Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 10002, del 10-12-2024 (2024/12426)

RESOLUCIÓ de 9 de juliol de 2024, de la Direcció General d’Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual és formula un informe d’impacte ambiental del projecte de les obres de sanejament i depuració de l'Oliveral, a Riba-roja de Túria, i l’ampliació de l’EDAR de Setrece, polígon l'Oliveral i polígon Casanova. Riba-roja de Túria. Expedient: (3462108) 126/2024/AIA.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   10002

Data del DOGV
:   10-12-2024

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2024/12426

CVE
:   DOGV-V-2024-12426

Data del document
:   09-07-2024

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Riba-roja de Túria](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

«Informe d'impacte ambiental

Expedient: (3462108) 126/2024/AIA.

Títol: Projecte de les obres de sanejament i depuració de l'Oliveral, a Riba-roja de Túria, i ampliació de l'EDAR de Setrece.

Promotor i òrgan substantiu: Entitat de Sanejament d’Aigües (EPSAR).

Ref. òrgan substantiu: 2021/EL/0022.

Localització: polígon l'Oliveral i polígon Casanova. Riba-roja de Túria.

*Antecedents i tramitació administrativa*

EL 29 de maig de 2020, l'Entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR) sol·licita un informe sobre la necessitat de sotmetre a avaluació d'impacte ambiental el projecte referenciat. S'incoa l'expedient (1879935) 035/2020/CON. D'acord amb la Resolució de la Secretaria Autonòmica d'Emergència Climàtica i Transició Ecològica, de data de 23 de desembre de 2020, relativa a la identificació dels òrgans substantius en el procediment d'avaluació ambiental de projectes que promou la Generalitat Valenciana en matèria d'infraestructures hidràuliques, s'atribuïx la condició d'òrgan substantiu a l'EPSAR, a l'efecte de l'avaluació ambiental dels projectes que promou.

El 7 de juliol de 2020, este òrgan ambiental formula una consulta al Servici de Gestió d'Espais Naturals Protegits a l'efecte de determinar si l'actuació és compatible amb el pla d'ordenació dels recursos naturals de la Conca Hidrogràfica de l'Albufera (d'ara en avant, PORN) i, si és el cas, si pot tindre efectes ambientals significatius sobre el parc natural de l'Albufera (d'ara en avant, PNA).

El 24 de juliol de 2020, l'Oficina Tècnica de Gestió del parc natural de l'Albufera (d'ara en avant, OTG-PNA) emet un informe en què fa una sèrie d'observacions sobre el projecte i conclou que no és possible determinar la compatibilitat del projecte amb el PORN ni els possibles efectes sobre el PNA perquè la memòria tècnica del projecte no especifica les característiques de l'abocament al barranc del Poyo ni establix mesures per a garantir una gestió correcta de les aigües pluvials.

El 12 de gener de 2022, este òrgan ambiental emet un informe en el qual indica que el projecte constituïx un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada en els termes que es preveuen en l'article 7.2.a de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental (d'ara en avant, LAA), i adjunta l'informe de l'OTG-PNA de 24 de juliol de 2020 perquè es tinga en consideració en l'elaboració del document ambiental del projecte.

El 22 de març de 2024, l'EPSAR sol·licita a este òrgan ambiental l'avaluació d'impacte ambiental simplificada del projecte de construcció de les obres de sanejament i depuració de l'Oliveral, a Riba-roja de Túria, i d'ampliació de l'EDAR Setrece. La sol·licitud s'acompanya de la memòria tècnica del projecte, que inclou un Annex ambiental, i dels informes següents:

–  L'Acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme, de 16 de desembre de 2021, per la qual s'aprova definitivament la modificació núm. 22 del Pla general de Riba-roja de Túria i del Pla parcial del sector NPI2 Casanova (ref. 1551395 SG).

– El certificat de compatibilitat del projecte amb el planejament urbanístic, de 9 de desembre de 2022, que emet l'Ajuntament de Riba-roja de Túria (Ref. 2022130).

– L'informe de l'Ajuntament de Riba-roja de Túria, de 9 de desembre de 2022, que emet en contestació a l'informe de l’OTG-PNA de 24 de juliol de 2020.

– L'informe del Departament de Projectes, Obres i Explotacions de l’EPSAR, de 9 de desembre de 2022, que emet en contestació a l'informe de l'OTG-PNA de 24 de juliol de 2020.

– Els informes de l'OTG-PNA, de 28 d'agost de 2023 i de 5 de març de 2024.

– L'informe del Departament de Projectes, Obres i Explotacions de l'EPSAR, de 4 d'octubre de 2023.

– L'informe del Servei de Gestió Territorial de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, d'11 d'octubre de 2023, respecte al risc d'inundació de la modificació puntual núm. 22 del PGOU i del Pla parcial del sector NPI2 Casanova del municipi de Riba-roja de Túria (ref. 21277\_46214\_IR MP PGOU).

– L'informe de l'Ajuntament de Riba-roja de Túria, de 26 de març de 2024, respecte al risc d'inundació de la modificació puntual núm. 22 del PGOU i del Pla parcial del sector NPI2 Casanova.

– La resolució de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (d'ara en avant, CHX), de 7 de febrer de 2024, per la qual s'autoritza l'EPSAR a executar les obres d'ampliació de l'EDAR Setrece en la zona de policia del barranc de Pozalet (ref. 2023AZ0049).

– La diligència de l'EPSAR, de 23 de febrer de 2024, per la qual es comunica l'actualització del pressupost del projecte de referència (ref. 2015/SA/0005).

Considerant que les instal·lacions se situen en una zona industrial, i en nom de la simplificació i la reducció de càrregues administratives, s'incorpora la documentació citada a este expedient a l'efecte que es preveu en l'article 46 de la Llei 21/2013. La informació que conté l'expedient aporta elements de juí suficients per a continuar amb el procediment d'avaluació d'impacte ambiental simplificada.

*Criteris ambientals*

Per a emetre este informe d'impacte ambiental, de conformitat amb l'article 47 de la Llei 21/2013, s'han tingut en compte els criteris de l'apartat a de l'Annex III d'esta.

*Característiques del projecte*

El projecte té per objecte remodelar i ampliar l'estació de depuració d'aigües residuals (EDAR) Setrece, construir una estació de bombament d'aigües residuals (EBAR) en la parcel·la ocupada actualment per l'EDAR l'Oliveral, i construir una canonada d'impulsió d'aigües residuals des de l'EBAR l'Oliveral fins a l'EDAR Setrece i una altra de retorn de les aigües depurades des de l'EDAR Setrece fins al punt d'abocament actual de l'EDAR l'Oliveral en el barranc del Poyo.

Amb l'ampliació i la reforma de la depuradora Setrece actual, es tractaran en una única instal·lació els cabals generats en la totalitat de la zona industrial de Riba-roja de Túria situada al sud del terme municipal, de manera que s'aconseguix una solució més eficient en termes econòmics i de funcionalitat per al sanejament integral de la zona.

Actualment, l'EDAR Setrece aboca l'efluent al barranc de Pozalet, punt d'abocament que es mantindrà només per a alleugerir les pluges i d'emergència de l'EDAR ampliada. L'efluent de l'EDAR Setrece ampliada es canalitzarà cap al barranc del Poyo per una conducció que tindrà el mateix traçat que la canonada d'impulsió fins a uns 300 m abans d'arribar a l'EBAR l'Oliveral. Des d'este punt, la conducció de retorn d’aigües depurades connectarà amb la bateria de canonades de pluvials que desaigüen en el barranc del Poyo.

En l'EBAR l'Oliveral s'arreplegaran les aigües residuals que es generen en el sector l'Oliveral i el parc logístic i, en un futur, en la Sargueta i Pozalet. La conducció d'impulsió des de l'EBAR fins a l'EDAR Setrece discorrerà, en la major part, per vials i camins de titularitat pública, en una longitud de 2,8 km i un desnivell d'aproximadament 12 m. En el tram intermedi, d'aproximadament 800 m de longitud, les canonades travessaran propietats privades, que estan qualificades de sòl no urbanitzable (parcel·les 24, 25, 26, 27, 28, 92 i 111 del polígon 49). La conducció passarà per davall de la traça de l'autovia A-7 mitjançant un clavament i amb un tram d'entubament per a registrar-la.

L'estació de bombament serà capaç d'elevar en episodis de pluges un cabal corresponent a quatre vegades el cabal mitjà que es preveu en temps sec. La resta de cabal que arribe a l'EBAR en eixos episodis de pluja es desbastarà en esta instal·lació i s'abocarà al barranc del Poyo mitjançant la conducció d'eixida actual.

La planta depuradora s'ha dimensionat per a un cabal total diari de 5.665 m³/dia (2.165 m³/dia de la depuradora existent i 3.500 m³/dia de l'ampliació) i una capacitat de tractament de 31.158 habitants equivalents (HE), per a la qual cosa es modificaran alguns elements de la instal·lació actual (denominada línia A) i es construirà una ampliació (denominada línia B).

Les instal·lacions de l'EDAR comptaran amb un pretractament conjunt per al total del cabal de les dos línies, un tractament secundari diferenciat per a cada una de les línies (compost per un tanc de regulació i homogeneïtzació, un reactor biològic i un decantador secundari), un nou tractament terciari per a la línia B i una nova línia de tractament de fangs conjunt per a les dos línies.

Les actuacions que es projecten en l'EDAR Setrece seran les següents:

– Desmantellar el pretractament existent i canalitzar el cabal influent cap al nou pretractament.

– Millorar la ventilació mitjançant la implantació d'un nou sistema de subministrament d'aire, tant en el reactor biològic com en el tanc d'homogeneïtzació.

– Millorar el sistema d'eliminació de nutrients mitjançant la implantació d'un nou sistema d'emmagatzematge i dosificació de clorur fèrric.

– Desmantellar el sistema d'alimentació elèctrica, i connectar les instal·lacions actuals a les d'ampliació.

– Instal·lar nous elements d'automatització i control, connectats amb els de l'ampliació.

– Ampliar el sistema de deshidratació de fangs i construir un sistema d'emmagatzematge de fangs deshidratats que no té actualment.

– Demolir edificacions i substituir-les per altres noves en l'ampliació.

A l'entrada del col·lector de la depuradora, es disposarà d'un pou de grossos, des del qual es bombarà l'aigua fins a la cambra d'elevació mitjançant bombes capaces d'elevar un cabal total de 943 m³/h, corresponent a quatre vegades el cabal mitjà total de la planta. Els cabals que excedisquen eixa capacitat s'elevaran mitjançant bombes d'emergència cap a una arqueta d'alleujament de pluvials i desbastats mitjançant una reixa automàtica de 20 mm de llum de pas abans de canalitzar-se cap a l'eixida al punt d'abocament actual en el barranc de Pozalet.

El pretractament constarà d'un sistema de desbastament mitjançant reixes automàtiques de grossària de 30 mm de llum de pas i tamisos de fins de 3 mm, i d'un desarenador-desgreixador airejat. Les reixes de grossos i els tamisos descarregaran en els dos caragols compactadors, que transportaran els sòlids retinguts fins a un contenidor que se situa en un recinte cobert.

Una vegada pretractada, l'aigua passarà a una cambra en la qual es repartirà cap a dos arquetes que corresponen a les línies A i B, des d'on continuarà cap a la resta del procés, de manera que s'alleujaran els cabals que excedisquen la capacitat màxima de disseny del procés biològic, que és de 471 m³/h entre les dos línies (179 m³/h per a la línia A i 292 m³/h per a la línia B).

El reactor biològic per a la línia B preveu l'aplicació d'un procés de fangs actius en ventilació prolongada, anàleg al de la línia A. S'ha dissenyat per a garantir l'eliminació de matèria orgànica com per a reduir al màxim els nivells de nitrogen en l'efluent. El manteniment de la concentració de fang en el reactor biològic es fa mitjançant la recirculació externa de fangs des del decantador secundari. L'oxigenació es farà mitjançant grups motobufants amb una cabina insonoritzant i difusors elàstics de bambolla fina.

Per a la remoció de fòsfor, s'instal·larà un sistema de dosificació de clorur fèrric en una cambra de mescla ràpida a l'eixida dels tancs del reactor biològic.

Es projecta un decantador circular amb fons cònic amb un pont giratori de tracció central i agranadores de fons i de superfície. Els flotants s'extrauran mitjançant una bústia d'altura regulable a una arqueta, des de la qual es bombaran a una capçalera de planta. Des d'una canonada que se situa en el fons del decantador secundari, es conduiran els fangs fins a un pou de bombament adossat, des del qual les bombes de recirculació impulsaran els fangs a l'arqueta d'entrada al reactor biològic i les bombes de porgar els conduiran a l'espessidor.

El tractament terciari per a la línia B consistirà en un equip compacte que s'integra en un depòsit en el qual se situen uns filtres de discos tèxtils i dos reactors UV en sèrie. Es preveu que s'instal·le un sistema addicional de desinfecció de l'efluent mitjançant la injecció en línia d'hipoclorit sòdic. Es preveu també que es dosifique l'hipoclorit sòdic, tant en la capçalera del depòsit d'emmagatzematge d'aigua de terciari com en el decantador secundari de la línia B. L'obra s'ha dissenyat per a ampliar en el futur, si així es decidix, el tractament terciari a l'efluent secundari de tota la planta.

La regeneració de les aigües de la línia B permetrà dotar l'efluent de característiques adequades perquè es reutilitze per al reg agrícola, d'acord amb el Reglament (UE) 2020/741, de 25 de maig de 2020, relatiu als requisits mínims per a reutilitzar l'aigua.

Segons la informació que es facilita en l'Annex ambiental, l'EDAR s'ha dissenyat tenint en compte els paràmetres d'entrada següents: DBO5 330 mg/l, DQO 628 mg/l, sòlids en suspensió 268 mg/l, nitrogen total de 44 mg/l i fòsfor total de 19 mg/l.

Els paràmetres que s'han de complir a l'eixida del tractament biològic són: DBO5 inferior o igual a 25 mg/l, DQO inferior o igual a 125 mg/l, sòlids en suspensió inferior o igual a 35 mg/l, nitrogen total inferior o igual a 15 mg/l i fòsfor total inferior o igual a 0,60 mg/l.

Els paràmetres que s'han de complir a l'eixida del tractament terciari són: sòlids en suspensió inferior o igual a 10 mg/l, Escherichia coli inferior o igual a 10 ufc/100 ml.

Les instal·lacions per a tractar els fangs s'han dimensionat per a tractar els fangs produïts en el procés biològic així com en el tractament terciari, i tant per a la nova línia B com per a la línia A. La línia de fangs constarà d'un espessidor de fangs amb gravetat circular, condicionament, deshidratació i emmagatzematge de fangs deshidratats.

El termini d'execució que es preveu per a l'execució de les obres serà de 24 mesos per a la realització de l'obra i de 4 mesos per a les proves de funcionament.

*Ubicació del projecte*

Les instal·lacions de l'EDAR Setrece i de l'EDAR l'Oliveral (futura EBAR) es localitzen en el terme municipal de Riba-roja de Túria, en les parcel·les cadastrals 0736101YJ1703N i 2124402YJ1722N0001TF respectivament, que estan qualificades de sòl urbà dotacional segons el PGOU vigent.

L'actual EDAR Setrece se situa en l'extrem nord-est del polígon industrial Casanova, en les proximitats del barranc de Pozalet. Les obres d'ampliació es projecten ocupant totalment l'àrea circumdant a la instal·lació actual, que la delimita, el camí paral·lel al barranc de Pozalet en el costat nord i el vial del polígon industrial en el costat sud-oest. La superfície final de la depuradora ampliada serà de 15.906 m², que inclou 7.201 m² de la parcel·la actual i 8.705 m² de superfície addicional, i resulta una parcel·la amb una forma sensiblement triangular.

En l'actualitat, l'EDAR l'Oliveral, que es localitza al carrer S del polígon industrial l'Oliveral, ocupa una superfície total de 8.458 m², dels quals s'alliberaran 6.353 m² al substituir el sistema actual de depuració d'aigües residuals per una estació de bombament que únicament requerirà 2.105 m².

El 16 de desembre de 2021, la Comissió Territorial d'Urbanisme aprova definitivament la modificació núm. 22 del PGOU i del Pla parcial del sector NPI2 Casanova del municipi de Riba-roja de Túria, que proposa l'Ajuntament a fi de requalificar tres parcel·les dotacionals públiques que se situen en sòl industrial urbanitzat i estan destinades, respectivament, a zona verda i equipaments d'infraestructures, de manera que s'intercanvien les funcions a conseqüència de les necessitats d'ampliar l'estació depuradora ja existent en el sòl dotacional del sector Casanova (EDAR Setrece). A conseqüència d'esta modificació, es requalifica també l'antic vial d'accés a la depuradora. Complementàriament, es modifica la qualificació de dos parcel·les dotacionals més incloses en la zona de l'Oliveral del sòl urbà industrial que passen a qualificar-se jardí públic.

L'ampliació i la remodelació de l'actual EDAR Setrece afecta la zona de policia del barranc de Pozalet. D'acord amb la resolució de la CHX de 7 de febrer de 2024, s'autoritza l'EPSAR a executar les obres en la zona de policia del barranc de Pozalet, en el punt que correspon a les coordenades UTM (fus 30, dàtum ETRS89) X = 710.516 i Y = 4.373.385, condicionada al compliment de les condicions que se citen en la resolució mencionada. L'autorització inclou el tancat de la parcel·la, sempre que es faça a més de 5 m del marge del llit.

En relació amb les vies de comunicació principals, la parcel·la a on es localitza l'EDAR l'Oliveral se situa al costat de la línia ferroviària Madrid-València i al costat de l'autovia A-7. L'EDAR Setrece es troba a una distància de 560 m de l'autovia A-7, a 575 de la línia ferroviària Madrid-València i a 1.200 m de l'autovia A-3.

L'EBAR l'Oliveral dista aproximadament 650 metres de l'assagador de Castella, 1.000 metres de l'assagador d'Aragó i 1.875 m de la vereda dels Carasols. L’EDAR Setrece dista 2.039 m de l’assagador de Castella, 2.145 m de l’assagador d'Aragó i 2.090 m de la vereda dels Carasols.

L'àmbit de l'actuació, antropitzat àmpliament, es compon d'infraestructures de comunicació (autovies A-3 i A-7, línia de ferrocarril Madrid-València), zones industrials (polígons industrials Casanova i l'Oliveral), aglomeracions urbanes o conjunts residencials, camps de cultiu abandonats i camps de cultiu de cítrics, i zones improductives (barranc de Pozalet i del Poyo). D'acord amb el visor cartogràfic de la Generalitat, l'actuació se situa en terreny no forestal.

Totes les instal·lacions se situen fora de qualsevol espai natural protegit o espai protegit de la Xarxa Natura 2000, si bé l'abocament de les aigües depurades es farà en el barranc del Poyo, dins de l'àmbit del Pla d'ordenació de recursos naturals (PORN) de la Conca Hidrogràfica de l'Albufera.

El document ambiental assenyala que, després de fer la prospecció arqueològica corresponent, no s'ha detectat la presència de cap element d'interés des del punt de vista arqueològic, arquitectònic o etnològic dins de l'àrea d'estudi.

*Característiques de l'impacte potencial*

Les actuacions principals susceptibles de produir un impacte ambiental durant la fase d'execució del projecte seran el desbrossament del terreny; el moviment de terres i l'obertura de rases; el trànsit de maquinària i vehicles; l'apilament i el transport de materials; la demolició d'edificacions i les instal·lacions, i la formigonada i la construcció d'edificacions noves de l'EDAR Setrece.

Una de les actuacions que es preveuen en el projecte és desmantellar l'EDAR l'Oliveral i restaurar ambientalment els terrenys. La demolició d'esta instal·lació suposarà que es generen residus, fonamentalment residus de construcció i demolició i llots de depuradora.

A conseqüència del moviment de terres i la circulació de maquinària pesant durant l'execució de les obres, es contaminarà l'aire a causa de l'augment de partícules sòlides i emissions contaminants, i també augmentarà el nivell de soroll, amb les molèsties a la població local i a la fauna consegüents.

La presència de maquinària pot provocar, en cas d'avaria o accident, que es contaminen el sòl i les aigües pel vessament d'hidrocarburs, olis i lubrificants. Podrà passar el mateix amb els abocaments de restes de formigó que procedisquen de netejar les cisternes formigoneres i les aigües residuals de llavar la maquinària.

L'afecció al paisatge es produirà amb l'obertura de rases per a les canalitzacions i la presència en l'entorn maquinària pesant, l'apilament de materials, els residus d'obres, etc. Per contra, el desmantellament del sistema actual de depuració de l'EDAR l'Oliveral alliberarà superfície que es restaurarà perquè, posteriorment, s'utilitze com a zona verda, la qual cosa es considera un impacte positiu des del punt de vista paisatgístic.

Els impactes principals sobre la fauna es produiran per les molèsties que causen la presència de personal i maquinària pesant, que faran que es desplacen a zones més tranquil·les mentres duren les obres, i pels desbrossaments i l'eliminació de la vegetació, que suposaran la pèrdua de llocs d'alimentació i recer.

Per a evitar o minimitzar l'emissió de pols a causa de les obres, el promotor ha previst aplicar regs periòdics sobre camins i vials d'obra pels quals circula la maquinària. Com a mesures complementàries, s'hauran de considerar les següents: es cobriran amb lones o tendals protectors els apilaments i les càrregues dels camions, s'evitarà el transport de terres durant els dies ventosos i es reduirà la velocitat de circulació pels camins de terra.

Per a minimitzar l'emissió de gasos contaminants que produïx la maquinària pesant, es farà un control exhaustiu del reglatge i el manteniment d'esta. Així mateix, per a atenuar el soroll que es produïx, la maquinària disposarà de silenciadors homologats i s'adoptaran mesures, com ara evitar fer accelerades o apagar el motor en fases d'espera.

Per a minimitzar les afeccions al trànsit i reduir el cost de l'actuació, s'executarà una única rasa per la qual discorreran les conduccions d'impuls de les aigües residuals i les de retorn de les aigües tractades.

Per a separar els residus, es disposarà de contenidors específics l'arreplegada dels quals es prevorà en el Pla de gestió de residus. Per a situar estos contenidors, es reservarà una zona amb un bon accés en el recinte de l'obra, que se senyalitzarà convenientment i s'indicarà en els plànols del Pla de gestió de residus.

Es preveu que es reutilitzen les terres que procedixen de l'excavació en l'obra. En cas d'utilitzar terra externa a l'obra, es justificarà degudament la destinació.

Per a evitar contaminar el sòl i les aigües, el terreny en què se situe la maquinària i l'emmagatzematge de lubrificants i combustibles, així com la resta de residus perillosos que es generen durant les obres, s'haurà impermeabilitzat i senyalitzat prèviament. Esta àrea se situarà a més de 200 m del llit més pròxim.

Per a minimitzar les molèsties sobre la fauna que deriven, principalment, d'eliminar la vegetació, el soroll i el tràfec de vehicles i maquinària, el promotor proposa adequar el calendari de les obres de manera que s'eviten les actuacions d'un nivell sonor més alt durant els períodes de reproducció o nidificació de les espècies de la zona, això és, entre els mesos d'abril i juliol, els dos inclosos.

Tant la construcció de les noves instal·lacions com l'explotació del sistema de depuració requeriran mà d'obra, que serà permanent en este últim cas, la qual cosa redundarà en efectes positius per a la població i l'economia de l'entorn.

Els impactes més significatius durant la fase d'explotació s'ocasionaran pel desplaçament de vehicles, la producció de residus (especialment fangs), l'emissió d'olors, la generació de soroll, el consum d'energia, l'impacte visual per la presència de noves edificacions i l'abocament de les aigües tractades al medi receptor.

La generació de fangs s'incrementarà de manera proporcional al cabal que es tracte en la nova línia d'ampliació i es gestionaran mitjançant un gestor autoritzat. S'estima una producció de fangs deshidratats (codi LER: 19 08 12) de 740,48 t/any, amb una sequedat mitjana del 20 %, a més d'altres residus que procedixen de desbastar, tamisar i desarenar-desgreixar les aigües residuals. L'activitat s'inclou en la llista d'activitats potencialment contaminants del sòl.

El funcionament de la depuradora pot comportar l'emissió d'agents causants de mala olor (compostos nitrogenats, mercaptans, sulfur d'hidrogen, components àcids, etc.), amb les molèsties consegüents a veïns confrontants. No obstant això, amb la implantació dels nous sistemes de depuració i desodoració, es preveu una millora respecte a la situació actual.

S'ha previst la construcció de dos sistemes de desodoració en les zones de generació d'olors, una per al pretractament i una altra per a la zona de tractament de fangs. En l'edifici de deshidratació també s'ha previst la desodoració ambiental de la sala que hi ha davall del rasant a causa d'un risc més alt d'acumulació diàcid sulfhídric, mitjançant la instal·lació d'una torre de desodoració de carbó actiu. Es tracta d'un focus canalitzat d'emissions a l'atmosfera. L'activitat, en conjunt, s'inclou en el catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera.

Pel que fa a la generació de soroll de les noves instal·lacions, en l'EBAR l'Oliveral no hi haurà equips generadors de soroll a l'exterior perquè els equips de bombament es localitzaran a una profunditat de 7 m i en l'interior d'un edifici aïllat convenientment. Tampoc en les conduccions d'impulsió i retorn que s'han projectat s'instal·laran equips generadors de soroll en l'exterior.

L'anàlisi de l'impacte acústic aportat pel promotor s'ha centrat en l'EDAR Setrece, a on el soroll estarà causat pel trànsit de camions i vehicles en l'autovia A-7, i pels diferents equips que componen la instal·lació, especialment pels ventiladors i els bufadors. S'ha previst allotjar alguns d'estos equips en l'interior d'edificacions tancades a fi d'aïllar-los acústicament, almenys de manera parcial.

Segons els resultats que s'han obtingut, la suma de pressions sonores del soroll que procedix de l'EDAR i de l'autovia A-7 en cada un dels sis punts del perímetre de la parcel·la que s'han avaluat és igual o inferior al que correspon al nivell sonor que s'establix per a un ús industrial mitjançant la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de protecció contra la contaminació acústica.

L'impacte paisatgístic més destacat del projecte el constituiran les noves edificacions de l'EDAR, ja que s'amplia substancialment la superfície que ocupen. Respecte a l'EBAR l'Oliveral, eliminar el sistema de depuració actual i restaurar-lo, posteriorment, millorarà l'impacte visual de les noves instal·lacions. Entre les mesures d'integració paisatgística que s'adoptaran per a minimitzar l'impacte visual de les noves edificacions i instal·lacions, s'han previst les següents:

– Remodelar formes i volums de zones d'instal·lacions d'obra amb la finalitat d'integrar-les en la geomorfologia de l'entorn.

– Seleccionar materials i acabats constructius que s'adeqüen a l'entorn.

– Restaurar els terrenys afectats per les obres.

– Revegetar i construir pantalles vegetals perimetrals amb espècies autòctones.

Quant a l'abocament de les aigües depurades, este es durà a terme en el barranc del Poyo, considerat la principal via directa d'aigua al llac del Parc Natural de l'Albufera. L'Albufera de València i la rambla de Poyo estan declarades zones sensibles als efectes que preveu el Reial Decret llei 11/1995, de 28 de desembre, pel qual s'establixen les normes aplicables al tractament de les aigües residuals urbanes, i d'acord amb els criteris que s'establixen en l'Annex II del Reial decret 509/1996, de 15 de març, de desplegament del Reial decret llei 11/1995. Esta normativa disposa que els abocaments d'aigües residuals procedents d'aglomeracions urbanes amb una càrrega superior als 10.000 HE que es produïsquen sobre les zones sensibles o les seues àrees de captació s'hauran de sotmetre a un tractament més rigorós que el secundari, de manera que es garantisca que les aigües receptores complixen els objectius de qualitat que es fixen en la normativa vigent.

Segons l'informe de l'Oficina Tècnica de Gestió del Parc Natural de l'Albufera de data 24/07/2020, encara que el punt d'abocament se situa a uns 20 km de l'àmbit del parc, es tracta d'una càrrega i un cabal considerable (31.158 HE i 5.665 m³/dia) procedent, quasi íntegrament, de la depuració d'aigües residuals industrials que, en cas de contindre substàncies contaminants, podria tindre efectes adversos significatius sobre el llac de l'Albufera.

L'informe assenyala la necessitat de reduir la concentració mitjana anual de fòsfor total en l'efluent a 0,6 mg/l i fa algunes consideracions sobre el projecte (punts d'abocament, gestió d'aigües pluvials, paràmetres contaminants d'origen industrial, bassa d'homogeneïtzació, regeneració, etc.), i conclou que no és possible determinar la compatibilitat del projecte amb el PORN i els possibles efectes significatius dels abocaments sobre el llac de l'Albufera.

En resposta a les qüestions que planteja l'OTG-PNA, es remet un informe conjunt del Departament de Projectes, Obres i Explotacions de l'EPSAR i de l'Ajuntament de Riba-roja de Túria, en el qual es fan les observacions següents:

– Es justifica la conveniència de limitar els abocaments al barranc de Pozalet a episodis plujosos exclusivament, en els quals se supere el cabal màxim de disseny del tractament biològic, ja que es tracta d'una conca de drenatge que no té una eixida directa, de manera que l'aigua s'acumula fins a evaporar-se o filtrar-se al subsol.

– Totes les aigües residuals influents en les instal·lacions actuals i futures, així com les aigües pluvials que es puguen incorporar a la xarxa de sanejament de manera puntual, rebran algun tipus de tractament segons el cabal influent.

– En el projecte no es preveuen els paràmetres contaminants d'origen industrial perquè, encara que les instal·lacions que es preveuen donaran servici a una zona industrial, les aigües d'abocament a la xarxa municipal han de ser assimilables a les aigües residuals urbanes i han de complir amb els límits que s'establixen en l'ordenança municipal d'abocaments d'aigües a la xarxa municipal o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram de l'EPSAR, a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent.

– No es considera justificada la construcció d'una bassa d'homogeneïtzació perquè les instal·lacions de sanejament i depuració s'han sobredimensionat respecte a les càrregues contaminants i els cabals actuals, i es preveu que el tractament previst permeta complir, fins i tot, amb els requisits més exigents per a reutilitzar l'aigua, que s'establixen en el Reglament (UE) 2020/741, de 25 de maig de 2020.

– Els sectors industrials als quals donarà servici la nova EDAR ampliada presenten una xarxa separativa d'aigües residuals i pluvials, amb diverses basses de laminació, per la qual cosa, la incorporació d'aigües pluvials a la xarxa de sanejament s'entén poc significativa.

Així mateix, segons la informació que facilita l'EPSAR, les instal·lacions projectades permetran reduir la concentració màxima de fòsfor total en l’efluent a 0,6 mg/l i, fins i tot, estan en disposició de poder complir amb el límit de 0,3 mg/l que establix el Pla hidrològic de la demarcació hidrogràfica del Xúquer (2022-2027) en l'àmbit del PORN de la conca hidrogràfica del Xúquer.

Respecte a la reutilització de les aigües depurades, que l'informe de l'OTG-PNA de 28 d’agost de 2023 considera que s'ha de prioritzar sobre la devolució de les aigües depurades al domini públic hidràulic, l'EPSAR indica que el nou sistema de tractament permetrà que les aigües tractades en la línia B es regeneren, tractament que es preveu ampliar a la totalitat del cabal que es produïx en l'EDAR.

En relació amb el risc d'inundació, l'informe del Servici de Gestió Territorial, de data 11 d'octubre de 2023, indica que la parcel·la a on es planteja ampliar l'EDAR es troba afectada per risc d'inundació en una superfície molt reduïda i limitada al seu contorn, per la qual cosa, es considera que el canvi d'ús que comporta la modificació núm. 22 del PGOU i del Pla parcial del sector NPI2 Casanova és compatible amb les consideracions que puga fer l'Ajuntament d'acord amb l'article 20 del PATRICOVA, i no afectarà les noves instal·lacions. No obstant això, es recomana situar les instal·lacions a més de 25 cm del nivell actual del terreny.

En data 26 de març de 2024, l'Ajuntament de Riba-roja de Túria informa que, atés que l'afecció per risc d'inundació de la parcel·la és escassa i que no concorre cap dels supòsits de l'Annex I del PATRICOVA, no considera necessari fer altres estimacions respecte a les condicions d'adequació de les edificacions futures més enllà de les que ja determina el Servici de Gestió Territorial.

*Conclusió*

El projecte, en els termes que es preveuen, no tindrà efectes adversos significatius sobre el medi ambient i no requerix cap avaluació d'impacte ambiental ordinària.

*Consideracions jurídiques*

El projecte constituïx un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, d'acord amb l'article 7.2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental segons l'epígraf d del grup 8 de l'Annex II d'esta.

L'expedient ha seguit el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada que preveu la secció 2a, capítol II, del títol II de la Llei 21/2013.

L'article 9.1 del Decret 147/2023, de 5 de setembre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori, atribuïx a la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental la competència en l'avaluació ambiental estratègica i l'impacte ambiental, inclosos els sistemes indicadors i les avaluacions ambientals.

Per tot el que s'ha exposat, a proposta del Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental, i amb el vistiplau del subdirector general d'Avaluació Ambiental i Paisatge, amb l'ús de les atribucions que tinc,

RESOLC

*Primer*

Estimar que l'execució del projecte de les obres de sanejament i depuració de l'Oliveral a Riba-roja de Túria, i d'ampliació de l'EDAR de Setrece en el terme municipal de Riba-roja de Túria, sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient i no requerix una avaluació d'impacte ambiental ordinària, sempre que s'ajuste a les previsions del projecte, del document ambiental i als termes d'este informe, en particular a les condicions següents:

1. L'activitat es considera potencialment contaminadora de l'atmosfera, d'acord amb la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera, perquè està inclosa en el Catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera (Annex IV de la llei citada, actualitzat pel Reial decret 100/2011, de 28 de gener). La construcció, el muntatge, l'explotació, el trasllat o la modificació substancial, el cessament o la clausura de l'activitat estan subjectes al règim d'autorització o notificació que regula l'article 13 de la Llei 34/2007.

2. L'activitat es considera potencialment contaminant del sòl, d'acord amb la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular, perquè està inclosa en l'Annex I del Reial decret 9/2005, de 14 de gener. El titular de l'activitat estarà obligat a remetre a l'òrgan competent informes de la situació, el contingut i la periodicitat dels quals els determinarà l'òrgan competent de la comunitat autònoma, particularment en els supòsits d'establiment, ampliació i clausura de l'activitat.

3. Els residus procedents del desmantellament de les instal·lacions existents, així com els que es generen durant l'execució de les obres projectades, s'hauran de gestionar d'acord amb la seua naturalesa i la normativa sectorial que els siga aplicable. Si la destinació dels llots, especialment els procedents del desmantellament de l'EDAR l'Oliveral, és aplicar-los en els sòls agrícoles, s'hauran d'analitzar tots els paràmetres que s'establixen en l'Annex IV de l'Orde AAA/1072/2013, de 7 de juny, sobre utilització de llots de depuradora en el sector agrari, així com altres paràmetres que puguen ser necessaris per a dosificar-los adequadament.

4. Per a evitar que la utilització de la maquinària i les instal·lacions d'obres incrementen el risc de contaminació del sòl i de les aigües superficials i subterrànies per abocaments de substàncies potencialment contaminants (olis, lubrificants, combustibles, etc.), el reglatge i el manteniment dels vehicles i la maquinària d'obres es duran a terme en tallers autoritzats. Així mateix, el parc de maquinària i les instal·lacions auxiliars se situaran sobre soleres impermeables i amb bassa de decantació, a on s'arreplegaran els vessaments de productes líquids perillosos que es pogueren produir. Totes les superfícies que ocupe el parc de maquinària i les instal·lacions auxiliars es restauraran quan acaben les obres, de manera que el sòl es restituïsca a l'estat original.

5. Els abocaments que s'efectuen en el barranc de Poyo hauran de complir els requisits d'abocament de l'Annex I del Reial decret 509/1996 i, pel que fa a la reutilització de les aigües depurades, amb els criteris de qualitat del Reial decret 1620/2007. Així mateix, amb la finalitat de possibilitar la consecució dels objectius mediambientals en l'àmbit del PORN, s'haurà de complir el límit de fòsfor total que s'establix en el pla hidrològic vigent de la demarcació hidrogràfica del Xúquer.

*Segon*

D'acord amb el que preveu l'article 47 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:

a. L'informe d'impacte ambiental es publicarà en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*, sense perjuí de la seua publicació en la seu electrònica de l'òrgan ambiental.

b. L'informe d'impacte ambiental perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*, no s'ha autoritzat el projecte en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació, llevat que s'acorde la pròrroga de la vigència de l'informe d'impacte ambiental.

c. L'informe d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjuí dels que, si és el cas, siguen procedents en via administrativa o judicial davant de l'acte, si és el cas, d'autorització del projecte.

Tercer

L'òrgan substantiu haurà de tindre en compte degudament, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atenent els criteris que s'establixen en l'article 48 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, que fan referència al contingut de l'autorització i a la publicitat de la decisió.»

  

València, 9 de juliol de 2024

Miguel Ángel Ivorra Devesa

Director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 10002, del 10-12-2024 (2024/12426)

RESOLUCIÓN de 9 de julio de 2024, de la Direcció General de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental, por la cual es formula un informe de impacto ambiental del proyecto de los obras de saneamiento y depuración de El Oliveral, en Riba-roja de Túria, y la ampliación de la EDAR de Setrece, polígono El Oliveral y polígono Casanova. Riba-roja de Túria. Expediente: (3462108) 126/2024/AIA.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   10002

Fecha DOGV
:   10-12-2024

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2024/12426

CVE
:   DOGV-C-2024-12426

Fecha del documento
:   09-07-2024

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Infraestructuras y Territorio

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Riba-roja de Túria](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

«Informe de impacto ambiental

Expediente: (3462108) 126/2024/AIA.

Título: Proyecto de las obras de saneamiento y depuración de El Oliveral en Riba-roja de Túria y ampliación de la EDAR de Setrece.

Promotor y órgano sustantivo: Entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR).

Ref. órgano sustantivo: 2021/EL/0022.

Localización: Polígono el Oliveral y polígono Casanova. Riba-roja de Túria.

*Antecedentes y tramitación administrativa*

En fecha 29 de mayo de 2020, la Entitat de Sanejament de Aigües (EPSAR) solicita informe sobre la necesidad de someter a evaluación de impacto ambiental el proyecto referenciado. Se incoa el expediente (1879935) 035/2020/CON. De acuerdo con la Resolución de la Secretaría Autonómica de Emergencia Climática y Transición Ecológica, de fecha de 23 de diciembre de 2020, relativa a la identificación de los órganos sustantivos en el procedimiento de evaluación ambiental de proyectos promovidos por la Generalitat Valenciana en materia de infraestructuras hidráulicas, se atribuye la condición de órgano sustantivo a la EPSAR, a los efectos de la evaluación ambiental de los proyectos que promueva.

En fecha 7 de julio de 2020, este órgano ambiental formula consulta al Servicio de Gestión de Espacios Naturales Protegidos a efectos de determinar si la actuación es compatible con el plan de ordenación de los recursos naturales de la Cuenca Hidrográfica de la Albufera (en adelante, PORN) y, en su caso, si puede tener efectos ambientales significativos sobre el parque natural de la Albufera (en adelante, PNA).

En fecha 24 de julio de 2020, la Oficina Técnica de Gestión del parque natural de la Albufera (en adelante, OTG-PNA) emite informe en el que realiza una serie de observaciones sobre el proyecto y concluye que no es posible determinar la compatibilidad del proyecto con el PORN ni sus posibles efectos sobre el PNA, pues la memoria técnica del proyecto no especifica las características del vertido al barranco del Poyo ni establece medidas para garantizar una correcta gestión de las aguas pluviales.

En fecha 12 de enero de 2022, este órgano ambiental emite informe en el que indica que el proyecto constituye un supuesto de evaluación de impacto ambiental simplificada, en los términos contemplados en el artículo 7.2.a de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental (en adelante, LEA), y adjunta el informe de la OTG-PNA de 24 de julio de 2020 para su consideración en la elaboración del documento ambiental del proyecto.

En fecha 22 de marzo de 2024, la EPSAR solicita a este órgano ambiental la evaluación de impacto ambiental simplificada del proyecto de construcción de las obras de saneamiento y depuración de El Oliveral en Riba-roja de Túria y de ampliación de la EDAR Setrece. La solicitud se acompaña de la memoria técnica del proyecto, incluyendo un anejo ambiental, y de los siguientes informes:

–  Acuerdo de la Comisión Territorial de Urbanismo, de fecha 16 de diciembre de 2021, por la que se aprueba definitivamente la Modificación número 22 del Plan general de Riba-roja de Túria y del Plan parcial del sector NPI2 Casanova (Ref. 1551395 SG).

– Certificado de compatibilidad del proyecto con el planeamiento urbanístico, de fecha 9 de diciembre de 2022, emitido por el Ayuntamiento de Riba-roja de Túria (Ref. 2022130).

– Informe del Ayuntamiento de Riba-roja de Túria, de fecha 9 de diciembre de 2022, emitido en contestación al informe de la OTG-PNA de fecha 24 de julio de 2020.

– Informe del Departamento de Proyectos, Obras y Explotaciones de la EPSAR, de fecha 9 de diciembre de 2022, emitido en contestación al informe de la OTG-PNA de fecha 24 de julio de 2020.

– Informes de la OTG-PNA, de fechas 28 de agosto de 2023 y 5 de marzo de 2024.

–Informe del Departamento de Proyectos, Obras y Explotaciones de la EPSAR, de fecha 4 de octubre de 2023.

– Informe del Servicio de Gestión Territorial de la Dirección General de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental, de fecha 11 de octubre de 2023, respecto al riesgo de inundación de la Modificación Puntual número 22 del PGOU y del Plan parcial del Sector NPI2 Casanova del municipi de Riba-roja de Túria (Ref. 21277\_46214\_IR MP PGOU).

– Informe del Ayuntamiento de Riba-roja de Túria, de fecha 26 de marzo de 2024, respecto al riesgo de inundación de la Modificación Puntual número 22 del PGOU y del Plan parcial del Sector NPI2 Casanova.

– Resolución de la Confederación Hidrográfica del Júcar (en adelante, CHJ), de fecha 7 de febrero de 2024, por la que se autoriza a la EPSAR a realizar las obras de ampliación de la EDAR Setrece en zona de policía del barraco de Pozalet (Ref. 2023AZ0049).

– Diligencia de la EPSAR, de fecha 23 de febrero de 2024, por la que se comunica la actualización del presupuesto del proyecto de referencia (ref. 2015/SA/0005).

Considerando que las instalaciones se sitúan en zona industrial, y en aras de la simplificación y reducción de cargas administrativas, se incorpora la citada documentación al presente expediente a los efectos previstos en el artículo 46 de la Ley 21/2013. La información contenida en el expediente aporta elementos de juicio suficientes para continuar con el procedimiento de evaluación de impacto ambiental simplificada.

*Criterios ambientales*

Para la emisión de este informe de impacto ambiental, de conformidad con el artículo 47 de la Ley 21/2013, se han tenido en cuenta los criterios del apartado A del Anexo III de la misma.

*Características del proyecto*

El proyecto tiene por objeto la remodelación y ampliación de la estación de depuración de aguas residuales (EDAR) Setrece, la construcción de una Estación de Bombeo de Aguas Residuales (EBAR) en la parcela actualmente ocupada por la EDAR El Oliveral, y la construcción de una tubería de impulsión de aguas residuales desde la EBAR El Oliveral hasta la EDAR Setrece y otra de retorno de las aguas depuradas desde la EDAR Setrece hasta el punto de vertido actual de la EDAR El Oliveral en el barranco del Poyo.

Con la ampliación y reforma de la actual depuradora Setrece se tratarán en una única instalación los caudales generados en la totalidad de la zona industrial de Riba-roja de Túria situada al sur del término municipal, consiguiendo una solución más eficiente en términos económicos y de funcionalidad para el saneamiento integral de la zona.

Actualmente la EDAR Setrece vierte su efluente en el barranco de Pozalet, punto de vertido que se mantendrá solo para los alivios de lluvias y de emergencia de la EDAR ampliada. El efluente de la EDAR Setrece ampliada se canalizará hacia el barranco del Poyo por una conducción que tendrá el mismo trazado que la tubería de impulsión hasta unos 300 m antes de llegar a la EBAR El Oliveral. Desde este punto, la conducción de retorno de aguas depuradas conectará con la batería de tuberías de pluviales que desaguan en el barranco del Poyo.

En la EBAR El Oliveral se recogerán las aguas residuales generadas en el sector El Oliveral y en el Parque Logístico y, en un futuro, en La Sargueta y Pozalet. La conducción de impulsión desde la EBAR hasta la EDAR Setrece discurrirá en su mayor parte por viales y caminos de titularidad pública, en una longitud de 2,8 km y un desnivel de aproximadamente 12 m. En el tramo intermedio, de aproximadamente 800 m de longitud, las tuberías atravesarán propiedades privadas, calificadas como suelo no urbanizable (parcelas 24, 25, 26, 27, 28, 92 y 111 del polígono 49). La conducción pasará por debajo de la traza de la autovía A-7 mediante una hinca y con un tramo encamisado para su registro.

La estación de bombeo será capaz de elevar en episodios de lluvias un caudal correspondiente a cuatro veces el caudal medio previsto en tiempo seco. El resto de caudal que llegue a la EBAR en esos episodios de lluvia será desbastado en esta instalación y vertido a la rambla del Poyo utilizando la actual conducción de salida.

La planta depuradora se ha dimensionado para un caudal total diario de 5.665 m³/día (2.165 m³/día de la depuradora existente y 3.500 m³/día de la ampliación) y una capacidad de tratamiento de 31.158 habitantes-equivalentes (hab-eq.), para lo cual se modificarán algunos elementos de la instalación actual (denominada línea A) y se construirá una ampliación (denominada línea B).

Las instalaciones de la EDAR contarán con pretratamiento conjunto para el total del caudal de ambas líneas, tratamiento secundario diferenciado para cada una de las líneas (compuesto por tanque de regulación y homogeneización, reactor biológico y decantador secundario), nuevo tratamiento terciario para la línea B y nueva línea de tratamiento de fangos conjunto para ambas líneas.

Las actuaciones proyectadas en la EDAR Setrece serán las siguientes:

– Desmantelamiento del pretratamiento existente y canalización del caudal influente hacia el nuevo pretratamiento.

– Mejora de la aireación mediante la implantación de un nuevo sistema de suministro de aire, tanto en el reactor biológico como en el tanque de homogeneización.

– Mejora del sistema de eliminación de nutrientes mediante la implantación de un nuevo sistema de almacenamiento y dosificación de cloruro férrico.

– Desmantelamiento del sistema de alimentación eléctrica, conectándose las instalaciones actuales a las de ampliación.

– Instalación de nuevos elementos de automatización y control, conectados con los de la ampliación.

– Ampliación del sistema de deshidratación de fangos y construcción de un sistema de almacenamiento de fangos deshidratados del que actualmente carece.

– Demolición de edificaciones y sustitución por otras nuevas en la ampliación.

A la entrada del colector de la depuradora se dispondrá de un pozo de gruesos, desde donde el agua será bombeada a la cámara de elevación mediante bombas capaces de elevar un caudal total de 943 m³/h, correspondiente a cuatro veces el caudal medio total de la planta. Los caudales que excedan esa capacidad se elevarán mediante bombas de emergencia hacia una arqueta de alivio de pluviales y desbastados mediante una reja automática de 20 mm de luz de paso antes de canalizarse hacia la salida al punto de vertido actual en el barranco de Pozalet.

El pretratamiento constará de un sistema de desbaste mediante rejas automáticas de gruesos de 30 mm de luz de paso y tamices de finos de 3 mm, y de un desarenador-desengrasador aireado. Las rejas de gruesos y los tamices descargarán en sendos tornillos compactadores que transportarán los sólidos retenidos hasta un contenedor ubicado en un recinto cubierto.

Una vez pretratada, el agua pasará a una cámara en la que se repartirá hacia dos arquetas correspondientes a las líneas A y B, desde donde continuará hacia el resto del proceso, aliviándose aquí los caudales que excedan de la máxima capacidad de diseño del proceso biológico, que es de 471 m³/h entre ambas líneas (179 m³/h para la línea A y 292 m³/h para la línea B).

El reactor biológico para la línea B contempla la aplicación de un proceso de fangos activos en aireación prolongada, análogo al de la línea A. Se ha diseñado tanto para garantizar la eliminación de materia orgánica como para producir la máxima reducción de los niveles de nitrógeno en el efluente. El mantenimiento de la concentración de fango en el reactor biológico se realiza mediante la recirculación externa de fangos desde el decantador secundario. La oxigenación se realizará por medio de grupos motosoplantes con cabina insonorizante y difusores elásticos de burbuja fina.

Para la remoción de fósforo se instalará un sistema de dosificación de cloruro férrico en una cámara de mezcla rápida a la salida de las cubas del reactor biológico.

Se proyecta un decantador circular con fondo cónico, con puente giratorio de tracción central y barrederas de fondo y de superficie. Los flotantes se extraerán mediante buzón de altura regulable a una arqueta, desde la que se bombearán a cabecera de planta. Desde una tubería situada en el fondo del decantador secundario se conducirán los fangos hasta un pozo de bombeo adosado, desde el que las bombas de recirculación impulsarán los fangos a la arqueta de entrada al reactor biológico y las bombas de purga los conducirán al espesador.

El tratamiento terciario para la línea B consistirá en un equipo compacto integrado en un depósito en el que se ubican unos filtros de discos textiles y dos reactores UV en serie. Se prevé la instalación de un sistema adicional de desinfección del efluente mediante inyección en línea de hipoclorito sódico. Se prevé también la dosificación de hipoclorito sódico tanto en la cabecera del depósito de almacenamiento de agua de terciario como en el decantador secundario de la línea B. La obra se ha diseñado para ampliar en el futuro, si así se decide, el tratamiento terciario al efluente secundario de toda la planta.

La regeneración de las aguas de la línea B permitirá dotar al efluente de características adecuadas para su reutilización en el riego agrícola, de conformidad con el Reglamento (UE) 2020/741, de 25 de mayo de 2020, relativo a los requisitos mínimos para reutilizar el agua.

Según la información facilitada en el anejo ambiental, la EDAR se ha diseñado teniendo en cuenta los siguientes parámetros de entrada: DBO5 330 mg/l, DQO 628 mg/l, sólidos en suspensión 268 mg/l, nitrógeno total 44 mg/l y fósforo total 19 mg/l.

Los parámetros a cumplir a la salida del tratamiento biológico son: DBO5 menor o igual a 25 mg/l, DQO menor o igual a 125 mg/l, sólidos en suspensión menor o igual a 35 mg/l, nitrógeno total menor o igual a 15 mg/l y fósforo total: menor o igual a 0,60 mg/l.

Los parámetros a cumplir a la salida del tratamiento terciario son: sólidos en suspensión menor o igual de 10 mg/l, Escherichia coli menor o igual de 10 ufc/100 ml.

Las instalaciones para tratar los fangos se han dimensionado para tratar tanto los fangos producidos en el proceso biológico como en el tratamiento terciario, y tanto para la nueva línea B como para la línea A. La línea de fangos constará de espesador de fangos con gravedad circular, acondicionamiento, deshidratación y almacenamiento de fangos deshidratados.

El plazo de ejecución previsto para la realización de las obras será de 24 meses para la realización de la obra y de 4 meses para las pruebas de funcionamiento.

*Ubicación del proyecto*

Las instalaciones de la EDAR Setrece y de la EDAR El Oliveral (futura EBAR) se localizan en el término municipal de Riba-roja de Túria, en las parcelas catastrales 0736101YJ1703N y 2124402YJ1722N0001TF, respectivamente, calificadas como suelo urbano dotacional según el PGOU vigente.

La actual EDAR Setrece se ubica en el extremo nordeste del polígono industrial Casanova, en las proximidades del barranco de Pozalet. Las obras de ampliación se proyectan ocupando totalmente el área circundante a la instalación actual y que está delimitada por esta misma, el camino paralelo al barranco de Pozalet en el lado norte y el vial del polígono industrial en el lado suroeste. La superficie final de la depuradora ampliada será de 15.906 m², que incluye 7.201 m² de la parcela actual y 8.705 m² de superficie adicional, resultando una parcela de forma sensiblemente triangular.

En la actualidad, la EDAR El Oliveral, que se localiza en la calle S del polígono industrial el Oliveral, ocupa una superficie total de 8.458 m², de los que se liberarán 6.353 m² al sustituir el actual sistema de depuración de aguas residuales por una estación de bombeo, que únicamente requerirá 2.105 m².

Con fecha 16 de diciembre de 2021, la Comisión Territorial de Urbanismo aprueba definitivamente la Modificación número 22 del PGOU y del Plan parcial del Sector NPI2 Casanova del municipio de Riba-roja de Túria, propuesta por el Ayuntamiento, con objeto de recalificar tres parcelas dotacionales públicas, situadas en suelo industrial urbanizado, destinadas respectivamente a zona verde y equipamientos de infraestructuras, intercambiando sus funciones, como consecuencia de las necesidades de ampliación de la estación depuradora ya existente en el suelo dotacional del sector Casanova (EDAR Setrece). Como consecuencia de esta modificación se recalifica también el antiguo vial de acceso a la depuradora. Complementariamente, se modifica la calificación de otras dos parcelas dotacionales incluidas en la zona de el Oliveral del suelo urbano industrial que pasan a calificarse como jardín público.

La ampliación y remodelación de la actual EDAR Setrece afecta a la zona de policía del barranco de Pozalet. De acuerdo con la resolución de la CHJ de fecha 7 de febrero de 2024, se autoriza a la EPSAR a realizar obras en la zona de policía del barranco de Pozalet, en el punto correspondiente a las coordenadas UTM (Huso 30, Datum ETRS89) X = 710.516 e Y = 4.373.385, condicionada al cumplimiento de las condiciones que se citan en la mencionada resolución. La autorización incluye el vallado de la parcela, siempre que se realice a más de 5 m de la margen del cauce.

En relación con las principales vías de comunicación, la parcela donde se localiza la EDAR El Oliveral se sitúa junto a la línea ferroviaria Madrid-Valencia y junto a la autovía A7- La EDAR Setrece se encuentra a una distancia de 560 m de la autovía A7, a 575 de la línea ferroviaria Madrid-Valencia y a 1.200 m de la autovía A3.

La EBAR El Oliveral dista aproximadamente 650 metros de la Colada de Castilla, 1.000 metros de la Colada de Aragón y 1.875 m. de la Vereda dels Carasols. La EDAR Setrece dista 2.039 m. de la Colada de Castilla, 2.145 m. de la colada de Aragón y 2.090 m. de la Verada dels Carasols.

El ámbito de la actuación, ampliamente antropizado, se compone de infraestructuras de comunicación (autovías A3 y A7, línea de ferrocarril Madrid-Valencia), zonas industriales (polígonos industriales Casanova y El Oliveral), aglomeraciones urbanas o conjuntos residenciales, campos de cultivo abandonados y campos de cultivo de cítricos, y zonas improductivas (barrancos de Pozalet y del Poyo). De acuerdo con el visor cartográfico de la Generalitat, la actuación está ubicada en terreno no forestal.

Todas las instalaciones se ubican fuera de cualquier espacio natural protegido o espacio protegido de la Red Natura 2000, si bien el vertido de las aguas depuradas se realizará en el barranco del Poyo, dentro del ámbito del Plan de Ordenación de Recursos Naturales (PORN) de la Cuenca Hidrográfica de la Albufera.

El documento ambiental señala que, tras realización de la correspondiente prospección arqueológica, no se ha detectado la presencia de ningún elemento de interés desde el punto de vista arqueológico, arquitectónico o etnológico dentro del área de estudio.

*Características del potencial impacto*

Las principales actuaciones susceptibles de producir impacto ambiental durante la fase de ejecución del proyecto serán el desbroce del terreno, el movimiento de tierras y la apertura de zanjas, el tránsito de maquinaria y vehículos, el acopio y transporte de materiales, la demolición de edificaciones e instalaciones, y el hormigonado y la construcción de nuevas edificaciones de la EDAR Setrece.

Una de las actuaciones previstas en el proyecto es el desmantelamiento de la EDAR El Oliveral y la restauración ambiental de los terrenos. La demolición de esta instalación supondrá la generación de residuos, fundamentalmente residuos de construcción y demolición y lodos de depuradora.

Como consecuencia del movimiento de tierras y la circulación de maquinaria pesada durante la ejecución de las obras, se producirá la contaminación del aire debido al aumento de partículas sólidas y emisiones contaminantes, así como un aumento en el nivel de ruido, con las consiguientes molestias a la población local y a la fauna.

La presencia de maquinaria puede provocar, en caso de avería o accidente, la contaminación del suelo y de las aguas por el derrame de hidrocarburos, aceites y lubricantes. Igualmente podrá suceder con los vertidos de restos de hormigón procedentes de la limpieza de las cubas hormigoneras y las aguas residuales procedentes del lavado de la maquinaria.

La afección al paisaje se producirá por la apertura de zanjas para las canalizaciones y la presencia en el entorno de maquinaria pesada, acopio de materiales, residuos de obras, etc. Por el contrario, el desmantelamiento del actual sistema de depuración de la EDAR El Oliveral liberará superficie que será restaurada para su posterior uso como zona verde, lo que se considera un impacto positivo desde el punto de vista paisajístico.

Los principales impactos sobre la fauna se producirán por las molestias causadas por la presencia de personal y maquinaria pesada, que producirán su desplazamiento a zonas más tranquilas mientras duren las obras, y por los desbroces y eliminación de la vegetación que supondrán la pérdida de lugares de alimentación y cobijo.

Para evitar o minimizar la emisión de polvo debido a las obras, el promotor ha previsto aplicar riegos periódicos sobre caminos y viales de obra por los que circula la maquinaria. Como medidas complementarias deberán considerarse las siguientes: se cubrirán con lonas o toldos protectores los acopios y las cargas de los camiones, se evitará el transporte de tierras durante los días ventosos y se reducirá la velocidad de circulación por los caminos de tierra.

Para minimizar la emisión de gases contaminantes producidos por la maquinaria pesada, se realizará un control exhaustivo del reglaje y mantenimiento de ésta. Asimismo, para atenuar el ruido producido, la maquinaria dispondrá de silenciadores homologados y se adoptarán medidas tales como evitar dar acelerones o apagar el motor en fases de espera.

Para minimizar las afecciones al tráfico y reducir el coste de la actuación, se ejecutará una única zanja por la que discurrirán tanto las conducciones de impulso de las aguas residuales como las de retorno de las aguas tratadas.

Para separar los residuos se dispondrán de contenedores específicos cuya recogida se preverá en el Plan de Gestión de Residuos. Para situar dichos contenedores se reservará una zona con un buen acceso en el recinto de la obra, que se señalizará convenientemente y se indicará en los planos del Plan de Gestión de Residuos.

Se prevé la reutilización de las tierras procedentes de la excavación en la propia obra. En caso de utilización externa a la obra, se justificará debidamente su destino.

Para evitar la contaminación del suelo y de las aguas, el terreno en el que se ubique la maquinaria y el almacenamiento de lubricantes y combustibles, así como el resto de residuos peligrosos que se generen durante las obras, se habrá impermeabilizado y señalizado previamente. Esta área se ubicará a más de 200 m del cauce más próximo.

Para minimizar las molestias sobre la fauna derivadas principalmente de la eliminación de la vegetación, el ruido y el trasiego de vehículos y maquinaria, el promotor propone adecuar el calendario de las obras evitando las actuaciones de mayor nivel sonoro durante los períodos de reproducción o nidificación de las especies de la zona, esto es, entre los meses de abril y julio, ambos inclusive.

Tanto la construcción de las nuevas instalaciones como la explotación del sistema de depuración requerirá de mano de obra, que será permanente en este último caso, lo que redundará en efectos positivos para la población y la economía del entorno.

Los impactos más significativos durante la fase de explotación vendrán ocasionados por el desplazamiento de vehículos, la producción de residuos (especialmente fangos), la emisión de olores, la generación de ruido, el consumo de energía, el impacto visual por la presencia de nuevas edificaciones y el vertido de las aguas tratadas al medio receptor.

La generación de fangos se incrementará de forma proporcional al caudal tratado en la nueva línea de ampliación y se gestionarán por un gestor autorizado. Se estima una producción de fangos deshidratados (código LER: 19 08 12) de 740,48 t/año, con una sequedad media del 20 %, además de otros residuos procedentes del desbaste, tamizado y desarenado-desengrasado de las aguas residuales. La actividad está incluida en la relación de actividades potencialmente contaminantes del suelo.

El funcionamiento de la depuradora puede conllevar la emisión de agentes causantes de mal olor (compuestos nitrogenados, mercaptanos, sulfuro de hidrógeno, componentes ácidos, etc.), con las consiguientes molestias a vecinos colindantes. No obstante, con la implantación de los nuevos sistemas de depuración y desodorización, se prevé una mejora respecto a la situación actual.

Se ha previsto la construcción de dos sistemas de desodorización en las zonas de generación de olores, una para el pretratamiento y otra para la zona de tratamiento de fangos. En el edificio de deshidratación también se ha previsto la desodorización ambiental de la sala existente bajo rasante, por el mayor riesgo de acumulación de ácido sulfhídrico, mediante la instalación de una torre de desodorización de carbón activo. Se trata de un foco canalizado de emisiones a la atmósfera. La actividad en su conjunto está incluida en el catálogo de actividades potencialmente contaminadores de la atmósfera.

Respecto a la generación de ruido de las nuevas instalaciones, en la EBAR El Oliveral no habrá equipos generadores de ruido al exterior pues los equipos de bombeo se localizarán a una profundidad de 7 m y en el interior de un edificio convenientemente aislado. Tampoco en las conducciones de impulsión y retorno proyectadas se instalarán equipos generadores de ruido al exterior.

El análisis del impacto acústico aportado por el promotor se ha centrado en la EDAR Setrece, donde el ruido vendrá causado por el tránsito de camiones y vehículos en la autovía A7 y por los distintos equipos de los que se compone la instalación, especialmente por los ventiladores y soplantes. Se ha previsto alojar algunos de estos equipos en el interior de edificaciones cerradas con objeto de aislarlos acústicamente, al menos de forma parcial.

Según los resultados obtenidos, la suma de presiones sonoras del ruido procedente de la EDAR y de la autovía A7 en cada uno de los seis puntos del perímetro de la parcela evaluados, es igual o inferior al correspondiente al nivel sonoro establecido para un uso industrial por la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de protección contra la contaminación acústica.

El impacto paisajístico más destacado del proyecto lo constituirán las nuevas edificaciones de la EDAR, ya que se amplía sustancialmente la superficie ocupada por las mismas. Respecto a la EBAR El Oliveral, la eliminación del actual sistema de depuración y su posterior restauración mejorará el impacto visual de las nuevas instalaciones. Entre las medidas de integración paisajística que se adoptarán para minimizar el impacto visual de las nuevas edificaciones e instalaciones, se han contemplado las siguientes:

– Remodelación de formas y volúmenes de zonas de instalaciones de obra con el fin de integrarlas en la geomorfología del entorno.

– Selección de materiales y acabados constructivos que se adecúen al entorno.

– Restauración de los terrenos afectados por las obras.

– Revegetación y construcción de pantallas vegetales perimetrales con especies autóctonas.

En cuanto al vertido de las aguas depuradas, éste se realizará en el barranco del Poyo, considerado como la principal vía directa de agua al lago del Parque Natural de la Albufera. La Albufera de Valencia y la rambla del Poyo están declaradas zonas sensibles a los efectos previstos en el Real decreto ley 11/1995, de 28 de diciembre, por el que se establecen las normas aplicables al tratamiento de las aguas residuales urbanas y de acuerdo con los criterios establecidos en el Anexo II del Real decreto 509/1996, de 15 de marzo, de desarrollo del Real decreto ley 11/1995. Esta normativa dispone que los vertidos de aguas residuales procedentes de aglomeraciones urbanas con carga superior a los 10.000 hab-eq. que se produzcan sobre las zonas sensibles o sus áreas de captación deberán someterse a un tratamiento más riguroso que el secundario, garantizando así que las aguas receptoras cumplen con los objetivos de calidad fijados en la normativa vigente.

Según el informe de la Oficina Técnica de Gestión del Parque Natural de la Albufera de fecha 24/07/2020, aunque el punto de vertido se sitúa a unos 20 km del ámbito del parque, se trata de una carga y un caudal considerable (31.158 hab-eq. y 5.665 m³/día) procedente, casi en su totalidad, de la depuración de aguas residuales industriales que, en caso de contener sustancias contaminantes, podría tener efectos adversos significativos sobre el lago de la Albufera.

El informe señala la necesidad de reducir la concentración media anual de fósforo total en el efluente a 0,6 mg/l y realiza algunas consideraciones sobre el proyecto (puntos de vertido, gestión de aguas pluviales, parámetros contaminantes de origen industrial, balsa de homogeneización, regeneración, etc.), concluyendo que no es posible determinar la compatibilidad del proyecto con el PORN y los posibles efectos significativos de los vertidos sobre el lago de la Albufera.

En respuesta a las cuestiones planteadas por la OTG-PNA, se remite informe conjunto del Departamento de Proyectos, Obras y Explotaciones de la EPSAR y del Ayuntamiento de Riba-roja de Túria en el que se realizan las siguientes observaciones:

– Se justifica la conveniencia de limitar los vertidos al barranco de Pozalet exclusivamente a episodios lluviosos, en los que se supere el caudal máximo de diseño del tratamiento biológico, por tratarse de una cuenca de drenaje que no tiene salida directa, quedando el agua acumulada hasta su evaporación o filtración al subsuelo.

– Todas las aguas residuales influentes a las instalaciones actuales y futuras, así como las aguas pluviales que pudieran incorporarse a la red de saneamiento de forma puntual, recibirán algún tipo de tratamiento dependiendo del caudal influente.

– En el proyecto no se contemplan los parámetros contaminantes de origen industrial pues, aunque las instalaciones previstas van a dar servicio a una zona industrial, las aguas de vertido a la red municipal deben ser asimilables a aguas residuales urbanas y deben cumplir con los límites establecidos en la Ordenanza municipal de vertidos de aguas a la red municipal o, en su defecto, en el modelo de Ordenanza de vertidos a la red municipal de alcantarillado de la EPSAR, al objeto de preservar la integridad del sistema de saneamiento y la calidad del efluente.

– No se considera justificada la construcción de una balsa de homogeneización, pues las instalaciones de saneamiento y depuración se han sobredimensionado respecto a las cargas contaminantes y caudales actuales, y se prevé que el tratamiento previsto permita cumplir incluso con los requisitos más exigentes para la reutilización del agua, establecidos en el Reglamento (UE) 2020/741, de 25 de mayo de 2020.

– Los sectores industriales a los que dará servicio la nueva EDAR ampliada presentan una red separativa de aguas residuales y pluviales, con diversas balsas de laminación, por lo que la incorporación de aguas pluviales a la red de saneamiento se entiende poco significativa.

Asimismo, según la información facilitada por la EPSAR, las instalaciones proyectadas permitirán reducir la concentración máxima de fósforo total en el efluente a 0,6 mg/l, incluso están en disposición de poder cumplir con el límite de 0,3 mg/l establecido por el Plan Hidrológico de la Demarcación Hidrográfica del Júcar (2022-2027) en el ámbito del PORN de la cuenca hidrográfica del Júcar.

Con respecto a la reutilización de las aguas depuradas, que el informe de la OTG-PNA de 28 de agosto de 2023 considera que se debe priorizar sobre la devolución de las aguas depuradas al dominio público hidráulico, la EPSAR indica que el nuevo sistema de tratamiento permitirá la regeneración de las aguas tratadas en la línea B, tratamiento que se prevé ampliar a la totalidad del caudal producido en la EDAR.

En relación con el riesgo de inundación, el informe del Servicio de Gestión Territorial, de fecha 11 de octubre de 2023, señala que la parcela donde se plantea la ampliación de la EDAR se encuentra afectada por riesgo de inundación en una superficie muy reducida y limitada a su contorno, por lo que se considera que el cambio de uso que conlleva la Modificación número 22 del PGOU y del Plan parcial del Sector NPI2 Casanova es compatible con las consideraciones que pueda realizar el ayuntamiento de acuerdo con el artículo 20 del PATRICOVA, y no afectará a las nuevas instalaciones. No obstante, se recomienda ubicar las instalaciones a más de 25 cm del nivel actual del terreno.

En fecha 26 de marzo de 2024 el Ayuntamiento de Riba-roja de Túria informa que, dada la escasa afección por riesgo de inundación de la parcela, y que no concurre ninguno de los supuestos del Anexo I del Patricova, no estima necesario realizar otras consideraciones respecto a las condiciones de adecuación de las futuras edificaciones, más allá de las ya determinadas por el Servicio de Gestión Territorial.

*Conclusión*

El proyecto, en los términos previstos, no tendrá efectos adversos significativos sobre el medio ambiente y no requiere evaluación de impacto ambiental ordinaria.

*Consideraciones jurídicas*

El proyecto constituye un supuesto de evaluación de impacto ambiental simplificada, de acuerdo con el artículo 7.2 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, acorde al epígrafe d) del grupo 8 del Anexo II de la misma.

El expediente ha seguido el trámite de evaluación de impacto ambiental simplificada previsto en la sección 2, capítulo II, del título II de la Ley 21/2013.

El artículo 9.1 del Decreto 147/2023, de 5 de septiembre, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Infraestructuras y Territorio, atribuye a la Dirección General de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental, la competencia en evaluación ambiental estratégica e impacto ambiental, incluyendo los sistemas indicadores y las evaluaciones ambientales.

Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y con el visto bueno del subdirector general de Evaluación Ambiental y Paisaje, en uso de las atribuciones que ostento,

RESUELVO

*Primero*

Estimar que la ejecución del proyecto de las obras de saneamiento y depuración de El Oliveral en Riba-roja de Túria y ampliación de la EDAR de Setrece en el término municipal de Riba-roja de Túria, sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, no tendrá efectos significativos sobre el medio ambiente y no requiere una evaluación de impacto ambiental ordinaria, siempre que se ajuste a las previsiones del proyecto, del documento ambiental y a los términos de este informe, en particular de las siguientes condiciones:

1. La actividad se considera como potencialmente contaminadora de la atmósfera, de conformidad con la Ley 34/2007, de 15 de noviembre, de calidad del aire y protección de la atmósfera, al estar incluida en el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera (Anexo IV de la citada ley, actualizado por el Real decreto 100/2011, de 28 de enero). La construcción, montaje, explotación, traslado o modificación sustancial, cese o clausura de la actividad está sujeta el régimen de autorización o notificación regulado en el artículo 13 de la Ley 34/2007.

2. La actividad se considera potencialmente contaminante del suelo, de conformidad con la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular, al estar incluida en el anexo I del Real decreto 9/2005, de 14 de enero. El titular de la actividad estará obligado a remitir al órgano competente informes de la situación, cuyo contenido y periodicidad será determinado por el órgano competente de la comunidad autónoma, particularmente en los supuestos de establecimiento, ampliación y clausura de la actividad.

3. Los residuos procedentes del desmantelamiento de las instalaciones existentes, así como los que se generen durante la ejecución de las obras proyectadas, deberán gestionarse de acuerdo con su naturaleza y la normativa sectorial que les sea aplicable. Si el destino de los lodos, especialmente los procedentes del desmantelamiento de la EDAR El Oliveral, fuera la aplicación en los suelos agrícolas, se deberán analizar todos los parámetros establecidos en el Anexo IV de la Orden AAA/1072/2013, de 7 de junio, sobre utilización de lodos de depuradora en el sector agrario, así como otros parámetros que puedan ser necesarios para realizar una adecuada dosificación.

4. Para evitar que la utilización de maquinaria y de las instalaciones de obras incrementen el riesgo de contaminación del suelo y de las aguas superficiales y subterráneas por vertidos de sustancias potencialmente contaminantes (aceites, lubricantes, combustibles, etc.), el reglaje y mantenimiento de los vehículos y maquinaria de obras se realizarán en talleres autorizados. Asimismo, el parque de maquinaria y las instalaciones auxiliares se ubicarán sobre soleras impermeables y con balsa de decantación donde se recogerán los derrames de productos peligrosos líquidos que pudieran producirse. Todas las superficies ocupadas por el parque de maquinaria y las instalaciones auxiliares serán restauradas al finalizar las obras, restituyendo el suelo a su estado original.

5.- Los vertidos que se efectúen al barranco del Poyo deberán cumplir con los requisitos de vertido del Anexo I del Real decreto 509/1996 y, en lo que respecta a la reutilización de las aguas depuradas, con los criterios de calidad del Real decreto 1620/2007. Asimismo, con el fin de posibilitar la consecución de los objetivos medioambientales en el ámbito del PORN, se deberá cumplir el límite de fósforo total establecido en el vigente plan hidrológico de la demarcación hidrográfica del Júcar.

*Segundo*

De conformidad con lo previsto en el artículo 47 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:

a. El informe de impacto ambiental se publicará en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*, sin perjuicio de su publicación en la sede electrónica del órgano ambiental.

b. El informe de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*, no se hubiera procedido a la autorización del proyecto en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación, salvo que se acuerde la prórroga de la vigencia del informe de impacto ambiental.

c. El informe de impacto ambiental no será objeto de recurso alguno sin perjuicio de los que, en su caso, procedan en vía administrativa o judicial frente al acto, en su caso, de autorización del proyecto.

*Tercero*

El órgano sustantivo deberá tener debidamente en cuenta, en el procedimiento de autorización del proyecto, la evaluación de impacto ambiental efectuada, atendiendo a los criterios establecidos en el artículo 48 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, referidos al contenido de la autorización y a la publicidad de la decisión.»

  

València, 9 de julio de 2024

Miguel Ángel Ivorra Devesa

Director general de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML