Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8273, del 13-04-2018 (2018/2620)

RESOLUCIÓ de 2 de març de 2018, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 55/14-AIA, Llíria i Marines.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8273

Data del DOGV
:   13-04-2018

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2018/2620

CVE


Data del document
:   02-03-2018

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [Marines](javascript:void(0))
    * [Llíria](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 2 de març de 2018, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 55/14-AIA, Llíria i Marines. [2018/2620]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix la publicació, en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
  
Publicar, en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 55/14-AIA, Llíria i Marines.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 55-2014-AIA.  
Títol: Millora en la xarxa de captació i transport de la Comunitat de Regants de Llíria des de la presa VII del Canal Principal del Camp de Túria (València).  
Promotor: Comunitat de Regants de Llíria.  
Òrgan substantiu: Direcció General de l'Aigua de la Conselleria de Presidència i Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua.  
Localització: termes municipals de Llíria i Marines.  
  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte és procedir a executar les infraestructures necessàries per a la millora dels regadius de les zones Marines II, Caramello i Benissanó que comprenen un total de 1.477,17 ha pertanyents a la zona regable de la Comunitat de Regants de Llíria.  
La totalitat de la zona regable afectada pel projecte compte ja amb reg per goteig; no obstant això, cal escometre accions de modernització per a realitzar el reg d'una manera més eficaç.  
Les obres que es contemplen són: bassa de reg i xarxa de transport.  
Es plantegen dues alternatives. En ambdós casos la longitud de la xarxa de transport és semblant (5.000 metres) així com els diàmetres (entre 400 i 900 mm), es proposa, per a la bassa a executar, dues ubicacions distintes: aigües amunt del Canal Principal del Camp de Túria o aigües avall del dit canal.  
Analitzades les dues alternatives, es conclou que les afeccions ambientals d'ambdues són semblants, per això s'opta per l'alternativa segona de menor complexitat tècnica en permetre l'ompliment de la bassa directament del canal i evitar majors afeccions en la realització del projecte.  
En la xarxa de transport no poden plantejar-se alternatives pel fet que els capçals a abastir ja existeixen. Per tant la xarxa de transport s'adapta al camí annex als capçals.  
  
Per a l'alternativa triada es proposen les actuacions següents:  
1. Construcció d'una bassa de regulació de 61.118 m³ de materials solts que s'ubicarà en la parcel·la 25, del polígon 22, de Marines (bassa VII). La bassa s'executarà semienterrada amb l'objecte de compensar els volums de desmunt i excavació.  
Les característiques principals de la bassa són les següents: perímetre del vas en coronació de 407 metres, inclinació del talús interior de 2:1, alçària màxima del talús exterior de 5,25 metres i inclinació del talús exterior d'1:1.  
El vas interior de la bassa s'impermeabilitzarà per mitjà de geotèxtil de propilé sobre el qual s'instal·larà la làmina impermeabilitzant de geomembrana de PEAD de 2,0 mm de grossària.  
Com a mesura de seguretat es muntaran en el vas de la bassa 4 escales de xarxa de corda en els quatre cantons per a facilitar l'eixida, en cas necessari, d'animals i persones així com rampa de fusta ancorada en coronació i amb flotador en part inferior per a permetre l'eixida de la fauna que puga caure a l'interior del vas.  
En compliment de la legislació vigent, s'ha realitzat la classificació de la bassa en funció del risc potencial que puga derivar-se de la seua possible ruptura o funcionament incorrecte en la categoria B (preses o basses el funcionament incorrecte de les quals puga afectar greument nuclis urbans o a serveis essencials, o produir danys materials o mediambientals molt importants). En aquesta classificació s'ha considerat de manera fonamental el possible augment de nuclis habitats que puguen ser en un futur afectats per qualsevol situació anòmala del funcionament de l'embassament.  
2. Conducció d'ompliment: per a l'abastiment d'aigua de reg de la nova bassa, es preveu una conducció d'ompliment per gravetat des de la presa VII del Canal del Camp de Túria fins a aquesta. Es projecta el seu inici després de l'arqueta de repartiment existent en la presa VII.  
Presentarà una longitud de 245 metres, un diàmetre nominal de 900 mm i s'executarà en formigó posttesat amb camisa de xapa (HPCC). El traçat discorre quasi en la seua totalitat per un camí rural.  
3. Conducció de transport: la conducció d'eixida parteix de la bassa VII i abastirà d'aigua de reg a les zones de Benissanó Marines II, i Caramello I i II, i s'interconnectarà amb les infraestructures existents.  
  
Aquesta conducció es divideix en quatre trams de diàmetres de 900, 600 i 400 mm amb una longitud total de 2.875 metres que transcorren per camps agrícoles i un camí rural.  
4. Conducció de desaigüe: la bassa comptarà amb sobreeixidor de coronació que descarregarà en arqueta en peu del talús exterior de la bassa i desaigüe. Els cabals que, si és el cas, siguen arreplegats per aquestes es conduiran a llit públic (rambla Primera). La longitud de la canonada de desaigüe serà de 888 metres i s'executarà amb PVC corrugat. Es projecta quasi en la seua totalitat seguint el traçat de l'actual séquia de la Comunitat de Regants.  
Totes les conduccions aniran soterrades.  
5. S'executarà una tanca perimetral de 2,0 metres d'alçària amb malla metàl·lica galvanitzada cobrint la totalitat de la parcel·la ocupada per la bassa.  
6. S'executaran les connexions necessàries amb els capçals de reg existents i es procedirà a la instal·lació de tots els elements que faran possible el funcionament del sistema: arquetes, estació de filtratge, valvuleria, etc. així com l'automatització de tot el sistema per mitjà d'un sistema de telecontrol.  
  
Tramitació administrativa  
Antecedents: es mencionen els següents:  
· Resolució de 3 d'octubre de 2006, de la Secretaria General, per a la prevenció i contaminació i el canvi climàtic, per la qual es formula una declaració d'impacte ambiental sobre el projecte Modernització dels regs del Camp de Túria, modernització dels regs de la Comunitat de Regants de Llíria (València).  
· Resolució annex II del Reial decret llei 1/2008, de la Direcció General de Gestió del Medi Natural, referent a l'avaluació d'impacte ambiental del projecte Xarxa de transport des de bassa presa VII fins a l'inici de la xarxa de les zones de Marines, Caramello i Benissanó.  
· Informe del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de 9 de març de 2010, referent al projecte Modernització dels regadius del Camp de Túria, bassa i conduccions de la presa VII.  
L'actual projecte constitueix una nova modificació dels anteriors que no han sigut executats, per la qual cosa es requereix un nou pronunciament ambiental.  
  
Fase I  
Expedient 23/10-CON: el 21 de maig de 2013 es rep, en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental documentació relativa al projecte Actuacions de millora en la xarxa de captació i de transport de la Comunitat de Regants de Llíria des de la presa VII del Canal Principal del Camp de Túria als efectes de la seua tramitació ambiental, i s'inicia el 8 de juliol de 2013, d'acord amb el procediment establit en l'article 8 del Reial decret llei 1/2008, la fase de consulta als organismes afectats per la realització del projecte.  
En la dita fase van ser emesos els següents informes (síntesi):  
·El Servei de Vida Silvestre per mitjà d'informe emés el dia 2 d'agost de 2013 indica, respecte a la possible afecció a àguila de panxa blanca, que no consten nidificacions pròximes a l'àrea d'actuació per això no és probable afecció sobre l'espècie i no hi ha constància de cap altra espècie que puga resultar afectada per l'actuació proposada.  
· El Servei Territorial de Medi Ambient de València remet, en data de 19 d'agost de 2013, els informes següents:  
· Unitat de Vies Pecuàries: no es preveu afecció.  
· Secció forestal: indica que no s'afectarà terreny forestal, ja que no pareix afectada la subparcel·la b, parcel·la 24, del polígon 22 del cadastre de Llíria ni forests gestionades per la Conselleria d'Infraestructures, TMA.  
Per un altre costat la bassa pot resultar un recurs estratègic per a la seua utilització en cas d'incendi forestal, per això proposa una sèrie de mesures a incorporar al projecte per a facilitar aquest ús. Així mateix se suggereixen mesures a incorporar al projecte a fi de previndre l'ofegament de fauna.  
L'informe adverteix que hauran de respectar-se els decrets 213/2009 i 15/2006, del Consell, en relació amb la restauració de la coberta vegetal i el compliment del Decret 7/2004, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals.  
  
· El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge indica que la construcció de la bassa proposada pot tindre efectes significatius sobre el paisatge, i que s'ha d'elaborar un estudi d'integració paisatgística que els analitze. Aquest estudi se centrarà en l'afecció visual generada per la bassa en el seu entorn, no caldrà analitzar la incidència de les canalitzacions soterrades per camins existents, sempre que s'assegure que es reposaran els elements afectats per les obres.  
Després de la finalització del període de consultes va ser emés un informe pel Servei d'Ordenació Territorial en què indica que la documentació del projecte ha de contindre un estudi d'inundabilitat que analitze el risc d'inundació per ruptura de la bassa.  
El 17 d'octubre de 2013 es va emetre un informe d'abast i continguts de l'estudi d'impacte ambiental en què es van incorporar les indicacions efectuades pels distints organismes.  
  
Fase II  
Expedient 55/14-AIA: el 23 d'abril de 2014 té entrada en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental la documentació tècnica del projecte (memòria i plànols del projecte, estudi d'inundabilitat) i ambiental (estudi d'impacte ambiental, estudi d'integració paisatgística).  
  
La informació pública es va realitzar per mitjà de publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del dia 28 de maig de 2014.  
Segons els certificats dels Ajuntaments de Marines de 3 de juliol de 2014, de Llíria de 4 de juliol de 2014, i de la Comunitat de Regants de Llíria de 3 de juliol de 2014 així com del Registre de la Conselleria de Presidència, i Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua de 7 de juliol de 2014, durant el període d'informació pública no s'han produït al·legacions.  
Simultàniament es va realitzar el tràmit de consultes als organismes prèviament consultats el resultat del qual va ser el següent:  
El 4 de juliol, el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge emet un informe en què indica que el contingut de l'estudi d'integració paisatgística és suficient per a valorar la incidència de la instal·lació projectada de conformitat amb el que estableixen els articles 52 i 57 del Decret 120/2006, d'11 d'agost, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de paisatge de la Comunitat Valenciana.  
En relació amb les mesures d'integració paisatgística, la instal·lació de vegetació en els talussos de la bassa per mitjà d'hidrosembra es considera suficient i el programa d'implementació ha d'incloure la valoració econòmica d'aquesta mesura.  
  
Consideracions ambientals  
L'entorn de la modernització proposada comprén importants zones agrícoles emmarcades per la rambla Primera, situada a l'oest, el municipi de Llíria al sud a l'oest i a uns 500 metres de l'actuació el barranc del Carraixet i al nord, el barranc de Safra.  
El dit espai agrícola es veu interromput per la presència de xicoteta àrea seminatural forestal i per la presència de nuclis de població.  
  
L'embassament afectarà terreny agrícola que caldrà i desarborar i, si bé limitarà amb terrenys de característiques seminaturals i forestals, no s'espera sobre ells cap tipus d'afecció directa.  
Ha de fer-se menció al fet que la parcel·la on s'ubicarà la bassa limita al nord i a l'est amb terrenys compresos en l'àmbit del Pla d'ordenació de recursos naturals de la serra Calderona (àrea de predomini agrícola) sense presentar afecció a aquest.  
Quant als espais de la Xarxa Natura 2000 més pròxims se cita el LIC de la serra Calderona i ZEPA del mateix nom que se situen a més de 3 km de l'actuació per això no s'esperen impactes sobre aquests.  
  
Com a impactes més significatius en la fase d'obres es destaca la disminució de la qualitat de l'aire per la pols generada, l'augment dels contaminants en l'atmosfera emesos per la maquinària emprada i un augment de l'emissió de sorolls. Aquests impactes cessaran una vegada finalitze la fase d'obres. Amb l'aplicació de mesures com ara el reg de la zona d'obres o el control del funcionament correcte de la maquinària s'espera la reducció de la magnitud d'aquests impactes.  
Respecte a les restes vegetals obtingudes després del desbrossament la mesura a aplicar serà la trituració de part de les restes vegetals que es generen per a reutilitzar-les en la restauració del terreny; les restes que no es puguen triturar, es trossejaran i es retiraran i gestionaran de manera adequada.  
El terreny ocupat per la bassa perdrà la seua condició de sòl fèrtil si bé pel fet que les dimensions de la bassa no són excessives, l'impacte es considera compatible. De la mateixa manera, es pot considerar l'impacte sobre la geomorfologia que quedarà alterada durant el període de funcionament del projecte.  
Com a mesura per a minimitzar l'impacte ambiental de les obres quant a la minimització de residus i integració paisatgística hi ha la reutilització de la terra vegetal que s'obtinga de l'excavació del vas per a la formació dels terraplens de la bassa i per a la restauració dels terrenys.  
  
La resta inerta que no puguen emprar-se en les restauracions es derivaran a abocador legalitzat.  
En l'àmbit de la zona d'obres no s'esperen impactes significatius sobre el règim hidrològic superficial o subterrani. En el cas d'abocaments accidentals per part de la maquinària d'obra poden produir-se afeccions a la qualitat de l'aigua.  
Com a mesures preventives per a evitar qualsevol afecció sobre les aigües, es proposa l'habilitació de «punts nets» per a depositar-hi els residus tòxics o perillosos que es generen per a la posterior retirada per gestor autoritzat, la realització de les obres fora d'època de pluges a fi d'evitar l'arribada als llits i canals de reg de matèries que poden estar contaminades així com l'habilitació de cunetes guarda i/o trampes de sediments.  
La construcció de la xarxa de transport se circumscriu a l'àmbit de camins agrícoles majoritàriament i, en menor grau, per parcel·les agrícoles o en encreuament de vials per la qual cosa no hi haurà impactes rellevants sobre el medi.  
Cal assenyalar que es preveu una ocupació temporal de 2 metres a cada costat de l'eix de la canonada i una amplària estimada de servitud d'1 metre a cada costat de la canonada projectada, la qual cosa comportarà un canvi d'ús del terreny.  
Quant a la conducció de desaigüe de l'embassament, en la seua part final afectarà zona de policia de llit de la rambla Primera per això haurà d'obtindre's el permís de l'organisme de conca i assegurar la correcta restauració dels terrenys afectats.  
Quant a la vegetació no s'han detectat impactes de consideració ni afecció a hàbitats catalogats si bé es considera d'interés la conservació de ribassos, marges i xicotetes zones naturals en l'entorn de la modernització per a contribuir a l'augment de la biodiversitat.  
  
A fi de no afectar la vegetació forestal s'abalisaran les zones a protegir. En l'execució de la bassa i atesa la proximitat de vegetació forestal, s'adoptaran les mesures de prevenció d'incendis forestals del Decret 163/1998, de 6 d'octubre, així com l'aplicació del plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals establit en el Decret 7/2004.  
D'acord amb allò que ha exposat la Secció Forestal del Servei Territorial de Medi Ambient de València s'habilitaran tres preses ràpides degudament habilitades i senyalitzades amb connexió a la xarxa de transport perquè en cas necessari les utilitzen els serveis d'extinció d'incendis.  
En cas necessari, la bassa podrà ser utilitzada per a la càrrega d'aigua per part dels mitjans aeris d'extinció. A fi d'evitar accidents es procedirà a la senyalització de la tanca de la bassa amb balises de colors cridaners.  
En relació amb la fauna, no és previsible l'afecció a l'espècie àguila de panxa blanca, l'espai vital de la qual pot localitzar-se en l'àmbit de la zona regable.  
La bassa pot ser un punt d'ofegament de fauna, per això es considera necessari habilitar una rampa de fusta per a permetre l'eixida de la possible fauna atrapada.  
Quant al possible impacte sobre la biodiversitat per abandó de les séquies de reg, l'estudi d'impacte ambiental assenyala que aquestes actualment no es troben en ús però que, com a mesura de protecció de la fauna, s'instal·laran dos abeuradors per al bestiar i la fauna al costat de les preses per a vehicles d'extinció d'incendis 1 i 3.  
En relació amb el patrimoni cultural, i estudiats els elements que poden ser afectats per la construcció de la bassa, es conclou que tots es troben a més de 2 km de l'àmbit del projecte per això no s'esperen afeccions en aquest sentit (jaciments de l'Hospitalet, l'Aljub de Gerardo, Mas del Gordet).  
Quant a vestigis d'índole paleontològic, els estudis mostren que el projecte s'ubica sobre terrenys de formació quaternària, no aptes per a albergar-hi restes paleontològiques.  
A l'estudi sobre afeccions a béns del patrimoni cultural s'adjunta informe favorable de la Direcció General de Cultura en què s'indica que han d'adoptar-se en tot cas les mesures preventives proposades respecte a la presència de béns etnològics.  
Respecte a la prospecció arqueològica de l'àmbit de treball afectat per la xarxa de transport s'indica que, atés que el traçat de les conduccions no varien respecte a projectes anteriors, cal referir-se al projecte de prospecció amb autorització administrativa 2006/1296-V per la qual cosa s'haurà d'ajustar als resultats d'aquesta.  
L'afecció de les obres sobre el paisatge s'ha analitzat per mitjà de la realització d'un estudi d'integració paisatgística.  
El dit estudi descriu un paisatge de marcat caràcter agrícola caracteritzat per una fisiografia ondulada, estructura en parcel·les agrícoles cobertes per arbratge d'oliveres, garroferes i cítrics i caracteritzat per la presència d'elements lligats a l'activitat humana: camins, basses, séquies de reg, pous, etc.  
Segons l'Atles de Paisatge de la Comunitat Valenciana, la zona d'estudi es correspon amb la unitat de paisatge regional 06.37, Pla de Llíria-Villar del Arzobispo.  
En l'àmbit d'estudi, s'identifiquen dues unitats de paisatge formades per la unitat de paisatge agrícola del Camp de Túria i la unitat forestal formada pels contraforts de la serra Calderona.  
Els recursos paisatgístics localitzats són els llits naturals (rambla Primera i Barranquet de Safra), els enclavaments de sòl forestal, la via pecuària carrerada de la Garrofera i el Canal Principal del Camp de Túria.  
L'afecció més important del projecte és a la rambla Primera per construcció del desaigüe de la bassa si bé aquesta afecció serà puntual.  
Quant a la capacitat del paisatge per a absorbir la creació d'una nova estructura (bassa de reg), es considera escassa la singularitat dels elements del paisatge i alta la capacitat d'absorbir els canvis per això el grau de sensibilitat es considera baix.  
Les mesures més importants d'integració es dirigeixen a la integració paisatgística i visual de la bassa en l'entorn i consisteixen a realitzar l'estesa de terra vegetal en els talussos exteriors i en el perímetre contigu a la bassa per a realitzar a continuació una hidrosembra.  
A la finalització de les obres es reposaran els serveis afectats i es procedirà a l'adequació de la zona d'obres.  
El control de les mesures preventives i correctores així com el seguiment de la seua efectivitat es detalla en el programa de vigilància ambiental que preveu el seguiment del projecte en fase d'obres i el seguiment de les mesures de restauració emprades.  
Una vegada analitzat el projecte i l'estudi d'impacte ambiental cal assenyalar que s'hi han incorporat les indicacions de l'informe d'abast i contingut de l'estudi d'impacte ambiental de 8 de juliol de 2013 i, en general, amb l'aplicació de les mesures preventives i correctores proposades, no es generarà un impacte significatiu sobre el medi ambient, si bé, en certs aspectes, es considera necessària l'ampliació de les mesures preventives.  
Aspectes que s'han de tindre en compte en l'autorització substantiva.  
En la present tramitació ambiental s'aporta la col·laboració en la tramitació administrativa del risc d'inundació provocat per la infraestructura.  
La dita tramitació no està finalitzada per això abans de l'execució de les obres, el promotor haurà de comptar amb informe positiu del Servei d'Ordenació Territorial, informe que serà remés des del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental.  
Així mateix, haurà de comptar amb totes les tramitacions que corresponguen en relació amb la presentació del corresponent Pla d'autoprotecció (D 32/2014 del Consell, pel qual s'aprova el Catàleg d'activitats amb risc de la Comunitat Valenciana i es regula el Registre autonòmic de plans d'autoprotecció) davant de l'òrgan competent en matèria de protecció civil de la Comunitat Valenciana.  
Per un altre costat haurà de sol·licitar-se l'autorització/permís que pertoque en relació amb l'ocupació de zona de policia i/ o servitud de llit en relació amb la instal·lació de la conducció de desaigüe en la rambla Primera.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament. Annex I.8.e del Decret 162/1990 pel qual es va aprovar el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental de la Comunitat Valenciana i annex II, grup 1.c, del Reial decret llei 1/2008, pel qual es va aprovar el text refós de la Llei d'impacte ambiental de projectes.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
  
3. L'article 15 del Decret 85/2013, de 28 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, atribueix, a la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, la competència sobre avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot això formule la següent:  
  
Declaració d'impacte ambiental.  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, especialment les referides a la generació de riscos de les infraestructures previstes, sempre que es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
1. Patrimoni cultural: qualsevol troballa d'índole arqueològica o paleontològica haurà de ser comunicada de forma immediata a l'administració competent.  
Totes les remocions de terres que puguen afectar àrees amb restes arqueològiques o paleontològiques han de comptar amb autorització de la Direcció General de Cultura i s'han de respectar els termes de les autoritzacions emeses.  
En relació amb la construcció de la conducció de transport, atesa la proximitat al jaciment de l'Hospitalet, se seguiran les mesures preventives i correctores de la intervenció arqueològica 2006/1296-V.  
2. En la construcció de desaigüe es tindrà en compte que pot donar-se la presència d'espècies invasores i s'ha de respectar el sistema de gestió d'aquestes, establit en el Decret 213/2009, del Consell, pel qual s'aproven mesures per al control d'espècies exòtiques invasores així com, si és el cas, el Decret 14/2003 i Ordre 10/2014, de modificació de l'anterior.  
Tenint en compte la presència de vegetació natural, s'aplicaran les mesures de prevenció d'incendis forestals descrites en la present declaració d'impacte ambiental.  
3. Es vetlarà per l'ús sostenible del recurs aigua respectant els detalls del document concessional de les aigües no superant ni en hectàrees ni en volum els paràmetres fixats o altres aspectes fixats en el document.  
4. En l'àmbit de la zona de regs a millorar, se seguiran bones pràctiques culturals i es respectaran les xicotetes àrees seminaturals que hi ha en zones marginals o entre parcel·les de cultiu a fi de contribuir a la conservació i millora de la biodiversitat, així mateix es procurarà el manteniment d'un cert caràcter obert dels cultius, la seua extensivitat.  
  
5. S'incorporarà la valoració econòmica de les mesures d'integració paisatgística en el pressupost d'execució del projecte.  
6. En cas d'abandó de la bassa es procedirà a la retirada de materials artificials i restauració de la zona.  
7. Es tindrà en compte l'apartat Aspectes que s'han de tindre en compte en l'autorització administrativa, de la present declaració d'impacte ambiental.  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs, sense perjudici que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets s'estimen pertinents.  
  
Tercer  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
  
  
València, 11 de juliol de 2014.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.»  
  
València, 2 de març de 2018.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8273, del 13-04-2018 (2018/2620)

RESOLUCIÓN de 2 de marzo de 2018, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 55/14-AIA, Llíria y Marines.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8273

Fecha DOGV
:   13-04-2018

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2018/2620

CVE


Fecha del documento
:   02-03-2018

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [Marines](javascript:void(0))
    * [Llíria](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 2 de marzo de 2018, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 55/14-AIA, Llíria y Marines. [2018/2620]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, el cual establece la publicación, en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Publicar, en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 55/14-AIA, Llíria y Marines.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 55-2014-AIA.  
Título: Mejora en la red de captación y transporte de la Comunidad de Regantes de Llíria desde la toma VII del Canal Principal del Camp de Túria (Valencia).  
Promotor: Comunidad de Regantes de Llíria.  
Órgano sustantivo: Dirección General del Agua de la Conselleria de Presidencia y Agricultura, Pesca, Alimentación y Agua.  
Localización: términos municipales de Llíria y Marines.  
  
Descripción del proyecto.  
El objeto del proyecto es proceder a ejecutar las infraestructuras necesarias para la mejora de los regadíos de las zonas Marines II, Caramello y Benissanó que comprenden un total de 1.477,17 ha pertenecientes a la zona regable de la Comunidad de Regantes de Llíria.  
La totalidad de la zona regable afectada por el proyecto cuenta ya con riego por goteo; no obstante es necesario acometer acciones de modernización para realizar el riego de una manera más eficaz.  
Las obras que se contemplan son: balsa de riego y red de transporte.  
Se plantean dos alternativas. En ambos casos la longitud de la red de transporte es similar (5.000 metros) así como los diámetros (entre 400 y 900 mm) proponiéndose, para la balsa a ejecutar, dos ubicaciones distintas: aguas arriba del Canal Principal del Camp de Túria o aguas abajo de dicho canal.  
Analizadas las dos alternativas se concluye que las afecciones ambientales de ambas son similares por lo que se opta por la alternativa segunda de menor complejidad técnica al permitir el llenado de la balsa directamente del canal y evitar mayores afecciones en la realización del proyecto.  
En la red de transporte no pueden plantearse alternativas debido a que los cabezales a abastecer ya existen. Por lo tanto la red de transporte se adapta al camino anexo a dichos cabezales.  
  
Para la alternativa escogida se proponen las siguientes actuaciones:  
1. Construcción de balsa de regulación de 61.118 m³ de materiales sueltos que se ubicará en la parcela 25 del polígono 22 de Marines (balsa VII). La balsa se ejecutará semienterrada con el objeto de compensar los volúmenes de desmonte y excavación.  
Las características principales de la balsa son las siguientes: perímetro del vaso en coronación de 407 metros, inclinación del talud interior de 2:1, altura máxima del talud exterior de 5,25 metros y inclinación del talud exterior de 1:1.  
El vaso interior de la balsa se impermeabilizará por medio de geotextil de propileno sobre el que se instalará la lámina impermeabilizante de geomembrana de PEAD de 2,0 mm de espesor.  
Como medida de seguridad se montarán en el vaso de la balsa 4 escalas de red de cuerda en las cuatro esquinas para facilitar la salida, en caso necesario, de animales y personas así como rampa de madera anclada en coronación y con flotador en parte inferior para permitir la salida de la fauna que pudiera caer en el interior del vaso.  
En cumplimiento de la legislación vigente se ha realizado la clasificación de la balsa en función del riesgo potencial que pueda derivarse de su posible rotura o funcionamiento incorrecto en la categoría B (presas o balsas cuyo funcionamiento incorrecto pueda afectar gravemente a núcleos urbanos o a servicios esenciales, o producir daños materiales o medioambientales muy importantes). En esta clasificación se ha considerado de manera fundamental el posible aumento de núcleos habitados que pudieran ser en un futuro afectados por cualquier situación anómala del funcionamiento del embalse.  
2. Conducción de llenado: para el abastecimiento de agua de riego de la nueva balsa, se prevé una conducción de llenado por gravedad desde la toma VII del Canal del Camp de Túria hasta esta. Se proyecta su inicio tras la arqueta de reparto existente en la toma VII.  
Presentará una longitud de 245 metros, un diámetro nominal de 900 mm y se ejecutará en hormigón postesado con camisa de chapa (HPCC). El trazado discurre casi en su totalidad por un camino rural.  
3. Conducción de transporte: la conducción de salida parte de la balsa VII y abastecerá de agua de riego a las zonas de Benissanó Marines II, y Caramello I y II interconectándose con las infraestructuras existentes.  
Esta conducción se divide en cuatro tramos de diámetros de 900, 600 y 400 mm con una longitud total de 2.875 metros, transcurriendo por campos agrícolas y camino rural.  
4. Conducción de desagüe: la balsa contará con aliviadero de coronación que descargará en arqueta en pie del talud exterior de la balsa y desagüe. Los caudales que en su caso sean recogidos por estas se conducirán a cauce público (rambla Primera). La longitud de la tubería de desagüe será de 888 metros y se ejecutará con PVC corrugado. Se proyecta casi en su totalidad siguiendo el trazado de la actual acequia de la comunidad de regantes.  
Todas las conducciones irán enterradas.  
5. Se ejecutará vallado perimetral de 2,0 metros de altura con malla metálica galvanizada cubriendo la totalidad de la parcela ocupada por la balsa.  
6. Se ejecutarán las conexiones necesarias con los cabezales de riego existentes y se procederá a la instalación de todos los elementos que harán posible el funcionamiento del sistema: arquetas, estación de filtrado, valvulería, etc así como la automatización de todo el sistema mediante un sistema de telecontrol.  
  
Tramitación administrativa  
Antecedentes. Se citan los siguientes:  
· Resolución de 3 de octubre de 2006, de la Secretaría General para la Prevención y Contaminación y el Cambio Climático, por la que se formula declaración de impacto ambiental sobre el proyecto Modernización de los riegos del Camp de Túria, modernización de los riegos de la Comunidad de Regantes de Llíria (Valencia).  
· Resolución anexo II del Real decreto ley 1/2008, de la Dirección General de Gestión del Medio Natural, referente a la evaluación de impacto ambiental del proyecto Red de transporte desde balsa toma VII hasta inicio de la red de las zonas de Marines, Caramello y Benissanó.  
· Informe del Servicio de evaluación de impacto ambiental de 9 de marzo de 2010 referente al proyecto Modernización de los regadíos del Camp de Túria, balsa y conducciones de la toma VII».  
El actual proyecto constituye una nueva modificación de los anteriores que no han sido ejecutados por lo que se requiere un nuevo pronunciamiento ambiental.  
  
Fase I  
Expediente 23/10-CON: el 21 de mayo de 2013 se recibe en el servicio de evaluación de impacto ambiental documentación relativa al proyecto Actuaciones de mejora en la red de captación y de transporte de la Comunidad de Regantes de Llíria desde la Toma VII del Canal Principal del Camp de Túria, a efectos de su tramitación ambiental iniciándose el 8 de julio de 2013 y de acuerdo con el procedimiento establecido en el artículo 8 del Real decreto ley 1/2008, la fase de consulta a los organismos afectados por la realización del proyecto.  
En dicha fase fueron emitidos los siguientes informes (síntesis):  
· El Servicio de Vida Silvestre, mediante informe emitido el día 2 de agosto de 2013 indica, respecto a la posible afección a águila perdicera, que no constan nidificaciones próximas al área de actuación, por lo que no es probable afección sobre la especie no existiendo constancia de ninguna otra especie que pueda resultar afectada por la actuación propuesta.  
· El Servicio Territorial de Medio Ambiente de Valencia remite, en fecha de 19 de agosto de 2013, los siguientes informes:  
· Unidad de Vías Pecuarias: no se prevé afección.  
· Sección Forestal: indica que no se va a afectar terreno forestal ya que no parece afectada la subparcela b, parcela 24, del polígono 22 del catastro de Llíria ni a montes gestionados por la Conselleria de Infraestructuras, TMA.  
Por otro lado la balsa puede resultar un recurso estratégico para su utilización en caso de incendio forestal por lo que propone una serie de medidas a incorporar al proyecto para facilitar este uso. Asimismo se sugieren medidas a incorporar al proyecto con el fin de prevenir el ahogamiento de fauna.  
El informe advierte que deberán respetarse los decretos 213/2009 y 15/2006, del Consell, en relación con la restauración de la cubierta vegetal y el cumplimiento del Decreto 7/2004, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales.  
· El Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje indica que la construcción de la balsa propuesta puede tener efectos significativos sobre el paisaje, debiendo elaborarse un estudio de integración paisajística que los analice. Este estudio se centrará en la afección visual generada por la balsa en su entorno, no siendo necesario analizar la incidencia de las canalizaciones soterradas por caminos existentes, siempre y cuando se asegure que se repondrán los elementos afectados por las obras.  
Con posterioridad a la finalización del periodo de consultas fue emitido informe por el servicio de ordenación territorial indicando que la documentación del proyecto debe contener un estudio de inundabilidad que analice el riesgo de inundación por rotura de la balsa.  
El 17 de octubre de 2013 se emitió informe de alcance y contenidos del estudio de impacto ambiental en el que se incorporaron las indicaciones efectuadas por los distintos organismos.  
  
Fase II  
Expediente 55/14-AIA: el 23 de abril de 2014 tiene entrada en el servicio de evaluación de impacto ambiental documentación técnica del proyecto (memoria y planos del proyecto, estudio de inundabilidad) y ambiental (estudio de impacto ambiental, estudio de integración paisajística).  
La información pública se realizó mediante publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, del 28 de mayo de 2014.  
Según los certificados de los Ayuntamientos de Marines de 3 de julio de 2014, de Llíria de 4 de julio de 2014, y de la Comunidad de Regantes de Llíria de 3 de julio de 2014 así como del Registro de la Conselleria de Presidencia y Agricultura, Pesca, Alimentación y Agua de 7 de julio de 2014, durante el periodo de información pública no se han producido alegaciones.  
Simultáneamente se realizó el trámite de consultas a los organismos previamente consultados cuyo resultado fue el siguiente:  
El 4 de julio el Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje emite informe indicando que el contenido del estudio de integración paisajística es suficiente para valorar la incidencia de la instalación proyectada de conformidad con lo establecido en los artículos 52 y 57 del Decreto 120/2006, de 11 de agosto, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento de Paisaje de la Comunitat Valenciana.  
En relación con las medidas de integración paisajística, la instalación de vegetación en los taludes de la balsa mediante hidrosiembra se considera suficiente debiendo el programa de implementación incluir la valoración económica de esta medida.  
  
Consideraciones ambientales  
El entorno de la modernización propuesta comprende importantes zonas agrícolas enmarcadas por la rambla Primera situada al oeste, el municipio de Llíria al sur, al oeste y a unos 500 metros de la actuación el barranco de Carraixet y al norte, el barranco de Safra.  
Dicho espacio agrícola se ve interrumpido por la presencia de pequeña área seminaturales forestales y por la presencia de núcleos de población.  
El embalse afectará a terreno agrícola que será preciso desarbolar y, si bien limitará con terrenos de características seminaturales y forestales, no se espera sobre ellos ningún tipo de afección directa.  
Debe hacerse mención al hecho de que la parcela donde se ubicará la balsa limita al norte y al este con terrenos comprendidos en el ámbito del Plan de ordenación de recursos naturales de la Sierra Calderona (área de predominio agrícola) sin presentar afección al mismo.  
En cuanto a los espacios de la red natura 2000 más próximos, se cita el LIC de la Sierra Calderona y ZEPA del mismo nombre que se sitúan a más de 3 km de la actuación por lo que no se esperan impactos sobre los mismos.  
Como impactos más significativos en la fase de obras se destaca la disminución de la calidad del aire por el polvo generado, el aumento de los contaminantes en la atmósfera emitidos por la maquinaria empleada y un aumento de la emisión de ruidos. Estos impactos cesarán una vez finalice la fase de obras. Con la aplicación de medidas tales como el riego de la zona de obras o el control del correcto funcionamiento de la maquinaria se espera la reducción de la magnitud de estos impactos.  
Respecto a los restos vegetales obtenidos tras el desbroce la medida a aplicar será el triturado de parte de los restos vegetales que se generen para reutilizarlos en la restauración del terreno; los restos que no se puedan triturar, se trocearán y serán retirados gestionándose de manera adecuada.  
El terreno ocupado por la balsa perderá su condición de suelo fértil si bien, debido a que las dimensiones de la balsa no son excesivas, el impacto se considera compatible. De igual manera, se puede considerar el impacto sobre la geomorfología que quedará alterada durante el periodo de funcionamiento del proyecto.  
Como medida para minimizar el impacto ambiental de la obras en cuanto a la minimización de residuos e integración paisajística es la reutilización de la tierra vegetal que se obtenga de la excavación del vaso para la formación de los terraplenes de la balsa y para la restauración de los terrenos.  
El resto de inertes que no puedan emplearse en las restauraciones se derivarán a vertedero legalizado.  
En el ámbito de la zona de obras no se esperan impactos significativos sobre el régimen hidrológico superficial o subterráneo. En el caso de vertidos accidentales por parte de la maquinaria de obra pueden producirse afecciones a la calidad del agua.  
Como medidas preventivas para evitar cualquier afección sobre las aguas se propone la habilitación de puntos limpios para depositar los residuos tóxicos o peligrosos que se generen para su posterior retirada por gestor autorizado, la realización de las obras fuera de época de lluvias con el fin de evitar la llegada a los cauces y canales de riego de materias que pueden estar contaminadas así como la habilitación de cunetas guarda y/o trampas de sedimentos.  
La construcción de la red de transporte se circunscribe al ámbito de caminos agrícolas en su mayor parte y, en menor medida, por parcelas agrícolas o en cruce de viales por lo que no existirán impactos relevantes sobre el medio.  
Cabe señalar que se prevé una ocupación temporal de 2 metros a cada lado del eje de la tubería y un ancho estimado de servidumbre de 1 metro a cada lado de la tubería proyectada lo que comportará un cambio de uso del terreno.  
En cuanto a la conducción de desagüe del embalse, en su parte final afectará a zona de policía de cauce de la rambla Primera por lo que deberá obtenerse el permiso del organismo de cuenca y asegurar la correcta restauración de los terrenos afectados.  
En cuanto a la vegetación no se han detectado impactos de consideración ni afección a hábitats catalogados si bien se considera de interés la conservación de ribazos, márgenes y pequeñas zonas naturales en el entorno de la modernización para contribuir al aumento de la biodiversidad.  
Con el fin de no afectar a la vegetación forestal, se balizarán las zonas a proteger. En la ejecución de la balsa y dada la cercanía de vegetación forestal, se adoptarán las medidas de prevención de incendios forestales del Decreto 163/1998, de 6 de octubre, así como la aplicación del pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales establecido en el Decreto 7/2004.  
De acuerdo con lo expuesto por la Sección Forestal del Servicio Territorial de Medio Ambiente de Valencia, se habilitarán tres tomas rápidas debidamente habilitadas y señalizadas con acometida a la red de transporte para su utilización en caso necesario por los servicios de extinción de incendios.  
En caso necesario, la balsa podrá ser utilizada para la carga de agua por parte de los medios aéreos de extinción. Con el fin de evitar accidentes se procederá a la señalización del vallado de la balsa con balizas de colores llamativos.  
En relación a la fauna, no es previsible la afección a la especie águila perdicera, cuya área de campeo puede localizarse en el ámbito de la zona regable.  
La balsa puede ser un punto de ahogamiento de fauna dado lo cual se considera necesario la habilitación de una rampa de madera para permitir la salida de la posible fauna atrapada.  
En cuanto al posible impacto sobre la biodiversidad por abandono de las acequias de riego, el estudio de impacto ambiental señala que estas actualmente no se encuentran en uso pero que, como medida de protección de la fauna, se instalarán dos bebederos para el ganado y la fauna al lado de las tomas para vehículos de extinción de incendios 1 y 3.  
En relación con el patrimonio cultural y estudiados los elementos que pueden ser afectados por la construcción de la balsa, se concluye que todos se encuentran a más de de 2 km del ámbito del proyecto por lo que no se esperan afecciones en este sentido (yacimientos del Hospitalet, L- Aljub de Gerardo, Mas del Gordet).  
En cuanto a vestigios de índole paleontológico, los estudios muestran que el proyecto se ubica sobre terrenos de formación cuaternaria, no aptos para albergar restos paleontológicos.  
Al estudio sobre afecciones a bienes del patrimonio cultural, se adjunta informe favorable de la Dirección General de Cultura en el que se indica que deben adoptarse en todo caso las medidas preventivas propuestas respecto a la presencia de bienes etnológicos.  
Respecto a la prospección arqueológica del ámbito de trabajo afectado por la red de transporte se indica que, dado que el trazado de las conducciones no varían respecto a proyectos anteriores, cabe referirse al proyecto de prospección con autorización administrativa 2006/1296-V por lo que cabrá ajustarse a los resultados de la misma.  
La afección de la obras sobre el paisaje se ha analizado por medio de la realización de un estudio de integración paisajística.  
Dicho estudio describe un paisaje de marcado carácter agrícola caracterizado por una fisiografía ondulada, estructura en parcelas agrícolas cubiertas por arbolado de olivos, algarrobos y cítricos y caracterizado por la presencia de elementos ligados a la actividad humana: caminos, balsas, acequias de riego, pozos, etc.  
Según el Atlas de Paisaje de la Comunitat Valenciana, la zona de estudio se corresponde con la unidad de paisaje regional 06.37, Plà de Llíria-Villar del Arzobispo.  
En el ámbito de estudio, se identifican dos unidades de paisaje formadas por la unidad de paisaje agrícola del Camp de Túria y la unidad forestal formada por las estribaciones de la sierra Calderona.  
Los recursos paisajísticos localizados son los cauces naturales (rambla Primera y Barranquet de Safra), los enclaves de suelo forestal, la vía pecuaria Cordel de la Garrofera y el Canal Principal del Camp de Túria.  
La afección más importante del proyecto es a la rambla Primera por construcción del desagüe de la balsa si bien esta afección será puntual.  
En cuanto a la capacidad del paisaje para absorber la creación de una nueva estructura (balsa de riego), se considera escasa la singularidad de los elementos del paisaje y alta la capacidad de absorber los cambios por lo que el grado de sensibilidad se considera bajo.  
Las medidas más importantes de integración se dirigen a la integración paisajística y visual de la balsa en el entorno y consisten en realizar el extendido de tierra vegetal en los taludes exteriores y en el perímetro contiguo a la balsa para realizar a continuación una hidrosiembra.  
A la finalización de las obras se repondrán los servicios afectados y se procederá a la adecuación de la zona de obras.  
El control de las medidas preventivas y correctoras así como el seguimiento de la efectividad de las mismas, se detalla en el Programa de vigilancia ambiental que contempla el seguimiento del proyecto en fase de obras y el seguimiento de las medidas de restauración empleadas.  
Una vez analizado el proyecto y el estudio de impacto ambiental cabe señalar que se han incorporado al mismo las indicaciones del informe de alcance y contenido del estudio de impacto ambiental de 8 de julio de 2013 y, en general, con la aplicación de las medidas preventivas y correctoras propuestas, no se generará un impacto significativo sobre el medio ambiente si bien, en ciertos aspectos, se considera necesario la ampliación de las medidas preventivas.  
Aspectos a contemplar en la autorización sustantiva.  
  
En la presente tramitación ambiental se aporta la colaboración en la tramitación administrativa del riesgo de inundación provocado por la infraestructura.  
Dicha tramitación no está finalizada por lo que con anterioridad a la ejecución de las obras, el promotor deberá contar con informe positivo del servicio de ordenación territorial, informe que será remitido desde el servicio de evaluación de impacto ambiental.  
Asimismo deberá contar con todas las tramitaciones que correspondan en relación con la presentación del correspondiente Plan de autoprotección (D 32/2014, del Consell, por el que se aprueba el Catálogo de actividades con riesgo de la Comunitat Valenciana y se regula el Registro Autonómico de Planes de Autoprotección) ante el órgano competente en materia de protección civil de la Comunitat Valenciana.  
Por otro lado deberá solicitarse la autorización/permiso que proceda en relación con la ocupación de zona de policía y/o servidumbre de cauce en relación con la instalación de la conducción de desagüe en la rambla Primera.  
  
Consideraciones jurídicas.  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del artículo 5 de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su reglamento; anexo I.8.e del Decreto 162/1990, por el que se aprobó el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de impacto ambiental de la Comunitat Valenciana, y anexo II, grupo 1.c, del Real decreto ley 1/2008, por el que se aprobó el texto refundido de la Ley de impacto ambiental de proyectos.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificado por el Decreto 32/2006, por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 15 del Decreto 85/2013, de 28 de junio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente, atribuye a la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial la competencia sobre evaluación ambiental estratégica y de proyectos.  
Por todo lo anterior, formulo la siguiente:  
  
Declaración de impacto ambiental.  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, especialmente las referidas a la generación de riesgos de las infraestructuras previstas, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
1. Patrimonio cultural: cualquier hallazgo de índole arqueológica o paleontológica deberá ser comunicado de forma inmediata a la administración competente.  
Todas las remociones de tierras que puedan afectar a áreas con restos arqueológicos o paleontológicos deben contar con autorización de la Dirección General de Cultura respetándose los términos de las autorizaciones emitidas.  
En relación con la construcción de la conducción de transporte, dada la cercanía al yacimiento de L- Hospitalet, se seguirán las medidas preventivas y correctoras de la intervención arqueológica 2006/1296-V.  
2. En la construcción de desagüe, se tendrá en cuenta que puede darse la presencia de especies invasoras debiendo respetarse el sistema de gestión de las mismas establecido en el Decreto 213/2009, del Consell, por el que se aprueban medidas para el control de especies exóticas invasoras así como, en su caso, el Decreto 14/2003 y la Orden 10/2014 modificativos el anterior.  
Teniendo en cuenta la presencia de vegetación natural, se aplicarán las medidas de prevención de incendios forestales descritas en la presente declaración de impacto ambiental.  
3. Se velará por el uso sostenible del recurso agua respetando los pormenores del documento concesional de las aguas no superando ni en hectáreas ni en volumen los parámetros fijados u otros aspectos fijados en dicho documento.  
4. En el ámbito de la zona de riegos a mejorar se seguirán buenas prácticas culturales y se respetarán las pequeñas áreas seminaturales que existen en zonas marginales o entre parcelas de cultivo con el fin de contribuir a la conservación y mejora de la biodiversidad procurándose asimismo el mantenimiento de un cierto carácter abierto de los cultivos, su extensividad.  
5. Se incorporará la valoración económica de las medidas de integración paisajística en el presupuesto de ejecución del proyecto.  
6. En caso de abandono de la balsa se procederá a la retirada de materiales artificiales y se procederá a restaurar la zona.  
7. Se tendrá en cuenta el apartado Aspectos a contemplar en la autorización administrativa, de la presente declaración de impacto ambiental.  
  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite, no cabe interponer recurso alguno, sin perjuicio de que puedan utilizarse los medios que en defensa de sus derechos se estimen pertinentes.  
  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
  
València, 11 de julio de 2014.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.»  
  
València, 2 de marzo de 2018.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML