als pares, les mares i representants legals, com a primers i principals responsables de l'educació dels seus fills i filles o tutelats, l'adopció de les mesures oportunes, la sol·licitud de l'ajuda corresponent i la col·laboració amb el centre perquè el procés educatiu es duga a terme de manera adequada.  
Es concreta en els següents deures:  
a) Adoptar les mesures, recursos i condicions necessàries que garantisquen l'assistència a classe, l'estudi i la participació dels seus fills i filles o tutelats. D'acord amb l'article 49, de la Llei 26/2018, de 21 de desembre, de la Generalitat, de drets i garanties de la infància i adolescència, sobre la no escolarització, absentisme i abandó escolar: «Les persones progenitores i altres representants legals de persones menors d'edat, com a responsables de la seua criança i formació, tenen el deure de vetlar perquè aquestes cursen de manera real i efectiva els nivells obligatoris d'ensenyament, i de garantir l'assistència a classe».  
b) Conéixer i donar suport al procés educatiu dels fills, filles o tutelats, en col·laboració amb el professorat.  
c) Fomentar el respecte per tots els components de la comunitat educativa.  
d) Mantindre i afavorir una comunicació contínua i fluida amb el professorat i el centre educatiu.  
e) Col·laborar amb els centres educatius i amb el professorat en tots aquells aspectes relacionats amb la convivència escolar i contribuir a millorar-la.  
f) Respectar la llibertat de consciència i les conviccions ideològiques, polítiques, religioses i morals, així com la dignitat, la integritat i la intimitat de tots els membres de la comunitat educativa.  
g) Participar en la reflexió i la redacció de les normes de convivència del centre i respectar-les.  
h) Conéixer el projecte educatiu del centre, així com les normes de convivència i les normes d'organització i funcionament.  
i) Respectar i fer respectar l'autoritat i les orientacions del professorat en l'exercici de les seues funcions.  
j) Participar de manera activa en els acords o compromisos particulars establits entre el tutor o la tutora, alumne o alumna i la seua família, com a mecanisme de resolució d'un conflicte.  
k) Fomentar una actitud responsable en l'ús de les tecnologies de la informació, la comunicació i la relació, incloent-hi l'ús dels telèfons mòbils i altres dispositius electrònics, prestant especial atenció a mesures de prevenció del ciberassetjament.  
l) Participar en les actuacions previstes per al seguiment i l'avaluació de la convivència en el centre.  
2. Aquestes obligacions s'entenen sense perjudici de les establides en l'article 4.2 de la Llei orgànica 8/1985, de 3 juliol, reguladora del dret a l'educació.  
3. Per al degut compliment dels seus deures, les famílies tindran garantit el dret a l'accessibilitat universal.  
  
Capítol IV  
Drets i deures del professorat  
  
Article 44. Drets del professorat  
El professorat té els següents drets:  
1. A ser respectat, a rebre un tracte adequat i a ser valorat per la comunitat educativa, i per la societat en general, en l'exercici de les seues funcions.  
2. Que es respecten les seues indicacions en el compliment de les normes establides en el centre educatiu i en l'entorn escolar.  
3. A mantindre la comunicació i la col·laboració necessària amb les famílies i membres de la comunitat educativa amb els suports que necessiten en cada cas.  
4. A l'autonomia pedagògica i a la presa de decisions relatives a l'aplicació de les normes de convivència.  
5. A desenvolupar la funció docent en un ambient educatiu on es respecten els seus drets i la seua integritat física i moral.  
6. A rebre formació permanent en matèria d'atenció a la diversitat, sobre igualtat i convivència escolar i sobre estratègies de gestió de la convivència.  
7. A participar en els òrgans i estructures que tinguen atribuïdes competències en l'àmbit de la convivència escolar.  
8. A expressar lliurement la seua opinió, sempre que no siguen discriminatòries cap a cap minoria o grup social, ni potencien conductes antidemocràtiques.  
9. A exercir el dret d'associació i reunió, d'acord amb la legislació vigent.  
10. A la defensa jurídica en els procediments que pogueren derivar-se de l'exercici legítim de les seues funcions, en els termes establits en la normativa vigent.  
11. A la consideració d'autoritat pública, segons s'estableix en la Llei 15/2010, de 3 de desembre, de la Generalitat, d'autoritat del professorat.  
  
Article 45. Deures del professorat  
El professorat té els següents deures:  
1. Proporcionar a l'alumnat una educació de qualitat, igualitària, equitativa i respectar la seua diversitat i fomentar un bon clima de participació i convivència.  
2. Informar l'alumnat i les famílies o representants legals sobre els continguts, procediments, instruments i criteris d'avaluació.  
3. Actualitzar-se de forma continuada sobre atenció a la diversitat, la igualtat i convivència escolar i la gestió de la igualtat i la convivència, en el marc dels plans de formació oficials que promou l'Administració educativa.  
4. Respectar la llibertat de consciència, la identitat i l'expressió de gènere, l'orientació sexual i les conviccions religioses i morals, així com la dignitat, integritat i intimitat de tots els membres de la comunitat educativa.  
5. Participar en l'elaboració de les normes d'organització i funcionament del centre.  
6. Fomentar un clima positiu de convivència en el centre i en l'aula, i durant les activitats complementàries i extraescolars.  
7. Col·laborar en la prevenció, detecció, intervenció i gestió de la igualtat i la convivència, i aplicar les mesures d'abordatge educatiu necessàries, d'acord amb el que es disposa en aquest decret.  
8. Comunicar a la direcció del centre educatiu les situacions que perjudiquen greument la convivència perquè es puguen prendre les mesures oportunes, guardant secret, confidencialitat i sigil professional sobre la informació i circumstàncies personals i familiars de l'alumnat, conforme a la normativa vigent, i sense perjudici de prestar l'atenció immediata que escaiga.  
9. Informar les famílies sobre els incompliments de les normes de convivència per part dels seus fills, filles o tutelats, i sobre les mesures d'abordatge educatiu adoptades.  
10. Controlar les faltes d'assistència i els retards, i comunicar-les a les famílies o representants legals.  
  
  
Capítol V  
Drets i deures del personal no docent  
  
Article 46. Drets del personal d'administració i serveis i del personal no docent d'atenció educativa  
1. A ser respectats, rebre un tracte adequat i ser valorats per la comunitat educativa, i per la societat en general, en l'exercici de les seues funcions.  
2. A expressar lliurement la seua opinió, sempre que no siguen discriminatòries cap a cap minoria o grup social, ni potencien conductes antidemocràtiques.  
3. A la defensa jurídica en els procediments que pogueren derivar-se de l'exercici legítim de les seues funcions, en els termes establits en la normativa vigent.  
  
Article 47. Deures del personal d'administració i serveis i del personal no docent d'atenció educativa  
1. Conéixer i participar en l'elaboració de les normes d'igualtat i convivència, a través de les estructures participatives constituïdes en cada centre.  
2. Col·laborar amb el centre per a establir un bon clima de convivència, així com vetlar, en l'àmbit de les seues funcions, pel compliment de les normes d'igualtat i convivència.  
3. Respectar la llibertat de consciència, les conviccions religioses i morals, la dignitat, la integritat i la intimitat de tots els membres de la comunitat educativa.  
4. Comunicar a la direcció d'estudis les conductes que suposen una alteració greu de la convivència perquè es puguen prendre les mesures oportunes, guardant secret, confidencialitat i sigil professional sobre la informació i circumstàncies personals i familiars de l'alumnat, conforme a la normativa vigent, i sense perjudici de prestar l'atenció immediata que escaiga.  
5. En el cas del personal d'administració i serveis, col·laborar en la custòdia de la documentació administrativa relacionada amb la convivència escolar, així com guardant sigil i confidencialitat respecte a les actuacions de les quals tingueren coneixement.  
  
  
DISPOSICIONS ADDICIONALS  
  
Primera. Inspecció d'Educació  
La Inspecció d'Educació vetlarà pel compliment de les disposicions previstes en aquest decret.  
  
Segona. Incidència pressupostària  
L'aplicació i el desplegament d'aquest decret no tindrà cap incidència en la dotació dels capítols de despesa assignats a la conselleria competent en matèria d'educació, que en tot cas han de ser atesos amb els mitjans personals i materials que aquesta té assignats.  
  
Tercera. Protecció de dades  
1. Els tractaments de dades personals que es realitzen en compliment d'aquesta norma s'ajustaran al que es disposa en el règim jurídic europeu i estatal en matèria de protecció de dades de caràcter personal.  
2. El departament amb competències en matèria d'educació i cada centre educatiu, en l'àmbit competencial atribuït pel present decret, seran responsables de les activitats de tractament contingudes en la present norma, i garantiran:  
a) L'aplicació dels principis de protecció de dades regulades en l'article 5 del Reglament (UE) 2016/679.  
b) El compliment del deure d'informar previst en els articles 13 i 14 del Reglament (UE) 2016/679 respecte a totes aquelles persones interessades les dades de les quals siguen objecte de tractament de les activitats regulades en aquest decret.  
c) L'adopció de mesures d'índole tècnica i organitzativa que siguen necessàries i apropiades per a garantir un nivell de seguretat adequat al risc, assegurant, en tot cas, la confidencialitat, seguretat i integritat de les dades, així com les conduents a fer efectives les garanties, obligacions i drets reconeguts en el règim jurídic de protecció de dades. Aquestes mesures es correspondran amb les establides per l'Esquema Nacional de Seguretat.  
3. En relació amb els òrgans previstos en aquesta norma, les dades de les persones que els integren seran tractades de conformitat amb el que es disposa en la normativa vigent en matèria de protecció de dades, complint amb els principis relatius al tractament i amb el deure d'informar les persones interessades. Així mateix, les persones que formen part de l'òrgan tindran el deure de confidencialitat de la informació que coneguen en el desenvolupament de les seues funcions.  
Les entitats que, conforme al que es preveu en la present norma, proposen persones per a ser membres d'aquests òrgans, hauran de proporcionar-los a elles prèviament la informació sobre protecció de dades d'acord amb l'obligació derivada dels articles 13 i 14 del Reglament (UE) 2016/679.  
4. Les persones afectades per les diferents activitats de tractament podran exercir els seus drets d'accés, rectificació i supressió de dades, així com de limitació o oposició del tractament, quan siga procedent, davant del responsable del tractament.  
  
  
DISPOSICIONS TRANSITÒRIES  
  
Primera. Protocols de l'Ordre 62/2014  
Mentre no es desenvolupe la normativa que desplega aquest decret, es mantindran en vigor les disposicions relatives als protocols d'actuació i intervenció davant de supòsits de violència escolar amb conseqüències greument perjudicials per a la convivència en els centres, recollits en l'Ordre 62/2014, de 28 de juliol, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, per la qual s'actualitza la normativa que regula l'elaboració dels plans de convivència en els centres educatius de la Comunitat Valenciana i s'estableixen els protocols d'actuació i intervenció davant de supòsits de violència escolar.  
  
Segona. Coordinació de benestar i protecció  
Quant a la figura de coordinació de benestar i protecció, la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'educació, estableix en l'article 124 que:  
«5. Les administracions educatives han de regular els protocols d'actuació enfront d'indicis d'assetjament escolar, ciberassetjament, assetjament sexual, violència de gènere i qualsevol altra manifestació de violència, així com els requisits i les funcions que ha d'exercir el coordinador o coordinadora de benestar i protecció, que s'ha de designar en tots els centres educatius independentment de la seua titularitat. Les directores, directors o titulars de centres educatius s'han de responsabilitzar que la comunitat educativa estiga informada dels protocols d'actuació existents, així com de l'execució i el seguiment de les actuacions que s'hi preveuen. En tot cas, s'han de garantir els drets de les persones afectades».  
En l'àmbit de la Comunitat Valenciana, la coordinació d'igualtat i convivència, creada amb anterioritat a l'aprovació de la Llei orgànica 3/2020 i la Llei orgànica 8/2021, de 4 de juny, de protecció integral a la infància i l'adolescència davant la violència, i que es troba plenament institucionalitzada en la totalitat de centres educatius que imparteixen ensenyaments obligatoris, assumeix les funcions pròpies de la coordinació de benestar i protecció descrites en l'article 35 de la mencionada Llei 8/2021, a excepció de les funcions b i i, que recauen en la direcció del centre, o la titularitat en el cas dels centres privats concertats.  
DISPOSICIÓ DEROGATÒRIA  
  
Única. Derogació normativa  
Queden derogades les disposicions següents:  
- Decret 39/2008, de 4 d'abril, del Consell, sobre la convivència en els centres docents no universitaris sostinguts amb fons públics i sobre els drets i deures de l'alumnat.  
- Decret 233/2004, de 22 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual es crea l'Observatori per a la Convivència Escolar en els Centres de la Comunitat Valenciana.  
Així mateix, queden derogades totes les normes d'igual o inferior rang en allò que contradiguen o s'oposen al que es disposa en aquest decret.  
  
DISPOSICIONS FINALS  
  
Primera. Desplegament normatiu  
S'autoritza la persona titular i els òrgans directius de la conselleria competent en matèria d'educació perquè dicten les disposicions necessàries per al desplegament d'aquest decret.  
  
Segona. Entrada en vigor  
Aquest decret entrarà en vigor l'endemà d'haver sigut publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
València, 11 de novembre de 2022  
  
El president de la Generalitat,  
XIMO PUIG I FERRER  
  
La consellera d'Educació, Cultura i Esport,  
RAQUEL TAMARIT IRANZO



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9471, del 16-11-2022 (2022/10681)

DECRETO 195/2022, de 11 de noviembre, del Consell, de igualdad y convivencia en el sistema educativo valenciano.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**VIGENTE**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/d/2022/11/11/195/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   9471

Fecha DOGV
:   16-11-2022

Sección del DOGV
:   I. DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   2022/10681

CVE


Fecha del documento
:   11-11-2022

Organismo emisor
:   Conselleria de Educación, Cultura y Deporte

Tipo de documento
:   Decreto

Análisis jurídico

 Descriptores 

:   * [Conselleria de Educación, Cultura y Deporte](javascript:void(0))
    * [Conselleria de Educación, Cultura y Deporte](javascript:void(0))
    * [educación](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))
    * [igualdad de trato](javascript:void(0))
    * [igualdad de género](javascript:void(0))

DECRETO 195/2022, de 11 de noviembre, del Consell, de igualdad y convivencia en el sistema educativo valenciano. [2022/10681]  
Preámbulo  
Título Preliminar. Disposiciones generales  
Artículo 1. Objeto  
Artículo 2. Ámbito de aplicación  
Título I. Sobre la gestión de la igualdad y la convivencia en los centros educativos  
Capítulo I. Conceptualización del modelo de gestión de la igualdad y la convivencia en los centros  
Artículo 3. La gestión de la igualdad y la convivencia  
Artículo 4. El proyecto educativo de centro como marco general para la gestión de la igualdad y la convivencia  
Artículo 5. Autonomía pedagógica y organizativa  
Artículo 6. La formación en igualdad y convivencia  
Capítulo II. Principios y valores  
Artículo 7. Principios rectores  
Artículo 8. Valores de centro constructores de igualdad y convivencia  
Capítulo III. Estructuras organizativas  
Artículo 9. Estructuras y medidas organizativas  
9.1. La organización y el funcionamiento de los centros educativos  
9.2. Los espacios de participación  
9.3. Las normas de igualdad y convivencia  
Capítulo IV. Prácticas educativas  
Artículo 10. Definición  
Artículo 11. Estrategias orientadas a la promoción de la igualdad y la convivencia  
1. Modelo dialógico de prevención y resolución de conflictos  
2. Aprendizaje servicio  
3. Tutorías entre iguales  
4. Mediación  
5. Prácticas restaurativas  
Capitulo V. Gestión de conflictos que alteran la convivencia  
Sección I. Abordaje educativo del conflicto que altera la convivencia  
Artículo 12. Estrategias y finalidades  
Artículo 13. Criterios necesarios para la toma de decisiones  
Sección II. Abordaje educativo de conductas que alteran la convivencia  
Artículo 14. Clasificación de conductas que alteran la convivencia  
Artículo 15. Conductas contrarias a la convivencia  
Artículo 16. Medidas de abordaje educativo ante conductas contrarias a la convivencia  
Artículo 17. Responsables de la aplicación de medidas de abordaje educativo ante conductas contrarias a la convivencia  
Artículo 18. Conductas gravemente perjudiciales para la convivencia  
Artículo 19. Medidas de abordaje educativo ante conductas gravemente perjudiciales para la convivencia  
Artículo 20. Procedimiento ordinario para la aplicación de medidas ante conductas gravemente perjudiciales para la convivencia  
Artículo 21. Inicio del procedimiento ordinario  
Artículo 22. Continuación del procedimiento ordinario  
Artículo 23. Resolución del procedimiento  
Artículo 24. Comunicación y notificación  
Artículo 25. Reclamaciones  
Artículo 26. Procedimiento conciliado para la aplicación de medidas ante conductas gravemente perjudiciales para la convivencia  
Artículo 27. Medidas de carácter cautelar o provisional  
Artículo 28. Archivo de la documentación y cancelación de la anotación registral  
Capítulo VI. Estructuras de apoyo para la gestión de la convivencia  
Artículo 29. Planificación  
Artículo 30. Organización y apoyo  
Artículo 31. Sobre la intervención  
Título II. El Observatorio de la Igualdad y la Convivencia  
Artículo 32. Creación del Observatorio de la Igualdad y la Convivencia  
Artículo 33. Naturaleza y finalidad  
Artículo 34. Líneas de actuación  
Artículo 35. Composición  
Artículo 36. Funciones  
Artículo 37. Funcionamiento  
Título III. De los derechos y deberes del alumnado, las familias, el profesorado y el personal no docente  
Capítulo I. Marco regulador de los derechos y los deberes del alumnado  
Artículo 38. Responsabilidad compartida en materia de igualdad y convivencia  
Capítulo II. Derechos y deberes del alumnado  
Artículo 39. Principios generales de los derechos y de los deberes del alumnado  
Artículo 40. Derechos del alumnado  
Artículo 41. Deberes del alumnado  
Capítulo III. Derechos y deberes de las familias del alumnado  
Artículo 42. Derechos de las familias  
Artículo 43. Deberes de las familias  
Capítulo IV. Derechos y deberes del profesorado  
Artículo 44. Derechos del profesorado  
Artículo 45. Deberes del profesorado  
Capítulo V. Derechos y deberes del personal no docente  
Artículo 46. Derechos del personal de administración y servicios y del personal no docente de atención educativa  
Artículo 47. Deberes del personal de administración y servicios y del personal no docente de atención educativa  
Disposiciones adicionales  
Primera. Inspección de Educación  
Segunda. Incidencia presupuestaria  
Tercera. Protección de datos  
Disposiciones transitorias  
Primera. Protocolos de la Orden 62/2014  
Segunda. Coordinación de bienestar i protección  
Disposición derogatoria  
Única. Derogación normativa  
Disposiciones finales  
Primera. Desarrollo normativo  
Segunda. Entrada en vigor  
  
  
PREÁMBULO  
  
I  
  
La Convención sobre Derechos del Niño de Naciones Unidas, adoptada por la Asamblea General, el 20 de noviembre de 1989 y ratificada por España en 1990, reconoce, en su artículo 28, el derecho a la educación de los niños y de las niñas y establece, en su artículo 29, que la educación debe fomentar el pleno desarrollo de la personalidad, las aptitudes y las capacidades de la infancia y el respeto por los derechos humanos y las libertades individuales, así como preparar a los niños y las niñas a asumir una vida responsable en una sociedad libre, con espíritu de comprensión, tolerancia, paz e igualdad entre sexos y pueblos.  
La Declaración de Incheon para la Educación 2030, aprobada en mayo de 2015, en el Foro Mundial de la Educación, recoge en «Educación 2030: Hacia una educación inclusiva y equitativa de calidad y un aprendizaje a lo largo de la vida para todas las personas», la necesidad de garantizar una educación inclusiva, equitativa y de calidad, y promover oportunidades de aprendizaje para todos y todas durante toda la vida.  
De aquí, que el sistema educativo tenga que permitir que toda la ciudadanía adquiera las competencias necesarias que permitan el aprendizaje continuo, el ejercicio de una ciudadanía activa y el diálogo intercultural.  
Además, la educación tiene que promover las actitudes interculturales, los valores democráticos y el respeto a los derechos fundamentales y al medio ambiente, así como la lucha contra toda forma de discriminación, y dotar para ello a toda la juventud de las herramientas necesarias para interactuar positivamente con otros jóvenes de diversa procedencia.  
La Constitución Española proclama en el artículo 9.2 que «corresponde a los poderes públicos promover las condiciones para que la libertad y la igualdad del individuo y de los grupos en que se integra sean reales y efectivas; remover los obstáculos que impidan o dificulten su plenitud y facilitar la participación de todos los ciudadanos en la vida política, económica, cultural y social». Igualmente proclama en el artículo 10.1 que «la dignidad de la persona, los derechos inviolables que le son inherentes, el libre desarrollo de la personalidad, el respeto a la ley y a los derechos de los otros son fundamento de la paz social». El artículo 14 señala que «los españoles son iguales ante la ley, sin que pueda prevalecer discriminación alguna por razón de nacimiento, raza, sexo, religión, opinión o cualquier otra condición o circunstancia personal o social» y en el artículo 27.2 consagra el derecho a la educación como derecho fundamental, señalando igualmente que el objetivo de la educación es el desarrollo integral de la personalidad en los principios democráticos de convivencia: «La educación tendrá por objeto el pleno desarrollo de la personalidad humana en el respeto a los principios democráticos de la convivencia y a los derechos y libertades fundamentales».  
La Ley orgánica 2/2006, de 3 de mayo, de educación, modificada por la Ley orgánica 3/2020 de 29 diciembre, establece, entre los principios básicos del sistema educativo, la educación para la convivencia, el respeto, la prevención de conflictos y la resolución pacífica de los mismos, así como para la instauración de la cultura de la no violencia en todos los ámbitos de la vida personal, familiar y social, y la lucha contra el acoso escolar y el ciberacoso con la finalidad de ayudar al alumnado a reconocer toda forma de maltrato, abuso sexual, violencia o discriminación, y a reaccionar. Además, el artículo 3 de la citada ley reconoce la educación en el ejercicio de la tolerancia y de la libertad dentro de los principios democráticos de convivencia, así como en la prevención de conflictos y la resolución pacífica de los mismos, como uno de los fines que debe perseguir el sistema educativo.  
Esto es, construir una sociedad más dialogante, más igualitaria, resiliente, respetuosa y pacífica, una sociedad en la cual prevalezca la convivencia positiva entre las diferentes personas y grupos que la componen, es una tarea que nos compete a todos y todas.  
La convivencia se aprende y se construye, y todos y todas somos protagonistas de este proyecto. Este objetivo supone un proceso y un cambio de mentalidad individual y colectiva y, en este cambio, la educación adquiere una relevancia absoluta en el desarrollo de los valores, las actitudes y las habilidades que contribuyen a sostener la convivencia y el pacifismo.  
Naciones Unidas, en su Resolución 53/243, recalca que la educación es crucial como medio para promover una cultura de la paz y, entre otras, se destacan las siguientes medidas para conseguirlo: «Velar por que los niños y niñas, desde la primera infancia, reciban instrucción sobre valores, actitudes, comportamientos y estilos de vida que les permitan resolver conflictos por medios pacíficos y con espíritu de respeto por la dignidad humana y de tolerancia y no discriminación».  
Varios factores inciden en la calidad de la convivencia escolar. Entre otros, los principales son: las relaciones interpersonales, los mecanismos y recursos de gestión y resolución de los conflictos, la normativa o sistema disciplinario aplicable, la participación de los sectores de la comunidad educativa, la metodología de enseñanza-aprendizaje y la formación del profesorado.  
En este sentido, el artículo 4 del Decreto 104/2018, de 27 de julio, del Consell, por el que se desarrollan los principios de equidad y de inclusión en el sistema educativo valenciano, establece las líneas generales de actuación que caracterizan el modelo de escuela inclusiva y garantizan el desarrollo de sus principios. Estas líneas, todas estrechamente relacionadas con el desarrollo de un modelo adecuado de gestión de la igualdad y la convivencia son: la identificación y la eliminación de barreras en el contexto, la movilización de recursos para dar respuesta a la diversidad, el compromiso con la cultura y los valores inclusivos, y el desarrollo de un currículo para la inclusión.  
  
II  
  
El presente decreto, en el título preliminar, expone cómo la respuesta de los centros a la hora de construir una convivencia positiva tiene que basarse en un modelo global de gestión de la igualdad y la convivencia y, por lo tanto, definir los conceptos básicos.  
El título I presenta el modelo de gestión de igualdad y convivencia como marco general de actuación del centro. Un modelo que triangula tres dimensiones: los principios y valores, las estructuras y las prácticas, cuya finalidad es la convivencia positiva a través de comunidades educativas solidarias y empáticas que funcionan y se organizan para facilitar el buen trato, la participación, el respeto a la diversidad, la igualdad de derechos, la equidad, la justicia social, las relaciones interpersonales saludables y el desarrollo de competencias para la resolución no violenta de conflictos.  
El diálogo y la conciliación, si concurren los requisitos preventivos previstos en este decreto, serán las estrategias habituales y preferentes para la resolución de los conflictos en el ámbito escolar. Como novedad, el capítulo V de este título, introduce el abordaje educativo de conductas con el fin de promover la adquisición de la competencia socioemocional, el respeto a todos los miembros de la comunidad educativa, los valores de la comunicación y el diálogo y la restauración. Las medidas de abordaje educativo podrán desplegarse de forma que, en caso de perjuicio grave a la convivencia, se adopten medidas que no interrumpan el proceso educativo del alumnado, faciliten la colaboración y la corresponsabilidad en el abordaje de conductas complejas y potencien el acompañamiento y la supervisión de todo el proceso. Persigue el bienestar de todas las personas y la seguridad, además de facilitar la inmediatez del abordaje de los conflictos y de la convivencia.  
Si hacemos un repaso de la legislación educativa de ámbito estatal, el preámbulo y el articulado de la Ley orgánica 2/2006, de 3 de mayo, de educación, expone que las sociedades actuales conceden una gran importancia a la educación que reciben los jóvenes, con la convicción de que de ella dependen tanto el bienestar individual como el colectivo.  
La Ley orgánica 3/2020, de 29 de diciembre, de educación, por la que se modifica la anterior, refuerza el enfoque igualitario y positivo a través de la coeducación. Impulsa en todas las etapas educativas la igualdad efectiva de mujeres y hombres e insta a los centros a incluir y justificar, en su proyecto educativo, medidas para favorecer y formar en igualdad en todas las etapas educativas, incluyendo la educación para la eliminación de la violencia de género, el respeto por las identidades, culturas, sexualidades y su diversidad, y la participación activa para hacer realidad la igualdad. A tal fin, se modifica el artículo 1, letra a), y se añaden unos nuevos párrafos: a bis) y r), y se modifican las letras: b), k) y l). Establece en sus principios, letra k): «La educación para la convivencia, el respeto, la prevención de conflictos y su resolución pacífica, así como para la no-violencia en todos los ámbitos de la vida personal, familiar y social, y en especial en el del acoso escolar y ciberacoso con el fin de ayudar el alumnado a reconocer toda forma de maltrato, abuso sexual, violencia o discriminación y reaccionar frente a esta.», y en la letra l) «El desarrollo de la igualdad de derechos, deberes y oportunidades, el respeto a la diversidad afectivosexual y familiar, el fomento de la igualdad efectiva de mujeres y hombres a través de la consideración del régimen de la coeducación de niños y niñas, la educación afectivosexual, adaptada al nivel madurativo, y la prevención de la violencia de género, así como el fomento del espíritu crítico y la ciudadanía activa».  
También la Ley Orgánica modifica la redacción de las letras b, e, del artículo 2, apartado 1, incluyendo y reforzando mediante la letra b que «La educación en el respeto a los derechos y libertades fundamentales, en la igualdad de derechos y oportunidades entre hombres y mujeres y en la igualdad de trato y no-discriminación de las personas por razón de nacimiento, origen racial o étnico, religión, convicción, edad, discapacidad, orientación o identidad sexual, enfermedad, o cualquier otra condición o circunstancia.», así como a través de la letra e «La formación para la paz, el respeto a los derechos humanos, la vida en común, la cohesión social, la cooperación y solidaridad entre los pueblos, así como la adquisición de valores que propician el respeto a los seres vivos y los derechos de los animales y el medio ambiente, en particular al valor de los espacios forestales y el desarrollo sostenible.»  
El título II regula la creación, composición y funcionamiento del Observatorio de la Igualdad y la Convivencia. Como órgano colegiado, de carácter consultivo, estará al servicio del sistema educativo para conocer, analizar, realizar propuestas y acompañar a los centros educativos, y a sus comunidades, en materia de igualdad y convivencia.  
Este decreto recoge los avances y las principales actuaciones aprobadas recientemente: la Ley orgánica 8/2021, de 4 de junio, de protección integral a la infancia y la adolescencia frente a la violencia; la Ley 8/2021, de 2 de junio, por la que se reforma la legislación civil y procesal para el apoyo a las personas con discapacidad en el ejercicio de su capacidad jurídica para la inclusión; la Ley 26/2018, de 21 de diciembre, de la Generalitat, de derechos y garantías de la infancia y adolescencia; la Ley 23/2018, de 29 de noviembre, de la Generalitat, de igualdad de las personas LGTBI; la Ley 8/2017, de 7 de abril, de la Generalitat, integral del reconocimiento del derecho a la identidad y a la expresión de género en la Comunidad Valenciana; Ley 15/2010, de 3 de diciembre, de la Generalitat, de autoridad del profesorado; Ley 11/2003, de 10 de abril, de la Generalitat, sobre el Estatuto de las personas con discapacidad, modificada por la Ley 9/2018, de 24 de abril, de la Generalitat; y la Ley 7/2012, de 23 de noviembre, de la Generalitat, integral contra la violencia sobre la mujer en el ámbito de la Comunitat Valenciana; el Decreto 104/2018, de 27 de julio, del Consell, por el cual se desarrollan los principios de equidad y de inclusión en el sistema educativo valenciano; el Decreto 72/2021, de 21 de mayo, del Consell, de organización de la orientación educativa y profesional en el sistema educativo valenciano; y el Decreto 30/2014, de 14 de febrero, del Consell, por el cual se regula la declaración de compromiso familia-tutor entre las familias o representantes legales del alumnado y los centros educativos de la Comunidad Valenciana.  
El título III de este decreto también revisa y actualiza, de acuerdo con legislación vigente, los derechos y deberes del alumnado, el profesorado, las familias y el personal no docente. Las modificaciones en la legislación educativa han sido importantes, y más los profundos cambios experimentados por la sociedad. Este hecho es especialmente evidente si nos centramos en las relaciones que el alumnado mantiene con las y los iguales, y con las personas adultas. Si los centros educativos tienen que ser capaces de crear entornos que impulsen la igualdad y la convivencia positiva, que ofrezcan una respuesta educativa al conflicto, tienen que asumir la responsabilidad de proyectar los valores fundamentales, individuales y colectivos que definen una sociedad democrática.  
No solo se trata de tener procedimientos y normativa actualizada, sino también un marco coherente y plenamente incardinado en la ordenación del sistema educativo vigente, al amparo de la Ley orgánica 3/2020, de 29 de diciembre, de educación, que sirva para amparar y fomentar la consecución de los principios y las finalidades de la educación, de contribuir al desarrollo legislativo que haga ver que el sistema educativo valenciano está en relación directa con el modelo de igualdad y convivencia que defendemos y con el diseño de un modelo inclusivo, igualitario, diverso, coeducativo y sostenible que contribuya a conseguir un sistema educativo de calidad para todas las personas.  
El alumnado, las familias, las escuelas y sus entornos son parte de sistemas más amplios que dan forma al aprendizaje, el desarrollo y las experiencias. El aprendizaje socioemocional puede crear las condiciones necesarias para que las personas y los centros educativos revisen los valores que orientan la acción educativa, cómo movilizan y organizan sus estructuras y recursos, y qué medidas organizativas toman para crear entornos de aprendizaje más participativos y seguros, y nutrir los intereses y capacidades de todos los individuos.  
Las principales razones que impulsan y justifican la elaboración de este decreto responden a los principios de buena regulación, recogidos en el artículo 129 de la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas: necesidad, eficacia, proporcionalidad, seguridad jurídica, transparencia y eficiencia.  
Así surge la necesidad de garantizar una educación inclusiva, equitativa, de igualdad y promoción de oportunidades de aprendizaje para todas y todos durante toda su vida ante los diversos factores que inciden en la convivencia escolar.  
Se establecen unas medidas de abordaje educativo en caso de conflicto más proporcionales, eficaces y eficientes de forma que permiten continuar con el aprendizaje y la convivencia de toda la comunidad educativa.  
Con el fin de dar cumplimiento al principio de seguridad jurídica que ha de regir la actuación de las administraciones públicas, se genera un marco educativo conforme al modelo inclusivo, igualitario, diverso, coeducativo y sostenible que se está implementando en la sociedad.  
Finalmente, el principio de transparencia se ha garantizado mediante los procesos de consulta, audiencia e información públicas y la negociación de la norma en todos los ámbitos de participación.  
Por todo lo expuesto, de acuerdo con el artículo 49.1.3a y 53 de la Ley orgánica 5/1982, de 1 de julio, de Estatuto de Autonomía de la Comunidad Valenciana, y lo dispuesto en el artículo 28.c de la Ley 5/1983, de 30 de diciembre, de la Generalitat, del Consell, con el informe previo del Consell Escolar de la Comunitat Valenciana, conforme con el dictamen del Consell Jurídic Consultiu, y a propuesta de la persona titular de la conselleria competente en materia de educación, cultura y deporte, previa deliberación del Consell, en la reunión de 11 de noviembre de 2022,  
  
  
DECRETO  
  
Título preliminar  
Disposiciones generales  
  
Artículo 1. Objeto  
1. Establecer y regular el modelo de gestión de la igualdad y la convivencia en el sistema educativo valenciano.  
2. Regular la organización, el funcionamiento y la composición del Observatorio de la Igualdad y la Convivencia del sistema educativo valenciano.  
3. Regular los derechos y deberes del alumnado, del profesorado, de las familias o representantes legales del alumnado y del personal de administración y servicios y del personal no docente de atención educativa.  
  
Artículo 2. Ámbito de aplicación  
1. El ámbito de aplicación de este decreto son los centros educativos de enseñanzas no universitarias sostenidos con fondos públicos de la Comunidad Valenciana.  
2. La titularidad de los centros privados concertados, en el marco de la autonomía pedagógica, organizativa y de gestión que su régimen jurídico les reconoce, adaptará lo que se prevé en este decreto a la normativa propia que les es de aplicación.  
3. Los centros educativos privados de enseñanzas no universitarias podrán acogerse a lo regulado por la normativa vigente que les sea de aplicación.  
  
Título I  
Sobre la gestión de la igualdad   
y la convivencia en los centros educativos  
  
Capítulo I  
Conceptualización del modelo de gestión   
de la igualdad y la convivencia en los centros  
  
Artículo 3. La gestión de la igualdad y la convivencia  
1. La gestión de la igualdad y la convivencia se tiene que realizar desde un marco general de actuación, con perspectiva global de centro y comunitaria.  
2. Se basará en el diálogo igualitario, el desarrollo de la competencia socioemocional, la prevención de la violencia y la intervención educativa.  
3. Este modelo de gestión de la igualdad y la convivencia se ha de concretar en el Proyecto educativo de centro de forma transversal, siempre teniendo en cuenta los cuatro niveles de respuesta educativa para la inclusión establecidos en el artículo 14 del Decreto 104/2018, de 27 de julio, del Consell, por el que se desarrollan los principios de equidad y de inclusión en el sistema educativo valenciano.  
  
Artículo 4. El proyecto educativo como marco general para la gestión de la igualdad y la convivencia  
1. El proyecto educativo de centro es el documento institucional de la comunidad educativa que recoge los principios que fundamentan, dan sentido y orientan las decisiones que se generan, y vertebran los diferentes proyectos, planes y actividades del centro.  
2. Además de lo que se prevé en el artículo 121.2 de la Ley orgánica 2/2006, de 3 de mayo, este recogerá los valores, los objetivos y las prioridades de actuación. Así mismo, incorporará la concreción de los currículums establecidos por la Administración educativa, que le corresponde fijar y aprobar al claustro, así como el tratamiento transversal en las áreas, materias o módulos de la educación en valores y otras enseñanzas.  
3. El proyecto educativo de centro, de acuerdo con lo establecido en el Decreto 253/2019, de 29 de noviembre, del Consell, de regulación de la organización y el funcionamiento de los centros públicos que imparten enseñanzas de Educación Infantil o de Educación Primaria, y en el Decreto 252/2019, de 29 de noviembre, del Consell, de regulación de la organización y el funcionamiento de los centros públicos que imparten enseñanzas de Educación Secundaria Obligatoria, Bachillerato y Formación Profesional, ha de incluir las líneas y criterios básicos que tienen que orientar el establecimiento de medidas a medio y a largo plazo para la promoción de la igualdad y la convivencia, con un apartado específico en que consten las acciones de toda la comunidad educativa para construir un clima escolar positivo que favorezca la sensibilización, la prevención, la detección, el tratamiento educativo de los conflictos y una intervención efectiva en la regulación de la convivencia escolar y la reparación del daño.  
4. El resto de centros, con independencia del nivel, la etapa, el régimen o la modalidad, tales como las escuelas oficiales de idiomas, los centros integrados de Formación Profesional, los conservatorios de Música y Danza, las escuelas superiores de Arte y Diseño, los centros de formación de adultos, los centros acreditados para las enseñanzas de régimen especial, de acuerdo con la normativa vigente en materia de regulación de su organización y funcionamiento, recogerán las líneas y criterios básicos para promover la igualdad y la convivencia en su comunidad educativa, y establecerán sus estrategias para favorecer la prevención y la construcción de un clima de convivencia positivo.  
5. La dirección de los centros públicos y la titularidad de los centros privados concertados garantizarán la aplicación de las normas de convivencia incluidas en el proyecto educativo.  
  
Artículo 5. Autonomía pedagógica y organizativa  
1. La gestión de la igualdad y la convivencia será tratada en los diferentes órganos de gobierno y coordinación del centro: consejo escolar, claustro, comisión de coordinación pedagógica, comisión de igualdad y convivencia o en otros órganos existentes en el centro.  
2. El equipo directivo, promoverá un análisis de los espacios educativos y de su proyecto educativo. Del resultado de este análisis se diseñarán, planificarán y desarrollarán todas las acciones que garanticen el enfoque preventivo, inclusivo, coeducativo e integral.  
3. Los centros educativos pondrán en marcha estrategias orientadas a la promoción de la igualdad y la convivencia avaladas por la evidencia científica.  
4. El alumnado y las familias participarán en los procesos de toma de decisión a través de las tutorías, de las asambleas y de los espacios de diálogo.  
  
Artículo 6. La formación en igualdad y convivencia  
1. Los centros educativos, después del análisis de su proyecto educativo, determinarán las líneas formativas del centro.  
2. La conselleria competente en materia de educación impulsará formación específica en:  
a) Igualdad y convivencia escolar, que favorezca la adquisición de habilidades y competencias personales, profesionales y sociales, que permita al profesorado la prevención, la detección y la resolución de conflictos, la promoción del buen trato y la mejora del bienestar emocional y la gestión de clima escolar.  
b) Interculturalidad.  
c) El desarrollo y la aplicación de los protocolos de actuación ante supuestos de violencia, con las pautas de prevención, actuación e intervención que se pueden adoptar.  
d) Contenidos y competencias que faciliten al profesorado estrategias para la promoción de la igualdad y la convivencia.  
e) Participación infantil y adolescente en el ámbito escolar.  
f) El acompañamiento y asesoramiento a los equipos directivos y a la comunidad educativa en situaciones de acoso escolar y ciberacoso.  
  
g) Educación inclusiva.  
h) Seguridad y uso seguro i responsable de internet.  
i) Derechos, seguridad y responsabilidad digital.  
3. La formación en igualdad y convivencia será obligatoria para el profesorado en prácticas.  
4. La conselleria competente en materia de educación realizará periódicamente campañas de sensibilización e información a través de los medios de comunicación para la promoción de una convivencia positiva en los centros, la prevención de la violencia y la lucha contra el acoso escolar, la promoción del buen trato, la igualdad efectiva entre hombres y mujeres, el respecto a la identidad de género, a la discapacidad o la diversidad funcional y la diversidad familiar, y la prevención de la disfobia y la LGTBIfobia, dirigidas a todos los miembros de la comunidad educativa.  
  
  
Capítulo II  
Principios y valores  
  
Artículo 7. Principios rectores  
El modelo de gestión de la igualdad y convivencia se basará en los siguientes principios rectores:  
1. El cumplimiento efectivo de los derechos de la infancia reconocidos en la Convención sobre los Derechos del Niño de Naciones Unidas de 1989.  
2. El respeto por los derechos humanos, la igualdad de género, la diversidad, la solidaridad, la paz y los valores democráticos.  
3. El interés superior del niño y la niña como eje rector en la toma de decisiones.  
4. La promoción de la participación del alumnado, las familias, el profesorado y la comunidad educativa.  
5. El fomento del buen trato, de la cultura de no violencia y de la resolución pacífica de los conflictos.  
6. La concepción y promoción de los centros educativos como entornos seguros y protectores.  
7. La concepción integral de la atención a la igualdad y la convivencia, incluyendo la sensibilización, la prevención, la detección, la gestión y la restauración del daño.  
  
Artículo 8. Valores de centro constructores de igualdad y convivencia  
Los valores de centro constructores de igualdad y convivencia son:  
1. La promoción de la igualdad y la convivencia desde un enfoque interseccional y de derechos humanos, con pleno respeto a la diversidad del alumnado  
2. El ejercicio de la igualdad efectiva entre mujeres y hombres.  
3. La prevención de la violencia de género, de las violencias sexuales y de las violencias machistas a través de la coeducación.  
4. El impulso de masculinidades igualitarias, críticas con las actitudes y comportamientos propios de las masculinidades hegemónicas, basadas en la posición dominante de los hombres y de subordinación de las mujeres.  
5. El respeto a la diversidad de identidades de género, de expresiones de género, de orientaciones sexuales y diversidad familiar.  
6. La valoración y la visibilización de actitudes de posicionamiento abierto en contra de la violencia, en especial, de la violencia de género.  
7. El rechazo de cualquier tipo de violencia, incluyendo el acoso y el ciberacoso contra miembros de la comunidad educativa por motivo de nacimiento, origen racial o étnico, religión, convicción, edad discapacidad, diversidad funcional, orientación, identidad o expresión de género, condiciones socioeconómicas, o cualquier otra situación, condición o contexto, que atente contra la dignidad de las personas.  
8. La promoción del buen trato en las relaciones interpersonales dentro del centro, en su entorno comunitario y en el virtual.  
9. La promoción de la participación y la reflexión dialógica de todas las personas que conforman la comunidad educativa en los procesos de toma de decisiones.  
10. La promoción de entornos escolares como espacios protectores, seguros, acogedores y universalmente accesibles.  
11. El fomento de la responsabilidad compartida de padres, madres y representantes legales en la construcción de una convivencia positiva, basada en el buen trato y la no discriminación de las personas.  
12. La promoción de la competencia socioemocional en la vida del centro.  
13. La promoción de la educación afectivosexual en todas las etapas educativas como medida de prevención ante las violencias sexuales.  
14. La promoción de la participación, la implicación y la formación de las familias.  
15. La incorporación de las artes y el deporte como herramientas que promueven el respeto a la diferencia y el sentimiento de pertenencia.  
16. La promoción de una ciudadanía global, que favorezca un desarrollo humano sostenible y equitativo, basado en la solidaridad y la transformación de situaciones injustas.  
17. La persecución de la justicia social.  
18. La adopción de medidas de intervención, de carácter educativo y restaurador y ajustadas que den respuesta a situaciones de alteraciones graves de la conducta.  
19. El respeto a la diversidad cultural, étnica y religiosa, así como el fomento de actitudes interculturales positivas.  
  
  
Capítulo III  
Estructuras organizativas  
  
Artículo 9. Estructuras y medidas organizativas  
Con la finalidad de promover un buen clima escolar, los centros educativos desplegarán las siguientes estructuras y se adoptarán las siguientes medidas:  
9.1. La organización y el funcionamiento de los centros educativos  
1. De acuerdo con el Decreto 253/2019 y el Decreto 252/2019, de 29 de noviembre, del Consell, la organización de los centros educativos constituye una herramienta básica en la consecución de las finalidades a las cuales se orienta el sistema educativo de la Comunidad Valenciana.  
2. La planificación y la intervención conjunta, coordinada y flexible de todos los órganos colegiados, de gobierno y de las estructuras habilitadas en los centros educativos resulta imprescindible para favorecer el desarrollo personal y social del alumnado, y para garantizar la prevalencia de los principios y valores de la igualdad y la convivencia.  
3. Así mismo, según los artículos 68 y 83 de ambos decretos, sobre normas de organización y funcionamiento, los centros docentes redactarán las normas de organización y funcionamiento atendiendo a lo dispuesto en la normativa básica y de acuerdo con las líneas y criterios indicados en el proyecto educativo. La comunidad educativa tendrá que ser oída en sus propuestas para la elaboración de estas normas.  
4. De conformidad con el artículo 127.a), en relación con el artículo 120.2 de la Ley orgánica 2/2006, de 3 de mayo, de educación, el consejo escolar del centro será el órgano competente para la aprobación de las normas de organización y funcionamiento de los centros docentes públicos.  
5. Respecto al alumnado y su participación en la elaboración de las normas de organización y funcionamiento, de acuerdo con el artículo 43.2 de la Ley 26/2018, de 21 de diciembre, de derechos y garantías de la infancia y la adolescencia, su opinión tendrá que ser tenida en cuenta, con el objetivo de dar cumplimiento a la participación activa y plena, y facilitar su intervención en los procesos democráticos de adopción de decisiones.  
9.2. Los espacios de participación  
1. Los centros educativos promoverán espacios accesibles de diálogo y de reflexión comunes entre alumnado, profesorado, familias y otros agentes para favorecer la participación y el consenso a la hora de tomar decisiones.  
2. Los centros educativos promoverán espacios propios de participación infantil y adolescente en los que el alumnado pueda asumir progresivamente el protagonismo de las propuestas y se fomenten habilidades y valores democráticos y de representación.  
3. Los centros educativos planificarán un calendario con espacios físicos y los apoyos materiales y humanos necesarios, tiempos y personas responsables de dinamizar las asambleas de clase, las comisiones y los órganos y estructuras de participación de toda la comunidad educativa.  
4. Los centros educativos, a través de estos espacios de participación, promoverán, fomentarán y protegerán las relaciones entre sus miembros, dando seguridad a sus integrantes y fortaleciendo el sentimiento de pertenencia a un grupo. La participación en la vida del centro es una herramienta con el propósito de hacer comunidad y construir una historia común.  
5. Respecto a la participación del alumnado, y adaptada a sus características de edad:  
a) Se promoverá su participación activa en igualdad de condiciones y con los apoyos necesarios, en la elaboración de las normas de igualdad y convivencia, las normas de aula, la distribución de espacios, el diseño y la participación en los proyectos, la organización del tiempo de recreo, la preparación de jornadas, las actividades complementarias y extraescolares, el proceso de evaluación, las acciones comunitarias y los procesos restaurativos, así como en aquellas cuestiones que, a propuesta del alumnado o del resto de personas de la comunidad educativa, se considere relevantes.  
b) El centro educativo concretará las estructuras, las personas y las estrategias necesarias que faciliten y dinamicen la participación del alumnado a través de las asambleas o espacios de diálogo.  
c) El centro educativo planificará y pondrá a disposición del alumnado, en función de su edad, nivel madurativo necesidades de apoyo, los medios para recoger su opinión y llegar a acuerdos sobre los temas que les afecten en materia de igualdad y convivencia, bien sea a través de figuras personales y de sus representantes, o a través de buzones u otras formas digitales que se consideren oportunas y eficaces, garantizando la protección de los datos personales.  
d) Todos los formatos y canales de comunicación serán universalmente accesibles.  
e) Se les facilitará la información necesaria para su participación de manera comprensible y en un formato accesible.  
f) Para comprobar cómo se llevan a cabo los acuerdos, se evaluará la aplicación de los acuerdos, los logros conseguidos y los aspectos que sea necesario mejorar. Se establecerán medidas de información de seguimiento y rendición de cuentas sobre las propuestas e iniciativas planteadas por el alumnado.  
g) El profesorado programará y llevará a cabo actividades de fomento de la participación, siempre teniendo en cuenta la edad del alumnado y nivel madurativo, a través de la actividad académica, las tutorías y las actividades complementarias y extraescolares.  
6. Sobre la participación de las familias, y especialmente las del alumnado menor de edad, es necesario llevar a cabo un trabajo conjunto de la escuela y las familias que permita una acción coherente y coordinada.  
a) Las familias contribuirán a la mejora del clima de convivencia del centro y al cumplimiento de las normas, promoviendo en sus hijos, hijas o representados el respeto por las normas de convivencia del centro.  
b) Los centros promoverán medidas que fomenten la participación de las familias en la vida del centro educativo, especialmente de las familias del alumnado más vulnerable o perteneciente a minorías étnicas, a través de las asociaciones de madres y padres del alumnado, del consejo escolar y otros espacios de participación formales o no.  
c) Las familias tendrán una participación activa en la elaboración, control del cumplimiento y evaluación de las normas de convivencia del centro, a través de las estructuras participatives que determine cada centre.  
7. Sobre la participación de agentes externos:  
a) El personal externo realizará, con carácter general, funciones de colaboración y apoyo al personal docente y no docente del centro, en las tareas que le sean encomendadas, en acciones educativas de tipo formativo, de apoyo a la inclusión o en la realización de actividades complementarias o extraescolares, y en la aplicación de las medidas educativas que determine el centro.  
b) El personal externo y los agentes sociocomunitarios que participen y colaboren con los centros educativos tendrán que conocer las normas de organización y funcionamiento de los centros educativos, guardar confidencialidad sobre la información a la que se tenga acceso en el desarrollo de la actividad, y cumplir con el fin de las actividades para las cuales han sido requeridos.  
c) La participación de los diferentes agentes externos en la actividad de los centros educativos tendrá que ser debidamente planificada y evaluada en función de los objetivos planteados en los diferentes documentos organizativos del centro educativo.  
d) En ningún caso existirá vinculación laboral o deber jurídico entre estas personas y el centro educativo, y cualquier tipo de participación, sea de asesoramiento o de intervención puntual, no puede solapar las que realice el personal asignado al centro educativo y se realizará siempre en presencia y bajo la supervisión del personal del centro.  
e) A la hora de participar con el resto de los miembros de la comunidad educativa, tendrán que acreditar unos requisitos de competencia en el ámbito en que participen y presentar el certificado negativo del Registro central de delincuentes sexuales o cualquier otro requisito que la Administración determine.  
f) El consejo escolar del centro educativo será informado de la participación y de las actividades realizadas por parte de estos agentes externos en el marco de la programación general anual y de los planes de atención personalizados.  
9.3. Las normas de igualdad y convivencia  
1. Las normas de igualdad y convivencia, que forman parte de las normas de organización y funcionamiento del centro, son reglas de comportamiento consensuadas por toda la comunidad educativa, que fijan lo que cada miembro del grupo espera de los otros. Regulan las relaciones interpersonales y ayudan a prevenir y gestionar los conflictos.  
2. Tendrán como objetivo fundamental desarrollar relaciones positivas entre los diferentes miembros de la comunidad educativa para conseguir el desarrollo integral del alumnado.  
3. Favorecerán el respeto y el ejercicio efectivo de los derechos y el cumplimiento de los deberes.  
4. Concretarán, entre otros aspectos, las estrategias para la prevención y la resolución de conflictos, así como las medidas de abordaje educativo aplicables en caso de incumplimiento, que tendrán que ser de carácter educativo y restaurativo y tener en cuenta las variables contextuales, en particular, la consideración de situaciones y condiciones personales del alumnado.  
5. La elaboración de las normas de convivencia tendrá en cuenta las siguientes orientaciones:  
a) Ser elaboradas desde una perspectiva inclusiva y coeducativa, que cuente con la participación de todo el alumnado y de toda la comunidad y que garantice los apoyos materiales y humanos necesarios para que dicha participación sea real y efectiva.  
b) Identificar y hacer explícitos los pensamientos y las conductas positivas que se quieren potenciar.  
c) Fomentar y desarrollar hábitos positivos, desde una perspectiva sociocomunitaria, teniendo en cuenta las relaciones dentro del centro, en el entorno y en el espacio virtual.  
d) Señalar las consecuencias de su incumplimiento, teniendo en cuenta las situaciones y condiciones personales de las personas que las infrinjan.  
6. Las normas pueden ser, en función de su extensión y aplicabilidad, normas de centro o normas de aula.  
a) Las normas del centro describen conductas concretas de respeto, empatía e igualdad del alumnado y del resto de la comunidad educativa hacia los otros en el funcionamiento del centro. Se ajustarán a lo establecido en este decreto y en la normativa vigente reguladora de la igualdad y la convivencia, y serán consensuadas por la comunidad educativa.  
b) Las normas de aula serán consensuadas entre el alumnado y el profesorado a principio de curso en las respectivas tutorías y tendrán que ser coherentes con las normas de centro, de conformidad con las prescripciones de este decreto.   
7. Las normas regularán:  
a) La asistencia y la puntualidad del alumnado y del personal del centro.  
b) El cuidado del material y de las instalaciones.  
c) Las relaciones interpersonales, identificando con claridad las conductas contrarias a los derechos humanos y los discursos de odio, y trabajando con mensajes claros y accesibles en función de la etapa educativa y de las necesidades de apoyo del alumnado.  
d) Los aspectos de salud e higiene.  
e) Las competencias propias del profesorado, de la tutoría y del equipo directivo, en materia de igualdad y convivencia, así como las situaciones en las cuales tienen que intervenir otros agentes.  
f) Cualesquiera otras cuestiones que sean relevantes para la promoción de la igualdad y la convivencia en el centro, acordadas y consensuadas por la comunidad educativa.  
g) El uso de los dispositivos móviles en las instalaciones del centro educativo.  
8. Las normas, una vez aprobadas, serán de obligado cumplimiento para todos los miembros de la comunidad educativa. Tendrán que ser públicas y documentadas en formatos accesibles, procurando la mayor difusión entre la comunidad educativa y, en su caso, se facilitarán a través de los tablones del centro, la web del centro escolar y de los canales de comunicación oficialmente establecidos.  
9. Los centros promoverán la edición de versiones adaptadas de las normas de convivencia a las diferentes edades y niveles madurativos del alumnado  
  
  
Capítulo IV  
Prácticas educativas  
  
Artículo 10. Definición  
Las prácticas educativas en igualdad y convivencia son el conjunto de estrategias específicas orientadas a la promoción de la igualdad, la convivencia positiva y la prevención de la violencia, que se concretan y diseñan implementando actuaciones a nivel de centro y su entorno, de aula e individual, teniendo en cuenta los cuatro niveles de respuesta educativa.  
  
Artículo 11. Estrategias orientadas a la promoción de la igualdad y la convivencia  
Las estrategias orientadas a la promoción de la igualdad i la convivencia pueden ser, entre otras:  
1. Modelo dialógico de prevención y resolución de conflictos  
El modelo dialógico es una actuación educativa de éxito recogida en el proyecto de investigación INCLUD-ED del VI Programa marco de la Comisión Europea, encaminada a consensuar las normas que aseguren unas relaciones libres de violencia desde las primeras edades.  
En este proceso se recogen las opiniones de todos los participantes de la comunidad, puesto que todas las personas tienen aportaciones que hacer en la transformación de un conflicto. Además, las capacidades de resolución y las habilidades de los diferentes miembros suponen un enriquecimiento al diálogo igualitario.  
Es un proceso donde se asegura el diálogo y la participación en igualdad de condiciones y con los apoyos humanos y materiales que se precisen, de toda la comunidad y donde gana protagonismo la ética procedimental y la democracia deliberativa, puesto que la argumentación y el consenso superan la votación y posibilitan el intercambio de posturas cuando se escuchan argumentos de validez de otras personas de la comunidad. Es un modelo que se centra en la prevención y donde destaca la implicación de toda la comunidad, de tal forma que se mejora la convivencia dentro del centro, pero también en el conjunto de la comunidad educativa y en los contextos escolares más próximos.  
Cuando alumnado, familias y profesorado tienen oportunidades de opinar y participar conjuntamente en la creación de normas consensuadas, la convivencia mejora y el centro educativo se impregna de una cultura de participación capaz de romper las estructuras de poder y de tejer relaciones igualitarias libres de violencia. Es el que se conoce como una cultura de la no violencia o antiacoso.  
2. Aprendizaje servicio  
El aprendizaje servicio es una propuesta educativa que combina procesos de aprendizaje y de servicio a la comunidad en un solo proyecto, bien articulado, en el que los participantes se forman trabajando sobre necesidades reales del entorno con el objetivo de mejorarlo. Servicios en el entorno que pueden influir en la mejora del medio ambiente, la promoción de la salud y el bienestar, la defensa de los derechos humanos y de la infancia, cuidado del arte y del patrimonio artístico, la promoción de las relaciones intergeneracionales, el fomento de la convivencia, el apoyo a personas en situación de exclusión social y la participación ciudadana, entre otras.  
3. Tutorías entre iguales  
Se basa en la ayuda y el acompañamiento que un estudiante mayor ofrece a otro menor. Se centra en el desarrollo de la inteligencia emocional, en la escucha activa y en la creación de redes de afecto y apoyo entre el alumnado. Es una forma de implicación del alumnado en la creación de un clima de bienestar en el que todos pueden aprender y crecer como personas. Además, facilita enormemente la transición de primaria a secundaria, o la acogida de alumnado otros centros o modalidades de la enseñanza.  
4. Mediación  
La mediación es una herramienta para prevenir y abordar conflictos no constitutivos de delito, que incluye la formación voluntaria del alumnado y de los docentes, con la que el alumnado participante adquiere protagonismo en la prevención y la mejora del clima escolar. Es una negociación estructurada y guiada por una tercera persona, que facilita el proceso de comunicación, ayudando a las partes a definir claramente su problema, a comprender los intereses de cada parte, y a generar opciones dirigidas hacia un posible acuerdo o, al menos, hacia un mayor entendimiento. Durante el proceso de mediación, las partes tienen la oportunidad de explicar su punto de vista, sus preocupaciones, necesidades e intereses, proporcionándoles la oportunidad para expresar sus sentimientos y sentirse escuchadas. Las personas mediadoras no imponen una solución al problema, son las partes las que mantienen siempre la responsabilidad de tomar su propia decisión.  
5. Prácticas restaurativas  
Este modelo de gestión de la convivencia persigue la reparación del daño tanto en los aspectos materiales como en los emocionales y morales. Estas prácticas alcanzan una gran variedad de actuaciones que permiten prevenir, gestionar y resolver situaciones de conflicto. Se trata de abordar los conflictos de forma comunitaria, donde puede darse la presencia y la participación, además de las partes directamente implicadas, de personas que se han visto afectadas en alguna medida (amistades, observadores, profesorado, familias?). Las prácticas restaurativas son aplicables en cualquier grupo donde se quiera mejorar las relaciones interpersonales, gestionar los conflictos de forma dialogada y participativa, crear un clima favorable de convivencia y reforzar valores fundamentales como el respeto mutuo.  
En educación, las prácticas restaurativas proporcionan oportunidades en las que el alumnado comparte sus sentimientos, forja relaciones y resuelve problemas. La finalidad de este proceso es la transformación de las situaciones conflictivas en oportunidades de aprendizaje.  
Estas prácticas se podrán adoptar, consensuar, adaptar o combinar con otras avaladas por la literatura científica o consideradas buenas prácticas.  
En todo caso, estas prácticas promoverán:  
a) La accesibilidad universal.  
b) Formaciones conjuntas de equipos educativos y familias.  
c) El desarrollo de proyectos de innovación e investigación educativa con la difusión de metodologías, recursos y materiales asociados a la mejora de la convivencia escolar y a la prevención y resolución de los conflictos en los centros docentes.  
d) La difusión de proyectos y experiencias educativas de calidad relacionados con la participación y los modelos de gestión de igualdad y convivencia, como herramientas de mejora de la convivencia escolar.  
e) El establecimiento de redes de centros para la participación y el enriquecimiento mutuo y facilitar la formación compartida.  
f) La colaboración y coordinación con otras entidades, organismos e instituciones para la mejora de la convivencia escolar.  
g) La participación activa del alumnado en la promoción de la igualdad y la convivencia y la resolución de los conflictos entre iguales.  
  
  
Capítulo V  
Gestión de conflictos que alteran la convivencia  
  
Sección I  
Abordaje educativo del conflicto que altera la convivencia  
  
Artículo 12. Estrategias y finalidades  
1. El diálogo, la conciliación y la restauración serán estrategias habituales y preferentes para la resolución de conflictos.  
2. Finalidad:  
a) Facilitar la adquisición de la competencia socioemocional para desarrollar identidades saludables, manejar las emociones, conseguir metas personales y colectivas, sentir y mostrar empatía por los otros, establecer y mantener relaciones de apoyo, y tomar decisiones responsables.  
b) Promover el respeto a la integridad física y moral, la dignidad, el bienestar y la seguridad de todos los miembros de la comunidad educativa.  
c) Favorecer y potenciar los valores de la comunicación, el diálogo y la restauración, fundamentales a la hora de convivir, que tienen que regir las relaciones entre todos los miembros de la comunidad educativa.  
d) Educar el alumnado en el reconocimiento de los límites de sus actos y en la asunción de las consecuencias de se deriven de estos.  
e) Preservar el proceso educativo del alumnado.  
f) Sensibilizar sobre la importancia estructural de la violencia de género.  
  
Artículo 13. Criterios necesarios para la toma de decisiones  
1. No se podrá privar el alumnado del derecho a la educación.  
2. El carácter educativo y recuperador de las medidas tendrá que garantizar el respeto a los derechos de todos los miembros de la comunidad educativa y procurará la mejora de las relaciones.  
3. Se adoptarán medidas preventivas frente el absentismo, el abandono escolar prematuro y la segregación escolar.  
4. Ante cualquier situación de vulneración de derechos del alumnado, tendrá que prevalecer el interés superior de la persona menor de edad.  
5. Con el fin de no interrumpir el proceso educativo del alumnado cuando se apliquen medidas que contemplen la suspensión temporal de la participación lectiva o en actividades extraescolares, se asignarán, y se hará seguimiento periódico, tareas y actividades académicas que indique el profesorado que les imparte docencia.   
6. Las medidas de abordaje educativo se ajustarán a la edad madurativa del alumnado, a sus necesidades de apoyo y a su situación socioemocional, así como a la naturaleza y la gravedad de los hechos.  
  
Sección II  
Abordaje educativo de conductas que alteran la convivencia  
  
Artículo 14. Clasificación de las conductas que alteran la convivencia  
Las conductas que alteran la convivencia en los centros se clasifican en:  
a) Conductas contrarias a la convivencia.  
b) Conductas gravemente perjudiciales para la convivencia.  
  
Artículo 15. Conductas contrarias a la convivencia  
1. Con carácter general, son conductas contrarias a la convivencia:  
a) Las faltas injustificadas de puntualidad o asistencia. Se considerarán faltas injustificadas aquellas que carezcan de validez informativa y documental, trasladada por el alumnado, o sus padres, madres o representantes legales, en caso de ser menores de edad, al tutor o tutora del alumno o alumna.  
b) Los actos que alteren el normal desarrollo de las actividades del centro, especialmente de las actividades de aula.  
c) El daño a las instalaciones, recursos materiales o documentos del centro, o a las pertenencias de los miembros de la comunidad educativa.  
d) El uso de cualquier objeto o sustancia no permitidos.  
e) Las conductas que puedan impedir o dificultar el ejercicio del derecho al estudio del resto del alumnado.  
f) La incitación a cometer actos contrarios a las normas de convivencia.  
g) Los actos de incorrección o desconsideración al profesorado o a otros miembros de la comunidad educativa.  
2. Cualquier otra conducta que altere el normal desarrollo de la actividad educativa, que no constituya conducta gravemente perjudicial para la convivencia.  
3. Las normas de organización y funcionamiento de los centros podrán concretar estas conductas con el fin de conseguir su adaptación en los diferentes cursos, ciclos, niveles y etapas educativas y enseñanzas, así como al alumnado escolarizado y al contexto de cada centro.  
4. A efectos administrativos, las conductas contrarias a la convivencia prescribirán en el término de 20 días naturales, contados a partir de la fecha de comisión.  
  
Artículo 16. Medidas de abordaje educativo ante conductas contrarias a la convivencia  
1. De acuerdo con lo establecido en el artículo 15, estas son:  
a) Amonestación verbal, preservando la privacidad adecuada.  
b) Amonestación por escrito.  
c) Comparecencia inmediata ante la jefatura de estudios o ante la dirección del centro.  
d) Realización de trabajos específicos en horario no lectivo.  
e) Realización de tareas educativas que contribuyan a la mejora y desarrollo de las actividades del centro y/o dirigidas a reparar el mal causado en las instalaciones, el material del centro o las pertenencias de otros miembros de la comunidad educativa.  
f) Retirada de los objetos o sustancias no permitidos, de acuerdo con lo que se determine en las normas de organización y funcionamiento del centro.  
g) Suspensión del derecho a participar en las actividades extraescolares o complementarias del centro durante un periodo máximo de 15 días naturales.  
h) Cambio de grupo del alumno o la alumna durante un plazo máximo de cinco días lectivos.  
i) Suspensión del derecho de asistencia a determinadas clases por un plazo máximo de 3 días lectivos. Durante el tiempo que dure la suspensión, el alumno tendrá que permanecer en el centro y realizar las actividades formativas que se determinen para garantizar la continuidad de su proceso educativo.  
2. Para el abordaje educativo de conductas contrarias a la convivencia, no será necesaria la previa instrucción del procedimiento ordinario descrito a partir del artículo 18. No obstante, para las medidas g) e i) será preceptivo el trámite de audiencia al alumnado o a sus padres, madres o representantes legales, en caso de ser menores de edad, en un plazo de cinco días hábiles.  
3. La medida aplicable será proporcional a los hechos o la situación, así como dirigida a conseguir la conducta alternativa.  
4. Las medidas de abordaje educativo ante conductas contrarias a la convivencia prescribirán en el término de 20 días naturales desde su adopción.  
5. La dirección del centro podrá levantar la suspensión prevista en las letras g), h) e i) del punto 1, antes de que finalice el cumplimiento de la medida, previa constatación que se ha producido un cambio positivo en la actitud del alumnado.  
  
Artículo 17. Responsables de la aplicación de medidas de abordaje educativo ante conductas contrarias a la convivencia  
1. Corresponde aplicar las medidas de abordaje educativo ante conductas contrarias a la convivencia a la dirección del centro y al profesorado.  
2. La aplicación de las medidas a, b, c y d del artículo 16 corresponderá al profesorado presente en ese momento, o al tutor o la tutora del grupo cuando tenga conocimiento del hecho.  
3. Corresponde a la dirección del centro la aplicación de las medidas e, f, g, h, e i del artículo 16, que podrá ser delegada al órgano o cargo que esta determine. Estas medidas serán comunicadas al alumno o alumna, y al tutor o tutora, que a su vez lo comunicará a los padres, madres o representantes legales cuando el alumnado sea menor de edad.  
  
4. El centro educativo concretará, dentro de las normas de organización y funcionamiento, las medidas a tomar, garantizando en todo caso lo que se establece en los artículos 12 y 13 de este decreto.  
5. Si, transcurridos veinte días naturales desde el conocimiento de la autoría de los hechos, no se hubieren aplicado medidas educativas, no será pertinente la aplicación de estas.  
  
Artículo 18. Conductas gravemente perjudiciales para la convivencia  
1. A todos los efectos, son conductas gravemente perjudiciales para la convivencia:  
a) Los actos graves de indisciplina, desconsideración, insultos, amenazas, falta de respeto o actitudes desafiantes, cometidos hacia el profesorado y personal del centro.  
b) El acoso y ciberacoso a cualquier miembro de la comunidad educativa.  
c) El uso de la intimidación o la violencia, las agresiones, las ofensas graves, el abuso sexual y los actos de odio, o los que atenten gravemente contra el derecho a la intimidad, al honor, a la propia imagen o a la salud de los miembros de la comunidad educativa.  
d) Violencia de género.  
e) La discriminación, las vejaciones o las humillaciones a cualquier miembro de la comunidad educativa, ya sean por razón de nacimiento, etnia, sexo, religión, orientación sexual, identidad de género, discapacidad o diversidad funcional, opinión o cualquier otra condición o circunstancia personal o social.  
f) La grabación, manipulación publicidad y/o difusión no autorizada de imágenes, a través de cualquier medio o soporte, cuando este hecho resulte contrario a su derecho a la intimidad, con contenido vejatorio, agresiones y/o humillaciones cometidas hacia los miembros de la comunidad educativa.  
g) Los daños graves causados intencionadamente, o por uso indebido, a las instalaciones, materiales y documentos del centro o a las pertenencias otros miembros de la comunidad educativa.  
h) La suplantación de personalidad y la falsificación o sustracción de documentos académicos.  
i) El uso, la incitación al mismo, la introducción en el centro o el comercio de objetos o sustancias perjudiciales para la salud o peligrosas para la integridad personal de los miembros de la comunidad educativa.  
j) El acceso indebido o sin autorización a documentos, ficheros y servidores del centro.  
k) La incitación o estímulo a la comisión de una falta que perjudica gravemente la convivencia.  
l) El incumplimiento de alguna medida impuesta por una conducta contra las normas de convivencia, así como el incumplimiento de las medidas de abordaje educativo dirigidas a reparar los daños o asumir su coste, o a hacer las tareas sustitutivas impuestas.  
2. A efectos administrativos, estas conductas tipificadas como gravemente perjudiciales para la convivencia prescriben en el transcurso del término de dos meses contados a partir de la comisión.  
3. En el caso de comisión de actos que pudieran ser constitutivos de delito o derivarse responsabilidad penal, la dirección del centro público o la titularidad del centro privado concertado tiene la obligación de poner los hechos en conocimiento de la administración correspondiente, de los cuerpos de seguridad y del Ministerio fiscal. Se informará al alumno o alumna y a la familia o representantes legales, cuando este sea menor de edad.  
  
Artículo 19. Medidas de abordaje educativo ante conductas gravemente perjudiciales para la convivencia  
1. A la hora de adoptar medidas definitivas y/o cautelares ante conductas gravemente perjudiciales para la convivencia descritas en el artículo 18, se deberá tener en cuenta:  
a) Las prácticas en igualdad y convivencia desarrolladas por el centro, a nivel de grupo i de centro, según lo expuesto en el capítulo IV de este decreto.  
b) Los criterios descritos en el artículo 13.  
c) La revisión de todas las actuaciones realizadas, relativas a la situación y las personas implicadas.  
d) El conocimiento por parte de todos los miembros de la comunidad educativa de la posibilidad de incorporar el procedimiento conciliado al procedimiento ordinario para la aplicación de medidas, descrito en el artículo 26, con las excepciones descritas en el mismo artículo.  
e) Los derechos de la mayoría de los miembros de la comunidad educativa y, con carácter prioritario, los de las víctimas de actos antisociales, agresiones o acoso, prevaleciendo el interés superior de los y las menores sobre cualquier otro interés.  
f) El mantenimiento del clima de trabajo y de convivencia positiva necesaria para que el centro educativo y la actividad docente cumpla con su función.   
g) Evitar que las medidas que se adopten, tales como la suspensión del derecho de asistencia al centro educativo, acentúen los casos de absentismo o riesgo de abandono escolar.  
h) Tener en cuenta las consecuencias educativas y sociales de las personas agredidas o víctimas, así como la repercusión social en el entorno del alumnado, ocasionadas por las conductas objeto de medidas correctoras, con la finalidad de protegerlas y no revictimizarlas.  
  
2. De acuerdo con el establecido en el artículo 18, las medidas que se pueden adoptar ante conductas que perjudican gravemente la convivencia son:  
a) Realización de tareas fuera del horario lectivo en beneficio de la comunidad educativa, para la reparación del mal causado en las instalaciones, transporte escolar, comedor, materiales, documentos o en las pertenencias otras personas.  
b) Suspensión del derecho a participar en actividades complementarias y/o extraescolares del centro durante un máximo de entre 15 y 30 días naturales.  
c) Suspensión del derecho de salidas al patio, cuando la conducta haya sido cometida en este espacio o cualquier otro espacio común de convivencia del centro, durante un período máximo de entre 7 y 15 días naturales. Durante el cumplimiento de la medida, se garantizarán actuaciones de intervención pedagógica para trabajar la toma de conciencia de lo sucedido, con la finalidad de interiorizar los valores de respeto y convivencia.  
d) Traslado definitivo del alumno o alumna a otro grupo del mismo curso.  
e) Suspensión del derecho de asistencia a clase en una o varias materias, o excepcionalmente al centro, por un período máximo comprendido entre 7 y 15 días naturales.  
f) Excepcionalmente, cuando la gravedad de los hechos así lo justifique, se podrá suspender la asistencia al centro educativo por un período de entre 15 y 30 días naturales. En este caso, y durante ese intervalo, el alumno o alumna tendrá que realizar las actividades formativas que determine el profesorado para evitar la interrupción de su proceso educativo y evaluativo. Con ese fin, se diseñará un plan de trabajo, que coordinará y supervisará la jefatura de estudios del centro, cuyas actividades tendrán un seguimiento por parte del equipo educativo y serán tenidas en cuenta en la evaluación final de las materias. Así mismo, el alumno o alumna podrá realizar las pruebas objetivas de evaluación que hubiera programadas en este periodo.  
g) Suspensión del derecho a la utilización del transporte escolar durante un periodo entre 7 y 15 días naturales, cuando la conducta haya sido cometida en el transporte escolar.  
h) Suspensión del derecho a la utilización del comedor escolar durante un periodo entre 7 y 15 días naturales, cuando la conducta haya sido cometida en el comedor escolar.  
i) Excepcionalmente, cuando concurran circunstancias de especial gravedad en la comunidad educativa, la dirección del centro informará a la comisión de convivencia del consejo escolar, y comunicará a la Inspección de Educación la posibilidad de cambio de centro educativo, que se llevará a cabo preferentemente en la localidad o distrito en el cual se encuentre escolarizado, con garantía de los servicios complementarios que sean necesarios, condición sin la cual no podrá llevarse a cabo esta medida.  
3. En aquellas situaciones en las cuales en el centro se conozca que concurren circunstancias de especial situación de riesgo o posible desamparo que pudiera afectar una persona menor, la dirección del centro público o la titularidad del centro privado concertado lo comunicará a las instancias correspondientes y a la Inspección de Educación, tal y como especifica la legislación vigente en materia de protección de las personas menores y adolescentes.  
4. En el caso de hechos que puedan ser constitutivos de infracción o responsabilidad penal, se habrá de exceptuar la aplicación de procedimientos i medidas de abordaje que puedan interferir o resultar incompatibles con medidas i decisiones judiciales. En el caso de haber sido iniciado procedimiento ordinario, este quedará suspendido en tanto no recaiga pronunciamiento judicial.  
5. Las medidas de abordaje educativo ante conductas gravemente perjudiciales para la convivencia prescribirán en el término de dos meses desde la resolución.  
  
Artículo 20. Procedimiento ordinario para la aplicación de medidas ante conductas gravemente perjudiciales para la convivencia  
1. Las medidas de abordaje educativo descritas en el artículo 19, aplicables a conductas gravemente perjudiciales para la convivencia escolar, establecidas en el artículo 18, solo serán aplicables mediante la instrucción y desarrollo del procedimiento ordinario desplegado en los artículos 20 al 27.  
2. Cualquier conducta gravemente perjudicial para la convivencia, o las consecuencias que de ella se deriven, tendrá que ser puesta en conocimiento de la dirección del centro.  
3. Conocidos los hechos, corresponde a la dirección del centro iniciar el procedimiento ordinario en el plazo máximo de tres días hábiles desde el conocimiento de estos.  
4. El director o directora informará a la comisión de igualdad y convivencia del consejo escolar.   
5. La dirección del centro con el asesoramiento del profesorado de orientación educativa tendrá que notificar al módulo PREVI ITACA o en la plataforma habilitada las alteraciones graves de la conducta o situaciones que perjudiquen gravemente la convivencia.  
  
Artículo 21. Inicio del procedimiento ordinario  
1. El procedimiento ordinario se iniciará con el documento por escrito, en el que constarán:  
a) Alumnado presuntamente implicado  
b) Hechos que motivan el inicio del procedimiento.  
c) Conducta y medida de abordaje educativo que pudieran derivarse.  
d) Nombramiento de la persona instructora, y persona con funciones de secretaría en los casos de especial complejidad, elegida o elegidas de entre los componentes del claustro según el sistema determinado por el centro y recogido en las normas de organización y funcionamiento.  
e) Comunicación sobre mantenimiento o cese de las medidas cautelares de carácter provisional que, en su caso, haya acordado la dirección del centro, descritas en el artículo 27 de este decreto, sin perjuicio de las que puedan adoptarse durante el todo procedimiento.  
f) Información explícita sobre el derecho a presentar alegaciones y a la audiencia en el procedimiento, con indicación del plazo de cinco días lectivos, así como indicación de que, en caso de no efectuar alegaciones en el plazo previsto, sobre el contenido del acuerdo de iniciación, este podrá ser considerado propuesta de resolución cuando contenga un pronunciamiento preciso acerca de la medida a adoptar.  
g) De igual forma, se informará al alumnado, o padres, madres o representantes legales en caso de ser menores de edad, sobre el derecho a presentar en ese escrito recusación fundada, según lo que establecen los artículos 23 y 24 de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público, contra el nombramiento de la persona instructora.  
h) Información explícita sobre la posibilidad de acogerse al procedimiento conciliado de acuerdo con lo establecido en el artículo 26.  
i) Órgano competente para la resolución.  
2. Sólo las personas que tengan condición legal de interesados en el desarrollo del procedimiento ordinario tienen derecho a conocer su contenido en cualquier momento de su desarrollo, garantizando la normativa vigente sobre la protección de datos.  
3. Los centros privados concertados podrán establecer en sus normas de organización y funcionamiento plazos distintos a los establecidos en el presente decreto, para el desarrollo y resolución de los procedimientos ordinarios que se tramiten en sus centros.  
  
Artículo 22. Continuación del procedimiento ordinario  
1. La persona instructora del procedimiento ordinario, una vez recibida la notificación de su nombramiento y en el plazo máximo de cinco días lectivos, realizará las actuaciones que considere oportunas y solicitará los informes y las pruebas que estime pertinentes para el esclarecimiento de los hechos.  
2. Una vez practicadas las anteriores actuaciones, y antes de redactarla propuesta de resolución por parte de la persona instructora, se dará un plazo de cinco días lectivos de audiencia a los interesados para que puedan alegar y presentar los documentos que estimen pertinentes. Si antes del vencimiento de este plazo, estos manifestasen su intención de no efectuar alegaciones, se tendrá por realizado este trámite.  
3. La propuesta de resolución deberá contener:  
a) Hechos que se consideren probados y su exacta calificación imputados al alumno o a la alumna que motivan este procedimiento.  
b) Conducta objeto de abordaje, según lo previsto en el artículo 18 de este decreto.  
c) Información sobre el procedimiento conciliado, así como de circunstancias atenuantes y agravantes.  
d) Medidas de abordaje educativo previstas en el artículo 19 de este decreto  
e) Especificación de la normativa que establece la competencia del director o de la directora para resolver.  
4. Se considerarán circunstancias atenuantes o agravantes:  
a) Circunstancias atenuantes:  
i. El reconocimiento espontáneo de la conducta incorrecta.  
ii. La reparación espontánea.  
iii. No haber incurrido con anterioridad en el incumplimiento de las normas de convivencia durante el curso académico.  
iv. La ausencia de intencionalidad.  
v. La presentación de disculpas, por iniciativa propia, en caso de alteración del desarrollo de las actividades del centro.  
vi. El ofrecimiento a realizar actuaciones compensadoras del mal causado.  
b) Circunstancias agravantes:  
i. Cualquier conducta que esté asociada a comportamientos discriminatorios por razón de nacimiento, etnia, sexo, religión, opinión, identidad de género, orientación sexual, discapacidad o diversidad funcional u otras circunstancias relacionadas con las necesidades educativas específicas del alumnado, o por cualquier otra circunstancia personal o social, especialmente las vinculadas a la violencia machista y de género.  
ii. La premeditación.  
iii. El daño, la agresión, la injuria o la ofensa a cualquier miembro de la comunidad que se encuentre en situación de indefensión, desigualdad o inferioridad, o que presente cualquier tipo de discapacidad.  
iv. Los actos realizados de manera colectiva que vayan en contra de los derechos de otros miembros de la comunidad educativa.  
v. La publicación de conductas de desprecio a la dignidad de cualquier persona y la publicidad de actos que infrinjan las normas de convivencia del centro, en cualquier medio o soporte.  
vi. La reiteración.  
  
Artículo 23. Resolución del procedimiento  
1. La persona instructora elevará a la dirección del centro toda la documentación, que incluirá:  
a) La propuesta de resolución motivada, con los hechos o conductas objeto del procedimiento, la valoración de la prueba practicada, las circunstancias atenuantes o agravantes, si las hubiere, los fundamentos jurídicos en que se basa la medida de abordaje educativo propuesta, su fecha de efecto, el órgano ante el que cabe interponer reclamación y el plazo para ello.  
b) Las alegaciones formuladas.  
2. La dirección del centro, en el plazo máximo de dos días lectivos contados a partir del día siguiente al de la entrega de la propuesta de resolución por parte del instructor o la instructora, dictará resolución de fin de procedimiento, que pondrá fin a la vía administrativa. El plazo de dos días lectivos podrá ampliarse en caso de que, según el parecer de la dirección, existan causas que lo justifiquen. Esta resolución incluirá, al menos:  
a) Hechos probados y conductas a abordar.  
b) Medidas de abordaje educativo a aplicar y, si procede, fecha de comienzo y finalización de estas y medios para su aplicación.  
c) Especificación de la normativa que establece su competencia para aplicar las medidas correspondientes.  
d) Circunstancias atenuantes o agravantes si hubiera.  
e) Procedimiento y plazo de reclamaciones ante el consejo escolar.  
  
Artículo 24. Comunicación y notificación  
1. Todas las citaciones al alumnado o a sus padres, madres o representantes legales, cuando el alumno o la alumna sea menor de edad, se realizarán a través de los medios utilizados ordinariamente por el centro para comunicarse con el alumnado y sus familias, quedando constancia de su remisión y fecha, o por cualquier medio de comunicación inmediata que permita dejar constancia fehaciente de remisión y fecha.  
2. Para la notificación de las resoluciones, se citará a las personas interesadas según lo señalado en el punto anterior, debiendo comparecer en persona para la recepción de dicha notificación, dejando constancia por escrito de ello. De no presentarse personalmente para la recepción de la resolución, el centro la remitirá mediante cualquier medio de comunicación que permita dejar constancia de remisión i fecha de recepción.  
3. La incomparecencia sin causa justificada del padre, madre o representante legal, si el alumno o la alumna es menor de edad, o bien la negativa a recibir comunicaciones o notificaciones, no impedirá la continuación del procedimiento y la adopción de la medida adoptada.  
4. La resolución adoptada por el órgano competente será notificada al alumno o alumna y, en su caso, a sus padres, madres o representantes legales, así como al consejo escolar, cuando sea convocado, al equipo educativo y a la Inspección de Educación.  
  
Artículo 25. Reclamaciones  
1. Notificada la resolución de fin de procedimiento y previa a su impugnación ante la jurisdicción contencioso-administrativa, el alumnado mayor de edad, o los padres, madres o representantes legales, del alumnado menor de edad, podrán reclamar ante el consejo escolar la revisión de la decisión adoptada por el director o directora dentro de los dos días lectivos siguientes al de su recepción.  
Esta reclamación tiene carácter de sustitutivo de los recursos administrativos, de acuerdo con lo previsto en el artículo 112.2 de la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas, y el artículo 127 de la Ley orgánica 2/2006, de 3 de mayo, de educación.  
2. Con el fin de revisar la decisión adoptada, se convocará una sesión extraordinaria de consejo escolar que, a la vista de la resolución de fin del procedimiento y de la reclamación, propondrá al director o a la directora la confirmación de la medida aplicada o la modificación o anulación de esta.  
3. La propuesta del consejo escolar se producirá en un plazo máximo de diez días lectivos contados desde el día siguiente al de la recepción de la reclamación. La dirección, en el plazo máximo de dos días lectivos contados desde el día siguiente al de la recepción de esta propuesta, podrá solicitar asesoramiento a la Inspección de Educación o, en su caso, informe sobre la legalidad de la decisión adoptada, cuando la propuesta del consejo escolar sea de modificación o anulación de esta, teniendo que emitirse el mismo en el plazo de diez días hábiles. La dirección tendrá que resolver y notificar por escrito su resolución al reclamante.  
4. En esta notificación tendrá que indicarse el recurso que cabe contra la misma, así como el órgano judicial ante el cual hubiera de presentarse y el plazo para su interposición.  
  
Artículo 26. Procedimiento conciliado para la aplicación de medidas ante conductas gravemente perjudiciales para la convivencia  
  
1. La dirección del centro presentará al alumnado y a sus padres, madres o representantes legales, la posibilidad de acogerse a la tramitación por procedimiento conciliado cuando concurran las circunstancias siguientes:  
a) La aceptación y suscripción de un compromiso de colaboración entre el centro docente, el alumnado y sus padres, madres o representantes legales, a fin de coordinar con el profesorado y con otros profesionales las acciones y medidas propuestas.  
b) El reconocimiento de la conducta gravemente perjudicial.  
c) La petición de disculpas ante los perjudicados o las perjudicadas, si hubiera.  
d) Otras circunstancias consideradas por el centro y que estén recogidas en sus normas de convivencia.  
2. Queda excluida la posibilidad de tramitación por procedimiento conciliado en los supuestos siguientes:  
a) Cuando al alumnado implicado se le haya tramitado, en el mismo curso escolar, otro procedimiento conciliado por la misma conducta o por una situación de la misma naturaleza.  
b) Cuando el alumno o la alumna rechace la medida de abordaje educativo propuesta.  
3. La posibilidad de tramitación por procedimiento conciliado será incluida en el documento de inicio del procedimiento ordinario y se propondrá a las personas interesadas una reunión a la que quedarán debidamente convocadas.  
4. Esta reunión, con la dirección del centro, tendrá como finalidad la explicación de las ventajas del procedimiento que incluye el compromiso. En esta misma reunión, el alumno o la alumna y las familias o representantes legales decidirán la aceptación o rechazo de este procedimiento.  
5. La falta de comparecencia, así como el rechazo de esta posibilidad, supondrá que la tramitación del procedimiento ordinario, establecido en este decreto. En este caso, el plazo para la realización de alegaciones o recusaciones empezará desde el día siguiente de la celebración de la reunión.  
6. La tramitación del procedimiento conciliado y las personas que participen serán definidas por el centro en sus correspondientes normas de organización y funcionamiento. En cualquier caso, la medida aplicada será más leve que la que se hubiera establecido en el documento de inicio del procedimiento.  
7. La tramitación del procedimiento conciliado requerirá de la redacción, por parte de la dirección, del consiguiente compromiso, que tendrá que contener, al menos, la aceptación de este compromiso por el alumno o la alumna y por sus padres, madres o representantes legales, la medida educativa aplicada y los medios para su aplicación. Este compromiso será definido y subscrito en el plazo máximo de tres días lectivos contados a partir del día siguiente al de celebración de la reunión. Esta suscripción pondrá fin al procedimiento conciliado.  
8. En todo caso, la tramitación por el procedimiento conciliado tendrá que concluirse en un plazo máximo de veinte días lectivos desde la comunicación del inicio del procedimiento. De no ser así, se continuará con el procedimiento ordinario.  
9. Si durante la tramitación por este procedimiento se rompiera el compromiso o se reincidiera en la conducta, se continuará por el procedimiento ordinario. En este caso, el plazo para alegaciones y recusación empezará desde el día siguiente al de producirse la ruptura del compromiso.  
10. El centro educativo garantizará, tanto en el procedimiento ordinario como en el conciliado a los que se refieren los artículos del 20 al 27 de este decreto, que se cumplen las exigencias de accesibilidad universal y, en caso de precisarse, se facilitan los apoyos materiales y humanos necesarios.  
  
Artículo 27. Medidas de carácter cautelar o provisional  
1. De acuerdo con el artículo 56 de la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas, antes de inicio del procedimiento ordinario o en cualquier momento de la tramitación, el director o la directora del centro, por iniciativa propia o a propuesta de la persona instructora, oída la comisión de igualdad y convivencia del consejo escolar del centro, podrá adoptar la decisión de tomar medidas provisionales con finalidad cautelar y educativa, si fuere necesario, para garantizar el normal desarrollo de las actividades del centro.  
2. En el caso de que el alumno o la alumna sea menor de edad, estas medidas provisionales deberán ser comunicadas al padre, la madre o representantes legales.  
3. Podrán ser revocadas en cualquier momento, especialmente cuando se lleguen a acuerdos dentro del marco del procedimiento conciliado.  
4. Cuando se resuelva el proceso ordinario, si se hubiese adoptado alguna medida provisional durante la tramitación, el cumplimiento de la medida será tenido en cuenta en la realización de la medida de abordaje educativo resuelta, siempre que ambas tengan la misma naturaleza.  
5. La dirección del centro podrá aplicar medidas cautelares, recogidas en las normas de convivencia y, incluidas en las normas de organización y funcionamiento del centro, que podrán consistir en:  
a) El cambio temporal de grupo.  
b) La suspensión temporal de asistencia a determinadas clases o al centro.  
c) La suspensión de asistencia a actividades complementarias o extraescolares.  
d) La suspensión de la utilización de los servicios complementarios del centro.  
6. Las medidas provisionales podrán establecerse por un período máximo de cinco días lectivos.  
7. De manera excepcional, y teniendo en cuenta el posible perjuicio causado a la convivencia del centro, los daños causados o las consecuencias sobre las personas, se podrá mantener la medida provisional hasta la resolución del procedimiento ordinario. Esta no podrá tener una duración superior, ni una naturaleza diferente a la medida de abordaje educativo establecida en el procedimiento.  
  
Artículo 28. Archivo de la documentación y cancelación de la anotación registral  
1. La documentación correspondiente a la tramitación de un procedimiento de aplicación de medidas de abordaje educativo ante la comisión de conductas gravemente perjudiciales para la convivencia de un alumno o una alumna se archivará según el procedimiento y soporte establecido por el centro.  
2. Las normas vulneradas y las medidas aplicadas constarán en el registro del centro durante el plazo de dos años desde el cumplimiento de la medida correspondiente, y se procederá a su cancelación de oficio, siempre que durante este no se hubiera incurrido de nuevo en una conducta gravemente perjudicial.  
3. En ningún caso las conductas que hayan sido objeto de cancelación en el correspondiente registro serán computadas a efectos de reincidencia.  
  
  
Capítulo VI  
Estructuras de apoyo para la gestión de la convivencia  
  
Artículo 29. Planificación  
La planificación en el ámbito de la igualdad y la convivencia facilita la detección de situaciones y por tanto la aparición de supuestos de violencia. A pesar de esto, los centros educativos tienen que estar preparados para el abordaje de estas situaciones a través de sus prácticas y de los protocolos vigentes. Los protocolos guían los pasos para llevar a cabo el abordaje sistémico y especializado que cada situación requiere.  
  
Artículo 30. Organización y apoyo  
1. Las primeras medidas de apoyo son todas aquellas que el centro tiene contempladas para la promoción de la igualdad y la convivencia en el proyecto educativo.  
2. En el mismo centro, la orientación educativa es un mecanismo de apoyo fundamental a través de la docencia y la tutoría y de la orientación educativa especializada integrada en el centro a través de los equipos de orientación educativa y departamentos de orientación educativa y profesional.  
3. El Decreto 72/2021, de 21 de mayo, del Consell, de organización de la orientación educativa y profesional en el sistema educativo valenciano, en el artículo 12 establece otro nivel de apoyo más especializado a través de las Unidades Especializadas de Orientación. Estas unidades complementan y apoyan a la intervención que realizan los equipos de orientación educativa, los departamentos de orientación educativa y profesional en los ámbitos de especialización siguientes: convivencia y conducta; igualdad y diversidad; trastornos del espectro del autismo (TEA); discapacidades sensoriales, auditivas y visuales; discapacidad motriz; discapacidad intelectual; altas capacidades intelectuales; dificultades específicas de aprendizaje; trastorno por déficit de atención e hiperactividad (TDAH).  
  
Artículo 31. Sobre la intervención  
1. Detectadas alteraciones graves de la conducta o situaciones que perjudiquen gravemente la convivencia en el centro se inicia el protocolo correspondiente y se realizan las primeras actuaciones que sean necesarias. Dada la gravedad de estas situaciones la dirección del centro con el asesoramiento del profesorado de orientación educativa tendrá que notificar la situación al módulo PREVI ITACA o en la plataforma habilitada al efecto.  
2. La Inspección de Educación, a la recepción de estas notificaciones, decidirá sobre la necesidad y el tipo de intervención y, si lo estima oportuno, solicitará el asesoramiento o la intervención de la Unidad Especializada de Orientación del ámbito de convivencia y conducta.  
3. Si la dirección del centro considera que los hechos pudieran ser constitutivos de delito, lo deberá poner en conocimiento de la autoridad judicial o de la Fuerzas y Cuerpos de Seguridad del Estado, de acuerdo con lo que se establece en la Ley 26/2018, de 21 de diciembre, de derechos y garantías de la infancia y la adolescencia.  
  
  
Título II  
El Observatorio de la Igualdad y la Convivencia  
  
Artículo 32. Creación del Observatorio de la Igualdad y la Convivencia  
Se crea el Observatorio de la Igualdad y la Convivencia del sistema educativo valenciano como órgano de carácter consultivo adscrito a la conselleria con competencias en materia de educación.  
  
Artículo 33. Naturaleza y finalidad  
1. Es el órgano colegiado de deliberación, asesoramiento y participación, de carácter consultivo, adscrito a la conselleria con competencias en materia de educación, y al servicio de la comunidad educativa y la sociedad valenciana.  
2. La finalidad del Observatorio será favorecer la igualdad y la convivencia escolar, orientar la comunidad educativa, hacer propuestas, planificar y coordinar las intervenciones necesarias para fomentar la igualdad y la convivencia, y promover la prevención de la violencia y la resolución pacífica de los conflictos en el entorno escolar.  
  
Artículo 34. Líneas de actuación  
Las funciones y las principales líneas de actuación serán:  
1. El estudio sistemático de la igualdad y la convivencia en los centros educativos.  
2. Elaborar, emitir y hacer público el informe del estudio en materia de igualdad y convivencia escolar, así como de las propuestas que faciliten la mejora del clima escolar y la convivencia en los centros educativos.  
3. La promoción de la investigación sobre modelos de gestión de la igualdad y la convivencia que faciliten estrategias para la prevención y la resolución pacífica de los conflictos.  
4. La propuesta de acciones formativas dirigidas a la comunidad educativa, tendentes a la prevención de conflictos y a la resolución de estos.  
5. El análisis y, en su caso, propuesta de actualización de la normativa existente en materia de igualdad y convivencia.  
6. El impulso de actuaciones que posibiliten la mejora de la igualdad y la convivencia escolar.  
7. La coordinación interinstitucional como manera de abordar la resolución de problemas desde una visión holística y coordinada entre las diferentes instituciones implicadas.  
  
Artículo 35. Composición  
El Observatorio de la Igualdad y la Convivencia funcionará a través del Pleno del Observatorio que estará compuesto por:  
1. Presidencia: titular de la conselleria con competencias en materia de educación.  
2. Vicepresidencia primera: titular de la secretaría autonómica de la conselleria con competencias en materia de educación.  
3. Vicepresidencia segunda: titular de la dirección general con competencias en materia de igualdad y convivencia de la conselleria con competencias en materia de educación.  
4. Vocales:  
a) El titular de la dirección general competente en materia de centros docentes de Infantil, Primaria y Secundaria, públicos y concertados.  
b) Una persona en representación de la conselleria competente en materia de justicia  
c) Una persona en representación de la conselleria competente en materia de infancia y adolescencia.  
d) Una persona en representación de la conselleria competente en sanidad.  
e) Una persona en representación de la dirección general con competencias en tecnologías de la información y la comunicación aplicadas al ámbito educativo.  
f) Una persona en representación de la Corporación Valenciana de Medios de Comunicación.  
g) Una persona en representación de la Inspección de Educación, a propuesta del titular de la secretaría autonómica de la conselleria con competencias en materia de educación.  
h) Una persona en representación de la Fiscalía de Menores, a propuesta del responsable de este órgano.  
i) Una persona en representación de los Cuerpos y Fuerzas de Seguridad del Estado, propuestos por el órgano competente en esta materia.  
j) Una persona en representación de las administraciones locales, a propuesta de la Federación Valenciana de Municipios y Provincias.  
k) La presidencia del Consell Escolar de la Comunitat Valenciana.  
l) Tres miembros del Consejo Escolar Valenciano en representación del profesorado, del alumnado y de padres y madres del alumnado, a propuesta de la presidencia del Consejo Escolar, en función de su nivel de representatividad.  
m) Tres directoras o directores de centros educativos de enseñanzas no universitarias sostenidos con fondos públicos, designados la persona titular de la conselleria competente en materia de educación.  
n) Una persona experta de reconocido prestigio en materia de igualdad y convivencia, designada por el conseller o la consellera competente en materia de educación.  
o) Una persona en representación de una entidad sin ánimo de lucro dedicada a la protección de la infancia designada la persona titular de la conselleria competente en materia de educación.  
p) Una persona en representación de una entidad sin ánimo de lucro dedicada a la defensa de los derechos de las personas LGTBI, designada la persona titular de la conselleria competente en materia de educación.  
q) Una persona en representación de una entidad sin ánimo de lucro, dedicada a la protección de los menores con discapacidad o diversidad funcional, designada por la persona titular de la conselleria competente en materia de educación.  
r) Una persona en representación de una entidad representativa de los profesionales de los medios de comunicación, designada por la persona titular de la conselleria competente en materia de educación.  
s) Una persona en representación de una entidad sin ánimo de lucro, dedicada a la defensa de los derechos de la población gitana, la población migrante y de origen migrado, designada por la persona titular de la conselleria competente en materia de igualdad y servicios sociales.  
5. Secretaría: una persona nombrada por la presidencia, de entre las personas funcionarias de la conselleria con competencias en materia de educación.  
6. La presidencia podrá invitar a la persona o personas que considere oportuno por razones de competencia o pericia en los temas a tratar en Pleno. Participarán en el Ple con carácter singular y extraordinario, con voz pero sin voto.  
7. La composición del Pleno del Observatorio de la Igualdad y la Convivencia procurará ajustarse a primeros de presencia equilibrada entre mujeres y hombres conforme a lo dispuesto en la disposición adicional primera de la Ley 3/2007, de 22 de marzo, por la igualdad efectiva de mujeres y hombres.  
  
Artículo 36. Funciones  
1. Corresponde a la presidencia del Pleno las siguientes funciones:  
a) La representación legal del Observatorio, actuando como portavoz de este.  
b) Acordar la convocatoria de las sesiones ordinarias y extraordinarias, así como la fijación del orden del día.  
c) Presidir las sesiones y moderar el desarrollo de estas.  
d) Asegurar el cumplimiento de las disposiciones legales establecidas en el presente decreto.  
2. Corresponde a las vicepresidencias del Pleno las siguientes funciones:  
a) Sustituir al presidente, en los casos de vacante, enfermedad, ausencia y otras causas de imposibilidad.  
b) Cuantas funciones les sean delegadas por el presidente.  
3. Corresponde a los vocales las siguientes funciones:  
a) Asistir a las reuniones y participar en los debates, exponiendo su opinión y formulando las propuestas que estimen oportunas.  
b) Proponer a la presidencia, a través de la secretaría del Observatorio, la inclusión de puntos en el orden del día de las sesiones ordinarias y formular ruegos y preguntas. Cuando la propuesta de inclusión en el orden del día sea presentada por, al menos, un tercio de sus miembros, el punto será necesariamente incluido en el orden del día.  
  
Artículo 37. Funcionamiento  
1. El Observatorio de la Igualdad y la Convivencia se reunirá, al menos, dos veces al año con carácter ordinario; o tantas veces como sea convocado por la presidencia, a iniciativa propia o, a propuesta de, al menos, una tercera parte de los vocales. Los vocales recibirán con antelación la convocatoria de las reuniones, así como el orden del día.  
2. El Observatorio de la Igualdad y la Convivencia funcionará en pleno o en comisiones de trabajo, cuya creación podrá ser acordada por la mayoría de sus miembros. En las comisiones podrán participar miembros del Observatorio y cualquier persona con voz pero sin voto, previa invitación, que por razones de tipo técnico pueda prestar asistencia e información. El Observatorio podrá acordar la creación de las comisiones de trabajo que estime oportuno.  
3. El funcionamiento del Observatorio de la Igualdad y la Convivencia se regirá por el presente decreto.  
  
  
Título III  
De los derechos y deberes del alumnado, las familias, el profesorado y el personal no docente  
  
Capítulo I  
Marc regulador de los derechos y los deberes del alumnado  
  
Artículo 38. Responsabilidad compartida en materia de igualdad y convivencia  
Corresponde a todos los miembros de la comunidad educativa responsabilizarse de promover y garantizar la igualdad y convivencia positiva en los centros educativos y velar por el desempeño de sus derechos y sus deberes. En este sentido:  
1. La dirección del centro velará por el desarrollo de los aprendizajes, la adquisición de las competencias del alumnado y la correcta gestión de la igualdad y la convivencia, y procurará la resolución de los conflictos mediante el diálogo, el acuerdo, las prácticas restaurativas y la mediación y adoptará las medidas educativas que corresponda para el cumplimiento de la legislación vigente.  
2. El consejo escolar y el claustro propondrán medidas e iniciativas que favorezcan la igualdad y la convivencia positiva en el centro, participarán en su desarrollo y serán informados de las medidas educativas adoptadas al efecto.  
3. Los tutores y las tutoras garantizarán el desarrollo de estrategias y actividades para favorecer la gestión positiva de la convivencia. A tal efecto, se coordinarán y colaborarán con las familias o representantes legales, a través de entrevistas, reuniones y todos los instrumentos que se consideren oportunos.  
4. El profesorado contribuirá a que las actividades del centro se desarrollen en un clima de respeto que favorezca los procesos de enseñanza-aprendizaje. Así mismo, es responsable de las primeras intervenciones y aplicará las medidas de abordaje educativo educativas oportunas en la resolución de conflictos.  
5. El alumnado actuará responsablemente en el ejercicio de sus derechos y el cumplimiento de sus deberes.  
6. Los padres y madres o representantes legales, como responsables primeros y principales de la educación de sus hijos e hijas, tendrán que adoptar las medidas oportunas en el ámbito familiar, fomentar el reconocimiento de la autoridad del profesorado y colaborar porque el proceso educativo se lleve a cabo de manera adecuada, respetando las decisiones adoptadas por el centro educativo.  
7. La conselleria competente en materia de educación garantizará la protección y la asistencia jurídica, tanto a los equipos directivos como al profesorado, al personal de administración y servicios y personal no docente en caso de que se produzcan conflictos en el ejercicio de sus funciones.  
  
Capítulo II  
Derechos y deberes del alumnado  
  
Artículo 39. Principios generales de los derechos y de los deberes del alumnado  
1. Todo el alumnado tiene los mismos deberes y los mismos derechos.  
2. Durante su escolarización, tiene el deber de asumir responsablemente sus deberes, así como conocer y ejercitar sus derechos.  
3. La dirección, el profesorado y el resto de los miembros de la comunidad educativa tienen que garantizar el ejercicio de estos derechos y deberes en el contexto educativo.  
  
Artículo 40. Derechos del alumnado  
1. El alumnado tiene derecho a recibir una educación inclusiva e integral, basada en el respeto a los derechos y libertades fundamentales y en los principios democráticos de la igualdad y la convivencia, que se concreta en:  
a) Educación en el ejercicio del respeto, la igualdad y la libertad dentro de los principios democráticos de convivencia, así como en la prevención de conflictos y la gestión y resolución pacífica de estos.  
b) Educación en los principios y derechos reconocidos en la Convención sobre los derechos del Niño de Naciones Unidas, en los tratados internacionales en materia de derechos humanos ratificados por España, en la Declaración de Derechos Humanos y en los valores comunes que constituyen el sustrato de la ciudadanía democrática, así como en el respeto de la dignidad de toda persona, sea cual sea su condición.  
c) Educación en los valores y principios reconocidos en la Constitución Española y en el Estatuto de Autonomía de la Comunidad Valenciana.  
d) Educación en los derechos y deberes que se reconoce al alumnado y a los otros miembros de la comunidad educativa recogidos en el presente decreto y en la legislación vigente.  
2. El alumnado tiene derecho a recibir una educación integral de calidad y en condiciones de equidad que contribuya el pleno desarrollo de su personalidad, que se concreta en:  
a) Educación en competencias clave que permitan el desarrollo personal y su participación social.  
b) Formación con criterios de calidad y en condiciones de equidad en las diferentes áreas, materias y ámbitos.  
c) Educación adaptada a la diversidad de intereses formativos y a las capacidades del alumnado.  
d) Educación socioemocional que facilite afrontar adecuadamente las relaciones interpersonales.  
e) Formación ética y moral que esté de acuerdo con sus propias creencias y convicciones en conformidad con la Constitución.  
f) Orientación escolar, personal y profesional que permita la toma de decisiones de acuerdo con sus aptitudes, capacidades e intereses.  
g) Formación en el respeto a la pluralidad lingüística y cultural.  
3. El alumnado tiene derecho que se respete su identidad, integridad física y dignidad personales, así como su libertad de conciencia y sus convicciones ideológicas, religiosas y morales, derechos reconocidos en la Convención sobre los derechos del Niño de Naciones Unidas, en los tratados internacionales en materia de derechos humanos ratificados por España la Declaración Universal de los Derechos Humanos y en la Constitución Española, que se concreta en:  
a) Respeto a la intimidad, la integridad, la dignidad personal, la orientación sexual, la expresión de género y la identidad de género, el origen étnico y nacional.  
b) Respeto a la libertad de conciencia.  
c) Respeto a las convicciones ideológicas, religiosas y morales. De acuerdo con este derecho, el alumnado podrá usar indumentaria y los elementos característicos de su etnia o religión para acceder a los centros educativos, siempre que no supongan un problema de identificación personal o atenten contra la dignidad de las otras personas.  
d) Respeto a la diferencia y la diversidad de todas las personas, sin estereotipos, sesgos de género u otros condicionantes externos, incluyendo la elección de vestuario de acuerdo con la identidad de género sentida o sus preferencias personales. En el supuesto de que las normas de organización y funcionamiento del centro prevea el uso del uniforme escolar para el alumnado, este no podrá incluir piezas obligatorias diferenciadas por sexo que pudieran constituir discriminación y limitación en la libre elección del tipo de prendas de vestir para el alumnado.  
e) Protección contra toda agresión física, emocional, sexual o moral, como las motivadas por identidad de género, expresión de género, orientación sexual, por motivos de discapacidad o diversidad funcional, por motivos de violencia de género o supremacismo étnico o cultural.  
4. El alumnado tiene derecho a ser valorado con objetividad, lo cual implica:  
a) Ser informado, de manera universalmente accesible, y participar activamente sobre la evolución de su propio proceso de aprendizaje.  
b) Poder solicitar aclaraciones y presentar reclamaciones sobre las decisiones y calificaciones obtenidas, tanto en las evaluaciones parciales como en las finales, en los términos establecidos en normativa vigente.  
c) Que la evaluación sea útil en la mejora de su proceso de aprendizaje.  
d) Conocer los aspectos básicos de la evaluación dentro de las programaciones didácticas (criterios de evaluación, instrumentos de evaluación y criterios de calificación) y los criterios que se hayan establecido para la promoción y la permanencia.  
e) Conocer los criterios establecidos a las normas de organización y funcionamiento del centro en la pérdida de la evaluación continua.  
f) A ser evaluado con más de un instrumento de evaluación, adaptados a las características personales de todo el alumnado, y al reconocimiento a las diversas formas de expresión, códigos y medios de comunicación.  
5. El alumnado tiene derecho a participar, con los apoyos que se requieran en cada caso, en la vida del centro, de forma individual y colectiva. Este derecho se concreta en:  
a) La participación del alumnado en las estructuras constituidas en cada centro, recogidas en las normas de organización y funcionamiento del centro, así como en los órganos de gobierno, a través de sus representantes y de las asociaciones del alumnado legalmente constituidas y establecidas.  
b) El alumnado tiene derecho a participar en las estructuras propias de participación infantil y adolescente establecidas en los centros, con el objetivo de promover una participación autónoma, significativa y que promueva valores y habilidades democráticas.  
c) El ejercicio de la libertad de expresión, con posibilidad de manifestar de manera respetuosa sus opiniones, dentro del marco de derechos universales, de valores democráticos y del respeto al proyecto educativo. Los centros, en sus normas de convivencia, regularán la manera y los espacios a través de los cuales se podrá ejercer este derecho.  
d) El ejercicio del derecho de asociación y reunión, de acuerdo con la legislación vigente.  
e) La participación activa en el modelo de gestión de la igualdad y la convivencia.  
f) La participación activa en el propio proceso de enseñanza y aprendizaje, a través del uso de metodologías educativas participativas que potencien su creatividad y la capacidad crítica.  
6. El alumnado tiene derecho a la inclusión, la protección social y a ser formado en condiciones de igualdad de oportunidades Este derecho, en el ámbito educativo, se concreta en:  
a) Recibir protección y apoyo para compensar desigualdades, por situaciones de carencia o desventaja de tipo personal, familiar, económico, social o cultural, especialmente en situaciones que impidan o dificultan el acceso, la participación, la permanencia y el aprendizaje en el sistema educativo.  
b) Recibir protección y los apoyos necesarios en casos de infortunio, accidente, o por situaciones de enfermedad grave o prolongada, para minimizar el impacto de una desescolarización forzada y para facilitar su progreso educativo y personal.  
c) Prestar atención especial al alumnado víctima de violencia de género o de acoso o ciberacoso.  
d) Garantizar la atención específica y la provisión de los apoyos necesarios al alumnado que presente cualquier tipo de discapacidad y, en su caso, necesidades específicas de apoyo educativo, de conformidad con lo dispuesto en el Decreto 104/2018, de 27 de julio, del Consell, por el que se desarrollan los principios de equidad y de inclusión en el sistema educativo valenciano.  
e) Recibir protección en caso de que fuera víctima de violencia, y en casos de indicio razonable o confirmación de maltrato físico, psicológico o cualquier tipo de negligencia o desprotección.  
7. El alumnado tiene derecho a la protección de la salud y a su promoción. Este derecho se tiene que traducir en:  
a) La promoción de la actividad física y del ocio saludable, desde una perspectiva educativa y comunitaria.  
b) La promoción de hábitos alimentarios sanos y de menús saludables en el caso de los comedores escolares.  
c) La promoción de hábitos digitales saludables y en el uso y manejo de las tecnologías de la información, la comunicación y la relación, y de protección en el mundo digital.  
d) La promoción de una educación sexual integral, que le permita vivir la propia sexualidad de forma positiva.  
e) La protección específica de su salud mental.  
8. El alumnado tiene derecho a recibir una educación igualitaria, que se concrete en:  
a) El desarrollo de competencias para la consecución de la autodeterminación personal y la corresponsabilidad de género, especialmente en relación con el trabajo doméstico y el cuidado de las personas.  
b) La consideración de la igualdad total entre mujeres y hombres, y el rescate del olvido de la aportación de las mujeres en las diferentes disciplinas y su contribución, social e histórica, en el desarrollo de la humanidad.  
c) La utilización de un lenguaje no sexista y respetuoso con la diversidad.  
d) La capacitación para que la elección de las opciones académicas, personales y profesionales se realice libre de condicionamientos basados en estereotipos asociados al género.  
e) La consolidación de la madurez personal, social y moral para actuar de manera responsable y autónoma en las relaciones personales y afectivosexuales, a analizar críticamente la sociedad y a contribuir a la igualdad real y efectiva entre las personas.  
  
Artículo 41. Deberes del alumnado  
Son deberes básicos del alumnado:  
1. Respetar a todas las personas. Este deber implica:  
a) Ser respetuoso con los otros, como norma fundamental de convivencia.  
b) Respetar la libertad de conciencia, las convicciones ideológicas, religiosas y morales que se encuentran amparadas y reconocidas por la Declaración Universal de los Derechos Humanos, la Carta de derechos fundamentales de la Unión Europea y por la Constitución Española.  
c) Respetar la identidad y expresión de género, la orientación sexual, así como la dignidad personal, la integridad y la intimidad de todas las personas que conforman la comunidad educativa, evitando cualquier discriminación por razón de nacimiento, origen racial o étnico, sexo, religión, opinión o cualquier otra condición o circunstancia personal o social.  
d) Rechazar la violencia en todas sus formas.  
e) Respetar los derechos de todos los miembros de la comunidad educativa.  
2. Estudiar. Este deber implica:  
a) Participar activamente en el proceso de aprendizaje para el desarrollo de actitudes y habilidades y en la adquisición del conocimiento.  
b) Asistir y participar activamente en todas las actividades escolares obligatorias.  
c) Ser puntual y respetar los horarios de las actividades del centro, independientemente de que estas se desarrollan dentro o fuera de las instalaciones.  
d) Esforzarse para conseguir un desarrollo pleno como personas.  
  
e) Ejercer hábitos saludables referentes en el descanso, la alimentación y la higiene.  
3. Respetar al profesorado y a todos los profesionales que integran el equipo educativo o que prestan sus servicios en la comunidad educativa. Este deber implica:  
a) Respetar la labor del profesorado, del personal de administración y servicios y del personal no docente de atención educativa, y seguir sus indicaciones, tanto en el ejercicio de su labor educativa como en el control del cumplimiento de las normas de convivencia y de las normas de organización y funcionamiento del centro.  
b) Hacer los trabajos o tareas encomendadas por el profesorado.  
c) Respetar el proyecto educativo del centro.  
4. Practicar la convivencia positiva. Este deber implica:  
a) Cumplir las normas de organización y funcionamiento y las normas de convivencia del centro.  
b) Participar y colaborar activa y positivamente con el resto de los miembros de la comunidad educativa para favorecer el desarrollo de todas las actividades educativas.  
c) Posicionarse activamente a favor de las personas más vulnerables, quienes puedan sufrir acoso escolar, respetando, defendiendo e integrando a cualquier posible víctima.  
5. Cuidar y utilizar adecuadamente las instalaciones. Este deber implica:  
a) Cuidar y respetar las instalaciones y el equipamiento del centro, incluidas las del comedor y el transporte escolar, los sistemas de emergencia y los diferentes materiales empleados en la actividad educativa.  
b) Respetar el medio ambiente haciendo un uso adecuado y sostenible del agua y de la energía.  
c) Respetar el entorno del centro, mantener el orden y cuidar las instalaciones del entorno: jardines, aceras, portales, fachadas, paredes, etc.  
  
  
Capítulo III  
Derechos y deberes de las familias del alumnado  
  
Artículo 42. Derechos de las familias  
Las familias o representantes legales, con relación a la educación de sus hijos e hijas, o tutelados, menores de edad, sin perjuicio de los derechos reconocidos en el artículo 4.1 de la Ley orgánica 8/1985, de 3 de julio, reguladora del Derecho a la Educación, tendrán los siguientes derechos:  
1. A conocer el proyecto educativo del centro, así como el resto de los planes y protocolos educativos, y a ser orientadas al respeto.  
2. A participar, en la elaboración y revisión de las normas que regulan la organización, la igualdad y la convivencia en el centro, en los términos establecidos en la normativa vigente.  
3. A participar en la organización, el funcionamiento, el gobierno y la evaluación del centro educativo, en los términos establecidos en la normativa vigente.  
4. A ser respetadas por el resto de la comunidad educativa y que se respeten sus convicciones ideológicas, políticas, religiosas y morales.  
5. A participar en los órganos y estructuras establecidas en la normativa vigente, y en aquellas otras habilitadas en cada centro, que tengan atribuciones en el ámbito de la gestión de la igualdad y la convivencia.  
6. A ser informadas sobre todas aquellas decisiones relacionadas con la convivencia escolar que afecten a sus hijos e hijas, tutelados o tuteladas, así como a presentar reclamaciones conforme a la normativa vigente.  
7. A colaborar con los centros educativos en la prevención y el abordaje de las conductas contrarias a las normas de convivencia.  
8. A colaborar en la propuesta de medidas e iniciativas que favorezcan la convivencia escolar.  
9. A ser escuchadas en los procedimientos abiertos, relativos a alteraciones graves de la convivencia.  
10. A asociarse libremente.  
11. A ser escuchadas en aquellas decisiones que afecten a la orientación y el progreso académico de sus hijas e hijos, o tutelados.  
12. A la intimidad y confidencialidad en el tratamiento de la información que afecte a sus hijas e hijos o tutelados o al núcleo familiar.  
13. A la posibilidad de formarse en materia de igualdad y convivencia.  
  
Artículo 43. Deberes de las familias  
1. Corresponde a los padres, las madres y representantes legales, como primeros y principales responsables de la educación de sus hijos e hijas o tutelados, la adopción de las medidas oportunas, la solicitud de la ayuda correspondiente y la colaboración con el centro para que el proceso educativo se lleve a cabo de manera adecuada.  
Se concreta en los siguientes deberes:  
a) Adoptar las medidas, recursos y condiciones necesarias que garanticen la asistencia a clase, el estudio y la participación de sus hijos e hijas o tutelados. De acuerdo con el artículo 49, de la Ley 26/2018, de 21 de diciembre, de la Generalitat, de derechos y garantías de la infancia y adolescencia, sobre la no escolarización, absentismo y abandono escolar: «Las personas progenitoras y otros representantes legales de personas menores de edad, como responsables de su crianza y formación, tienen el deber de velar para que estas cursen de manera real y efectiva los niveles obligatorios de enseñanza, y de garantizar la asistencia a clase».  
b) Conocer y dar apoyo al proceso educativo de los hijos, hijas o tutelados, en colaboración con el profesorado.  
c) Fomentar el respeto por todos los componentes de la comunidad educativa.  
d) Mantener y favorecer una comunicación continua y fluida con el profesorado y el centro educativo.  
e) Colaborar con los centros educativos y con el profesorado en todos aquellos aspectos relacionados con la convivencia escolar y contribuir a su mejora.  
f) Respetar la libertad de conciencia y las convicciones ideológicas, políticas, religiosas y morales, así como la dignidad, la integridad y la intimidad de los miembros de la comunidad educativa.  
g) Participar en la reflexión y la redacción de las normas de convivencia del centro y respetarlas.  
h) Conocer el proyecto educativo del centro, así como las normas de convivencia y las normas de organización y funcionamiento.  
i) Respetar y hacer respetar la autoridad y las orientaciones del profesorado en el ejercicio de sus funciones.  
j) Participar de manera activa en los acuerdos o compromisos particulares establecidos entre el tutor o la tutora, alumno o alumna y su familia, como mecanismo de resolución de un conflicto.  
k) Fomentar una actitud responsable en el uso de las tecnologías de la información, la comunicación y la relación, incluido el uso de los teléfonos móviles y otros dispositivos electrónicos, prestando especial atención a medidas de prevención del ciberacoso.  
l) Participar en las actuaciones previstas para el seguimiento y evaluación de la convivencia en el centro.  
2. Estas obligaciones se entienden sin perjuicio de las establecidas en el artículo 4.2 de la Ley orgánica 8/1985, de 3 julio, reguladora del Derecho a la Educación.  
3. Para el debido cumplimiento de sus deberes, las familias tendrán garantizado el derecho a la accesibilidad universal.  
  
Capítulo IV  
Derechos y deberes del profesorado  
  
Artículo 44. Derechos del profesorado  
El profesorado tiene los siguientes derechos:  
1. A ser respetado, a recibir un trato adecuado y a ser valorado por la comunidad educativa, y por la sociedad en general, en el ejercicio de sus funciones.  
2. Que se respeten sus indicaciones en el cumplimiento de las normas establecidas en el centro educativo y en el entorno escolar.  
3. A mantener la comunicación y la colaboración necesaria con las familias y miembros de la comunidad educativa con los apoyos que precisen en cada caso.  
4. A la autonomía pedagógica y en la toma de decisiones relativas a la aplicación de las normas de convivencia.  
5. A desarrollar la función docente en un ambiente educativo donde se respeten sus derechos y su integridad física y moral.  
6. A recibir formación permanente en materia de atención a la diversidad, sobre igualdad y convivencia escolar y sobre estrategias de gestión de la convivencia.  
7. A participar en los órganos y estructuras que tengan atribuidas competencias en el ámbito de la convivencia escolar.  
8. A expresar libremente su opinión, siempre que no sean discriminatorias hacia ninguna minoría o grupo social, ni potencien conductas antidemocráticas.  
9. A ejercer el derecho de asociación y reunión, de acuerdo con la legislación vigente.  
10. A la defensa jurídica en los procedimientos que pudieran derivarse del ejercicio legítimo de sus funciones, en los términos establecidos en la normativa vigente.  
11. A la consideración de autoridad pública según se establece en la Ley15/2010, de 3 de diciembre, de la Generalitat, de autoridad del profesorado.  
  
Artículo 45. Deberes del profesorado  
El profesorado tiene los siguientes deberes:  
1. Proporcionar al alumnado una educación de calidad, igualitaria, equitativa y respetar su diversidad y fomentar un buen clima de participación y convivencia.  
2. Informar al alumnado y las familias o representantes legales sobre los contenidos, procedimientos, instrumentos y criterios de evaluación.  
3. Actualizarse de forma continuada sobre atención a la diversidad, la igualdad y convivencia escolar, y la gestión de la igualdad y la convivencia, en el marco de los planes de formación oficiales que promueve la Administración educativa.  
4. Respetar la libertad de conciencia, la identidad y la expresión de género, la orientación sexual y las convicciones religiosas y morales, así como la dignidad, integridad e intimidad de todos los miembros de la comunidad educativa.  
5. Participar en la elaboración de las normas de organización y funcionamiento del centro.  
6. Fomentar un clima positivo de convivencia en el centro y en el aula, y durante las actividades complementarias y extraescolares.  
7. Colaborar en la prevención, detección, intervención y gestión de la igualdad y la convivencia, y aplicar las medidas de abordaje educativo necesarias, de acuerdo con lo dispuesto en este decreto.  
8. Comunicar a la dirección del centro educativo las situaciones que perjudiquen gravemente la convivencia para que se puedan tomar las medidas oportunas, guardando secreto, confidencialidad y sigilo profesional sobre la información y circunstancias personales y familiares del alumnado, conforme a la normativa vigente, y sin perjuicio de prestar la atención inmediata que se precise.  
9. Informar a las familias sobre los incumplimientos de las normas de convivencia por parte de sus hijos, hijas o tutelados, y de las medidas de abordaje educativo adoptadas.  
10. Controlar las faltas de asistencia y los retrasos, y comunicarlas a las familias o representantes legales.  
  
  
Capítulo V  
Derechos y deberes del personal no docente  
  
Artículo 46. Derechos del personal de administración y servicios y del personal no docente de atención educativa  
1. A ser respetados, recibir un trato adecuado y ser valorados por la comunidad educativa, y por la sociedad en general, en el ejercicio de sus funciones.  
2. A expresar libremente su opinión, siempre que no sean discriminatorias hacia ninguna minoría o grupo social, ni potencien conductas antidemocráticas.  
3. A la defensa jurídica en los procedimientos que puedan derivarse del ejercicio legítimo de sus funciones, en los términos establecidos en la normativa vigente.  
  
Artículo 47. Deberes del personal de administración y servicios y del personal no docente de atención educativa  
1. Conocer y participar en la elaboración de las normas de igualdad y convivencia, a través de las estructuras participativas constituidas en cada centro. normas de organización y funcionamiento del centro.  
2. Colaborar con el centro para establecer un buen clima de convivencia, así como velar, en el ámbito de sus funciones, por el cumplimiento de las normas de igualdad y convivencia.  
3. Respetar la libertad de conciencia, las convicciones religiosas y morales, la dignidad, la integridad y la intimidad de todos los miembros de la comunidad educativa.  
4. Comunicar a la jefatura de estudios las conductas que supongan una alteración grave de la convivencia para que se puedan tomar las medidas oportunas, guardando secreto, confidencialidad y sigilo profesional sobre la información y las circunstancias personales y familiares del alumnado, conforme a la normativa vigente, y sin perjuicio de prestar la atención inmediata necesaria.  
5. En el caso del personal de administración y servicios, colaborar en la custodia de la documentación administrativa relacionada con la convivencia escolar, así como guardando sigilo y confidencialidad respecto a las actuaciones de las cuales tuvieran conocimiento.  
  
  
DISPOSICIONES ADICIONALES  
  
Primera. Inspección de Educación  
La Inspección de educación velará por el cumplimiento de las disposiciones previstas en el presente decreto.  
  
Segunda. Incidencia presupuestaria  
La aplicación y el desarrollo de este decreto no tendrá ninguna incidencia en la dotación de los capítulos de gasto asignados a la conselleria competente en materia de educación, que en todo caso tienen que ser atendidos con los medios personales y materiales que esta tiene asignados.  
  
Tercera. Protección de datos  
1. Los tratamientos de datos personales que se realizan en cumplimiento de esta norma se ajustarán a lo que se dispone en el régimen jurídico europeo y estatal en materia de protección de datos de carácter personal.  
2. El departamento con competencias en materia de educación y cada centro educativo, en el ámbito competencial atribuido por el presente decreto, serán responsables de las actividades de tratamiento contenidas en la presente norma, y garantizarán:  
a) La aplicación de los principios de protección de datos regulados en el artículo 5 del Reglamento (UE) 2016/679.  
b) El cumplimiento del deber de informar previsto en los artículos 13 y 14 del Reglamento (UE) 2016/679 respecto a todas aquellas personas interesadas cuyos datos sean objeto de tratamiento de las actividades reguladas en este decreto.  
c) La adopción de medidas de índole técnica y organizativa que sean necesarias y apropiadas para garantizar un nivel de seguridad adecuado al riesgo, asegurando, en todo caso, la confidencialidad, seguridad e integridad de los datos, así como las conducentes a hacer efectivas las garantías, obligaciones y derechos reconocidos en el régimen jurídico de protección de datos. Estas medidas se corresponderán con las establecidas por el Esquema Nacional de Seguridad.  
3. En relación con los órganos previstos en esta norma, los datos de las personas que los integran serán tratados en conformidad con lo dispuesto en la normativa vigente en materia de protección de datos, cumpliendo con los principios relativos al tratamiento y con el deber de informar a las personas interesadas. Así mismo, las personas que forman parte del órgano tendrán el deber de confidencialidad de la información que conozcan en el desarrollo de sus funciones.  
Las entidades que, conforme a lo que se prevé en la presente norma, propongan personas para ser miembros de estos órganos, tendrán que proporcionarles a ellas previamente la información sobre protección de datos de acuerdo con la obligación derivada de los artículos 13 y 14 del Reglamento (UE) 2016/679.  
4. Las personas afectadas por las diferentes actividades de tratamiento podrán ejercer sus derechos de acceso, rectificación y supresión de datos, así como de limitación u oposición del tratamiento, cuando proceda, ante el responsable del tratamiento.  
  
  
DISPOSICIONES TRANSITORIAS  
  
Primera. Protocolos de la Orden 62/2014  
Mientras tanto no se desarrolle la normativa reguladora que desarrolla el presente decreto, se mantendrán en vigor las disposiciones relativas a los protocolos de actuación e intervención ante supuestos de violencia escolar con consecuencias gravemente perjudiciales para la convivencia en los centros, recogidos en la Orden 62/2014, de 28 de julio, de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, por la que se actualiza la normativa que regula la elaboración de los planes de convivencia en los centros educativos de la Comunitat Valenciana y se establecen los protocolos de actuación e intervención ante supuestos de violencia escolar.  
  
Segunda. Coordinación de bienestar y protección   
En cuanto a la figura de coordinación de bienestar y protección, la Ley orgánica 2/2006, de 3 de mayo, de educación, establece en el artículo 124 que:  
«5. Las administraciones educativas tienen que regular los protocolos de actuación frente a indicios de acoso escolar, ciberacoso, acoso sexual, violencia de género y cualquier otra manifestación de violencia, así como los requisitos y las funciones que tiene que ejercer el coordinador o coordinadora de bienestar y protección, que se tiene que designar en todos los centros educativos independientemente de su titularidad. Las directoras, directores o titulares de centros educativos se tienen que responsabilizar de que la comunidad educativa esté informada de los protocolos de actuación existentes, así como de la ejecución y el seguimiento de las actuaciones que se prevén. En todo caso, se tienen que garantizar los derechos de las personas afectadas.».  
En el ámbito de la Comunidad Valenciana, la coordinación de igualdad y convivencia, creada con anterioridad a la aprobación de la Ley orgánica 3/2020 y la Ley orgánica 8/2021, de 4 de junio, de protección integral a la infancia y la adolescencia ante la violencia, y que se encuentra plenamente institucionalizada en la totalidad de centros educativos que imparten enseñanzas obligatorias, asume las funciones propias de la coordinación de bienestar y protección descritas en el artículo 35 de la mencionada Ley 8/2021, a excepción de las funciones b y i, que recaen en la dirección del centro, o la titularidad en el caso de los centros privados concertados.  
DISPOSICIÓN DEROGATORIA  
  
Única. Derogación normativa  
Quedan derogadas las siguientes disposiciones:  
- Decreto 39/2008, de 4 de abril, del Consell, sobre la convivencia en los centros docentes no universitarios sostenidos con fondos públicos y sobre los derechos y deberes del alumnado.  
- Decreto 233/2004, de 22 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se crea el Observatorio para la Convivencia Escolar en los Centros de la Comunidad Valenciana.  
Así mismo, quedan derogadas todas las normas de igual o inferior rango en lo que contradigan o se opongan a lo dispuesto en este decreto.  
  
  
DISPOSICIONES FINALES  
  
Primera. Desarrollo normativo  
Se autoriza a la persona titular y a los centros directivos de la conselleria competente en materia de educación para que dicten las disposiciones necesarias para el desarrollo de este decreto.  
  
Segunda. Entrada en vigor  
Este decreto entrará en vigor el día siguiente de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
València, 11 de noviembre de 2022  
  
El presidente de la Generalitat,  
XIMO PUIG FERRER  
  
La consellera de Educación, Cultura y Deporte,  
RAQUEL TAMARIT IRANZO



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI