Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9177, del 20-09-2021 (2021/9104)

RESOLUCIÓ de 7 de setembre de 2021, de la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 32/17-AIA Ontinyent.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9177

Data del DOGV
:   20-09-2021

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2021/9104

CVE


Data del document
:   07-09-2021

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Ontinyent](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 7 de setembre de 2021, de la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 32/17-AIA Ontinyent. [2021/9104]  
De conformitat amb l'article 47.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, que estableix la publicació en el Boletín Oficial del Estado o en el diari oficial corresponent de l'informe d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'informe d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 32/17-AIA Ontinyent.  
  
  
«Informe d'impacte ambiental  
Expedient: 32-2017-AIA.  
Títol: Transformació agrícola i posada en regadiu d'una finca d'arbres fruiters al terme municipal d'Ontinyent (València).  
Promotor: Mas Valles Altos, SAT.  
Òrgan substantiu: Ajuntament d'Ontinyent.  
Localització: parcel·les 2 (part), 3, 15 (part), 16 (part), 58, 59 del polígon 23 d'Ontinyent (València).  
  
Antecedents  
El 17 de febrer de 2017 té entrada en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental la documentació per a l'inici de la tramitació del procediment simplificat d'avaluació d'impacte ambiental del projecte de transformació agrícola i posada en regadiu de la denominada Finca Medina al terme municipal d'Ontinyent (València).  
El 6 d'abril de 2017 es remet a l'Ajuntament d'Ontinyent, en la seua qualitat d'òrgan substantiu, un escrit que indica la necessitat d'aportar la documentació establida en la Llei 21/2013 perquè s'inicie el procediment.  
Mitjançant remissions amb registre d'entrada de 8 de novembre de 2017 i 11 d'abril de 2018 es completa la documentació necessària per a iniciar el tràmit de consultes establit en la Llei 21/2013 d'avaluació ambiental.  
Els organismes consultats van ser:  
- Servei Territorial de Medi Ambient de València.  
- Ajuntament d'Ontinyent.  
- Servei Territorial de Cultura i Esport de València.  
- Secció de Sol no Urbanitzable del Servei Territorial d'Agricultura de València.  
- Comissaria d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
El resultat del tràmit de consultes va ser el següent:  
- Informe de 26 de juliol de 2018, de la Secció de Sol no Urbanitzable de la Direcció Territorial d'Agricultura de València en el qual s'analitzen els articles aplicables al projecte de la Llei 5/2014, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
Indica l'informe que el projecte inclou moviments de terra que excedeixen la pràctica normal de les activitats agràries, per tant es tracta d'una transformació agrícola, i això està permés en aplicació de l'article 197 de l'esmentada llei, així com les construccions i instal·lacions agrícoles. Indica, així mateix, que els actes d'ús i aprofitament en sol no urbanitzable estan subjectes a llicència urbanística en aplicació de l'article 200 de la LOTUP després de l'informe previ de les conselleries competents per raó de la matèria segons l'article 201 de la mateixa llei.  
Altres legislacions d'aplicació són la Llei 8/2002, de 5 de desembre, d'ordenació i modernització de les estructures agràries a la Comunitat Valenciana, i l'Ordre de 17 d'octubre de 2005, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per la qual es regula l'emissió dels informes de caràcter territorial i urbanístic.  
Finalment, l'informe indica que el projecte hauria de comptar amb la concessió administrativa d'aigües concedida per l'òrgan de conca, així com, en el cas que pretenga eliminar elements del paisatge, sol·licitar-se prèviament a la Secció de Producció Vegetal segons legislació específica sobre aquest tema.  
- Informe del 30 d'octubre de 2018 de la Direcció Territorial d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, en el qual s'indica que en compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià, els estudis d'impacte ambiental han d'incorporar l'informe de l'òrgan competent en cultura.  
Després de la realització de la prospecció arqueològica es va emetre l'informe vinculant als efectes de l'article 11 de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià, del qual s'extrau el següent:  
Patrimoni arqueològic:  
«La prospecció arqueològica ha determinat una possible afecció al patrimoni d'aquesta índole (concretament sitges de construcció cronocultural andalusina) i etnològic, i proposa l'aplicació de mesures correctores. Les mesures preventives presentades són correctes.  
Atés el registre present en la zona s'imposen com a mesures preventives o correctores per a la salvaguarda del patrimoni arqueològic les següents:  
1. La delimitació i excavació del camp de sitges, el seguiment arqueològic intensiu dels moviments de terres de l'excavació de rases per a instal·lació de canonades de transport d'aigua de reg o altres en els terrenys situats en la zona adjacent a aquest perímetre, així com de la terrassa de la parcel·la 58, i dels terrenys associats a la mina d'aigua. Per a la resta dels moviments de terra necessaris per al projecte, s'imposa la realització d'un seguiment global.  
2. S'haurà de preveure com a mesura compensatòria l'obligació inexcusable de publicar els resultats obtinguts, en cas de documentació de les sitges andalusines o altres elements d'interés patrimonial. L'abast d'aquest treball dependrà de l'extensió i la importància de les restes documentades».  
Patrimoni etnològic.  
La documentació remesa estudia l'impacte patrimonial sobre el patrimoni etnològic i el patrimoni industrial. Després de la prospecció s'indica el següent: «La finca en què recau el projecte és la Casa Medina i en aquesta es conserva l'habitatge tradicional el topònim del qual dona nom a la propietat. L'habitatge original presenta adossats cossos de recent construcció, però en el seu interior conserva restes d'una àrea productiva (celler o almàssera).  
També als voltants de l'habitatge s'observen abundants peces de pedra que han sigut reutilitzades en diverses obres secundàries (bancs, jardinera, escalons, [?]); destaca l'existència d'una era, així com una font construïda sobre una possible peça d'almàssera.  
Enfront de Casa Medina es conserva un xicotet pou, cobert per fàbrica de maçoneria travada amb morter, parcialment afonat, que serà tingut en compte en els pròxims apartats. En la propietat s'han observat així mateix altres pous, (?). Destaca una galeria que s'interpreta com una possible mina d'aigua, encara que no se n'ha accedit a l'interior per motius de seguretat. Es conserven les restes d'una séquia de reg, de maçoneria i morter, perduda en gran part.  
El camí de les Moreres circula per la propietat, però no queda interromput per aquesta. No hi ha murs de maçoneria, de suport de terrasses.  
  
Quant a les possibles mesures correctores s'indica: d'aquest conjunt patrimonial destaca la presència de Casa Medina, que conserva en la seua part original les restes d'una àrea productiva associada a l'elaboració possiblement d'oli (o vi), al costat d'una era que denota el cultiu de cereal, és a dir, cultius de secà.  
Aquest conjunt (...), no podrà ser transformat en els seus elements originals llevat que en siga per a la salvaguarda, restauració i/o conservació, per la qual cosa, qualsevol altra acció que afecte l'habitatge i els seus elements associats, haurà de ser autoritzada prèviament per l'Ajuntament d'Ontinyent i per la mateixa Conselleria de Cultura. Es proposa la realització de la seua catalogació mitjançant un reportatge fotogràfic exhaustiu, així com registre planimètric dels espais originals.  
Pel que fa a la galeria documentada en la parcel·la 3, cal destacar que qualsevol treball realitzat sobre aquesta parcel·la que implique afecció al subsòl, haurà de ser treballat mitjançant seguiment intensiu, per a obtindre informació que permeta obtindre un major coneixement sobre aquesta.  
El pou situat als voltants del camí de les Moreres haurà de ser conservat in situ i únicament es podrà intervindre en aquest per a la seua consolidació, evitant-ne així la pèrdua.  
El camí de les Moreres, que circula per la propietat, no podrà ser interromput i haurà de mantindre's, com en l'actualitat, transitable.  
Les restes de séquia de reg vistes en prospecció manquen d'interés per se, per la qual cosa no es necessita cap mesura cautelar específica; els pous identificats hauran de protegir-se adequadament.  
Els elements de Casa Fuset, i també aquesta, queden fora de qualsevol risc d'afecció, ni visual ni directa. No hi ha maçoneria en sec o d'altres propis d'aquest tipus d'entorns.  
Per tant, després d'estudiar la memòria patrimonial presentada i les mesures correctores proposades per a la mínima afecció al patrimoni etnològic documentat, s'informa que les esmentades mesures són adequades i oportunes per a la seua realització durant l'execució de les obres.  
Per la qual cosa s'emet informe favorable de l'esmentada memòria de la transformació agrícola i posada en regadiu d'una finca d'arbres fruiters, polígon 23, parcel·les 2, 3, 15, 16, 58 i 59 a Ontinyent, en allò relacionat amb el patrimoni etnològic i el patrimoni industrial, sempre que es complisquen amb les mesures correctores».  
- Informe de 14 de març de 2019, de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, en el qual s'exposa que està en tràmit la concessió d'aigües per al reg de 34,88 ha amb un volum sol·licitat de 116.810 m³/any.  
  
Pel que fa als cursos d'aigua, indica que en l'àmbit del projecte es troba el barranc de la Morera, per la qual cosa ha de garantir-se el drenatge superficial cap als llits, mantenint els marges nets, reduint l'àmbit de treball per a evitar afeccions i garantint el manteniment de la vegetació de ribera.  
S'evitarà la contaminació a cursos d'aigua subterranis o superficials durant el transcurs d'obres i la reposició de les riberes al seu estat original en cas que queden afectades. D'altra banda, en zona de flux preferent no podran autoritzar-se activitats vulnerables enfront d'avingudes ni que obstaculitzen la capacitat de desaigüe de la zona.  
- Informe de 21 de juny de 2018, del Departament de Medi Ambient de l'Ajuntament d'Ontinyent:  
Respecte al projecte indica que pràcticament tota l'àrea de cultiu existia prèviament, per la qual cosa l'impacte més significatiu és l'explotació d'aigües subterrànies i la transformació de secà en regadiu.  
  
Considera important el cabal sol·licitat. Si bé l'informe de l'Oficina de Planificació Hidrològica considera que l'aprofitament de 116.810 m³/any és compatible amb el pla hidrològic de demarcació, la memòria agronòmica del projecte indica que en condicions adverses siga necessari arribar al límit establit en el Reial decret 595/2014, que es correspon amb un volum anual de 179.602,27 m³/any.  
  
D'altra banda el sector 6 de cultiu és considerat com a sol forestal estratègic segons el Pla d'acció territorial forestal per formar part de capçalera de conca prioritària i, contràriament al que indica l'avantprojecte, hi ha zones amb característiques clarament forestals.  
S'observa d'altra banda que en l'interior de l'àmbit d'actuació hi ha camins representats gràficament en el cadastre històric (l'informe adjunta el pla), camins que d'acord amb l'article 11 de l'ordenança del medi rural es consideren públics excepte prova en contra.  
L'informe conclou sobre la necessitat d'aclarir el caràcter del sector 6, disposar concessió d'aigües per a les necessitats previstes i evitar l'afecció a camins públics.  
L'expedient conté:  
1. Sol·licitud de llicència d'obres per part del promotor davant l'Ajuntament d'Ontinyent de 19 de setembre de 2016.  
2. Informe de l'arquitecte municipal de 4 de gener de 2017 que indica que les parcel·les on es pretén la realització del projecte estan situades en sòl no urbanitzable de protecció agrícola, zona oest del pla general, i l'ús proposat està permés per la normativa municipal.  
  
3. Còpia de la notificació de la Secció de Mines de la Direcció Territorial de València sobre inscripció de pou en la parcel·la 15 del polígon 23 del paratge Casa Medina al terme municipal d'Ontinyent.  
  
4. Informe de 19 de juliol de 2017, de l'Oficina de Planificació Hidrològica referent a la concessió d'aigües subterrànies en la partida Casa Medina que indica que la sol·licitud d'un volum màxim anual de 116.810 m³ per a reg de 34,88 ha d'arbres fruiters és compatible amb el pla hidrològic de demarcació.  
  
Anàlisi del projecte segons els criteris de l'annex III de la Llei 21/2013.  
a) Característiques del projecte.  
El projecte consisteix en la posada en regadiu dels terrenys de l'Heretat de Medina o Casa Medina. La transformació consistirà en la modificació del cultiu de secà per cultius de regadiu.  
La superfície total dels terrenys de la finca és de 753.242,09 m², si bé l'actuació que es pretén en aquesta fase del projecte afectarà una superfície de 34,88 ha.  
El projecte no sols té com a objectiu dotar de reg les parcel·les sinó també obtindre superfícies de cultiu més homogènies.  
Per tant, en primer lloc es procedirà al moviment de terres i es realitzaran les operacions d'anivellament, desfonament i arrasament per a aconseguir la uniformitat del terreny i aconseguir així un pendent màxim del 8 % en l'eix longitudinal de la finca, per la qual cosa s'eliminaran els talussos existents presents en el centre d'aquesta, facilitant així el cultiu en filades i evitant escolaments excessius.  
Una vegada obtinguda la conformació desitjada del terreny s'estendrà la capa de terra vegetal prèviament apilada.  
Es preveu un moviment de terres de 71.827 m³ en desmunt i de 71.850 m³ en terraplé.  
L'evacuació de les aigües pluvials es realitzarà per mitjà dels seus llits naturals actuals, ja que, si bé es modifica el pendent, no es modifica la direcció d'aquest. L'aigua de pluja es canalitzarà cap als llits i camins existents i d'ací cap als barrancs pròxims a la finca.  
  
Es procedirà a la plantació d'arbres fruiters adaptant-se en la mesura del possible a les corbes de nivell.  
La xarxa de reg consistirà en un capçal de reg que s'instal·larà en una edificació existent des d'on partirà la xarxa de distribució enterrada i únicament quedaran en superfície les canonades terciàries i les canonades portaemissores. En la xarxa hidràulica s'instal·laran tots els elements de control i maniobra, necessaris per al correcte funcionament de la xarxa. Els dispositius de mecanització, ordenació i adobament se situaran en una edificació existent, per la qual cosa no serà necessari realitzar noves edificacions.  
La finca compta amb pou legalitzat que subministrarà l'aigua a la xarxa de reg. La connexió del pou amb la xarxa de reg es realitzarà mitjançant la instal·lació de canonada de PVC de 200 mm de diàmetre situada en rasa de 0,60 x 2 m. Paral·lela a aquesta, s'executarà una segona rasa de 0,60 x 1,30 m per a la instal·lació de tres tubs de PVC de 100 mm de diàmetre per on circularan les línies elèctriques que donaran energia a la instal·lació de bombament.  
En el pou, es procedirà a l'execució de solera de formigó on quedaran allotjats els orificis de perforació. A continuació, s'instal·laran els equips de bombament i es procedirà a la protecció dels equips mitjançant la instal·lació de caseta prefabricada de formigó.  
Està prevista la instal·lació de tanca en les zones pròximes a la CV-655. Aquestes tanques seran resoltes amb malles de simple torsió i pals metàl·lics en galvanitzacions o plastificats en color verd.  
Els camins de la propietat es troben bastant deteriorats i està previst intervindre-hi per a millorar-ne el ferm i en alguns casos mitjançant l'execució de sobreamples.  
El condicionament dels camins existents es realitzarà mitjançant el desallotjament i desbrossament del terreny, compactació de base de balasts. En l'accés a l'edificació principal se'n procedirà al condicionament mitjançant asfaltat.  
  
b) Ubicació del projecte.  
El projecte se situa al sud de la CV-655, en zona de mosaic agroforestal emmarcada pels barrancs que formen part de la xarxa hidrogràfica del riu Clariano, el naixement del qual se situa en el paratge conegut com el Pou Clar.  
El Pou Clar forma part del paratge natural municipal Serra de l'Ombria-Pou Clar.  
El projecte no afecta directament cap espai natural protegit ni espais Xarxa Natura 2000.  
Part del projecte limita amb zona forestal i afecta una superfície d'unes 0,96 ha de terreny forestal estratègic segons la cartografia del Pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana.  
c) Característiques del potencial impacte.  
Fase d'obres:  
- L'eliminació o conformació de camins i la generació de desmunts i terraplens donarà lloc a un canvi en la morfologia del terreny i a un augment del risc d'erosió. L'impacte es valora com a compatible.  
  
- El trànsit de maquinària d'obra alterarà la capa superficial del sol i generà risc d'erosió. Aquest impacte pot reduir-se amb la implantació de mesures correctores, per la qual cosa l'impacte es valora com a compatible.  
Els vehicles necessaris per a executar les obres poden donar lloc a abocaments de combustibles, lubrificants, refrigerants, etc., així com emissions de contaminants atmosfèrics i sorolls, generació de pols i partícules. L'impacte es valora com a temporal i moderat.  
A conseqüència de les obres poden aparéixer acumulacions d'àrids i altres materials d'obra que seran retirats una vegada acaben aquestes. L'impacte es valora com a compatible.  
- Quant a l'impacte sobre llits, no es planteja l'actuació sobre aquests o la introducció de noves rasants que els modifiquen. S'utilitzaran els existents com a eixida natural dels escolaments que es generen en les parcel·les. L'impacte es valora com a compatible.  
- La construcció de camins, transformació de terrenys i l'habilitació d'espais per a instal·lacions auxiliars i parcs de maquinària generaran impactes sobre la vegetació a causa de la seua eliminació i es requerirà la implantació de mesures preventives. L'impacte es valora com a moderat.  
- Hi haurà una afecció directa a la fauna a causa de les molèsties que es produiran en la fase d'obres que produirà el seu desplaçament i indirecta a causa de l'eliminació de la vegetació. L'impacte es valora com a moderat.  
- Durant la fase de plantació es produiran canvis en la textura paisatgística de caràcter temporal. Es tracta d'un impacte d'una certa incidència visual però de molt curta duració. L'impacte es valora com a compatible.  
- Durant la fase d'obra es produiran ocupacions temporals que poden causar molèsties a l'activitat econòmica. L'impacte es valora com a compatible.  
- La realització de les obres generarà impactes positius sobre l'ocupació temporal i l'ocupació.  
- Hi ha en l'àmbit del projecte diferents elements integrants del patrimoni cultural valencià, destacant-ne el conjunt etnològic de la Casa Medina, diverses sitges d'origen andalusí, pou i una galeria o mina d'aigua, i camí tradicional (de les Moreres). La preservació d'aquests elements requerirà la implantació de mesures correctores.  
Fase d'explotació:  
- Canvis en el paisatge agrari:  
Es produirà un canvi en el paisatge per la possibilitat de cultivar més varietat d'espècies en realitzar-se la transformació del regadiu. En el secà, els canvis que es poden introduir són mínims perquè es tracta d'una explotació amb pocs arbratges productius i els elements texturals del paisatge són inicialment escassos. L'impacte es valora com a compatible.  
- Millores socioeconòmiques: la remodelació de les parcel·les de cultiu repercutirà en l'obtenció de major eficiència en l'explotació i una millora dels resultats econòmics d'aquesta, i es produirà un impacte positiu d'elevada magnitud.  
- Hidrologia: l'ús de l'aigua pot donar lloc a una sobreexplotació d'aqüífers. Els aqüífers més pròxims a l'àrea d'extracció (080.155 Vall d'Albaida i 080.161 Volcadores-Albaida), es troben en bon estat, fet que es constata en la concessió atorgada per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, per la qual cosa l'impacte es considera compatible.  
  
Com a mesures correctores es proposen:  
En fase d'obres:  
- El trànsit de la maquinària d'obra es realitzarà utilitzant els camins existents.  
- Les obres es realitzaran fora de l'època de cria per a la fauna.  
- Per a evitar l'augment de pols en l'aire, es procedirà a humitejar els camins amb aigua.  
- La caseta de bombament s'adaptarà al medi rural en què es localitza, sense materials brillants o reflectors.  
- Es respectarà la vegetació dels rierols, límits i zones de vegetació natural i forestal.  
- Els moviments de terra seran els mínims imprescindibles. Una vegada acabades les obres es procedirà a la neteja general de les àrees afectades, i seran gestionats els materials sobrants i residus d'acord amb les seues característiques i per un gestor autoritzat.  
- El manteniment de la maquinària es realitzarà en instal·lacions adequades per a això (canvis d'oli, etc.), evitant els possibles abocaments accidentals al medi.  
- Els vehicles i la maquinària que intervenen en la fase d'obres estaran en adequades condicions per a evitar l'emissió de gasos i contaminants i sorolls.  
- S'obtindrà l'autorització de l'òrgan de conca per a la realització d'obres en la zona d'afecció de llits.  
- En finalitzar els treballs es duguera a terme una neteja general de totes aquelles restes generades durant la fase d'obra i la restauració de les zones afectades.  
Fase de funcionament:  
- Es respectarà l'arbratge autòcton existent, així com els límits i zones de vegetació natural no transformades. S'evitaran embassades, cremes o qualsevol altra actuació en el seu entorn pròxim, i es mantindran en bon estat vegetatiu les zones amb vegetació natural.  
- S'evitarà que l'aplicació d'herbicides i pesticides puga causar deterioracions per contaminació difusa en les àrees protegides.  
- Es restituiran els accessos i camins públics que puguen resultar afectats.  
- La vegetació dels rierols no resultarà afectada per cap operació agrícola.  
- Els residus perillosos generats i gestionats en les instal·lacions hauran d'envasar-se, etiquetar-se i emmagatzemar-se d'acord amb la legislació vigent.  
- Els residus no perillosos generats podran depositar-se temporalment en les instal·lacions, amb caràcter previ a la seua gestió.  
- Caldrà ajustar-se al que es disposa en el Reial decret 212/2002, de 22 de febrer, pel qual es regulen les emissions sonores en l'entorn degudes a determinades màquines d'ús a l'aire lliure.  
- S'hauran d'adoptar totes les mesures que siguen necessàries per a reduir els sorolls produïts durant la fase d'explotació, amb la finalitat d'evitar molèsties a la fauna existent en la zona.  
- A fi de fer un ús responsable i eficient dels recursos hídrics, es deposarà de sistemes de mesurament i control permanent que permeten controlar el consum d'aigua i detectar pèrdues en els sistemes de proveïment per canonades, i poder prendre les mesures oportunes per a la reparació dels danys.  
El control i seguiment dels possibles impactes i de l'efectivitat de les mesures proposades es realitzarà a través d'indicadors de seguiment ambiental.  
  
Consideracions de l'òrgan ambiental  
- Consideracions administratives: cal assenyalar la difícil tramitació de l'expedient per falta inicial d'informació tècnica del projecte, així com falta de valoració de l'impacte sobre el patrimoni cultural, la qual cosa va donar lloc a la realització d'un primer requeriment de documentació dirigit a l'òrgan substantiu en data 4 d'abril de 2017 i dos requeriments de documentació al promotor del projecte, amb advertiment de caducitat, en dates de 9 d'agost de 2017 i 30 de gener de 2018. Posteriorment, el 21 de novembre de 2018 es va requerir nova documentació al promotor i se'l va advertir de caducitat novament amb data de 6 d'agost de 2019.  
Finalment, i atesa la paralització del procediment per la falta de remissió de l'informe en matèria del patrimoni cultural valencià, aquest va ser requerit directament per l'òrgan ambiental a l'òrgan competent en cultura.  
Aquest informe va tindre entrada en l'òrgan ambiental en data de 18 de juny de 2020 i es van considerar suficients els elements de judici per a resoldre l'expedient.  
Finalment, cal assenyalar que encara que la SAT no ha respost els últims requeriments efectuats, es considera necessari resoldre l'expedient a fi de determinar les mesures preventives i correctores que en qualsevol cas han d'aplicar-se a l'àmbit del projecte.  
  
- Consideracions ambientals:  
L'ortofoto de l'any 2020 mostra que el projecte proposat està parcialment executat. El projecte s'ha executat en les parcel·les 15 (excepte la zona forestal originalment no inclosa en el projecte) i 16. De les parcel·les incloses en el projecte, no s'ha actuat en les parcel·les 3, 58 i 59.  
  
La valoració ambiental del projecte, segons documentació aportada, manca d'una visió global de l'impacte del conjunt del projecte respecte a les característiques de l'entorn on se situa i per això l'impacte del projecte sobre la xarxa d'escolaments no s'ha valorat correctament.  
  
En l'entorn de la transformació circula el barranc de Morera (en alguns trams cartografiat com barranc de la Casa Medina) que forma part del paratge natural municipal Serra de l'Ombria-Pou Clar. La integració dels barrancs en el paratge respon a la necessitat de protegir la xarxa hidrogràfica del Pou Clar, naixement del riu Clariano.  
  
Al seu torn, la zona forestal de l'Ombria és considerada com a terreny forestal estratègic (TFE) segons la cartografia del Pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana per formar part de conca prioritària.  
La transformació actualment plantejada no afecta sol forestal, excepte una part de la parcel·la 16, situada al sud i a l'oest d'aquesta i actualment agrícola, però transformada l'any 2002 (aproximadament) de sol forestal a sol agrícola. Aquesta zona està considerada TFE i, sembla formar part del llit del barranc de Morera, igual que la part est de la parcel·la 16.  
Per tant, a més del respecte a les zones de domini públic o a aquelles zones on no pot interrompre's el pas de l'aigua segons la legislació d'aigües, en la part indicada ha de modificar-se el projecte per evitar l'afecció a la xarxa natural d'escolaments que influeix de manera indirecta en la xarxa de recàrrega del riu Clariano, per la qual cosa cal establir sobre aquest tema mesures correctores.  
Per tant, aquesta zona (sud-oest de la parcel·la 16) té rellevància ambiental i per això s'ha de preservar l'ús forestal i hídric i, si escau, legal.  
Quant al terreny transformat, la zona on s'ha produït un major remodelació del terreny se situa en les subparcel·les «d»i «m» de la parcel·la 15, així com en la zona situada entre ambdues de la subparcel·la «l», on s'han eliminat els bancals o terrasses de cultiu i s'ha conformat un terreny d'unes 8 ha amb plantació d'arbres fruiters on, al seu torn, s'han generat línies de cultiu en pendent descendent continu de 400 metres de longitud. La formació de superfícies de línies de cultiu contínues en terreny amb pendent afavoreix l'augment de velocitat de les aigües de pluja que afavoreix l'erosió, per la qual cosa han d'aplicar-se mesures correctores per a evitar que l'impacte derivat de la remodelació del terreny no cause efectes ambientals significatius.  
Pel que fa a la transformació prevista en les parcel·les 3 i 58, a causa del pendent de les parcel·les afectades, l'eliminació de les pràctiques de conservació existents (bancals) suposaria l'agreujament de les pèrdues de sol per erosió, i això no es considera acceptable des del punt vista ambiental i, per tant, no es podrà efectuar el moviment de terres previst.  
Quant a l'ús de l'aigua, l'òrgan de conca, després de l'informe favorable de l'oficina de planificació hidrològica garanteix la sostenibilitat de l'ús. No obstant això, han de finalitzar-se els tràmits administratius de la concessió d'aigües que permeten l'ús legal d'aquesta i garanteixen mitjançant la inscripció en el registre una assignació sostenible d'usos.  
Referent al patrimoni cultural, els majors vestigis se situen en les parcel·les 3, 58 i voltants de la Casa Medina, per la qual cosa hauran de complir-se de manera estricta les mesures preventives de l'informe en matèria del patrimoni cultural valencià.  
Atés el caràcter agroforestal de la zona on se situa la transformació, hauran d'implantar-se mesures generals de prevenció d'incendis per a evitar generar impactes en la zona forestal derivats del funcionament de la transformació.  
Finalment, cal indicar que en el cas que es procedisca al tancament de la parcel·la, ni aquest tancament ni qualsevol altra actuació que es realitze podrà suposar l'eliminació de pas pels camins tradicionals, ni dificultar o impedir la circulació de fauna.  
  
Consideracions jurídiques.  
1. El projecte examinat constitueix un supòsit de l'annex II, grup 1.c), 2n de la Llei 21/2013 d'avaluació ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la secció 2a de la Llei 21/2013 modificada per la Llei 9/2018 i en les altres disposicions que hi són aplicables.  
3. L'article 13.2.f del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència en matèria d'avaluació d'impacte ambiental.  
  
  
Resolució  
  
Primer  
Emetre l'informe d'impacte ambiental favorable al projecte de transformació agrícola i posada en regadiu d'una finca d'arbres fruiters a Ontinyent (València) i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi siguen aplicables, tenint en compte que amb el compliment dels condicionants de l'apartat segon el projecte no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient.  
  
Segon  
El projecte s'efectuarà d'acord amb el contingut del document ambiental i els condicionants següents:  
1. La plantació de cultius i la implantació de reg localitzat en les parcel·les 3 i 58 queda supeditada al compliment dels condicionants següents (vegeu l'annex I):  
- Manteniment de l'actual estructura conformada per bancals o terrasses.  
- Manteniment de la vegetació arbrada existent actualment en el seu àmbit.  
2. En la parcel·la 15, a fi de protegir el recurs sol i en les zones on s'han produït majors moviments de terres, segons cartografia adjunta (vegeu l'annex II), s'adoptaran les mesures correctores necessàries per a disminuir la velocitat dels escolaments, afavorir la infiltració de l'aigua en el terreny i minimitzar les pèrdues de sol. (Ex.: establir cada 75-100 metres franges amb vegetació natural de tipus llenyós a manera de tanca en sentit perpendicular al pendent, evitar la llaurada en els períodes de l'any amb major risc de fortes precipitacions o incorporar a la superfície del terreny la sega de la vegetació adventícia que hi puga créixer, l'habilitació de cunetes d'infiltració o qualsevol altra que contribuïsca a aconseguir aquest objectiu).  
Es mantindrà una vigilància periòdica del terreny, principalment després de les pluges torrencials, consistent en la detecció visual de morfologia erosiva (regueres, solcs o regalls) a fi de determinar la suficiència de les mitjanes correctores aplicades o, si escau, la necessitat d'adoptar mitjanes complementàries.  
3. Hidrografia:  
- Es respectarà el barranc de Morera, la seua zona de domini i la seua zona de servitud i, si escau, respecte a allò que determine l'òrgan de conca, de policia, i es garantirà el drenatge superficial cap als llits mantenint els marges nets i reduint l'àmbit de treball per a evitar-hi afeccions. Es garantirà el manteniment de la vegetació de ribera i se'n procedirà, en cas que quede afectada, a la restauració.  
Per això abans de la concessió de la llicència municipal, l'òrgan de conca haurà de pronunciar-se sobre l'aspecte legal de protecció del barranc i les zones de protecció que han de respectar-se.  
En qualsevol cas no haurà de modificar-se el flux natural de les aigües i per això es respectarà la zona delimitada en les cartografies oficials com a zona d'evacuació d'escolaments. Els terrenys cartografiats com a TFE en el PATFOR i transformats a cultiu que formen part d'aquesta xarxa d'escolaments o, si escau, del barranc de Morera hauran de revertir progressivament al seu ús forestal (vegeu l'annex III). Amb la finalitat de garantir el flux normal de les aigües s'habilitaran en cas necessari guals o passos d'aigua.  
4. Ús de l'aigua: haurà d'obtindre's el títol habilitador de l'organisme de conca abans de procedir a l'ús de l'aigua.  
5. Patrimoni cultural:  
El conjunt de la Casa Medina no podrà ser transformat en els seus elements originals, llevat que siga per a la salvaguarda, restauració i/o conservació d'aquests.  
Qualsevol altra acció que afecte l'habitatge i els seus elements associats haurà de ser autoritzada de manera prèvia per l'Ajuntament d'Ontinyent i per la Conselleria de Cultura.  
Es delimitarà i excavarà el camp de sitges i s'haurà de realitzar el seguiment arqueològic intensiu en les obres d'excavació de rases per a implantar la xarxa de reg o altres, així com en la parcel·la 58 i en els terrenys associats a la mina d'aigua.  
En la parcel·la 3 haurà de realitzar-se un seguiment intensiu de les obres que s'hi es realitzen. Per a la resta de terrenys, es realitzarà un seguiment global.  
Es conservarà el pou situat als voltants de l camí de les Moreres. Només es podrà intervindre en aquest per a la seua consolidació.  
El camí de les Moreres, que circula per la propietat, no podrà ser interromput i haurà de mantindre's, com en l'actualitat, transitable. Per això no podrà interrompre's per mitjà de tanques.  
S'hauran de publicar els resultats obtinguts, en cas de documentació de les sitges andalusines o altres elements d'interés patrimonial. L'abast d'aquest treball dependrà de l'extensió i la importància de les restes documentades.  
En compliment de l'article 3 del Decret 208/2010, haurà de redactar-se una memòria d'impacte patrimonial que comprendrà el patrimoni arqueològic, històric, artístic, arquitectònic, paleontològic i etnològic.  
  
6. Prevenció de riscos:  
- S'haurà de respectarà el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o als seus voltants.  
  
- En l'explotació agrícola no es podrà utilitzar el foc per a eliminar les restes de vegetació o poda. Es trituraran i incorporaran al terreny, es derivaran a planta de compostatge o qualsevol altre mètode de gestió que no genere riscos en la zona forestal.  
7. Abans de la concessió de la llicència municipal, s'haurà d'obtindre l'informe favorable en matèria del sol no urbanitzable, així com les autoritzacions que corresponguen en relació amb l'eliminació d'elements del paisatge.  
  
Tercer  
D'acord amb el que es disposa en els punts 3 i 4 de l'article 47 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, modificada per la Llei 9/2018, el present informe d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si una vegada publicat no s'haguera procedit a l'autorització del projecte en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació.  
  
Quart  
D'acord amb el que es disposa en l'article 47.5 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, modificada per la Llei 9/2018, l'informe d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en la via administrativa o judicial contra l'acte, si escau, d'autorització del projecte.  
  
València, 11 de desembre de 2020.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»  
  
València, 7 de setembre de 2021.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9177, del 20-09-2021 (2021/9104)

RESOLUCIÓN de 7 de septiembre de 2021, de la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental, por la cual se ordena la publicación del informe de impacto ambiental correspondiente al expediente 32/17-AIA Ontinyent.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9177

Fecha DOGV
:   20-09-2021

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2021/9104

CVE


Fecha del documento
:   07-09-2021

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Ontinyent](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 7 de septiembre de 2021, de la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental, por la cual se ordena la publicación del informe de impacto ambiental correspondiente al expediente 32/17-AIA Ontinyent. [2021/9104]  
De conformidad con el artículo 47.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el cual establece la publicación en el Boletín Oficial del Estado o en el diario oficial correspondiente del informe de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana el informe de impacto ambiental correspondiente al expediente 32/17-AIA Ontinyent.  
  
«Informe de impacto ambiental  
Expediente: 32-2017-AIA.  
Título: Transformación agrícola y puesta en regadío de una finca de frutales en el término municipal de Ontinyent (Valencia).  
Promotor: Mas Valles Altos SAT.  
Órgano sustantivo: Ayuntamiento de Ontinyent.  
Localización: parcelas 2 (parte), 3,15 (parte), 16 (parte), 58, 59 del polígono 23 de Ontinyent (Valencia).  
  
Antecedentes  
El 17 de febrero de 2017 tiene entrada en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental documentación para el inicio de la tramitación del procedimiento simplificado de evaluación de impacto ambiental del proyecto de transformación agrícola y puesta en regadío de la denominada Finca Medina en el término municipal de Ontinyent (Valencia).  
El 6 de abril de 2017 se remite al Ayuntamiento de Ontinyent, en su calidad de órgano sustantivo, escrito indicando la necesidad de aportar la documentación establecida en la Ley 21/2013 para proceder a iniciar el procedimiento.  
Mediante remisiones con registro de entrada de 8 de noviembre de 2017 y 11 de abril de 2018 se completa la documentación necesaria para iniciar el trámite de consultas establecido en la Ley 21/2013 de evaluación ambiental.  
Los organismos consultados fueron:  
- Servicio Territorial de Medio Ambiente de Valencia.  
- Ayuntamiento de Ontinyent.  
- Servicio Territorial de Cultura y Deporte de Valencia.  
- Sección de Suelo no Urbanizable del Servicio Territorial de Agricultura de Valencia.  
- Comisaría de aguas de la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
El resultado del trámite de consultas fue el siguiente:  
- Informe de 26 de julio de 2018, de la Sección de Suelo no Urbanizable de la Dirección Territorial de Agricultura de Valencia en el que se analiza los artículos aplicables al proyecto de la Ley 5/2014 de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje de la Comunitat Valenciana. (LOTUP).  
Indica el informe que el proyecto incluye movimientos de tierra que exceden la práctica normal de las actividades agrarias por lo tanto se trata de una transformación agrícola estando permitido en aplicación del artículo 197 de la citada ley así como las construcciones e instalaciones agrícolas. Indica asimismo que los actos de uso y aprovechamiento en suelo no urbanizable están sujetos a licencia urbanística en aplicación del artículo 200 de la LOTUP previo informe de las consellerias competentes por razón de la materia según artículo 201 de la misma ley.  
Otras legislaciones de aplicación son la Ley 8/2002, de 5 de diciembre de ordenación y modernización de las estructuras agrarias en la Comunidad Valenciana y la Orden de 17 de octubre de 2005, de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación por la que se regula la emisión de los informes de carácter territorial y urbanístico.  
Por último el informe indica que el proyecto debería contar con la concesión administrativa de aguas concedida por el órgano de cuenca así como, en el caso que pretenda eliminar elementos del paisaje, solicitarse previamente a la Sección de Producción Vegetal según legislación específica al respecto.  
- Informe del 30 de octubre de 2018 de la Dirección Territorial de Educación, Investigación, Cultura y Deporte en el que se indica que en cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998 del patrimonio cultural valenciano, los estudios de impacto ambiental deben incorporar el informe del órgano competente en cultura.  
Tras la realización de la prospección arqueológica se emitió el informe vinculante a los efectos del artículo 11 de la Ley 4/1998, del patrimonio cultural valenciano del que se extrae lo siguiente:  
Patrimonio arqueológico:  
«La prospección arqueológica ha determinado una posible afección al patrimonio de esta índole (concretamente silos de construcción cronocultural andalusí) y etnológico y propone la aplicación de medidas correctoras. Las medidas preventivas presentadas son correctas.  
Dado el registro presente en la zona se imponen como medidas preventivas o correctoras para la salvaguarda del patrimonio arqueológico las siguientes:  
1. La delimitación y excavación del campo de silos, el seguimiento arqueológico intensivo de los movimientos de tierras de la excavación de zanjas para instalación de tuberías de transporte de agua de riego u otros en los terrenos situados en la zona adyacente a este perímetro, así como de la terraza de la parcela 58, y de los terrenos asociados a la mina de agua. Para el resto de los movimientos de tierra necesarios para el proyecto, se impone la realización de un seguimiento global.  
2. Se deberá prever como medida compensatoria la obligación inexcusable de publicar los resultados obtenidos, en caso de documentación de los silos andalusi u otros elementos de interés patrimonial. El alcance de dicho trabajo dependerá de la extensión e importancia de los restos documentados».  
Patrimonio etnológico.  
La documentación remitida estudia el impacto patrimonial sobre el patrimonio etnológico y el patrimonio industrial. Tras la prospección se indica lo siguiente: «La finca en la que recae el proyecto es la Casa Medina y, en esta, se conserva la vivienda tradicional cuyo topónimo da nombre a la propiedad. La vivienda original presenta adosados cuerpos de reciente construcción, pero en su interior conserva restos de un área productiva (bodega o almazara).  
También en los alrededores de la vivienda se observan abundantes piezas de cantería que han sido reutilizadas en diversas obras secundarias (bancos, jardinera, escalones, [?]); destaca la existencia de una era, así como una fuente construida sobre una posible pieza de almazara.  
Frente a Casa Medina se conserva un pequeño pozo, cubierto por fábrica de mampostería trabada con mortero, parcialmente hundido, que será tenido en cuenta en los próximos apartados. En la propiedad se han observado asimismo otros pozos, (?). Destaca una galería que se interpreta como una posible mina de agua aunque no se ha accedido a su interior por motivos de seguridad. Se conservan los restos de una acequia de riego, de mampostería y mortero, perdida en gran parte.  
El Camino de las Moreras discurre por la propiedad, pero no queda interrumpido por esta. No hay muros de mampostería, de soporte de terrazas.  
En cuanto a las posibles medidas correctoras se indica: de este conjunto patrimonial destaca la presencia de Casa Medida, que conserva en su parte original los restos de un área productiva asociada a la elaboración posiblemente de aceite (o vino), junto a una era que denota el cultivo de cereal, es decir, cultivos de secano.  
Este conjunto (...), no podrá ser transformado en sus elementos originales salvo que sea para la salvaguarda, restauración y/o conservación de los mismos, por lo que, cualquier otra acción que ataña a la vivienda y sus elementos asociados, deberá ser autorizada de manera previa por el Ayuntamiento de Ontinyent y por la propia Conselleria de Cultura. Se propone la realización de su catalogación mediante reportaje fotográfico exhaustivo así como registro planimétrico de los espacios originales.  
Al respecto de la galería documentada en la parcela 3, cabe reseñar que, cualquier trabajo realizado sobre dicha parcela, que implique afección al subsuelo, deberá ser trabajado mediante seguimiento intensivo, para obtener información que permita obtener un mayor conocimiento sobre esta.  
El pozo situado en las inmediaciones de Camí de les Moreres, deberá ser conservado in situ, pudiendo únicamente intervenir en este para su consolidación, evitando así su pérdida.  
El Camí de les Moreres, que discurre por la propiedad, no podrá ser interrumpido y deberá mantenerse, como en la actualidad, transitable.  
Los restos de acequia de riego vistos en prospección carecen de interés «per se», por lo que no se precisa de ninguna medida cautelar específica; los pozos identificados deberán protegerse adecuadamente.  
Los elemento de casa Fuset así como la misma quedan fuera de cualquier riesgo de afección, ni visual ni directa. No hay mampostería en seco u otros propios de este tipo de entornos.  
Por tanto, tras estudiar la memoria patrimonial presentada y las medidas correctoras propuestas para la mínima afección al patrimonio etnológico documentado, se informa que las citadas medidas son adecuadas y oportunas para su realización durante la ejecución de las obras.  
  
Por lo que se informa favorablemente la citada memoria de la transformación agrícola y puesta en regadío de una fina de frutales, polígono 23, parcelas 2, 3, 15, 16, 58 y 59 en Ontinyent, en aquello relacionado con el patrimonio etnológico y el patrimonio industrial, siempre que se cumplan con las medidas correctoras».  
- Informe de 14 de marzo de 2019, de la Confederación Hidrográfica del Júcar en el que se expone que está en trámite la concesión de aguas para el riego de 34,88 Has con un volumen solicitado de 116.810 m³/año.  
Respecto a los cursos de agua, indica que en el ámbito del proyecto se encuentra el Barranco de la Morera por lo que debe garantizarse el drenaje superficial hacia los cauces manteniendo las márgenes limpias, reducir el ámbito de trabajo para evitar afecciones y garantizar el mantenimiento de la vegetación de ribera.  
Se evitará la contaminación a cursos de agua subterráneos o superficiales durante el transcurso de obras y la reposición de las riberas a su estado original en caso de quedar afectadas. Por otro lado en zona de flujo preferente no podrán autorizarse actividades vulnerables frente a avenidas ni que obstaculicen la capacidad de desagüe de la zona.  
- Informe de 21 de junio de 2018, del departamento de medio ambiente del Ayuntamiento de Ontinyent:  
Respecto al proyecto indica que prácticamente toda el área de cultivo existía previamente por lo que el impacto más significativo es la explotación de aguas subterráneas y la transformación de secano en regadío.  
Considera importante el caudal solicitado. Si bien el informe de la oficina de planificación hidrológica considera que el aprovechamiento de 116.810 m³/año es compatible con el plan hidrológico de demarcación, la memoria agronómica del proyecto indica que en condiciones adversas sea necesario llegar al límite establecido en el Real decreto 595/2014 que se corresponde con un volumen anual de 179.602,27 m³/año.  
Por otro lado el sector 6 de cultivo está considerado como suelo forestal estratégico según el plan de acción territorial forestal por formar parte de cabecera de cuenca prioritaria y, contrariamente a lo que indica el anteproyecto, existen zonas con características claramente forestales.  
Se observa por otro lado que en el interior del ámbito de actuación existen caminos grafiados en el catastro histórico (el informe adjunta plano), camino que de acuerdo con el artículo 11 de la ordenanza del medio rural se consideran públicos salvo prueba en contra.  
El informe concluye sobre la necesidad de aclarar el carácter del sector 6, disponer concesión de aguas para las necesidades previstas y evitar la afección a caminos públicos.  
El expediente contiene:  
1. Solicitud de licencia de obras por parte del promotor ante el Ayuntamiento de Ontinyent de 19 de septiembre de 2016.  
2. Informe del arquitecto municipal de 4 de enero de 2017 indicando que las parcelas donde se pretende la realización del proyecto están situadas en suelo no urbanizable de protección agrícola zona oeste del plan general estando el uso propuesto permitido por la normativa municipal.  
3. Copia de la notificación de la Sección de Minas de la Dirección Territorial de Valencia sobre inscripción de pozo en la parcela 15 del polígono 23 del Paraje Casa Medina en el término municipal de Ontinyent.  
4. Informe de 19 de julio de 2017, de la oficina de planificación hidrológica referente a la concesión de aguas subterráneas en la Partida Casa Medina e indicando que la solicitud de un volumen máximo anual de 116.810 m³ para riego de 34,88 has de frutales es compatible con el plan hidrológico de demarcación.  
  
Análisis del proyecto según los criterios del anexo III de la Ley 21/2013.  
a) Características del proyecto.  
El proyecto consiste en la puesta en regadío de los terrenos de la «Heredad de Medina» o «Casa Medina». La transformación consistirá en la modificación del cultivo de secano por cultivos de regadío.  
La superficie total de los terrenos de la finca es de 753.242,09 m² si bien la actuación que se pretende en esta fase del proyecto afectará a una superficie de 34,88 Has.  
El proyecto no solo tiene como objetivo dotar de riego las parcelas sino también obtener superficies de cultivo más homogéneas.  
Por lo tanto en primer lugar se procederá al movimiento de tierras realizándose las operaciones de nivelación, desfonde y rasanteo para conseguir la uniformidad del terreno consiguiendo una pendiente máxima del 8 % en el eje longitudinal de la finca por lo que se eliminarán los taludes existentes presentes en el centro de la misma, facilitando el cultivo en hiladas y evitando escorrentías excesivas.  
Una vez obtenida la conformación deseada del terreno se procederá a extender la capa de tierra vegetal previamente acopiada.  
Se prevé un movimiento de tierras de 71.827 m³ en desmonte y de 71.850 m³ en terraplén.  
La evacuación de las aguas pluviales se realizará por medio de sus cauces naturales actuales ya que si bien se modifica la pendiente, no se modifica la dirección de esta. El agua de lluvia se canalizará hacia los cauces y caminos existentes y de ahí hacia los barrancos próximos a la finca.  
Se procederá a la plantación de árboles frutales adaptándose en lo posible a las curvas de nivel.  
La red de riego consistirá en un cabezal de riego que se instalará en una edificación existente desde donde partirá la red de distribución enterrada quedando únicamente en superficie las tuberías terciarias y las tuberías portaemisores. En la red hidráulica se instalarán todos los elementos de control y maniobra, necesarias para el correcto funcionamiento de la red. Los dispositivos de mecanización, ordenación y abono se ubicarán en una edificación existente, por lo que no será necesario realizar nuevas edificaciones.  
La finca cuenta con pozo legalizado que suministrará el agua a la red de riego. La conexión del pozo con la red de riego se realizará mediante la instalación de tubería de PVC de 200 mm de diámetro ubicada en zanja de 0,60 x 2 m. Paralela a la misma se ejecutará una segunda zanja de 0,60 x 1,30 m para la instalación de tres tubos de PVC de 100 mm de diámetro por donde discurrirán las acometidas eléctricas que darán energía a la instalación de bombeo.  
En el pozo se procederá a la ejecución de solera de hormigón donde quedarán alojados los orificios de perforación. A continuación se instalarán los equipos de bombeo y se procederá a la protección de los equipos mediante la instalación de caseta prefabricada de hormigón.  
Está prevista la instalación de vallado en las zonas próximas a la CV-655. Estos vallados serán resueltos con mallas de simple torsión y postes metálicos en galvanizados o plastificados en color verde.  
Los caminos de la propiedad se encuentran bastante deteriorados estando previsto intervenir en ellos para mejorar su firme y en algunos casos mediante la ejecución de sobreanchos.  
El acondicionamiento de los caminos existentes se realizará mediante el despeje y desbroce del terreno, compactación de base de zahorras. En el acceso a la edificación principal se procederá a su acondicionamiento mediante asfaltado.  
  
b) Ubicación del proyecto.  
El proyecto se sitúa al sur de la CV-655, en zona de mosaico agro-forestal enmarcada por los barrancos que forman parte de la red hidrográfica del río Clariano cuyo nacimiento se ubica en el paraje conocido como el «Pou Clar».  
El Pou Clar forma parte del paraje natural municipal Serra de l'Ombria-Pou Clar.  
El proyecto no afecta directamente a ningún espacio natural protegido ni a espacios Red Natura 2000.  
Parte del proyecto limita con zona forestal y afecta en una superficie de unas 0,96 Has de terreno forestal estratégico según la cartografía del plan de acción territorial forestal de la Comunitat Valenciana.  
c) Características del potencial impacto.  
Fase de obras:  
- La eliminación o conformación de caminos y la generación de desmontes y terraplenes dará lugar a un cambio en la morfología del terreno y a un aumento del riesgo de erosión. El impacto se valora como compatible.  
- El tránsito de maquinaria de obra alterará la capa superficial del suelo generando riesgo de erosión. Este impacto puede reducirse con la implantación de medidas correctoras por lo que el impacto se valora como compatible.  
Los vehículos necesarios para ejecutar las obras pueden dar lugar a vertidos de combustibles, lubricantes, refrigerantes, etc., así como emisiones de contaminantes atmosféricos y ruidos, generación de polvo y partículas. El impacto se valora como temporal y moderado.  
A consecuencia de las obras pueden aparecer acumulaciones de áridos y otros materiales de obra que serán retirados una vez acaben estas. El impacto se valora como compatible.  
- Respecto al impacto sobre cauces, no se plantea la actuación sobre estos o la introducción de nuevas rasantes que los modifiquen. Se utilizarán los existentes como salida natural de las escorrentías que se generen en las parcelas. El impacto se valora como compatible.  
- La construcción de caminos, transformación de terrenos y la habilitación de espacios para instalaciones auxiliares y parques de maquinaria generarán impactos sobre la vegetación a causa de su eliminación requiriendo la implantación de medidas preventivas. El impacto se valora como moderado.  
- Existirá una afección directa a la fauna debido a las molestias que se producirán en la fase de obras produciendo su desplazamiento e indirecta a causa de la eliminación de la vegetación. El impacto se valora como moderado.  
- Durante la fase de plantación se producirán cambios en la textura paisajística de carácter temporal. Se trata de un impacto de cierta incidencia visual pero de muy corta duración. El impacto se valora como compatible.  
- Durante la fase de obra se producirán ocupaciones temporales que pueden causar molestias a la actividad económica. El impacto se valora como compatible.  
- La realización de las obras generará impactos positivos sobre la ocupación temporal y el empleo.  
- Existen en el ámbito del proyecto diferentes elementos integrantes del patrimonio cultural valenciano destacando el conjunto etnológico de la Casa Medina, varios silos de origen andalusí, pozo y una galería o mina de agua, y camino tradicional (de les Moreres). La preservación de estos elementos requerirá la implantación de medidas correctoras.  
Fase de explotación:  
- Cambios en el paisaje agrario:  
Se producirá un cambio en el paisaje por la posibilidad de cultivar más variedad de especies al realizarse la transformación del regadío. En el secano los cambios que se pueden introducir son mínimos puesto que se trata de una explotación con pocos arbolados productivos y los elementos texturales del paisaje son inicialmente escasos. El impacto se valora como compatible.  
- Mejoras socioeconómicas: La remodelación de las parcelas de cultivo repercutirá en la obtención de mayor eficiencia en la explotación y una mejora de los resultados económicos de la misma produciéndose un impacto positivo de elevada magnitud.  
- Hidrología: el uso del agua puede dar lugar a una sobreexplotación de acuíferos. Los acuíferos más próximos al área de extracción (080.155 Valle de Albaida y 080.161 Volcadores-Albaida), se encuentran en buen estado, hecho que se constata en la concesión otorgada por la Confederación Hidrográfica del Júcar por lo que el impacto se considera compatible.  
Como medidas correctoras se proponen:  
En fase de obras:  
- El tránsito de la maquinaria de obra se realizará utilizando los caminos existentes.  
- Las obras se realizarán fuera de la época de cría para la fauna.  
- Para evitar el aumento de polvo en el aire, se procederá a humedecer los caminos con agua.  
- La caseta de bombeo se adaptará al medio rural en el que se localiza, sin materiales brillantes o reflectantes.  
- Se respetará la vegetación de los arroyos, lindes y zonas de vegetación natural y forestal.  
- Los movimientos de tierra serán los mínimos imprescindibles. Una vez terminadas las obras se procederá a la limpieza general de las áreas afectadas, gestionando los materiales sobrantes y residuos de acuerdo con sus características y por gestor autorizado.  
- El mantenimiento de la maquinaria se realizará en instalaciones adecuadas para ello (cambios de aceite, etc.), evitando los posibles vertidos accidentales al medio.  
- Los vehículos y maquinaria que intervienen en la fase de obras estarán en adecuadas condiciones para evitar la emisión de gases y contaminantes y ruidos.  
- Se obtendrá la autorización del órgano de cuenca para la realización de obras en la zona de afección de cauces.  
- Al finalizar los trabajos se llevara a cabo una limpieza general de todos aquellos restos generados durante la fase de obra y la restauración de las zonas afectadas.  
Fase de funcionamiento:  
- Se respetará el arbolado autóctono existente, así como las lindes y zonas de vegetación natural no transformadas. Se evitarán encharcamientos, quemas o cualquier otra actuación en su entorno cercano, y se mantendrán en buen estado vegetativo las zonas con vegetación natural.  
- Se evitará que la aplicación de herbicidas y pesticidas pueda causar deterioros por contaminación difusa en las áreas protegidas.  
- Se restituirán los accesos y caminos públicos que puedan verse afectados.  
- La vegetación de los arroyos no se verá afectada por ninguna operación agrícola.  
- Los residuos peligrosos generados y gestionados en las instalaciones deberán envasarse, etiquetarse y almacenarse conforme a la legislación vigente.  
- Los residuos no peligrosos generados podrán depositarse temporalmente en las instalaciones, con carácter previo a su gestión.  
- Se estará a lo dispuesto en el Real decreto 212/2002, de 22 de febrero, por el que se regulan las emisiones sonoras en el entorno debidas a determinadas máquinas de uso al aire libre.  
- Se deberán adoptar cuantas medidas sean necesarias para reducir los ruidos producidos durante la fase de explotación, con el fin de evitar molestias a la fauna existente en la zona.  
- Al objeto de realizar un uso responsable y eficiente de los recursos hídricos, se depondrá de sistemas de medición y control permanente que permitan controlar el consumo de agua y detectar pérdidas en los sistemas de abastecimiento por tuberías, y poder tomar las medidas oportunas para la reparación de los daños.  
El control y seguimiento de los posibles impactos y de la efectividad de las medidas propuestas se realizará a través de indicadores de seguimiento ambiental.  
  
Consideraciones del órgano ambiental.  
- Consideraciones administrativas: Cabe señalar la difícil tramitación del expediente por falta inicial de información técnica del proyecto así como falta de valoración del impacto sobre le patrimonio cultural lo que dio lugar a la realización de un primer requerimiento de documentación dirigido al órgano sustantivo en fecha de 4 de abril de 2017 y dos requerimientos de documentación al promotor del proyecto con advertencia de caducidad en fechas de 9 de agosto de 2017 y 30 de enero de 2018. Posteriormente el 21 de noviembre de 2018 se requirió nueva documentación al promotor advirtiéndole de caducidad nuevamente con fecha de 6 de agosto de 2019.  
Por último y dada la paralización del procedimiento por la falta de remisión del informe en materia del patrimonio cultural valenciano, este fue requerido directamente por el órgano ambiental al órgano competente en cultura.  
Dicho informe tuvo entrada en el órgano ambiental en fecha de 18 de junio de 2020 considerándose suficientes los elementos de juicio para resolver el expediente.  
Por último señalar que aunque la SAT no ha respondido a los últimos requerimientos efectuados, se considera necesario resolver el expediente al objeto de determinar las medidas preventivas y correctoras que en cualquier caso deben aplicarse al ámbito del proyecto.  
  
- Consideraciones ambientales:  
La ortofoto del año 2020 muestra que el proyecto propuesto está parcialmente ejecutado. El proyecto se ha ejecutado en las parcelas 15 (salvo la zona forestal originalmente no incluida en el proyecto) y 16. De las parcelas incluidas en el proyecto no se ha actuado en las parcelas 3, 58 y 59.  
La valoración ambiental del proyecto según documentación aportada, carece de una visión global del impacto del conjunto del proyecto respecto a las características del entorno en el que se ubica y por ello el impacto del proyecto sobre la red de escorrentías no se ha valorado correctamente.  
En el entorno de la transformación discurre el Barranco de Morera (en algunos tramos cartografiado como Barranco de la Casa Medina) que forma parte del paraje natural municipal Serra de l'Ombria-Pou Clar. La integración de los barrancos en el paraje responde a la necesidad de proteger la red hidrográfica del Pou Clar, nacimiento del río Clariano.  
A su vez la zona forestal de l'Ombria está considerada como terreno forestal estratégico (TFE) según la cartografía del plan de acción territorial forestal de la Comunitat Valenciana por formar parte de cuenca prioritaria.  
La transformación actualmente planteada no afecta a suelo forestal salvo una parte de la parcela 16, situada al sur y al oeste de esta y actualmente agrícola pero transformada en el año 2002 (aproximadamente) de suelo forestal a suelo agrícola. Esta zona está considerada TFE y, parece formar parte del cauce del Barranco de Morera, al igual que la parte este de la parcela 16.  
Por lo tanto, además del respeto a las zonas de dominio público o a aquellas zonas donde no puede interrumpirse el paso del agua según la legislación de aguas, en la parte indicada debe modificarse el proyecto para evitar la afección a la red natural de escorrentías influyendo de manera indirecta en la red de recarga del río Clariano por lo que cabe establecer al respecto medidas correctoras.  
Por lo tanto esta zona (sur-oeste de la parcela 16) tiene relevancia ambiental debiendo por ello preservarse el uso forestal e hídrico y en su caso legal.  
En cuanto al terreno transformado, la zona donde se ha producido un mayor remodelación del terreno se sitúa en las subparcelas d y m de la parcela 15, así como en la zona situada entre ambas de la subparcela «l», donde se han eliminado los bancales o terrazas de cultivo conformando un terreno de unas 8 Has con plantación de frutales donde a su vez se han generado líneas de cultivo en pendiente descendente continua de 400 metros de longitud. La formación de superficies de líneas de cultivo continuas en terreno con pendiente favorece el aumento de velocidad de las aguas de lluvia favoreciendo la erosión por lo que deben aplicarse medidas correctoras para evitar que el impacto derivado de la remodelación del terreno no cause efectos ambientales significativos.  
Respecto a la transformación prevista en las parcelas 3 y 58, debido a la pendiente de las parcelas afectadas, la eliminación de las prácticas de conservación existentes (bancales) supondría el agravamiento de las pérdidas de suelo por erosión lo que no se considera aceptable desde el punto vista ambiental y por tanto no se podrá efectuar el movimiento de tierras previsto.  
En cuanto al uso del agua, el órgano de cuenca, tras el informe favorable de la oficina de planificación hidrológica garantiza la sostenibilidad del uso. No obstante deben finalizarse los trámites administrativos de la concesión de aguas que permiten el uso legal de esta y garantizan mediante la inscripción en el registro una asignación sostenible de usos.  
Referente al patrimonio cultural, los mayores vestigios se sitúan en las parcelas 3, 58 y alrededores de la Casa Media por lo que deberán cumplirse de manera estricta las medidas preventivas del informe en materia del patrimonio cultural valenciano.  
Atendiendo al carácter agro forestal de la zona donde se ubica la transformación, deberán implantarse medidas generales de prevención de incendios para evitar generar impactos en la zona forestal derivado del funcionamiento de la transformación.  
Por último indicar que en el caso de proceder al vallado de la parcela, ni este vallado ni cualquier otra actuación que se realice podrá suponer la eliminación de paso por los caminos tradicionales, ni dificultar o impedir la circulación de fauna.  
  
Consideraciones jurídicas.  
1. El proyecto examinado constituye un supuesto del anexo II, grupo 1.c), 2º de la Ley 21/2013 de evaluación ambiental.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en la sección 2ª de la Ley 21/2013 modificada por la Ley 9/2018 y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 13.2.f del Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, por el que se aprueba el reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental, la competencia en materia de evaluación de impacto ambiental.  
  
Resolución  
  
Primero  
Emitir informe de impacto ambiental favorable al proyecto de transformación agrícola y puesta en regadío de una finca de frutales en Ontinyent (Valencia) y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, considerando que con el cumplimiento de los condicionantes del apartado segundo el proyecto no tendrá efectos significativos sobre el medio ambiente.  
  
Segundo  
El proyecto se efectuará de acuerdo con el contenido del documento ambiental y los siguientes condicionantes:  
1. La plantación de cultivos y la implantación de riego localizado en las parcelas 3 y 58 queda supedita al cumplimiento de los siguientes condicionantes (ver anexo I):  
- Mantenimiento de la actual estructura conformada por bancales o terrazas.  
- Mantenimiento de la vegetación arbolada existente actualmente en su ámbito.  
2. En la parcela 15 con el fin de proteger el recurso suelo y en las zonas donde se han producido mayores movimientos de tierras, según cartografía adjunta (Ver anexo II), se adoptarán las medidas correctoras necesarias con objeto de disminuir la velocidad de las escorrentías, favorecer la infiltración del agua en el terreno y minimizar las pérdidas de suelo. (Ej.: establecer cada 75-100 metros franjas con vegetación natural de tipo leñoso a modo de seto en sentido perpendicular a la pendiente, evitar el labrado en los periodos del año con mayor riesgo de fuertes precipitaciones o incorporar a la superficie del terreno la siega de la vegetación adventicia que pueda crecer, la habilitación de cunetas de infiltración o cualquier otra que contribuya a alcanzar dicho objetivo).  
Se mantendrá una vigilancia periódica del terreno, principalmente tras las lluvias torrenciales consistente en la detección visual de morfología erosiva (regueros, surcos o cárcavas) con objeto de determinar la suficiencia de las medias correctoras aplicadas, o en su caso la necesidad de adoptar medias complementarias.  
3. Hidrografía:  
- Se respetará el Barranco de Morera, su zona de dominio y su zona de servidumbre y en su caso, respecto a lo que determine el órgano de cuenca, de policía y se garantizará el drenaje superficial hacia los cauces manteniendo las márgenes limpias y reduciendo el ámbito de trabajo para evitar afecciones. Se garantizará el mantenimiento de la vegetación de ribera y se procederá, en caso de quedar afectadas, a su restauración.  
Por ello antes de la concesión de la licencia municipal, el órgano de cuenca deberá pronunciarse sobre la vertiente legal de protección del barranco y las zonas de protección que deben respetarse.  
En cualquier caso no deberá modificarse el flujo natural de las aguas y por ello se respetará la zona delimitada en las cartografías oficiales como zona de evacuación de escorrentías. Los terrenos cartografiados como TFE en el PATFOR y transformados a cultivo que forman parte de esta red de escorrentías o en su caso del Barranco de Morera deberán revertir progresivamente a su uso forestal (ver anexo III). Con el fin de garantizar el flujo normal de las aguas se habilitarán en caso necesario badenes o pasos de agua.  
4. Uso del agua: Deberá obtenerse el título habilitante del organismo de cuenca antes de proceder al uso del agua.  
5. Patrimonio cultural:  
El conjunto de la Casa Medina no podrá ser transformado en sus elementos originales salvo que sea para la salvaguarda, restauración y/o conservación de los mismos.  
Cualquier otra acción que ataña a la vivienda y sus elementos asociados, deberá ser autorizada de manera previa por el Ayuntamiento de Ontinyent y por la Conselleria de Cultura.  
Se delimitará y excavará el campo de silos debiendo realizarse el seguimiento arqueológico intensivo en las obras de excavación de zanjas para implantar la red de riego u otros así como en la parcela 58 y en los terrenos asociados a la mina de agua.  
En la parcela 3 deberá realizarse un seguimiento intensivo de las obras que en ella se realicen. Para el resto de terrenos, se realizará un seguimiento global.  
Se conservará el pozo situado en las inmediaciones de Camí de les Moreres. Solo se podrá intervenir en él para su consolidación.  
El Camí de les Moreres, que discurre por la propiedad, no podrá ser interrumpido y deberá mantenerse, como en la actualidad, transitable. Por ello no podrá interrumpirse por medio de vallados.  
Se deberán publicar los resultados obtenidos, en caso de documentación de los silos andalusí u otros elementos de interés patrimonial. El alcance de dicho trabajo dependerá de la extensión e importancia de los restos documentados.  
En cumplimiento del artículo 3 del Decreto 208/2010 deberá redactarse una memoria de impacto patrimonial comprendiendo el patrimonio arqueológico, histórico, artístico, arquitectónico, paleontológico y etnológico.  
6. Prevención de riesgos:  
- Se respetará el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
- En la explotación agrícola no se podrá emplear el fuego para eliminar los restos de vegetación o poda. Se triturarán e incorporarán el terreno, se derivarán a planta de compostaje o cualquier otro método de gestión que no genere riesgos en la zona forestal.  
7. Antes de la concesión de la licencia municipal se obtendrá informe favorable en materia del suelo no urbanizable así como las autorizaciones que correspondan en relación con la eliminación de elementos del paisaje.  
  
Tercero  
De acuerdo con lo dispuesto en los puntos 3 y 4 del artículo 47 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, modificada por la Ley 9/2018 el presente informe de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana y perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si una vez publicado, no se hubiera procedido a la autorización del proyecto en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación.  
  
Cuarto  
De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 47.5 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, modificada por la Ley 9/2018 el informe de impacto ambiental no será objeto de recurso alguno sin perjuicio de lo que, en su caso, procedan en vía administrativa o judicial frente al acto en su caso, de autorización del proyecto.  
  
València, 11 de diciembre de 2020.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.»  
  
València, 7 de septiembre de 2021.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML