Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8598, del 24-07-2019 (2019/7511)

RESOLUCIÓ de 18 de juliol de 2019, del secretari autonòmic d'Educació i Formació Professional, per la qual es dicten instruccions per a l'organització i funcionament dels centres docents específics d'Educació Especial sostinguts amb fons públics per al curs 2019-2020.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8598

Data del DOGV
:   24-07-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/7511

CVE


Data del document
:   18-07-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Educació, Cultura i Esport

Tipus de document
:   Resolució

Correcció d'errades

 Descriptors 

:   * [Conselleria d'Educació, Cultura i Esport](javascript:void(0))
    * [Conselleria d'Educació, Cultura i Esport](javascript:void(0))
    * [centre d'ensenyament](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 18 de juliol de 2019, del secretari autonòmic d'Educació i Formació Professional, per la qual es dicten instruccions per a l'organització i funcionament dels centres docents específics d'Educació Especial sostinguts amb fons públics per al curs 2019-2020. [2019/7511]  
ÍNDEX  
  
Primer. Àmbit d'aplicació  
Segon. Alumnat  
Tercer. Escolarització  
Quart. Escolarització combinada  
Cinqué. Organització d'etapes i àrees d'intervenció  
Sisé. Pla d'actuació personalitzat (PAP)  
Seté. Programes de transició a la vida adulta (TVA)  
Huité. Programes formatius de qualificació bàsica adaptada a alumnat amb necessitats educatives especials permanents  
Nové. Avaluació del procés d'aprenentatge i ensenyament  
Desé. Certificació final d'estudis  
Onzé. Centres d'Educació Especial com a centres de recursos  
Dotzé. Plantilles  
Tretzé. Horari del personal  
Catorzé. Funcions de coordinació  
Quinzé. Horari del centre  
Setzé. Disposicions supletòries  
Disseté. Calendari d'aplicació  
  
La Llei orgànica 2/2006 de 3 de maig, d'Educació, estableix que l'escolarització de l'alumnat que presenta necessitats educatives especials s'ha de regir pels principis de normalització i inclusió i assegurar la no discriminació i igualtat efectiva en l'accés i la permanència en el sistema educatiu, i sols s'ha de dur a terme en unitats o centres d'Educació Especial quan les seues necessitats no puguen ser ateses en el marc de les mesures d'atenció a la diversitat dels centres ordinaris.  
  
La Llei 9/2018, de 24 d'abril, de la Generalitat, de modificació de la Llei 11/2003, de 10 d'abril, de la Generalitat, sobre l'estatut de les persones amb discapacitat, estableix com a actuació en matèria educativa, que les conselleries amb competències en matèria d'educació i formació, vetlaran pel gaudi efectiu del dret de les persones amb discapacitat o diversitat funcional a una educació pública, inclusiva i de qualitat, com també a la formació al llarg de la vida, sense discriminació per motiu o per raó d'aquesta circumstància i sobre la base de la igualtat d'oportunitats, i seran les encarregades de garantir una política de foment que assegure el procés educatiu adequat, l'adopció d'ajustos raonables en funció de les necessitats individuals i facilite les mesures de suport personalitzades i efectives en entorns que fomenten al màxim el desenvolupament acadèmic i social, de conformitat amb l'objectiu de la plena inclusió.  
El Reial decret legislatiu 1/2013, de 29 de novembre, pel qual s'aprova el Text Refós de la Llei General de drets de les persones amb discapacitat i de la seua inclusió social, explicita que correspon a les administracions educatives assegurar un sistema educatiu inclusiu en tots els nivells educatius, prestant atenció a la diversitat de necessitats educatives de l'alumnat amb discapacitat, mitjançant la regulació de suports i ajustos raonables per a l'atenció d'aquells que precisen una atenció especial d'aprenentatge o d'inclusió.  
  
El Decret 104/2018, de 27 de juliol, del Consell, pel qual es desenvolupen els principis d'equitat i d'inclusió en el sistema educatiu valencià, té per objecte establir i regular els principis i les actuacions encaminades al desenvolupament d'un model inclusiu en el sistema educatiu valencià per a fer efectius els principis d'equitat i igualtat d'oportunitats en l'accés, participació, permanència i progrés de tot l'alumnat, i aconseguir que els centres docents es constituïsquen en elements dinamitzadors de la transformació social cap a la igualtat i la plena inclusió de totes les persones. En la mateixa línia de les disposicions referides abans, remarca l'excepcionalitat de l'escolarització en un centre d'Educació Especial i defineix, entre altres, les tasques complementàries que aquests centres han de desenvolupar com a centres de recursos.  
  
L'Ordre 20/2019, de 30 d'abril, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es regula l'organització de la resposta educativa per a la inclusió de l'alumnat en els centres docents sostinguts amb fons públics del sistema educatiu valencià, té per objecte regular l'organització de la resposta educativa en els centres docents, en el marc de l'educació inclusiva, a fi de garantir l'accés, la participació, la permanència i el progrés de tot l'alumnat, com a nucli del dret fonamental a l'educació i des dels principis de qualitat, igualtat d'oportunitats, equitat i accessibilitat universal.  
  
És una realitat que el desenvolupament d'un model d'educació inclusiva ha propiciat un increment de l'alumnat amb necessitats educatives especials que s'escolaritza en els centres docents ordinaris, bé siga en l'aula ordinària o en una unitat específica. Com a conseqüència d'això, s'ha produït una variació dels perfils de l'alumnat que s'escolaritza en els centres d'Educació Especial, principalment en les etapes d'Educació Infantil i Educació Primària, que presenta necessitats educatives especials més greus i, per tant, requereix suports especialitzats d'alta intensitat i individualització durant tota la jornada escolar.  
  
L'escola inclusiva també ha fet valdre el paper dels centres d'Educació Especial com a centres de recursos d'àmbit sociocomunitari que donen assessorament i suport als centres ordinaris en la resposta educativa a l'alumnat amb necessitats educatives especials i en els processos de transformació cap a la inclusió, tot aprofitant l'ampla experiència, compromís i competència que tenen en aquest àmbit.  
  
Això requereix que els centres d'Educació Especial s'hagen d'adaptar a aquesta realitat, i plantejar un marc més flexible i participatiu que implica el disseny i desplegament del Projecte educatiu, del currículum i l'organització i funcionament del centre, a fi de facilitar la resposta a la diversitat de l'alumnat, la implicació dels diferents agents i la vinculació al seu entorn. A més, la resposta educativa ha de propiciar l'assoliment dels majors nivells possibles d'autodeterminació, finalitat essencial de l'educació de les persones amb discapacitat.  
  
De conformitat amb el Decret 5/2019, de 16 de juny, del president de la Generalitat, pel qual es determinen el nombre i la denominació de les conselleries, i les seues atribucions, i el Decret 7/2019, de 20 de juny, del president de la Generalitat, pel qual es determinen les secretaries autonòmiques de l'Administració del Consell, resolc:  
  
Primer. Àmbit d'aplicació  
1. L'àmbit d'aplicació són els centres específics d'Educació Especial sostinguts amb fons públics ubicats en l'àmbit geogràfic de la Comunitat Valenciana, sense perjuí de les competències discrecionals reservades a la titularitat dels centres privats concertats en supòsits concrets que afecten determinats aspectes organitzatius i de gestió.  
  
2. Aquesta resolució també és d'aplicació a les unitats específiques que, per raons geogràfiques o d'una altra índole, es constituïsquen com a unitats substitutòries dels centres d'Educació Especial.  
  
Segon. Alumnat  
És destinatari de l'escolarització en els centres d'Educació Especial l'alumnat que compleix els requisits següents:  
a) Presenta necessitats educatives especials derivades d'alguna de les discapacitats següents:  
- Trastorn de l'espectre autista  
- Trastorn de conducta, psicòtic i/o de personalitat amb discapacitat intel·lectual  
- Plurideficiència amb discapacitat intel·lectual  
- Discapacitat intel·lectual greu i profunda  
- Discapacitat intel·lectual moderada (excepcionalment, en l'etapa d'educació secundària i Transició a la Vida Adulta)  
L'alumnat que no està inclòs a cap de les situacions anteriors, s'ha d'assimilar, als efectes administratius, al tipus de discapacitat que més s'ajusta a les seues característiques.  
b) La situació de discapacitat està acreditada pels serveis i equips mèdics de valoració, mitjançant informes mèdics o certificat de discapacitat.  
c) Disposa d'una valoració sociopsicopedagògica i d'un informe sociopsicopedagògic, elaborats pels serveis especialitzats d'orientació, que proposa l'escolarització en un centre d'Educació Especial.  
  
d) Requereix, d'acord amb l'informe sociopsicopedagògic, mesures de resposta educativa de nivell IV i suport de grau 3 (necessita suport amb personal especialitzat en la majoria d'àrees o entorns durant pràcticament la totalitat de la jornada escolar).  
e) Té un nivell d'autonomia i competència personal i social molt baix en relació a la seua edat, valorat mitjançant instruments objectius i fiables, cosa que dificulta la inclusió efectiva en un centre ordinari.  
f) Disposa d'una resolució de la Direcció Territorial d'Educació que proposa l'escolarització en un centre d'Educació Especial, d'acord amb les modalitats d'escolarització que estableix l'article 45.2 de l'Ordre 20/2019, de 30 d'abril.  
  
Tercer. Escolarització  
1. Els criteris per a l'escolarització de l'alumnat amb necessitats educatives especials són els que s'indiquen en l'article 20 del Decret 104/2018, de 27 de juliol, i en l'article 45 de l'Ordre 20/2019, de 30 d'abril.  
2. Correspon als serveis especialitzats d'orientació la valoració i identificació de les necessitats educatives especials i l'emissió de l'informe sociopsicopedagògic per a l'escolarització.  
3. Per a l'alumnat que s'escolaritza en un centre d'Educació Especial s'ha de tramitar, de forma preceptiva, un dictamen per a l'escolarització, d'acord amb el procediment descrit en l'article 46 de l'Ordre 20/2019, de 30 d'abril.  
4. Els centres d'Educació Especial han de col·laborar amb els serveis especialitzats d'orientació en la valoració de l'alumnat amb necessitats educatives especials per al qual s'ha de proposar o revisar la modalitat d'escolarització, d'acord amb el que disposa l'article 23.3.f. del Decret 104/2018, de 27 de juliol.  
5 La direcció del servei psicopedagògic escolar (SPE) ha de supervisar el procés de valoració sociopsicopedagògica i visar els informes dels gabinets psicopedagògics autoritzats que proposen l'escolarització en un centre d'Educació Especial.  
6. L'escolarització de l'alumnat en un centre d'Educació Especial s'ha de considerar, excepcionalment, quan l'informe sociopsicopedagògic justifica amb evidències que l'alumnat requereix suports i mesures d'alta intensitat i individualització que, en el moment en què es troba, poden ser prestats en millors condicions en aquests centres, després d'haver valorat i aplicat les mesures necessàries per a l'eliminació de les barreres del context que possibiliten la inclusió en el centre ordinari, tot considerant els ajustaments raonables que poden dur-se a terme.  
  
Per ajustos raonables s'entenen, d'acord amb la Llei 9/2018, de 24 d'abril, de la Generalitat, les modificacions i les adaptacions necessàries i adequades que no imposen una càrrega desproporcionada o indeguda, quan es requerisquen en un cas particular, per a garantir a les persones amb diversitat funcional o discapacitat el gaudi o l'exercici, en igualtat de condicions amb les altres, de tots els drets humans i les llibertats fonamentals.  
7. Amb caràcter general, l'alumnat d'Educació Infantil s'ha d'escolaritzar en la modalitat ordinària en una aula ordinària, llevat que, excepcionalment i de manera molt justificada, les circumstàncies aconsellen l'escolarització en una unitat específica o en un centre d'Educació Especial.  
8. En qualsevol cas, les decisions sobre l'escolarització estan subjectes a un seguiment continuat pels centres docents i pels serveis competents, a fi de garantir el seu caràcter revisable i reversible, fet que és preceptiu en el canvi d'etapa, sense perjuí que la direcció o titularitat del centre, oït l'equip educatiu, i les famílies o representants legals de l'alumnat, poden sol·licitar la revisió en qualsevol moment de l'escolaritat.  
9. Totes les decisions i accions que es realitzen referides a l'escolarització d'aquest alumnat s'han de coordinar amb les famílies o representants legals, a les quals se'ls ha d'oferir un acompanyament i assessorament integral, especialment en l'escolarització inicial i en els moments de transició, que tinga en compte els aspectes emocionals, l'opinió i punts de vista. Així mateix, s'ha de fomentar la participació de totes les persones implicades, amb l'objectiu de conformar un procés col·laboratiu i sistèmic, que situe l'alumnat en el centre de les decisions.  
  
10. D'acord amb allò que disposa el Decret 104/2018, de 27 de juliol, l'alumnat pot romandre en un centre d'Educació Especial fins als vint-i-un anys, fet que pot prolongar-se fins als vint-i-quatre anys si el centre disposa de programes formatius de qualificació bàsica adaptada a les persones amb necessitats educatives especials derivades de discapacitat o qualsevol altre programa que la normativa preveja per a aquest alumnat.  
  
Quart. Escolarització combinada  
1. L'escolarització combinada és una de les modalitats d'escolarització que pot adoptar-se per a facilitar la inclusió de l'alumnat amb necessitats educatives especials, d'acord amb allò que indica l'article 45 de l'Ordre 20/2019, de 30 d'abril, i està destinada a afavorir la participació de l'alumnat dels centres específics d'Educació Especial en entorns més normalitzats socialment i acadèmicament.  
  
2. L'escolarització combinada entre un centre d'Educació Especial i un centre ordinari es determina mitjançant el corresponent dictamen d'escolarització, atenent les característiques i circumstàncies de l'alumnat. S'ha de tindre en compte que aquest tinga un desenvolupament de les competències personals i socials, en relació a la seua edat, que faciliten la interacció, participació i aprofitament de l'escolarització combinada amb el centre ordinari.  
3. L'alumnat que està escolaritzat en aquesta modalitat està matriculat simultàniament en el centre ordinari i en el centre d'Educació Especial, per tant la planificació, desenvolupament, seguiment i avaluació de la resposta educativa i dels resultats del procés d'aprenentatge-ensenyament s'ha de realitzar i coordinar de manera conjunta entre els dos centres.  
4. L'alumnat escolaritzat en la modalitat combinada ha de disposar d'un grup de referència en el centre ordinari pròxim a la seua edat cronològica amb què participar en les diferents activitats escolars, extraescolars i complementàries. El tutor d'aquest grup ha d'assumir la funció de cotutoria.  
5. La distribució del temps que l'alumnat ha de participar en cadascun dels centres es realitza de manera conjunta entre tots dos, tot considerant les característiques i necessitats de l'alumnat, l'organització dels centres, les àrees, matèries, àmbits o activitats més adequades, les adaptacions i suports necessaris i altres variables rellevants, a fi de garantir la resposta educativa més adient i personalitzada a cada cas, i s'ha de reflectir en el Pla d'actuació personalitzat (PAP).  
  
6. Els centres ordinaris han d'organitzar els horaris i suports, i realitzar els ajustos necessaris amb l'objecte de facilitar al màxim la participació d'aquest alumnat en totes les activitats que es desenvolupen durant el temps que romanga en el centre.  
7. El personal del centre d'Educació Especial ha de col·laborar amb el centre ordinari, aportant informació de l'alumnat, facilitant assessorament al professorat i, quan siga necessari, donant suport educatiu l'alumnat que està escolaritzat en la modalitat combinada, sempre que això no repercutisca negativament en l'atenció de l'alumnat escolaritzat en el centre d'Educació Especial.  
8. En cas que l'alumna o l'alumne requerisca l'atenció de personal de suport especialitzat de Pedagogia Terapèutica, Audició i Llenguatge o Fisioteràpia per a treballar programes individualitzats, aquests es desenvoluparan preferentment en el centre d'Educació Especial, amb l'objectiu d'aprofitar al màxim el temps dedicat a la realització d'activitats amb el seu grup de referència del centre ordinari.  
  
9. Les direccions d'estudis dels centres implicats han de planificar reunions de coordinació i seguiment de l'alumnat i de les pràctiques implementades, amb una periodicitat d'almenys a l'inici de curs i en finalitzar cada trimestre. A aquestes reunions han d'assistir, les tutores i els tutors de l'alumnat, el personal especialista d'Orientació Educativa dels dos centres i, si escau, el personal educatiu que l'atén habitualment en el centre ordinari i en el centre d'Educació Especial, considerant també la informació aportada per les famílies i altres professionals que intervenen habitualment amb l'alumnat. Les conclusions s'han d'incorporar al document del Pla d'actuació personalitzat.  
  
10. Així mateix, d'acord amb l'article 50.4 de l'Ordre 20/2019, de 30 d'abril, els centres d'Educació Especial poden desenvolupar programes grupals d'escolarització combinada amb centres ordinaris i altres programes singulars que promoguen la inclusió de l'alumnat, prèvia autorització de la direcció general competent en matèria d'inclusió educativa, a proposta de la Direcció Territorial d'Educació, Cultura i Esport.  
  
Cinqué. Organització d'etapes i àrees d'intervenció  
1. La distribució de les etapes en els centres d'Educació Especial és la següent:  
- Educació infantil, que comprén el tram d'edat de tres a sis anys, que pot prolongar-se fins als huit anys.  
- Educació primària, que comprén el tram d'edat de sis a dotze anys, que pot prolongar-se fins als catorze anys.  
- Educació secundària obligatòria, que comprén el tram d'edat de dotze a setze anys, que pot prolongar-se fins als dènou anys.  
  
2. L'estructura d'aquestes etapes és equivalent a les dels ensenyaments ordinaris, amb l'objectiu de facilitar l'organització dels centres i l'escolarització combinada de l'alumnat. No obstant això, aquesta organització no implica la necessitat d'assolir els continguts i les competències dels currículums ordinaris de les etapes referides.  
3. Dins el tram de l'edat cronològica corresponent a cada etapa, els centres poden realitzar una distribució flexible de l'alumnat, d'acord amb criteris pedagògics, metodologies de treball, estil d'aprenentatge i necessitats de l'alumnat.  
4. Els centres d'Educació Especial també poden oferir Programes de Transició a la Vida Adulta (TVA), en el tram de setze a vint-i-un anys, i programes de qualificació bàsica adaptats a l'alumnat amb necessitats educatives especials, en les condicions que s'especifiquen en els apartats seté i huité d'aquesta resolució.  
5. Les àrees d'intervenció preferent en les diferents etapes educatives són les següents:  
  
Àrea Infantil Primària ESO  
Autonomia personal / Llar   
Recursos Comunitaris   
Acadèmica - Funcional En funció de l'alumnat   
Comunicació i Llenguatge   
Habilitats Motrius / Educació Física   
Habilitats Socials   
Educació Musical   
Educació Artística -  
Educació Plàstica, Visual i Audiovisual - -   
Destreses Laborals - - En funció de l'alumnat  
Religió / Valors Socials i Cívics   
  
  
6. Els Programes de Transició a la Vida Adulta s'organitzen en les mateixes àrees d'intervenció preferent que en l'etapa d'educació secundària obligatòria, posant especial èmfasi en les competències que faciliten l'autonomia de l'alumnat en la vida quotidiana.  
7. Les famílies o representants legals de l'alumnat han de triar i sol·licitar expressament, per escrit, a l'inici de l'etapa o de la seua escolarització en el centre, que aquest curse l'àrea de Religió o l'àrea de Valors Socials i Cívics, i poden modificar la seua opció a l'inici del següent curs escolar.  
  
Sisé. Pla d'actuació personalitzat (PAP)  
1. Per a l'alumnat escolaritzat en els centres d'Educació Especial o en la modalitat combinada entre un centre d'Educació Especial i un centre ordinari, s'ha de realitzar un Pla d'actuació personalitzat, d'acord amb el que s'especifica en els articles 8 i 9 de l'Ordre 20/2019, de 30 d'abril.  
2. L'elaboració del Pla d'actuació personalitzat és competència de l'equip educatiu que dona suport l'alumnat, coordinat per la tutora o el tutor d'aquest i assessorat pel servei especialitzat d'orientació.  
  
3. En la planificació, desenvolupament i avaluació del Pla d'actuació personalitzat, s'ha de fomentar i facilitar la participació activa de l'alumnat i de tots els agents significatius amb qui habitualment es relaciona, especialment la família, tot considerant les seues metes, preferències, capacitats i les característiques i oportunitats de l'entorn, en el marc de les planificacions centrades en la persona (PCP).  
4. El Pla d'actuació personalitzat ha de complir els requisits bàsics següents:  
a) Plantejar els objectius educatius com a competències funcionals que doten l'alumnat del major grau possible d'autonomia i d'independència en la vida quotidiana.  
b) Estar vinculat al context natural i a l'espai vital, des de la consideració que l'escola ha de preparar per a la participació en un conjunt variat d'activitats comunitàries.  
c) Incloure continguts individualitzats per al desenvolupament de les competències que aquest alumnat té més baixes, tenint en compte al mateix temps les seues fortaleses, habilitats i estil d'aprenentatge.  
d) Incorporar activitats adequades a la seua edat cronològica i possibilitats d'assoliment.  
e) Possibilitar la participació de l'alumnat en una ampla varietat d'activitats i entorns, afavorint la pràctica i la transferència de les habilitats bàsiques en diferents contextos de participació.  
f) Seleccionar els materials curriculars d'acord amb els criteris de funcionalitat, vinculació al context natural, personalització, coeducació i respecte al medi ambient. Els materials han de fer un ús no sexista del llenguatge, i en les imatges ha d'haver-hi una presència equilibrada i no estereotipada de dones i homes.  
g) Incloure sistemes de comunicació augmentatius i alternatius (SAAC), com a element essencial per a facilitar l'accés a la comunicació i al currículum de l'alumnat que presenta dificultats per a aconseguir una comunicació verbal funcional.  
h) Incorporar en les diferents àrees i àmbits els principis coeducatius adreçats a l'eliminació dels prejuís, estereotips, comportaments discriminatoris o situacions de violència en relació al gènere, l'orientació sexual i la identitat de gènere, per mitjà de l'aprenentatge de mètodes no violents per a la resolució de conflictes i de models de convivència basats en el respecte a les diferències i la igualtat de drets i oportunitats de totes les persones.  
i) Desenvolupar actituds i conductes que promoguen la seguretat personal, l'equilibri afectiu i la vivència lliure i responsable de la seua sexualitat.  
j) Considerar l'opinió, necessitats, interessos i preferències de l'alumnat.  
k) Implicar les famílies o representants legals en les decisions educatives que afecten les seues filles i els seus fills i en el desenvolupament de pautes en la llar.  
5. Per a l'alumnat que requereix, d'acord amb l'informe sociopsicopedagògic, productes individuals de suport per a millorar la seua autonomia i l'accés al currículum, la direcció o la titularitat del centre ha de fer la sol·licitud a la conselleria competent en matèria d'educació, d'acord amb els criteris i els procediments que dispose la normativa vigent per a aquest tràmit.  
6. El Pla d'actuació personalitzat ha d'incloure l'orientació i acompanyament a l'alumnat sobre l'itinerari acadèmic o formatiu més adequat per a cada alumna o alumne, en funció de les seues capacitats, interessos i possibilitats d'èxit. Sempre que siga possible, se l'ha d'orientar cap a programes formatius de qualificació bàsica adaptada a les persones amb necessitats educatives especials derivades de discapacitat, amb l'objectiu que puga adquirir les competències professionals necessàries per a la seua inclusió sociolaboral.  
L'orientació a l'alumnat l'ha de capacitar perquè puga realitzar eleccions lliures de condicionants basats en els rols i estereotips de gènere socialment arrelats i acceptats, i perquè puga desenvolupar tasques de forma equitativa i paritària.  
7. El Pla d'actuació personalitzat (PAP) de l'alumnat escolaritzat en la modalitat combinada amb un centre ordinari s'ha de realitzar de forma conjunta entre els equips educatius dels dos centres.  
  
  
Seté. Programes de Transició a la Vida Adulta (TVA)  
1. Els centres d'Educació Especial de titularitat de la Generalitat poden impartir Programes per a la Transició a la Vida Adulta destinats a l'alumnat que reunisca els dos requisits següents:  
a) Tindre complits els setze anys.  
b) Haver cursat l'ensenyament bàsic en un centre d'Educació Especial o en un centre ordinari, quan les seues necessitats educatives especials aconsellen continuar el seu procés educatiu mitjançant aquests programes.  
2. Els Programes de Transició a la Vida Adulta s'orienten a la consecució dels objectius següents:  
a) Consolidar i desenvolupar les capacitats de l'alumnat i promoure el major grau possible d'autonomia personal i social.  
b) Mantindre i aplicar a la vida quotidiana les competències instrumentals bàsiques adquirides en les etapes corresponents a l'ensenyament bàsic obligatori.  
c) Fomentar la participació de l'alumnat en tots els àmbits en què es desenvolupa la vida adulta.  
d) Desenvolupar els aspectes relacionals que els defineixen com a membres d'una societat, construir la seua pròpia identitat personal i afavorir la participació i responsabilitat ciutadana.  
e) Adquirir habilitats laborals de caràcter polivalent, la capacitat per a seguir normes elementals i de seguretat en el treball, la motivació davant la tasca i la no discriminació per raó de gènere o qualsevol altra circumstància.  
3. Els Programes de Transició a la Vida Adulta s'estructuren en els àmbits d'experiència següents:  
a) Autonomia personal en la vida diària.  
b) Integració social i comunitària.  
c) Orientació i formació laboral.  
Aquests àmbits han d'incorporar les àrees d'intervenció preferent de l'etapa de secundària obligatòria especificades en el punt 5 de l'apartat cinqué d'aquesta resolució. El contingut i l'horari s'han d'ajustar a les característiques i necessitats de l'alumnat, tot considerant les seues capacitats, les possibilitats de dur-les a terme i l'itinerari formatiu personalitzat.  
4. Els Programes de Transició a la Vida Adulta els han d'impartir mestres de l'especialitat de Pedagogia Terapèutica i professorat tècnic de Formació Professional.  
5. El personal especialista de Pedagogia Terapèutica ha d'assumir, preferentment, la tutoria del grup i la docència dels àmbits d'autonomia personal en la vida diària i d'integració social i comunitària. El professorat tècnic de Formació Professional és el responsable de la docència de l'àmbit d'orientació i formació laboral.  
6. L'equip educatiu, amb l'assessorament de l'especialista d'Orientació Educativa, pot determinar la conveniència que, per les seues capacitats i necessitats, una alumna o alumne no curse l'àmbit d'orientació i formació laboral, prèvia informació a les famílies o representants legals, que han de donar el seu consentiment per escrit.  
7. Els centres privats concertats també poden impartir Programes de Transició a la Vida Adulta, que, en tot cas, han d'organitzar i dur a terme amb el personal de la seua plantilla.  
  
Huité. Programes formatius de qualificació bàsica adaptada a alumnat amb necessitats educatives especials permanents  
1. D'acord amb el que disposa l'article 15 de l'Ordre 73/2014, de 26 d'agost, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, per la qual es regulen els programes formatius de qualificació bàsica a la Comunitat Valenciana, els centres d'Educació Especial sostinguts amb fons públics poden oferir programes formatius de qualificació bàsica adaptada a persones amb necessitats educatives especials permanents.  
  
2. Aquests programes estan dirigits a l'alumnat que reuneix els requisits següents:  
a) Tindre una edat compresa entre els setze i vint-i-un anys, complits en la data d'inici del programa.  
b) Presentar necessitats educatives especials permanents associades a discapacitat física, intel·lectual o trastorns de la conducta o de la personalitat.  
c) Disposar d'un nivell d'autonomia personal i social que li permet l'accés i el manteniment d'un lloc de treball.  
d) Haver completat els deu anys d'escolarització bàsica, en centres ordinaris o en centres d'Educació Especial.  
3. La durada d'aquests programes és de dos cursos, amb la finalitat de facilitar un procés d'aprenentatge adaptat a les necessitats de l'alumnat i garantir l'adquisició de les competències necessàries.  
4. L'alumnat que no haja assolit els objectius previstos, pot romandre un any més en cada curs, amb un informe previ de l'equip educatiu. En qualsevol cas, l'edat màxima de permanència en aquests programes és fins als vint-i-quatre anys, complits en la data en què hi finalitzen.  
  
5. Els programes formatius de qualificació bàsica adaptada a persones amb necessitats educatives especials permanents es desenvolupen en grups de dotze alumnes com a màxim, sent necessari un mínim de sis alumnes per a poder autoritzar-los.  
6. L'alumnat que cursa aquests programes en els centres d'Educació Especial pot beneficiar-se dels serveis complementaris de transport i menjador escolar, en les mateixes condicions que la resta de l'alumnat matriculat en el centre.  
  
Nové. Avaluació del procés d'aprenentatge i ensenyament  
1. L'avaluació de l'alumnat ha de ser contínua, global, participativa i orientadora, considerant tots els elements, oportunitats i barreres que influeixen en el procés educatiu i en el desenvolupament de l'alumnat, referits al centre, al mateix l'alumnat, a les famílies i a l'entorn sociocomunitari.  
2. Aquesta avaluació s'ha de realitzar en el marc del procediment d'avaluació del Pla d'actuació personalitzat, d'acord amb el que s'estableix en l'article 9 de l'Ordre 20/2019, de 30 d'abril, i prenent com a referent els objectius i criteris d'avaluació establits en aquest. Té com a finalitat conéixer el progrés de l'alumnat, ajustar la resposta educativa, prendre decisions relatives a l'escolarització, afavorint sempre que siga possible l'accés a un règim de major inclusió, i proporcionar l'orientació acadèmica i professional que més s'adeqüe a les seues capacitats, interessos i possibilitats de progrés.  
  
3. L'equip educatiu, coordinat per la tutora i assessorat pel servei especialitzat d'orientació, ha de facilitar a les famílies o representants legals la informació continuada, en format accessible, sobre el procés d'avaluació i les mesures que se'n deriven, així com l'assessorament i les orientacions que contribuïsquen a l'adquisició o a la generalització de les competències treballades a l'àmbit familiar i sociocomunitari.  
  
4. Els informes qualitatius sobre l'evolució de l'alumnat i les conclusions de l'avaluació s'han de facilitar a les famílies o representants legals, en format accessible, almenys en finalitzar cada trimestre i al final de curs escolar.  
5. Així mateix, en el marc dels processos d'avaluació continua, els equips educatius han de valorar el procés d'ensenyament i les pràctiques implementades, a fi de millorar la resposta a l'alumnat, les relacions amb les famílies, la comunitat i altres agents participants, l'organització del centre, la innovació i la qualitat educativa.  
  
Desé. Certificació final d'estudis  
1. En finalitzar la seua escolaritat, l'alumnat rebrà un certificat acreditatiu, conforme al model que s'adjunta en l'Annex únic d'aquesta resolució, en el qual consten les dates d'inici i de finalització d'aquesta, l'assoliment de competències i el consell orientador, que ha d'elaborar la tutora o el tutor amb la informació obtinguda de l'equip educatiu, i lliurar-lo a la família o representants legals.  
2. L'especialista d'orientació educativa ha d'assessorar en el consell orientador i, si escau, realitzar l'acompanyament a les famílies o representants en el procés de transició que corresponga.  
  
Onzé. Centres d'Educació Especial com a centres de recursos  
1. Segons l'article 50 de l'Ordre 20/2019, de 30 d'abril, els centres d'Educació Especial, com a centres de recursos, donen assessorament i suport als centres ordinaris en la resposta educativa i en els processos de transformació cap a la inclusió, conjuntament amb els serveis especialitzats d'orientació i els centres de formació, innovació i recursos educatius (CEFIRE). En aquest sentit, i d'acord amb el Decret 104/2018, de 27 de juliol, han de desenvolupar les tasques següents:  
  
a) Assessorar el professorat i altres professionals dels centres ordinaris en la resposta a l'alumnat amb necessitats educatives especials, mitjançant sessions informatives, actuacions formatives i reunions de coordinació.  
b) Servir de consulta en temes relacionats amb suports materials i equipament didàctic: fons bibliogràfic, documents curriculars, tecnologies de la informació i les comunicacions per a treballar amb l'alumnat amb necessitats educatives especials.  
c) Col·laborar en la valoració i seguiment sobre l'adequació i la utilització dels productes de suport i sistemes de comunicació en els centres ordinaris i en els mateixos centres d'educació especial.  
d) Prestar, amb caràcter ambulatori, els serveis específics que l'Administració determine per a la resposta complementària a l'alumnat amb necessitats educatives especials escolaritzat en centres ordinaris.  
  
e) Oferir una atenció primerenca prèvia a l'escolarització en aquelles situacions en què l'atenció no pot facilitar-se per les entitats autoritzades per la conselleria competent en aquesta matèria.  
f) Col·laborar amb els serveis especialitzats d'orientació en la valoració de l'alumnat amb necessitats educatives especials per al qual s'ha de proposar o revisar la modalitat d'escolarització.  
g) Altres tasques que reglamentàriament li siguen assignades.  
2. Els centres d'Educació Especial poden oferir, amb caràcter ambulatori, suport de fisioteràpia a l'alumnat amb necessitats educatives especials derivades de discapacitat motriu que està escolaritzat en centres docents ordinaris, en qualsevol etapa, quan, per circumstàncies degudament justificades, no pot rebre aquesta atenció en la xarxa pública de salut. La resolució d'escolarització de la Direcció Territorial d'Educació ha d'indicar expressament la necessitat de suport de fisioteràpia i la seua prestació ambulatòria en el centre d'Educació Especial.  
  
3. Així mateix, de forma excepcional, poden prestar el servei d'atenció prèvia a l'escolarització, en les situacions en què aquesta atenció no pot facilitar-se en els centres d'atenció primerenca, públics o privats concertats, autoritzats per la Conselleria d'Igualtat i Polítiques Inclusives o la Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública. Aquest servei s'ha de dur a terme amb el personal de què disposa el centre, sempre que no repercutisca negativament en l'atenció a l'alumnat que té escolaritzat, i requerirà l'autorització, per escrit, de la direcció general competent en matèria d'inclusió educativa.  
  
4. Per a dur a terme les funcions d'assessorament i foment de la inclusió en els centres ordinaris, els centres d'Educació Especial han d'actuar de manera coordinada amb els serveis especialitzats d'orientació i amb els centres de formació, innovació i recursos educatius (CEFIRE).  
5. Totes les actuacions que els centres d'Educació Especial desenvolupen, com a centres de recursos, les han d'incloure en la Programació General Anual (PGA).  
6. D'acord amb l'article 18.5 del Decret 104/2018, de 27 de juliol, la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, pot adscriure personal addicional especialitzat de caràcter itinerant als centres d'Educació Especial, per a donar suport complementari als centres educatius ordinaris de la zona.  
  
Dotzé. Plantilles  
1. En els centres d'Educació Especial de titularitat de la Generalitat, els llocs de personal docent de Pedagogia Terapèutica i Audició i Llenguatge, i personal no docent educador d'Educació Especial i fisioterapeuta, es determinen en funció del nombre d'alumnat escolaritzat i el tipus de necessitats, d'acord amb les ràtios establides en la normativa vigent per a aquests centres.  
2. Els centres d'Educació Especial privats concertats contracten el personal necessari de les especialitats especificades en el punt anterior, d'acord amb els mòduls econòmics establits en la Llei de pressupostos de la Generalitat, en funció del tipus d'unitat concertada.  
  
3. De conformitat amb l'article 5 de l'Ordre 12/2013, de 14 de març, de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, els centres d'Educació Especial de titularitat de la Generalitat tindran, a més dels llocs de treball d'educació especial de Pedagogia Terapèutica i Audició i Llenguatge que els correspon, un lloc de treball d'Educació Física i un altre d'Educació Musical addicional:  
a) Itinerant amb un altre centre específic, si tenen menys de nou unitats, sempre que la distància quilomètrica permeta l'elaboració d'horari complet per a la plaça afectada, amb un informe previ de la direcció competent en matèria de centres i personal docent.  
b) No itinerant, si tenen entre nou o dèsset unitats.  
Els centres d'Educació Especial que tenen díhuit o més unitats incrementaran un segon lloc de treball, d'Educació Física i Educació Musical.  
4. De conformitat amb el capítol II de la Llei 28/2018, de 28 de desembre, de 2018, de pressupostos de la Generalitat per a l'exercici 2019, els centres d'Educació Especial privats concertats comptaran amb professorat d'Educació Física i d'Educació Musical, fins a un màxim de dos professors en centres que disposen de nou o més unitats. Als centres que compten amb menys de nou unitats, se'ls assignarà la part proporcional de personal d'aquestes especialitats. Així mateix, disposaran d'un professor de suport amb vint-i-cinc hores, quan compten amb set o més unitats.  
5. Els centres d'Educació Especial de titularitat de la Generalitat comptaran amb professorat tècnic de Formació Professional o mestres de taller d'arts plàstiques i disseny, quan no existisquen perfils adequats de professors tècnics de Formació Professional, per a impartir els tallers en els Programes de Transició a la Vida Adulta (TVA) que hagen sigut autoritzats per la direcció general competent.  
6. Els centres d'Educació Especial de titularitat de la Generalitat que tenen autoritzat, per la direcció general competent en matèria de Formació Professional, un programa formatiu de qualificació bàsica adaptat a les persones amb necessitats educatives especials permanents, comptaran amb professorat tècnic de Formació Professional de l'especialitat corresponent. Associat a aquest programa, es dotarà el personal necessari de Pedagogia Terapèutica, en cas que el centre no en dispose del nombre suficient per a cobrir les necessitats que aquests programes requereixen, previ informe de la Inspecció d'Educació de la zona i d'acord amb les instruccions dictades per la direcció general competent.  
  
7. En els centres d'Educació Especial de titularitat de la Generalitat, l'atenció d'Orientació Educativa i, si és el cas, de Treball Social, la facilita el servei psicopedagògic escolar del sector corresponent, sense perjuí de l'atenció que en el segon cas hi poden prestar els serveis socials municipals o mancomunats entre diferents municipis. En qualsevol cas, s'ha d'assegurar la coordinació interdisciplinària dels serveis implicats.  
  
8. D'acord amb l'article 59.8 de la Llei 10/2014, de 29 de desembre, de la Generalitat, de Salut de la Comunitat Valenciana, els centres docents específics d'Educació Especial estaran dotats de personal d'infermeria, que dependran orgànicament del departament sanitari corresponent.  
  
Tretzé. Horari del personal  
1. L'horari del personal docent és el que disposen les instruccions d'inici de curs per a les etapes d'Educació Infantil i Primària i d'Educació Secundària, en funció del cos a què pertany el professorat.  
  
2. L'horari de treball del personal no docent s'ha d'adaptar a les característiques dels centres i als llocs de treball, i ajustar-se al Decret 42/2019, de 22 de març, del Consell, pel qual es regulen les condicions de treball del personal funcionari de l'administració de la Generalitat, i els acords laborals i els convenis col·lectius d'aquestes o aquests professionals.  
  
Catorzé. Funcions de coordinació  
1. La direcció del centre designarà entre el professorat del Claustre, per un període màxim de quatre anys, una persona per cadascuna de les funcions de coordinació següents:  
a) Tecnologies de la informació i la comunicació (TIC).  
b) Formació del professorat.  
c) Igualtat i convivència.  
2. Les condicions aplicables a aquestes figures de coordinació són les mateixes que, per a aquestes funcions, estableixen les instruccions per a l'organització i el funcionament dels centres que imparteixen Educació Infantil de segon cicle i Educació Primària durant el curs 2019-2020.  
3. La direcció o la titularitat del centre, a proposta del Claustre i dins l'àmbit de la seua autonomia pedagògica, organitzativa i de gestió, pot designar altres figures de coordinació per a desenvolupar els diferents projectes o accions establits en la Programació General Anual, que en aquest cas no comportaran una reducció horària.  
  
Quinzé. Horari del centre  
1. Amb caràcter general, l'horari del centre es distribueix en sessions de matí i de vesprada, entre les quals ha d'haver-hi un interval d'entre una hora i mitja i dues hores, amb les consideracions generals següents:  
a) El centre ha de romandre obert del mes d'octubre al mes de maig, com a mínim, des de les 9 hores fins a les 17 hores.  
b) Als centres públics i privats concertats la jornada escolar diària començarà, amb caràcter general, a les 9 hores i finalitzarà a les 17 hores.  
c) L'horari lectiu setmanal per a cada un dels cursos ha de ser, incloses les hores d'esplai, de 25 hores lectives, distribuïdes de dilluns a divendres, que es poden desenvolupar en jornada continuada o partida.  
  
d) Durant els mesos de juny i setembre les activitats escolars de l'alumnat es duran a terme amb caràcter general durant el matí, en jornada continuada de 9 hores a 13 hores.  
e) Excepcionalment, les direccions territorials d'Educació, Cultura i Esport poden autoritzar altres hores de començament i finalització per motius de coordinació del transport a la zona.  
2. Els centres d'Educació Especial que vulguen aplicar un horari especial durant el curs següent, han de sol·licitar l'autorització a les direccions territorials d'Educació, Cultura i Esport corresponents, abans del 15 de juny. La sol·licitud ha d'estar degudament justificada i anar acompanyada de l'informe del Consell Escolar.  
3. Per al Pla específic d'organització de la jornada escolar (PEOJE) és d'aplicació l'Ordre 25/2016, de 13 de juny (DOGV 7806, 15.06.2016), de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es regulen les condicions i el procediment de sol·licitud i d'autorització d'un Pla específic d'organització de la jornada escolar als centres sostinguts amb fons públics, modificada per l'Ordre 2/2018, de 16 de gener (DOGV 8214, 17.01.2018) i desplegada en la Resolució de 8 d'octubre de 2018, del director general de Política Educativa (DOGV 8405, 18.10.2018) amb la seua correcció (DOGV 8407, 22.10.2018).  
  
Setzé. Disposicions supletòries  
En tots aquells aspectes no regulats mitjançant disposicions administratives respecte a l'organització i funcionament dels centres d'Educació Especial, són subsidiàries les disposicions referents als centres d'Educació Infantil i Primària.  
  
Disseté. Calendari d'aplicació  
La present resolució té efectes durant el curs escolar 2019-2020.  
  
  
València, 18 de juliol de 2019.- El secretari autonòmic d'Educació i Formació Professional: Miguel Soler Gracia.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8598, del 24-07-2019 (2019/7511)

RESOLUCIÓN de 18 de julio de 2019, del secretario autonómico de Educación y Formación Profesional, por la cual se dictan instrucciones para la organización y funcionamiento de los centros docentes específicos de Educación Especial sostenidos con fondos públicos para el curso 2019-2020.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8598

Fecha DOGV
:   24-07-2019

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2019/7511

CVE


Fecha del documento
:   18-07-2019

Organismo emisor
:   Conselleria de Educación, Cultura y Deporte

Tipo de documento
:   Resolución

Corrección de errores

 Descriptores 

:   * [Conselleria de Educación, Cultura y Deporte](javascript:void(0))
    * [Conselleria de Educación, Cultura y Deporte](javascript:void(0))
    * [centro de enseñanza](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 18 de julio de 2019, del secretario autonómico de Educación y Formación Profesional, por la cual se dictan instrucciones para la organización y funcionamiento de los centros docentes específicos de Educación Especial sostenidos con fondos públicos para el curso 2019-2020. [2019/7511]  
ÍNDICE  
  
Primero. Ámbito de aplicación  
Segundo. Alumnado  
Tercer. Escolarización  
Cuarto. Escolarización combinada  
Quinto. Organización de etapas y áreas de intervención  
Sexto. Plan de actuación personalizado (PAP)  
Séptimo. Programas de transición a la vida adulta (TVA)  
Octavo. Programes formativos de cualificación básica adaptada a alumnado con necesidades educativas especiales permanentes  
Noveno. Evaluación del proceso de aprendizaje y enseñanza  
Décimo. Certificación final de estudios  
Undécimo. Centros de Educación Especial como centros de recursos  
Duodécimo. Plantillas  
Decimotercero. Horario del personal  
Decimocuarto. Funciones de coordinación  
Decimoquinto. Horario del centro  
Decimosexto. Disposiciones supletorias  
Decimoséptimo. Calendario de aplicación  
  
La Ley orgánica 2/2006 de 3 de mayo, de Educación, establece que escolarización del alumnado que presenta necesidades educativas especiales se tiene que regir por los principios de normalización e inclusión y asegurar la no discriminación e igualdad efectiva en el acceso y la permanencia en el sistema educativo, y solo se tiene que llevar a cabo en unidades o centros de Educación Especial cuando sus necesidades no puedan ser atendidas en el marco de las medidas de atención a la diversidad de los centros ordinarios.  
La Ley 9/2018, de 24 de abril, de la Generalitat, de modificación de la Ley 11/2003, de 10 de abril, de la Generalitat, sobre el estatuto de las personas con discapacidad, establece como actuación en materia educativa, que las conserjerías con competencias en materia de educación y formación, velaran por el goce efectivo del derecho de las personas con discapacidad o diversidad funcional a una educación pública, inclusiva y de calidad, como también a la formación a lo largo de la vida, sin discriminación por motivo o por razón de esta circunstancia y basándose en la igualdad de oportunidades, y serán las encargadas de garantizar una política de fomento que aseguro el proceso educativo adecuado, la adopción de ajustes razonables en función de las necesidades individuales y facilito las medidas de apoyo personalizadas y efectivas en entornos que fomentan al máximo el desarrollo académico y social, en conformidad con el objetivo de la plena inclusión.  
El Real decreto legislativo 1/2013, de 29 de noviembre, por el cual se aprueba el Texto Refundido de la Ley General de derechos de las personas con discapacidad y de su inclusión social, explicita que corresponde a las administraciones educativas asegurar un sistema educativo inclusivo en todos los niveles educativos, prestando atención a la diversidad de necesidades educativas del alumnado con discapacidad, mediante la regulación de apoyos y ajustes razonables para la atención de aquellos que precisan una atención especial de aprendizaje o de inclusión.  
El Decreto 104/2018, de 27 de julio, del Consell, por el cual se desarrollan los principios de equidad y de inclusión en el sistema educativo valenciano, tiene por objeto establecer y regular los principios y las actuaciones encaminadas en el desarrollo de un modelo inclusivo en el sistema educativo valenciano para hacer efectivos los principios de equidad e igualdad de oportunidades en el acceso, participación, permanencia y progreso de todo el alumnado, y conseguir que los centros docentes se constituyan en elementos dinamizadores de la transformación social hacia la igualdad y la plena inclusión de todas las personas. En la misma línea de las disposiciones referidas antes, remarca la excepcionad de la escolarización en un centro de Educación Especial y define, entre otras, las tareas complementarias que estos centros tienen que desarrollar como centros de recursos.  
La Orden 20/2019, de 30 de abril, de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, por la cual se regula la organización de la respuesta educativa para la inclusión del alumnado en los centros docentes sostenidos con fondos públicos del sistema educativo valenciano, tiene por objeto regular la organización de la respuesta educativa en los centros docentes, en el marco de la educación inclusiva, a fin de garantizar el acceso, la participación, la permanencia y el progreso de todo el alumnado, como núcleo del derecho fundamental a la educación y desde los principios de calidad, igualdad de oportunidades, equidad y accesibilidad universal.  
Es una realidad que el desarrollo de un modelo de educación inclusiva ha propiciado un incremento del alumnado con necesidades educativas especiales que se escolariza en los centros docentes ordinarios, bien sea en el aula ordinaria o en una unidad específica. Como consecuencia de esto, se ha producido una variación de los perfiles del alumnado que se escolariza en los centros de Educación Especial, principalmente en las etapas de Educación Infantil y Educación Primaria, que presenta necesidades educativas especiales más graves y, por lo tanto, requiere apoyos especializados de alta intensidad e individualización durante toda la jornada escolar.  
La escuela inclusiva también ha puesto en valor el papel de los centros de Educación Especial como centros de recursos de ámbito socio-comunitario que dan asesoramiento y apoyo a los centros ordinarios en la respuesta educativa al alumnado con necesidades educativas especiales y en los procesos de transformación hacia la inclusión, aprovechando la amplia experiencia, compromiso y competencia que tienen en este ámbito.  
Esto requiere que los centros de Educación Especial se tengan que adaptar a esta realidad, y plantear un marco más flexible y participativo que implica el diseño y despliegue del Proyecto educativo, del currículum, la organización y funcionamiento del centro, a fin de facilitar la respuesta a la diversidad del alumnado, la implicación de los diferentes agentes y la vinculación en su entorno. Además, la respuesta educativa tiene que propiciar el logro de los mayores niveles posibles de autodeterminación, finalidad esencial de la educación de las personas con discapacidad.  
En conformidad con el Decreto 5/2019, de 16 de junio, del presidente de la Generalitat, por el cual se determinan el número y la denominación de las conserjerías, y sus atribuciones, y el Decreto 7/2019, de 20 de junio, del presidente de la Generalitat, por el cual se determinan las secretarías autonómicas de la Administración del Consell, resuelvo:  
  
Primero. Ámbito de aplicación  
1. El ámbito de aplicación son los centros específicos de Educación Especial sostenidos con fondos públicos ubicados en el ámbito geográfico de la Comunidad Valenciana, sin perjuicio de las competencias discrecionales reservadas a la titularidad de los centros privados concertados en supuestos concretos que afectan determinados aspectos organizativos y de gestión.  
2. Esta resolución también es de aplicación a las unidades específicas que, por razones geográficas o de otra índole, se constituyan como unidades sustitutivas de los centros de Educación Especial.  
  
Segundo. Alumnado  
Es destinatario de la escolarización en los centros de Educación Especial el alumnado que cumple los requisitos siguientes:  
a) Presenta necesidades educativas especiales derivadas de alguna de las discapacidades siguientes:  
- Trastorno del espectro autista  
- Trastorno de conducta, psicótico y/o de personalidad con discapacidad intelectual  
- Plurideficiencia con discapacidad intelectual  
- Discapacidad intelectual grave y profunda  
- Discapacidad intelectual moderada (excepcionalmente, en la etapa de educación secundaria y Transición a la Vida Adulta)  
El alumnado que no está incluido en ninguno de las situaciones anteriores, se tiene que asimilar, a los efectos administrativos, al tipo de discapacitado que más se ajuste a sus características.  
b) La situación de discapacitado está acreditada por los servicios y equipos médicos de valoración, mediante informes médicos o certificado de discapacidad.  
c) Dispone de una valoración sociopsicopedagógica y de un informe sociopsicopedagógico, elaborados por los servicios especializados de orientación, que propone la escolarización en un centro de Educación Especial.  
d) Requiere, de acuerdo con el informe sociopsicopedagógico, medidas de respuesta educativa de nivel IV y apoyo de grado 3 (necesita apoyo con personal especializado en la mayoría de áreas o entornos durante prácticamente la totalidad de la jornada escolar).  
e) Tiene un nivel de autonomía y competencia personal y social muy bajo en relación con su edad, valorado mediante instrumentos objetivos y fiables, cosa que dificulta la inclusión efectiva en un centro ordinario.  
f) Dispone de una resolución de la Dirección Territorial de Educación que propone la escolarización en un centro de Educación Especial, de acuerdo con las modalidades de escolarización que establece el artículo 45.2 de la Orden 20/2019, de 30 de abril.  
  
Tercero. Escolarización  
1. Los criterios para la escolarización del alumnado con necesidades educativas especiales son los que se indican en el artículo 20 del Decreto 104/2018, de 27 de julio, y en el artículo 45 de la Orden 20/2019, de 30 de abril.  
2. Corresponde a los servicios especializados de orientación la valoración e identificación de las necesidades educativas especiales y la emisión del informe sociopsicopedagógico para la escolarización.  
3. Para el alumnado que se escolariza en un centro de Educación Especial se tiene que tramitar, de forma preceptiva, un dictamen para la escolarización, de acuerdo con el procedimiento descrito en el artículo 46 de la Orden 20/2019, de 30 de abril.  
4. Los centros de Educación Especial tienen que colaborar con los servicios especializados de orientación en la valoración del alumnado con necesidades educativas especiales para proponer o revisar la modalidad de escolarización, de acuerdo con el que dispone el artículo 23.3.f. del Decreto 104/2018, de 27 de julio.  
5 La dirección del servicio psicopedagógico escolar (SPE) tiene que supervisar el proceso de valoración sociopsicopedagógica y visar los informes de los gabinetes psicopedagógicos autorizados que proponen la escolarización en un centro de Educación Especial.  
6. La escolarización del alumnado en un centro de Educación Especial se tiene que considerar, excepcionalmente, cuando lo informe sociopsicopedagógico justifica con evidencias que el alumnado requiere apoyos y medidas de alta intensidad e individualización que, en el momento en que se encuentra, pueden ser prestados en mejores condiciones en estos centros, después de haber valorado y aplicado las medidas necesarias para la eliminación de las barreras del contexto que posibilitan la inclusión en el centro ordinario, considerando los ajustamientos razonables que pueden llevarse a cabo.  
Por ajustes razonables se entienden, de acuerdo con la Ley 9/2018, de 24 de abril, de la Generalitat, las modificaciones y las adaptaciones necesarias y adecuadas que no imponen una carga desproporcionada o indebida, cuando se requieran en un caso particular, para garantizar a las personas con diversidad funcional o discapacidad el goce o el ejercicio, en igualdad de condiciones con las otras, de todos los derechos humanos y las libertades fundamentales.  
7. A todos los efectos, el alumnado de Educación Infantil se tiene que escolarizar en la modalidad ordinaria en una aula ordinaria, salvo que, excepcionalmente y de manera muy justificada, las circunstancias aconsejan la escolarización en una unidad específica o en un centro de Educación Especial.  
8. En cualquier caso, las decisiones sobre la escolarización están sujetas a un seguimiento continuado por los centros docentes y por los servicios competentes, a fin de garantizar su carácter revisable y reversible, hecho que es preceptivo en el cambio de etapa, sin perjuicio que la dirección o titularidad del centro, oído el equipo educativo, y las familias o representantes legales del alumnado, pueden solicitar la revisión en cualquier momento de la escolaridad.  
9. Todas las decisiones y acciones que se realizan referidas a la escolarización de este alumnado se tienen que coordinar con las familias o representantes legales, a las cuales se les tiene que ofrecer un acompañamiento y asesoramiento integral, especialmente en la escolarización inicial y en los momentos de transición, que tenga en cuenta los aspectos emocionales, la opinión y puntos de vista. Así mismo, se tiene que fomentar la participación de todas las personas implicadas, con el objetivo de conformar un proceso colaborativo y sistémico, que sitúo el alumnado en el centro de las decisiones.  
10. De acuerdo con aquello que dispone el Decreto 104/2018, de 27 de julio, el alumnado puede permanecer en un centro de Educación Especial hasta los veintiuno años, hecho que puede prolongarse hasta los veinticuatro años si el centro dispone de programas formativos de calificación básica adaptada a las personas con necesidades educativas especiales derivadas de discapacidad o cualquier otro programa que la normativa prevea para este alumnado.  
  
Cuarto. Escolarización combinada  
1. La escolarización combinada es una de las modalidades de escolarización que puede adoptar-se para facilitar la inclusión del alumnado con necesidades educativas especiales, de acuerdo con aquello que indica el artículo 45 de la Orden 20/2019, de 30 de abril, y está destinada a favorecer la participación del alumnado de los centros específicos de Educación Especial en entornos más normalizados social y académicamente.  
2. La escolarización combinada entre un centro de Educación Especial y un centro ordinario se determina mediante el correspondiente dictamen de escolarización, atendiendo las características y circunstancias del alumnado. Se tiene que tener en cuenta que este tenga un desarrollo de las competencias personales y sociales, en relación con su edad, que faciliten la interacción, participación y aprovechamiento de la escolarización combinada con el centro ordinario.  
3. El alumnado que está escolarizado en esta modalidad está matriculado simultáneamente en el centro ordinario y en el centro de Educación Especial, por lo tanto la planificación, desarrollo, seguimiento y evaluación de la respuesta educativa y de los resultados del proceso de aprendizaje-enseñanza se tiene que realizar y coordinar de manera conjunta entre los dos centros.  
4. El alumnado escolarizado en la modalidad combinada tiene que disponer de un grupo de referencia en el centro ordinario próximo a su edad cronológica con qué participar en las diferentes actividades escolares, extraescolares y complementarias. El tutor de este grupo tiene que asumir la función cotutorial.  
5. La distribución del tiempo que el alumnado tiene que participar en cada uno de los centros se realiza de manera conjunta entre los dos, considerando las características y necesidades del alumnado, la organización de los centros, las áreas, materias, ámbitos o actividades más adecuadas, las adaptaciones y apoyos necesarios y otras variables relevantes, a fin de garantizar la respuesta educativa más adecuada y personalizada a cada caso, y se tiene que reflejar en el Plan de actuación personalizado (PAP).  
6. Los centros ordinarios tienen que organizar los horarios y apoyos, y realizar los ajustes necesarios con el objeto de facilitar al máximo la participación de este alumnado en todas las actividades que se desarrollan durante el tiempo que permanezca en el centro.  
7. El personal del centro de Educación Especial tiene que colaborar con el centro ordinario, aportando información del alumnado, facilitando asesoramiento al profesorado y, cuando sea necesario, apoyo educativo al alumnado que está escolarizado en la modalidad combinada, siempre que esto no repercuta negativamente en la atención del alumnado escolarizado en el centro de Educación Especial.  
8. En caso de que la alumna o el alumno requiera la atención de personal de apoyo especializado de Pedagogía Terapéutica, Audición y Lenguaje o Fisioterapeuta para trabajar programas individualizados, estos se desarrollarán preferentemente en el centro de Educación Especial, con el objetivo de aprovechar al máximo el tiempo dedicado a la realización de actividades con su grupo de referencia del centro ordinario.  
9. Las jefaturas de estudios de los centros implicados tienen que planificar reuniones de coordinación y seguimiento del alumnado y de las prácticas implementadas, con una periodicidad de al menos al inicio de curso y al finalizar cada trimestre. A estas reuniones tienen que asistir, las tutoras y los tutores del alumnado, el personal especialista de Orientación Educativa de los dos centros y, si procede, el personal educativo que lo atiende habitualmente en el centro ordinario y en el centro de Educación Especial, considerando también la información aportada por las familias y otros profesionales que intervienen habitualmente con el alumnado. Las conclusiones se tienen que incorporar al documento del Plan de actuación personalizada.  
10. Así mismo, de acuerdo con el artículo 50.4 de la Orden 20/2019, de 30 de abril, los centros de Educación Especial pueden desarrollar programas grupales de escolarización combinada con centros ordinarios y otros programas singulares que promuevan la inclusión del alumnado, previa autorización de la dirección general competente en materia de inclusión educativa, a propuesta de la Dirección Territorial de Educación, Cultura y Deporte.  
  
Quinto. Organización de etapas y áreas de intervención  
1. La distribución de las etapas en los centros de Educación Especial es la siguiente:  
- Educación infantil, que comprende el tramo de edad de tres a seis años, que puede prolongarse hasta los ocho años.  
- Educación primaria, que comprende el tramo de edad de seis a doce años, que puede prolongarse hasta los catorce años.  
- Educación secundaria obligatoria, que comprende el tramo de edad de doce a dieciséis años, que puede prolongarse hasta los diecinueve años.  
2. La estructura de estas etapas es equivalente a las de las enseñanzas ordinarias, con el objetivo de facilitar la organización de los centros y la escolarización combinada del alumnado. Sin embargo, esta organización no implica la necesidad de lograr los contenidos y las competencias del currículum ordinario de las etapas referidas.  
3. Dentro el tramo de la edad cronológica correspondiente a cada etapa, los centros pueden realizar una distribución flexible del alumnado, de acuerdo con criterios pedagógicos, metodologías de trabajo, estilo de aprendizaje y necesidades del alumnado.  
4. Los centros de Educación Especial también podrán ofrecer Programes de Transición a la Vida Adulta (TVA), en el tramo de dieciséis a veintiún años, y programes de cualificación básica adaptados al alumnado con necesidades educativas especiales, en las condiciones que se especifican en los apartados séptimo y octavo de esta resolución.  
5. Las áreas de intervención preferente en las diferentes etapas educativas son las siguientes:  
  
Área Infantil Primaria ESO  
Autonomía personal / Hogar   
Recursos Comunitarios   
Académica - Funcional En función del alumnado   
Comunicación y Lenguaje   
Habilidades Motrices / Educación Física   
Habilidades Sociales   
Educación Musical   
Educación Artística -  
Educación Plástica, Visual y Audiovisual - -   
Destrezas Laborales - - En función de el alumnado  
Religión / Valores Sociales y Cívicos   
  
  
6. Los Programas de Transición a la Vida Adulta se organicen en las mismas áreas de intervención preferente que en la etapa de educación secundaria obligatoria, poniendo especial énfasis en las competencias que facilitan la autonomía del alumnado en la vida cotidiana.  
7. Las familias o representantes legales del alumnado han de elegir y solicitar expresamente, por escrito, a el inicio de la etapa o de su escolarización en el centro, que este curso el área de Religión o el área de Valores Sociales y Cívicos, y pueden modificar su opción al inicio del siguiente curso escolar.  
  
Sexto. Plan de actuación personalizado (PAP)  
1. Para el alumnado escolarizado en los centros de Educación Especial o en la modalidad combinada entre un centro de Educación Especial y un centro ordinario, se tiene que realizar un Plan de actuación personalizado, de acuerdo con el que se especifican en los artículos 8 y 9 de la Orden 20/2019, de 30 de abril.  
2. La elaboración del Plan de actuación personalizado es competencia del equipo educativo que apoya el alumnado, coordinado por la tutora o el tutor de este y asesorado por el servicio especializado de orientación.  
3. En la planificación, desarrollo y evaluación del Plan de actuación personalizado, se tiene que fomentar y facilitar la participación activa del alumnado y de todos los agentes significativos con que habitualmente se relaciona, especialmente la familia, considerando sus metas, preferencias, capacidades y las características y oportunidades de el entorno, en el marco de las planificaciones centradas en la persona (PCP).  
4. El Plan de actuación personalizado tiene que cumplir los requisitos básicos siguientes:  
a) Plantear los objetivos educativos como competencias funcionales que doten el alumnado del mayor grado posible de autonomía y de independencia en la vida cotidiana.  
b) Estar vinculado al contexto natural y en el espacio vital, desde la consideración que la escuela tiene que preparar para la participación en un conjunto variado de actividades comunitarias.  
c) Incluir contenidos individualizados para el desarrollo de las competencias que este alumnado tiene más bajas, teniendo en cuenta al mismo tiempo sus fortalezas, habilidades y estilo de aprendizaje.  
d) Incorporar actividades adecuadas a su edad cronológica y posibilitados de logro.  
e) Posibilitar la participación del alumnado en una amplia variedad de actividades y entornos, favoreciendo la práctica y la transferencia de las habilidades básicas en diferentes contextos de participación.  
f) Seleccionar los materiales curriculares de acuerdo con los criterios de funcionalidad, vinculación al contexto natural, personalización, coeducación y respecto al medio ambiente. Los materiales tienen que hacer un uso no sexista del lenguaje, y en las imágenes tiene que haber una presencia equilibrada y no estereotipada de mujeres y hombres.  
g) Incluir sistemas de comunicación aumentativos y alternativos (SAAC), como elemento esencial para facilitar el acceso a la comunicación y al currículum del alumnado que presenta dificultades para conseguir una comunicación verbal funcional.  
h) Incorporar en las diferentes áreas y ámbitos los principios coeducativos dirigidos a la eliminación de los prejuicios, estereotipos, comportamientos discriminatorios o situaciones de violencia en relación con género, la orientación sexual y la identidad de género, por medio del aprendizaje de métodos no violentos para la resolución de conflictos y de modelos de convivencia basados en el respecto a las diferencias y la igualdad de derechos y oportunidades de todas las personas.  
y) Desarrollar actitudes y conductas que promuevan la seguridad personal, el equilibrio afectivo y la vivencia libre y responsable de su sexualidad.  
j) Considerar la opinión, necesidades, intereses y preferencias del alumnado.  
k) Implicar las familias o representantes legales en las decisiones educativas que afectan a sus hijas y sus hijos en el desarrollo de pautas en el hogar.  
5. Para el alumnado que requiere, de acuerdo con el informe sociopsicopedagógicos, productos individuales de apoyo para mejorar su autonomía y el acceso al currículum, la dirección o la titularidad del centro tiene que hacer la solicitud a la conselleria competente en materia de educación, de acuerdo con los criterios y los procedimientos que dispongo la normativa vigente para este trámite.  
6. El Plan de actuación personalizado tiene que incluir la orientación y acompañamiento en el alumnado sobre el itinerario académico o formativo más adecuado para cada alumna o alumno, en función de sus capacidades, intereses y posibilidades de éxito. Siempre que sea posible, se le tiene que orientar hacia programas formativos de calificación básica adaptada a las personas con necesidades educativas especiales derivadas de discapacidad, con el objetivo que pueda adquirir las competencias profesionales necesarias para su inclusión sociolaboral.  
La orientación al alumnado lo tiene que capacitar porque pueda realizar elecciones libres de condicionamientos basados en los roles y estereotipos de género socialmente arraigados y aceptados, y porque pueda desarrollar tareas de forma equitativa y paritaria.  
7. El Plan de actuación personalizado (PAP) del alumnado escolarizado en la modalidad combinada con un centro ordinario se tiene que realizar de forma conjunta entre los equipos educativos de los dos centros.  
  
Séptimo. Programas de Transición a la Vida Adulta (TVA)  
1. Los centros de Educación Especial de titularidad de la Generalitat pueden impartir Programes para la Transición a la Vida Adulta destinados al alumnado que reúna los dos requisitos siguientes:  
a) Tener cumplidos los dieciséis años.  
b) Haber cursado la enseñanza básica en un centro de Educación Especial o en un centro ordinario, cuando sus necesidades educativas especiales aconsejan continuar su proceso educativo mediante estos programas.  
2. Los Programes de Transición a la Vida Adulta se orienten a la consecución de los objetivos siguientes:  
a) Consolidar y desarrollar las capacidades del alumnado y promover el mayor grado posible de autonomía personal y social.  
b) Mantener y aplicar a la vida cotidiana las competencias instrumentales básicas adquiridas en las etapas correspondientes a la enseñanza básica obligatoria.  
c) Fomentar la participación del alumnado en todos los ámbitos en que se desarrolla la vida adulta.  
d) Desarrollar los aspectos relacionales que los definen como miembros de una sociedad, construir su propia identidad personal y favorecer la participación y responsabilidad ciudadana.  
e) Adquirir habilidades laborales de carácter polivalente, la capacidad para seguir normas elementales y de seguridad en el trabajo, la motivación ante la tarea y la no discriminación por razón de género o cualquier otra circunstancia.  
3. Los Programas de Transición a la Vida Adulta se estructuran en los ámbitos de experiencia siguientes:  
a) Autonomía personal en la vida diaria.  
b) Integración social y comunitaria.  
c) Orientación y formación laboral.  
Estos ámbitos tienen que incorporar las áreas de intervención preferente de la etapa de secundaria obligatoria especificadas en el punto 5 del apartado quinto de esta resolución. El contenido y el horario se tienen que ajustar a las características y necesidades del alumnado, considerando sus capacidades, las posibilidades de llevarlas a cabo y el itinerario formativo personalizado.  
4. Los Programas de Transición a la Vida Adulta los tienen que impartir maestros de la especialidad de Pedagogía Terapéutica y profesorado técnico de Formación Profesional.  
5. El personal especialista de Pedagogía Terapéutica tiene que asumir, preferentemente, la tutoría del grupo y la docencia de los ámbitos de autonomía personal en la vida diaria y de integración social y comunitaria. El profesorado técnico de Formación Profesional es el responsable de la docencia del ámbito de orientación y formación laboral.  
6. El equipo educativo, con el asesoramiento del especialista de Orientación Educativa, puede determinar la conveniencia que, por sus capacidades y necesidades, una alumna o alumno no curse el ámbito de orientación y formación laboral, previa información a las familias o representantes legales, que tienen que dar su consentimiento por escrito.  
7. Los centros privados concertados también podrán impartir Programas de Transición a la Vida Adulta, que, en todo caso, tienen que organizar y llevar a cabo con el personal de su plantilla.  
  
Octavo. Programas formativos de cualificación básica adaptada a alumnado con necesidades educativas especiales permanentes  
1. De acuerdo con el que dispone el artículo 15 de la Orden 73/2014, de 26 de agosto, de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, por la cual se regulan los programas formativos de calificación básica en la Comunidad Valenciana, los centros de Educación Especial sostenidos con fondos públicos pueden ofrecer programes formativos de cualificación básica adaptada a personas con necesidades educativas especiales permanentes.  
2. Estos programas están dirigidos al alumnado que reúne los requisitos siguientes:  
a) Tener una edad comprendida entre los dieciséis y veintiún años, cumplidos en la fecha de inicio del programa.  
b) Presentar necesidades educativas especiales permanentes asociadas a discapacidad física, intelectual o trastornos de la conducta o de la personalidad.  
c) Disponer de un nivel de autonomía personal y social que le permite el acceso y el mantenimiento de un puesto de trabajo.  
d) Haber completado los diez años de escolarización básica, en centros ordinarios o en centros de Educación Especial.  
3. La duración de estos programas es de dos cursos, con el fin de facilitar un proceso de aprendizaje adaptado a las necesidades del alumnado y garantizar la adquisición de las competencias necesarias.  
4. El alumnado que no haya logrado los objetivos previstos, puede permanecer un año más en cada curso, con un informe previo del equipo educativo. En cualquier caso, la edad máxima de permanencia en estos programas es hasta los veinticuatro años, cumplidos en la fecha en que finalizaron.  
5. Los programas formativos de calificación básica adaptada a personas con necesidades educativas especiales permanentes se desenvuelvan en grupos de doce alumnos como máximo, siendo necesario un mínimo de seis alumnos para poder autorizarlos.  
6. El alumnado que cursen estos programas en los centros de Educación Especial puede beneficiar-se de los servicios complementarios de transporte y comedor escolar, en las mismas condiciones que el resto del alumnado matriculado en el centro.  
  
Noveno. Evaluación del proceso de aprendizaje y enseñanza  
1. La evaluación del alumnado tiene que ser continua, global, participativa y orientadora, considerando todos los elementos, oportunidades y barreras que influyen en el proceso educativo y en el desarrollo del alumnado, referidos al centro, al mismo el alumnado, a las familias y al entorno sociocomunitario.  
2. Esta evaluación se tiene que realizar en el marco del procedimiento de evaluación del Plan de actuación personalizado, de acuerdo con lo establecido en el artículo 9 de la Orden 20/2019, de 30 de abril, y tomando como referente los objetivos y criterios de evaluación establecidos en este. Tiene como finalidad conocer el progreso del alumnado, ajustar la respuesta educativa, tomar decisiones relativas a la escolarización, favoreciendo siempre que sea posible el acceso a un régimen de mayor inclusión, y proporcionar la orientación académica y profesional que más se adecue a sus capacidades, intereses y posibilidades de progreso.  
3. El equipo educativo, coordinado por la tutora y asesorado por el servicio especializado de orientación, tiene que facilitar a las familias o representantes legales la información continuada, en formato accesible, sobre el proceso de evaluación y las medidas que se derivan, así como el asesoramiento y las orientaciones que contribuyan a la adquisición o a la generalización de las competencias trabajadas al ámbito familiar y sociocomunitario.  
4. Los informes cualitativos sobre la evolución del alumnado y las conclusiones de la evaluación se tienen que facilitar a las familias o representantes legales, en formato accesible, al menos al finalizar cada trimestre y al final de curso escolar.  
5. Así mismo, en el marco de los procesos de evaluación continúa, los equipos educativos tienen que valorar el proceso de enseñanza y las prácticas implementadas, a fin de mejorar la respuesta al alumnado, las relaciones con las familias, la comunidad y otros agentes participantes, la organización del centro, la innovación y la calidad educativa.  
  
Décimo. Certificado final de estudios  
1. Al finalizar su escolaridad, el alumnado recibirá un certificado acreditativo, conforme al modelo que se adjunta en el anexo único de esta resolución, en el cual consten las fechas de inicio y de finalización de esta, el logro de competencias y el consejo orientador, que tiene que elaborar la tutora o el tutor con la información obtenida del equipo educativo, y librarlo a la familia o representantes legales.  
2. El especialista de orientación educativa tiene que asesorar en el consejo orientador y, si procede, realizar el acompañamiento a las familias o representantes en el proceso de transición que corresponda.  
  
Undécimo. Centros de Educación Especial como centres de recursos  
1. Según el artículo 50 de la Orden 20/2019, de 30 de abril, los centros de Educación Especial, como centros de recursos, dan asesoramiento y apoyo a los centros ordinarios en la respuesta educativa y en los procesos de transformación hacia la inclusión, conjuntamente con los servicios especializados de orientación y los centros de formación, innovación y recursos educativos (CEFIRE). En este sentido, y de acuerdo con el Decreto 104/2018, de 27 de julio, tienen que desarrollar las tareas siguientes:  
a) Asesorar el profesorado y otros profesionales de los centros ordinarios en la respuesta al alumnado con necesidades educativas especiales, mediante sesiones informativas, actuaciones formativas y reuniones de coordinación.  
b) Servir de consulta en temas relacionados con apoyos materiales y equipación didáctica: fondo bibliográfico, documentos curriculares, tecnologías de la información y las comunicaciones para trabajar con el alumnado con necesidades educativas especiales.  
c) Colaborar en la valoración y seguimiento sobre la adecuación y la utilización de los productos de apoyo y sistemas de comunicación en los centros ordinarios y en los mismos centros de educación especial.  
d) Prestar, con carácter ambulatorio, los servicios específicos que la Administración determino para la respuesta complementaria al alumnado con necesidades educativas especiales escolarizado en centros ordinarios.  
e) Ofrecer una atención temprana previa a la escolarización en aquellas situaciones en que la atención no puede facilitarse por las entidades autorizadas por la Conserjería competente en esta materia.  
f) Colaborar con los servicios especializados de orientación en la valoración del alumnado con necesidades educativas especiales para el cual se tiene que proponer o revisar la modalidad de escolarización.  
g) Otras tareas que reglamentariamente le sean asignadas.  
2. Los centros de Educación Especial podrán ofrecer, con carácter ambulatorio, apoyo de fisioterapia al alumnado con necesidades educativas especiales derivadas de discapacidad motriz que este escolarizado en centros docentes ordinarios, en cualquier etapa, cuando por circunstancias debidamente justificadas, no puede recibir esta atención en la red pública de salud. La resolución de escolarización de la Dirección Territorial de Educación tiene que indicar expresamente la necesidad de apoyo de fisioterapia y su prestación ambulatoria en el centro de Educación Especial.  
3. Así mismo, de forma excepcional, pueden prestar el servicio de atención previa a la escolarización, en las situaciones en que esta atención no puede facilitarse en los centros de atención temprana, públicos o privados concertados, autorizados por la Conserjería de Igualdad y Políticas Inclusivas o la Conserjería de Sanidad Universal y Salud Pública. Este servicio se tiene que llevar a término con el personal de qué dispone el centro, siempre que no repercuta negativamente en la atención al alumnado que tiene escolarizado, y requerirá la autorización, por escrito, de la dirección general competente en materia de inclusión educativa.  
4. Para llevar a cabo las funciones de asesoramiento y fomento de la inclusión en los centros ordinarios, los centros de Educación Especial tienen que actuar de manera coordinada con los servicios especializados de orientación y con los centros de formación, innovación y recursos educativos (CEFIRE).  
5. Todas las actuaciones que los centros de Educación Especial desarrollen, como centros de recursos, las tienen que incluir en la Programación General Anual (PGA).  
6. De acuerdo con el artículo 18.5 del Decreto 104/2018, de 27 de julio, la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, puede adscribir personal adicional especializado de carácter itinerante a los centros de Educación Especial, para apoyar complementario a los centros educativos ordinarios de la zona.  
  
Duodécimo. Plantillas  
1. En los centros de Educación Especial de titularidad de la Generalitat, los lugares de personal docente de Pedagogía Terapéutica y Audición y Lenguaje, y personal no docente educador de Educación Especial y fisioterapeuta, se determinan en función del número de alumnado escolarizado y el tipo de necesidades, de acuerdo con la ratio establecida en la normativa vigente para estos centros.  
2. Los centros de Educación Especial privados concertados contraten el personal necesario de las especialidades especificadas en el punto anterior, de acuerdo con los módulos económicos establecidos en la Ley de presupuestos de la Generalitat, en función del tipo de unidad concertada.  
3. De conformidad con el artículo 5 de la Orden 12/2013, de 14 de marzo, de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, los centros de Educación Especial de titularidad de la Generalitat tendrán, además de los puestos de trabajo de educación especial de Pedagogía Terapéutica y Audición y Lenguaje que los corresponde, un puesto de trabajo de Educación Física y otro de Educación Musical adicional:  
a) Itinerante con otro centro específico, si tienen menos de nueve unidades, siempre que la distancia kilométrica permita la elaboración de horario completo para la plaza afectada, con un informe previo de la dirección competente en materia de centros y personal docente.  
b) No itinerante, si tienen entre nueve o diecisiete unidades.  
Los centros de Educación Especial que tienen dieciocho o más unidades incrementarán un segundo puesto de trabajo, de Educación Física y Educación Musical.  
4. En conformidad con el capítulo II de la Ley 28/2018, de 28 de diciembre, de 2018, de presupuestos de la Generalitat para el ejercicio 2019, los centros de Educación Especial privados concertados contarán con profesorado de Educación Física y de Educación Musical, hasta un máximo de dos profesores en centros que disponen de nueve o más unidades. En los centros que cuentan con menos de nueve unidades, se les asignará la parte proporcional de personal de estas especialidades. Así mismo, dispondrán de un profesor de apoyo con veinticinco horas, cuando cuentan con siete o más unidades.  
5. Los centros de Educación Especial de titularidad de la Generalitat contarán con profesorado técnico de Formación Profesional o maestras de taller de artes plásticas y diseño, cuando no existan perfiles adecuados de profesores técnicos de Formación Profesional, para impartir los talleres en los Programas de Transición a la Vida Adulta (TVA) que hayan sido autorizados por la dirección general competente.  
6. Los centros de Educación Especial de titularidad de la Generalitat que tienen autorizado, por la dirección general competente en materia de Formación Profesional, un programa formativo de cualificación básica adaptado a las personas con necesidades educativas especiales permanentes, contarán con profesorado técnico de Formación Profesional de la especialidad correspondiente. Asociado en este programa, se dotará el personal necesario de Pedagogía Terapéutica, en caso de que el centro no disponga del número suficiente para cubrir las necesidades que estos programas requieren, previo informe de la Inspección de Educación de la zona y de acuerdo con las instrucciones dictadas por la dirección general competente.  
7. En los centros de Educación Especial de titularidad de la Generalitat, la atención de Orientación Educativa y, si es el caso, de Trabajo Social, la facilita el servicio psicopedagógico escolar del sector correspondiente, sin perjuicio de la atención que en el segundo caso poden prestar los servicios sociales municipales o mancomunados entre diferentes municipios. En cualquier caso, se tiene que asegurar la coordinación interdisciplinaria de los servicios implicados.  
8. De acuerdo con el artículo 59.8 de la Ley 10/2014, de 29 de diciembre, de la Generalitat, de Salud de la Comunidad Valenciana, los centras docentes específicos de Educación Especial estarán dotados de personal de enfermería, que dependerán orgánicamente del departamento sanitario correspondiente.  
  
Decimotercero. Horario del personal  
1. El horario del personal docente es el que disponen las instrucciones de inicio de curso para las etapas de Educación Infantil y Primaria y de Educación Secundaria, en función del cuerpo a que pertenece el profesorado.  
2. El horario de trabajo del personal no docente se ha de adaptar a las características de los centros y a los puestos de trabajo, y ajustarse a l Decreto 42/2019, de 22 de marzo, del Consell, por el cual se regulan las condiciones de trabajo del personal funcionario de la administración de la Generalitat, y los acuerdos laborales y los convenios colectivos de estas o estos profesionales.  
  
Decimocuarto. Funciones de coordinación  
1. La dirección del centro designará entre el profesorado del Claustro, por un periodo máximo de cuatro años, una persona por cada una de las funciones de coordinación siguientes:  
a) Tecnologías de la información y la comunicación (TIC).  
b) Formación del profesorado.  
c) Igualdad y convivencia.  
2. Las condiciones aplicables a estas figuras de coordinación son las mismas que, para estas funciones, establecen las instrucciones para la organización y el funcionamiento de los centros que imparten Educación Infantil de segundo ciclo y Educación Primaria durante el curso 2019-2020.  
3. La dirección o la titularidad del centro, a propuesta del Claustro y dentro del ámbito de su autonomía pedagógica, organizativa y de gestión, puede designar otras figuras de coordinación para desarrollar los diferentes proyectos o acciones establecidos en la Programación General Anual, que en este caso no comportarán una reducción horaria.  
  
Decimoquinto. Horario del centro  
1. A todos los efectos, el horario del centro se distribuye en sesiones por la mañana y por la tarde, entre las cuales tiene que haber un intervalo de entre una hora y media y dos horas, con las consideraciones generales siguientes:  
a) El centro tiene que permanecer abierto del mes de octubre al mes de mayo, como mínimo, desde las 9 horas hasta las 17 horas.  
b) En los centros públicos y privados concertados la jornada escolar diaria empezará, a todos los efectos, a las 9 horas y finalizará a las 17 horas.  
c) El horario lectivo semanal para cada uno de los cursos tiene que ser, incluidas las horas de esparcimiento, de 25 horas lectivas, distribuidas de lunes a viernes, que se pueden desarrollar en jornada continuada o partida.  
d) Durante los meses de junio y septiembre las actividades escolares del alumnado se llevarán a cabo a todos los efectos durante la mañana, en jornada continuada de 9 horas a 13 horas.  
e) Excepcionalmente, las direcciones territoriales de Educación, Cultura y Deporte podrán autorizar otras horas de comienzo y finalización por motivos de coordinación del transporte a la zona.  
2. Los centros de Educación Especial que quieran aplicar un horario especial durante el curso siguiente, tienen que solicitar la autorización a las direcciones territoriales de Educación, Cultura y Deporte correspondientes, antes del 15 de junio. La solicitud tiene que estar debidamente justificada e ir acompañada del informe del Consejo Escolar.  
3. Para el Plan específico de organización de la jornada escolar (PEOJE) es de aplicación la Orden 25/2016, de 13 de junio (DOGV núm. 7806, de 15.06.2016), de la Conserjería de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, por la cual se regulan las condiciones y el procedimiento de solicitud y de autorización de un Plan específico de organización de la jornada escolar a los centros sostenidos con fondos públicos, modificada por la Orden 2/2018, de 16 de enero, (DOGV núm. 8214, de 17.01.2018) y desplegada en la Resolución de 8 de octubre de 2018, del director general de Política Educativa, (DOGV núm. 8405, de 18.10.2018) con su corrección (DOGV núm. 8407, de 22.10.2018).  
  
Decimosexto. Disposiciones supletorias  
En todos aquellos aspectos no regulados mediante disposiciones administrativas respecto a la organización y funcionamiento de los centros de Educación Especial, son subsidiarias las disposiciones referentes a los centros de Educación Infantil y Primaria.  
  
Decimoséptimo. Calendario de aplicación  
La presente resolución tiene efectos durante el curso escolar 2019-2020.  
  
València, 18 de julio de 2019.- El secretario autonómico de Educación y Formación Profesional: Miguel Soler Gracia.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML