Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 7188, del 09-01-2014 (2014/44)

RESOLUCIÓ de 12 de desembre de 2013, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental del terme municipal d'Alcoi.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7188

Data del DOGV
:   09-01-2014

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2014/44

CVE


Data del document
:   12-12-2013

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Alcoi](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 12 de desembre de 2013, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental del terme municipal d'Alcoi.  
 [2014/44]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que, una vegada transcorregut el terme assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 178/08 AIA Alcoi.  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient 178/2008-AIA  
Títol: Pla Especial de Protecció del Paratge Natural Sant Bonaventura-Canalons.  
Promotor: Ajuntament d'Alcoi.  
Autoritat substantiva: Consell de la Generalitat Valenciana.  
Descripció del projecte:  
L'objectiu del projecte del pla especial és l'establiment de les directrius per a garantir la conservació, protecció i millora dels valors ambientals existents, la investigació i l'ús públic del paratge Sant Bonaventura Canalons.   
Les raons que han justificat la redacció del Pla especial de protecció han sigut:  
?L'elevat ús excursionista i recreatiu que exigix l'adopció de mesures d'ordenació i li atorga, a més, una elevada potencialitat per a usos educatius i divulgatius.  
?Interés ambiental a causa del mosaic d'hàbitats presents lligats a l'existència d'un curs d'aigua de bona qualitat.  
?Desenrotllament de la funció de corredor ecològic entre els espais naturals protegits de la Serra de Mariola i el Carrascar de la Font Roja.  
  
La zona va ser declarada paratge natural municipal per la Generalitat Valenciana, a iniciativa de l'Ajuntament d'Alcoi, per mitjà de l'acord de data 8 de febrer de 2002. Els seus límits, segons s'arreplega en la declaració de l'espai protegit:  
?A l'oest, la intersecció de la via pecuària denominada Canal d'Alcoi amb el riu.  
?Al nord, aigües avall, coincidint amb el marge esquerre del riu, el domini públic hidràulic del tram comprés entre la intersecció de la Canal d'Alcoi fins a l'antiga presa de distribució d'aigua, a les proximitats del Racó de Sant Bonaventura, amb una longitud aproximada de 1000 m.  
?Al sud, aigües avall, coincidint amb el marge dret del riu, el domini públic hidràulic entre la intersecció de la Canal d'Alcoi fins a l'antiga via de saca de fusta, amb una longitud aproximada de 600 m.  
  
De l'antiga via de saca de fusta fins a la seua intersecció amb la pista forestal que unix el camí de Llacunes amb l'àrea recreativa del Racó de Sant Bonaventura, amb una longitud aproximada de 200 m.  
Tram forestal, des de la intersecció amb l'antiga vies de saca de fusta, que unix el camí de Llacunes, amb l'àrea recreativa del Racó, aproximadament 700 m.  
Domini públic hidràulic des de l'àrea recreativa del Racó fins al camí agrícola que unix Alcoi amb el mas de Romualdo, amb una longitud aproximada de 200 m.  
Camí agrícola que unix Alcoi amb el mas de Romualdo fins a la seua intersecció amb el camí agrícola que es dirigix al mas del Racó de Sant Bonaventura.  
?A l'est, la pista forestal que puja fins al centre de transformació elèctrica des de la bifurcació del camí agrícola que unix Alcoi amb el mas del Racó de Sant Bonaventura i amb el mas de Romualdo, amb una longitud aproximada de 300 m.   
Consultada la cartografia disponible, la totalitat dels terrenys afectats pel paratge estan qualificats com a sòl no urbanitzable de protecció paisatgística, forestal i ecològica. El pla no recull este règim de protecció ni la modificació després de la seua aprovació. No s'indica tampoc la propietat de les parcel·les incloses dins de l'àmbit.   
  
La zonificació del paratge no ha inclòs una delimitació escrita ni la superfície que comprén cada una de les zones. S'hi distingixen tres àrees:  
?Àrea d'ús públic. S'inclouen en esta zona aquells espais que, per la seua localització, complixen o poden complir un paper destacat com a àrea d'ús recreatiu.   
?Àrea de protecció paisatgística. Comprén aquells espais de marcada singularitat paisatgística i amb una funció ambiental destacada. S'hi inclouen les zones de vegetació de ribera, pinedes i les zones d'aprofitaments tradicionals o cultius de secà. L'objectiu específic és mantindre i millorar la qualitat ecològica, així com el mosaic agroforestal de la zona.  
?Àrea de protecció integral. Comprén aquells espais que constituïxen el màxim exponent de la singularitat i excepcionalitat del paratge, per posseir els factors ecològics, geomorfològics o paisatgístics més rellevants.   
Tramitació administrativa  
El procediment d'exposició al públic del present projecte de pla especial es va dur a terme per mitjà de la inserció d'un anunci en el diari Las Provincias, de data 6 de novembre de 2006, i la inserció del corresponent edicte en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana número 5401, de data 4 de desembre de 2006.   
L'aprovació provisional del document del pla especial del paratge natural municipal es va fer amb la inclusió de les variacions introduïdes després de les al·legacions presentades, en data 23 de febrer de 2007.  
  
Amb data 21 de maig de 2008 es remet a esta àrea una còpia del document tècnic del pla especial, una còpia de l'estudi d'impacte ambiental i el certificat de l'acord plenari municipal d'aprovació provisional. Juntament amb la dita documentació s'adjunta una còpia de les al·legacions presentades per l'associació ecologista La Carrasca-Ecologistes en Acció, així com la contestació per part de l'Ajuntament.   
  
Al·legacions presentades  
Les consideracions de caràcter mediambiental que efectua la dita associació, en síntesi, són les següents:  
- La documentació no feia referència que el paratge es troba inclòs en el lloc d'interés comunitari (LIC), Serres de Mariola i Carrascar de la Font Roja, i en la zona d'espècies protecció per a les aus (ZEPA), Serres de Mariola i la Font Roja. La dita al·legació va ser admesa i es van incorporar les consideracions establides en el document del pla.  
  
- En la descripció del riu Polop no es feia referència que el seu llit arreplegava les aigües del vessant sud de la serra de Mariola. Es considerava, a més, que s'havia de destacar la importància d'este riu dins del terme municipal. La mencionada al·legació va ser admesa i es van incorporar les consideracions establides al document del pla.  
?El catàleg florístic i faunístic inclòs en el pla especial era deficient. Es va considerar, a més, que seria important incloure, a partir d'estudis realitzats en la zona, les espècies i tàxons d'invertebrats existents que són indicadors de la bona qualitat de l'aigua. Es va estimar en part, i es va incloure en la documentació les espècies indicadores de bona qualitat de l'aigua.  
?En les normes de protecció dels recursos hídrics havia d'aparéixer la prohibició expressa de l'abocament d'aigües les característiques de la qual puguen suposar una alteració de la qualitat existent. No es va estimar, al considerar que esta prohibició ja la recull la legislació sectorial corresponent.   
?Es va considerar com a prioritari i urgent l'objectiu de conéixer, estudiar, protegir i ordenar el nivell freàtic de l'aqüífer que alimenta el riu i havia d'aparéixer com a objectiu prioritari. No s'estima atés que l'establiment de les urgències i les prioritats en els objectius correspondrà a l'administració gestora del paratge.   
?La normativa del pla havia de prohibir la instal·lació de tanques en àmbit del paratge. La dita al·legació no es va admetre argumentant que el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals (PORN) de la Font Roja ja recull una normativa específica sobre la instal·lació d'estos elements sense establir-ne una prohibició expressa. S'indica, a més, que les tanques autoritzables en este àmbit han de ser tanques cinegètiques, que permeten el pas de la fauna, i haurà de comptar amb el vistiplau del Consell Assessor del paratge.   
Sol·licitud d'informes   
En data 21 de gener de 2009, es remet consulta a l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals sobre el contingut del pla presentat. L'informe de resposta, de data 27 de març de 2009, recull les consideracions següents.  
1. Respecte al contingut dels documents presentats:  
- Respecte de les diferències trobades en la delimitació del paratge, entre la documentació gràfica remesa juntament amb la documentació del pla avaluat i la que arreplega la declaració del paratge mitjançant l'Acord de data 8 de febrer de 2002, s'indica que, a tots els efectes, es considerarà l'establida en la dita declaració.  
- Considera convenient la inclusió de la superfície del paratge i la titularitat dels terrenys compresos en el seu àmbit.  
- Es considera important la inclusió d'una anàlisi dels riscos derivats de processos naturals, com ara el risc de lliscament, la vulnerabilitat d'aqüífers, etc.  
- Es considera important fer referència als hàbitats d'interés comunitari existents.  
- La documentació del pla hauria d'arreplegar amb més detall els usos i els aprofitaments que hi tenen lloc.  
- La documentació del pla hauria d'arreplegar amb més detall les infraestructures i els servicis d'ús públic existents.  
- Hauria d'incloure una anàlisi de les afeccions territorials derivades de les infraestructures i dels elements naturals existents en el paratge.  
  
- Hauria de fer-se referència al planejament urbanístic municipal vigent. Hauria de justificar-se amb més detall l'ordenació i la zonificació proposada en el pla, així com els usos i les activitats permeses i prohibides.  
- Pel que fa a la normativa establida, considera que, per a donar una estructura més coherent al contingut del pla especial, hauria d'establir una normativa de regulació d'usos i activitats única i particularitzada a les característiques pròpies d'este espai. S'indica respecte d'això:  
  
L'article 6, als efectes del PORN, establix que és ?obligatori i executiu en tot el que afecta la conservació, protecció o millora de la flora, la fauna, els ecosistemes, el paisatge o els recursos naturals, i les seues disposicions prevaldran sobre qualsevol altre instrument d'ordenació territorial o física, sense perjuí de les disposicions més restrictives, quant a conservació i protecció que puga fixar el PRUG per a l'àmbit del PN i altres plans per a altres espais protegits. El PRUG i plans d'altres espais naturals protegits que s'aproven d'acord amb la Llei 1/1994, s'atindran als criteris i les directrius que establix este PORN?.  
  
Sense perjuí del que disposa l'esmentat article del PORN, el règim de protecció general del pla especial (PE), títol III, hauria de ser més específic de l'àmbit del PNM, ja que el títol IV, Règim de protecció especial del PNM (que sí que està més particularitzat per al paratge), és un complement de l'epígraf anterior, en el qual no s'aborden tots els aspectes previstos en el primer.  
El més adequat seria refondre ambdós títols (III i IV) en un, i desenrotllar una normativa general de regulació d'usos i activitats única (de manera que no es repetisquen articles que regulen el mateix en diferents títols i que, a més, en alguns casos resulten contradictoris) que, prenent com a base criteris i directrius del PORN (obligatori i executiu), s'adaptarà a les particulars característiques del PNM, i donarà així mateix una estructura més coherent al contingut del PE.  
  
2. En el dit informe també es considera necessari incorporar una sèrie de modificacions i correccions en esta normativa del pla, tenint en compte les normatives sectorials vigents:  
- S'haurien d'actualitzar les referències a la normativa sectorial en matèria d'aigües, protecció de la fauna, urbanisme i tanques en el medi natural.  
- L'article 4, Aigües subterrànies, del PE, entra en contradicció amb la normativa del PORN del Carrascar de la Font Roja, per la qual cosa s'haurà de modificar, i no permet la instal·lació de fosses sèptiques en l'àmbit del PNM. En el seu lloc podrà autoritzar-se la construcció de minidepuradores biològiques o d'oxidació total.  
- Els drets d'aigua als quals fa referència l'article 5.3 del PE haurien de desenrotllar-se en l'apartat corresponent de la memòria informativa.  
  
- Segons el que disposa l'article 9 del PORN, al no estar inclòs en l'àmbit del PNM en el parc natural del Carrascar de la Font Roja, no hauria de ser necessari l'informe o l'autorització expressa del seu òrgan gestor (director-conservador) per a dur a terme determinades actuacions o activitats en el paratge.  
- Els mètodes massius o no selectius per al control d'espècies de fauna estan prohibits per la legislació sectorial (L 42/2007, de 13 de desembre, del Patrimoni Natural i de la Biodiversitat), per la qual cosa s'haurà de corregir l'article 14.3 del PE.  
- Segons la cartografia temàtica consultada, l'àmbit del PNM només està afectat per la via pecuària Vereda de Barxell als plans, per la qual cosa s'hauria de particularitzar la normativa del PE i no incloure el text genèric del PORN.  
- Haurà d'actualitzar-se la referència relativa al Pla de Prevenció d'Incendis de l'àmbit del PORN de la Font Roja.  
- Aclarir que l'ordenació cinegètica en l'àmbit del PE estarà integrada en el Pla d'Ordenació dels Recursos Cinegètics (PORC) del Carrascar de la Font Roja i no serà necessària la redacció d'un PORC específic per al PNM, donades les seues reduïdes dimensions.  
- En el PORN del Carrascar de la Font Roja no es prohibix la caça en els ?terrenys d'aprofitament cinegètic comú- existents en el seu àmbit (actuals zones comunes de caça), tal com afirma l'article 32 de PE. No obstant això, en el PE sí que es podria efectuar esta prohibició, encara que seria necessari, prèviament, identificar quin tipus d'espais cinegètics existixen en l'àmbit.  
- Els articles 38, 39, 42.1, 43, 44, 52.1 i 55 del títol III entren en contradicció amb la regulació efectuada en el títol IV, Règim de protecció del PNM Racó de Sant Bonaventura-Canalons, cosa que origina una important confusió en la interpretació conjunta de la normativa del PE.  
  
- Tal com s'ha exposat en l'inici de l'anàlisi de l'apartat normatiu d'este informe, es proposa la redacció d'una normativa general única que, prenent com a base del PORN, s'adapte a les particulars característiques de l'àmbit del PNM.  
- Haurien d'identificar-se les edificacions existents en l'actualitat en l'àmbit del PNM que, segons el que determina l'article 76.3 del PE, tingueren la qualificació de «fora d'ordenació», així com establir el seu règim de regulació específic.  
- En l'article 94.4, Normes particulars de la zona de protecció integral del títol V, Zonificació del PNM, i les normes particulars del PE, hauria d'analitzar-se la possibilitat de no incloure una prohibició estricta dels tractaments de la vegetació silvestre (tales) a l'àrea i permetre'ls si responen a actuacions de millora i gestió de les formacions arborades, com a resultat de labors de prevenció d'incendis o fitosanitaris, etc., i incloent les mesures precautòries que es consideren oportunes i la necessitat d'autoritzacions o informes previs dels òrgans competents.  
  
- En la normativa particular de cada una de les àrees diferenciades en la zonificació podria desenrotllar-se un major grau d'especificació dels usos permesos i de les limitacions d'ús establides, i incorporar-hi noves aportacions que no haja previst la normativa general del PE. En este sentit, podrien incorporar-s'hi les propostes o recomanacions d'ús que establix el títol VII del pla.  
  
- Les referències a les regulacions del pla local de cremes i a l'ordenança d'arreplega de fongs i bolets haurien d'incorporar-se en els articles corresponents de les normes generals d'ordenació d'usos i activitats (en concret, els articles 29 i 28 del PE).  
En el títol X, Règim de sancions, faltaria afegir referència la Llei 42 2007/, de 13 de desembre, de Patrimoni Natural i de la Biodiversitat.   
  
Consideracions ambientals  
L'àmbit avaluat es correspon amb la delimitació establida en la declaració del paratge mitjançant l'acord de data 8 de febrer de 2002.  
  
1. El paratge es troba dins de l'àmbit del Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals (PORN) del Parc Natural de la Font Roja, així com del LIC i ZEPA de la Serra de Mariola i del Carrascar de la Font Roja.  
  
El paratge desenrotlla la funció de corredor ecològic entre els espais naturals protegits de la Serra de Mariola i el Carrascar de la Font Roja. Es tracta d'una zona de pas freqüentada pels individus que fan els seus desplaçaments entre les dos serres.  
Comprovada la cartografia disponible, es localitzen a la zona nombrosos hàbitats d'interés comunitari, i hi està present l'hàbitat prioritari de 6.220 zones subestèpiques de gramínies i anuals.   
2. La zona d'estudi està inclosa en la conca del riu Polop, que és un curs d'aigua amb variacions estacionals i anuals depenent de la pluviometria, que naix en la zona oest de la serra del Menejador per la unió de diferents barrancs. Es tracta d'aigües d'alta qualitat. La zona està considerada, pel Pla Hidrològic de la Conca del Xúquer, tram fluvial d'interés ambiental.   
La desaparició del curs continu d'aigua en èpoques de sequera prolongada, deixant diversos tolls aïllats amb aigua al llarg del seu curs, té una repercussió negativa sobre la flora i la fauna lligades al curs aquàtic. Per a pal·liar estos efectes negatius es va plantejar el projecte de construcció de dos dics en el tram del Racó de Sant Bonaventura-Els Canalons. A més de les variacions estacionals, s'apunta que l'acció amb major impacte en este sentit seria, presumiblement, l'extracció d'aigua en la conca alta del riu.   
L'estudi també indica que, ocasionalment, s'ha produït contaminació fecal procedent de les urbanitzacions situades en la part alta del curs del riu. Dins dels límits del paratge, la normativa proposta per a la regulació de l'àrea permet la instal·lació de fosses sèptiques per al tractament de les aigües fecals de les vivendes aïllades i de les àrees recreatives. Este article entra en contradicció amb la normativa del PORN del Carrascar de la Font Roja.   
Donades les característiques del medi receptor, es considera que no hi ha prou amb este tractament per a les aigües sanitàries. Només haurien d'autoritzar-se instal·lacions com les proposades en la normativa del PORN, minidepuradores biològiques o d'oxidació total, sempre que oferisquen garanties suficients que no suposaran cap risc per a la qualitat de les aigües superficials o subterrànies.  
3. Associats a este llit, hi ha diferents tipus de comunitats vegetals entre les quals destaca l'existència de vegetació de ribera i vegetació rupícola:  
- La vegetació de ribera només existix en xicotets fragments, a causa de l'ús tradicional d'estos terrenys per al cultiu.  
- Quant a la vegetació rupícola, s'apunta que, atés que esta comunitat se situa en llocs poc accessibles, el seu estat de conservació és bo a pesar de tindre poca grandària.   
- La pineda, destacant la pineda de la Canal, que dóna continuïtat forestal a través de la vall de Polop en direcció a Mariola, entre el racó de Sant Bonaventura i el castell de Barxell.  
- Matolls baixos.   
- El carrascar està molt degradat. Es troba en zones molt reduïdes, combinant amb pinedes i arbustos.   
- Les zones de cultius i àrees humanitzades.   
4. Pel que fa a la fauna associada a estes comunitats.  
- L'avifauna és el grup que mostra una major diversitat i presència en la zona; es localitzen, a la zona, espècies com l'àguila cuabarrada, el duc o la cornella bec-roig.  
- En la zona del riu es localitza una de les últimes poblacions de carranc autòcton de la Comunitat Valenciana. Esta espècie està sent desplaçada per poblacions de carranc roig americà.   
- En la zona del bosc de ribera hi ha amfibis, rèptils i espècies d'invertebrats.   
?Es destaca la presència d'espècies exòtiques degudes a la solta indiscriminada amb fins recreatius o altres fins, com és el cas de la perca americana o la tortuga de Florida.   
5. A més d'incloure part de la conca del riu Polop, domini públic hidràulic, dins dels límits del Paratge, discorre un tram de la via pecuària denominada vereda del Barxell als Plans. La seua amplària legal és de 17 metres i creua el paratge de nord a sud. No es troba delimitada ni amollonada. Pròxim al límit oest del paratge discorre la Canal d'Alcoi, l'amplària legal de la qual està establida en 40 metres. No es troba delimitada ni amollonada. Coincidint amb el traçat d'esta via pecuària discorre la senda GR-7.  
Respecte al domini públic hidràulic, es considera que hauria d'obtindre's un informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre el contingut del pla especial.  
Les vies pecuàries tenen consideració de béns de domini públic de la Generalitat Valenciana i s'hi haurà d'incloure la informació precisa en la normativa: amplària legal, longitud, bé de domini públic i, a més, grafiar-se en la documentació gràfica del paratge i identificar-se pel nom i l'amplària legal. Qualsevol actuació que es duga a terme i que puga afectar estes vies pecuàries haurà de complir amb el que establix la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries.  
  
6. Presenta un elevat valor paisatgístic amb penyals llaurats sobre roques calcàries. El paratge es troba inclòs dins de la unitat de paisatge de la vall agroforestal del riu Polop. Els Canalons és un conjunt paisatgístic, sector central del riu Polop, que travessa un congost encaixat en sorprenents formacions calcàries, amb agulles, cims i grutes, i amb la presència d'arbres planifolis. Es destaca també el valor del mosaic agroforestal de la zona oriental de l'espai.  
7. Pel que fa al patrimoni històric i cultural, no s'ha inclòs una descripció ni una localització dels elements existents en l'àmbit del paratge. Es fa referència a l'existència de dos coves que tenen valor arqueològic, encara que no apareixen grafiades en la cartografia ni se'n coneix el tipus de protecció especial.   
Tal com arreplega l'Orde de continguts mínims de 3 de gener de 2005, els instruments d'ordenació del territori, com ara el present projecte, requerixen l'informe de la Conselleria de Cultura relatiu a l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià. Per la qual cosa s'haurà d'obtindre l'informe favorable de la Conselleria de Cultura respecte al pla especial i la normativa de protecció del seu patrimoni cultural i, si és el cas, s'efectuaran les modificacions de la normativa que considere necessàries la Conselleria de Cultura.   
  
Els elements constructius tradicionals existents que s'inclouen en l'àmbit són objecte d'especial protecció, segons el que establix la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.   
8. El paratge suporta un elevat ús excursionista i recreatiu, i presenta una elevada potencialitat per a usos educatius i divulgatius. El Racó de Sant Bonaventura-Canalons és un dels enclavaments emblemàtics del municipi d'Alcoi i hi ha una gran tradició de freqüentar este enclavament com a àrea d'esbarjo per la seua proximitat al nucli urbà.  
  
Es té coneixement de l'existència d'estudis específics realitzats en l'àmbit del paratge per la Universitat d'Alacant, en què se n'analitza la capacitat de càrrega. Es considera que poden aportar informació rellevant per a la regulació de l'ús recreatiu i els efectes que el dit ús poden tindre sobre l'àrea, per la qual cosa haurien de tindre's en compte per a l'elaboració del pla d'ús públic del paratge.   
Quant als servicis de què disposa l'àrea recreativa, hauran de complir tots els requeriments de seguretat exigibles i estar adequats a les característiques de l'entorn en què s'ubiquen.  
9. La vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers està valorada com baixa en la major part de l'àrea que comprén el paratge. Hi ha una zona, al nord-est, on la vulnerabilitat està valorada com alta. La litologia en està zona d'alta vulnerabilitat, segons la cartografia disponible, i es correspon amb cantells, graves, arenes i argiles. En la zona es localitzen zones de cultiu, zones ocupades per vegetació natural i edificacions aïllades.   
Pel que fa a les zones agrícoles, atés que en la documentació del pla no queden clars els usos i els aprofitaments existents, es desconeix l'estat i tipus de cultiu que es porta a terme. En tot cas, les pràctiques agrícoles que s'hi permeten haurien de ser acords amb els objectius de protecció, conservació i millora proposats per a l'àmbit del paratge. Per tant, s'hauria de fomentar l'ocupació de tècniques i tractaments respectuosos amb el medi, com ara els que proposa l'agricultura integrada.  
  
Com a mínim, en relació amb l'ús de fertilitzants, s'hauria de complir el que establix el codi de bones pràctiques agràries. Pel que fa a l'ús de productes fitosanitaris, s'haurà d'ajustar a les normes i els plans sectorials que se li apliquen.  
L'erosió potencial està valorada com a molt alta, en tot l'àmbit del paratge. El pla contempla l'execució d'actuacions sobre zones de sòls degradats, així com la regulació d'usos que puguen suposar deteriorament de l'entorn.  
10. El programa de vigilància ambiental haurà d'incloure, a més, el compromís de fer anualment un informe o memòria, i donar compte del compliment dels punts objecte del dit programa, que s'inclouen en l'estudi d'impacte ambiental.  
La dita memòria es presentarà davant de la Conselleria de Medi Ambient, que avaluarà el correcte compliment de les mesures protectores proposades en l'estudi i en la declaració d'impacte ambiental. L'avaluació d'este informe correspondrà al departament competent en espais naturals.  
11. Es recomana que, en un futur, l'administració competent estudie la possibilitat d'incloure, a través de les diferents figures legalment establides, zones que posseïsquen iguals o majors valors ambientals mereixedores, també, de protecció, perquè puguen adoptar-s'hi les mesures de conservació i protecció corresponents.  
  
12. La normativa, en referència a la prevenció d'incendis, es referix al pla de prevenció elaborat per a tot l'àmbit del PORN de la Font Roja. En el cas que, per les característiques particulars de l'espai, es considere l'adopció d'accions concretes per a la prevenció, en el paratge, estes requeriran l'informe previ favorable del Servici de Prevenció d'Incendis i Sanitat Forestal, de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
13. Quant al règim d'avaluació d'impacte ambiental, la normativa del pla haurà d'especificar que:  
Els projectes, els plans, les actuacions, les obres i les activitats que es realitzen o s'implanten en l'àmbit del paratge se sotmetran al règim d'avaluació ambiental que establixen la legislació estatal i l'autonòmica sobre avaluació d'impacte ambiental vigents en eixe moment.  
Les modificacions en els límits del paratge es consideren una modificació del pla especial i, per tant, estaran sotmeses al procediment d'avaluació d'impacte ambiental i així haurà de reflectir-se en la normativa del pla.   
14. S'haurà de redactar un nou document que incloga les consideracions establides en l'informe de l'Àrea d'Espais Naturals, de data 27 de març de 2009, les consideracions que establisquen les administracions consultades i els condicionants que establix la present declaració d'impacte. Este document serà objecte de revisió per part de l'Àrea d'Avaluació Ambiental, la qual establirà, si és procedent, nous condicionants.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, ja que està inclòs en els supòsits que preveu l'annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
2. El projecte examinat és un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.  
3. En l'expedient s'han observat els tràmits que preveuen el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, el Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i les altres disposicions que s'hi apliquen.  
4. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique esta llei.  
5. L'article 17, apartat 2, lletra L), del Decret 139/2009, de 18 de setembre, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes públics i privats, així com dels plans i els programes que no requerisquen avaluació ambiental estratègica, d'acord amb la normativa aplicable, que es desenrotllen en el territori de la Comunitat Valenciana.  
Basant-se en tot l'exposat anteriorment i, fent ús de les facultats que legalment tinc atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent.  
  
Primer   
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que s'hi apliquen, el Pla Especial del Paratge Natural Municipal Sant Bonaventura-Canalons, amb la delimitació establida en la declaració del Paratge, al terme municipal d'Alcoi (Alacant), sempre que es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental presentat i els condicionants i modificacions que establix l'apartat segon de la present declaració.   
  
  
Segon   
Se supedita l'aprovació del present projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. La normativa del pla, en relació amb el règim d'avaluació d'impacte ambiental, haurà d'especificar que:  
- Els projectes, els plans, les actuacions, les obres i les activitats que es realitzen o implanten en l'àmbit del paratge se sotmetran al règim d'avaluació ambiental que establixen la legislació estatal i l'autonòmica sobre avaluació d'impacte ambiental vigents en eixe moment.  
- Les modificacions en els límits del paratge es consideren una modificació del pla especial i, per tant, estaran sotmeses al procediment d'avaluació d'impacte ambiental i així haurà de reflectir-se en la normativa del pla.  
2. S'ha d'efectuar consulta a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer perquè informe, en funció de les seues competències, sobre el contingut del pla especial. Les consideracions que s'establisquen hauran d'incloure's en la normativa.  
3. La normativa del pla haurà de modificar-se de manera que s'hi incloguen les consideracions establides en l'informe, de data 27 de març de 2009, de l'Àrea d'Espais Naturals, transcrit en la part expositiva de la present declaració.   
4. Tal com arreplega l'Orde de continguts mínims de 3 de gener de 2005, els instruments d'ordenació del territori, com és el present projecte, requerixen l'informe de la Conselleria de Cultura relatiu a l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.   
  
S'obtindrà informe favorable de la Conselleria de Cultura respecte al pla especial i la normativa de protecció del seu patrimoni cultural i, si és el cas, s'efectuaran les modificacions de la normativa que considere necessàries la Conselleria de Cultura.   
5. Les vies pecuàries són béns de domini públic de la Generalitat Valenciana, el pla hauria d'incloure en la seua normativa l'amplària legal i longitud, així com reflectir en la documentació gràfica el nom i l'amplària legal.   
Qualsevol actuació que es duga a terme i que puga afectar vies pecuàries haurà de complir amb el que establix la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries.  
6. Els servicis de què disposa l'àrea recreativa hauran de complir tots els requeriments de seguretat exigibles i estar adequats a les característiques de l'entorn on s'ubiquen.  
7. Dins del paratge, per a la gestió d'aigües sanitàries, només podran autoritzar-se instal·lacions de tractament que oferisquen les garanties suficients que l'abocament final no suposarà cap risc per a la qualitat de les aigües superficials o subterrànies. Haurà de modificar-se la normativa respecte d'això.  
8. La normativa haurà de fomentar el compliment del que establix el codi de bones pràctiques agràries, pel que fa a l'aplicació de fertilitzants. Quant a l'ús de productes fitosanitaris, serà obligatori ajustar-se a les normes i els plans sectorials que s'hi apliquen.  
  
9. El programa de vigilància ambiental haurà d'incloure el compromís de fer anualment un informe o memòria donant compte del compliment dels punts objecte del dit programa, que s'inclouen en l'estudi d'impacte ambiental.   
La dita memòria es presentarà davant de la Conselleria de Medi Ambient, que avaluarà el correcte compliment de les mesures protectores proposades en l'estudi i en la declaració d'impacte ambiental. L'avaluació d'este informe correspondrà al departament competent en espais naturals.  
10. Respecte a l'adopció de mesures concretes per a la prevenció i extinció d'incendis en l'àmbit del paratge, requerirà un informe previ favorable del Servici de Prevenció d'Incendis i Sanitat Forestal, de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
11. El nou document que es redacte, en compliment dels condicionants de la present declaració i les consideracions que establisquen les administracions a què s'ha de fer consulta, serà objecte de revisió per part d'esta Àrea d'Avaluació Ambiental, la qual establirà, si és procedent, nous condicionants.  
  
Tercer   
Es notifica a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que, en defensa del seu dret i dels seus interessos, consideren pertinents.  
  
Quart   
La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.   
  
València, 22 de setembre de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: María Ángeles Centeno Centeno».  
  
València, 12 de desembre de 2013.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 7188, del 09-01-2014 (2014/44)

RESOLUCIÓN de 12 de diciembre de 2013, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental del término municipal de Alcoy.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   7188

Fecha DOGV
:   09-01-2014

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2014/44

CVE


Fecha del documento
:   12-12-2013

Organismo emisor
:   Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Alcoy](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 12 de diciembre de 2013, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental del término municipal de Alcoy. [2014/44]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, el cual establece que, una vez transcurrido el término señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, y sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo:  
  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 178/08 AIA Alcoy.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente 178/2008-AIA  
Título: Plan Especial de Protección del Paraje Natural Sant Bonaventura-Canalons.  
Promotor: Ayuntamiento de Alcoy.  
Autoridad sustantiva: Consell de la Generalitat Valenciana.  
Descripción del proyecto  
El objetivo del proyecto del plan especial es el establecimiento de las directrices para garantizar la conservación, protección y mejora de los valores ambientales existentes, la investigación y el uso público del paraje Sant Bonaventura Canalons.   
Las razones que han justificado la redacción del plan especial de protección han sido:  
- El elevado uso excursionista y recreativo que exige la adopción de medidas de ordenación y le otorga además una elevada potencialidad para usos educativos y divulgativos.  
- Interés ambiental debido al mosaico de hábitats presentes ligados a la existencia de un curso de agua de buena calidad.  
- Desarrolla la función de corredor ecológico entre los espacios naturales protegidos de la Sierra de Mariola y el Carrascal de la Font Roja.  
La zona fue declarada paraje natural municipal por la Generalitat Valenciana, a iniciativa del Ayuntamiento de Alcoy, mediante el Acuerdo de fecha 8 de febrero de 2002. Los límites del mismo según se recogen en la declaración del espacio protegido:  
- Al oeste, la intersección de la vía pecuaria denominada Cañada de Alcoy con el río.  
- Al norte, aguas abajo, coincidiendo con la margen izquierda del río, el dominio público hidráulico del tramo comprendido entre la intersección de la Cañada de Alcoy hasta la antigua presa de distribución de agua, en las proximidades del Racó de Sant Bonaventura, con una longitud aproximada de 1000 m.  
- Al sur, aguas abajo, coincidiendo con la margen derecha del río, el dominio público hidráulico entre la intersección de la Cañada de Alcoy hasta la antigua vía de saca de madera, con una longitud aproximada de 600 m.  
De la antigua vía de saca de madera hasta su intersección con la pista forestal que une el Camí de les Llacunes con el área recreativa del Racó de Sant Bonaventura, con una longitud aproximada de 200 m.  
Tramo forestal, desde la intersección con la antigua vías de saca de madera, que une el Camí de Llacunes, con el área recreativa del Racó, aproximadamente 700 m.  
Dominio público hidráulico desde el área recreativa del Racó hasta el camino agrícola que une Alcoy con el Mas de Romualdo, con longitud aproximada de 200 m.  
Camino agrícola que une Alcoy con el Mas de Romualdo hasta su intersección con el camino agrícola que se dirige al Mas del Racó de Sant Bonaventura.  
- Al este, la pista forestal que sube hasta el centro de transformación eléctrica desde la bifurcación del camino agrícola que une Alcoy con el Mas del Racó de Sant Bonaventura y con el Mas de Romualdo, con una longitud aproximada de 300 m.   
Consultada la cartografía disponible, la totalidad de los terrenos afectados por el paraje se encuentran calificados como suelo no urbanizable de protección paisajística, forestal y ecológica. El plan no recoge este régimen de protección ni su modificación tras la aprobación de este. No se indica tampoco la propiedad de las parcelas incluidas dentro del ámbito.   
La zonificación del paraje no ha incluido una delimitación escrita ni la superficie que abarca cada una de las zonas. Se distinguen tres áreas:  
  
- Área de uso público. Se incluyen en esta zona aquellos espacios que por su localización cumplen o pueden cumplir un papel destacado como área de uso recreativo.   
- Área de protección paisajística. Comprende aquellos espacios de marcada singularidad paisajística y con una función ambiental destacada. Se incluyen las zonas de vegetación de ribera, pinares y las zonas de aprovechamientos tradicionales o cultivos de secano. El objetivo específico es mantener y mejorar la calidad ecológica, así como el mosaico agroforestal de la zona.  
- Área de protección integral. Comprende aquellos espacios que constituyen el máximo exponente de la singularidad y excepcionalidad del paraje por poseer los factores ecológicos, geomorfológicos o paisajísticos más relevantes.   
Tramitación administrativa  
El procedimiento de exposición al público del presente proyecto de plan especial se llevó a cabo mediante la inserción de un anuncio en el diario Las Provincias, de fecha 6 de noviembre de 2006, y la inserción del correspondiente edicto en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana número 5401, de fecha 4 de diciembre de 2006.   
La aprobación provisional del documento del plan especial del paraje natural municipal se realizó, con la inclusión de las variaciones introducidas tras las alegaciones presentadas, en fecha 23 de febrero de 2007.  
Con fecha 21 de mayo de 2008 se remite, a esta área, una copia del documento técnico del plan especial, copia del estudio de impacto ambiental y el certificado del acuerdo plenario municipal de aprobación provisional. Junto a dicha documentación se adjunta una copia de las alegaciones presentadas por la Asociación Ecologista La Carrasca-Ecologistas en Acción así como la contestación a las mismas por parte del Ayuntamiento.   
Alegaciones presentadas  
Las consideraciones de carácter medioambiental que efectúa dicha asociación, en síntesis, son las siguientes:  
- La documentación no hacía referencia a que el paraje se encuentra incluido en el lugar de interés comunitario (LIC) Serres de Mariola i Carrascal de la Font Roja y en la zona de especias protección para las aves (ZEPA) Serres de Mariola i la Font Roja. Dicha alegación fue admitida, incorporándose las consideraciones establecidas al documento del plan.  
- En la descripción del río Polop, no se hacía referencia a que dicho cauce recogía las aguas de la vertiente sur de la sierra de Mariola. Se consideraba además que se debía destacar su importancia de este río dentro del término municipal. Dicha alegación fue admitida, incorporándose las consideraciones establecidas al documento del plan.  
- El catálogo florístico y faunístico incluido en el plan especial era deficiente. Se consideró además que sería importante incluir, a partir de estudios realizados en la zona, las especies y taxones de invertebrados existentes que son indicadores de la buena calidad del agua. Se estimó en parte, incluyendo en la documentación las especies indicadoras de buena calidad del agua.  
- En las normas de protección de los recursos hídricos debía de aparecer la prohibición expresa del vertido de aguas cuyas características puedan suponer una alteración de la calidad existente. No se estimó considerando que esta prohibición ya está recogida en la legislación sectorial correspondiente.   
- Se consideró como prioritario y urgente el objetivo de conocer, estudiar, proteger y ordenar el nivel freático del acuífero que alimenta al río y debía aparecer como objetivo prioritario. No se estima dado que el establecimiento de las urgencias y prioridades en los objetivos corresponderá a la administración gestora del paraje.   
- La normativa del plan debía prohibir la instalación de vallas en ámbito del paraje. Dicha alegación no se admitió argumentando que el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales (PORN) de la Font Roja ya recoge una normativa específica sobre la instalación de estos elementos sin establecer una prohibición expresa. Se indica además que los vallados autorizables en este ámbito deben ser vallados cinegéticos que permitan el paso de la fauna y deberá contar con el visto bueno del Consejo Asesor del paraje.   
Solicitud de informes   
En fecha 21 de enero de 2009, se remite consulta al Área de Conservación de Espacios Naturales acerca del contenido del plan presentado. El informe de respuesta, de fecha 27 de marzo de 2009, recoge las siguientes consideraciones.  
1. Respecto al contenido de los documentos presentados:  
- Respecto de las diferencias encontradas en la delimitación del paraje, entre la documentación gráfica remitida junto con la documentación del plan evaluado y la que recoge la declaración del paraje mediante el Acuerdo de fecha 8 de febrero de 2002, se indica que, a todos los efectos, se considerará la establecida en dicha declaración.  
- Considera conveniente la inclusión de la superficie del paraje y la titularidad de los terrenos comprendidos en su ámbito.  
- Se considera importante la inclusión de un análisis de los riesgos derivados de procesos naturales como es el caso del riesgo de deslizamiento, la vulnerabilidad de acuíferos, etc.  
- Se considera importante hacer referencia a los hábitats de interés comunitario existentes.  
- La documentación del plan debería recoger con un mayor grado de detalle los usos y aprovechamientos que tienen lugar.  
- La documentación del plan debería recoger con un mayor grado de detalle las infraestructuras y servicios de uso público existentes.  
- Debería incluir un análisis de las afecciones territoriales derivadas de las infraestructuras y de los elementos naturales existentes en el paraje.  
- Debería hacerse referencia al planeamiento urbanístico municipal vigente. Debería justificarse con mayor grado de detalle la ordenación y zonificación propuesta en el plan así como los usos y actividades permitidas y prohibidas.  
- Por lo que respecta a la normativa establecida considera que para dar una estructura más coherente al contenido del plan especial, este debería establecer una normativa de regulación de usos y actividades única y particularizada a las características propias de este espacio. Se indica a este respecto:  
El artículo 6, Efectos del PORN, establece que el mismo es ?obligatorio y ejecutivo en todo lo que afecta a la conservación, protección o mejora de la flora, la fauna, los ecosistemas, el paisaje o los recursos naturales, y sus disposiciones prevalecerán sobre cualquier otro instrumento de ordenación territorial o física, sin perjuicio de las disposiciones más restrictivas en cuanto a conservación y protección que pueda fijar el PRUG para el ámbito del PN y otros planes para otros espacios protegidos. El PRUG y planes de otros espacios naturales protegidos que se aprueben de acuerdo con la Ley 1/1994, se atendrán a los criterios y directrices establecidos en este PORN?.  
Sin perjuicio de lo dispuesto en el citado artículo del PORN, el régimen de protección general del plan especial (PE), título III, debería ser más específico del ámbito del PNM, ya que el título IV, Régimen de protección especial del PNM (que sí está más particularizado para el paraje), es un complemento del epígrafe anterior, en el que no se abordan todos los aspectos contemplados en el primero.  
Lo más adecuado sería refundir ambos títulos (III y IV) en uno, desarrollando una normativa general de regulación de usos y actividades única (de forma que no se repitan artículos que regulen lo mismo en diferentes títulos y que además en algunos casos resultan contradictorios), que tomando como base criterios y directrices del PORN (obligatorio y ejecutivo), se adaptará a las particulares características del PNM, dando asimismo una estructura más coherente al contenido del plan especial.  
2. En dicho informe también se considera necesario incorporar una serie de modificaciones y correcciones en esta normativa del plan, teniendo en cuenta las normativas sectoriales vigentes:  
- Se debería actualizar las referencias a la normativa sectorial en materia de aguas, protección de la fauna, urbanismo y vallados en el medio natural.  
- El artículo 4, Aguas subterráneas, del PE, entra en contradicción con la normativa del PORN del Carrascal de la Font Roja, por lo que deberá modificarse, no permitiendo la instalación de fosas sépticas en el ámbito del PNM. En su lugar podrá autorizarse la construcción de minidepuradoras biológicas o de oxidación total.  
- Los derechos de agua a los que se hace referencia en el artículo 5.3 del PE deberían desarrollarse en el apartado correspondiente de la memoria informativa.  
- Según lo dispuesto en el artículo 9 del PORN, al no estar incluido en el ámbito del PNM en el parque natural del Carrascal de la Font Roja, no tendría que ser necesario el informe o la autorización expresa del órgano gestor del mismo (director-conservador) para realizar determinadas actuaciones o actividades en el paraje.  
- Los métodos masivos o no selectivos para el control de especies de fauna se encuentran prohibidos por la legislación sectorial (L 42/2007, de 13 de diciembre, del Patrimonio Natural y de la Biodiversidad) por lo que deberá corregirse el artículo 14.3 del PE.  
- Según la cartografía temática consultada, el ámbito del PNM solo está afectado por la vía pecuaria Vereda de Barxell a Els Plans, por lo que debería particularizarse la normativa del PE, no incluyendo el texto genérico del PORN.  
- Deberá actualizarse la referencia relativa al plan de prevención de incendios del ámbito del PORN de la Font Roja.  
- Aclarar que la ordenación cinegética en el ámbito del PE estará integrada en el Plan de Ordenación de los Recursos Cinegéticos (PORC) del Carrascal de la Font Roja, no siendo necesario la redacción de un PORC específico para el PNM dadas sus reducidas dimensiones.  
- En el PORN del Carrascal de la Font Roja no se prohibe la caza en los ?terrenos de aprovechamiento cinegético común- existentes en su ámbito (actuales zonas comunes de caza) tal y como se afirma en el artículo 32 del PE. No obstante, en el PE sí que se podría efectuar esta prohibición, aunque sería necesario, previamente, identificar qué tipo de espacios cinegéticos existen en el ámbito.  
- Los artículos 38, 39, 42.1, 43, 44, 52.1 y 55 del título III, entran en contradicción con la regulación efectuada en el título IV. Régimen de Protección del PNM Racó de Sant Bonaventura-Canalons lo que origina una importante confusión en la interpretación conjunta de la normativa del PE.  
- Tal y como se ha expuesto en el inicio del análisis del apartado normativo de este informe, se propone la redacción de una normativa general única, que tomando como base del PORN, se adapte a las particulares características del ámbito del PNM.  
- Deberían identificarse las edificaciones existentes en la actualidad en el ámbito del PNM que según lo determinado en el artículo 76.3 del PE tuvieran la calificación de ?fuera de ordenación?, así como establecer el régimen regulación específico para las misma.  
- En el artículo 94.4, Normas particulares de la zona de protección integral, del título V, Zonificación del PNM y normas particulares del PE, debería analizarse la posibilidad de no incluir una prohibición estricta de los tratamientos de la vegetación silvestre (talas) en el área, permitiéndose estos si responden a actuaciones de mejora y gestión de las formaciones arboladas, como resultado de labores de prevención de incendios o fitosanitarios, etc., e incluyendo las medidas precautorias que se consideren oportunas y la necesidad de autorizaciones o informes previos de los órganos competentes.  
- En la normativa particular de cada una de las áreas diferenciadas en la zonificación, podría desarrollarse un mayor grado de especificación de los usos permitidos y de las limitaciones de uso establecidas, incorporando nuevas aportaciones que no hayan sido contempladas en la normativa general del PE. En este sentido podrían incorporarse las propuestas o recomendaciones de uso establecidas en el título VII del plan.  
- Las referencias a las regulaciones del Plan Local de Quemas y a la Ordenanza de recogida de hongos y setas deberían incorporarse en los artículos correspondientes de las normas generales de ordenación de usos y actividades (en concreto, artículos 29 y 28 del PE).  
- En el título X, Régimen de sanciones, faltaría añadir referencia a la Ley 42/2007, de 13 de diciembre, de Patrimonio Natural y de la Biodiversidad.   
Consideraciones ambientales  
El ámbito evaluado se corresponde con la delimitación establecida en la declaración del paraje mediante el Acuerdo de fecha 8 de febrero de 2002.  
1. El paraje se encuentra dentro del ámbito del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales (PORN) del Parque Natural de la Font Roja así como del LIC y ZEPA de la Sierra de Mariola y del Carrascal de la Font Roja.  
El paraje desarrolla la función de corredor ecológico entre los espacios naturales protegidos de la Sierra de Mariola y el Carrascal de la Font Roja. Se trata de una zona de paso frecuentada por los individuos que realizan sus desplazamientos entre las dos sierras.  
Comprobada la cartografía disponible, se localizan en la zona numerosos hábitats de interés comunitario, estando presente hábitat prioritario 6220, Zonas subestépicas de gramíneas y anuales.   
2. La zona de estudio se encuentra incluida en la cuenca del río Polop, es un curso de agua con variaciones estacionales y anuales dependiendo de la pluviometría. Nace en la zona oeste de la sierra del Menejador por la unión de diferentes barrancos. Se trata de aguas de alta calidad. La zona está considerada por el Plan Hidrológico de la Cuenca del Júcar tramo fluvial de interés ambiental.   
La desaparición del curso continuo de agua en épocas de sequía prolongada, dejando varias pozas aisladas con agua en su curso, tiene una repercusión negativa sobre la flora y fauna ligada al curso acuático. Para paliar estos efectos negativos se planteó el proyecto de construcción de dos diques en el tramo del Racó de Sant Bonaventura-Els Canalons. Además de las variaciones estacionales, se apunta a que la acción con mayor impacto en este sentido sería, presumiblemente, la extracción de agua en la cuenca alta del río.   
El estudio también indica que ocasionalmente se han producido contaminación fecal procedente de las urbanizaciones situadas en la parte alta del curso del río. Dentro de los límites del paraje, la normativa propuesta para la regulación del área permite la instalación de fosas sépticas para el tratamiento de las aguas fecales de las viviendas aisladas y de las áreas recreativas. Éste artículo entra en contradicción con la normativa del PORN del Carrascal de la Font Roja.   
Dadas las características del medio receptor, se considera que este tratamiento para las aguas sanitarias no es suficiente. Sólo deberían autorizarse instalaciones como las propuestas en la normativa del PORN, minidepuradoras biológicas o de oxidación total, siempre que estas ofrezcan las garantías suficientes de que no supondrán ningún riesgo para la calidad de las aguas superficiales o subterráneas.  
3. Asociadas a este cauce existen diferentes tipos de comunidades vegetales entre las que se destaca la existencia de vegetación de ribera y vegetación rupícola:  
- La vegetación de ribera solo existe en pequeños fragmentos debido al uso tradicional de estos terrenos para el cultivo.  
- La vegetación rupícola. Se apunta a que, dado que esta comunidad se sitúa en lugares poco accesibles, su estado de conservación es bueno a pesar de tener reducido tamaño.   
- El pinar, destacando el pinar de la Cañada que da continuidad forestal a través del valle de Polop en dirección a Mariola, entre el rincón de Sant Bonaventura y el castillo de Barxell.  
- Matorrales bajos.   
- El carrascal se encuentra muy degradado. Se encuentra en zonas muy reducido combinado con pinares y arbustos.   
- Las zonas de cultivos y áreas humanizadas.   
4. Por lo que respecta a la fauna asociada a estas comunidades.  
- La avifauna es el grupo que muestra mayor diversidad y presencia en la zona, se localizan en la zona especies como el águila azor perdicera, el búho real o la chova piquirroja.  
- En la zona del río se localiza una de las últimas poblaciones de cangrejo autóctono de la Comunitat Valenciana. Esta especie se está viendo desplazada por poblaciones de cangrejo rojo americano.   
- En la zona del bosque de ribera aparecen anfibios, reptiles y especies de invertebrados.   
- Se destaca la presencia de especies exóticas debidas a la suelta indiscriminada con fines recreativos u otros fines como es el caso del black bass o de la tortuga de Florida.   
5. Además de incluir parte de la cuenca del río Polop, dominio público hidráulico, dentro de los límites del paraje, discurre un tramo de la vía pecuaria denominada vereda del Barxell als Plans. La anchura legal de esta es de 17 metros y cruza el paraje de norte a sur. No se encuentra deslindada ni amojonada. Cercano al límite oeste del paraje discurre la Cañada de Alcoy cuya anchura legal está establecida en 40 metros. No se encuentra deslindada ni amojonada. Coincidiendo con el trazado de esta vía pecuaria discurre el sendero GR-7.  
Respecto al dominio público hidráulico, se considera que debería obtenerse informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar sobre el contenido del plan especial.  
Las vías pecuarias tienen consideración de bienes de dominio público de la Generalitat Valenciana y se deberá incluir la información precisa sobre las mismas en la normativa: anchura legal, longitud, bien de dominio público y además grafiarse en la documentación gráfica del paraje, identificándose por su nombre y anchura legal. Cualquier actuación que se lleve a cabo y que pueda afectar a estas vías pecuarias deberá cumplir con lo establecido en la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias.  
6. Presenta elevado valor paisajístico con roquedos labrados sobre rocas calcáreas. El paraje se encuentra incluido dentro de la unidad de paisaje del valle agroforestal del río Polop. Els Canalons es un conjunto paisajístico, sector central del río Polop que atraviesa un congosto encajado en sorprendentes formaciones calcáreas, con agujas, cimas y grutas, y con la presencia de árboles planifolios. Se destaca también el valor del mosaico agroforestal de la zona oriental del espacio.  
7. Por lo que respecta al patrimonio histórico y cultural. No se ha incluido una descripción ni localización de los elementos existentes en el ámbito del paraje. Se hace referencia a la existencia de dos cuevas que presentan valor arqueológico aunque no aparecen grafiadas en la cartografía, ni se conoce el tipo de protección especial.   
Tal y como recoge la Orden de contenidos mínimos de 3 de enero de 2005, los instrumentos de ordenación del territorio, como es el presente proyecto, requieren el informe de la Consellería de Cultura relativo al artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio del patrimonio cultural Valenciano. Por lo que se deberá obtener el informe favorable de la Consellería de Cultura respecto al plan especial y la normativa de protección del patrimonio cultural del mismo y, en su caso, se efectuarán las modificaciones de la normativa que considere necesarias la Consellería de Cultura.   
Los elementos constructivos tradicionales existentes que se incluyen en el ámbito son objeto de especial protección, según lo que establece en la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.   
8. El paraje soporta un elevado uso excursionista y recreativo y presenta una elevada potencialidad para usos educativos y divulgativos. El Racó de Sant Bonaventura-Canalons es uno de los enclaves emblemáticos del municipio de Alcoy, existiendo una gran tradición de frecuentar este enclave como área de esparcimiento por su proximidad al núcleo urbano.  
Se tiene conocimiento de la existencia de estudios específicos realizados en el ámbito del paraje por la Universidad de Alicante, en el que se analiza su capacidad de carga (se considera que pueden aportar información relevante para la regulación del uso recreativo y los efectos que dicho uso pueden tener sobre el área por lo que deberían tenerse en cuenta para la elaboración del plan de uso público del paraje.   
En cuanto a los servicios de que dispone el área recreativa, estos deberán cumplir con todos los requerimientos de seguridad exigibles y estar adecuados a las características del entorno en el que se ubican.  
9. La vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos está valorada como baja en la mayor parte del área que comprende el paraje. Existe una zona, al nordeste, donde la vulnerabilidad está valorada como alta. La litología en está zona de alta vulnerabilidad, según la cartografía disponible, se corresponde con cantos, gravas, arenas y arcillas. En la zona se localizan zonas de cultivo, zonas ocupadas por vegetación natural y edificaciones aisladas.   
Por lo que respecta a las zonas agrícolas, dado que en la documentación del plan no quedan claros los usos y aprovechamientos existentes se desconoce el estado y tipo de cultivo que se lleva a cabo. En todo caso, las prácticas agrícolas que se permitan en el ámbito del paraje deberían ser acordes con los objetivos de protección, conservación y mejora propuestos para el mismo. Por tanto debería fomentarse el empleo de técnicas y tratamientos respetuosos con el medio como los que propone la agricultura integrada.  
Como mínimo, en relación con el uso de fertilizantes, se debería dar cumplimiento a lo establecido en el código de buenas prácticas agrarias. Por lo que respecta al uso de productos fitosanitarios, se tendrá que ajustar a las normas y planes sectoriales que le sean de aplicación.  
La erosión potencial está valorada como muy alta en todo el ámbito del paraje. El plan contempla la ejecución de actuaciones sobre zonas de suelos degradados así como la regulación de usos que puedan suponer el deterioro del entorno.  
10. El programa de vigilancia ambiental deberá incluir además el compromiso de realizar anualmente un informe o memoria, dando cuenta del cumplimiento de los puntos objeto de dicho programa que se incluyen en el estudio de impacto ambiental.  
Dicha memoria se presentará ante la Consellería de Medio Ambiente, que evaluará el correcto cumplimiento de las medidas protectoras propuestas en el estudio y en la declaración de impacto ambiental. La evaluación de este informe le debe corresponder al departamento competente en espacios naturales.  
11. Se recomienda que, en un futuro, se estudie, por la administración competente, la posibilidad de incluir, a través de las diferentes figuras legalmente establecidas, zonas que posean iguales o mayores valores ambientales merecedoras, también, de protección para que puedan adoptarse medidas de conservación y protección correspondientes a las mismas.  
12. La normativa, en referencia a la prevención de incendios, se refiere al plan de prevención elaborado para todo el ámbito del PORN de la Font Roja. En caso de que, por las características particulares del espacio, se considere la adopción de acciones concretas para la prevención en el paraje, estas requerirán el informe previo favorable del Servicio de Prevención de Incendios y Sanidad Forestal, de la Consellería de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda.  
13. En cuanto al régimen de evaluación de impacto ambiental, la normativa del plan deberá especificar que:  
Los proyectos, planes, actuaciones, obras y actividades que se realicen o implanten en el ámbito del paraje se someterán al régimen de evaluación ambiental establecido en la legislación estatal y autonómica sobre evaluación de impacto ambiental vigente en ese momento.  
Las modificaciones en los límites del paraje se consideran una modificación del plan especial y por lo tanto estará sometida al procedimiento de evaluación de impacto ambiental y así deberá reflejarse en la normativa del plan.   
14. Se deberá redactar un nuevo documento incluyendo las consideraciones establecidas en el informe del Área de Espacios Naturales, de fecha 27 de marzo de 2009, las consideraciones que establezcan las administraciones consultadas y los condicionantes que se establecen en la presente declaración de impacto. Este documento será objeto de revisión por parte del Área de Evaluación Ambiental que establecerá, si procede, nuevos condicionantes.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto se encuentra sometido al procedimiento de declaración de impacto ambiental, al estar incluido en los supuestos previstos en el anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
2. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento.  
3. En el expediente se han observado los tramites previstos en el Decreto 162/1990, del 15 de octubre, el Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
4. El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley.  
5. El artículo 17, apartado 2, letra L), del Decreto 139/2009, de 18 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Consellería de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de proyectos públicos y privados; así como de los planes y programas que no requieran de evaluación ambiental estratégica, conforme a la normativa aplicable, que se desarrollen en el territorio de la Comunitat Valenciana.   
En base a todo lo anteriormente expuesto, y en uso de las facultades que legalmente tengo atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental.  
  
Primero   
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Plan Especial del Paraje Natural Municipal Sant Bonaventura-Canalons, con la delimitación establecida en la declaración del paraje, en el término municipal de Alcoy (Alicante), siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental presentado y los condicionantes y modificaciones establecidas en el apartado segundo de la presente declaración.   
  
Segundo   
Se supedita la aprobación del presente proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes.  
1. La normativa del plan, en relación con el régimen de evaluación de impacto ambiental, deberá especificar que:  
- Los proyectos, planes, actuaciones, obras y actividades que se realicen o implanten en el ámbito del paraje se someterán al régimen de evaluación ambiental, establecido en la legislación estatal y autonómica sobre evaluación de impacto ambiental, vigente en ese momento.  
- Las modificaciones en los límites del paraje se consideran una modificación del plan especial y, por lo tanto, estarán sometidas al procedimiento de evaluación de impacto ambiental y así deberá reflejarse en la normativa del plan.  
2. Se debe efectuar consulta a la Confederación Hidrográfica del Júcar para que informe, en función de sus competencias, sobre el contenido del plan especial. Las consideraciones que se establezcan deberán incluirse en la normativa.  
3. La normativa del plan deberá modificarse de manera que se incluyan las consideraciones establecidas en el informe, de fecha 27 de marzo de 2009, del Área de Espacios Naturales, transcrito en la parte expositiva de la presente declaración.   
4. Tal y como recoge la Orden de contenidos mínimos de 3 de enero de 2005, los instrumentos de ordenación del territorio, como es el presente proyecto, requieren el informe de la Consellería de Cultura relativo al artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.   
Se obtendrá informe favorable de la Consellería de Cultura respecto al plan especial y la normativa de protección del patrimonio cultural del mismo y, en su caso se efectuarán las modificaciones de la normativa que considere necesarias la Consellería de Cultura.   
5. Las vías pecuarias son bienes de dominio público de la Generalitat Valenciana, el plan debería incluir en su normativa la anchura legal y longitud, así como reflejarse en la documentación gráfica su nombre y anchura legal.   
Cualquier actuación que se lleve a cabo y que pueda afectar a vías pecuarias deberá cumplir con lo establecido en la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias.  
6. Los servicios de los que dispone el área recreativa deberán cumplir con todos los requerimientos de seguridad exigibles y estar adecuados a las características del entorno donde se ubican.  
7. Dentro del paraje, para la gestión de aguas sanitarias, solo podrán autorizarse instalaciones de tratamiento que ofrezcan las garantías suficientes de que el vertido final no supondrá ningún riesgo para la calidad de las aguas superficiales o subterráneas. Deberá modificarse la normativa al respecto.  
8. La normativa deberá fomentar el cumplimiento de lo establecido en el código de buenas prácticas agrarias por lo que respecta a la aplicación de fertilizantes. En cuanto al uso de productos fitosanitarios, será obligatorio ajustarse a las normas y planes sectoriales que le sean de aplicación.  
9. El programa de vigilancia ambiental deberá incluir el compromiso de realizar anualmente un informe o memoria dando cuenta del cumplimiento de los puntos objeto de dicho programa que se incluyen en el estudio de impacto ambiental.   
Dicha memoria se presentará ante la Consellería de Medio Ambiente, que evaluará el correcto cumplimiento de las medidas protectoras propuestas en el estudio y en la declaración de impacto ambiental. La evaluación de este informe le debe corresponder al departamento competente en espacios naturales.  
10. Respecto a la adopción de medidas concretas para la prevención y extinción de incendios en el ámbito del paraje, requerirá informe previo favorable del Servicio de Prevención de Incendios y Sanidad Forestal, de la Consellería de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda.  
11. El nuevo documento que se redacte, en cumplimiento de los condicionantes de la presente declaración y las consideraciones que establezcan las administraciones a las que se debe realizar consulta, será objeto de revisión por parte de esta Área de Evaluación Ambiental que establecerá, si procede, nuevos condicionantes.  
  
Tercero   
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
  
Cuarto   
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.   
  
Valencia, 22 de septiembre de 2009.- La directora general de Gestión el Medio Natural: María Ángeles Centeno Centeno».  
  
Valencia, 12 de diciembre de 2013.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML