Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5993, del 15-04-2009 (2009/4001)

RESOLUCIÓ de 10 de març de 2009, del director general de Recursos Humans, per la qual convoca un concurs oposició per a la provisió de vacants de facultatius especialistes de departament de diverses especialitats d'institucions sanitàries de l'Agència Valenciana de Salut.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5993

Data del DOGV
:   15-04-2009

Secció del DOGV
:   II. AUTORITATS I PERSONAL - A) OFERTES D'OCUPACIÓ PÚBLICA, OPOSICIONS I CONCURSOS

Número del document
:   2009/4001

CVE


Data del document
:   10-03-2009

Organisme emissor
:   Conselleria de Sanitat

Tipus de document
:   Resolució

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * [concurs administratiu](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 10 de març de 2009, del director general de Recursos Humans, per la qual convoca un concurs oposició per a la provisió de vacants de facultatius especialistes de departament de diverses especialitats d'institucions sanitàries de l'Agència Valenciana de Salut. [2009/4001]  
S'ha publicat el Decret 176/2008, de 21 de novembre de 2008, que aprova l'oferta d'ocupació de personal estatutari adscrit a les institucions sanitàries de la Conselleria de Sanitat per a 2007.  
Atés que l'oferta d'ocupació de personal adscrit a les institucions sanitàries de l'Agència Valenciana de Salut aprovada pel Decret 39/2006, de 24 de març, del Consell de la Generalitat, està pendent d'execució quant a diverses categories.  
Vist que la disposició addicional tercera del Decret 176/2008, de 21 de novembre de 2008, que aprova l'oferta d'ocupació de personal estatutari adscrit a les institucions sanitàries de la Conselleria de Sanitat per a 2007, establix que les places de personal facultatiu que establix l'annex s'han d'acumular, si és el cas, a les de l'oferta d'ocupació de 2005, i es fa la convocatòria d'una especialitat o categoria d'ambdues ofertes d'ocupació conjuntament, es convoca un concurs oposició per a la cobertura de les places anunciades de facultatius especialistes de departament de diverses especialitats d'institucions sanitàries dependents de l'Agència Valenciana de Salut, incloses les places de facultatius especialistes oferides en ambdós decrets.  
Esta convocatòria es regix pel que disposa el capítol III del Decret 7/2003, de 28 de gener, del Consell de la Generalitat, que aprova el Reglament de selecció i provisió de places de personal estatutari al servici d'institucions sanitàries de la Generalitat Valenciana.  
Esta Direcció General de Recursos Humans, fent ús de la competència delegada per l'article 1.3.3 de la Resolució de 19 de febrer de 2009, del director gerent de l'Agència Valenciana de Salut, per la qual publica la delegació per a competències en matèria de personal de l'Agència Valenciana de Salut, i després d'haver consultat les organitzacions sindicals amb representació en la Mesa Sectorial de Sanitat, acorda establir les bases següents.  
Bases de la convocatòria  
1. Normes generals  
1.1. Es convoquen proves selectives per a la provisió de les places vacants que figuren en l'annex III de personal estatutari del grup A, facultatius especialistes de departament de diverses especialitats, d'institucions sanitàries de l'Agència Valenciana de Salut.  
1.2. El procés selectiu es du a terme per mitjà del sistema de concurs oposició.  
1.3. D'acord amb l'article 55 del Decret 7/2003, de 28 de gener, s'establix la reserva de places que s'especifica en l'annex III per a cada especialitat, per a cobrir-les pel torn de promoció interna. Les places que no es cobrisquen per este torn s'acumulen al torn d'accés lliure.  
1.4. Atés el nombre de places convocades s'establix la reserva de places que s'especifica en l'annex III per a cada especialitat, per a persones que tinguen la condició legal de persones amb discapacitat, amb grau de discapacitat igual o superior al 33%, d'acord amb l'article 5.1 del Decret 7/2003, de 28 de gener.  
2. Requisits dels aspirants  
Les condicions per a ser admesos a les proves s'han de tindre en el moment d'acabar-se el termini de presentació de sol·licituds i s'han de mantindre durant tot el procés selectiu, fins al moment de la presa de possessió.  
a) Requisits generals  
2.1. Tindre la nacionalitat espanyola o la de qualsevol altre estat membre de la Unió Europea, o bé la d'un dels estats a què, per tractats internacionals celebrats per la Unió Europea i ratificats per Espanya, s'aplique la lliure circulació de treballadors en els termes en què esta la definix el Tractat Constitutiu de la Unió Europea, o tindre este dret d'acord amb el que preveu el Decret 543/2001, de 18 de maig.  
2.2. Tindre fets els setze anys i no haver arribat a l'edat de jubilació forçosa.  
2.3. Tindre, el títol de llicenciat o doctor i el títol d'especialista expedit pel Ministeri d'Educació, Cultura i Esport, de l'especialitat a què es pretén accedir, dins del termini de sol·licituds especificat en esta convocatòria.  
2.4. Tindre la capacitat funcional necessària per a l'exercici de les tasques que es deriven del nomenament, capacitat que s'ha d'acreditar per mitjà d'un certificat mèdic. La presa de possessió queda supeditada a la superació d'este requisit.  
2.5. No haver sigut separat per mitjà d'un expedient disciplinari del servici de qualsevol servici de salut o administració pública, ni trobar-se inhabilitat amb caràcter ferm per a l'exercici de funcions públiques ni, si és el cas, per a la professió corresponent. En el cas dels nacionals dels altres estats esmentats en el paràgraf 2.1, no trobar-se inhabilitat, per cap sanció o pena, per a l'exercici professional o per a l'accés a funcions o servicis públics en un Estat membre, ni haver sigut separat per una sanció disciplinària de cap de les administracions o servicis públics del país.  
2.6. Haver ingressat els drets d'examen com especifica la base 3 d'esta convocatòria.  
b) Requisits específics per al torn restringit de promoció interna  
Pot concórrer a les proves selectives pel sistema de promoció interna el personal estatutari fix dependent de l'Agència Valenciana de Salut que tinga i acredite durant el termini de presentació de sol·licituds els requisits generals exigits a tots els participants i, a més:  
- Pertànyer a un grup de classificació inferior, siga immediat o no, o a diferent categoria o especialitat del mateix grup.  
- Haver prestat servicis com a personal estatutari fix durant, almenys, dos anys en el grup de procedència.  
c) Requisits específics per a la quota de persones discapacitades  
Les persones que tinguen la condició de discapacitades han d'acreditar el grau de discapacitat i la compatibilitat amb l'exercici de les tasques i funcions pròpies dels llocs de treball que s'han de proveir, per mitjà d'una fotocòpia compulsada de la resolució administrativa de l'òrgan competent de la Conselleria de Benestar Social o, si és el cas, de l'òrgan competent de la comunitat autònoma respectiva, per la qual es reconeix eixa condició. Este document s'ha d'adjuntar a la sol·licitud de participació en les proves.  
d) Moment en què s'ha d'acreditar el compliment dels requisits per a concursar  
La persona aspirant ha d'acreditar els requisits per mitjà de fotocòpies ben compulsades i les ha d'aportar dins del termini establit en la base 6.5 d'esta resolució.  
3. Sol·licituds  
3.1. Les persones interessades a participar en el concurs oposició han d'omplir una sol·licitud que s'ha d'ajustar necessàriament al model que faciliten les direccions territorials de la Conselleria de Sanitat i la Gerència d'Alcoi. L'imprés també es pot descarregar des de la pàgina web de la Conselleria de Sanitat (www.san.gva.es). Els sol·licitants han d'omplir la sol·licitud d'acord amb les instruccions que figuren en l'imprés. El pagament dels drets d'examen (25,30 €) s'ha de fer abans de presentar l'imprés en una de les entitats col·laboradores que figuren el mateix imprés.  
Les persones que acrediten, juntament amb la sol·licitud, la condició de discapacitades estan exemptes del pagament dels drets d'examen, segons que establix la Llei de Taxes de la Generalitat Valenciana.  
També estan exemptes del pagament de drets les persones que acrediten, juntament amb la sol·licitud, la condició de membres de família nombrosa de categoria especial.  
Les persones que acrediten, juntament amb la sol·licitud, la condició de membres de família nombrosa de categoria general tenen una bonificació del 50% dels drets d'examen.  
Pagats els drets d'examen, l'oficina de l'entitat bancària on es fa l'ingrés ha de segellar i datar tots els exemplars de què consta l'imprés, conserva l'exemplar per a l'entitat i en torna la resta a la persona interessada.  
3.2. La instància, segellada per l'entitat bancària, es pot presentar en les unitats de Registre de les dependències administratives següents:  
- 03001 Alacant: c/ Girona, 26.  
- 03801 Alcoi: plaça d'Espanya, 2.  
- 12001 Castelló de la Plana: c/ Hort dels Corders, 12.  
- 46008 València: av. de Ferran el Catòlic, 74.  
O per mitjà de qualsevol de les formes previstes en la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, segons la redacció modificada per la Llei 4/1999.  
Un dels exemplars de la instància queda en poder de la persona interessada i li servix de justificant.  
En cap cas el pagament en l'entitat bancària ni la descàrrega de l'imprés des de la pàgina web de la Conselleria de Sanitat comporta la substitució del tràmit de presentació de la instància en temps i forma segons que s'indica ací.  
3.3. El termini de presentació d'instàncies és d'un mes, comptat a partir de l'endemà de la publicació de la convocatòria en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
3.4. La consignació de dades falses en la instància, o en la documentació aportada pels aspirants, comporta l'exclusió del concurs i la nul·litat de la plaça adjudicada, si és el cas, sense perjuí de les mesures legals que corresponguen.  
3.5. L'adreça que figure en les instàncies es considera l'única vàlida per a notificacions, i són responsabilitat exclusiva de l'aspirant tant les errades en la consignació com la comunicació a l'Agència Valenciana de Salut de qualsevol canvi del domicili.  
3.6. El tribunal ha d'establir, per a les persones amb discapacitat que ho sol·liciten, les adaptacions possibles de temps i mitjans per a la realització de les proves. Per a això, les persones interessades han de formular la petició corresponent en la sol·licitud de participació en la convocatòria. Les adaptacions no poden desvirtuar el caràcter de la prova, la finalitat de la qual és valorar l'aptitud dels aspirants per a les funcions pròpies de la plaça a què concursen.  
3.7. Els aspirants només poden participar a través d'un dels dos sistemes d'accés assenyalats: torn lliure o promoció interna. L'opció pel torn de promoció interna s'ha de formular en la sol·licitud de participació en la convocatòria, en l'espai habilitat per a això. En el cas que l'aspirant no complisca els requisits per a concursar per este torn, la sol·licitud es trasllada automàticament al torn lliure. Els aspirants que opten en la instància pel torn de promoció interna no poden optar a les places assignades al torn lliure. La quota de persones discapacitades està inclosa en el sistema d'accés pel torn lliure.  
4. Admissió i exclusió d'aspirants  
4.1. Acabat el termini de presentació d'instàncies, el director general de Recursos Humans ha d'aprovar, mitjançant una resolució, la llista provisional d'aspirants admesos i exclosos, pel torn lliure i pel torn de promoció interna, amb l'expressió de les causes d'exclusió. També s'ha de publicar la llista dels aspirants admesos directament al segon exercici perquè estan exempts del primer. La llista provisional també s'ha de publicar en els taulers d'anuncis dels Servicis Centrals i de les direccions territorials de la Conselleria de Sanitat.  
Els aspirants exclosos disposen aleshores d'un termini de deu dies hàbils, comptador des de l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la resolució, per a esmenar els defectes apreciats.  
4.2. Una vegada finalitzat el termini d'esmena de defectes, s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la llista definitiva d'aspirants admesos i exclosos. Així mateix, esta llista definitiva s'ha de publicar en els taulers d'anuncis dels Servicis Centrals i de les direccions territorials de la Conselleria de Sanitat.  
En la mateixa resolució per la qual es publica la llista d'admesos i exclosos s'ha d'indicar el lloc, la data i hora de la primera prova, publicació que ha de fer-se amb una antelació mínima de 15 dies naturals a la realització de l'exercici. Esta publicació servix de notificació a les persones interessades.  
5. Tribunal  
5.1. El tribunal l'ha de nomenar el director general de Recursos Humans. La llista dels membres s'ha de publicar amb una antelació d'un mes com a mínim al començament de les proves. El tribunal el componen cinc membres, inclosos el president i el secretari. També s'han de nomenar els suplents respectius. Tres dels vocals han de tindre la titulació requerida per a l'accés a la mateixa categoria i especialitat convocada.  
5.2. Règim de funcionament  
5.2.1. S'apliquen les normes de funcionament i composició del tribunal que establix l'article 6 del Decret 7/2003, de 28 de gener.  
5.2.2. Per a comunicacions i la resta d'incidències, el tribunal té la seu als Servicis Centrals de la Conselleria de Sanitat, c/ Misser Mascó, 31, 46010 València.  
6. Procediment de la convocatòria  
Les proves selectives pel sistema de concurs oposició consistixen en la celebració de cada una de les fases, a fi de determinar l'aptitud dels aspirants i de fixar-ne l'orde de prelació per a la selecció.  
6.1. En la fase d'oposició els aspirants han de fer dos exercicis.  
6.1.1. El primer exercici consistix en la contestació per escrit, en el termini màxim d'una hora, d'un qüestionari de preguntes sobre el contingut dels 63 temes que s'inclouen com a annex II: 3 de normativa general, 7 de normativa sanitària comuna, 3 d'informàtica i 50 del temari específic de la categoria.  
El 15% com a mínim ha de versar sobre el temari no específic de la categoria.  
El qüestionari és de tipus test, en forma de preguntes amb diverses respostes, de les quals només una és la correcta. S'aplica la fórmula de correcció: A-(E/n-1), en la qual A és el nombre d'encerts, E el nombre d'errades i n el nombre de respostes alternatives.  
Estan exempts de fer este exercici els aspirants que es presenten pel torn de promoció interna i opten al mateix grup o grup immediat superior de la seua mateixa àrea de classificació (o sanitària o de gestió i servicis). Este grup d'aspirants constituïx la modalitat 1 de promoció interna.  
Els aspirants que es presenten pel torn de promoció interna i opten a un grup no immediatament superior de la seua mateixa àrea de classificació (o sanitària o de gestió i servicis) han de fer este primer exercici només sobre els 50 temes del temari específic de la categoria. Este grup d'aspirants constituïx la modalitat 2 de promoció interna.  
Els aspirants que es presenten pel torn de promoció interna i opten a qualsevol grup d'àrea diferent de classificació (sanitària a gestió i servicis o viceversa) han de fer este primer exercici només sobre els 7 temes de normativa sanitària comuna, els 3 temes d'informàtica i els 50 temes del temari específic de la categoria. Este grup d'aspirants constituïx la modalitat 3 de promoció interna.  
6.1.2. El segon exercici, de caràcter pràctic, té com a finalitat valorar les aptituds, destreses i capacitat professional dels aspirants en relació amb les funcions pròpies de la categoria a què opten, i versa sobre els 50 temes del temari específic de la categoria que s'inclou en l'annex II.  
6.1.3. Els aspirants són convocats per a cada exercici en crida única, i perden els drets els opositors que no compareguen a fer-lo.  
Els aspirants han d'acreditar la identitat per mitjà de la presentació del DNI, passaport o permís de conduir, i no són vàlides les fotocòpies compulsades d'eixos documents. En cas de robatori o pèrdua, han de presentar la denúncia davant de la policia i un altre document oficial amb foto.  
Els membres del tribunal i el personal col·laborador no permetran l'accés a l'aula on s'ha de fer l'exercici a les persones que compareguen quan s'haja acabat la crida dels aspirants i estiga la porta de l'aula tancada.  
6.1.4. És competència del tribunal la determinació concreta del nombre de preguntes que cal contestar adequadament per a superar cada exercici. Estos criteris s'han de comunicar durant la lectura d'instruccions per a la realització de cada prova.  
La puntuació màxima en la fase d'oposició és de 100 punts, a cada exercici en corresponen 50. Es considera aprovat en cada exercici, i són els dos eliminatoris, l'aspirant que obtinga com a mínim 25 punts.  
Els aspirants presentats pel torn de promoció interna que es presenten al primer exercici reben la qualificació d'aptes o no aptes segons si obtenen la puntuació mínima de 25 punts.  
6.1.5. Acabat el primer exercici, el tribunal ha de fer pública, en els taulers d'anuncis de la seu central de la Conselleria de Sanitat, el full de les respostes de cada exercici. Per a informació només, eixa publicació es fa també en els taulers d'anuncis de les direccions territorials, així com en la pàgina web de la Conselleria de Sanitat (www.san.gva.es).  
Els aspirants disposen d'un termini de 10 dies hàbils, comptador des de l'endemà d'esta publicació, per a fer-hi les al·legacions que consideren pertinents.  
Vistes les al·legacions, el tribunal ha de publicar, de la mateixa forma, el full definitiu de les respostes de l'exercici i la llista dels aspirants que l'aproven, per orde de la puntuació assolida, i també la llista dels aspirants per promoció interna que obtenen la qualificació d'aptes.  
Els aspirants disposen d'un termini de 10 dies hàbils, comptador des de l'endemà d'esta publicació, per a fer-hi les al·legacions que consideren pertinents, que ja no poden ser referides al contingut de l'examen.  
Vistes les al·legacions, el tribunal ha de publicar, de la mateixa manera i almenys amb 48 hores d'antelació, el lloc, la data i l'hora del segon exercici, la llista definitiva d'aspirants aprovats en el primer exercici per cada torn i també la llista d'aspirants que estan directament admesos al segon exercici perquè estan exempts del primer.  
Una vegada acabat el segon exercici, el tribunal ha de fer pública, de la mateixa forma que amb el primer, la relació d'aspirants aprovats per l'orde de puntuació aconseguida.  
Els aspirants disposen d'un termini de 10 dies hàbils, comptador des de l'endemà d'esta publicació, per a fer-hi les al·legacions que consideren pertinents.  
Vistes les al·legacions, el tribunal ha de publicar de la mateixa manera la llista d'aspirants que han superat la fase d'oposició per l'orde de puntuació total. Les llistes dels aspirants aprovats pel torn lliure i pel torn de promoció interna s'han de publicar separades. El torn de promoció interna s'ordena sobre la puntuació màxima de 50 punts corresponent al segon exercici.  
Poden superar la fase d'oposició un nombre d'aspirants superior al de places convocades.  
Els aspirants que hagen superat la fase d'oposició disposen de 15 dies naturals a partir de l'endemà de la publicació de la llista d'aspirants aprovats, per a presentar els documents acreditatius dels mèrits valorables en la fase de concurs segons el barem especificat en l'annex I en les unitats de registre esmentades en la base 3.2. de la convocatòria.  
6.2. En la fase de concurs, a la qual només accedixen els aspirants que hagen superat la fase d'oposició, es valoren els mèrits, d'acord amb l'Orde de 7 de maig de 2007, del conseller de Sanitat, per la qual aprova els barems de mèrits que s'apliquen als processos selectius per a la cobertura de places de personal estatutari al servici d'institucions sanitàries de la Generalitat Valenciana. En l'annex I es reproduïx el barem que s'aplica. La puntuació màxima en esta fase és de 100 punts.  
El tribunal, que només pot valorar la documentació ben acreditada i aportada en temps i forma, pot requerir qualsevol aclariment sobre la documentació. Si el requeriment no s'atén, no es valora el mèrit corresponent. El tribunal també pot sol·licitar als aspirants una còpia traduïda per un traductor jurat dels documents al·legats si estan redactats en idiomes diferents dels oficials a la Comunitat Valenciana.  
6.3. Resolució provisional del concurs oposició  
Acabades la fase d'oposició i la fase de concurs, el tribunal ha de fer pública en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la llista d'aspirants que han arribat fins a este punt del procés selectiu pel torn de promoció interna i d'accés lliure, amb l'especificació de la puntuació total obtinguda en cada fase. Els empats en la puntuació total es resolen en favor de l'aspirant que haja obtingut més puntuació en la fase d'oposició. Si subsistix l'empat, es resol d'acord amb els criteris especificats en el barem de mèrits.  
Els aspirants disposen d'un termini de 10 dies hàbils, comptadors des de l'endemà d'esta publicació, per a fer les al·legacions que consideren pertinents relatives a la puntuació de la fase de concurs.  
6.4. Resolució definitiva del concurs oposició  
Una vegada vistes les al·legacions, la llista ordenada definitiva d'aspirants després de les fases d'oposició i de concurs, pel torn de promoció interna i accés lliure, l'ha de publicar el tribunal de la mateixa manera que la llista provisional.  
Amb vista a garantir la quota de places reservades a persones discapacitades, i en el cas que, seguint l'orde de puntuació dels aspirants d'accés lliure, no es cobrisca el total de places reservades a la quota de persones discapacitades, s'ha d'incloure en els últims llocs amb dret a plaça, per l'orde de la puntuació obtinguda i fins a completar la quota reservada, si hi ha candidats per a això, els aspirants que hagen optat per acollir-se a esta quota i hagen superat la fase de concurs oposició.  
6.5. Sol·licitud de places i entrega de documentació  
El director general de Recursos Humans ha de fer pública, en els taulers d'anuncis de la seu central de la Conselleria de Sanitat, la resolució per la qual s'aprova la llista de places que s'oferixen als aspirants i el procediment perquè estos puguen efectuar l'opció a plaça. Per a l'elecció de destinació, hi ha un termini de 20 dies naturals des de l'endemà de la publicació d'esta resolució.  
Poden sol·licitar una plaça els opositors relacionats en la resolució definitiva del concurs oposició fins a un número d'orde equivalent al nombre total de places oferides en cada torn, més un 25% d'eixa quantitat, amb caràcter de reserva, per als casos de pèrdua, per part d'algun opositor, dels drets derivats de la participació en el procés selectiu.  
Durant este termini de 20 dies naturals, els aspirants han de presentar, a més de la sol·licitud de les places, la documentació següent:  
a) Una fotocòpia compulsada del document nacional d'identitat o passaport.  
b) Una fotocòpia compulsada del títol exigit per a la participació en estes proves selectives.  
c) Una declaració de no estar inhabilitat per a l'exercici professional o l'exercici de funcions públiques i no haver sigut separat, per mitjà d'un expedient disciplinari, del servici de qualssevol de les administracions públiques.  
d) Una certificació, expedida pels servicis mèdics dels servicis de salut, que acredite la capacitat funcional per a l'exercici del lloc de treball. La presa de possessió queda supeditada a la superació d'este requisit.  
e) Els aspirants discapacitats han de presentar una certificació de la Conselleria de Benestar Social o d'un òrgan competent d'altres comunitats autònomes o de l'administració de l'Estat, que acredite eixa condició, així com la capacitat per a exercir les tasques que corresponguen als llocs d'esta convocatòria  
Les persones que, dins del termini fixat, i excepte casos de força major, no presenten la documentació, no poden ser nomenades i queden anul·lades totes les actuacions, sense perjuí de la responsabilitat en què puguen haver incorregut per falsedat en la instància.  
Si un aspirant seleccionat no té algun dels requisits exigits en la convocatòria, el director general de Recursos Humans ha de dictar una resolució amb exposició de motius que declare la pèrdua dels drets a la plaça de què es tracte. Esta resolució pot ser impugnada de la forma determinada en la base 8.  
Els aspirants seleccionats pel sistema de promoció interna tenen preferència per a l'elecció de plaça sobre els procedents del sistema general d'accés lliure.  
Les vacants que s'oferisquen han de correspondre sempre a places bàsiques de la categoria.  
Les places que no es proveïsquen pel sistema de promoció interna s'acumulen a les convocades pel sistema d'accés lliure.  
6.6. Adjudicació de places  
Les places s'han d'adjudicar entre els aspirants d'acord amb la sol·licitud i l'orde de preferència, i per l'orde de la puntuació aconseguida. Perden els drets derivats de la participació en les proves selectives els aspirants que no sol·liciten cap plaça en temps i forma, i també els aspirants als quals, per la puntuació obtinguda en les proves, no els en corresponga cap entre les oferides, i els que no n'obtinguen cap entre les efectivament sol·licitades. Només poden ser declarats aprovats en les proves selectives i, per tant, nomenats, els aspirants que obtinguen una plaça. No es pot nomenar un nombre d'aspirants superior al de places convocades.  
7. Publicació, nomenament i termini de presa de possessió  
Acabat el termini per a la presentació de documents, el director general de Recursos Humans acorda, mitjançant una resolució, el nomenament dels aspirants finalment aprovats, amb la indicació de la plaça que els ha correspost, resolució que s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
El termini de presa de possessió és d'un mes comptat a partir de l'endemà de la publicació d'esta resolució en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana. Perden els drets derivats de la participació en el procés selectiu les persones que, transcorregut eixe termini, no s'hagen incorporat a la destinació, excepte per una causa de força major o impossibilitat. La pèrdua dels drets la declara una resolució que n'explique els motius del director general de Recursos Humans, després del tràmit d'audiència de la persona interessada.  
8. Recursos  
Esta convocatòria, les bases i tots els actes administratius que es dicten per a executar-la poden impugnar-los les persones interessades per mitjà de la interposició del recurs contenciós administratiu davant del Jutjat Contenciós Administratiu de la ciutat de València, en el termini de dos mesos, comptador a partir de la publicació de l'acte recorregut, segons que disposen els articles 109 i 110 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, d'acord amb la redacció modificada per la Llei 4/1999, i també els articles 14.2 i 46 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, reguladora de la Jurisdicció Contenciosa Administrativa. Potestativament, poden interposar-hi un recurs de reposició, en el termini d'un mes, d'acord amb els articles 116 i 117 de la Llei 30/1992, segons la redacció modificada per la Llei 4/1999.  
Els recursos contenciosos administratius que s'interposen contra esta convocatòria i els actes successius del procés selectiu s'han d'anunciar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana per a citar a comparéixer les persones interessades.  
Contra les resolucions i els actes de tràmit dictats pel tribunal que ha de jutjar el concurs oposició es pot interposar un recurs d'alçada en el termini d'un mes (articles 107 i 114 de la Llei de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, segons la redacció modificada per la Llei 4/1999).  
Tot això no impedix que hom use qualsevol altre recurs que considere convenient per al seu dret.  
València, 10 de març de 2009.- El director general de Recursos Humans: José Cano Pascual.  
Annex I  
Barem de mèrits del personal facultatiu  
Este barem es basa en l'Orde de 7 de maig de 2007, publicada en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de 23.05.2007. El full d'autobarem que han d'omplir els participants està disponible en la pàgina web de la Conselleria de Sanitat (www.san.gva.es), en el lloc corresponent a cada categoria, i també en els punts de recollida de les sol·licituds de participació.  
1. Formació acadèmica, fins a un màxim de 10 punts  
1.1. Estudis de llicenciatura, fins a un màxim de 5 punts  
Per cada matrícula d'honor: 5 punts.  
Per cada excel·lent: 4 punts.  
Per cada notable: 2 punts.  
La suma de les puntuacions es dividix pel nombre total d'assignatures obligatòries o troncals avaluades en el pla d'estudis.  
1.2. Estudis de doctorat, fins a un màxim de 5 punts  
1.2.1. Sistema anterior a l'establit pel Reial Decret 185/1985:  
Grau de llicenciatura: 1 punt.  
Superació de la totalitat dels cursos de doctorat: 1 punt.  
1.2.2. Sistema establit pel Reial Decret 185/1985 o pel Reial Decret 778/1998:  
Aspirants que han obtingut els 32 crèdits del programa de doctorat: 1 punt.  
Reconeixement de suficiència investigadora o DEA: 1 punt.  
Els apartats 1.2.1 i 1.2.2 s'exclouen entre si.  
1.2.3. Grau de doctor: 2 punts. Si este grau s'ha aconseguit amb la qualificació cum laude, se suma 1 punt més.  
2. Formació especialitzada, fins a un màxim de 30 punts  
2.1. Titulats superiors que hagen complit el període complet de formació com a residents en l'especialitat de què es tracta (certificat MIR, QUIR, FIR, PIR, BIR..): 22 punts.  
2.2. Titulats superiors que hagen complit el període complet de formació com a residents en un centre estranger amb un programa reconegut de docència per a postgraduats de l'especialitat de què es tracta i amb el títol convalidat pel Ministeri d'Educació i Ciència: 22 punts.  
2.3. Per formació com a especialista en centres acreditats per a la docència en l'especialitat de què es tracta, per un mínim de 2 anys: 8 punts.  
2.4. Haver complit el període complet de formació com a resident en qualsevol especialitat (certificat MIR, QUIR, FIR, PIR, BIR...): 15 punts.  
2.5. Haver complit el període complet de formació com a residents en un centre estranger amb un programa reconegut de docència per a postgraduats en qualsevol especialitat i amb un títol convalidat pel Ministeri d'Educació i Ciència: 15 punts.  
2.6. Per formació com a especialista en centres acreditats per a la docència en qualsevol especialitat, per un mínim de 2 anys: 5 punts.  
Els apartats 2.4, 2.5 i 2.6 únicament es valoren en les convocatòries per a la cobertura de places de les categories per a les quals no s'exigisca una especialitat com a requisit.  
Els apartats 2.1, 2.2, 2.3, 2.4, 2.5 i 2.6 s'exclouen entre si.  
2.7. Es valoren els cursos, cursos superiors, diplomes o màsters que hagen sigut cursats per la persona interessada, segons l'escala següent, fins a un màxim de 8 punts.  
Per la realització de màsters, fins a un màxim de 3 punts.  
Per cada màster: 1 punt.  
Per la realització de cursos o diplomes de duració igual o superior a 100 hores lectives, fins a un màxim de 3 punts.  
Per cada curs superior o diploma: 0,75 punts.  
Per la realització de cursos d'una duració entre 20 i 100 hores lectives, fins a un màxim de 3 punts.  
Per cada curs de 40 o més hores de duració: 0,40 punts.  
Per cada curs de 20 o més hores de duració: 0,20 punts.  
3. Experiència professional, fins a un màxim de 45 punts  
3.1. Per cada mes complet de servicis prestats en la mateixa categoria i especialitat en institucions sanitàries del Sistema Nacional de Salut: 0,30 punts.  
3.2. Per cada mes complet de servicis prestats en un lloc d'alt càrrec, càrrecs intermedis, llocs directius o de lliure designació, o llocs amb funcions d'inspecció de servicis sanitaris, segons l'article 8: 0,20 punts.  
3.3. Per cada mes complet de servicis prestats en una categoria diferent en institucions sanitàries del Sistema Nacional de Salut: 0,15 punts.  
3.4. Per cada mes complet de servicis prestats de caràcter assistencial o de coordinació i direcció en programes de cooperació internacional per convenis o acords organitzats o autoritzats per l'administració pública: 0,15 punts.  
3.5. Per cada mes complet de servicis prestats en la mateixa categoria i especialitat en qualsevol administració pública o en institucions acreditades per a la formació de l'especialitat de què es tracte: 0,05 punts.  
3.6. No es poden valorar per més d'un apartat servicis prestats simultàniament.  
4. Altres activitats, fins a un màxim de 10 punts  
4.1. Per haver fet treballs científics i d'investigació, d'acord amb la taula de càlcul següent, fins a un màxim de 6 punts:  
  
4.2. Professor associat, o titular o catedràtic en ciències de la salut en hospitals amb un conveni específic amb la universitat i amb programa de docència pregraduada, fins a un màxim de 2 punts.  
Per cada curs acadèmic complet: 0,50 punts.  
4.3. Per formar part de comissions clíniques de control de qualitat acreditades en institucions sanitàries públiques, amb una certificació emesa pel director de la comissió, fins a un màxim d'1 punt.  
Per cada 12 mesos: 0,25 punts.  
4.4. Per activitats com a tutor de residents, haber rebut beques d'estudi o d'investigació, i també per tindre altres mèrits o haver fet activitats rellevants relacionades amb l'especialitat, no previstes en els apartats anteriors, fins a un màxim d'1 punt.  
5. Coneixements de valencià, fins a un màxim de 5 punts  
Certificat de coneixements orals: 2 punts.  
Certificat de grau elemental: 3 punts.  
Certificat de grau mitjà: 4 punts.  
Certificat de grau superior: 5 punts.  
Autobarem de personal facultatiu  
Cognoms i nom \_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_  
Categoria i especialitat \_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_  
1. Formació acadèmica, fins a un màxim de 10 punts  
1.1. Estudis de llicenciatura, fins a un màxim de 5 punts.  
Per cada matrícula d'honor: 5 punts.   
Per cada excel·lent: 4 punts.   
Per cada notable: 2 punts.  
La suma de les puntuacions s'ha de dividir pel nombre total d'assignatures obligatòries i troncals avaluades en el pla d'estudis.  
Subtotal 1.1 (fins a 5 punts)  
1.2. Estudis de doctorat, fins a un màxim de 5 punts.  
1.2.1. Sistema anterior a l'establit pel Reial Decret 185/1985:  
Grau de llicenciatura: 1 punt.  
Superació de la totalitat dels cursos de doctorat: 1 punt.  
1.2.2. Sistema establit pels reials decrets 185/1985 o 778/1998:  
Aspirants que han obtingut els 32 crèdits del programa de doctorat: 1 punt.  
Reconeixement de suficiència investigadora o DEA: 1 punt.  
1.2.3. Grau de doctor: 2 punts. Amb la qualificació cum laude, se suma 1 punt més.  
Subtotal 1.2 (fins a 5 punts)  
Total 1 (fins a 10 punts)  
2. Formació especialitzada, fins a un màxim de 30 punts.  
2.1. Titulats superiors que hagen complit el període complet de formació com a residents en l'especialitat de què es tracta (certificat MIR, QUIR, FIR, PIR, BIR...): 22 punts.  
2.2. Titulats superiors que hagen complit el període complet de formació com a residents en un centre estranger amb un programa reconegut de docència per a postgraduats en l'especialitat de què es tracta i amb un títol convalidat pel Ministeri d'Educació i Ciència: 22 punts.  
2.3. Per formació com a especialista en centres acreditats per a la docència en l'especialitat de què es tracta, per un mínim de 2 anys: 8 punts.  
2.4. Haver complit el període complet de formació com a resident en qualsevol especialitat (certificat MIR, QUIR, FIR, PIR, BIR...): 15 punts.  
2.5. Haver complit el període complet de formació com a resident en un centre estranger amb un programa reconegut de docència per a postgraduats en qualsevol especialitat i amb un títol convalidat pel Ministeri d'Educació i Ciència: 15 punts.  
2.6. Per haver fet formació com a especialista en centres acreditats per a la docència en qualsevol especialitat, per un mínim de 2 anys: 5 punts.  
2.7. Es valoren els cursos, cursos superiors, diplomes o màsters que haja cursat la persona interessada, d'acord amb l'escala següent, fins a un màxim de 8 punts.  
Per la realització de màsters, fins a un màxim de 3 punts. Per cada màster: 1 punt.  
Per la realització de cursos o diplomes de duració igual o superior a 100 hores lectives, fins a un màxim de 3 punts. Per cada curs superior o diploma: 0,75 punts.  
Per la realització de cursos d'una duració entre 20 i 100 hores lectives, fins a un màxim de 3 punts.  
Per cada curs de 40 o més hores de duració: 0,40 punts.  
Per cada curs de 20 o més hores de duració: 0,20 punts.  
Total 2 (fins a 30 punts)  
3. Experiència professional, fins a un màxim de 45 punts.  
3.1. Per cada mes complet de servicis prestats en la mateixa categoria i especialitat en institucions sanitàries del Sistema Nacional de Salut: 0,30 punts.  
3.2. Per cada mes complet de servicis prestats en lloc d'alt càrrec, càrrecs intermedis, llocs directius o de lliure designació, o llocs amb funcions d'inspecció de servicis sanitaris: 0,20 punts.  
3.3. Per cada mes complet de servicis prestats en distinta categoria en institucions sanitàries del Sistema Nacional de Salut: 0,15 punts.  
3.4. Per cada mes complet de servicis prestats de caràcter assistencial o de coordinació i direcció en programes de cooperació internacional en virtut de convenis o acords organitzats o autoritzats per l'Administració Pública: 0,15 punts.  
3.5. Per cada mes complet de servicis prestats en la mateixa categoria i especialitat en qualsevol administració pública o en institucions acreditades per a la formació de l'especialitat de què es tracta: 0,05 punts.  
Total 3 (fins a 45 punts):  
4. Altres activitats, fins a un màxim de 10 punts  
4.1. Per treballs científics i d'investigació, d'acord amb la taula de càlcul següent, fins a un màxim de 6 punts:  
  
4.2. Professor associat, o titular o catedràtic en ciències de la salut en hospitals amb un conveni específic amb la universitat i amb programes de docència pregraduada, fins a un màxim de 2 punts. Per cada curs acadèmic complet: 0,50 punts.  
4.3. Per formar part de comissions clíniques de control de qualitat, acreditades en institucions sanitàries públiques, amb una certificació estesa per la direcció de la institució:fins a un màxim d'1 punt. Per cada 12 mesos: 0,25 punts.  
4.4. Per fer activitats com a tutor de residents, aprofitament de beques d'estudi i/o investigació, i també per tindre altres mèrits o haver fet activitats rellevants relacionades amb l'especialitat no previstes en els apartats anteriors, fins a un màxim d'1 punt.  
Total 4 (fins a 10 punts):  
5. Coneixements de valencià, fins a un màxim de 5 punts.  
Certificat de coneixements orals: 2 punts.  
Certificat de grau elemental: 3 punts.  
Certificat de grau mitjà: 4 punts.  
Certificat de grau superior: 5 punts.  
Total 5 (fins a 5 punts):  
Total del barem (màxim 100 punts):  
Annex II  
Temari de normativa general  
1. La Constitució Espanyola de 1978: estructura i contingut. Drets i deures fonamentals. garantia i suspensió. El Tribunal Constitucional. El defensor del poble. Reforma de la Constitució.  
2. L'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana: la Generalitat. Competències. Relacions amb l'Estat i altres comunitats autònomes. Relacions amb la Unió Europea. Acció Exterior. Administració local. Economia i Hisenda. Reforma de l'Estatut. Altres institucions de la Generalitat Valenciana.  
3. La Llei de Govern Valencià: El Consell. Relacions del Consell i les Corts. Administració pública de la Generalitat Valenciana. Responsabilitat dels membres del Consell i de l'administració Pública de la Generalitat Valenciana.  
Temari de normativa sanitària comuna  
1. Reial Decret 1030/2006, de 15 de setembre, que establix la cartera de servicis comuns del Sistema Nacional de Salut i el procediment d'actualització. Llei 16/2003, de 20 de maig, de Cohesió i Qualitat del Sistema Nacional de Salut.  
2. Llei 3/2003, de 6 de febrer, de la Generalitat, d'Ordenació Sanitària de la Comunitat Valenciana. Decret 74/2007, de 18 de maig, del Consell, que aprova el Reglament sobre Estructura, Organització i Funcionament de l'Atenció Sanitària a la Comunitat Valenciana.  
3. Llei 6/2008, de la Generalitat, d'Assegurament Sanitari del Sistema Públic de la Comunitat Valenciana. Decret 154/2006, de 13 d'octubre, del Consell, que aprova el II Pla de Salut de la Comunitat Valenciana, per la Llei 3/2003, d'Ordenació Sanitària.  
4. Decret 25/2005, de 4 de febrer, del Consell, que aprova els Estatuts reguladors de l'Agència Valenciana de Salut. Decret 120/2007, de 27 de juliol, del Consell, que aprova el Reglament Funcional de la Conselleria de Sanitat.  
5. Llei 55/2003, de 16 de desembre, de l'Estatut Marc del Personal Estatutari dels Servicis de Salut. Decret 7/2003, de 28 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament de Selecció i Provisió de Places de Personal Estatutari al Servici d'Institucions Sanitàries de la Generalitat Valenciana.  
6. Decret 137/2003, de 13 de juliol, que regula la jornada i els horaris de treball, permisos, llicències i vacances del personal al servici de les Institucions Sanitàries de la Generalitat Valenciana. Retribucions del personal sanitari. Carrera professional i desenrotllament professional en l'àmbit de les institucions sanitàries.  
7. Llei 1/2003, de 28 de gener, de la Generalitat, de Drets i Informació al Pacient de la Comunitat Valenciana. Llei 31/1995, de 8 de novembre, de Prevenció de Riscos Laborals. Llei 54/2003, de Reforma del Marc Normatiu de la Prevenció de Riscos Laborals.  
Temari d'informàtica  
1. Conceptes informàtics bàsics. Maquinari / programari. Sistema operatiu. Llenguatge. Programes d'aplicació. Perifèrics. Connectivitat. Utilització d'ordinadors en xarxa: usuaris de xarxa i compartició de recursos.  
2. Sistemes operatius d'ús generalitzat. Particularitats i diferències entre ells.  
3. Automatització d'oficina. Ferramentes ofimàtiques: fulls de càlcul, processadors de text, bases de dades. Paquets integrats. Gràfics i autoedició. Especial atenció a les ferramentes ofimàtiques d'ús comú en la Generalitat Valenciana: Word, Excel i Access.  
Temari específic de la categoria  
Anàlisis clíniques  
1. Bioseguretat. Normativa i pràctica per a un treball segur en les diferents àrees del laboratori. Gestió de residus en el laboratori clínic.  
2. Assegurament de la qualitat en el laboratori clínic. Models de qualitat total. Sistemes de certificació i acreditació.  
3. Obtenció, preparació, transport i conservació de mostres. Factors que afecten les proves de laboratori.  
4. Mètodes instrumentals: espectrofotometria, fluorimetria, nefelometria, turbidimetria, electroforesi, electroquímica, osmometria, cromatografia, immunoquímica, immunoassajos, espectrofotometria d'absorció atòmica, fotometria de flama, espectrometria de masses, tècniques en biologia molecular, cultius cel·lulars. Automatització. Robotització. Anàlisi prop del pacient.  
5. Estratègies d'organització i gestió d'un laboratori. Banc de mostres i teixits.  
6. Estudi fisiopatològic de les alteracions de les proteïnes. Propietats de les proteïnes. Mètodes de determinació.  
7. Estudi fisiopatològic de les alteracions del metabolisme dels hidrats de carboni: glucosa, fructosa, lactosa, galactosa. Característiques clíniques. Proves per al diagnòstic.  
8. Errors innats del metabolisme dels hidrats de carboni. Galactosèmia: tipus. Intolerància hereditària a la fructosa. Glucogenosi. Característiques clíniques. Estudi pel laboratori.  
9. Estudi fisiopatològic de les alteracions dels lípids i de les lipoproteïnes plàsmiques. Significat clínic. Dislipèmies. Proves per al diagnòstic.  
10. Metabolisme mineral. Desordes del metabolisme del ferro: absorció, transport i emmagatzemament. Desordes del metabolisme del coure. Altres oligoelements. Proves per al diagnòstic.  
11. Estudi de l'equilibri àcid-base i dels gasos en sang. Mecanismes de compensació (renals i respiratoris). Proves analítiques per a l'estudi. Equilibri hidroelectrolític. Principals ions. Mètodes de determinació.  
12. Estudi de la funció renal. Alteracions tubulars i glomerulars. Proves d'estudi.  
13. Estudi de la funció hepàtica. Proves de laboratori per a l'estudi de les hepatopaties.  
14. Estudi de la funció miocàrdica i muscular. Diagnòstic bioquímic del dany miocàrdic. Marcadors del dany muscular.  
15. Estudi de la funció gastrointestinal. Mètodes diagnòstics de malabsorció. Proves de funció pancreàtica i de funció intestinal. Indicadors bioquímics de l'estat nutricional.  
16. Estudi de la patologia osteoarticular. Proves analítiques per a l'estudi.  
17. Estudi de la neuropatologia. Proves bioquímiques d'utilitat en el diagnòstic precoç de les malalties neurodegeneratives.  
18. Estudi de la funció hipotalàmica i adenohipofisària. Proves diagnòstiques (estàtiques i dinàmiques).  
19. Estudi de la funció tiroide i paratiroide. Proves simples i funcionals.  
20. Estudi de la funcionalitat de l'escorça suprarenal. Mètodes d'exploració.  
21. Estudi de la funció gonadal. Proves analítiques (estàtiques i dinàmiques) per al diagnòstic.  
22. Utilitat dels procediments de laboratori com a suport per a l'estudi de la fertilitat, esterilitat i els procediments de reproducció assistida.  
23. Estudi de l'embaràs i la funció fetal. Maduresa pulmonar: estudi del líquid amniòtic. Marcadors de risc.  
24. Mètodes de laboratori per a l'estudi del creixement i del procés d'envelliment.  
25. Bioquímica del càncer. Classificació dels marcadors tumorals i utilitat clínica.  
26. Estudi pel laboratori de diferents líquids biològics: orina, LCR, sinovial, pleural, pericàrdic, peritoneal, seminal, etc.  
27. Aportació del laboratori d'anàlisis clíniques al monitoratge de fàrmacs. Mètodes de determinació. Drogues d'abús: proves de detecció.  
28. Trastorns del metabolisme intermediari: aminoacidopaties, acidúries orgàniques i malalties mitocondrials. Diagnòstic pel laboratori.  
29. Malalties lisosòmiques i peroxisomàtiques. Diagnòstic bioquímic.  
30. Hematopoesi: morfologia, bioquímica i funció de les cèl·lules sanguínies. Estudi diferencial de les causes d'anèmia. Desordes del metabolisme del ferro.  
31. Desordes de l'eritròcit: poliglobúlies, hemoglobinopaties i talassèmies.  
32. Leucòcits. Característiques generals. Morfologia citoquímica. Patologia. Estudi de neutropènies. Leucèmies, diagnòstic.  
33. Síndromes mieloproliferatius. Limfomes: Hodgkin i no Hodgkin.  
34. Mieloma múltiple i gammapaties monoclonals.  
35. Hemostàsia: desordes dels megacariòcits i plaquetes, morfologia i funció.  
36. Control de laboratori de la teràpia anticoagulant i antitrombòtica.  
37. Hemoteràpia: grups de sang i immunohematologia.  
38. Epidemiologia de les malalties infeccioses: prevalència, mecanismes d'infecció i prevenció de les malalties infeccioses en la Comunitat. Bacteris: a) microorganismes Gram (-) i Gram (+) d'interés clínic b) micobacteris. Diagnòstic de tuberculosi c) rickèttsies.  
39. Metodologia en el diagnòstic pel laboratori clínic de les infeccions víriques.  
40. Metodologia bàsica en l'aïllament i diagnòstic de les micosis d'importància en patologia humana.  
41. Metodologia bàsica en l'aïllament i diagnòstic de les parasitosis d'importància en patologia humana.  
42. Teràpia antimicrobiana. Profilaxi i tractament de les malalties infeccioses. Tècniques per a l'estudi de la sensibilitat als quimioteràpics.  
43. Diagnòstic de les infeccions nosocomials.  
44. Immunopatologia I: immunodeficiències congènites de limfòcits T i B, immunodeficiències adquirides. Abordatge pel laboratori de l'estudi de les immunodeficiències.  
45. Immunopatologia II: respostes immunitàries inapropiades. Equilibri TH1/TH2. Fisiopatologia i fonaments efectors de la resposta al·lèrgica. Tipus de reaccions d'hipersensibilitat. Resposta inflamatòria. Morfologia de les reaccions al·lèrgiques.  
46. Immunopatologia III: tolerància i autoimmunitat. Autoanticossos i rellevància clínica. Autoanticossos en malalties autoimmunes sistèmiques (LES, artritis reumatoide, Sjögren, vasculitis, síndrome antifosfolípid, EMTC...). Autoanticossos específics d'òrgan (malalties de la pell, hepàtiques, renals, endocrines, sistema nerviós, hematològiques...).  
47. Aportacions del laboratori en les malalties autoimmunes. Estudi diagnòstic inicial. Algoritmes diagnòstics.  
48. Histocompatibilitat. Immunologia dels transplantaments i monitoratge pel laboratori en els pacients transplantats.  
49. Citogenètica humana: mapes genètics, anomalies cromosòmiques estructurals, diagnòstic prenatal de trastorns genètics i defectes congènits, reproducció assistida. Diagnòstic preimplantacional.  
50. Consell genètic: aspectes ètics i legals i aspectes jurídics rellevants en la utilització de mostres biològiques.  
Temari específic de la categoria  
Cardiologia  
1. Anatomia i fisiologia del cor i de la circulació coronària. Determinants del consum d'oxigen miocàrdic.  
2. Història clínica i exploració física en cardiologia.  
3. Estudi radiològic en cardiologia. Ecocardiografia-Doppler. Electrocardiografia.  
4. Cardiologia nuclear.  
5. Prova d'esforç. Monitoratge ambulatori amb Holter. Prova de la taula basculant.  
6. Cateterisme cardíac. Hemodinàmica cardíaca.  
7. Angiografia, coronariografia, valvuloplàstia i tècniques de tractament intervencionista.  
8. Tractament anticoagulant i antiagregant en cardiologia.  
9. Insuficiència cardíaca. Xoc cardiogènic.  
10. Producció de les arítmies cardíaques. Consideracions electrofisiològiques.  
11. Mètodes invasius en el diagnòstic i tractament de les arítmies.  
12. Taquiarítmies supraventriculars. Arítmies ventriculars.  
13. Bradiarítmies. Trastorns de la conducció.  
14. Marcapassos i dispositius antiarítmics.  
15. Aturada cardíaca i mort sobtada.  
16. Tècniques de ressuscitació cardiopulmonar.  
17. Síncope cardiovascular.  
18. Etiopatogènia de l'aterosclerosi. Factors de risc en cardiopatia isquèmica. Prevenció primària i secundària.  
19. Dislipèmia i altres factors de risc de l'arteriopatia coronària. Flux sanguini coronari i isquèmia del miocardi.  
20. Malaltia coronària crònica.  
21. Síndrome coronària aguda sense elevació del segment ST.  
22. Síndrome coronària aguda amb elevació del segment ST.  
23. Angioplàstia coronària.  
24. Cirurgia de bypass aortocoronari. Altres tècniques de cirurgia coronària.  
25. Valvulopaties: mitral i aòrtica.  
26. Altres valvulopaties.  
27. Febra reumàtica. Afectació cardíaca en malalties reumàtiques.  
28. Miocardiopaties: dilatada i hipertròfica.  
29. Miocardiopatia restrictiva. Displàsia aritmogènica del ventricle dret.  
30. Miocarditis.  
31. Hipertensió arterial. Cardiopatia hipertensiva.  
32. Malalties del pericardi. Tamponament cardíac.  
33. Hipertensió pulmonar.  
34. Cor pulmonar.  
35. Tromboembolisme pulmonar.  
36. Malalties cardiovasculars d'origen genètic.  
37. Cardiopaties congènites en la infància.  
38. Cardiopaties congènites de l'adult.  
39. Cardiopaties adquirides en lactants i xiquets.  
40. Endocarditis infecciosa.  
41. Tumors cardíacs.  
42. Traumatismes del cor.  
43. Avaluació preoperatòria i risc quirúrgic dels pacients amb cardiopaties.  
44. Trasplantament cardíac.  
45. Tractament mèdic del pacient sotmés a cirurgia cardíaca.  
46. Repercussions sobre el cor de processos d'altres òrgans i sistemes. Cardiopatia i embaràs. El cor en l'obesitat.  
47. Manifestacions cerebrovasculars de les cardiopaties.  
48. Rehabilitació del malalt cardíac.  
49. Malalties de l'aorta.  
50. Malalties de les grans venes. Síndrome de la vena cava superior. Síndrome de la vena cava inferior.  
Temari específic de la categoria  
Cirurgia cardiovascular  
1. Anatomia quirúrgica cardíaca i vascular. Fisiologia cardiovascular.  
2. Història clínica i exploració cardiovascular. Avaluació del preoperatori. Estratificació de risc.  
3. Conceptes bàsics d'anestèsia. Monitoratge intraoperatori. Estratègies i programes d'estalvi de sang. Trombosi i hemostàsia.  
4. Principis generals de circulació extracorpòria. Protecció miocàrdica i hipotèrmia en cirurgia cardiovascular. Reanimació cardiopulmonar.  
5. Atencions postquirúrgiques en la cirurgia cardiovascular.  
6. Persistència del conducte arterial.  
7. Anells vasculars congènits.  
8. Coartació aòrtica.  
9. Comunicació interauricular.  
10. Drenatge anòmal parcial de venes pulmonars. Drenatge anòmal total de venes pulmonars.  
11. Defecte del canal auriculoventricular parcial. Defecte del canal auriculo-ventricular complet.  
12. Comunicació interventricular.  
13. Estenosi pulmonar.  
14. Estenosi supravalvular aòrtica. Estenosi subaòrtica. Estenosi aòrtica congènita.  
15. Tetralogia de Fallot.  
16. Transposició de les grans artèries.  
17. Atrèsia tricuspídica.  
18. Tronc arteriós.  
19. Atrèsia pulmonar amb septe íntegre.  
20. Ventricle únic.  
21. Aneurisma congènit del si de Valsalva.  
22. Hipoplàsia de cavitats esquerres.  
23. Malaltia d'Ebstein.  
24. Finestra aortopulmonar.  
25. Ventricle dret de doble eixida.  
26. Miocardiopatia hipertròfica obstructiva. Miocardiopatia dilatada.  
27. Estenosi mitral. Insuficiència mitral.  
28. Estenosi aòrtica. Insuficiència aòrtica.  
29. Valvulopatia tricuspídica.  
30. Biopròtesis valvulars cardíaques. Pròtesis valvulars mecàniques. Homoempelts valvulars.  
31. Prevenció i tractament de les infeccions. Endocarditis bacteriana. Indicacions quirúrgiques.  
32. Conceptes generals de la cardiopatia isquèmica. Indicacions quirúrgiques.  
33. Tècniques de revascularització miocàrdica. Reoperacions coronàries. Revascularització miocàrdica en situació d'infart agut de miocardi.  
34. Aneurisma ventricular esquerre. Comunicació interventricular postinfart.  
35. Insuficiència mitral isquèmica. Ruptura de paret lliure ventricular.  
36. Traumatismes cardíacs. Dissecció aguda de l'aorta.  
37. Cirurgia de l'aorta ascendent. Cirurgia de l'arc aòrtic.  
38. Traumatisme de l'aorta toràcica. Altres traumatismes vasculars i seqüeles.  
39. Aneurismes de l'aorta toràcica. Aneurismes de l'aorta abdominal. Aneurismes toracoabdominals.  
40. Protecció medul·lar en la cirurgia de l'aorta. Protecció cerebral en la cirurgia de l'aorta.  
41. Etiologia, avaluació, indicació i contraindicacions per a trasplantament. Tècniques quirúrgiques del trasplantament cardíac. Tractament postoperatori del trasplantament cardíac, teràpia immunosupressora.  
42. Tumors cardíacs.  
43. Tractament quirúrgic de les arítmies. Tècniques d'ablació de la fibril·lació auricular.  
44. Cirurgia de l'electroestimulació. Indicacions i tècniques d'implantació de marcapassos i desfibril·ladores. Consulta de seguiment.  
45. Cirurgia endovascular i microcirurgia vascular.  
46. Isquèmia arterial aguda. Isquèmia arterial crònica.  
47. Malaltia aortoilíaca.  
48. Malaltia dels troncs supraaòrtics.  
49. Isquèmia cerebrovascular.  
50. Fístules arteriovenoses terapèutiques. Insuficiència venosa. Varius i síndrome flebítics. Tromboflebitis superficial. Trombosi venosa profunda. Tromboembolisme pulmonar.  
Temari específic de la categoria  
Medicina intensiva  
1. Fisiologia de l'intercanvi gasós, de la mecànica respiratòria i dels mecanismes de control de la respiració.  
2. Clínica i fisiopatologia de la insuficiència respiratòria en les etiologies diferents (obstrucció de la via aèria, asma bronquial, edema pulmonar, destret respiratori de l'adult, obstrucció crònica al flux aeri i agudització, ofegament, insuficiència respiratòria neuromuscular, inhalació de gasos, cremada de via aèria, etc.).  
3. Mètodes i complicacions del manteniment de la via aèria: intubació traqueal i traqueostomia.  
4. Bases, modes, control i complicacions de la ventilació mecànica i la desconnexió.  
5. Interpretació i realització de proves diagnòstiques (imatge, fibrobroncoscòpia, proves funcionals respiratòries).  
6. Farmacologia dels broncodilatadors i altres fàrmacs usats en el tractament de la insuficiència respiratòria.  
7. Manteniment de la via aèria permeable: malalt no intubat. Intubació orotraqueal o nasotraqueal. Cricotireotomia i cateterització transtraqueal. Aspiració de secrecions. Presa de mostres.  
8. Ventilació: manual, amb bossa autoinflable i màscara. Mecànica, inclòs el maneig dels ventiladors usuals i dels patrons de ventilació mes freqüents. Humidificadors. Monitoratge i alarmes de ventiladors.  
9. Altres tècniques respiratòries. Fisioteràpia respiratòria. Monitoratge invasiu i no invasiu de l'intercanvi gasós. Mesurament de paràmetres de la mecànica respiratòria. Punció i drenatge pleural.  
10. Tècniques de ressuscitació cardiopulmonar avançada.  
11. Diagnòstic i tractament del taponament cardíac i de la pericarditis aguda. Clínica i fisiopatologia dels diferents tipus de xoc.  
12. Clínica i fisiopatologia de l'angina, de l'infart de miocardi i de les complicacions. Prevenció, tècniques diagnòstiques i tractament de l'embolisme pulmonar. Clínica i fisiopatologia del cor pulmonar.  
13. Diagnòstic i tractament de la dissecció aòrtica i de la ruptura d'aneurisma aòrtic.  
14. Farmacologia bàsica i ús de fàrmacs vasoactius. Indicacions i ús, si és el cas, del tractament fibrinolític i altres tècniques de revascularització.  
15. Fisiopatologia, diagnòstic i tractament farmacològic o electrolític de les arítmies cardíaques i dels trastorns de conducció. Farmacologia i ús de fàrmacs hipotensors. Indicacions i tècniques de cardioversió i de l'estimulació elèctrica endocavitària i externa transitòria.  
16. Tècniques de mesurament i càlcul dels paràmetres hemodinàmics i de transport d'oxigen.  
17. Maneig de postoperatori de cirurgia cardiovascular extracorpòria.  
18. Indicacions i ús, si és el cas, de dispositius d'assistència circulatòria.  
19. Indicacions, interpretació i realització de tècniques d'imatge associades a la patologia cardiovascular: radiològiques, isotòpiques i ecogràfiques.  
20. Accessos vasculars venosos, centrals i perifèrics, arterials, pulmonars i sistèmics. Maneig dels sistemes d'enregistrament de pressions i de mesurament del volum minut cardíac. Pericardiocentesi. Ús de «pantalons antixoc». Ús de cardiocompressors mecànics. Implantació i ús de marcapassos temporals.  
21. Fisiologia i fisiopatologia del flux cerebral i de la pressió intracranial, i tractament de la hipertensió intracranial. Indicacions, usos i complicacions de les tècniques de monitoratge de la pressió intracranial.  
22. Diagnòstic i maneig del pacient en coma i de les etiologies diferents.  
23. Diagnòstic i tractament de les crisis convulsives. Diagnòstic i tractament de l'hemorràgia subaracnoïdal i d'una altra patologia vasculocerebral crítica. Farmacologia bàsica dels fàrmacs sedants i dels antagonistes, dels anticonvulsants, dels que afecten la unió neuromuscular i dels antagonistes. Prevenció i tractament de les síndromes de privació i altres quadres al·lucinatoris i d'agitació.  
24. Criteris clínics i legals de mort cerebral.  
25. Diagnòstic i maneig de les polineuropaties o miopaties amb risc vital, com ara tètans, botulisme, Guillen-Barre, miastènia; i de l'encefalopatia i polineuropatia associada al malalt crític. Indicació i interpretació de les tècniques utilitzades en estes patologies, com ara tomografia axial computada, ressonància nuclear magnètica, arteriografia, electroencefalografia, electromiografia. Maneig del postoperatori de malalts neuroquirúrgics. Punció lumbar. Manteniment de sistemes per a monitoratge de la pressió intracranial.  
26. Fisiologia, fisiopatologia, clínica i tractament dels trastorns de l'equilibri hidroelectrolític i les bases de la fluidoteràpia. Fisiologia, fisiopatologia, clínica i tractament dels trastorns de l'equilibri àcid-base.  
27. Fisiopatologia, clínica i tractament de les alteracions agudes i greus de les malalties endocrinològiques. Fisiopatologia de la hipotèrmia i dels diferents tipus d'hipertèrmia.  
28. Fisiopatologia de la nutrició, càlcul de necessitats nutritives, monitoratge i eficàcia de la nutrició, diagnòstic i tractament dels dèficits nutricionals. Indicacions, tècniques i complicacions de la nutrició en diferents modalitats.  
29. Fisiopatologia i diagnòstic diferencial de la insuficiència renal aguda.  
30. Diagnòstic i tractament de les complicacions critiques de la insuficiència renal com ara l'edema agut de pulmó, els trastorns àcid-base i hidroelectrolítics greus. Mètodes i recomanacions per a l'ajust de dosi dels fàrmacs en la insuficiència renal. Nefrotoxicitat dels fàrmacs usats més sovint en vigilància intensiva. Indicació de les tècniques de depuració extrarenal.  
31. Sondatge vesical. Diàlisi peritoneal. Accessos vasculars per a sistemes de depuració extracorpòria. Hemofiltració arteriovenosa contínua.  
32. Fisiopatologia, diagnòstic i tractament dels trastorns de l'hemostàsia i de la coagulació. Indicacions, contraindicacions i complicacions del tractament amb cada un dels hemoderivats i de la plasmafèresi. Farmacologia bàsica dels fibrinolítics, de l'heparina i dels anticoagulants orals. Complicacions, profilaxi i tractament dels pacients neutropènics i immunodeprimits.  
33. Diagnòstic diferencial de l'abdomen agut, inclosa la perforació de víscera buida, les lesions agudes vasculomesentèriques, la colecistitis aguda, la pancreatitis severa i el megacòlon tòxic. Clínica, diagnòstic diferencial i tractament de l'hemorràgia digestiva aguda alta i baixa.  
34. Tractament de la pancreatitis severa. Fisiopatologia i tractament de la insuficiència hepàtica i de la morbiditat associada. Hepatotoxicitat dels fàrmacs usats més sovint en vigilància intensiva i dosificació de fàrmacs en la insuficiència hepàtica. Complicacions del postoperatori de la cirurgia abdominal, com el xoc, la sèpsia i la fístula entèriques.  
35. Indicacions i interpretació de les tècniques d'imatge d'ús habitual en estes patologies, especialment l'endoscòpia. Col·locació de sondes digestives per a aspiració i per a nutrició. Col·locació de sonda tipus Sengstaken-Blackemore.  
36. Epidemiologia i pràctiques preventives de les infeccions en vigilància intensiva, tant de les infeccions endògenes com de les infeccions encreuades. Fisiopatologia, manifestacions clíniques, prevenció i tractament de la sèpsia i del fracàs multiorgànic. Indicació i interpretació, de les tècniques diagnòstiques. Criteris diagnòstics i tractament de les malalties infeccioses crítiques, amb especial èmfasi en el que es referix a les indicacions i a la dosificació de fàrmacs antimicrobians, al control dels efectes adversos i al desenvolupament de resistències.  
37. Vigilància de la infecció, inclosa la freqüència d'aparició i els patrons de sensibilitat i resistència antibiòtica dels gèrmens. Obtenció de mostres apropiades per al seu processament en el laboratori de microbiologia.  
38. Maneig de les pèrdues massives de sang. Transport de malalts traumatitzats greus. Actituds diagnòstiques i terapèutiques davant dels traumatismes específics: toràcic, abdominal, cranioencefàlic, espinal, etc., potencialment letals o greument incapacitants. Fisiopatologia, manifestacions clíniques, prevenció i tractament de la síndrome d'aixafament i de les síndromes compartimentals.  
39. Fisiopatologia i tractament de les cremades greus i de les complicacions metabòliques, mecàniques i infeccioses. Reconeixement, diagnòstic i tractament de les alteracions locals i sistèmiques secundàries a inhalació de gasos.  
40. Tècniques d'immobilització genèricament i especialment de columna.  
41. Punció llavament peritoneal.   
42. Farmacologia bàsica: dosificació, vies d'administració, distribució, metabolisme i excreció dels fàrmacs d'ús habitual. Incompatibilitats, efectes adversos i interaccions amb significació clínica. Indicació del monitoratge dels nivells plàsmics de fàrmacs. Sedació, analgèsia i elements bàsics d'anestèsia en períodes breus. Infiltració analgèsica costal. Analgèsia epidural.   
43. Farmacologia bàsica dels agents que més sovint causen toxicitat, com ara els narcòtics, sedants, antidepressius, cocaïna, alcohols, analgèsics i productes industrials. Antagonistes. Mètodes que limiten l'absorció i que afavorixen l'excreció, inclosos els de depuració extrarenal.  
44. Legislació vigent sobre trasplantament d'òrgans. Mesures de manteniment del suport vital que possibiliten una situació òptima de l'òrgan susceptible de ser trasplantat. Principis generals del postoperatori del pacient trasplantat, de les complicacions i del tractament, incloses les bases de la immunosupressió.  
45. Recomanacions sobre estructura arquitectònica i recursos materials en les unitats de vigilància intensiva. Recomanacions sobre nombre, qualificació i formació continuada del personal. Elaboració d'històries clíniques orientades per problemes. Estat actual i maneig d'escales de mesurament de la gravetat del malalt i d'estimació de la probabilitat supervivència. Elements bàsics dels sistemes de control de qualitat en vigilància intensiva.  
46. Elements bàsics dels mètodes d'estimació de l'eficàcia i de la relació cost/benefici. Ús de mètodes de monitoratge més freqüents i dels calibratges. Ús d'ordinadors personals i dels programes que atenguen les necessitats bàsiques de base de dades, processador de text i càlcul.  
47. Mètodes per a la selecció i interpretació de les proves diagnòstiques. Mètodes per a l'elecció dels tractaments. Tècniques per a l'elaboració de protocols i per a la presa de decisions mèdiques. Lectura crítica de la bibliografia. Elements de bioestadística. Disseny, elaboració i presentació de treballs d'investigació. Preparació de treballs per a la publicació. Preparació i presentació de conferències científiques.  
48. Legislació bàsica en matèria de responsabilitats legals, com ara parts judicials, consentiments d'actuacions mèdiques que generen risc, problemes medicolegals per motius religiosos o altres.  
49. Consideracions ètiques sobre l'adequació dels tractaments a la situació clínica del pacient, a l'opinió expressada per ell o pels seus familiars pel que fa a mantindre la vida, a alleujar el patiment i a evitar o minimitzar els riscos. Legislació vigent i aspectes ètics dels assajos clínics.  
50. Conéixer les tècniques de triatge i d'adequació dels recursos aplicables als possibles desenllaços. Conéixer tècniques de recerca, transport sanitari i evacuació de col·lectius. Conéixer les actuacions de ressuscitació in situ de lesionats. Conéixer els fonaments bàsics dels programes d'emergències davant de diferents tipus de catàstrofes, naturals o secundàries a activitats humanes.  
Temari específic de la categoria  
Medicina nuclear  
1. Descriure matemàticament les funcions lineal, exponencial, logarítmica i altres d'aplicació en medicina nuclear.  
2. Explicar els fonaments de l'anàlisi compartimental i enumerar-ne les aplicacions clíniques més importants.  
3. Explicar els fonaments de la teoria del càlcul de fluxos.  
4. Aplicació dels conceptes bàsics d'estadística a la valoració de les exploracions i de la presa de decisions, així com les tècniques de correlació per a valorar la significació dels resultats.  
5. Descriure l'estructura atòmica de la matèria.  
6. Enumerar les característiques de les següents partícules elementals: electró, protó, neutró, positró i neutrí. Definir els conceptes següents: massa atòmica, nombre atòmic, núclid i radionúclid.  
7. Distingir entre elements isòtops, isòbars, isòtons i isòmers. Interpretar l'estabilitat nuclear en funció del defecte de massa, nombre atòmic i massa atòmica.  
8. Descriure els principals mètodes i sistemes emprats per a l'obtenció de radionúclids artificials.  
9. Descriure el fenomen de la radioactivitat i les radiacions emeses pels nuclis radioactius.  
10. Explicar la llei de desintegració radioactiva. Especificar el significat de la constant de desintegració, període de semidesintegració, vida mitjana i equilibri radioactiu.  
11. Representar esquemàticament els processos següents: emissió beta, captura electrònica, conversió interna i transició isomèrica. Interpretar els espectres d'energia associats als processos anteriors.  
12. Descriure i explicar la interacció de les radiacions electromagnètiques amb la matèria. Descriure i explicar la interacció de les radiacions corpusculars, carregades i neutres, amb la matèria.  
13. Identificar i descriure les propietats físiques dels radionúclids emprats en medicina nuclear. Definir les magnituds radiològiques següents: activitat, exposició, dosi absorbida, i dosi equivalent, així com les seues unitats.  
14. Descriure i explicar el fonament i funcionament dels equips utilitzats en la producció de radioisòtops artificials. Descriure el ciclotró i enumerar els productes obtinguts i d'ús habitual en medicina nuclear.  
15. Descriure el fonament dels diferents components d'una cadena de detecció i mesura.  
16. Descriure i explicar el funcionament dels equips utilitzats en protecció radiològica i en medicina nuclear, amb especial atenció als comptadors gamma i beta, i a les gammacàmeres planars i tomogràfiques (SPECT i PET).  
17. Explicar els fonaments de la formació d'imatges i dels factors que la modifiquen en els diferents sistemes emprats en els servicis de medicina nuclear.  
18. Explicar els components bàsics que constituïxen la part material (maquinari) d'un ordinador. Descriure els sistemes operatius (programari) d'un ordinador. Descriure les unitats d'entrada-eixida (perifèrics) d'un ordinador.  
19. Descriure i explicar les normes i mètodes del control de qualitat dels equips utilitzats en protecció radiològica i medicina nuclear, així com la interpretació dels resultats.  
20. Descriure i explicar els fonaments i funcionament d'altres tècniques biofísiques afins utilitzades en medicina nuclear.  
21. Explicar els mecanismes d'acció directa i indirecta de les radiacions ionitzants. Definir la transferència lineal d'energia i l'eficàcia biològica relativa. Explicar l'acció de les radiacions ionitzants sobre l'ADN.  
22. Explicar l'acció de les radiacions ionitzants sobre la cèl·lula i el cicle cel·lular. Explicar els mecanismes que intervenen en la reparació cel·lular de les lesions radioinduïdes. Explicar l'acció de les radiacions ionitzants sobre teixits i òrgans.  
23. Definir el concepte de radiosensibilitat i enumerar factors que la modifiquen. Explicar els factors que modifiquen els efectes de les radiacions ionitzants i els mecanismes. Explicar l'acció de les radiacions ionitzants sobre tot l'organisme.  
24. Descriure les síndromes d'irradiació superaguda, aguda i crònica.  
25. Descriure les bases físiques de la protecció radiològica. Descriure les bases biològiques de la protecció radiològica. Descriure els fenòmens radiobiològics i les mesures de profilaxi del dany produït per les radiacions ionitzants emeses pels radionúclids.  
26. Conéixer i interpretar les mesures de protecció radiològica contingudes en la legislació vigent en els servicis de medicina nuclear.  
27. Descriure les mesures de protecció especials en cada cas per al maneig de radionúclids en forma sòlida, líquida o gasosa. Descriure les mesures de protecció radiològica en emmagatzemament, tractament i eliminació de residus radioactius. Descriure les mesures de protecció radiològica i de seguretat en el treball en cada una de les aplicacions de la medicina nuclear. Descriure les mesures de protecció radiològica i seguretat en el treball per a personal professionalment exposat, pacients, públic i població en conjunt. Descriure els plans d'emergència davant d'accidents en què intervinguen radionúclids.  
28. Descriure el tractament i control dels pacients lesionats o potencialment afectats per l'efecte de radiacions ionitzants, amb especial referència a les mesures de descontaminació i desincorporació de substàncies radioactives.  
29. Definir el terme «radiofarmacologia». Definir els termes «radiofàrmac», «radionúclid» i «radiotraçador» i enumerar les diferències entre ells. Valorar i citar el radionúclid i el radiofàrmac més adequat per a cada actuació concreta.  
30. Descriure les diferents vies d'administració, metabolisme i eliminació dels distints radiofàrmacs. Enumerar els mecanismes de localització dels radiofàrmacs i la seua aplicació en les distintes exploracions i tractaments.  
31. Definir els conceptes de puresa química, radioquímica i radioactiva, i distingir les diferències entre ells. Definir les característiques d'isotonicitat, apirogeneïtat, esterilitat, pH, toxicitat i idoneïtat biològica d'un radiofàrmac.  
32. Definir els termes síntesi i marcatge. Descriure els mètodes generals de marcatge de molècules, partícules i cèl·lules. Reconéixer els factors que poden afectar la puresa i l'estabilitat dels compostos marcats.  
33. Enumerar i descriure els mètodes de control de qualitat dels radiofàrmacs.  
34. Definir el concepte de generador i descriure els seus elements i característiques. Enumerar els generadors d'ús habitual i seleccionar el sistema generador més adequat per a cada ús. Analitzar els avantatges i inconvenients que poden derivar-se de l'ús de generadors. Descriure el generador de Mo-Tc i analitzar les diferents característiques. Descriure les característiques principals que intervenen en la radioquímica del 99mTc. Descriure els distints compostos marcats amb 99mTc d'ús en medicina nuclear.  
35. Definir i explicar els fonaments físics, enumerar les indicacions i comentar els avantatges i inconvenients d'altres exploracions per la imatge i d'altres exploracions in vivo i in vitro relacionades amb la medicina nuclear. Analitzar i explicar la relació i el valor comparat entre les exploracions realitzades per mitjà de l'ús de radionúclids i altres tècniques diagnòstiques.  
36. Definir els conceptes de radioanàlisi i immunoanàlisi i exposar els principis teòrics en què es basen. Descriure els distints tipus de radioanàlisi i immunoanàlisi. Definir els conceptes, l'estructura i les propietats dels anticossos (monoclonals i policlonals), antígens i haptens.  
37. Explicar els fonaments i les característiques de la reacció antigen-anticòs. Valorar els distints factors que influïxen en la esta reacció. Definir la capacitat d'unió i afinitat d'un anticòs. Explicar els diferents mètodes de marcatge. Representar gràficament i interpretar una corba estàndard. Explicar els criteris per a seleccionar el mètode adequat per a càlculs automàtics.  
38. Descriure i explicar el control de qualitat dels elements que intervenen en la radioanàlisi i la immunoanàlisi. Indicar i planificar les proves d'estimulació i supressió emprades en medicina nuclear. Controlar i valorar clínicament els resultats obtinguts en la radioanàlisi i la immunoanàlisi.  
39. Enumerar les principals tècniques d'autoradiografia. Descriure i explicar-ne els fonaments i les aplicacions.  
40. Descriure totes les exploracions emprades en l'estudi de cada òrgan o sistema i fer constar la preparació del malalt, els radiofàrmacs a emprar i la dosi, les projeccions a enregistrar, les dades tècniques instrumentals, la necessitat o no de mitjans auxiliars i els riscos de les exploracions, la prevenció i el tractament.  
41. Determinar el pla d'exploracions en relació amb les dades clíniques del malalt i tindre en compte la informació clínica del malalt pel que fa d'una banda al seu estat orgànic i psíquic, socioeconòmic i a les exploracions efectuades prèviament i, d'una altra banda, a la infrastructura disponible (radiofàrmacs), els instruments, la càrrega assistencial i les llistes d'espera. Establir correlació amb altres tècniques diagnòstiques en el centre de treball.  
42. Identificar i descriure les estructures i funcions representades i els paràmetres de normalitat i les variacions en els estudis morfològics i funcionals. Enumerar i descriure els possibles artefactes.  
43. Valorar les corbes activitat/temps i les dades quantitatives obtingudes en els estudis funcionals.  
44. Identificar i descriure les troballes patològiques i les característiques semiològiques.  
45. Descriure el tractament de les dades analògiques i digitals obtingudes en les exploracions, així com els càlculs oportuns per a quantificar les funcions estudiades.  
46. Enumerar i descriure les urgències mèdiques que poden produir-se en un servici de medicina nuclear, així com el tractament.  
47. Descriure i interpretar les troballes de les distintes exploracions i donar una orientació diagnòstica. Definir les possibilitats, les limitacions i els riscos de les exploracions en medicina nuclear. Valorar l'eficàcia diagnòstica i la relació cost-benefici per a cada una de les exploracions.  
48. Descriure els radiofàrmacs emprats en teràpia, així com les propietats farmacològiques i farmacocinètiques. Descriure les bases radiobiològiques de l'acció terapèutica dels radionúclids utilitzats en teràpia. Descriure els mètodes de càlcul (volumètrics, d'activitat, dosimètrics) necessaris en teràpia amb radionúclids.  
49. Descriure la història natural (etiologia, patogènia, clínica i tractaments alternatius) de les malalties susceptibles de teràpia amb radionúclids. Establir el diagnòstic, el pronòstic i el control de l'evolució de la patologia susceptible de teràpia amb radionúclids. Establir les indicacions i descriure les tècniques terapèutiques de la medicina nuclear en la patologia.  
50. Enumerar les normes de diagnòstic, d'avaluació i de tractament de la patologia derivada de la teràpia amb radionúclids. Determinar la indicació i el moment d'aplicació d'altres teràpies associades.  
Temari específic de la categoria  
Pneumologia  
1. Les malalties obstructives broncopulmonars (1): l'asma i la bronquitis crònica.  
2. Les malalties obstructives broncopulmonars (2): l'emfisema, les bronquièctasis i la fibrosi quística.  
3. Les malalties neoplàsiques pulmonars, tant primàries com metastàsiques.  
4. Les malalties neoplàsiques pleurals, tant primàries com metastàsiques.  
5. Les malalties neoplàsiques mediastíniques, tant primàries com metastàsiques.  
6. Les infeccions pulmonars, tant en els pacients immunocompetents com en els immunodeprimits, i els mecanismes de defensa de l'aparell respiratori.  
7. Les micosis pulmonars, tant en els pacients immunocompetents com en els inmunodeprimits, i els mecanismes de defensa de l'aparell respiratori.  
8. Les parasitosis pulmonars, tant en els pacients immunocompetents com en els immunodeprimits, i els mecanismes de defensa de l'aparell respiratori.  
9. La tuberculosi pulmonar inclosos els aspectes relacionats amb el maneig, l'epidemiologia i la prevenció d'esta malaltia.  
10. La tuberculosi extrapulmonar, inclosos els aspectes relacionats amb el maneig, l'epidemiologia i la prevenció d'esta malaltia.  
11. Altres micobacteriosis, inclosos els aspectes relacionats amb el maneig, l'epidemiologia i la prevenció d'estes malalties.  
12. Les malalties pulmonars intersticials difuses (pneumopaties intersticials).  
13. Les malalties vasculars pulmonars (1): el tromboembolisme pulmonar, la hipertensió pulmonar primària i secundària,  
14. Les malalties vasculars pulmonars (2): les vasculitis i les síndromes hemorràgiques alveolars.  
15. Les malalties ocupacionals o relacionades amb el medi ambient, particularment les causades per la inhalació de pols orgànica i inorgànica.  
16. Les malalties ocupacionals o relacionades amb el medi ambient, relacionades amb l'asbest i l'asma ocupacional.  
17. Les malalties iatrogèniques, incloses les malalties pulmonars produïdes per fàrmacs i les complicacions postoperatòries.  
18. Les lesions pulmonars agudes, incloses les causades per radiacions.  
19. Les lesions pulmonars agudes, incloses les causades per inhalacions.  
20. Les lesions pulmonars agudes, incloses les causades per traumatismes.  
21. Les manifestacions pleuropulmonars de malalties sistèmiques.  
22. Les malalties del col·lagen i les malalties primàries d'altres òrgans.  
23. La insuficiència respiratòria i les seues causes.  
24. La síndrome del destret respiratori agut i les formes agudes i cròniques de les malalties obstructives. Els trastorns neuromusculars.  
25. Els transtorns causats per defectes de la paret toràcica.  
26. Les malalties pleurals, inclòs el vessament pleural, el pneumotòrax, el quilotòrax, l'hemotòrax, l'empiema i els tumors pleurals.  
27. Les malalties del mediastí.  
28. Els trastorns genètics i del desenvolupament de l'aparell respiratori.  
29. Les malalties pròpies de la tràquea.  
30. Les malalties pròpies dels bronquis principals.  
31. Les malalties per hipersensibilitat, inclosa l'asma bronquial, la rinitis i les alveolitis al·lèrgiques extrínseques.  
32. Els trastorns respiratoris relacionats amb el son.  
33. Els trastorns de la ventilació alveolar i del seu control, inclosa la síndrome d'obesitat-hipoventilació.  
34. Les malalties de la musculatura respiratòria.  
35. Bases de la rehabilitació respiratòria.  
36. Les alteracions respiratòries secundàries als trastorns nutricionals.  
37. Els trastorns respiratoris en situacions d'hiperbarisme o hipobarisme.  
38. El trasplantament pulmonar.  
39. La prevenció de les malalties respiratòries.  
40. L'avaluació respiratòria preoperatòria i postoperatòria.  
41. Les bases moleculars i cel·lulars de les malalties respiratòries.  
42. El tabaquisme. Tècniques de deshabituació tabàquica.  
43. Tècniques terapèutiques vinculades a la pneumologia (1): tractaments amb citostàtics i immunosupressors. Teràpies aerosolitzades. Hiposensibilització al·lergènica. Drenatge pleural. Pleurodesi i fibrinòlisi pleural. Braquiteràpia endobronquial. Crioteràpia endobronquial.  
44. Tècniques terapèutiques vinculades a la pneumologia (2): laserteràpia endobronquial. Electrocauterització endobronquial. Tractaments endobronquials fotodinàmics. Col·locació de pròtesis endobronquials. Traqueostomia percutània. Selecció, maneig i canvi de cànules traqueals. CPAP, BiPAP i altres modalitats de ventilació mecànica invasora i no invasora.  
45. Tècniques diagnòstiques vinculades a la pneumologia: tècniques no invasores (1): radiografia de tòrax. Tomografia computada, ressonància nuclear magnètica i tomografia per emissió de positrons del tòrax. Arteriografia pulmonar convencional i digital. Gammagrafia pulmonar. Ecografia toràcica.  
46. Tècniques diagnòstiques vinculades a la pneumologia. Tècniques no invasores (2): electrocardiografia. Espirometria i corbes de flux-volum. Proves d'hipersensibilitat cutània. Test de provocació bronquial específica i inespecífica. Pletismografia i mesurament de volums estàtics pulmonars amb gasos inerts. Estudis fisiopatològics amb nitrogen, heli i òxid nítric. Mesurament de pressions respiratòries (inspiratòries i expiratòries).  
47. Tècniques diagnòstiques vinculades a la pneumologia. Tècniques no invasores (3): proves de difusió alveolocapil·lar. Distensibilitat pulmonar i pressions màximes inspiratòries i expiratòries. Ergometria respiratòria. Anàlisi de gasos respiratoris en sang arterial i venosa i càlcul de l'efecte derivació (shunt) o de curtcircuit o mescla venosa.  
48. Tècniques diagnòstiques vinculades a la pneumologia. Tècniques no invasores (4): proves per a la valoració del control de la respiració (pressions inspiratòries d'oclusió, patró respiratori, sensibilitat de quimioreceptors i altres). Polisomnografia, poligrafia cardiorexpiratòria i oximetria en enregistrament continu. Pulsioximetria. Capnografia. Inducció de l'esput. Tècniques relacionades amb l'estudi del tabaquisme.  
49. Tècniques diagnòstiques vinculades a la pneumologia. Tècniques invasores (1): toracocentesi. Biòpsia pulmonar transparietal. Pleuroscòpia (toracoscòpia). Broncoscòpia flexible i les tècniques complementàries. Biòpsia bronquial i transbronquial. Punció-aspiració transbronquial.  
50. Tècniques diagnòstiques vinculades a la pneumologia. Tècniques invasores (2): lavatge broncoalveolar. Broncoscòpia rígida i les tècniques complementàries. Biòpsia pleural tancada o percutània. Estudis hemodinàmics pulmonars i cateterisme cardíac dret.  
Temari específic de la categoria  
Neurocirurgia  
1. Mort cerebral. Legislació vigent sobre trasplantament d'òrgans.  
2. Avaluació preoperatòria en neurocirurgia. Nocions de neuroanestèsia. Avaluació neurofisiològica preoperatòria.  
3. Fonaments del diagnòstic per imatge. Radiologia del crani. Radiologia del raquis. Ecografia i Doppler. Tomografia axial computada. Ressonància magnètica. Tomografia d'emissió de positrons (PET). Medicina nuclear.  
4. Angiografia cerebral, medul·lar i de troncs supraaòrtics. Electroencefalografia. Potencials evocats. Electromiografia. LCR: estudis dinàmics i de laboratori.  
5. Cirurgia estereotàxica. Bases teòriques i indicacions.  
6. Neuroendocrinologia. Neurooftalmologia. Neurootologia.  
7. Metabolisme i distribució de líquids i electròlits en els compartiments intracel·lulars i extracel·lulars. Maneig i requeriments en condicions normals i patològiques.  
8. Hipertensió intracranial. Fisiopatologia. Síndromes d'herniació cerebral. Hipertensió intracranial benigna: pseudotumor de cervell. Etiologia, clínica i opcions de tractament quirúrgic.  
9. Síndrome de compressió medul·lar.  
10. Malformacions congènites cranials: encefalocele i meningocele cranial. Aplàsia del cutis congènita. Espina bífida oberta: mielomeningocele. Espina bífida oculta. Malformació de Chiari tipus 2. Ancoratge medul·lar postreparació de mielomeningocele. Malformació de Chiari tipus 1. Siringomièlia. Quistos aracnoides. Malformació de Dandy-Walker.  
11. Anomalies de la frontissa craniocervical. Craniosinostosi no sindròmica. Síndromes amb craniosinostosi. Malformacions craniofacials.  
12. Hidrocefàlia. Concepte, classificació, etiologia. Diagnòstic clínic i neuroradiològic. Hidrocefàlia crònica de l'adult: diagnòstic, indicacions per a la cirurgia. Tractament de la hidrocefàlia. Tractament mèdic. Tractament quirúrgic. Derivacions de LCR: complicacions i tractament. Ventriculostomia per mitjà de neuroendoscòpia: complicacions i tractament.  
13. Tumors cerebrals. Epidemiologia. Classificació histològica i gradació dels tumors. Marcadors de proliferació tumoral. Factors de creixement tumoral. Factors angiogènics. Genètica molecular de tumors.  
14. Gliomes de baix grau supratentorials: astrocitoma, oligodendroglioma i tumors glials mixtos. Gliomes malignes: astrocitoma anaplàsic, glioblastoma multiforme, gliosarcoma i oligodendroglioma maligne. Meningiomes: classificació anatomopatològica. Criteris quirúrgics. Recidives. Opcions no quirúrgiques de tractament.  
15. Tumors de la fossa cranial posterior: medul·loblastoma, ependimoma, papil·loma dels plexes i astrocitoma benigne.  
16. Tumors ventriculars. Tumors dels ventricles laterals. Tumors del tercer ventricle.  
17. Ependimoma intracranial. Subependimoma.  
18. Tumors del tronc cerebral. Classificació anatomoclínica. Criteris de cirurgia. Opcions de tractament.  
19. Tumors hipofisaris. Adenomes. Craneofaringiomes. Tumors de la regió pineal. Classificació. Diagnòstic. Opcions de tractament.  
20. Limfomes intracerebrals. Carcinomatosi meníngia: problemes quirúrgics.  
21. Metàstasis cerebrals. Etiologia, diagnòstic i indicacions de tractament quirúrgic. Selecció de pacients per a la cirurgia.  
22. Tractaments coadjuvants en els tumors de cervell. Tractaments quimioteràpics. Radioteràpia. Radiocirugia.  
23. Tumors del crani. Tumors de l'òrbita. Tumors de la base del crani.  
24. Tumors intramedul·lars: astrocitoma i ependimoma. Altres varietats histològiques. Tumors extramedul·lars intradurals. Meningioma i neurinoma. Altres tumors.  
25. Tumors vertebrals primitius. Metàstasis vertebrals: origen, diagnòstic i tractament quirúrgic. Selecció de pacients per a la cirurgia.  
26. Ictus isquèmic cerebral. Atac isquèmic transitori. Modalitats de diagnòstic. Indicacions de cirurgia.  
27. Hemorràgia subaracnoide. Epidemiologia, etiologia, diagnòstic i tractament.  
28. Aneurismes intracranials. Etiologia i classificació. Opcions de tractament: cirurgia, abordatges i embolització.  
29. Hematomes intracerebrals espontanis. Etiologia, classificació. Indicacions del tractament quirúrgic. Pronòstic. Hematomes de fossa posterior.  
30. Malformacions arteriovenoses cerebrals. Classificació. Diagnòstic i opcions de tractament: cirurgia, embolització i radiocirugia. Fístules caròtidocavernoses: espontània i traumàtica. Clínica, diagnòstic i tractament.  
31. Trombosi venosa i dels sins venosos.  
32. Cavernomes supratentorials i infratentorials. Clínica. Opcions i indicacions de tractament.  
33. Lesions vasculars de la medul·la espinal. Classificació i tractament quirúrgic i endovascular.  
34. Traumatisme cranioencefàlic. Fisiopatologia. Tractament i pronòstic. Ferides penetrants cranioencefàliques. Maneig inicial. Tractament quirúrgic. Complicacions.  
35. Fractures cranials: fractures de la volta, fractures de la base de crani. Fractures amb afonament cranial. Criteris quirúrgics.  
36. Hematoma epidural intracranial, hematoma subdural agut i hematoma subdural crònic. Clínica, diagnòstic i tractament.  
37. Traumatisme craniofacial. Fístules de líquid cefaloraquidi posttraumàtiques.  
38. Seqüeles dels traumatismes cranials. Síndrome posttraumàtica. Epilèpsia. Lesions de parells cranials. Seqüeles neuropsicològiques i rehabilitació.  
39. Traumatisme raquimedul·lar. Epidemiologia. Avaluació del pacient. Diagnòstic i tractament inicial.  
40. Lesions traumàtiques de la medul·la espinal. Avaluació, diagnòstic i tractament. Indicacions del tractament quirúrgic. Atencions del pacient tetraplègic i paraplègic.  
41. Fractures i luxacions de columna cervical alta (atles i axis). Fractures i luxacions cervicals subaxials. Fractures i luxacions del raquis toràcic. Fractures i luxacions del raquis lumbar. Fractures del sacre.  
42. Conceptes i mecanismes de biomecànica del raquis. Conceptes d'inestabilitat de columna. Indicacions de les fixacions amb instrumentació de la columna. Complicacions de la instrumentació del raquis.  
43. Hèrnia discal cervical, hèrnia discal toràcica, hèrnia discal lumbar i estenosi del canal lumbar. Clínica, diagnòstic i tractament. Quadres de fracàs de la cirurgia de columna. Diagnòstic i tractament.  
44. Cirurgia de nervis perifèrics. Etiologia i indicacions de la cirurgia. Tècniques d'avaluació i tractament quirúrgic. Compressió del nervi mitjà i del cubital.  
45. Lesions quirúrgiques del sistema nerviós vegetatiu.  
46. Diagnòstic i cirurgia de l'epilèpsia.  
47. Neurocirurgia en la malaltia de Parkinson. Tractament de la tremolor. Neurocirurgia en trastorns psiquiàtrics. Tractament de l'espasticitat.  
48. Tractament del dolor. Teories del dolor. Tractament mèdic. Tractament quirúrgic. Tècniques percutànies. Neurectomia percutània del trigemin. Descompressió microvascular. Radiocirugia en la neuràlgia del trigemin.  
49. Abscés cerebral. Empiema cerebral. Etiologia, diagnòstic, tractament mèdic i tractament quirúrgic. Seqüeles.  
50. Infeccions del raquis. Abscés epidural espinal. Osteomielitis vertebral no tuberculosa. Osteïtis vertebral tuberculosa (Pott). Discitis espontània i postquirúrgica. Malalties parasitàries del SNC: neurocisticercosi, quist hidatídic, malalties per fongs. Complicacions neurològiques per infecció de VIH.  
Temari específic de la categoria  
Psiquiatria  
1. Fonaments històrics del pensament psiquiàtric.  
2. Fonaments biològics de la psiquiatria.  
3. Fonaments psicològics de la psiquiatria.  
4. Fonaments socioculturals de la psiquiatria.  
5. Epidemiologia psiquiàtrica. Concepte de cas psiquiàtric.  
6. L'entrevista psiquiàtrica. Relació metge-pacient. Anamnesi i exploració de l'estat mental. Entrevistes estructurades, qüestionaris i escales d'avaluació psiquiàtrica.  
7. Mètodes somàtics de diagnòstic (electroencefalogràfics i altres neurofisiològics, tècniques d'imatge en neuroradiologia, laboratori)  
8. Classificació en psiquiatria.  
9. Fonaments de la investigació psiquiàtrica. Metodologia del treball i la investigació psiquiàtrica. Maneig de fonts bibliogràfiques.  
10. Psicopatologia de la consciència, la memòria i l'atenció.  
11. Psicopatologia de la percepció, el pensament i el llenguatge.  
12. Psicopatologia de l'afectivitat i la psicomotricitat.  
13. Delirium, demència, trastorns amnèsics i altres trastorns cognoscitius.  
14. Trastorns mentals deguts a malalties mèdiques generals.  
15. Trastorns mentals relacionats amb l'alcohol.  
16. Trastorns mentals relacionats amb altres substàncies psicotròpiques.  
17. Esquizofrènia.  
18. Altres trastorns psicòtics.  
19. Trastorn bipolar.  
20. Trastorns depressius.  
21. Trastorns d'ansietat.  
22. Trastorns somatomorfs.  
23. Trastorns facticis i simulació.  
24. Trastorns dissociatius.  
25. Trastorns sexuals i de la identitat sexual.  
26. Trastorns de la conducta alimentària.  
27. Trastorns del son.  
28. Trastorns del control dels impulsos.  
29. Trastorns adaptatius.  
30. Trastorns de la personalitat.  
31. Factors psicològics que afecten l'estat físic.  
32. Retard mental.  
33. Trastorns del desenvolupament psicològic. Trastorns del comportament i de les emocions de començament habitual en la infància i adolescència.  
34. Intervencions de prevenció primària, secundària i terciària en psiquiatria.  
35. Psicofàrmacs antidepressius. Psicofàrmacs antipsicòtics.  
36. Psicofàrmacs ansiolítics i hipnòtics. Sals de liti i altres psicofàrmacs eutimitzants.  
37. Psicofàrmacs per al tractament de les demències, abús de substàncies i trastorn per dèficit d'atenció i hiperactivitat.  
38. TEC i altres teràpies biològiques.  
39. Psicoanàlisi, psicoteràpia psicoanalítica i altres teràpies d'orientació dinàmica.  
40. Psicoteràpia interpersonal i psicoteràpia de suport.  
41. Teràpia de conducta.Teràpia cognitiva.  
42. Teràpia familiar.Teràpia de parella.Teràpia de grup.  
43. Tècniques de rehabilitació i reinserció social en psiquiatria. L'atenció prolongada del malalt mental.  
44. Psiquiatria d'urgència i intervenció en crisi.  
45. Medicina psicosomàtica i psiquiatria d'enllaç.  
46. Suïcidi. Violència.  
47. Psiquiatria geriàtrica.  
48. Aspectes legals de la pràctica psiquiàtrica. Ètica en psiquiatria.  
49. Organització i gestió dels servicis d'atenció psiquiàtrica a la Comunitat Valenciana  
50. Psiquiatria comunitària.  
Temari específic de la categoria  
Radiofarmàcia  
1. El nucli atòmic. Introducció. Constituents del nucli. Núclids. Classificació dels núclids. Carta de núclids. Energia d'enllaç i estabilitat nuclear. Forces nuclears de saturació. Models nuclears.  
2. Desintegració radioactiva. Introducció. Partícules i radiacions emeses pels radionúclids. Llei fonamental de la desintegració radioactiva. Unitats de radioactivitat. Període de semidesintegració i vida mitjana. Transformacions radioactives en cadena. Equilibri radioactiu.  
3. Partícules i radiacions. Desintegració alfa: característiques. Esquemes de desintegració alfa. Espectres d'energies. Desintegració beta: espectre d'energies. Formes de desintegració beta. Captura electrònica. Esquemes de desintegració beta. Emissió gamma: naturalesa de la radiació electromagnètica. Procés de conversió interna. Transicions isomèriques. Esquemes de desintegració d'isòmers nuclears.  
4. Interacció de la radiació amb la matèria. Introducció. Mecanismes d'interacció. Poder de frenada. Ionització específica. Abast. Corbes de Bragg. Bremmstrahlung. Procés d'aniquilament. Autoabsorció. Efecte fotoelèctric. Efecte Compton. Efecte de producció de parells. Llei exponencial d'atenuació.  
5. Instrumentació: introducció. Propietats generals dels detectors. Paràmetres que han d'optimitzar-se: eficiència d'una mesura. Temps associats a la mesura. Constant de temps. Duració de l'impuls. Altura de l'impuls. Determinació d'energies.  
Classificació dels detectors. Sistemes de detecció basats en la ionització de gasos. Detectors de centelleig. Detectors de semiconductors. Altres sistemes de mesura.  
6. Espectrometria gamma. Fonament de l'espectrometria gamma. Analitzador d'impulsos. Espectre diferencial i integral. Espectròmetre monocanal i multicanal. Calibrat d'un espectròmetre. Mesura de mescles de radionúclids emissors gamma. Aplicacions.  
Espectrometria de centelleig líquid. Fonament. Avantatges d'esta tècnica. Mètodes de normalització per a la correcció de l'extinció. Mesura de mostres beta amb doble marcat.  
7. Errors en les mesures de radioactivitat. Introducció. Fonts d'error en les mesures de radioactivitat. Factors que afecten l'eficiència del detector. Calibrat del detector. Estadística aplicada a les mesures radioactives. Errors absoluts i relatius. Distribució òptima dels temps de mesura.  
8. Calibratge i ús d'activímetres. Introducció. Funcionament i utilització. Factor de calibratge i geometria de referència: la determinació. Procés de mesura d'una font.  
9. Magnituds i unitats radiològiques. Exposició: Röntgen. C/kg. Energia cedida: kerma. Dosi absorbida: rad. Gray. Eficàcia biològica relativa i factor de qualitat. Dosi equivalent: REM. Sievert.  
Efectes biològics de les radiacions. Introducció. Acció de les radiacions en els sistemes biològics: efectes a nivell molecular, a nivell cel·lular i tissular, a nivell d'individu i d'espècie, somàtics estocàstics i no estocàstics, genètics, retardats i acumulatius.  
10. Dosimetria. Introducció. Factors de què depén la dosi. Grups de població. Límits anuals de dosi (LAD). Operació planificada. Dosi acumulada. Temps de permanència. Control de la dosi. Dosimetria personal i d'àrea. Criteri ALARA.  
11. Contaminació ambiental i interna. Introducció. Contaminació de fluids. Constants fisiològiques. Concentració màxima admissible (CMA). Índexs de nivell de perillositat i de nivell global de risc. Contaminacions superficials. Control de les contaminacions. Càrrega orgànica màxima permissible. Vies de contaminació. Períodes de semieliminació biològica i efectiva. Classificació dels radionúclids segons la radiotoxicitat.  
12. Tècniques de protecció radiològica. Introducció. Tècniques de protecció contra les radiacions externes. Materials emprats en el blindatge de partícules i radiacions. Càlcul de gruixos de blindatge. Diagrames d'isodosi. Protecció radiològica ocupacional. Classificació de les zones de treball i control radiològic. Manipulació de fonts. Protecció del personal professional exposat i del públic en general. Manipulació sense risc de radionúclids. Residus radioactius. Emmagatzemament de fonts radioactives.  
13. Legislació i reglamentació sobre instal·lacions radioactives i protecció radiològica. Desenvolupament de la legislació nuclear a Espanya. Reglament d'instal·lacions nuclears i radioactives. Autorització d'instal·lacions. Documentació. Llicències d'operador i de supervisor. Inspecció de les instal·lacions radioactives. Diari d'operació i informes. El Consell de Seguretat Nuclear. Reglament sobre protecció sanitària contra les radiacions ionitzants. Legislació sobre criteris de qualitat en medicina nuclear i sobre protecció radiològica de les persones sotmeses a radiacions ionitzants amb ocasió d'exposicions mèdiques.  
14. Radiofarmàcia general. Introducció. Concepte de radiofarmàcia. Àmbit de la radiofarmàcia. Relació amb altres activitats. Situació actual.  
Radiomarcatge de molècules. Traçadors per a ús in vivo i in vitro. Radionúclids utilitzats. Marcatges in vivo i in vitro. Purificació. Activitat específica. Conservació i degradació de traçadors radioactius (decay, radiòlisi, autoradiòlisi).  
15. Principis de radiofarmàcia. Definició de radiofàrmac. Característiques del radiofàrmac ideal (energia d'emissió, decay, inèrcia metabòlica, disponibilitat, vida mitjana efectiva). Mecanisme de localització dels radiofàrmacs. Òrgan diana.  
16. Formulació de radiofàrmacs. Formulació de productes radiofarmacèutics: principis actius, components essencials i excipients. Conservació. Estabilitat. Condicionament. Formes farmacèutiques: càpsules, injectables, solucions orals, suspensions, gasos i aerosols. Normes de farmacopea.  
Fisicoquímica radiofarmacèutica. Cinètica del procés de marcatge. Cinètica de degradació de radiofàrmacs. Col·loides. Suspensions. Isotonia.  
17. Generadors de radionúclids. Introducció. Principis d'un generador. Generador de 99Mo/99mTc. Altres generadors (113Sn/113mln, 81Rb/81mKr, 68Ge/68Ga). Control de qualitat d'un generador. Característiques fisicoquímiques de l'eluat. Esterilitat i apirogenicitat. Detecció de contaminants químics i radionúclídics. Tècniques.  
18. Química del tecneci. Generalitats. Característiques dels metalls de transició. Propietats químiques dels elements del grup VII. Estats d'oxidació. Propietats redox. Espècies iòniques. Diferències entre la química del tecneci i la del reni.  
Estats d'oxidació del tecneci i els seus principals compostos. Estats d'oxidació (VII) i (VI). Compostos amb lligands oxo. Estat d'oxidació (V). Compostos amb el nucli «[TcO]3+». Compostos amb el nucli «[TcO2]+». Nitrurs i altres compostos. Estats d'oxidació (IV) i (III). Compostos amb lligands que contenen nitrogen, oxigen i sofre. Compostos amb enllaços metall-metall. Estats d'oxidació (II) i (I). Compostos amb fosfines i isonitrils. Carbonils.  
19. Processos químics en un equip. Descripció general d'un equip. Funcions dels components: reductor, lligand, lligand secundari, antioxidants, tampons, altres. Principals reductors i additius.  
20. Radiofàrmacs tecneciats  
Radiofàrmacs de perfusió cerebral: exametazina (HM-PAO), bicisat (ECD). Radiofàrmacs de perfusió miocàrdica: 2-metoxiisobutilisonitril (MIBI), tetrofosmina. Radiofàrmacs del sistema vascular: albúmina humana. Radiofàrmacs de perfusió pulmonar: macroagregats i microesferes d'albúmina (MAA).  
Radiofàrmacs del sistema ossi: derivats de l'àcid fosfòric (MDP, HEDP, PYP, etc). Radiofàrmacs de l'estudi de la funció renal: àcid dimercaptosuccínic (DMSA), àcid dietilentriaminopentaacètic (DTPA), mercaptoacetiltriglicina (MAG-3®). Radiofàrmacs del sistema hepatobiliar: complexos amb derivats de l'àcid iminodiacètic (IDAs), col·loides. Radiofàrmacs del sistema limfàtic: nanocol·loides i microcol·loides. Radiofàrmacs de segona generació: conceptes generals. Compostos amb pèptids i anticossos.  
21. Radiofàrmacs tecneciats en investigació. Nous entorns de coordinació: nitrurs. Carbonils. Combinacions de diferents lligands: compostos '3+1'i altres combinacions. Investigació en radiofàrmacs de segona generació. Preparació per mitjà de quelats bifuncionals. Pèptids. Aplicacions en oncologia. Els compostos de 186Re i 188Re per a aplicacions terapèutiques.  
22. Radioiodació. Introducció. Química i radioisòtops del iode. Radioiodació. Mecanismes de marcatge: intercanvi isotòpic, substitució electrofílica, substitució nucleòfila, addició al doble enllaç. Mètodes de radioiodació. Mètodes de purificació. Altres tècniques de marcatge. Degradació i conservació de radiofàrmacs iodats.  
23. Radiofàrmacs iodats. Iodur sòdic (131I, 123I). Albúmina sèrica iodada (125I). Ortoiodohipurat sòdic (123I, 131I). Metaiodobencilguanidina (123I, 131I). Noriodocolesterol (131I). Ioflupà (123I).  
24. Radiofàrmacs de l'indi (111In). Química de l'indi. Marcatge de pèptids i proteïnes. Quelats bifuncionals.  
25. Descripció monogràfica de radiofàrmacs del 111in. Pentetat d'indi (111In-DTPA), clorur d'indi, oxinat d'indi, anticossos monoclonals, pèptids.  
26. Radiofàrmacs d'ús terapèutic. Fosfat sòdic (32P), clorur d'estronci (89Sr), sals d'itri (90I) col·loïdal, hidroxietilendifosfonat (153mSm), anticossos (90Y). Altres emissors beta.  
27. Altres radiofàrmacs. Radiofàrmacs de seleni (75Se): selenocolesterol, àcid tauroselenocòlic. Radiofàrmacs de crom (51Cr): edetat de crom, cromat sòdic. Altres radiofàrmacs d'ús diagnòstic: citrat de gal·li (67Ga), clorur de tal·li (201Tl), citrat de ferro (59Fe), clorur de calci (47Ca), càpsules de cianocobalamina (57Co). Gasos radioactius: xenó (133Xe), kriptó (81mKr), micropartícules de carboni- tecneci (99mTc).  
28. Radiofàrmacs autòlegs. Proteïnes sèriques. Cèl·lules sanguínies marcades (hematies i leucòcits). Plaquetes. Cèl·lules intactes i desnaturalitzades. Radionúclids precursors utilitzats. Mètodes de marcatge i control.  
29. Control de qualitat dels radiofàrmacs.  
Proves fisicoquímiques: estat físic, pH, tonicitat, grandària de partícula, puresa química. Proves biològiques: esterilitat, apirogenicitat, toxicitat, biodistribució. Mètodes.  
Proves radiològiques: concentració radioactiva, puresa radioquímica, puresa radionuclídica, activitat específica. Mètodes.  
30. Determinació de la puresa radioquímica dels radiofàrmacs. Cromatografia en capa fina. Cromatografia en columna. Cromatografia líquida d'alta resolució. Altres tècniques: electroforesi, filtració, extracció líquid-líquid.  
31. Determinació de l'estructura dels compostos formats amb 99mTc. Síntesi de compostos amb el nucli 99Tc. Avantatges i inconvenients. Síntesi dels compostos homòlegs de reni. Avantatges i inconvenients. Espectroscòpia de masses-electroesprai.  
32. Radiofarmacologia. Conceptes generals. Processos LADME. Aspectes farmacocinètics i farmacodinàmics. Vida mitjana efectiva. Biodisponibilitat i bioequivalència. Dosimetria interna.  
33. Disseny d'un radiofàrmac. Òrgan a estudiar. Estructura de la molècula. Radionúclid a emprar. Marcatge i conservació. Farmacocinètica, dosimetria interna i toxicitat. Vida mitjana efectiva. Valoració preclínica i clínica.  
34. Producció de radionúclids emissors de positrons. Producció de radionúclids emissors de positrons en ciclotrons: 11C, 13N, 15O, 18F. Reaccions nuclears més favorables. Altres radionúclids. Obtenció de radionúclids emissors de positrons per mitjà de generadors: 44Sc, 52mMn, 62Cu, 68Ga, 72As, 82Rb, 122I.  
Automatització i robotització en radioquímica PET. Sistemes automàtics i semiautomàtics. Components mecànics i electrònics bàsics: vàlvules, detectors, sensors, mesuradors i reguladors de flux, pressió i temperatura; sistemes de control.  
35. La unitat de radiofarmàcia PET. Disseny i equipament. Característiques diferencials. Principis generals d'assegurament i control de qualitat de radiofàrmacs PET.  
Radiofàrmacs marcats amb 18F. Principis generals de síntesi de radiofàrmacs marcats amb 18F. Síntesi nucleofílica i electrofílica. Estratègies de síntesi. Descripció monogràfica (estructura, síntesi, formulació, forma farmacèutica, control de qualitat, mecanisme d'acció, farmacocinètica, indicacions i posologia, contraindicacions i precaucions, interaccions i interferències medicamentoses o d'un altre tipus, efectes secundaris, dosimetria) de: 18F-fluorodesoxiglucosa, 18F-fluorur, 18F-DOPA. Altres radiofàrmacs fluorats.  
36. Radiofàrmacs marcats amb 11C. Principis generals de síntesi de radiofàrmacs marcats amb 11C. Trampes criogèniques i de tamís molecular. Precursors primaris i secundaris: 11CO2, 11CH3I, 11C-metil triflat. Estratègies de síntesi. Síntesi en solució, en fase sòlida i en loop. Descripció monogràfica (estructura, síntesi, formulació, forma farmacèutica, control de qualitat, mecanisme d'acció, farmacocinètica, indicacions i posologia, contraindicacions i precaucions, interaccions i interferències medicamentoses o d'un altre tipus, efectes secundaris, dosimetria) de Lmetionina (metil[11C]), O-metil[11 C]racloprida. Altres radiofàrmacs marcats amb 11C.  
Radiofàrmacs marcats amb 13N i 15O. Principis generals de síntesi de radiofàrmacs marcats amb 13N i 15O. Descripció monogràfica (estructura, síntesi, formulació, forma farmacèutica, control de qualitat, mecanisme d'acció, farmacocinètica, indicacions i posologia, contraindicacions i precaucions, interaccions i interferències medicamentoses o d'un altre tipus, efectes secundaris, dosimetria) de 13N-amoníac, 15O-aigua, gasos marcats amb 15O: 15O-monòxid de carboni.  
37. Sistemes d'adquisició i processament d'imatge. Tomògrafs PET i PET-CT: principis de funcionament, tipus de cristalls i característiques diferencials, adquisició 2D i 3D, processat. Tomògrafs per a animals xicotets: microPET.  
38. La tomografia d'emissió de positrons en investigació. Investigació traslacional. Aplicació dels radiofàrmacs PET a I+D de nous fàrmacs. Estudis de competició: «drug challenge studies». Estudis de microdosificació. Anàlisi de metabòlits. Anàlisi dinàmic de les dades. Visualització «in vivo» de l'expressió dels gens per mitjà de tomografia d'emissió de positrons: «PET-reporter gens». Combinació d'estudis PET-microPET i autoradiografia digital quantitativa de cos sencer. Marcatges dobles.  
39. Producció de radiofàrmacs. Preparació de radiofàrmacs, radionúclids precursors i generadors. Procés de producció i mètodes. Control de matèries primeres, productes intermedis i producte final. Condicionament.  
Equips. Preparació d'equips. Control de matèries primeres, productes intermedis i producte final.  
40. Registre i autorització de radiofàrmacs. Els productes radiofarmacèutics com a especialitats farmacèutiques. Registre: proves de qualitat, seguretat i eficàcia. Distribució i comercialització.  
41. Exploracions diagnòstiques sense imatge. Característiques dels tests «in vivo-in vitro». Eritrocinètica, volum eritrocitari, volum plàsmic, ferrocinètica, captació i descàrrega tiroide.  
Proves funcionals renals: filtrat glomerular, flux plàsmic renal efectiu. Proves funcionals digestives: test de Schilling, pèrdues sanguínies digestives, pèrdues proteiques digestives, proves de l'alé.  
42. Exploracions diagnòstiques per la imatge (primera part). Gammacàmera: funcionament i tipus. Exploracions estàtiques i dinàmiques; planars i tomogràfiques.  
Anatomia, fisiopatologia, radiofàrmacs i aplicacions clíniques en: sistema osteoarticular, sistema cardiovascular i sistema nerviós central.  
43. Exploracions diagnòstiques per la imatge (tercera part). Anatomia, fisiopatologia, radiofàrmacs i aplicacions clíniques en: sistema hepatobiliar, melsa, sistema urorenal i pulmó.  
Exploracions diagnòstiques per la imatge (quarta part). Anatomia, fisiopatologia, radiofàrmacs i aplicacions clíniques en sistema endocrí, aparell digestiu, processos infecciosos, tumorals i inflamatoris.  
44. Radioteràpia metabòlica. Principis de la radioteràpia metabòlica. Hipertiroïdisme i càncer de tiroide. Policitemia vera. Feocromocitomes i tumors adrenèrgics. Tractament del dolor oncològic. Futures perspectives.  
Altres usos dels radionúclids. Tècniques analítiques. Radioteràpia. Densitometria. Esterilització per radiacions. Irradiació d'aliments. Gammagrafia industrial.  
45. Reaccions adverses als radiofàrmacs. Inducció de respostes adverses. Alteracions iatrogèniques en la biodistribució del radiofàrmac. Generació d'elements tòxics. Alteracions degudes a la via d'administració del radiofàrmac. Defectes dels radiofàrmacs. Farmacovigilància i control de defectes en radiofàrmacs.  
46. Normes de correcta preparació radiofarmacèutica. Normes de correcta preparació radiofarmacèutica a nivell industrial i hospitalari. Personal. Higiene. Procediments i protocols. Documentació i registres. Dispensació i distribució.  
47. Informació de radiofàrmacs. Fonts de consulta: fitxa tècnica i prospecte. Catàleg d'especialitats i bancs de dades. Butlletí d'informació. Guia farmacoterapèutica.  
48. Gestió dels radiofàrmacs. Criteris tècnics en l'elecció de radiofàrmacs. Adquisició de radiofàrmacs. Planificació i control d'existències.  
49. Unitat de radiofarmàcia. Concepte i tipus d'unitat de radiofarmàcia. Disseny d'una unitat de radiofarmàcia. Normativa interna de funcionament. Recepció i control de radionúclids, control de residus radioactius, preparació i control de qualitat de radiofàrmacs, dosimetria.  
50. Legislació. Legislació sanitària, comunitària i espanyola, aplicable als radiofàrmacs: producció industrial, assajos clínics, registre sanitari, distribució, farmacopea, farmacovigilància, altres aspectes. Disposicions comunitàries i espanyoles sobre substàncies radioactives, instal·lacions i protecció radiològica.  
Annex III  
Places convocades per especialitat  




Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5993, del 15-04-2009 (2009/4001)

RESOLUCIÓN de 10 de marzo de 2009, del director general de Recursos Humanos, por la que se convoca concurso-oposición para la provisión de vacantes de facultativos especialistas de departamento de distintas especialidades, de instituciones sanitarias de la Agencia Valenciana de Salud.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5993

Fecha DOGV
:   15-04-2009

Sección del DOGV
:   II. AUTORIDADES Y PERSONAL - A) OFERTAS DE EMPLEO PÚBLICO, OPOSICIONES Y CONCURSOS

Número del documento
:   2009/4001

CVE


Fecha del documento
:   10-03-2009

Organismo emisor
:   Conselleria de Sanidad

Tipo de documento
:   Resolución

Análisis jurídico

 Descriptores 

:   * [concurso administrativo](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 10 de marzo de 2009, del director general de Recursos Humanos, por la que se convoca concurso-oposición para la provisión de vacantes de facultativos especialistas de departamento de distintas especialidades, de instituciones sanitarias de la Agencia Valenciana de Salud. [2009/4001]  
Publicado el Decreto 176/2008, de 21 de noviembre de 2008, por el que se aprueba la oferta de empleo de personal estatutario adscrito a las instituciones sanitarias de la Conselleria de Sanidad para 2007.  
Considerando que la oferta de empleo de personal adscrito a las instituciones sanitarias de la Agencia Valenciana de Salud aprobada por Decreto 39/2006 de 24 de marzo, del Consell de la Generalitat está pendiente de ejecución en cuanto a diversas categorías.  
Visto que la disposición adicional tercera del Decreto 176/2008, de 21 de noviembre de 2008, por el que se aprueba la oferta de empleo de personal estatutario adscrito a las instituciones sanitarias de la Conselleria de Sanidad para 2007, establece que las plazas de personal facultativo recogidas en su anexo se acumularán, en su caso, a las de la oferta de empleo de 2005, realizándose la convocatoria de una especialidad o categoría de ambas ofertas de empleo conjuntamente, se procede a convocar concurso-oposición para la cobertura de las plazas anunciadas de facultativos especialistas de Departamento de distintas especialidades, de instituciones sanitarias dependientes de la Agencia Valenciana de Salud, incluyendo las plazas de facultativos especialistas ofertadas en ambos Decretos.  
La presente convocatoria se rige por lo dispuesto en el capítulo III del Decreto 7/2003, de 28 de enero, del Consell de la Generalitat, por el cual se aprueba el Reglamento de selección y provisión de plazas de personal estatutario al servicio de instituciones sanitarias de la Generalitat Valenciana.  
Esta Dirección General de Recursos Humanos, en virtud de la competencia delegada por el artículo 1.3.3. de la Resolución de 19 de febrero de 2009, del director gerente de la Agencia Valenciana de Salud, por la que se publica la delegación de competencias en materia de gestión de personal de la Agencia Valenciana de Salud y oídas las organizaciones sindicales con representación en la Mesa Sectorial de Sanidad, acuerda establecer las siguientes:  
Bases de la convocatoria  
1. Normas generales   
1.1. Se convocan pruebas selectivas para la provisión de las plazas vacantes que figuran en el anexo III de personal estatutario del grupo A, facultativos especialistas de Departamento de distintas especialidades, de instituciones sanitarias de la Agencia Valenciana de Salud.  
1.2. El proceso selectivo se llevará a cabo mediante el sistema de concurso-oposición.  
1.3. De conformidad con el artículo 55 del Decreto 7/2003, de 28 de enero, se establece la reserva de plazas que se especifica en el anexo III para cada especialidad, para ser cubiertas por el turno de promoción interna. Las plazas que no se cubran por este turno se acumularán al turno de acceso libre.  
1.4. Considerando el número de plazas convocadas, se realiza la reserva de plazas que se especifica en el anexo III para cada especialidad, para quienes tengan la condición legal de personas con discapacidad, con grado de discapacidad igual o superior al 33%, de acuerdo con lo establecido por el artículo 5.1 del Decreto 7/2003, de 28 de enero.  
2. Requisitos de los aspirantes  
Las condiciones para ser admitidos a las pruebas deberán reunirse en el momento de finalización del plazo de presentación de solicitudes y mantenerse durante todo el proceso selectivo, hasta el momento de la toma de posesión.  
a) Requisitos generales.  
2.1. Poseer la nacionalidad española o de cualquier otro estado miembro de la Unión Europea, así como de aquellos estados a los que, en virtud de tratados internacionales celebrados por la Unión Europea y ratificados por España, sea de aplicación la libre circulación de trabajadores en los términos en que ésta se halla definida en el Tratado Constitutivo de la Unión Europea, u ostentar este derecho conforme a lo previsto en el Decreto 543/2001, de 18 de mayo.  
2.2. Tener cumplidos dieciséis años y no haber alcanzado la edad de jubilación forzosa.  
2.3. Poseer el título de licenciado o doctor y título de especialista expedido por el Ministerio de Educación, Cultura y Deporte, en la especialidad a la que se pretende acceder, dentro del plazo de solicitudes especificado en esta convocatoria.  
2.4. Poseer la capacidad funcional necesaria para el desempeño de las tareas que se deriven del correspondiente nombramiento, capacidad que se acreditará mediante certificado médico, quedando la toma de posesión supeditada a la superación de este requisito.  
2.5. No haber sido separado mediante expediente disciplinario del servicio de cualquier servicio de salud o administración pública, ni hallarse inhabilitado con carácter firme para el ejercicio de funciones públicas ni, en su caso, para la correspondiente profesión. En el caso de los nacionales de los otros Estados mencionados en el párrafo 2.1, no encontrarse inhabilitado, por sanción o pena, para el ejercicio profesional o para el acceso a funciones o servicios públicos en un Estado miembro, ni haber sido separado por sanción disciplinaria de alguna de sus administraciones o servicios públicos.  
2.6. Haber ingresado los derechos de examen, según se especifica en la base 3 de esta convocatoria.  
b) Requisitos específicos para el turno restringido de promoción interna.  
Podrá concurrir a las pruebas selectivas por el sistema de promoción interna el personal estatutario fijo dependiente de la Agencia Valenciana de Salud que reúna y acredite durante el plazo de presentación de solicitudes los requisitos generales exigidos a todos los participantes y además:  
- Pertenecer a grupo de clasificación inferior, sea inmediato o no, o a diferente categoría o especialidad del mismo grupo.  
- Haber prestado servicios como personal estatutario fijo durante, al menos, dos años en el grupo de procedencia.   
c) Requisitos específicos para el cupo de discapacitados.  
Aquellas personas que reúnan la condición de discapacitado deberán acreditar el grado de discapacidad y la compatibilidad con el desempeño de las tareas y funciones propias de los puestos de trabajo a proveer, mediante fotocopia compulsada de la resolución administrativa del órgano competente de la Conselleria de Bienestar Social o, en su caso, del órgano competente de la respectiva comunidad autónoma, por la que se reconoce tal condición, y se adjuntará a la solicitud de participación en las pruebas.   
d) Momento en que se ha de acreditar el cumplimiento de los requisitos para concursar.   
Los requisitos se acreditarán por el aspirante mediante fotocopia debidamente compulsada y deberán ser aportados dentro del plazo establecido en la base 6.5 de esta resolución.  
3. Solicitudes  
3.1. Los interesados en participar en el concurso-oposición deberán rellenar una solicitud, ajustándose necesariamente al modelo que les será facilitado en las direcciones territoriales de la Conselleria de Sanidad y la Gerencia de Alcoy. El impreso podrá también descargarse desde la página oficial de la Conselleria de Sanidad (www.san.gva.es). Los solicitantes deberán cumplimentar la solicitud de acuerdo con las instrucciones que figuran en el impreso. El pago de derechos de examen (25,30 €) se realizará previamente presentando dicho impreso en una de las entidades colaboradoras establecidas en el mismo.  
El personal que acredite junto a la solicitud su condición de discapacitado estará exento del pago de derechos de examen, conforme establece la vigente Ley de Tasas de la Generalitat Valenciana.  
Asimismo estará exento del pago de derechos de examen el personal que acredite junto a la solicitud su condición de miembro de familia numerosa de categoría especial.  
El personal que acredite junto a la solicitud su condición de miembro de familia numerosa de categoría general gozará de una bonificación del 50% de los derechos de examen.  
Abonados los derechos de examen, la oficina de la entidad bancaria donde se realice el ingreso sellará y fechará todos los ejemplares de que consta el impreso, conservando el ejemplar correspondiente a dicha entidad y devolviendo el resto al interesado.  
3.2. La instancia, sellada por la entidad bancaria, se podrá presentar en las unidades de Registro de las siguientes dependencias administrativas:  
- 03001Alicante:C/Gerona, nº 26.  
- 03801 Alcoi: Plaza de España, nº 2.   
- 12001 Castellón: C/ Huerto Sogueros, nº 12.  
- 46008 Valencia: av. Fernando el Católico, nº 74.  
o mediante cualquiera de las formas previstas en la Ley 30/1992 de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común, según su redacción modificada por la Ley 4/1999.  
Uno de los ejemplares de la instancia quedará en poder del interesado y le servirá de justificante.   
En ningún caso el pago en la entidad bancaria, ni la descarga del impreso desde la página web de la Conselleria de Sanidad, supondrá la sustitución del trámite de presentación de la instancia en tiempo y forma, conforme a lo previsto anteriormente.  
3.3. El plazo de presentación de instancias será de un mes, contado a partir del día siguiente de la publicación de la convocatoria en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
3.4. La consignación de datos falsos en la instancia, o en la documentación aportada por los aspirantes, conllevará la exclusión del concurso y/o nulidad de la plaza adjudicada, en su caso, sin perjuicio de las medidas legales que corresponda.  
3.5. El domicilio que figure en las instancias se considerará el único válido a efectos de notificaciones, siendo responsabilidad exclusiva del aspirante tanto los errores en la consignación del mismo como la comunicación a la Agencia Valenciana de Salud de cualquier cambio de dicho domicilio.  
3.6. El tribunal establecerá, para las personas con discapacidad que así lo soliciten, las adaptaciones posibles de tiempo y medios para la realización de las pruebas. A tal efecto, los interesados deberán formular la petición correspondiente en la solicitud de participación en la convocatoria. Dichas adaptaciones no podrán desvirtuar el carácter de las pruebas, cuya finalidad es valorar la aptitud de los aspirantes para las funciones propias de la plaza a que concursen.  
3.7. Los aspirantes sólo podrán participar a través de uno de los dos sistemas de acceso señalados: turno libre o promoción interna. La opción por el turno de promoción interna habrá de formularse en la correspondiente solicitud de participación en la convocatoria, en el espacio habilitado al efecto. En el supuesto de que el aspirante no cumpliera los requisitos para concursar por este turno, su solicitud se trasladará automáticamente al turno libre. Los aspirantes que opten en la instancia por el turno de promoción interna no podrán optar a las plazas asignadas al turno libre. El cupo de discapacitados está incluido en el sistema de acceso por el turno libre.  
4. Admisión y exclusión de aspirantes  
4.1. Finalizado el plazo de presentación de instancias, el director general de Recursos Humanos aprobará, mediante Resolución, la lista provisional de aspirantes admitidos y excluidos publicándose en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana el texto de la resolución y la relación de aspirantes admitidos y excluidos por el turno libre y por el turno de promoción interna, con expresión de las causas de exclusión. Asimismo, se publicará la relación de aspirantes admitidos directamente al segundo ejercicio, al estar exentos del primero. La relación provisional será igualmente publicada en los tablones de anuncios de los servicios centrales de la Conselleria de Sanidad y en sus direcciones territoriales.  
Los aspirantes excluidos dispondrán de un plazo de diez días hábiles, a contar desde el siguiente al de la publicación en el DOCV de le resolución, para subsanar los defectos apreciados.  
4.2. Una vez finalizado el plazo de subsanación de defectos, se publicará en el DOCV la resolución definitiva de aspirantes admitidos y excluidos. Asimismo, dicha relación definitiva será publicada en los tablones de anuncios de los servicios centrales de la Conselleria de Sanidad y en sus direcciones territoriales.  
En la misma resolución por la que se publica la lista de admitidos y excluidos se indicará el lugar, la fecha y hora de la primera prueba, publicación que deberá hacerse con una antelación mínima de 15 días naturales a la realización de la misma. Esta publicación servirá de notificación a los interesados.  
5. Tribunal  
5.1. El tribunal será nombrado por el director general de Recursos Humanos. La relación nominal de sus miembros será publicada con una antelación de un mes como mínimo al comienzo de las pruebas. El tribunal estará compuesto por cinco miembros, incluidos el presidente y el secretario. Asimismo se nombrarán los respectivos suplentes. Tres de los vocales deberán poseer la titulación requerida para el acceso a la misma categoría y especialidad convocada.  
5.2. Régimen de funcionamiento.  
5.2.1. Son de aplicación las normas de funcionamiento y composición del tribunal establecidas en el artículo 6 del Decreto 7/2003, de 28 de enero.  
5.2.2. A efectos de comunicaciones y demás incidencias, el tribunal tendrá su sede en los servicios centrales de la Conselleria de Sanidad, C/ Micer Mascó, 31. C P 46010. Valencia.  
6. Desarrollo de la convocatoria  
Las pruebas selectivas por el sistema de concurso-oposición consistirán en la celebración de cada una de dichas fases, a fin de determinar la aptitud de los aspirantes y de fijar el orden de prelación de los mismos para la selección.  
6.1. La fase de oposición supondrá la realización por los aspirantes de dos ejercicios.  
6.1.1. El primer ejercicio consistirá en la contestación por escrito, en el plazo máximo de una hora, de un cuestionario de preguntas sobre el contenido de los 63 temas que se incluyen como anexo II: 3 de normativa general, 7 de normativa sanitaria común, 3 de informática y 50 del temario específico de la categoría.  
El 15% como mínimo de dicho cuestionario deberá versar sobre el temario no específico de la categoría.  
El cuestionario será tipo test en forma de preguntas con varias respuestas, de las cuales solo una de ellas será la correcta. Se aplicará la fórmula de corrección: A-(E/n-1), en la que A es el número de aciertos, E el número de errores y n el número de respuestas alternativas.  
Quedarán exentos de realizar este ejercicio aquellos aspirantes que se presenten por el turno de promoción interna y opten al mismo grupo o grupo inmediato superior de su misma área de clasificación (o sanitaria o de gestión y servicios). Este grupo de aspirantes constituirá la modalidad 1 de promoción interna.  
Aquellos aspirantes que se presenten por el turno de promoción interna y opten a un grupo no inmediatamente superior de su misma área de clasificación (o sanitaria o de gestión y servicios) realizarán este primer ejercicio, el cual versará únicamente sobre los 50 temas del temario específico de la categoría. Este grupo de aspirantes constituirá la modalidad 2 de promoción interna.  
Aquellos aspirantes que se presenten por el turno de promoción interna y opten a cualquier grupo de área distinta de clasificación (sanitaria a gestión y servicios o viceversa) realizarán este primer ejercicio, el cual versará únicamente sobre los 7 temas de normativa sanitaria común, los 3 temas de informática y los 50 temas del temario específico de la categoría. Este grupo de aspirantes constituirá la modalidad 3 de promoción interna.  
6.1.2. El segundo ejercicio, de carácter práctico, tendrá como finalidad valorar las aptitudes, destrezas y capacidad profesional de los aspirantes en relación a las funciones propias de la categoría a la que optan, y versará sobre los 50 temas del temario específico de la categoría que se incluye en el anexo II.  
6.1.3. Los aspirantes serán convocados para cada ejercicio en llamamiento único, quedando decaídos en sus derechos los opositores que no comparezcan a realizarlo.  
Los aspirantes deberán acreditar su identidad mediante la presentación del DNI, pasaporte o permiso de conducir, sin que sean válidas las fotocopias compulsadas de dichos documentos. En caso de robo o extravío, deberán presentar la denuncia ante la policía junto a otro documento oficial con foto.   
Los miembros del tribunal y el personal colaborador no permitirán el acceso al aula donde se realice el ejercicio de aquellas personas que comparezcan una vez concluido el llamamiento de los aspirantes convocados y cerrada la puerta de la misma.  
6.1.4. Será competencia del tribunal la determinación concreta del número de preguntas que será necesario contestar adecuadamente para superar cada ejercicio. Estos criterios serán comunicados durante la lectura de instrucciones para la realización de cada prueba.   
La puntuación máxima en la fase de oposición será de 100 puntos, correspondiendo 50 puntos a cada ejercicio. Se considerará aprobado en cada ejercicio, siendo ambos eliminatorios, al aspirante que obtenga como mínimo 25 puntos.  
Los aspirantes presentados por el turno de promoción interna que se presenten al primer ejercicio, recibirán la calificación de aptos o no aptos en el mismo, dependiendo de la obtención de la puntuación mínima de 25 puntos.  
6.1.5. Finalizado el primer ejercicio, el tribunal hará pública, en los tablones de anuncios de la sede central de la Conselleria de Sanidad, la planilla de corrección del ejercicio. A efectos informativos se realizará dicha publicación en los tablones de anuncios de las direcciones territoriales, así como en la página web de la Conselleria de Sanidad (www.san.gva.es).   
Los aspirantes dispondrán de un plazo de 10 días hábiles, a contar desde el día siguiente a esta publicación, para realizar las alegaciones que estimen pertinentes.  
Vistas las alegaciones, el tribunal publicará, en la misma forma, la planilla definitiva de corrección del ejercicio y la relación de aspirantes aprobados en el mismo por el orden de puntuación alcanzada, en el turno libre, así como la relación de aspirantes por promoción interna con la calificación de aptos.   
Los aspirantes dispondrán de un plazo de 10 días hábiles, a contar desde el día siguiente a esta publicación, para realizar las alegaciones que estimen pertinentes, que ya no pueden estar referidas al contenido del examen.  
Vistas las alegaciones, el tribunal publicará, en la misma forma y con un mínimo de 48 horas de antelación, el lugar, fecha y hora del segundo ejercicio, el listado definitivo de aspirantes aprobados en el primer ejercicio por cada turno, así como el listado de aspirantes que están directamente admitidos al segundo ejercicio, al estar exentos del primero.  
Finalizado el segundo ejercicio, el tribunal hará pública, en la misma forma que el primero, la relación de aspirantes aprobados en el mismo por el orden de puntuación alcanzada.  
Los aspirantes dispondrán de un plazo de 10 días hábiles, a contar desde el día siguiente a esta publicación, para realizar las alegaciones que estimen pertinentes.  
Vistas las alegaciones, el tribunal publicará de la misma forma la relación de aspirantes que han superado la fase de oposición por el orden de puntuación total. Se publicarán separadamente los listados de los aspirantes aprobados por el turno libre y por el turno de promoción interna. El turno de promoción interna se ordenará sobre la puntuación máxima de 50 puntos correspondiente al segundo ejercicio.  
Podrán superar la fase de oposición un número de aspirantes superior al de plazas convocadas.  
Los aspirantes que hubieren superado la fase de oposición dispondrán de 15 días naturales a partir del día siguiente de la publicación de la relación de aspirantes aprobados, para presentar los documentos acreditativos de los méritos valorables en la fase de concurso según el baremo especificado en el anexo I, debiéndose presentar en las unidades de registro citadas en la base 3.2. de la convocatoria.  
6.2. En la fase de concurso, a la que sólo accederán aquellos aspirantes que hayan superado la fase de oposición, se valorarán los méritos, conforme a la Orden de 7 de mayo de 2007, del conseller de Sanidad, por la que se aprueban los baremos de méritos de aplicación a los procesos selectivos para la cobertura de plazas de personal estatutario al servicio de instituciones sanitarias de la Generalitat Valenciana, reproduciéndose el baremo aplicable en el anexo I. La puntuación máxima en esta fase será de 100 puntos.  
El tribunal, que sólo podrá valorar la documentación debidamente acreditada y aportada en tiempo y forma, podrá requerir cualquier aclaración sobre la misma. Cuando el requerimiento no sea atendido no será valorado el mérito correspondiente. EL tribunal podrá asimismo solicitar a los aspirantes copia traducida, por traductor jurado, de los documentos alegados por los mismos cuando éstos estén redactados en idiomas distintos a los oficiales en la Comunidad Valenciana.   
6.3. Resolución provisional del concurso-oposición  
Finalizadas la fase de oposición y la fase de concurso, el tribunal hará público en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la relación de aspirantes que han llegado hasta este punto del proceso selectivo por el turno de promoción interna y de acceso libre, especificando la puntuación total obtenida en cada fase. Los empates en la puntuación total se resolverán en favor del aspirante que haya obtenido mayor puntuación en la fase de oposición. De subsistir el empate, se resolverá conforme a los criterios especificados en el baremo de méritos.  
Los aspirantes dispondrán de un plazo de 10 días hábiles, a contar desde el día siguiente a esta publicación, para realizar las alegaciones que estimen pertinentes relativas a la puntuación de la fase de concurso.  
6.4. Resolución definitiva del concurso-oposición. Vistas las alegaciones, la relación ordenada definitiva de aspirantes tras las fases de oposición y de concurso, por el turno de promoción interna y acceso libre, será publicada por el tribunal en la misma forma que la relación provisional.  
En orden a garantizar el cupo de plazas reservadas a discapacitados, y en el supuesto de que siguiendo el orden de puntuación de los aspirantes de acceso libre no se cubriera el total de plazas reservadas al cupo de discapacitados, se procederá a incluir en los últimos puestos con derecho a plaza, por el orden de puntuación obtenida y hasta completar el cupo reservado si hubiera candidatos para ello, a los aspirantes que, habiendo optado por acogerse a dicho cupo, hayan superado la fase de concurso-oposición.  
6.5. Solicitud de plazas y entrega de documentación. El director general de Recursos Humanos hará pública, en los tablones de anuncios de la sede central de la Conselleria de Sanidad, la resolución por la que se apruebe la relación de plazas que se oferten a los aspirantes y el procedimiento para que éstos puedan efectuar su opción a plaza, otorgando un plazo de 20 días naturales desde el día siguiente a la publicación de esta resolución para la elección de destino.   
Podrán solicitar plaza los opositores relacionados en la resolución definitiva del concurso-oposición hasta un número de orden equivalente al número total de plazas ofertadas en cada turno, más un 25% de dicho número, con carácter de reserva, para los supuestos de pérdida de algún opositor de los derechos derivados de su participación en el proceso selectivo.  
Durante este plazo de 20 días naturales los aspirantes deberán presentar, además de su solicitud de plazas, la siguiente documentación:  
a) Fotocopia compulsada del documento nacional de identidad o pasaporte.  
b) Fotocopia compulsada del título exigido para su participación en estas pruebas selectivas.  
c) Declaración de no hallarse inhabilitado para el ejercicio profesional o el desempeño de funciones públicas ni de haber sido separado, mediante expediente disciplinario, del servicio de cualesquiera de las administraciones públicas.  
d) Certificación expedida por los servicios médicos de los servicios de salud, acreditativa de le capacidad funcional para el desempeño del puesto de trabajo. La toma de posesión quedará supeditada a la superación de este requisito.  
e) Los aspirantes discapacitados deberán presentar una certificación de la Conselleria de Bienestar Social u órgano competente de otras comunidades autónomas o de la administración del Estado, que acredite tal condición, así como su capacidad para desempeñar las tareas que correspondan a los puestos de esta convocatoria  
Quienes dentro del plazo fijado, y salvo casos de fuerza mayor, no presentasen la documentación, no podrán ser nombrados y quedarán anuladas todas las actuaciones, sin perjuicio de la responsabilidad en que pudieran haber incurrido por falsedad en su instancia.   
Si un aspirante seleccionado no cumple alguno de los requisitos exigidos en la convocatoria, el director general de Recursos Humanos dictará resolución motivada en la que se declare la pérdida de los derechos a la plaza de que se trate. Dicha resolución podrá ser impugnada en la forma determinada en la base 8.  
Los aspirantes seleccionados por el sistema de promoción interna tendrán preferencia para la elección de plaza sobre los procedentes del sistema general de acceso libre.  
Las vacantes que se oferten corresponderán siempre a plazas básicas de la correspondiente categoría.  
Las plazas que no se provean por el sistema de promoción interna se acumularán a las convocadas por el sistema de acceso libre.  
6.6. Adjudicación de plazas.   
Las plazas se adjudicarán entre los aspirantes de acuerdo con la solicitud, orden de preferencia y por el orden de la puntuación alcanzada. Perderán los derechos derivados de su participación en las pruebas selectivas los aspirantes que no soliciten plaza en tiempo y forma, así como aquellos a los que por la puntuación obtenida en las mismas no corresponda plaza alguna de entre las ofertadas y los que no obtengan plaza alguna de entre las efectivamente solicitadas. Solamente podrán ser declarados aprobados en las pruebas selectivas y, por lo tanto, nombrados, los aspirantes que obtengan plaza. No podrá nombrarse un número superior de aspirantes al de plazas convocadas.  
7. Publicación, nombramiento y plazo de toma de posesión  
Finalizado el plazo para la presentación de documentos, el director general de Recursos Humanos, mediante resolución, acordará el nombramiento de los aspirantes finalmente aprobados, con indicación de la plaza que les hubiere correspondido, resolución que se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
El plazo de toma de posesión será de un mes contado a partir del día siguiente al de la publicación de la citada resolución en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana. Perderán los derechos derivados de su participación en el proceso selectivo quienes, transcurrido dicho plazo, no se hayan incorporado a su destino, salvo causa de fuerza mayor o imposibilidad así apreciada, previa audiencia del interesado, mediante resolución motivada del director general de Recursos Humanos.  
8. Recursos  
La presente convocatoria, sus bases y cuantos actos administrativos sean dictados en su ejecución podrán ser impugnados por los interesados mediante la interposición del recurso contencioso-administrativo ante el Juzgado de lo Contencioso-Administrativo de la ciudad de Valencia, en el plazo de dos meses, contados a partir de la publicación del acto recurrido, de conformidad con lo dispuesto en los artículos 109 y 110 de la Ley 30/92, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común, según su redacción modificada por la Ley 4/1999, así como en los artículos 14.2 y 46 de la Ley 29/1998, de 13 de julio, reguladora de la Jurisdicción Contencioso-Administrativa, y potestativamente podrán interponer el recurso de reposición, en el plazo de un mes, de conformidad con los artículos 116 y 117 de la referida Ley 30/92, según su redacción modificada por la Ley 4/1999.  
Los recursos contencioso-administrativos que se interpongan contra esta convocatoria y sucesivos actos del proceso selectivo serán anunciados en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana para los efectos de emplazamiento a los posibles interesados.  
Contra las resoluciones y los actos de trámite dictados por el tribunal que ha de juzgar el concurso-oposición, podrá interponerse recurso de alzada en el plazo de un mes (artículos 107 y 114 de la Ley de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común, según su redacción modificada por la Ley 4/1999).  
Todo ello sin perjuicio de que se utilice cualquier otro recurso que para su derecho estime conveniente.  
Valencia, 10 de marzo de 2009.- El director general de Recursos Humanos: José Cano Pascual.  
ANEXO I  
Baremo de méritos aplicable al personal facultativo  
Según la Orden de 7 de mayo de 2007 publicada en el DOCV de 23.05.2007. La hoja de autobaremo a rellenar por los participantes está disponible en la página web de la Conselleria de Sanidad (www.san.gva.es) en el lugar correspondiente a cada categoría, así como en los puntos de recogida de las solicitudes de participación  
1. Formación académica, hasta un máximo de 10 puntos.  
1.1. Estudios de licenciatura, hasta un máximo de 5 puntos.  
Por cada matrícula de honor: 5 puntos.  
Por cada sobresaliente: 4 puntos.  
Por cada notable: 2 puntos.  
La suma de las puntuaciones se dividirá por el número total de asignaturas obligatorias y/o troncales evaluadas en el correspondiente plan de estudios.  
1.2. Estudios de doctorado, hasta un máximo de 5 puntos.  
1.2.1. Sistema anterior al establecido por RD 185/1985:   
Grado de licenciatura: 1 punto.   
Superación de la totalidad de los cursos de doctorado: 1 punto.  
1.2.2. Sistema establecido por el RD 185/1985 o RD 778/1998:  
Aspirantes que han obtenido los 32 créditos del programa de doctorado: 1 punto  
Reconocimiento de suficiencia investigadora o DEA: 1 punto.   
Los apartados 1.2.1 y 1.2.2 son excluyentes entre sí.  
1.2.3. Grado de doctor: 2 puntos. Si dicho grado se ha alcanzado con la calificación cum laude, se sumará 1 punto más.   
2. Formación especializada, hasta un máximo de 30 puntos  
2.1. Titulados superiores que hayan cumplido el periodo completo de formación como residente en la especialidad de que se trata (certificado MIR, QUIR, FIR, PIR, BIR, ...): 22 puntos.   
2.2. Titulados superiores que hayan cumplido el periodo completo de formación como residentes en centro extranjero con programa reconocido de docencia para postgraduados en la especialidad de que se trata y con título convalidado por el Ministerio de Educación y Ciencia: 22 puntos.  
2.3. Por formación como especialista en centros acreditados para la docencia en la especialidad de que se trata, por un mínimo de 2 años: 8 puntos.  
2.4. Haber cumplido el periodo completo de formación como residente en cualquier especialidad (certificado MIR, QUIR, FIR, PIR, BIR, ...): 15 puntos.   
2.5. Haber cumplido el periodo completo de formación como residentes en centro extranjero con programa reconocido de docencia para postgraduados en cualquier especialidad y con título convalidado por el Ministerio de Educación y Ciencia: 15 puntos.  
2.6. Por formación como especialista en centros acreditados para la docencia en cualquier especialidad, por un mínimo de 2 años: 5 puntos.  
Los apartados 2.4, 2.5 y 2.6 únicamente se valorarán en las convocatorias para la cobertura de plazas de aquellas categorías para las cuales no se exija una especialidad como requisito.  
Los apartados 2.1, 2.2, 2.3, 2.4, 2.5 y 2.6 son excluyentes entre si.  
2.7. Se valorarán los cursos, cursos superiores, diplomas o masters que de acuerdo con el artículo 7 hayan sido cursados por el interesado, de acuerdo con la siguiente escala, hasta un máximo de 8 puntos.  
Por la realización de masters, hasta un máximo de 3 puntos.  
Por cada Master: 1 punto.  
Por la realización de cursos o diplomas de duración igual o superior a 100 horas lectivas, hasta un máximo de 3 puntos.  
Por cada curso superior o diploma: 0,75 puntos.   
Por la realización de cursos de una duración entre 20 y 100 horas lectivas, hasta un máximo de 3 puntos.  
Por cada curso de 40 o más horas de duración: 0,40 puntos.   
Por cada curso de 20 o más horas de duración: 0,20 puntos.   
3. Experiencia profesional, hasta un máximo de 45 puntos.  
3.1. Por cada mes completo de servicios prestados en la misma categoría y especialidad en instituciones sanitarias del Sistema Nacional de Salud: 0,30 puntos  
3.2. Por cada mes completo de servicios prestados en puesto de alto cargo, cargos intermedios, puestos directivos o de libre designación, o puestos con funciones de inspección de servicios sanitarios, según el artículo 8: 0,20 puntos  
3.3. Por cada mes completo de servicios prestados en distinta categoría en instituciones sanitarias del Sistema Nacional de Salud: 0,15 puntos  
3.4. Por cada mes completo de servicios prestados de carácter asistencial o de coordinación y dirección en programas de cooperación internacional en virtud de convenios o acuerdos organizados o autorizados por la administración Pública: 0,15 puntos  
3.5. Por cada mes completo de servicios prestados en la misma categoría y especialidad en cualquier administración pública o en instituciones acreditadas para la formación de la especialidad que se trate: 0,05 puntos  
3.6. No podrán valorarse por más de un apartado servicios prestados simultáneamente en el tiempo.  
4. Otras actividades, hasta un máximo de 10 puntos.  
4.1. Por la realización de trabajos científicos y de investigación, de acuerdo con la siguiente tabla de cálculo, hasta un máximo de 6 puntos:   
  
4.2. Profesor asociado, o titular o catedrático en ciencias de la salud en hospitales con convenio específico con la universidad y con programa de docencia pregraduada, hasta un máximo de 2 puntos.  
Por cada curso académico completo: 0,50 puntos.  
4.3. Por formar parte de comisiones clínicas de control de calidad acreditadas en instituciones sanitarias públicas, con certificación emitida por el director de las mismas, hasta un máximo de 1 punto.  
Por cada 12 meses: 0,25 puntos   
4.4. Por actividades como tutor de residentes, disfrute de becas de estudio y/o investigación, así como por reunir otros méritos o haber realizado actividades relevantes relacionadas con la especialidad, no previstas en los apartados anteriores, hasta un máximo de 1 punto.   
5. Conocimientos de valenciano, hasta un máximo de 5 puntos  
Certificado de conocimientos orales: 2 puntos  
Certificado de grado elemental: 3 puntos  
Certificado de grado medio: 4 puntos  
Certificado de grado superior: 5 puntos  
Autobaremo personal facultativo  
Apellidos y nombre..........  
Categoría/Especialidad: ..........   
1. Formación académica, hasta un máximo de 10 puntos.  
1.1. Estudios de licenciatura, hasta un máximo de 5 puntos.  
Por cada matrícula de honor: 5 puntos.  
Por cada sobresaliente: 4 puntos.  
Por cada notable: 2 puntos.  
La suma de las puntuaciones se dividirá por el número total de asignaturas obligatorias y/o troncales evaluadas en el correspondiente plan de estudios.  
Subtotal 1.1 (hasta 5 puntos):  
1.2. Estudios de doctorado, hasta un máximo de 5 puntos.  
1.2.1. Sistema anterior al establecido por RD 185/1985:   
Grado de licenciatura: 1 punto.  
Superación de la totalidad de los cursos de doctorado: 1 punto.  
1.2.2. Sistema establecido por el RD 185/1985 o RD 778/1998:  
Aspirantes que han obtenido los 32 créditos del programa de doctorado: 1 punto  
Reconocimiento de suficiencia investigadora o DEA: 1 punto.  
1.2.3. Grado de doctor: 2 puntos. Con la calificación cum laude, se sumará 1 punto más.   
Subtotal 1.2 (hasta 5 puntos)..  
Total 1 (hasta 10 puntos):  
2. Formación especializada, hasta un máximo de 30 puntos.  
2.1. Titulados superiores que hayan cumplido el periodo completo de formación como residente en la especialidad de que se trata (certificado MIR, QUIR, FIR, PIR, BIR, ...): 22 puntos.  
2.2. Titulados superiores que hayan cumplido el periodo completo de formación como residentes en centro extranjero con programa reconocido de docencia para postgraduados en la especialidad de que se trata y con título convalidado por el M. de Educación y Ciencia: 22 puntos.  
2.3. Por formación como especialista en centros acreditados para la docencia en la especialidad de que se trata, por un mínimo de 2 años: 8 puntos.  
2.4. Haber cumplido el periodo completo de formación como residente en cualquier especialidad (certificado MIR, QUIR, FIR, PIR, BIR, ...): 15 puntos.  
2.5. Haber cumplido el periodo completo de formación como residentes en centro extranjero con programa reconocido de docencia para postgraduados en cualquier especialidad y con título convalidado por el Ministerio de Educación y Ciencia: 15 puntos.  
2.6. Por formación como especialista en centros acreditados para la docencia en cualquier especialidad, por un mínimo de 2 años: 5 puntos.  
2.7. Se valorarán los cursos, cursos superiores, diplomas o masters que hayan sido cursados por el interesado, de acuerdo con la siguiente escala, hasta un máximo de 8 puntos.  
Por la realización de Masters, hasta un máximo de 3 puntos. Por cada Master: 1 punto.  
Por la realización de cursos o diplomas de duración igual o superior a 100 horas lectivas, hasta un máximo de 3 puntos.  
Por cada curso superior o diploma: 0,75 puntos.  
Por la realización de cursos de una duración entre 20 y 100 horas lectivas, hasta un máximo de 3 puntos.  
Por cada curso de 40 o más horas de duración: 0,40 puntos.  
Por cada curso de 20 o más horas de duración: 0,20 puntos.  
Total 2 (hasta 30 puntos):  
3. Experiencia profesional, hasta un máximo de 45 puntos.  
3.1. Por cada mes completo de servicios prestados en la misma categoría y especialidad en instituciones sanitarias del Sistema Nacional de Salud: 0,30 puntos  
3.2. Por cada mes completo de servicios prestados en puesto de alto cargo, cargos intermedios, puestos directivos o de libre designación, o puestos con funciones de inspección de servicios sanitarios,: 0,20 puntos  
3.3. Por cada mes completo de servicios prestados en distinta categoría en instituciones sanitarias del Sistema Nacional de Salud: 0,15 puntos  
3.4. Por cada mes completo de servicios prestados de carácter asistencial o de coordinación y dirección en programas de cooperación internacional en virtud de convenios o acuerdos organizados o autorizados por la administración Pública: 0,15 puntos  
3.5. Por cada mes completo de servicios prestados en la misma categoría y especialidad en cualquier administración pública o en instituciones acreditadas para la formación de la especialidad que se trate: 0,05 puntos  
Total 3 (hasta 45 puntos):  
4. Otras actividades, hasta un máximo de 10 puntos.  
4.1. Por la realización de trabajos científicos y de investigación, de acuerdo con la siguiente tabla de cálculo, hasta un máximo de 6 puntos:   
  
4.2. Profesor asociado, o titular o catedrático en ciencias de la salud en hospitales con convenio específico con la universidad y con programa de docencia pregraduada, hasta un máximo de 2 puntos.  
Por cada curso académico completo: 0,50 puntos.  
4.3. Por formar parte de comisiones clínicas de control de calidad acreditadas en instituciones sanitarias públicas, con certificación emitida por el director de las mismas, hasta un máximo de 1 punto.   
Por cada 12 meses: 0,25 puntos  
4.4. Por actividades como tutor de residentes, disfrute de becas de estudio y/o investigación, así como por reunir otros méritos o haber realizado actividades relevantes relacionadas con la especialidad, no previstas en los apartados anteriores, hasta un máximo de 1 punto.  
Total 4 (hasta 10 puntos):  
5. Conocimientos de valenciano, hasta un máximo de 5 puntos.  
Certificado de conocimientos orales: 2 puntos  
Certificado de grado elemental: 3 puntos  
Certificado de grado medio: 4 puntos  
Certificado de grado superior: 5 puntos  
Total 5 (hasta 5 puntos):  
Total baremo(máximo 100 puntos):.....  
ANEXO II  
Temario normativa general  
1. La Constitución Española de 1978: estructura y contenido. Derechos y deberes fundamentales, su garantía y suspensión. El Tribunal Constitucional. El defensor del pueblo. Reforma de la Constitución.  
2. El Estatuto de Autonomía de la Comunidad Valenciana: La Generalitat. Competencias. Relaciones con el Estado y otras Comunidades Autónomas. Relaciones con la unión europea. Acción Exterior. Administración local. Economía u Hacienda. Reforma del Estatuto. Otras instituciones de la Generalitat Valenciana.  
3. La Ley de Gobierno Valenciano: El Consell. Relaciones del Consell y Cortes. Administración pública de la Generalitat Valenciana. Responsabilidad de los miembros del Consell y de la administración Pública de la Generalitat Valenciana.  
Temario normativa sanitaria común  
1. Real Decreto 1030/2006, de 15 de septiembre, por el que se establece la cartera de servicios comunes al Sistema Nacional de Salud y el procedimiento de actualización. Ley 16/2003 de Cohesión y Calidad, de 20 de mayo, del Sistema Nacional de Salud.  
2. Ley 3/2003, de 6 de febrero, de la Generalitat, de Ordenación Sanitaria de la Comunidad Valenciana. Decreto 74/2007, de 18 de mayo, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento sobre estructura, organización y funcionamiento de la atención sanitaria en la Comunitat Valenciana.  
3. Ley 6/2008, de la Generalitat Valenciana, de Aseguramiento Sanitario del Sistema Público de la Comunidad Valenciana. Decreto 154/2006, de 13 de octubre, del Consell, por el que se aprueba el II Plan de Salud de la Comunidad Valenciana, en virtud de la Ley 3/2003, de Ordenación Sanitaria.  
4. Decreto 25/2005, de 4 de febrero, del Consell, por el que se aprueban los estatutos reguladores de la Agencia Valenciana de Salud. Decreto 120/2007, de 27 de julio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Funcional de la Conselleria de Sanidad.  
5. Ley 55/2003, de 16 de diciembre, del Estatuto Marco del personal estatutario de los servicios de salud. Decreto 7/2003, de 28 de enero, del Consell de la Generalitat, por el cual se aprueba el Reglamento de selección y provisión de plazas de personal estatutario al servicio de instituciones sanitarias de la Generalitat Valenciana.  
6. Decreto 137/2003 de 13 de julio por el que se regula jornada y horarios de trabajo, permisos, licencias, vacaciones del personal al servicio de las Instituciones Sanitarias de la Generalitat Valenciana. Retribuciones de personal sanitario. Carrera profesional y desarrollo profesional en el ámbito de las instituciones sanitarias.  
7. Ley 1/2003, de 28 de enero, de la Generalitat, de Derechos e Información al Paciente de la Comunidad Valenciana. Ley 31/1995, de 8 de noviembre, de Prevención de Riesgos Laborales. Ley 54/2003, de reforma del marco normativo de la prevención de riesgos laborales.  
Temario informática  
1. Conceptos informáticos básicos. Hardware / software. Sistema operativo. Lenguaje. Programas de aplicación. Periféricos. Conectividad. Utilización de ordenadores en red: usuarios de red y compartición de recursos.  
2. Sistemas operativos de uso generalizado. Particularidades y diferencias entre ellos  
3. Automatización de Oficina. Herramientas ofimáticas: Hojas de cálculo, procesadores de texto, bases de datos. Paquetes Integrados. Gráficos y autoedición. Especial atención a las herramientas ofimáticas de uso común en la Generalitat Valenciana: Word, Excel y Access.  
Temario específico de la categoría  
Análisis clínicos  
1. Bioseguridad. Normativa y práctica para un trabajo seguro en las diferentes áreas del laboratorio. Gestión de residuos en el laboratorio clínico.  
2. Aseguramiento de la calidad en el laboratorio clínico. Modelos de Calidad Total. Sistemas de certificación y acreditación.  
3. Obtención, preparación, transporte y conservación de muestras. Factores que afectan a las pruebas de laboratorio.  
4. Métodos instrumentales: Espectrofotometría, fluorimetría, nefelometría, turbidimetría, electroforesis, electroquímica, osmometría, cromatografía, inmunoquímica, inmunoensayos, espectrofotometría de absorción atómica, fotometría de llama, espectrometría de masas, técnicas en biología molecular, cultivos celulares. Automatización. Robotización. Análisis cerca del paciente.  
5. Estrategias de organización y gestión de un laboratorio.Banco de muestras y tejidos.  
6. Estudio fisiopatológico de las alteraciones de las proteínas. Propiedades de las mismas. Métodos de determinación.  
7. Estudio fisiopatológico de las alteraciones del metabolismo de los hidratos de carbono: Glucosa, fructosa, lactosa, galactosa. Características clínicas. Pruebas para su diagnóstico.  
8. Errores innatos del metabolismo de los hidratos de carbono: Galactosemia: tipos. Intolerancia hereditaria a la fructosa. Glucogenosis. Características clínicas. Su estudio por el laboratorio.  
9. Estudio fisiopatológico de las alteraciones de los lípidos y de las lipoproteínas plasmáticas. Significado clínico. Dislipemias. Pruebas para su diagnóstico.  
10. Metabolismo mineral. Desórdenes del metabolismo del hierro: absorción, transporte y almacenamiento. Desórdenes del metabolismo del cobre. Otros oligoelementos. Pruebas para su diagnóstico.  
11. Estudio del equilibrio ácido-base y de los gases en sangre. Mecanismos de compensación (renales y respiratorios). Pruebas analíticas para su estudio.Equilibrio hidroelectrolítico. Principales iones. Métodos de determinación.  
12. Estudio de la función renal. Alteraciones tubulares y glomerulares. Pruebas de estudio.  
13. Estudio de la función hepática. Pruebas de laboratorio para el estudio de las hepatopatías.  
14. Estudio de la función miocárdica y muscular. Diagnóstico bioquímico del daño miocárdico. Marcadores del daño muscular.  
15. Estudio de la función gastrointestinal. Métodos diagnósticos de malabsorción. Pruebas de función pancreática y de función intestinal. Indicadores bioquímicos del estado nutricional.  
16. Estudio de la patología osteoarticular. Pruebas analíticas para su estudio.  
17. Estudio de la neuropatología. Pruebas bioquímicas de utilidad en el diagnóstico precoz de las enfermedades neurodegenerativas.  
18. Estudio de la función hipotalámica y adenohipofisaria. Pruebas diagnósticas (estáticas y dinámicas).  
19. Estudio de la función tiroidea y paratiroidea. Pruebas simples y funcionales.  
20. Estudio de la funcionalidad de la corteza suprarrenal. Métodos de exploración.  
21. Estudio de la función gonadal. Pruebas analíticas (estáticas y dinámicas) para su diagnóstico.  
22. Utilidad de los procedimientos de laboratorio como soporte para el estudio de la fertilidad, esterilidad y los procedimientos de reproducción asistida.  
23. Estudio del embarazo y función fetal. Madurez pulmonar: estudio del líquido amniótico. Marcadores de riesgo.  
24. Métodos de laboratorio para el estudio del crecimiento y del proceso de envejecimiento.  
25. Bioquímica del cáncer. Clasificación de los marcadores tumorales y su utilidad clínica.  
26. Estudio por el laboratorio de diferentes líquidos biológicos: Orina, LCR, sinovial, pleural, pericárdico, peritoneal, seminal, etc.  
27. Aportación del laboratorio de Análisis Clínicos a la monitorización de fármacos. Métodos de determinación. Drogas de abuso: Pruebas de detección.  
28. Trastornos del metabolismo intermediario: Aminoacidopatías, acidurias orgánicas y enfermedades mitocondriales. Diagnóstico por el laboratorio.  
29. Enfermedades lisosomales y peroxisomales. Diagnóstico bioquímico.  
30. Hematopoyesis: Morfología, bioquímica y función de las células sanguíneas. Estudio diferencial de las causas de anemia. Desórdenes del metabolismo del hierro.  
31. Desórdenes del eritrocito: Poliglobulias, hemoglobinopatías y talasemias.  
32. Leucocitos. Características generales. Morfología-citoquímica. Patología. Estudio de neutropenias. Leucemias, diagnóstico.  
33. Síndromes mieloproliferativos. Linfomas: Hodgkin y no Hodgkin.  
34. Mieloma múltiple y gammapatías monoclonales.  
35. Hemostasia: Desórdenes de los megacariocitos y plaquetas, morfología y función.  
36. Control de laboratorio de la terapia anticoagulante y antitrombótica.  
37. Hemoterapia: Grupos de sangre e inmunohematología.  
38. Epidemiología de las enfermedades infecciosas: Prevalencia, mecanismos de infección y prevención de las enfermedades infecciosas en la Comunidad. Bacterias:a) Microorganismos Gram (-) y Gram (+) de interés clínico.b) Micobacterias. Diagnóstico de Tuberculosis.c) Rickettsias.  
39. Metodología en el Diagnóstico por el Laboratorio Clínico de las Infecciones Víricas.   
40. Metodología básica en el aislamiento y diagnóstico de las micosis de importancia en patología humana.   
41. Metodología básica en el aislamiento y diagnóstico de las parasitosis de importancia en patología humana.   
42. Terapia antimicrobiana. Profilaxis y tratamiento de las enfermedades infecciosas. Técnicas para el estudio de la sensibilidad a los quimioterápicos.  
43. Diagnóstico de las Infecciones nosocomiales.  
44. Inmunopatología I: Inmunodeficiencias congénitas de linfocitos T y B. Inmunodeficiencias adquiridas. Abordaje por el laboratorio del estudio de las inmunodeficiencias.  
45. Inmunopatología II: Respuestas inmunitarias inapropiadas. Equilibrio TH1/TH2. Fisiopatología y fundamentos efectores de la respuesta alérgica. Tipos de reacciones de hipersensibilidad. Respuesta inflamatoria. Morfología de las reacciones alérgicas.  
46. Inmunopatología III: Tolerancia y autoinmunidad. Autoanticuerpos y su relevancia clínica. Autoanticuerpos en enfermedades autoinmunes sistémicas (LES, Artritis reumatoide, Sjögren, vasculitis, síndrome antifosfólipido, EMTC?). Autoanticuerpos específicos de órgano (enfermedades de la piel, hepáticas, renales, endocrinas, sistema nervioso, hematológicas?).  
47. Aportaciones del laboratorio en las enfermedades autoinmunes. Estudio diagnóstico inicial. Algoritmos diagnósticos.  
48. Histocompatibilidad. Inmunología de los transplantes y su monitorización por el laboratorio en los pacientes transplantados.  
49. Citogenética humana: Mapas genéticos; Anomalías cromosómicas estructurales; Diagnóstico prenatal de trastornos genéticos y defectos congénitos; Reproducción asistida. Diagnóstico preimplantacional.  
50. Consejo genético: Aspectos éticos y legales, Aspectos jurídicos relevantes en la utilización de muestras biológicas.  
Temario específico de la categoría  
Cardiología  
1. Anatomía y fisiología del corazón y de la circulación coronaria. Determinantes del consumo de oxígeno miocárdico.  
2. Historia clínica y Exploración física en Cardiología.  
3. Estudio radiológico en Cardiología. Ecocardiografía-Doppler. Electrocardiografía.  
4. Cardiología nuclear.  
5. Prueba de esfuerzo. Monitorización ambulatoria con Holter. Prueba de la tabla basculante.  
6. Cateterismo cardiaco. Hemodinámica cardiaca.  
7. Angiografía, coronariografía, valvuloplastia y técnicas de tratamiento intervencionista.  
8. Tratamiento anticoagulante y antiagregante en Cardiología.  
9. Insuficiencia cardiaca.Shock cardiogénico.  
10. Producción de las arritmias cardiacas. Consideraciones electrofisiológicas.  
11. Métodos invasivos en el diagnóstico y tratamiento de las arritmias.  
12. Taquiarritmias supraventriculares.Arritmias ventriculares.  
13. Bradiarritmias. Trastornos de la condución.  
14. Marcapasos y dispositivos antiarrítmicos.  
15. Paro cardiaco y muerte súbita.  
16. Técnicas de resucitación cardiopulmonar.  
17. Síncope cardiovascular.  
18. Etiopatogenia de la aterosclerosis. Factores de riesgo en cardiopatía isquémica. Prevención primaria y secundaria.  
19. Dislipemia y otros factores de riesgo de la arteriopatía coronaria. Flujo sanguíneo coronario e isquemia del miocardio.  
20. Enfermedad coronaria crónica.  
21. Síndrome coronario agudo sin elevación del segmento ST.  
22. Síndrome coronario agudo con elevación del segmento ST.  
23. Angioplastia coronaria.  
24. Cirugía de bypass aortocoronario. Otras técnicas de cirugía coronaria.  
25. Valvulopatías: Mitral. Aórtica.  
26. Otras valvulopatías.  
27. Fiebre reumática. Afectación cardiaca en enfermedades reumáticas.  
28. Miocardiopatías: Dilatada.Hipertrófica.  
29. Miocardiopatía restrictiva. Displasia arritmogénica del ventrículo derecho.  
30. Miocarditis.  
31. Hipertensión arterial.Cardiopatía hipertensiva.  
32. Enfermedades del pericardio. Taponamiento cardiaco.  
33. Hipertensión pulmonar.  
34. Cor pulmonale.  
35. Tromboembolismo pulmonar.  
36. Enfermedades cardiovasculares de origen genético.  
37. Cardiopatías congénitas en la infancia.  
38. Cardiopatías congénitas del adulto.  
39. Cardiopatías adquiridas en lactantes y niños.  
40. Endocarditis infecciosa.  
41. Tumores cardiacos.  
42. Traumatismos del corazón.  
43. Evaluación preoperatoria y riesgo quirúrgico de los pacientes con cardiopatías.  
44. Trasplante cardiaco.  
45. Tratamiento médico del paciente sometido a cirugía cardiaca.  
46. Repercusiones sobre el corazón de procesos de otros órganos y sistemas.Cardiopatía y embarazo.El corazón en la obesidad.  
47. Manifestaciones cerebrovasculares de las cardiopatías.  
48. Rehabilitación del enfermo cardiaco.  
49. Enfermedades de la aorta.  
50. Enfermedades de las grandes venas. Síndrome de la vena cava superior. Síndrome de la vena cava inferior.  
Temario específico de la categoría  
Cirugía cardiovascular  
1. Anatomía quirúrgica cardiaca y vascular. Fisiología cardiovascular.  
2. Historia clínica y exploración cardiovascular. Evaluación del preoperatorio. Estratificaciónde riesgo.  
3. Conceptos básicos de anestesia. Monitorización intraoperatoria. Estrategias y programasde ahorro de sangre. Trombosis y hemostasia  
4. Principios generales de circulación extracorpórea. Protección miocárdica e hipotermiaen cirugía cardiovascular. Reanimación cardiopulmonar.  
5. Cuidados posquirúrgicos en la cirugía cardiovascular.  
6. Persistencia del conducto arterioso.  
7. Anillos vasculares congénitos.  
8. Coartación aórtica.  
9. Comunicación interauricular.  
10. Drenaje anómalo parcial de venas pulmonares. Drenaje anómalo total de venas pulmonares.  
11. Defecto del canal aurículo-ventricular parcial. Defecto del canal aurículo-ventricular completo.  
12. Comunicación interventricular.  
13. Estenosis pulmonar.  
14. Estenosis supravalvular aórtica. Estenosis subaórtica. Estenosis aórtica congénita.  
15. Tetralogía de Fallot.  
16. Transposición de las grandes arterias.  
17. Atresia tricuspídea.  
18. Truncus arteriosus.  
19. Atresia pulmonar con septo íntegro.  
20. Ventrículo único.  
21. Aneurisma congénito del seno de Valsalva.  
22. Hipoplasia de cavidades izquierdas.  
23. Enfermedad de Ebstein.  
24. Ventana aorto-pulmonar.  
25. Ventrículo derecho de doble salida.  
26. Miocardiopatía hipertrófica obstructiva. Miocardiopatía dilatada.  
27. Estenosis mitral. Insuficiencia mitral.  
28. Estenosis aórtica. Insuficiencia aórtica.  
29. Valvulopatía tricuspídea.  
30. Bioprótesis valvulares cardíacas. Prótesis valvulares mecánicas. Homoinjertos valvulares.  
31. Prevención y tratamiento de las infecciones. Endocarditis bacteriana. Indicaciones quirúrgicas.  
32. Conceptos generales de la cardiopatía isquémica. Indicaciones quirúrgicas.  
33. Técnicas de revascularización miocárdica. Reoperaciones coronarias. Revascularización miocárdica en situación de infarto agudo de miocardio.  
34. Aneurisma ventricular izquierdo. Comunicación interventricular post-infarto.  
35. Insuficiencia mitral isquémica. Rotura de pared libre ventricular.  
36. Traumatismos cardíacos.Disección aguda de la aorta.  
37. Cirugía de la aorta ascendente. Cirugía del arco aórtico.  
38. Traumatismo de la aorta torácica. Otros traumatismos vasculares y sus secuelas.  
39. Aneurismas de la aorta torácica.Aneurismas de la aorta abdominal. Aneurismas toracoabdominales.  
40. Protección medular en la cirugía de la aorta. Protección cerebral en la cirugía de la aorta.  
41. Etiología, evaluación, indicación y contraindicaciones para trasplante.Técnicas quirúrgicas del trasplante cardíaco. Tratamiento postoperatorio del trasplante cardíaco, terapia inmunosupresora.  
42. Tumores cardiacos.  
43. Tratamiento quirúrgico de las arritmias. Técnicas de ablación de la fibrilación auricular.  
44. Cirugía de la electroestimulación. Indicaciones y técnicas de implantación de marcapasos y desfibriladores. Consulta de seguimiento.  
45. Cirugía endovascular y microcirugía vascular.  
46. Isquemia arterial aguda. Isquemia arterial crónica.  
47. Enfermedad aorto-ilíaca.  
48. Enfermedad de los troncos supraaórticos.  
49. Isquemia cerebrovascular.  
50. Fístulas arteriovenosas terapéuticas. Insuficiencia venosa. Varices y síndrome flebíticos.Tromboflebitis superficial. Trombosis venosa profunda. Tromboembolismo pulmonar.  
Temario específico de la categoría  
Medicina intensiva  
1. Fisiología del intercambio gaseoso, de la mecánica respiratoria y de los mecanismos de control de la respiración.   
2. Clínica y fisiopatología de la insuficiencia respiratoria en sus diferentes etiologías (obstrucción de la vía aérea, asma bronquial, edema pulmonar, «distress» respiratorio del adulto, obstrucción crónica al flujo aéreo y su agudización, ahogamiento, insuficiencia respiratoria neuromuscular, inhalación de gases, quemadura de vía aérea, ...).   
3. Métodos y complicaciones del mantenimiento de la vía aérea: intubación traqueal y traqueostomia.   
4. Bases, modos, control y complicaciones de la ventilación mecánica y su desconexión.   
5. Interpretación y realización de pruebas diagnósticas (imagen, fibrobroncoscopia, pruebas funcionales respiratorias).   
6. Farmacología de los broncodilatadores y otros fármacos usados en el tratamiento de la insuficiencia respiratoria.   
7. Mantenimiento de la vía aérea permeable: Enfermo no intubado. Intubación oro o nasotraqueal. Cricotireotomia y cateterización transtraqueal. Aspiración de secreciones. Toma de muestras.   
8. Ventilación: Manual, con bolsa autoinflable y mascarilla. Mecánica, incluyendo el manejo de los ventiladores usuales y de los patrones de ventilación mas frecuentes. Humidificadores. Monitorización y alarmas de ventiladores.   
9. Otras técnicas respiratorias: Fisioterapia respiratoria. Monitorización invasiva y no invasiva del intercambio gaseoso. Medición de parámetros de la mecánica respiratoria. Punción y drenaje pleural.   
10. Técnicas de resucitación cardiopulmonar avanzada.   
11. Diagnóstico y tratamiento del taponamiento cardiaco y de la pericarditis aguda. Clínica y fisiopatología de los diferentes tipos de shock.   
12. Clínica y fisiopatología de la angina, del infarto de miocardio y de sus complicaciones. Prevención, técnicas diagnósticas y tratamiento del embolismo pulmonar. Clínica y fisiopatología del corpulmonale.   
13. Diagnóstico y tratamiento de la disección aórtica y de la ruptura de aneurisma aórtico.   
14. Farmacología básica y uso de fármacos vasoactivos. Indicaciones y uso, en su caso, del tratamiento fibrinolitico y otras técnicas de revascularización.   
15. Fisiopatología, diagnóstico y tratamiento farmacológico o electrolitico de las arritmias cardiacas y de los trastornos de conducción. Farmacología y uso de fármacos hipotensores. Indicaciones y técnicas de cardioversión y de la estimulación electrica endocavitaria y externa transitoria.   
16. Técnicas de medición y calculo de los parámetros hemodinamicos y de transporte de oxigeno.   
17. Manejo de postoperatorio de cirugía cardiovascular extracorpórea.   
18. Indicaciones y uso, en su caso, de dispositivos de asistencia circulatoria.   
19. Indicaciones, interpretación y realización de técnicas de imagen asociadas a la patología cardiovascular: radiológicas, isotópicas y ecograficas.   
20. Accesos vasculares venosos, centrales y periféricos, y arteriales, pulmonares y sistémicos. Manejo de los sistemas de registro de presiones y de medición del volumen minuto cardiaco. Pericardiocentesis. Uso de «pantalones antishock». Uso de cardiocompresores mecánicos. Implantación y uso de marcapasos temporales.   
21. Fisiología y fisiopatología del flujo cerebral y de la presión intracraneal, y tratamiento de la hipertensión intracraneal. Indicaciones, usos y complicaciones de las técnicas de monitorización de la presión intracraneal.   
22. Diagnóstico y manejo del paciente en coma y de sus diferentes etiologías.  
23. Diagnostico y tratamiento de las crisis convulsivas. Diagnostico y tratamiento de la hemorragia subaracnoidea y de otra patología vasculocerebral critica. Farmacología básica de los fármacos sedantes y de sus antagonistas, de los anticonvulsivantes, de los que afectan la unión neuromuscular y de sus antagonistas. Prevención y tratamiento de los síndromes de privación y otros cuadros alucinatorios y de agitación.   
24. Criterios clínicos y legales de muerte cerebral.   
25. Diagnostico y manejo de las polineuropatias o miopatias con riesgo vital, tales como tétanos, botulismo, Guillen-Barre, miastenia; y de la encefalopatía y polineuropatia asociada al enfermo critico. Indicación e interpretación de las técnicas utilizadas en estas patologías, tales como tomografía axial computerizada, resonancia nuclear magnética, arteriografía, electroencefalografía, electromiografía. Manejo del postoperatorio de enfermos neuroquirurgicos. Punción lumbar. Mantenimiento de sistemas para monitorización de la presión intracraneal.   
26. Fisiología, fisiopatología, clínica y tratamiento de los trastornos del equilibrio hidroelectrolítico y las bases de la fluidoterapia. Fisiología, fisiopatología, clínica y tratamiento de los trastornos del equilibrio acido-base.   
27. Fisiopatología, clínica y tratamiento de las alteraciones agudas y graves de las enfermedades endocrinológicas. fisiopatología de la hipotermia y de los diferentes tipos de hipertermia.   
28. Fisiopatología de la nutrición, calculo de necesidades nutritivas, monitorización e la eficacia de la nutrición, diagnóstico y tratamiento de los deficits nutricionales. Indicaciones, técnicas y complicaciones de la nutrición en sus diferentes modalidades.   
29. Fisiopatología y diagnóstico diferencial de la insuficiencia renal aguda.   
30. Diagnóstico y tratamiento de las complicaciones criticas de la insuficiencia renal, tales como el edema agudo de pulmón y los trastornos acido-base e hidroelectroliticos graves. Métodos y recomendaciones para el ajuste de dosis de los fármacos en la insuficiencia renal. Nefrotoxicidad de los fármacos más frecuentemente usados en Cuidados Intensivos. Indicación de las técnicas de depuración extrarrenal.   
31. Sondaje vesical. Diálisis peritoneal. Accesos vasculares para sistemas de depuración extracorpórea. Hemofiltración arteriovenosa continua.   
32. fisiopatología, diagnóstico y tratamiento de los trastornos de la hemostasia y de la coagulación. Indicaciones, contraindicaciones y complicaciones del tratamiento con cada uno de los hemoderivados y de la plasmaferesis. Farmacología básica de los fibrinoliticos, de la heparina y de los anticoagulantes orales. Complicaciones, su profilaxis y tratamiento, de los pacientes neutropenicos e inmunodeprimidos.   
33. Diagnóstico diferencial del abdomen agudo, incluyendo la perforación de víscera hueca, las lesiones agudas vasculomesentericas, la colecistitis aguda, la pancreatitis severa y el megacolon tóxico. clínica, diagnóstico diferencial y tratamiento de la hemorragia digestiva aguda alta y baja.   
34. Tratamiento de la pancreatitis severa. fisiopatología y tratamiento de la insuficiencia hepática y de la morbilidad asociada. Hepatotoxicidad de los fármacos más frecuentemente usados en Cuidados Intensivos, y dosificación de fármacos en la insuficiencia hepática. Complicaciones del postoperatorio de la cirugía abdominal, como «shock», sepsis y fístula entericas.   
35. Indicaciones e interpretación de las técnicas de imagen de uso habitual en estas patologías, especialmente la endoscopia. Colocación de sondas digestivas para aspiración y para nutrición. Colocación de sonda tipo Sengstaken-Blackemore.   
36. Epidemiología y prácticas preventivas de las infecciones en Cuidados Intensivos, tanto de las infecciones endógenas, como de las infecciones cruzadas. Fisiopatología, manifestaciones clínicas, prevención y tratamiento de la sepsis y del fracaso multiorgánico. Indicación e interpretación, de las técnicas diagnósticas. Criterios diagnósticos y tratamiento de las enfermedades infecciosas críticas, con especial énfasis en 10 que se refiere alas indicaciones y ala dosificación de fármacos antimicrobianos, al control de sus efectos adversos y al desarrollo de resistencias.   
37. Vigilancia de la infección, incluyendo la frecuencia de aparición de las mismas y los patrones de sensibilidad-resistencia antibiótica de los gérmenes. Obtención de muestras apropiadas para su procesamiento en el laboratorio de microbiología.   
38. Manejo de las pérdidas masivas de sangre. Transporte de enfermos traumatizados graves. Actitudes diagnósticas y terapéuticas ante los traumatismos específicos: torácico, abdominal, craneoencefálico, espinal, etc., potencialmente letales o gravemente incapacitantes. Fisiopatología, manifestaciones clínicas, prevención y tratamiento del síndrome de aplastamiento y de los síndromes compartiméntales.   
39. fisiopatología y tratamiento de las quemaduras graves y de sus complicaciones metabólicas, mecánicas e infecciosas. Reconocimiento, diagnóstico y tratamiento de las alteraciones locales y sistémicas secundarias a inhalación de gases.   
40. técnicas de inmovilización genéricas y especialmente de columna.   
41. Punción lavado peritoneal.   
42. Farmacología básica: dosificación, vías de administración, distribución, metabolismo y excreción de los fármacos de uso habitual. - Incompatibilidades, efectos adversos e interacciones con significación clínica. Indicación de la monitorización de los niveles plasmáticos de fármacos. Sedación, analgesia y elementos básicos de anestesia en periodos breves. Infiltración analgésica costal. Analgesia epidural.   
43. Farmacología básica de los agentes que más frecuentemente causan toxicidad, tales como los narcóticos, sedantes, antidepresivos, cocaína, alcoholes, analgésicos y productos industriales. Antagonistas. Métodos que limitan la absorción y que favorecen su excreción, incluyendo los de depuración extrarenal.   
44. Legislación vigente sobre trasplante de órganos. Medidas de mantenimiento del soporte vital que posibiliten una situación optima del órgano susceptible de ser trasplantado. Principios generales del postoperatorio del paciente trasplantado, de sus complicaciones, del tratamiento, incluyendo las bases de la inmunosupresion.   
45. Recomendaciones sobre estructura arquitectónica y recursos materiales en las Unidades de Cuidados Intensivos. Recomendaciones sobre número, cualificación y formación continuada del personal. Elaboración de historias clínicas orientadas por problemas. Estado actual y manejo de escalas de medición de la gravedad del enfermo y de estimación de la probabilidad supervivencia. Elementos básicos de los sistemas de control de calidad en Cuidados Intensivos.   
46. Elementos básicos de los métodos de estimación de la eficacia y de la relación coste/beneficio. Uso de métodos de monitorización más frecuentes y de sus calibraciones. Uso de ordenadores personales y de los programas que atiendan las necesidades básicas de base de datos, procesador de texto y calculo.   
47. Métodos para la selección e interpretación de las pruebas diagnosticas. Métodos para la elección de los tratamientos. Técnicas para la elaboración de protocolos y para la toma de decisiones medicas. Lectura critica de la bibliografía. Elementos de Bioestadística. Diseño, elaboración y presentación de trabajos de investigación. Preparación de trabajos para su publicación. Preparación y presentación de conferencias científicas.   
48. Legislación básica en materia de responsabilidades legales, tales como partes judiciales, consentimientos de actuaciones médicas que generen riesgo, problemas medico-legales por motivos religiosos u otros.   
49. Consideraciones éticas sobre la adecuación de los tratamientos a la situación clínica del paciente, a la opinión expresada por el mismo o por sus familiares, en lo que se refiere a mantener la vida, a aliviar el sufrimiento y a evitar o minimizar los riesgos. Legislación vigente y aspectos éticos de los ensayos clínicos.   
50. Conocer las técnicas de «triage» y de adecuación de los recursos aplicables a los posibles desenlaces. Conocer técnicas de búsqueda, transporte sanitario y evacuación de colectivos. Conocer las actuaciones de resucitación in situ de lesionados. Conocer los fundamentos básicos de los programas de emergencias ante diferentes tipos de catástrofes, naturales o secundarias a actividades humanas.   
Temario específico de la categoría  
Medicina nuclear  
1. Describir matemáticamente las funciones lineal, exponencial, logarítmica y otras de aplicación en Medicina Nuclear.   
2. Explicar los fundamentos del análisis compartimental y enumerar sus aplicaciones clínicas más importantes.   
3. Explicar los fundamentos de la teoría del cálculo de flujos.   
4. Aplicación de los conceptos básicos de estadística a la valoración de las exploraciones y de la toma de decisiones, así como las técnicas de correlación valorando la significación de los resultados.   
5. Describir la estructura atómica de la materia.   
6. Enumerar las características de las siguientes partículas elementales: electrón, protón, neutrón, positrón y neutrino. Definir los siguientes conceptos: masa atómica, número atómico, nucléido y radionucléido.   
7. Distinguir entre elementos isótopos, isóbaros, isótonos e isómeros. Interpretar la estabilidad nuclear en función del defecto de masa, número atómico y masa atómica.   
8. Describir los principales métodos y sistemas empleados para la obtención de radionucléidos artificiales.   
9. Describir el fenómeno de la radiactividad y las radiaciones emitidas por los núcleos radiactivos.   
10. Explicar la ley de desintegración radiactiva. Especificar el significado de la constante de desintegración, período de semidesintegración, vida media y equilibrio radiactivo.   
11. Representar esquemáticamente los siguientes procesos: emisión beta, captura electrónica, conversión interna y transición isomérica. Interpretar los espectros de energía asociados a los procesos anteriores.   
12. Describir y explicar la interacción de las radiaciones electromagnéticas con la materia. Describir y explicar la interacción de las radiaciones corpusculares, cargadas y neutras, con la materia.   
13. Identificar y describir las propiedades físicas de los radionucléidos empleados en Medicina Nuclear Definir las magnitudes radiológicas siguientes: actividad, exposición, dosis absorbida, y dosis equivalente, así como sus unidades.   
14. Describir y explicar el fundamento y funcionamiento de los equipos utilizados en la producción de radioisótopos artificiales. Describir el ciclotrón y enumerar los productos con él obtenidos y de uso habitual en Medicina Nuclear.   
15. Describir el fundamento de los diferentes componentes de una cadena de detección y medida.   
16. Describir y explicar el funcionamiento de los equipos utilizados en Protección Radiológica y en Medicina Nuclear, con especial atención a los contadores gamma y beta, y a las gammacámaras planares y tomográficas (SPECT y PET).   
17. Explicar los fundamentos de la formación de imágenes y de los factores que la modifican en los diferentes sistemas empleados en los servicios de Medicina Nuclear.   
18. Explicar los componentes básicos que constituyen la parte material (hardware) de un ordenador. Describir los sistemas operativos (software) de un ordenador. Describir las unidades de entrada-salida (periféricos) de un ordenador.   
19. Describir y explicar las normas y métodos del control de calidad de los equipos utilizados en Protección Radiológica y Medicina Nuclear, así como la interpretación de los resultados.   
20. Describir y explicar los fundamentos y funcionamiento de otras técnicas biofísicas afines utilizadas en Medicina Nuclear.   
21. Explicar los mecanismos de acción directa e indirecta de las radiaciones ionizantes. Definir la transferencia lineal de energía y la eficacia biológica relativa. Explicar la acción de las radiaciones ionizantes sobre el DNA.   
22. Explicar la acción de las radiaciones ionizantes sobre la célula y el ciclo celular. Explicar los mecanismos que intervienen en la reparación celular de las lesiones radioinducidas. Explicar la acción de las radiaciones ionizantes sobre tejidos y órganos.   
23. Definir el concepto de radiosensibilidad y enumerar factores que la modifican. Explicar los factores que modifican los efectos de las radiaciones ionizantes y sus mecanismos. Explicar la acción de las radiaciones ionizantes sobre el organismo en su totalidad.   
24. Describir los síndromes de irradiación superaguda, aguda y cronica.   
25. Describir las bases físicas de la Protección Radiológica. Describir las bases biológicas de la Protección Radiológica. Describir los fenómenos radiobiológicos y las medidas de profilaxis del daño producidos por las radiaciones ionizantes emitidas por los radionucléidos.   
26. Conocer e interpretar las medidas de Protección Radiológica contenidas en la legislación vigente en los servicios de Medicina Nuclear.   
27. Describir las medidas de protección especiales en cada caso para el manejo de radionucléidos en forma sólida, líquida o gaseosa. Describir las medidas de Protección Radiológica en almacenamiento, tratamiento y eliminación de residuos radiactivos. Describir las medidas de Protección Radiológica y de Seguridad en el Trabajo en cada una de las aplicaciones de la Medicina Nuclear. Describir las medidas de Protección Radiológica y Seguridad en el Trabajo para personal profesionalmente expuesto, pacientes, público y población en su conjunto. Describir los planes de emergencia ante accidentes en los que intervengan radionucléidos.   
28. Describir el tratamiento y control de los pacientes lesionados o potencialmente afectados por el efecto de radiaciones ionizantes, con especial referencia a las medidas de descontaminación y desincorporación de sustancias radiactivas.   
29. Definir el término «Radiofarmacología». Definir los términos «Radiofármaco», «Radionucléido» y «Radio- trazador», enumerando las diferencias entre ellos. Valorar y citar el radionucléido y radiofármaco más adecuados para cada actuación concreta.   
30. Describir las diferentes vías de administración, metabolismo y eliminación de los distintos radiofármacos. Enumerar los mecanismos de localización de los radiofármacos y su aplicación en las distintas exploraciones y tratamientos.   
31. Definir los conceptos de pureza química, radioquímica y radiactiva, y distinguir las diferencias entre ellos. Definir las características de isotonicidad, apirogeneidad, esterilidad, pH, toxicidad e idoneidad biológica de un radiofármaco.   
32. Definir los términos síntesis y marcaje. Describir los métodos generales de marcaje de moléculas, partículas y células. Reconocer los factores que pueden afectar la pureza y estabilidad de los compuestos marcados.   
33. Enumerar y describir los métodos de control de calidad de los radiofárrnacos.   
34. Definir el concepto de generador y describir sus elementos y características. Enumerar los generadores de uso habitual y seleccionar el sistema generador más adecuado para cada uso. Analizar las ventajas e inconvenientes que pueden derivarse del uso de generadores. Describir el generador de Mo-Tc y analizar sus diferentes características. Describir las características principales que intervienen en la radioqufmica del 99mTc. Describir los distintos compuestos marcados con 99mTc de uso en Medicina Nuclear.   
35. Definir y explicar los fundamentos físicos, enumerar las indicaciones y comentar las ventajas e inconvenientes de otras exploraciones por la imagen y de otras exploraciones in vivo e in vitro relacionadas con la Medicina Nuclear. Analizar y explicar la relación y el valor comparado entre las exploraciones realizadas mediante el uso de radionucléidos y otras técnicas diagnósticas.   
36. Definir los conceptos de Radioanálisis e Inmunoanálisis y exponer los principios teóricos en que se basan. Describir los distintos tipos de Radio e Inmunoanálisis. Definir los conceptos, estructura y propiedades de los anticuerpos (monoclonales y policlonales), antígenos y haptenos.   
37. Explicar los fundamentos y características de la reacción antígeno-anticuerpo. Valorar los distintos factores que influyen en dicha reacción. Definir la capacidad de unión y afinidad de un anticuerpo. Explicar los diferentes métodos de marcaje. Representar gráficamente e interpretar una curva estándar. Explicar los criterios para seleccionar el método adecuado para cálculos automáticos.   
38. Describir y explicar el control de calidad de los elementos que intervienen en el Radio e Inmunoanálisis. Indicar y planificar las pruebas de estimulación y supresión empleadas en Medicina Nuclear. Controlar y valorar clínicamente los resultados obtenidos en el Radio e Inmunoanálisis.   
39. Enumerar las principales técnicas de autorradiografía. Describir y explicar sus fundamentos y aplicaciones.   
40. Describir todas las exploraciones empleadas en el estudio de cada órgano o sistema, haciendo constar: Preparación del enfermo. Radiofármacos a emplear y su dosis. Proyecciones a registrar. Datos técnicos instrumentales. Necesidad o no de medios auxiliares. Riesgos de las exploraciones, su prevención y tratamiento.  
41. Determinar el plan de exploraciones en relación con los datos clínicos del enfermo, teniendo en cuenta: Información clínica del enfermo en cuanto a su estado: Orgánico y psíquico. Económico-social. Exploraciones previas efectuadas. Infraestructura disponible: Radiofármacos. Utillaje, carga asistencial del mismo y listas de espera. Establecer correlación con otras técnicas diagnósticas en el centro de trabajo.   
42. Identificar y describir las estructuras y funciones representadas y los parámetros de normalidad y sus variaciones en los estudios morfológicos y funcionales. Enumerar y describir los posibles artefactos.   
43. Valorar las curvas actividad/tiempo y los datos cuantitativos obtenidos en los estudios funcionales.   
44. Identificar y describir los hallazgos patológicos y sus características semiológicas.   
45. Describir el tratamiento de los datos analógicos y digitales obtenidos en las exploraciones, así como los cálculos oportunos para cuantificar las funciones estudiadas.   
46. Enumerar y describir las urgencias médicas que pueden producirse en un servicio de Medicina Nuclear, así como su tratamiento.   
47. Describir e interpretar los hallazgos de las distintas exploraciones, dando una orientación diagnóstica. Definir las posibilidades, limitaciones y riesgos de las exploraciones en Medicina Nuclear. Valorar la eficacia diagnóstica y la relación costo-beneficio para cada una de las exploraciones.   
48. Describir los radiofármacos empleados en terapia, así como sus propiedades farmacológicas y farmacocinéticas. Describir las bases radiobiológicas de la acción terapéutica de los radionucléidos utilizados en terapia. Describir los métodos de cálculo (volumétricos, de actividad, do. simétricos) necesarios en terapia con radionucléidos.   
49. Describir la historia natural (etiología, patogenia, clínica y tratamientos alternativos) de las enfermedades susceptibles de terapia con radionucléidos. Establecer el diagnóstico y pronóstico y control de la evolución de la patología susceptible de terapia con radionucléidos. Establecer las indicaciones y describir las técnicas terapéuticas de la Medicina Nuclear en la patología susceptible de ella.   
50. Enumerar las normas de diagnóstico, evaluación y tratamiento de la patología derivada de la terapia con radionucléidos. Determinar la indicación y el momento de aplicación de otras terapias asociadas.  
Temario específico de la categoría  
Neumología  
1. Las enfermedades obstructivas broncopulmonares (1): el asma, la bronquitis crónica,   
2. Las enfermedades obstructivas broncopulmonares (2): el enfisema, las bronquiectasias y la fibrosis quística.   
3. Las enfermedades neoplásicas pulmonares, tanto primarias como metastásicas.   
4. Las enfermedades neoplásicas pleurales, tanto primarias como metastásicas.   
5. Las enfermedades neoplásicas mediastínicas, tanto primarias como metastásicas.   
6. Las infecciones pulmonares, tanto en los pacientes inmunocompetentes como en los inmunodeprimidos, y los mecanismos de defensa del aparato respiratorio.   
7. Las micosis pulmonares, tanto en los pacientes inmunocompetentes como en los inmunodeprimidos, y los mecanismos de defensa del aparato respiratorio.   
8. Las parasitosis pulmonares, tanto en los pacientes inmunocompetentes como en los inmunodeprimidos, y los mecanismos de defensa del aparato respiratorio.   
9. La tuberculosis pulmonar incluyendo los aspectos relacionados con el manejo, la epidemiología y la prevención de esta enfermedad.  
10. La tuberculosis extrapulmonar, incluyendo los aspectos relacionados con el manejo, la epidemiología y la prevención de esta enfermedad.  
11. Otras micobacteriosis, incluyendo los aspectos relacionados con el manejo, la epidemiología y la prevención de estas enfermedades.   
12. Las enfermedades pulmonares intersticiales difusas (neumopatías intersticiales).   
13. Las enfermedades vasculares pulmonares (1): el tromboembolismo pulmonar, la hipertensión pulmonar primaria y secundaria,   
14. Las enfermedades vasculares pulmonares (2): las vasculitis y los síndromes hemorrágicos alveolares.   
15. Las enfermedades ocupacionales o relacionadas con el medio ambiente, particularmente las debidas a la inhalación de polvos orgánicos e inorgánicos.   
16. Las enfermedades ocupacionales o relacionadas con el medio ambiente, relacionadas con el asbesto y el asma ocupacional.   
17. Las enfermedades iatrogénicas, incluyendo las enfermedades pulmonares producidas por fármacos y las complicaciones postoperatorias.   
18. Las lesiones pulmonares agudas, incluyendo las debidas a radiaciones  
19. Las lesiones pulmonares agudas, incluyendo las debidas a inhalaciones   
20. Las lesiones pulmonares agudas, incluyendo las debidas a traumatismos.   
21. Las manifestaciones pleuropulmonares de enfermedades sistémicas,   
22. Las enfermedades del colágeno y las enfermedades primarias de otros órganos.   
23. La insuficiencia respiratoria y sus causas,   
24. El síndrome del distress respiratorio agudo y las formas agudas y crónicas de las enfermedades obstructivas. Los trastornos neuromusculares.  
25. Los transtornos debidos a defectos de la pared torácica.   
26. Las enfermedades pleurales, incluyendo el derrame pleural, el neumotórax, el quilotórax, el hemotórax, el empiema y los tumores pleurales.   
27. Las enfermedades del mediastino.   
28. Los trastornos genéticos y del desarrollo del aparato respiratorio.   
29. Las enfermedades propias de la tráquea   
30. Las enfermedades propias de los bronquios principales.   
31. Las enfermedades por hipersensibilidad, incluyendo el asma bronquial, la rinitis y las alveolitis alérgicas extrínsecas.   
32. Los trastornos respiratorios relacionados con el sueño.   
33. Los trastornos de la ventilación alveolar y de su control, incluyendo el síndrome de obesidad-hipoventilación.   
34. Las enfermedades de la musculatura respiratoria  
35. Bases de la rehabilitación respiratoria.   
36. Las alteraciones respiratorias secundarias a los trastornos nutricionales.   
37. Los trastornos respiratorios en situaciones de hiper o hipobarismos.   
38. El trasplante pulmonar.   
39. La prevención de las enfermedades respiratorias.   
40. La evaluación respiratoria pre y postoperatoria.   
41. Las bases moleculares y celulares de las enfermedades respiratorias.   
42. El tabaquismo. Técnicas de deshabituación tabáquica.  
43. Técnicas terapéuticas vinculadas a la Neumología (1): Tratamientos con citostáticos e inmunosupresores. Terapias aerosolizadas. Hiposensibilización alergénica. Drenaje pleural. Pleurodesis y fibrinolisis pleural. Braquiterapia endobronquial. Crioterapia endobronquial.   
44. Técnicas terapéuticas vinculadas a la Neumología (2): Laserterapia endobronquial. Electrocauterización endobronquial. Tratamientos endobronquiales fotodinámicos. Colocación de prótesis endobronquiales. Traqueostomía percutánea. Selección, manejo y cambio de cánulas traqueales. CPAP, BiPAP y otras modalidades de ventilación mecánica invasora y no invasora.  
45. Técnicas diagnósticas vinculadas a la Neumología: Técnicas no invasoras (1): Radiografía de tórax. Tomografía computarizada, resonancia nuclear magnética y tomografía por emisión de positrones del tórax. Arteriografía pulmonar convencional y digital. Gammagrafía pulmonar. Ecografía torácica.   
46. Técnicas diagnósticas vinculadas a la Neumología: Técnicas no invasoras (2): Electrocardiografía. Espirometría y curvas de flujo-volumen. Pruebas de hipersensibilidad cutánea. Test de provocación bronquial específica e inespecífica. Pletismografía y medición de volúmenes estáticos pulmonares con gases inertes. Estudios fisiopatológicos con nitrógeno, helio y óxido nítrico. Medición de presiones respiratorias (ins-y espiratorias).  
47. Técnicas diagnósticas vinculadas a la Neumología: Técnicas no invasoras (3): Pruebas de difusión alveolo-capilar. Distensibilidad pulmonar y presiones máximas ins-y espiratorias. Ergometría respiratoria. Análisis de gases respiratorios en sangre arterial y venosa y cálculo del efecto «shunt» o de cortocircuito o mezcla venosa.   
48. Técnicas diagnósticas vinculadas a la Neumología: Técnicas no invasoras (4): Pruebas para la valoración del control de la respiración (presiones inspiratorias de oclusión, patrón respiratorio, sensibilidad de quimiorreceptores y otras). Polisomnografía, poligrafía cardiorrespiratoria y oximetría en registro continuo. Pulsioximetría. Capnografía. Inducción del esputo. Técnicas relacionadas con el estudio del tabaquismo.  
49. Técnicas diagnósticas vinculadas a la Neumología: Técnicas invasoras (1): Toracocentesis. Biopsia pulmonar transparietal. Pleuroscopia (toracoscopia). Broncoscopia flexible y sus técnicas complementarias. Biopsia bronquial y transbronquial. Punción-aspiración transbronquial.   
50. Técnicas diagnósticas vinculadas a la Neumología: Técnicas invasoras (2): Lavado broncoalveolar. Broncoscopia rígida y sus técnicas complementarias. Biopsia pleural cerrada o percutánea. Estudios hemodinámicos pulmonares y cateterismo cardíaco derecho.   
Temario específico de la categoría  
Neurocirugía  
1. Muerte cerebral. Legislación vigente sobre trasplante de órganos.  
2. Evaluación preoperatoria en Neurocirugía. Nociones de neuroanestesia. Evaluación neurofisiológica preoperatorio.  
3. Fundamentos del diagnóstico por imagen. Radiología del cráneo. Radiología del raquis. Ecografía y Doppler. Tomografía axial computerizada. Resonancia magnética. Tomografía de emisión de positrones (PET). Medicina nuclear.  
4. Angiografía cerebral, medular y de troncos supraaórticos. Electroencefalografía. Potenciales evocados. Electromiografía. LCR: estudios dinámicos y de laboratorio.  
5. Cirugía estereotáxica. Bases teóricas e indicaciones.  
6. Neuroendocrinología. Neuro-oftalmología. Neuro-otología.  
7. Metabolismo y distribución de líquidos y electrolitos en los compartimentos intra y extracelulares. Manejo y requerimientos en condiciones normales y patológicas.  
8. Hipertensión intracraneal. Fisiopatología. Síndromes de herniación cerebral. Hipertensión intracraneal benigna: pseudotumor de cerebro. Etiología, clínica y opciones de tratamiento quirúrgico.  
9. Síndrome de compresión medular.  
10. Malformaciones congénitas craneales: encefalocele y meningocele craneal. Aplasia cutis congénita.Espina bífida abierta: mielomeningocele. Espina bífida oculta. Malformación de Chiari tipo 2. Anclaje medular postreparación de mielomeningocele. Malformación de Chiari tipo 1. Siringomielia. Quistes aracnoideos. Malformación de Dandy-Walker.  
11. Anomalías de la charnela cráneo-cervical. Craneosinostosis no sindrómica. Síndromes con craneosinostosis. Malformaciones craneofaciales.  
12. Hidrocefalia. Concepto, clasificación, etiología. Diagnóstico clínico y neuroradiológico. Hidrocefalia crónica del adulto: diagnóstico, indicaciones para la cirugía. Tratamiento de la hidrocefalia. Tratamiento médico. Tratamiento quirúrgico. Derivaciones de LCR.: complicaciones y su tratamiento. Ventriculostomía mediante neuroendoscopia: complicaciones y su tratamiento.  
13. Tumores cerebrales. Epidemiología. Clasificación histológica y gradación de los tumores. Marcadores de proliferación tumoral. Factores de crecimiento tumoral. Factores angiogénicos. Genética molecular de tumores.  
14. Gliomas de bajo grado supratentoriales: astrocitoma, oligodendroglioma y tumores gliales mixtos. Gliomas malignos: astrocitoma anaplásico, glioblastoma multiforme, gliosarcoma y oligodendroglioma maligno.Meningiomas: Clasificación anatomopatológica. Criterios quirúrgicos. Recidivas. Opciones no quirúrgicas de tratamiento.  
15. Tumores de la fosa craneal posterior: meduloblastoma, ependimoma, papiloma de los plexos y astrocitoma benigno.  
16. Tumores ventriculares. Tumores de los ventrículos laterales. Tumores del tercer ventrículo.  
17. Ependimoma intracraneal. Subependimoma.  
18. Tumores del tronco cerebral. Clasificación anatomoclínica. Criterios de cirugía. Opciones de tratamiento.  
19. Tumores hipofisarios. Adenomas. Craneofaringiomas. Tumores de la región pineal. Clasificación. Diagnóstico. Opciones de tratamiento.  
20. Linfomas intracerebrales. Carcinomatosis meníngea: problemas quirúrgicos.  
21. Metástasis cerebrales. Etiología, diagnóstico e indicaciones de tratamiento quirúrgico. Selección de pacientes para la cirugía.  
22. Tratamientos coadyuvantes en los tumores de cerebro. Tratamientos quimioterápicos. Radioterapia. Radiocirugía.  
23. Tumores del cráneo. Tumores de la órbita. Tumores de la base del cráneo.  
24. Tumores intramedulares: astrocitoma y ependimoma. Otras variedades histológicas. Tumores extramedulares intradurales. Meningioma y neurinoma. Otros tumores.  
25. Tumores vertebrales primitivos. Metástasis vertebrales: origen, diagnóstico y tratamiento quirúrgico. Selección de pacientes para la cirugía.  
26. Ictus isquémico cerebral. Ataque isquémico transitorio. Modalidades de diagnóstico. Indicaciones de cirugía.  
27. Hemorragia subaracnoidea. Epidemiología, etiología, diagnóstico y tratamiento.  
28. Aneurismas intracraneales. Etiología y clasificación. Opciones de tratamiento: cirugía, abordajes y embolización.  
29. Hematomas intracerebrales espontáneos. Etiología, clasificación. Indicaciones del tratamiento quirúrgico. Pronóstico. Hematomas de fosa posterior.  
30. Malformaciones arteriovenosas cerebrales. Clasificación. Diagnóstico y opciones de tratamiento: cirugía, embolización y radiocirugía. Fístulas carótido-cavernosas: espontánea y traumática. Clínica, diagnóstico y tratamiento.  
31. Trombosis venosa y de los senos venosos.  
32. Cavernomas supra e infratentoriales. Clínica. Opciones e indicaciones de tratamiento.  
33. Lesiones vasculares de la médula espinal. Clasificación y tratamiento quirúrgico y endovascular.  
34. Traumatismo craneoencefálico: Fisiopatología. Tratamiento y pronóstico. Heridas penetrantes craneoencefálicas: Manejo inicial. Tratamiento quirúrgico. Complicaciones.  
35. Fracturas craneales: fracturas de la bóveda, fracturas de la base de cráneo. Fracturas con hundimiento craneal. Criterios quirúrgicos.  
36. Hematoma epidural intracraneal, hematoma subdural agudo y hematoma subdural crónico. Clínica, diagnóstico y tratamiento.  
37. Traumatismo craneofacial. Fístulas de líquido cefalorraquídeo post-traumáticas.  
38. Secuelas de los traumatismos craneales. Síndrome post-traumático. Epilepsia. Lesiones de pares craneales. Secuelas neuropsicológicas y su rehabilitación.  
39. Traumatismo raquimedular. Epidemiología. Evaluación del paciente. Diagnóstico y tratamiento inicial.  
40. Lesiones traumáticas de la médula espinal. Evaluación, diagnóstico y tratamiento. Indicaciones del tratamiento quirúrgico. Cuidados del paciente tetra y parapléjico.  
41. Fracturas y luxaciones de columna cervical alta (atlas y axis). Fracturas y luxaciones cervicales subaxiales. Fracturas y luxaciones del raquis torácico. Fracturas y luxaciones del raquis lumbar. Fracturas del sacro.  
42. Conceptos y mecanismos de biomecánica del raquis. Conceptos de inestabilidad de columna. Indicaciones de las fijaciones con instrumentación de la columna. Complicaciones de la instrumentación del raquis.  
43. Hernia discal cervical, hernia discal torácica, hernia discal lumbar y estenosis del canal lumbar. Clínica, diagnóstico y tratamiento. Cuadros de fracaso de la cirugía de columna. Diagnóstico y tratamiento.  
44. Cirugía de nervios periféricos. Etiología e indicaciones de la cirugía. Técnicas de evaluación y tratamiento quirúrgico. Compresión del nervio mediano y del cubital.  
45. Lesiones quirúrgicas del Sistema Nervioso Vegetativo.  
46. Diagnóstico y cirugía de la epilepsia.  
47. Neurocirugía en la enfermedad de Parkinson. Tratamiento del temblor. Neurocirugía en trastornos psiquiátricos. Tratamiento de la espasticidad.  
48. Tratamiento del dolor. Teorías del dolor. Tratamiento médico. Tratamiento quirúrgico. Técnicas percutáneas. Neurectomía percutánea del trigémino. Descompresión microvascular. Radiocirugía en la neuralgia del trigémino.  
49. Absceso cerebral. Empiema cerebral. Etiología, diagnóstico, tratamiento médico y tratamiento quirúrgico. Secuelas.  
50. Infecciones del raquis. Absceso epidural espinal. Osteomielitis vertebral no tuberculosa. Osteítis vertebral tuberculosa (Pott). Discitis espontánea y postquirúrgica. Enfermedades parasitarias del SNC: neurocisticercosis, quiste hidatídico, enfermedades por hongos. Complicaciones neurológicas por infección de VIH.  
Temario específico de la categoría  
Psiquiatria  
1. Fundamentos históricos del pensamiento psiquiátrico.  
2. Fundamentos biológicos de la Psiquiatría.  
3. Fundamentos psicológicos de la Psiquiatría.  
4. Fundamentos socio-culturales de la Psiquiatría.  
5. Epidemiología psiquiátrica. Concepto de caso psiquiátrico.  
6. La entrevista psiquiátrica. Relación médico-paciente. Anamnesis y exploración del estado mental.Entrevistas estructuradas, cuestionarios y escalas de evaluación psiquiátrica.  
7. Métodos somáticos de diagnóstico (electroencefalográficos y otros neurofisiológicos, técnicas de imagen en neuroradiología, laboratorio)  
8. Clasificación en Psiquiatría.  
9. Fundamentos de la investigación psiquiátrica. Metodología del trabajo y la investigación psiquiátrica. Manejo de fuentes bibliográficas.  
10. Psicopatología de la conciencia, memoria y atención.  
11. Psicopatología de la percepción, pensamiento y lenguaje.  
12. Psicopatología de la afectividad y psicomotricidad.  
13. Delirium, demencia, trastornos amnésicos y otros trastornos cognoscitivos.  
14. Trastornos mentales debidos a enfermedades médicas generales.  
15. Trastornos mentales relacionados con el alcohol.  
16. Trastornos mentales relacionados con otras sustancias psicotrópicas.  
17. Esquizofrenia.  
18. Otros trastornos psicóticos.  
19. Trastorno bipolar.  
20. Trastornos depresivos.  
21. Trastornos de ansiedad.  
22. Trastornos somatomorfos.  
23. Trastornos facticios y simulación.  
24. Trastornos disociativos.  
25. Trastornos sexuales y de la identidad sexual.  
26. Trastornos de la conducta alimentaria.  
27. Trastornos del sueño.  
28. Trastornos del control de los impulsos.  
29. Trastornos adaptativos.  
30. Trastornos de la personalidad.  
31. Factores psicológicos que afectan al estado físico.  
32. Retraso mental.  
33. Trastornos del desarrollo psicológico. Trastornos del comportamiento y de las emociones de comienzo habitual en la infancia y adolescencia.  
34. Intervenciones de prevención primaria, secundaria y terciaria en Psiquiatría.  
35. Psicofármacos antidepresivos.Psicofármacos antipsicóticos.  
36. Psicofármacos ansiolíticos e hipnóticos. Sales de litio y otros psicofármacos eutimizantes.  
37. Psicofármacos para el tratamiento de las demencias, abuso de sustancias y trastorno por déficit de atención e hiperactividad.  
38. TEC y otras terapias biológicas.  
39. Psicoanálisis, psicoterapia psicoanalítica y otras terapias de orientación dinámica.  
40. Psicoterapia interpersonal y psicoterapia de apoyo.  
41. Terapia de conducta.Terapia cognitiva.  
42. Terapia familiar.Terapia de pareja.Terapia de grupo.  
43. Técnicas de rehabilitación y reinserción social en Psiquiatría. La atención prolongada del enfermo mental.  
44. Psiquiatría de urgencia e intervención en crisis.  
45. Medicina Psicosomática y Psiquiatría de Enlace.  
46. Suicidio. Violencia.  
47. Psiquiatría geriátrica.  
48. Aspectos legales de la práctica psiquiátrica. Ética en Psiquiatría.  
49. Organización y gestión de los servicios de atención psiquiátrica en la Comunidad Valenciana  
50. Psiquiatría comunitaria.  
Temario específico de la categoría  
Radiofarmacia   
1. El núcleo atómico. Introducción. Constituyentes del núcleo. Nucleidos. Clasificación de los nucleidos. Carta de nucleidos. Energía de enlace y estabilidad nuclear. Fuerzas nucleares de saturación. Modelos nucleares.  
2. Desintegración radiactiva.Introducción. Partículas y radiaciones emitidas por los radionucleidos. Ley fundamental de la desintegración radiactiva. Unidades de radiactividad. Período de semidesintegración y vida media. Transformaciones radiactivas en cadena. Equilibrio radiactivo.  
3. Partículas y radiaciones.Desintegración alfa: Características. Esquemas de desintegración alfa. Espectros de energías. Desintegración beta: Espectro de energías. Formas de desintegración beta. Captura electrónica. Esquemas de desintegración beta. Emisión gamma: Naturaleza de la radiación electromagnética. Proceso de conversión interna. Transiciones isoméricas. Esquemas de desintegración de isómeros nucleares.  
4. Interacción de la radiación con la materia.Introducción. Mecanismos de interacción. Poder de frenado. Ionización específica. Alcance. Curvas de Bragg. Bremmstrahlung. Proceso de aniquilamiento. Autoabsorción. Efecto fotoeléctrico. Efecto Compton. Efecto de producción de pares. Ley exponencial de atenuación.  
5. Instrumentación: Introducción. Propiedades generales de los detectores. Parámetros que deben optimizarse: Eficiencia de una medida. Tiempos asociados a la medida. Constante de tiempo. Duración del impulso. Altura del impulso. Determinación de energías.  
Clasificación de los detectores. Sistemas de detección basados en la ionización de gases. Detectores de centelleo. Detectores de semiconductores. Otros sistemas de medida.  
6. Espectrometría gamma.Fundamento de la espectrometría gamma. Analizador de impulsos. Espectro diferencial e integral. Espectrómetro monocanal y multicanal. Calibrado de un espectrómetro. Medida de mezclas de radionucleidos emisores gamma. Aplicaciones.  
Espectrometría de centelleo líquido.Fundamento. Ventajas de esta técnica. Métodos de normalización para la corrección de la extinción. Medida de muestras beta con doble marcado.  
7. Errores en las medidas de radiactividad.Introducción. Fuentes de error en las medidas de radiactividad. Factores que afectan a la eficiencia del detector. Calibrado del mismo. Estadística aplicada a las medidas radiactivas. Errores absolutos y relativos. Distribución óptima de los tiempos de medida.  
8. Calibración y uso de activímetros.Introducción. Funcionamiento y utilización. Factor de calibración y geometría de referencia: Su determinación. Proceso de medida de una fuente.  
9. Magnitudes y unidades radiológicas.Exposición: Roentgen. C/Kg. Energía cedida: Kerma. Dosis absorbida: Rad. Gray. Eficacia biológica relativa y factor de calidad. Dosis equivalente: Rem. Sievert.   
Efectos biológicos de las radiaciones.Introducción. Acción de las radiaciones en los sistemas biológicos: Efectos a nivel molecular. Efectos a nivel celular y tisular. Efectos a nivel de individuo y de especie. Efectos somáticos estocásticos y no estocásticos. Efectos genéticos. Efectos retardados. Efectos acumulativos.  
10. Dosimetría.Introducción. Factores de los que depende la dosis. Grupos de población. Límites anuales de dosis (LAD). Operación planificada. Dosis acumulada. Tiempo de permanencia. Control de la dosis. Dosimetría personal y de área. Criterio ALARA.  
11. Contaminación ambiental e interna.Introducción. Contaminación de fluidos. Constantes fisiológicas. Concentración máxima admisible (CMA). Índices de nivel de peligrosidad y de nivel global de riesgo. Contaminaciones superficiales. Control de las contaminaciones. Carga orgánica máxima permisible. Vías de contaminación. Períodos de semieliminación biológico y efectivo. Clasificación de los radionucleidos según su radiotoxicidad.  
12. Técnicas de protección radiologica.Introducción. Técnicas de protección contra las radiaciones externas. Materiales empleados en el blindaje de partículas y radiaciones. Cálculo de espesores de blindaje. Diagramas de isodosis. Protección radiológica ocupacional. Clasificación de las zonas de trabajo y su control radiológico. Manipulación de fuentes. Protección del personal profesional expuesto y del público en general. Manipulación sin riesgo de radionucleidos. Residuos radiactivos. Almacenamiento de fuentes radiactivas.  
13. Legislación y reglamentación sobre instalaciones radiactivas y protección radiológica.Desarrollo de la legislación nuclear en España. Reglamento de Instalaciones Nucleares y Radiactivas. Autorización de Instalaciones. Documentación. Licencias de Operador y de Supervisor. Inspección de las Instalaciones Radiactivas. Diario de operación e informes. El Consejo de Seguridad Nuclear. Reglamento sobre Protección Sanitaria contra las Radiaciones Ionizantes. Legislación sobre criterios de calidad en Medicina Nuclear y sobre protección radiológica de las personas sometidas a radiaciones ionizantes con ocasión de exposiciones médicas.  
14. Radiofarmacia general. Introducción.Concepto de Radiofarmacia. Ámbito de la Radiofarmacia. Relación con otras actividades. Situación actual.   
Radiomarcaje de moléculas.Trazadores para uso «in vivo» e «in vitro». Radionucleidos utilizados. Marcajes in vivo e in vitro. Purificación. Actividad específica. Conservación y degradación de trazadores radiactivos (decay, radiolisis, autorradiolisis).  
15. Principios de radiofarmacia.Definición de radiofármaco. Características del radiofármaco ideal (energía de emisión, decay, inercia metabólica, disponibilidad, vida media efectiva). Mecanismo de localización de los radiofármacos. Órgano diana.  
16. Formulación de radiofármacos.Formulación de productos radiofarmacéuticos: principios activos, componentes esenciales y excipientes. Conservación. Estabilidad. Acondicionamiento. Formas farmacéuticas: cápsulas, inyectables, soluciones orales, suspensiones, gases y aerosoles. Normas de Farmacopea.  
Físico-química radiofarmacéutica.Cinética del proceso de marcaje. Cinética de degradación de radiofármacos. Coloides. Suspensiones. Isotonía.  
17. Generadores de radionucleidos.Introducción. Principios de un generador. Generador de 99Mo/99mTc. Otros generadores (113Sn/113mIn, 81Rb/81mKr, 68Ge/68Ga). Control de calidad de un generador.Características físicoquímicas del eluido. Esterilidad y apirogenicidad. Detección de contaminantes químicos y radionucleídicos. Técnicas.  
18. Química del tecnecio. Generalidades.Características de los metales de transición. Propiedades químicas de los elementos del grupo VII. Estados de oxidación. Propiedades redox. Especies iónicas. Diferencias entre la química del tecnecio y la del renio.  
Estados de oxidación del tecnecio y sus principales compuestos. Estados de oxidación (VII) y (VI). Compuestos con ligandos oxo. Estado de oxidación (V). Compuestos con el nucleo «[TcO]3+». Compuestos con el núcleo «[TcO2]+». Nitruros y otros compuestos. Estados de oxidación (IV) y (III). Compuestos con ligandos conteniendo nitrógeno, oxigeno y azufre. Compuestos con enlaces metal-metal. Estados de oxidación (II) y (I). Compuestos con fosfinas e isonitrilos. Carbonilos.  
19. Procesos químicos en un equipo.Descripción general de un equipo. Funciones de los componentes: Reductor, ligando, ligando secundario, antioxidantes, tampones, otros. Principales reductores y aditivos.  
20. Radiofármacos tecneciados  
Radiofármacos de perfusión cerebral: Exametazina (HM-PAO), Bicisato (ECD). Radiofármacos de perfusión miocárdica: 2-Metoxi-isobutil-isonitrilo (MIBI), Tetrofosmina. Radiofármacos del sistema vascular: Albúmina humana. Radiofármacos de perfusión pulmonar: Macroagregados y microesferas de albúmina (MAA).  
Radiofármacos del sistema óseo: Derivados del ácido fosfórico (MDP, HEDP, PYP, etc). Radiofármacos del estudio de la función renal: Acido dimercaptosuccínico (DMSA), acido dietilentriaminopentaacético (DTPA), mercaptoacetiltriglicina (MAG-3®). Radiofármacos del sistema hepatobiliar: Complejos con derivados del ácido iminodiacético (IDAs), coloides. Radiofármacos del sistema linfático: Nanocoloides y microcoloides. Radiofármacos de segunda generación: Conceptos generales. Compuestos con péptidos y anticuerpos.  
21. Radiofármacos tecneciados en investigación.Nuevos entornos de coordinación: Nitruros. Carbonilos. Combinaciones de diferentes ligandos: Compuestos '3+1'y otras combinaciones. Investigación en radiofármacos de segunda generación. Preparación mediante quelatos bifuncionales. Péptidos. Aplicaciones en oncología. Los compuestos de 186Re y 188Re para aplicaciones terapéuticas.  
22. Radioyodación.Introducción. Química y radioisótopos del Iodo. Radioyodación. Mecanismos de marcaje: Intercambio isotópico, sustitución electrofílica, sustitución nucleofílica, adición al doble enlace. Métodos de Radioyodación. Métodos de purificación. Otras técnicas de marcaje. Degradación y conservación de radiofármacos yodados.  
23. Radiofármacos yodados.Ioduro sódico (131I, 123I). Albúmina sérica yodada (125I). Orto-iodohipurato sódico (123I, 131I). Metaiodo bencil guanidina (123I, 131I). Noriodocolesterol (131I). Ioflupano (123I).  
24. Radiofármacos del indio (111In).Química del Indio. Marcaje de péptidos y proteinas. Quelatos bifuncionales.  
25. Descripción monográfica de radiofármacos del 111in.Pentetato de indio (111In-DTPA), cloruro de indio, oxinato de indio, anticuerpos monoclonales, péptidos.  
26. Radiofármacos de uso terapéutico.Fosfato sódico (32P), cloruro de estroncio (89Sr), sales de Itrio (90Y) coloidal, Hidroxietilendifosfonato (153mSm), anticuerpos (90Y). Otros emisores beta.  
27. Otros radiofármacos.Radiofármacos de selenio (75Se): Selenocolesterol, ácido tauroselenocólico. Radiofármacos de cromo (51Cr): Edetato de cromo, cromato sódico. Otros radiofármacos de uso diagnóstico: Citrato de galio (67Ga), cloruro de talio (201Tl), citrato de hierro (59Fe), cloruro de calcio (47Ca), cápsulas de cianocobalamina (57Co), Gases radiactivos: xenon (133Xe), kripton (81mKr), micropartículas de carbono- tecnecio (99mTc).  
28. Radiofármacos autólogos.Proteínas séricas. Células sanguíneas marcadas (hematíes y leucocitos). Plaquetas. Células intactas y desnaturalizadas. Radionucleidos precursores utilizados. Métodos de marcaje y control.  
29. Control de calidad de los radiofármacos:  
Pruebas físicoquímicas: estado físico, pH, tonicidad, tamaño de partícula, pureza química. Pruebas biológicas: esterilidad, apirogenicidad, toxicidad, biodistribución. Métodos.  
Pruebas radiológicas: concentración radiactiva, pureza radioquímica, pureza radionucleídica, actividad específica. Métodos.  
30. Determinación de la pureza radioquímica de los radiofármacos. Cromatografía en capa fina. Cromatografia en columna. Cromatografía líquida de alta resolución. Otras técnicas: Electroforesis, filtración, extracción líquido-líquido.  
31. Determinación de la estructura de los compuestos formados con 99mTc.Síntesis de compuestos con el núcleo 99Tc. Ventajas e inconvenientes. Síntesis de los compuestos homólogos de renio. Ventajas e inconvenientes. Espectroscopia de masas-Electroespray.   
32. Radiofarmacología.Conceptos generales. Procesos LADME. Aspectos farmacocinéticos y farmacodinámicos. Vida media efectiva. Biodisponibilidad y bioequivalencia. Dosimetría interna.  
33. Diseño de un radiofármaco.Órgano a estudiar. Estructura de la molécula. Radionucleido a emplear. Marcaje y conservación. Farmacocinética, dosimetría interna y toxicidad. Vida media efectiva. Valoración preclínica y clínica.  
34. Producción de radionucleidos emisores de positrones. Producción de radionucleidos emisores de positrones en ciclotrones: 11C, 13N, 15O, 18F. Reacciones nucleares más favorables. Otros radionucleidos. Obtención de radionucleidos emisores de positrones mediante generadores: 44Sc, 52mMn, 62Cu, 68Ga, 72As, 82Rb, 122I.  
Automatización y robotización en radioquímica PET.Sistemas automáticos y semiautomáticos. Componentes mecánicos y electrónicos básicos: válvulas, detectores, sensores, medidores y reguladores de flujo, presión y temperatura; sistemas de control.  
35. La unidad de radiofarmacia PET.Diseño y equipamiento. Características diferenciales. Principios generales de aseguramiento y control de calidad de radiofármacos PET.  
Radiofármacos marcados con 18F.Principios generales de síntesis de radiofármacos marcados con 18F. Síntesis nucleofílica y electrofílica. Estrategias de síntesis. Descripción monográfica (estructura; síntesis; formulación; forma farmacéutica; control de calidad; mecanismo de acción; farmacocinética; indicaciones y posología; contraindicaciones y precauciones; interacciones e interferencias medicamentosas o de otro tipo; efectos secundarios; dosimetría) de: 18F-fluorodesoxiglucosa, 18F-fluoruro, 18F-DOPA. Otros radiofármacos fluorados.  
36. Radiofármacos marcados con 11C.Principios generales de síntesis de radiofármacos marcados con 11C. Trampas criogénicas y de tamiz molecular. Precursores primarios y secundarios: 11CO2, 11CH3I, 11C-metil triflato. Estrategias de síntesis. Síntesis en solución, en fase sólida y en loop. Descripción monográfica (estructura; síntesis; formulación; forma farmacéutica; control de calidad; mecanismo de acción; farmacocinética; indicaciones y posología; contraindicaciones y precauciones; interacciones e interferencias medicamentosas o de otro tipo; efectos secundarios; dosimetría) de Lmetionina (metil[11C]), O-metil[11 C]racloprida. Otros radiofármacos marcados con 11C.  
Radiofármacos marcados con 13N y 15O.Principios generales de síntesis de radiofármacos marcados con 13N y 15O. Descripción monográfica (estructura; síntesis; formulación; forma farmacéutica; control de calidad; mecanismo de acción; farmacocinética; indicaciones y posología; contraindicaciones y precauciones; interacciones e interferencias medicamentosas o de otro tipo; efectos secundarios; dosimetría) de 13N-amoniaco, 15O-agua, gases marcados con 15O: 15O-monóxido de carbono.  
37. Sistemas de adquisición y procesamiento de imagen. Tomógrafos PET y PET-CT: principios de funcionamiento; tipos de cristales y características diferenciales; adquisición 2D y 3D; procesado. Tomógrafos para pequeños animales: microPET.  
38. La tomografía de emisión de positrones en investigación.Investigación traslacional. Aplicación de los radiofármacos PET a I+D de nuevos fármacos. Estudios de competición: «drug challenge studies». Estudios de microdosificación. Análisis de metabolitos. Análisis dinámico de los datos. Visualización «in vivo» de la expresión de los genes mediante tomografía de emisión de positrones: «PET-reporter genes». Combinación de estudios PET-microPET y autorradiografía digital cuantitativa de cuerpo entero. Marcajes dobles.  
39. Producción de radiofármacos.Preparación de radiofármacos, radionucleidos precursores y generadores. Proceso de producción y métodos. Control de materias primas, productos intermedios y producto final. Acondicionamiento.  
Equipos.Preparación de equipos. Control de materias primas, productos intermedios y producto final.  
40. Registro y autorización de radiofármacos.Los productos radiofarmacéuticos como especialidades farmacéuticas. Registro: pruebas de calidad, seguridad y eficacia. Distribución y comercialización.   
41. Exploraciones diagnósticas sin imagen Características de los tests «in vivo-vitro». Eritrocinética, Volumen eritrocitario, Volumen plasmático, Ferrocinética, Captación y descarga tiroidea.  
Pruebas funcionales renales: Filtrado glomerular, Flujo plasmático renal efectivo. Pruebas funcionales digestivas: Test de Schilling, Pérdidas sanguíneas digestivas, Pérdidas proteicas digestivas, Pruebas del aliento.  
42. Exploraciones diagnósticas por la imagen (primera parte).Gammacámara: Funcionamiento y tipos. Exploraciones estáticas y dinámicas; planares y tomográficas.  
Anatomía, fisiopatología, radiofármacos y aplicaciones clínicas en: Sistema óseo-articular, Sistema cardiovascular y Sistema nervioso central.  
43. Exploraciones diagnósticas por la imagen (tercera parte). Anatomía, fisiopatología, radiofármacos y aplicaciones clínicas en: Sistema hepato-biliar, bazo, Sistema uro-renal y Pulmón.  
Exploraciones diagnósticas por la imagen (cua rta parte). Anatomía, fisiopatología, radiofármacos y aplicaciones clínicas en: Sistema endocrino; Aparato digestivo, Procesos infecciosos, tumorales e inflamatorios.  
44. Radioterapia metabólica.Principios de la radioterapia metabólica. Hipertiroidismo y cáncer de tiroides. Policitemia vera. Feocromocitomas y tumores adrenérgicos. Tratamiento del dolor oncológico. Futuras perspectivas.  
Otros usos de los radionucleidos.Técnicas analíticas. Radioterapia. Densitometría. Esterilización por radiaciones. Irradiación de alimentos. Gammagrafía industrial.  
45. Reacciones adversas a los radiofármacos.Inducción de respuestas adversas. Alteraciones yatrogénicas en la biodistribución del radiofármaco. Generación de elementos tóxicos. Alteraciones debidas a la vía de administración del radiofármaco. Defectos de los radiofármacos. Farmacovigilancia y control de defectos en radiofármacos.  
46. Normas de correcta preparación radiofarmacéutica.Normas de Correcta Preparación Radiofarmacéutica a nivel industrial y hospitalario. Personal. Higiene. Procedimientos y protocolos. Documentación y registros. Dispensación y distribución.  
47. Información de radiofármacos.Fuentes de consulta: ficha técnica y prospecto. Catálogo de Especialidades y bancos de datos. Boletín de información. Guía Farmacoterapéutica.  
48. Gestión de los radiofármacos.Criterios técnicos en la elección de radiofármacos. Adquisición de radiofármacos. Planificación y control de existencias  
49. Unidad de radiofarmacia.Concepto y tipos de Unidad de Radiofarmacia. Diseño de una Unidad de Radiofarmacia. Normativa interna de funcionamiento. Recepción y control de radionucleidos, control de residuos radiactivos, preparación y control de calidad de radiofármacos, dosimetría.  
50. Legislación.Legislación sanitaria, comunitaria y española, aplicable a los radiofármacos: producción industrial, ensayos clínicos, registro sanitario, distribución, farmacopea, farmacovigilancia, otros aspectos. Disposiciones comunitarias y españolas sobre sustancias radiactivas, instalaciones y protección radiológica.  
ANEXO III  
Plazas convocadas por especialidad  




Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML