Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8709, del 02-01-2020 (2019/12218)

RESOLUCIÓ de 3 de desembre de 2019 de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 145/17-AIA Rossell.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8709

Data del DOGV
:   02-01-2020

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/12218

CVE


Data del document
:   03-12-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Rossell](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 3 de desembre de 2019 de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 145/17-AIA Rossell. [2019/12218]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 145/17-AIA Rossell.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 145/17-AIA.  
Títol: Explotació porcina d'engreix amb capacitat per a 2.500 caps.  
Promotor: Lucía Cardona Querol.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Rossell.  
Localització: parcel·la 36, del polígon 9, del terme municipal de Rosell (Castellón).  
  
Descripció del projecte.  
1. Objecte del projecte.  
Lucía Querol Cardona desitja desenvolupar una activitat de «granja porcina d'engreix amb capacitat per a 2.500 caps de bestiar», en el terme municipal de Rossell (Castelló).  
Es requereix per a això la tramitació d'una llicència ambiental d'acord amb la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats a la Comunitat Valenciana.  
2. Principals característiques del projecte d'acord amb la documentació aportada.  
  
Emplaçament i accés.  
L'explotació està situada en la parcel·la 36, del polígon 9, del terme municipal de Rossell, a una distància aproximada del nucli urbà d'aquest municipi de 4.670 metres en línia recta, en el paratge conegut com a les Planes dels Carros, a la qual s'accedeix des del camí denominat camí de Colada. Aquesta parcel·la, que compta amb una superfície de 21.208 m², està qualificada de sòl no urbanitzable comú.  
  
Descripció de l'activitat i sistema productiu.  
L'activitat consisteix en l'engreix de porcs. Es durà a terme mitjançant el contracte amb una empresa integradora, que proporcionarà els garrins i el pinso per a l'alimentació, mentre que la promotora es farà càrrec de les despeses de les instal·lacions i la mà d'obra.  
L'únic cicle productiu que es durà a terme en l'explotació és l'engreixament dels porcs (cicle obert) des d'un pes aproximat de 20 kg fins als 100 kg. Es necessitaran 105 dies perquè els porcs aconseguisquen el pes desitjat, més un marge d'eixida de 7 a 10 dies, posterior neteja, desinfecció i buit sanitari de 10 dies. Per tant el temps d'engreix d'aquests animals estarà entorn dels 125-130 dies, la qual cosa suposa que es realitzen 2,6 cicles a l'any.  
Es construiran 2 naus per a l'allotjament dels animals. Cadascuna de les naus albergarà 1.250 animals, disposarà de 104 corralines d'unes dimensions de 3,10 x 2,84 metres. Per als 1.250 animals s'ocuparan 96 corralines, les 8 restants s'aïllaran de la resta i seran utilitzades com a llatzerets.  
Una vegada que els animals hagen aconseguit el pes desitjat la integradora s'encarrega de retirar els animals de l'explotació. Després de desallotjar les corralines es realitzarà un buit sanitari previ a una nova entrada de garrins amb productes desinfectants autoritzats per a aquestes labors.  
  
Descripció de les construccions.  
- Naus d'engreix (naus 1 i 2): dues naus d'idèntiques característiques constructives. Estructura de formigó armat prefabricat. Dimensions 77,66 m de llarg per 14,80 m de llum, amb una altura als ràfecs de 4,07 m i 6,62 m en la carena. La coberta de les naus està dissenyada a dues aigües amb un pendent del 30 %, formada per xapa exterior d'acer prelacat, un nucli d'aïllament de poliuretà injectat de 50 mm de gruix i una capa interior de polièster reforçat amb fibra de vidre. El color de la coberta serà verd mat d'acord amb les construccions de l'entorn i l'estètica de la zona, complint la normativa urbanística. El tancament exterior de les naus es construirà amb panells alveolars de 20 cm de grossària, amb aïllament interior a base de porexpan i obertures per a les finestres. Les parets tant interiorment com exteriorment no es pintaran.  
  
Cadascuna de les naus comptarà amb quatre portes, dues en la cara nord-est i altres dues en la cara sud-oest. Les finestres en totes dues naus estaran situades en les façanes longitudinals, orientades al nord i al sud. Cada nau té projectades 24 finestres en cadascuna de les façanes, i correspon una finestra per cada corralina.  
La solera prevista serà de formigó armat, malla electrosoldada de 15 cm x 15 cm x 5 mm i una grossària de 10 cm i emmacat de pedra de 40/80 mm que trencarà la capil·laritat, evitant així la pujada d'humitat des del sòl.  
Es disposarà d'un sòl enreixat parcialment, sobre una fossa d'1,6 m d'altura. Aquest sòl enreixat és de formigó prefabricat de 0,33 x 2,50 m amb una separació de ranura de 18 mm.  
- Oficina-magatzem: l'edificació destinada a oficina-magatzem té unes dimensions de 10 m de llarg per 6 m d'ample. En el terrat d'aquest edifici es col·locarà el depòsit d'aigua.  
La distribució d'aquesta edificació és d'un magatzem, una oficina i dos lavabos.  
  
Descripció de les instal·lacions.  
- Instal·lacions per a l'emmagatzematge de purins..  
- Fosses sota les cortielles: les fosses es projecten longitudinalment respecte a cadascuna de les línies de corrals o cortielles on se situen els animals, per tant hi haurà quatre línies de fosses en cada nau. Aquestes fosses estaran construïdes amb murets de formigó HA 25/P/20/IIa/Qc amb ciment SR amb additiu impermeabilitzant per a morter i formigó, amb malla electrosoldada de 15 m x 15 m x 10 mm amb una grossària de 0,15 m i la solera de característiques iguals. L'interior de les fosses es pintarà amb un revestiment protector a base de resina epoxi que ajudarà a la seua impermeabilització i estanquitat. La solera de les fosses es projecta amb un pendent de l'1 % per a facilitar l'evacuació de purins. La capacitat total d'emmagatzematge de les fosses de les dues naus serà de 1.743,20 m³. Cadascuna de les fosses anirà connectada a la xarxa de sanejament general que permetrà l'evacuació de tots els efluents ramaders i aigües de neteja cap a la bassa col·lectiva d'emmagatzematge.  
  
- Bassa d'emmagatzematge col·lectiu: S'opta per la construcció d'una bassa de formigó armat HA-35/P/20/IIa SR tant en la solera com en els murs. L'interior de la bassa es pintarà amb un revestiment protector a base de resina epoxi. Anirà proveïda d'una rampa d'accés al fons de la bassa a fi de facilitar les operacions de manteniment i s'instal·larà una tanca al llarg de tot el perímetre que impedisca accedir-hi. Es projecta una bassa d'unes dimensions interiors de 9,80 x 14,40 x 1,40 m i una capacitat de 197,57 m³.  
La capacitat total d'emmagatzematge entre les fosses i la bassa serà de 1.940,77 m³.  
Segons certifica l'enginyer redactor del projecte, amb els components utilitzats en la construcció de les fosses i bassa d'emmagatzematge, se n'assegura la impermeabilitat i estanquitat.  
- Menjadores i abeuradors.  
Es disposarà de 4 sitges de 26.000 kg cadascuna, de xapa galvanitzada (2 sitges en cada nau). La distribució de l'aliment es realitzarà de forma mecanitzada mitjançant transportador automàtic d'espiral. Les menjadores, distribuïts un per cada corral, seran tremuges prefabricades de formigó.  
Es disposarà d'abeuradors de cassoleta d'acer inoxidable, i s'instal·larà un abeurador per cada corral.  
- Instal·lació d'aigua.  
La captació d'aigua es realitzarà des d'una infraestructura hidràulica propietat de l'Ajuntament de Rossell situada en la parcel·la amb referència cadastral 12096A008000780000FS. Des d'allí i salvant una distància de 2 km (aprox.) i un desnivell de 51 m.c.a., es transportarà amb una canonada de 63 mm de polietilé al depòsit elevat de proveïment de l'explotació de 30.000 litres de capacitat, situat a 4,50 m del sòl.  
  
Des d'aquest depòsit elevat se subministrarà aigua a les instal·lacions de l'explotació, a través d'un ramal principal, que serà una canonada de 63 mm de Ø i d'aquest ramal principal ixen dues secundàries de 40 mm per a proveir cadascuna de les naus d'engreix i finalment d'aquestes es proveeix els abeuradors de les corralines i diverses connexions d'aigua dels corredors de servei per a labors de neteja o altres usos.  
- Ventilació.  
S'ha optat per un sistema de ventilació natural mitjançant l'obertura de les finestres i els fumerals de ventilació existents en les cobertes de les naus.  
- Calefacció.  
Atesa la climatologia de la zona no es considera necessària la instal·lació de calefacció.  
- Subministrament elèctric.  
La finca on se situa l'explotació no compta amb línia elèctrica, per la qual cosa cal instal·lar un grup electrogen capaç de subministrar l'electricitat necessària per al correcte funcionament de l'activitat. Es disposarà d'un grup electrogen fix trifàsic de 230/400 V de tensió i de 17 kVA de potència, amb motor dièsel de 1.500 rpm refrigerat i amb silenciador.  
- Gual sanitari: el gual sanitari projectat a l'entrada de l'explotació serà de 8 m de llarg per 4 m d'ample i 0,60 m de profunditat.  
  
- Tanca de l'explotació: l'explotació es protegirà de l'exterior amb una tanca de malla galvanitzada de 2 m d'alçària, amb un únic accés a l'interior de l'explotació a través del gual sanitari.  
- Pediluvis.  
En totes les entrades per als vianants de les naus es disposarà d'un pediluvi amb solució desinfectant.  
  
Gestió de cadàvers.  
Es disposarà d'un contenidor hermètic situat fora de l'explotació, sobre una superfície pavimentada, on es depositaran els cadàvers i seran retirats per empresa gestora autoritzada. S'aporta còpia del certificat de compromís de retirada de cadàvers de l'explotació per part de l?«Associació d'usuaris de casetes de Castelló».  
  
  
Gestió de residus zoosanitaris.  
Els residus generats que tinguen la consideració de perillosos segons la Directiva 91/689/CEE sobre residus perillosos, seran emmagatzemats degudament segregats i etiquetats. Per a això s'utilitzaran contenidors o depòsits estancs i protegits de forma eficaç contra la pluja, per a ser posteriorment entregats al gestor autoritzat que s'haja contractat per a això. S'aporta còpia del certificat de compromís d'acceptació de residus per part d'empresa gestora autoritzada.  
  
Gestió de les aigües residuals.  
Les aigües procedents de la neteja de les naus i les procedents dels lavabos seran conduïdes a la bassa d'emmagatzematge de purins.  
  
Tramitació administrativa.  
Amb data 21 de novembre de 2017, va tindre entrada en el registre de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, ofici de l'Ajuntament de Rossell, mitjançant el qual es remetia l'estudi d'impacte ambiental i el projecte d'activitat d'explotació porcina d'engreix per a 2.500 places en Rossell, així com una còpia de l'expedient municipal, que inclou el resultat de la informació pública practicada a l'expedient.  
El tràmit d'informació pública del projecte es va dur a terme per terme de trenta dies, mitjançant la inserció del corresponent anunci en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló núm. 122, de data 12 d'octubre de 2017. Segons certificat de data 16 de novembre de 2017 del secretari de l'Ajuntament de Rossell, durant el termini esmentat no es van presentar reclamacions.  
Amb data 9 de maig de 2018, es va realitzar un requeriment de documentació a l'Ajuntament de Rossell, amb remissió de còpia al promotor.  
Amb data 13 d'agost de 2018, es va rebre en la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental documentació remesa per l'Ajuntament de Rossell, en resposta parcial al requeriment realitzat per aquest servei.  
  
Amb data 13 de novembre de 2018, es va rebre en la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental informe forestal remés per l'Ajuntament de Rossell.  
Amb data 27 de setembre de 2019, es va rebre en la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental l'autorització de prospecció arqueològica i l'informe d'afecció al medi forestal remesos per l'Ajuntament de Rossell.  
Amb data 14 d'octubre de 2019, es va rebre en la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental informe de patrimoni remés per l'Ajuntament de Rossell.  
Amb data 8 de novembre de 2019, es va rebre en la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental informe forestal remés per l'Ajuntament de Rossell.  
  
Afeccions legals.  
L'explotació se situarà en la parcel·la 36, del polígon 9, del terme municipal de Rossell. Segons s'indica en la documentació tècnica aportada, la parcel·la es troba actualment exempta d'edificacions i plantada d'oliveres i està qualificada de sòl urbanitzable comú. S'adjunta certificat de compatibilitat urbanística, de data 16 de novembre de 2017, en el qual s'indica que l'activitat projectada és compatible amb la normativa i el planejament urbanístic municipal i que, en tot cas, haurà de garantir-se, si escau, de forma efectiva la dotació d'aigua de la xarxa municipal o una altra procedència i l'accés fins a la parcel·la.  
  
D'acord amb l'informe d'agricultura, de data 29 de novembre de 2016, la distància des del lloc on el sol·licitant pretén construir l'explotació de bestiar porcí respecte a altres explotacions de la mateixa espècie i respecte al nucli urbà és superior a 1.000 metres, la qual cosa està d'acord amb la normativa de distàncies establides en el Reial decret 324/2000 sobre ordenació d'explotacions porcines i la Llei de ramaderia de la Comunitat Valenciana. No obstant això, també s'indica en aquest informe que part de la parcel·la està afectada pel radi de 1.000 metres d'una altra explotació porcina, per la qual cosa s'estableix el condicionant que la construcció se situarà dins de la parcel·la de manera que es complisca la distància de 1.000 metres respecte a qualsevol altra explotació porcina.  
El municipi de Rossell no està designat com a zona vulnerable segons el Decret 86/2018, de 22 de juny, del Consell, pel qual es designa municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries. Segons el visor cartogràfic de la Generalitat la vulnerabilitat d'aqüífers és mitjana.  
La localització del projecte no afecta espais de la Xarxa Natura 2000, ni cap altra figura de protecció ambiental regulada per la Llei 11/1994 d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana. Tampoc afecta terreny forestal ni vies pecuàries. La parcel·la on se situarà l'explotació tampoc presenta risc d'inundació. Segons l'informe emés pel Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló, de data 29 d'octubre de 2018, l'activitat és compatible amb el medi forestal.  
  
La parcel·la en la qual se situarà l'explotació es troba dins del paisatge de rellevància regional «Olivars de Sant Rafael» (PRR 07).  
Segons el banc de dades de biodiversitat en l'entorn pròxim de l'activitat consta la presència de les següents espècies prioritàries: Aquila fasciata, Galerida theklae i Lullula arborea. Segons l'informe emés pel Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló, de data 29 d'octubre de 2018, consultat el banc de dades de la biodiversitat de la Generalitat i realitzada la revisió de camp pels agents mediambientals no s'observen afeccions a espècies catalogades.  
  
Consideracions ambientals.  
1. Els principals impactes que l'activitat pot produir sobre el medi ambient són:  
- Contaminació acústica.  
El nivell sonor als voltants s'incrementarà durant les obres. La presència de maquinària propulsada per motors de combustió interna i la presència humana seran els principals responsables de l'increment del nivell de soroll. L'increment de soroll afecta directament l'atmosfera i indirectament la fauna, al paisatge i a les persones. Excepte en moments puntuals, s'estima que el nivell de soroll no superarà els 70 dB (A) i el normal seran nivells pròxims als 45 dB(A), fora del límit de la parcel·la. En l'estudi d'impacte ambiental s'indica que els motors de combustió interna compliran els límits d'emissió de soroll fixats en la legislació vigent.  
Durant el funcionament de l'activitat els sorolls i vibracions seran els produïts per la maquinària i pels mateixos animals. Atés que els nuclis habitats més pròxims es troben a més de 4 km de distància, no es preveu que es produïsquen molèsties per sorolls a la població.  
  
S'adjunta un estudi acústic en el qual es conclou que el nivell d'immissió externa serà inferior a 67 dB(A), per la qual cosa es compleix la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat, de protecció contra la contaminació acústica.  
- Contaminació atmosfèrica.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'indica que durant la fase de construcció la qualitat de l'aire es ressentirà per l'alçament de pols relacionada amb el moviment de terres. L'àrea afectada dependrà de la direcció i velocitat del vent però, ateses les proporcions del projecte previst, s'estima que les emissions de pols seran imperceptibles als 100 metres de les obres. Com a mesura correctora es proposen regs en les zones amb moviments de terra per a evitar l'alçament de pols. Els materials d'excavació, que es generen com a excedents de l'execució estricta de l'obra, es gestionaran d'acord amb l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a la seua utilització en operacions de rebliment i obres diferents d'aquelles en les quals es van generar o, en absència d'això, seran entregats a gestor autoritzat. Una altra font de contaminació atmosfèrica durant la fase de construcció seran els gasos de combustió emesos per la maquinària. Per a minimitzar l'emissió de gasos de combustió s'haurà de realitzar un manteniment adequat de la maquinària mitjançant les preceptives revisions tècniques.  
  
Segons s'indica en l'estudi d'impacte ambiental, la generació de purins per la granja en fase de funcionament i quan s'escampen en les parcel·les agrícoles com a adob és una altra de les causes de contaminació de l'aire per olors. Per a minimitzar l'emissió de males olors, l'aplicació dels purins es realitzarà a últimes hores de la vesprada i, en la mesura que siga possible, es triaran parcel·les que estiguen com més allunyades millor dels nuclis de població. Els purins hauran d'enterrar-se immediatament després de la seua aplicació al terreny. En l'elecció de les parcel·les i també en l'aplicació dels purins s'haurà de complir amb tota la normativa sectorial vigent, tant europea com nacional, autonòmica i local.  
En atenció a la capacitat de l'explotació, l'activitat estaria classificada com a grup B d'acord amb el catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera establit pel Reial decret 100/2011. En conseqüència, la construcció, muntatge, explotació, trasllat, modificació substancial, cessament o clausura de les instal·lacions en què es desenvolupe l'activitat queden sotmeses al procediment d'autorització administrativa establit en l'article 13 de la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera.  
  
- Contaminació de sòls i aigües.  
Durant la fase de construcció, el trànsit de vehicles i maquinària així com el seu manteniment podria ocasionar la contaminació del sòl i de les aigües superficials i subterrànies a causa de possibles vessaments d'hidrocarburs. A fi de reduir el risc de vessaments accidentals, no s'haurà de realitzar cap mena d'activitat de manteniment de maquinària mòbil en la parcel·la.  
En la fase de funcionament podria produir-se una contaminació del sòl i de les aigües principalment com a conseqüència d'algun abocament incontrolat dels purins. Les parcel·les agrícoles on s'aplicarà l'adobament amb purins, estan destinades al cultiu d'olivera. S'aporta un pla d'adobament adaptat a les necessitats de nitrogen d'aquest cultiu, per la qual cosa, si s'aplica de forma correcta, l'adobament no suposarà un risc de contaminació de sòls i aigües. En qualsevol cas, l'aplicació dels purins al camp s'ajustarà al que s'estableix en el pla d'adobament específic presentat com a part del projecte, respectant en tot moment el que s'estableix en el codi valencià de bones pràctiques agràries, així com tota la legislació sectorial aplicable. Segons certifica l'enginyer redactor del projecte, amb els components utilitzats en la construcció de les fosses i bassa d'emmagatzematge, se n'assegura la impermeabilitat i estanquitat i per tant no és de preveure que es produïsquen infiltracions cap al subsòl.  
  
Segons s'indica en l'estudi d'impacte ambiental, la gestió de les aigües residuals generades en granja a causa de la neteja de les instal·lacions, així com les aigües assimilables a domèstiques generades en lavabos i vestuaris seran abocades a la bassa de purins.  
Pla de gestió dels purins.  
La quantitat de purins generats en la granja és de 5.375 m³ de fem líquid/any (2,15 m³/plaça-any). Aquesta quantitat de purins suposa una producció de 18.125 kg N/any (7,25 Kg/N-plaça i any), que s'aplicarà com adob orgànic en parcel·les agrícoles de cultiu.  
Es disposarà d'una superfície agrícola total, apta per a aplicació de purins, de 216,414 hectàrees. Les parcel·les pertanyen als municipis de Rossell, Traiguera i Canet lo Roig i estan dedicades al cultiu d'olivera. Aquests municipis no estan designats com a zona vulnerable, segons el Decret 86/2018, de 22 de juny, del Consell, pel qual es designen municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.  
En el pla de gestió presentat s'ha considerat una dosi d'aplicació de 140 kg de N/ ha, considerant les dades per a olivera de regadiu de la taula IV de l'Ordre 7/2010, de 10 de febrer, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per la qual s'aprova el codi valencià de bones pràctiques agràries. Amb aquesta dosi d'aplicació es necessitaria una superfície de 129,46 ha. No obstant això, atés que el cultiu en tots els camps és l'olivera de secà, la dosi recomanada segons el criteri que va establir el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental per a completar la taula IV, amb caràcter provisional i previ a l'aprovació de l'Ordre 10/2018, de la Conselleria d'Agricultura, és de 90 kg de N/ha, per tant es necessiten 201,38 ha de superfície d'olivera de secà.  
  
Ja que el promotor compta amb superfície de cultiu suficient per a utilitzar aquesta última dosi d'adobament (216,414 hectàrees), haurà d'utilitzar la totalitat de parcel·les de què disposa. D'aquesta manera complirà amb la normativa sectorial vigent en el moment de l'inici de la tramitació de l'expedient. No obstant això, tenint en compte que el pla de gestió de purins no és un document tancat, el promotor procedirà a modificar-lo progressivament per a la seua adaptació al codi de bones pràctiques agràries de la Comunitat Valenciana (CBPACV) que estiga vigent a cada moment. A més, com a part integrant del programa de vigilància ambiental, anualment, i de manera obligatòria, el promotor remetrà a l'òrgan substantiu els aspectes modificats del pla de gestió en relació amb la seua adaptació al CBPACV.  
Les autoritzacions presentades pels propietaris de les parcel·les hauran d'afegir en la seua redacció que no acceptaran purins de cap altra explotació ramadera, a més de la de Lucía Cardona Querol, per a l'adobament de les parcel·les compromeses.  
- Consum d'aigua.  
S'estima un consum d'aigua en l'explotació de 7.898 m³ anuals.  
La captació d'aigua es realitzarà des d'una infraestructura hidràulica propietat de l'Ajuntament de Rossell situada en la parcel·la amb referència cadastral 12096A008000780000FS.  
L'Ajuntament de Rossell certifica, en data 24 de maig de 2018, com a empresa subministradora d'aigua en aqueixa població, que les instal·lacions situades en la Font de Sant Pere, disposen de capacitat suficient per a subministrar la quantitat d'aigua necessària (7.898 m³ anuals) per al correcte desenvolupament de l'explotació ramadera que Lucía Cardona Querol pretén instal·lar en el polígon 9, parcel·la 36, del terme municipal de Rossell.  
L'ús de l'aigua haurà d'estar emparat pels títols administratius de l'òrgan de conca que n'asseguren la disponibilitat per a usos ramaders; en cas contrari, el municipi haurà de sol·licitar una assignació per a usos ramaders.  
- Impacte sobre la vegetació.  
L'única vegetació que es pot veure afectada serà la que s'elimine per l'ocupació de les instal·lacions de la granja, que en aquest cas seran oliveres i vegetació herbàcia ruderal. Les partícules de pols produïdes pel pas de vehicles poden depositar-se en la vegetació pròxima i provocar un seriós factor d'estrés per a la planta. En qualsevol cas, els regs que s'aplicaran per a reduir l'impacte de contaminació atmosfèrica serviran per a minimitzar l'impacte sobre la vegetació circumdant.  
- Impacte sobre el paisatge.  
Les modificacions paisatgístiques que es preveuen en la zona seran degudes al desbrossament de la vegetació existent on se situen les instal·lacions, moviment de terres, la presència de maquinària i materials durant la fase de construcció de les obres i l'eliminació d'una part de l'olivar. Una vegada haja conclòs la fase de construcció la modificació serà la presència de les edificacions projectades i d'un clos que abans no existia.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'indica que s'adoptaran mesures correctores d'aquest impacte com respectar els arbres existents que camuflaran les construccions, plantació de fileres d'arbres en el perímetre per a mitigar l'impacte visual, coberta de color verd i parets amb colors adequats a l'entorn. En aquest sentit, els arbres que es planten seran oliveres, ja que són elements classificats en la demarcació del PRR 07 Olivars de Sant Rafael.  
- Impacte sobre la fauna.  
Durant el desenvolupament de l'activitat es podria produir un impacte sobre la fauna derivat de la propagació de malalties contagioses i epidèmies des animals estabulats cap a la fauna silvestre. La protecció contra agents transmissors de malalties es garantirà en estar l'explotació aïllada de l'exterior mitjançant tanca perimetral i disposar de la totalitat de mesures higienicosanitàries exigides per la normativa sectorial vigent.  
- Impacte sobre el patrimoni.  
En la documentació complementària a l'estudi d'impacte ambiental s'indica que en la zona d'actuació no es troba pròxim cap jaciment arqueològic ni un altre element del patrimoni històric i cultural.  
  
S'adjunta informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, de data 3 de desembre de 2018, en el qual s'indica que, durant els treballs de prospecció, s'han localitzat un total de 5 elements de caràcter cultural, a més de les fites de pedra en sec. També s'informa de la presència d'una estructura o caseta de pedra en sec de xicotetes dimensions i parcialment conservada. Finalment, es conclou en aquest informe que les obres de construcció de les dues naus no afecten cap dels elements esmentats i s'informa sobre el projecte favorablement als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
2. Programa de vigilància ambiental.  
El programa de vigilància ambiental proposat es completarà amb els punts següents:  
- Es comprovarà periòdicament que no hi ha fugides en la canonada de connexió de les fosses interiors amb la bassa d'emmagatzematge de purins.  
- Es comprovarà la correcta aplicació dels purins en les parcel·les autoritzades. Per a això la granja comptarà amb un llibre de registre en el qual s'hauran d'anotar totes les eixides de purins que es produïsquen, amb indicació de: data, identificació de les parcel·les que s'han d'adobar i el volum de purins aplicat en cadascuna d'elles. En el cas que alguna parcel·la siga baixa s'actualitzarà el llibre de registre amb noves parcel·les i es comunicarà a l'òrgan substantiu. Aquest llibre haurà d'estar actualitzat i a la disposició de l'autoritat substantiva o ambiental sempre que aquestes el requerisquen.  
- S'emetrà un informe especial quan es presenten situacions o successos excepcionals que impliquen deterioracions ambientals o situacions de risc, tant en la fase de construcció com en la d'explotació.  
  
- Es presentarà anualment, davant l'òrgan substantiu, un informe sobre el desenvolupament de l'activitat, l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració prescrites, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter ambiental.  
  
Consideracions jurídiques.  
El projecte examinat constitueix, segons el que es preveu en l'annex I, grup 1, a) de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental i en les altres disposicions que li són aplicables.  
El Decret 105/2019, de 5 de juliol, del Consell, pel qual s'estableix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre avaluació d'impacte ambiental de projectes. Mitjançant Resolució de 9 d'agost de 2019, el director general de Qualitat i Educació Ambiental delega la competència d'avaluació d'impacte ambiental de projectes en el director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental (DOGV 8614, 16.08.2019).  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent resolució:  
  
Primer  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte d'explotació porcina d'engreix amb capacitat per a 2.500 caps, a situar en la parcel·la 36, del polígon 9, del terme municipal de Rossell (Castelló), promogut per Lucía Cardona Querol, sempre que es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental, de la resta de la documentació tècnica aportada, i es complemente amb l'adopció dels condicionants establits a continuació:  
  
1. Les naus se situaran dins de la parcel·la de manera que es complisca la distància de 1.000 metres respecte a qualsevol altra explotació porcina.  
2. D'acord amb el que s'estableix en la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, almenys la meitat de la parcel·la haurà de quedar lliure d'edificació o construcció i mantindre's en el seu ús agrari o forestal, o amb les seues característiques naturals pròpies. Almenys en la meitat de la parcel·la haurà de mantindre's l'olivar existent.  
3. Durant la fase de construcció de les naus:  
a) Els materials d'excavació, que es generen com a excedents de l'execució estricta de l'obra, es gestionaran d'acord amb l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a la seua utilització en operacions de farciment i obres diferents d'aquelles en què es van generar o, en absència d'això, seran entregats a gestor autoritzat.  
b) Es realitzarà un manteniment adequat de la maquinària mitjançant les preceptives revisions tècniques.  
c) No es realitzarà cap mena d'activitat de manteniment de la maquinària mòbil en la mateixa parcel·la.  
d) Les parets de les naus es pintaran amb colors adequats a l'entorn.  
4. Respecte a la gestió dels purins:  
a) L'aplicació dels purins al camp s'ajustarà al que s'estableix en el pla d'abonat específic presentat com a part del projecte, modificat segons les indicacions realitzades en les consideracions ambientals, respectant en tot moment el codi valencià de bones pràctiques agràries, així com les ordenances dels ajuntaments dels municipis on se situen les parcel·les que s'han d'adobar i la resta de normativa sectorial aplicable.  
  
b) El pla de gestió del fem es modificar á progressivament per a la seua adaptació al codi de bones pràctiques agràries de la Comunitat Valenciana que estiga vigent a cada moment.  
c) Qualsevol variació en parcel·les i dosis d'aplicació haurà de ser comunicada a l'òrgan substantiu, i se'n remetrà còpia a aquest servei.  
d) Per a minimitzar l'emissió de males olors, l'aplicació dels purins es realitzarà a últimes hores de la vesprada i, en la mesura que siga possible, es triaran parcel·les que estiguen com més allunyades millor dels nuclis de població. En l'elecció de les parcel·les i també en l'aplicació dels purins s'haurà de complir amb tota la normativa sectorial vigent, tant europea com nacional, autonòmica i local.  
e) Els purins hauran d'enterrar-se immediatament després de la seua aplicació al terreny.  
f) Amb caràcter previ a l'obtenció de la llicència ambiental, el promotor haurà de presentar davant l'òrgan substantiu la modificació de les autoritzacions dels propietaris de les parcel·les, que hauran d'afegir en la seua redacció que no acceptaran purins de cap altra explotació ramadera, a més de la de Lucía Cardona Querol, per a l'adobament de les parcel·les compromeses.  
g) Abans de l'inici de l'activitat, un tècnic competent haurà d'informar davant l'òrgan substantiu sobre la correcta execució de les fosses i de la bassa d'emmagatzematge de purins i la seua total impermeabilitat i estanquitat.  
5. La construcció, muntatge, explotació, trasllat, modificació substancial, cessament o clausura de les instal·lacions en què qes desenvolupe l'activitat objecte del projecte queden sotmeses al procediment d'autorització administrativa previst en l'article 13 de la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera, en atenció a la classificació de l'activitat com a grup B segons el catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera, establit pel Reial decret 100/2011.  
6. L'ús de l'aigua haurà d'estar emparat pels títols administratius de l'organisme de conca que n'asseguren la disponibilitat per a usos ramaders; en cas contrari, el municipi haurà de sol·licitar una assignació per a usos ramaders.  
7. El programa de vigilància ambiental proposat es completarà amb els punts següents:  
a) Es comprovarà periòdicament que no hi ha fugides en la canonada de connexió de les fosses interiors amb la bassa d'emmagatzematge de purins.  
b) Es comprovarà la correcta aplicació dels purins en les parcel·les autoritzades. Per a això la granja comptarà amb un llibre de registre en el qual s'hauran d'anotar totes les eixides de purins que es produïsquen, amb indicació de: data, identificació de les parcel·les que s'han d'adobar i volum de purins aplicat en cadascuna d'elles. En el cas que alguna parcel·la siga baixa s'actualitzarà el llibre de registre amb noves parcel·les i es comunicarà a l'òrgan substantiu. Aquest llibre haurà d'estar actualitzat i a la disposició de l'autoritat substantiva o ambiental sempre que aquestes el requerisquen.  
c) S'emetrà un informe especial quan es presenten situacions o successos excepcionals que impliquen deterioracions ambientals o situacions de risc, tant en la fase de construcció com en la d'explotació.  
  
d) Es presentarà anualment, davant l'òrgan substantiu, un informe sobre el desenvolupament de l'activitat, l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració prescrites, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter ambiental.  
8. Les condicions de la present declaració d'impacte ambiental podran modificar-se quan concórrega qualsevol de les circumstàncies previstes en l'article 44 de la Llei 21/2013, de 9 desembre d'avaluació ambiental.  
9. Qualsevol modificació del projecte serà objecte d'avaluació ambiental quan siga un supòsit exigit per la normativa sectorial d'avaluació ambiental vigent en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, i s'aplicarà el procediment d'avaluació d'impacte ambiental previst en aquesta.  
  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs, sense perjudici que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets estimen pertinents.  
  
Tercer  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, d'acord amb el que es disposa en l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
La regulació de la vigència de la present declaració d'impacte ambiental serà l'establida en l'article 43 de l'esmentada Llei 21/2013.  
  
València, 25 de novembre de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Francisco Javier Quesada Ferre. [Per delegació del director general de Qualitat i Educació Ambiental, segons Resolució de 9 d'agost de 2019 (DOGV 8614, 16.08.2019).]»  
  
València, 3 de desembre de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Francisco Javier Quesada Ferre. [Per delegació del director general de Qualitat i Educació Ambiental, segons Resolució de 9 d'agost de 2019 (DOGV 8614, 16.08.2019).]



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8709, del 02-01-2020 (2019/12218)

RESOLUCIÓN de 3 de diciembre de 2019 de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 145/17-AIA Rossell.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8709

Fecha DOGV
:   02-01-2020

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2019/12218

CVE


Fecha del documento
:   03-12-2019

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Rossell](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 3 de diciembre de 2019 de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 145/17-AIA Rossell. [2019/12218]  
De conformidad con el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 145/17-AIA Rossell.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 145/17-AIA.  
Título: Explotación porcina de cebo con capacidad para 2.500 cabezas.  
Promotor: Lucía Cardona Querol.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Rossell.  
Localización: Parcela 36, del polígono 9, del término municipal de Rosell (Castellón).  
  
Descripción del proyecto.  
1. Objeto del proyecto.  
Lucía Querol Cardona desea desarrollar una actividad de «granja porcina de cebo con capacidad para 2.500 cabezas de ganado», en el término municipal de Rossell (Castellón).  
Se requiere para ello la tramitación de una licencia ambiental de acuerdo con la Ley 6/2014, de 25 de julio, de prevención, calidad y control ambiental de actividades en la Comunitat Valenciana.  
2. Principales características del proyecto de acuerdo con la documentación aportada.  
  
Emplazamiento y acceso.  
La explotación se encuentra ubicada en la parcela 36, del polígono 9, del término municipal de Rossell, a una distancia aproximada del casco urbano de dicho municipio de 4.670 metros en línea recta, en el paraje conocido como «Planes dels Carros», a la que se accede desde el camino denominado Camino de Colada. Dicha parcela, que cuenta con una superficie de 21.208 m², está calificada como suelo no urbanizable común.  
  
Descripción de la actividad y sistema productivo.  
La actividad consiste en el cebo de cerdos. Se llevará a cabo mediante el contrato con una empresa integradora, que proporcionará los lechones y el pienso para la alimentación, mientras que la promotora correrá a cargo con los gastos de las instalaciones y la mano de obra.  
El único ciclo productivo que se llevará a cabo en la explotación es el engorde de los cerdos (ciclo abierto) desde un peso aproximado de 20 kg hasta los 100 kg. Se necesitarán 105 días para que los cerdos alcancen el peso deseado, más un margen de salida de 7 a 10 días, posterior limpieza, desinfección y vacío sanitario de 10 días. Por lo tanto el tiempo de cebado de estos animales estará en torno a los 125-130 días, lo que supone que se realicen 2,6 ciclos al año.  
Se van a construir 2 naves para el alojamiento de los animales. Cada una de las naves albergará 1.250 animales, disponiendo de 104 corralinas de unas dimensiones de 3,10 x 2,84 metros. Para los 1.250 animales se ocuparán 96 corralinas, las 8 restantes se aislarán del resto y serán utilizadas como lazaretos.  
Una vez que los animales hayan alcanzado el peso deseado la integradora se encarga de retirar los animales de la explotación. Después de desalojar las corralinas se realizará un vacío sanitario previo a una nueva entrada de lechones con productos desinfectantes autorizados para estas labores.  
  
Descripción de las construcciones.  
- Naves de cebo (naves 1 y 2): Dos naves de idénticas características constructivas. Estructura de hormigón armado prefabricado. Dimensiones 77,66 m de largo por 14,80 m de luz, con una altura a los aleros de 4,07 m y 6,62 m en la carena. La cubierta de las naves está diseñada a dos aguas con una pendiente del 30 %, formada por chapa exterior de acero prelacado, un núcleo de aislamiento de poliuretano inyectado de 50 mm de grosor y una capa interior de poliéster reforzado con fibra de vidrio. El color de la cubierta será verde mate de acuerdo con las construcciones del entorno y la estética de la zona, cumpliendo la normativa urbanística. El cerramiento exterior de las naves se construirá con paneles alveolares de 20 cm de espesor, con aislamiento interior a base de porexpan y aberturas para las ventanas. Las paredes tanto interior como exteriormente no se pintarán.  
Cada una de las naves contará con cuatro puertas, dos en la cara noreste y otras dos en la cara suroeste. Las ventanas en ambas naves estarán ubicadas en las fachadas longitudinales, orientadas al norte y al sur. Cada nave tiene proyectadas 24 ventanas en cada una de las fachadas, correspondiéndose una ventana por cada corralina.  
La solera prevista será de hormigón armado, malla electrosoldada de 15 cm x 15 cm x 5 mm y un espesor de 10 cm y encachado de piedra de 40/80 mm que romperá la capilaridad, evitando así la subida de humedad desde el suelo.  
Se dispondrá de un suelo enrejillado parcialmente, sobre una fosa de 1,6 m de altura. Este piso enrejillado es de hormigón prefabricado de 0,33 x 2,50 m con una separación de ranura de 18 mm.  
- Oficina-almacén: La edificación destinada a oficina-almacén tiene unas dimensiones de 10 m de largo por 6 m de ancho. En la azotea de este edificio se colocará el depósito de agua.  
La distribución de esta edificación es de un almacén, una oficina y dos aseos.  
  
Descripción de las instalaciones.  
- Instalaciones para el almacenamiento de purines.  
- Fosas bajo las cochineras: Las fosas se proyectan longitudinalmente respecto a cada una de las líneas de corrales o cochiqueras en los que se ubican los animales, por lo tanto habrá cuatro líneas de fosas en cada nave. Estas fosas estarán construidas con muretes de hormigón HA 25/P/20/IIa/Qc con cemento SR con aditivo impermeabilizante para mortero y hormigón, con mallazo de 15 m x 15 m x 10 mm con un espesor de 0,15 m y la solera de iguales características. El interior de las fosas se pintará con un revestimiento protector a base de resina epoxi que ayudará a la impermeabilización y estanqueidad de las fosas. La solera de las fosas se proyecta con una pendiente del 1 % para facilitar la evacuación de purines. La capacidad total de almacenamiento de las fosas de las dos naves será de 1.743,20 m³. Cada una de las fosas irá conectada a la red de saneamiento general que permitirá la evacuación de todos los efluentes ganaderos y aguas de limpieza hacia la balsa colectiva de almacenamiento.  
- Balsa de almacenamiento colectivo: Se opta por la construcción de una balsa de hormigón armado HA-35/P/20/IIa SR tanto en la solera como en los muros. El interior de la balsa se pintará con un revestimiento protector a base de resina epoxi. Irá provista de una rampa de acceso al fondo de la balsa con objeto de facilitar las operaciones de mantenimiento y se instalará una valla a lo largo de todo el perímetro que impida el acceso a la misma. Se proyecta una balsa de unas dimensiones interiores de 9,80 x 14,40 x 1,40 m y una capacidad de 197,57 m³.  
La capacidad total de almacenamiento entre las fosas y la balsa será de 1.940,77 m³.  
Según certifica el ingeniero redactor del proyecto, con los componentes utilizados en la construcción de las fosas y balsa de almacenamiento, se asegura la impermeabilidad y estanqueidad de las mismas.  
- Comederos y bebederos.  
Se dispondrá de 4 silos de 26.000 kg cada uno, de chapa galvanizada (2 silos en cada nave). La distribución del alimento se realizará de forma mecanizada mediante transportador automático de espiral. Los comederos, distribuidos uno por cada corral, serán tolvas prefabricadas de hormigón.  
Se dispondrá de bebederos de cazoleta de acero inoxidable, instalándose un bebedero por cada corral.  
- Instalación de agua.  
La captación de agua se realizará desde una infraestructura hidráulica propiedad del Ayuntamiento de Rossell situada en la parcela con referencia catastral 12096A008000780000FS. Desde allí y salvando una distancia de 2 km (aprox.) y un desnivel de 51 m.c.a., se transportará con una tubería de 63 mm de polietileno al depósito elevado de abastecimiento de la explotación de 30.000 litros de capacidad, situado a 4,50 m del suelo.  
Desde este depósito elevado se suministrará agua a las instalaciones de la explotación, a través de un ramal principal, que será una tubería de 63 mm de Ø y de este ramal principal salen dos secundarias de 40 mm para abastecer a cada una de las naves de cebo y finalmente de estas se abastece a los bebederos de las corralinas y a varias tomas de agua de los pasillos de servicio para labores de limpieza u otros usos.  
  
- Ventilación.  
Se ha optado por un sistema de ventilación natural mediante la apertura de las ventanas y las chimeneas de ventilación existentes en las cubiertas de las naves.  
- Calefacción.  
Dada la climatología de la zona no se considera necesaria la instalación de calefacción.  
- Suministro eléctrico.  
La finca donde se ubica la explotación no cuenta con línea eléctrica, por lo que es necesario instalar un grupo electrógeno capaz de suministrar la electricidad necesaria para el correcto funcionamiento de la actividad. Se dispondrá de un grupo electrógeno fijo trifásico de 230/400 V de tensión y de 17 kVA de potencia, con motor diésel de 1.500 rpm refrigerado y con silenciador.  
- Vado sanitario: El vado sanitario proyectado a la entrada de la explotación será de 8 m de largo por 4 m de ancho y 0,60 m de profundidad.  
- Vallado de la explotación: La explotación se protegerá del exterior con un vallado de malla galvanizada de 2 m de altura, con un único acceso al interior de la explotación a través del vado sanitario.  
- Pediluvios.  
En todas las entradas peatonales de las naves se dispondrá de un pediluvio con solución desinfectante.  
  
Gestión de cadáveres.  
Se dispondrá de un contenedor hermético situado fuera de la explotación, sobre una superficie pavimentada, donde se depositarán los cadáveres y serán retirados por empresa gestora autorizada. Se aporta copia del certificado de compromiso de retirada de cadáveres de la explotación por parte de la «Associació d'usuaris de casetes de Castelló».  
  
Gestión de residuos zoosanitarios.  
Los residuos generados que tengan la consideración de peligrosos según la Directiva 91/689/CEE sobre residuos peligrosos, serán almacenados debidamente segregados y etiquetados. Para ello se utilizarán contenedores o depósitos estancos y protegidos de forma eficaz contra la lluvia, para ser posteriormente entregados al gestor autorizado que se haya contratado para tal fin. Se aporta copia del certificado de compromiso de aceptación de residuos por parte de empresa gestora autorizada.  
  
Gestión de las aguas residuales.  
Las aguas procedentes de la limpieza de las naves y las procedentes de los aseos serán conducidas a la balsa de almacenamiento de purines.  
  
Tramitación administrativa.  
Con fecha 21 de noviembre de 2017, tuvo entrada en el registro de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, oficio del Ayuntamiento de Rossell, mediante el que se remitía el estudio de impacto ambiental y el proyecto de actividad de explotación porcina de cebo para 2.500 plazas en Rossell, así como una copia del expediente municipal, incluyendo el resultado de la información pública practicada al expediente.  
El trámite de información pública del proyecto se llevó a cabo por término de treinta días, mediante la inserción del correspondiente anuncio en el Boletín Oficial de la Provincia de Castellón núm. 122, de fecha 12 de octubre de 2017. Según certificado de fecha 16 de noviembre de 2017 del secretario del Ayuntamiento de Rossell, durante el citado plazo no se presentaron reclamaciones.  
Con fecha 9 de mayo de 2018, se realizó un requerimiento de documentación al Ayuntamiento de Rossell, con remisión de copia al promotor.  
Con fecha 13 de agosto de 2018, se recibió en la Subdirección General de Evaluación Ambiental documentación remitida por el Ayuntamiento de Rossell, en respuesta parcial al requerimiento realizado por este servicio.  
Con fecha 13 de noviembre de 2018, se recibió en la Subdirección General de Evaluación Ambiental informe forestal remitido por el Ayuntamiento de Rossell.  
Con fecha 27 de septiembre de 2019, se recibió en la Subdirección General de Evaluación Ambiental la autorización de prospección arqueológica y el informe de afección al medio forestal remitidos por el Ayuntamiento de Rossell.  
Con fecha 14 de octubre de 2019, se recibió en la Subdirección General de Evaluación Ambiental informe de patrimonio remitido por el Ayuntamiento de Rossell.  
Con fecha 8 de noviembre de 2019, se recibió en la Subdirección General de Evaluación Ambiental informe forestal remitido por el Ayuntamiento de Rossell.  
  
Afecciones legales.  
La explotación se ubicará en la parcela 36, del polígono 9, del término municipal de Rosell. Según se indica en la documentación técnica aportada, dicha parcela se encuentra actualmente exenta de edificaciones y plantada de olivos y está calificada como suelo no urbanizable común. Se adjunta certificado de compatibilidad urbanística, de fecha 16 de noviembre de 2017, en el que se indica que la actividad proyectada es compatible con la normativa y el planeamiento urbanístico municipal y que, en todo caso, deberá garantizarse, en su caso, de forma efectiva la dotación de agua de la red municipal u otra procedencia y el acceso hasta la parcela.  
De acuerdo con el informe de agricultura, de fecha 29 de noviembre de 2016, la distancia desde el lugar donde el solicitante pretende construir la explotación de ganado porcino respecto a otras explotaciones de la misma especie y respecto al casco urbano es superior a 1.000 metros, lo cual está de acuerdo con la normativa de distancias establecidas en el Real decreto 324/2000 sobre ordenación de explotaciones porcinas y la Ley de ganadería de la Comunitat Valenciana. No obstante, también se indica en dicho informe que parte de la parcela está afectada por el radio de 1.000 metros de otra explotación porcina, por lo que se establece el condicionante de que la construcción se ubicará dentro de la parcela de forma que se cumpla la distancia de 1.000 metros respecto a cualquier otra explotación porcina.  
El municipio de Rossell no está designado como zona vulnerable según el Decreto 86/2018, de 22 de junio, del Consell, por el que se designa municipios como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias. Según el visor cartográfico de la Generalitat la vulnerabilidad de acuíferos es media.  
La localización del proyecto no afecta a espacios de la Red Natura 2000, ni a ninguna otra figura de protección ambiental regulada por la Ley 11/1994 de espacios naturales protegidos de la Comunidad Valenciana. Tampoco afecta a terreno forestal ni a vías pecuarias. La parcela en la que se ubicará la explotación tampoco presenta riesgo de inundación. Según el informe emitido por el Servicio Territorial de Medio Ambiente de Castellón, de fecha 29 de octubre de 2018, la actividad es compatible con el medio forestal.  
La parcela en la que se ubicará la explotación se encuentra dentro del paisaje de relevancia regional «Olivares de San Rafael» (PRR 07).  
Según el banco de datos de biodiversidad, en el entorno próximo de la actividad consta la presencia de las siguientes especies prioritarias: Aquila fasciata, Galerida theklae y Lullula arborea. Según el informe emitido por el Servicio Territorial de Medio Ambiente de Castellón, de fecha 29 de octubre de 2018, consultado el banco de datos de la biodiversidad de la Generalitat y realizada la revisión de campo por los agentes medioambientales no se observan afecciones a especies catalogadas.  
  
Consideraciones ambientales.  
1. Los principales impactos que la actividad puede producir sobre el medio ambiente son:  
- Contaminación acústica.  
El nivel sonoro en los alrededores se incrementará durante las obras. La presencia de maquinaria propulsada por motores de combustión interna y la presencia humana serán los principales responsables del incremento del nivel de ruido. El incremento de ruido afecta directamente a la atmósfera e indirectamente a la fauna, al paisaje y a las personas. Salvo en momentos puntuales, se estima el nivel de ruido no superara los 70 dB (A) y lo normal serán niveles próximos a los 45 dB(A), fuera del límite de la parcela. En el estudio de impacto ambiental se indica que los motores de combustión interna cumplirán los límites de emisión de ruido fijados en la legislación vigente.  
Durante el funcionamiento de la actividad los ruidos y vibraciones serán los producidos por la maquinaria y por los propios animales. Dado que los núcleos habitados más próximos se encuentran a más de 4 km de distancia, no se prevé que se produzcan molestias por ruidos a la población.  
Se adjunta un estudio acústico en el que se concluye que el nivel de inmisión externa será inferior a 67 dB(A), por lo que se cumple la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat, de protección contra la contaminación acústica.  
- Contaminación atmosférica.  
En el estudio de impacto ambiental se indica que durante la fase de construcción la calidad del aire se resentirá por el levantamiento de polvo relacionado con el movimiento de tierras. El área afectada dependerá de la dirección y velocidad del viento pero, dadas las proporciones del proyecto previsto, se estima que las emisiones de polvo serán imperceptibles a los 100 metros de las obras. Como medida correctora se proponen riegos en las zonas con movimientos de tierra para evitar el levantamiento de polvo. Los materiales de excavación, que se generen como excedentes de la ejecución estricta de la obra, se gestionarán de acuerdo con la Orden APM/1007/2017, de 10 de octubre, sobre normas generales de valorización de materiales naturales excavados para su utilización en operaciones de relleno y obras distintas a aquellas en las que se generaron o, en su defecto, serán entregados a gestor autorizado. Otra fuente de contaminación atmosférica durante la fase de construcción serán los gases de combustión emitidos por la maquinaria. Para minimizar la emisión de gases de combustión se deberá realizar un mantenimiento adecuado de la maquinaria mediante las preceptivas revisiones técnicas.  
Según se indica en el estudio de impacto ambiental, la generación de purines por la granja en fase de funcionamiento y cuando se esparcen en las parcelas agrícolas como abono es otra de las causas de contaminación del aire por olores. Para minimizar la emisión de malos olores, la aplicación de los purines se realizará a últimas horas de la tarde y, en la medida de lo posible, se elegirán parcelas que estén lo más alejadas posible de los núcleos de población. Los purines deberán enterrarse inmediatamente después de su aplicación al terreno. En la elección de las parcelas así como también en la aplicación de los purines se deberá cumplir con toda la normativa sectorial vigente, tanto europea como nacional, autonómica y local.  
En atención a la capacidad de la explotación, la actividad estaría clasificada como grupo B de acuerdo con el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera establecido por el Real decreto 100/2011. En consecuencia, la construcción, montaje, explotación, traslado, modificación sustancial, cese o clausura de las instalaciones en las que se desarrolle la actividad quedan sometidas al procedimiento de autorización administrativa establecido en el artículo 13 de la Ley 34/2007, de 15 de noviembre, de calidad del aire y protección de la atmósfera.  
- Contaminación de suelos y aguas.  
Durante la fase de construcción, el tráfico de vehículos y maquinaria así como el mantenimiento de los mismos podría ocasionar la contaminación del suelo y de las aguas superficiales y subterráneas debido a posibles derrames de hidrocarburos. Al objeto de reducir el riesgo de derrames accidentales, no se deberá realizar ningún tipo de actividad de mantenimiento de maquinaria móvil en la parcela.  
En la fase de funcionamiento podría producirse una contaminación del suelo y de las aguas principalmente como consecuencia de algún vertido incontrolado de los purines. Las parcelas agrícolas en las que se aplicará el abonado con purines, están destinadas al cultivo de olivar. Se aporta un plan de abonado adaptado a las necesidades de nitrógeno de este cultivo, por lo que, si se aplica de forma correcta, el abonado no supondrá un riesgo de contaminación de suelos y aguas. En cualquier caso, la aplicación de los purines al campo se ajustará a lo establecido en el plan de abonado específico presentado como parte del proyecto, respetando en todo momento lo establecido en el código valenciano de buenas prácticas agrarias, así como toda la legislación sectorial aplicable. Según certifica el ingeniero redactor del proyecto, con los componentes utilizados en la construcción de las fosas y balsa de almacenamiento, se asegura la impermeabilidad y estanqueidad de las mismas y por lo tanto no es de prever que se produzcan infiltraciones hacia el subsuelo.  
Según se indica en el estudio de impacto ambiental, la gestión de las aguas residuales generadas en granja debido a la limpieza de las instalaciones, así como las aguas asimilables a domésticas generadas en aseos y vestuarios serán vertidas a la balsa de purines.  
Plan de gestión de los purines.  
La cantidad de purín generado en la granja es de 5.375 m³ de estiércol líquido/año (2,15 m³/plaza·año). Esta cantidad de purín supone una producción de 18.125 kg N/año (7,25 Kg/N·plaza y año), que se aplicará como abono orgánico en parcelas agrícolas de cultivo.  
Se dispondrá de una superficie agrícola total, apta para aplicación de purín, de 216,414 hectáreas. Las parcelas pertenecen a los municipios de Rossell, Traiguera y Canet lo Roig y están dedicadas al cultivo de olivar. Dichos municipios no están designados como zona vulnerable, según el Decreto 86/2018, de 22 de junio, del Consell, por el que se designa municipios como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias.  
En el plan de gestión presentado se ha considerado una dosis de aplicación de 140 kg de N/ha, considerando los datos para olivar de regadío de la tabla IV de la Orden 7/2010, de 10 de febrero, de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, por la que se aprueba el código valenciano de buenas prácticas agrarias. Con esta dosis de aplicación se necesitaría una superficie de 129,46 ha. Sin embargo, dado que el cultivo en todos los campos es el olivar de secano, la dosis recomendada según el criterio que se estableció por el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental para completar la tabla IV, con carácter provisional y previo a la aprobación de la Orden 10/2018, de la Conselleria de Agricultura, es de 90 kg de N/ha, necesitándose por tanto 201,38 ha de superficie de olivar de secano.  
Puesto que el promotor cuenta con superficie de cultivo suficiente para utilizar esta última dosis de abonado (216,414 hectáreas), deberá utilizar la totalidad de parcelas de las que dispone. De este modo cumplirá con la normativa sectorial vigente en el momento del inicio de la tramitación del expediente. No obstante, teniendo en cuenta que el plan de gestión de purines no es un documento cerrado, el promotor procederá a modificarlo progresivamente para su adaptación al código de buenas prácticas agrarias de la Comunitat Valenciana (CBPACV) que esté vigente en cada momento. Además, como parte integrante del programa de vigilancia ambiental, anualmente y de manera obligatoria, el promotor remitirá al órgano sustantivo los aspectos modificados del plan de gestión en relación con su adaptación al CBPACV.  
Las autorizaciones presentadas por los propietarios de las parcelas deberán añadir en su redacción que no van a aceptar purines de ninguna otra explotación ganadera, además de la de Lucía Cardona Querol, para el abonado de las parcelas comprometidas.  
- Consumo de agua.  
Se estima un consumo de agua en la explotación de 7.898 m³ anuales.  
La captación de agua se realizará desde una infraestructura hidráulica propiedad del Ayuntamiento de Rossell situada en la parcela con referencia catastral 12096A008000780000FS.  
El Ayuntamiento de Rossell certifica, en fecha 24 de mayo de 2018, como empresa suministradora de agua en esa población, que las instalaciones situadas en la Font de Sant Pere, disponen de capacidad suficiente para suministrar la cantidad de agua necesaria (7.898 m³ anuales) para el correcto desarrollo de la explotación ganadera que Lucía Cardona Querol pretende instalar en el polígono 9, parcela 36, del término municipal de Rossell.  
El uso del agua deberá estar amparado por los títulos administrativos del órgano de cuenca que aseguren su disponibilidad para usos ganaderos; en caso contrario, el municipio deberá solicitar una asignación para usos ganaderos.  
- Impacto sobre la vegetación.  
La única vegetación que se puede ver afectada será la que se elimine por la ocupación de las instalaciones de la granja, que en este caso serán olivos y vegetación herbácea ruderal. Las partículas de polvo producidas por el paso de vehículos pueden depositarse en la vegetación próxima provocando un serio factor de estrés para la planta. En cualquier caso, los riegos que se aplicarán para reducir el impacto de contaminación atmosférica servirán para minimizar el impacto sobre la vegetación circundante.  
- Impacto sobre el paisaje.  
Las modificaciones paisajísticas que se prevén en la zona serán debidas al desbroce de la vegetación existente donde se ubiquen las instalaciones, movimiento de tierras, la presencia de maquinaria y materiales durante la fase de construcción de las obras y la eliminación de una parte del olivar. Una vez haya concluido la fase de construcción la modificación será la presencia de las edificaciones proyectadas y de un vallado que antes no existía.  
En el estudio de impacto ambiental se indica que se adoptarán medidas correctoras de este impacto como respetar los árboles existentes que camuflarán las construcciones, plantación de hileras de árboles en el perímetro para mitigar el impacto visual, cubierta de color verde y paredes con colores adecuados al entorno. En este sentido, los árboles que se planten serán olivos, ya que estos son elementos clasificados en la demarcación del PRR 07 Olivares de San Rafael.  
- Impacto sobre la fauna.  
Durante el desarrollo de la actividad se podría producir un impacto sobre la fauna derivado de la propagación de enfermedades contagiosas y epidemias desde los animales estabulados hacia la fauna silvestre. La protección contra agentes transmisores de enfermedades se garantizará al estar la explotación aislada del exterior mediante vallado perimetral y disponer de la totalidad de medidas higienico-sanitarias exigidas por la normativa sectorial vigente.  
- Impacto sobre el patrimonio.  
En la documentación complementaria al estudio de impacto ambiental se indica que en la zona de actuación no se encuentra próximo ningún yacimiento arqueológico ni otro elemento del patrimonio historico-cultural.  
Se adjunta informe de la Dirección General de Cultura y Patrimonio, de fecha 3 de diciembre de 2018, en el que se indica que, durante los trabajos de prospección, se han localizado un total de 5 elementos de carácter cultural, además de las lindes de piedra en seco. También se informa de la presencia de una estructura o caseta de piedra en seco de pequeñas dimensiones y parcialmente conservada. Finalmente, se concluye en dicho informe que las obras de construcción de las dos naves no afectan a ninguno de los elementos mencionados y se informa el proyecto favorablemente a los efectos patrimoniales contemplados en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
  
2. Programa de vigilancia ambiental.  
El programa de vigilancia ambiental propuesto se completará con los siguientes puntos:  
- Se comprobará periódicamente que no existen fugas en la tubería de conexión de las fosas interiores con la balsa de almacenamiento de purines.  
- Se comprobará la correcta aplicación de los purines en las parcelas autorizadas. Para ello la granja contará con un libro de registro en el que se deberán anotar todas salidas de purines que se produzcan, indicando: Fecha, identificación de las parcelas que se vayan a abonar y volumen de purines aplicado en cada una de ellas. En el caso de que alguna parcela cause baja se actualizará el libro de registro con nuevas parcelas dando comunicación al órgano sustantivo. Este libro deberá estar actualizado y a disposición de la autoridad sustantiva o ambiental siempre que estas lo requieran.  
- Se emitirá un informe especial cuando se presenten situaciones o sucesos excepcionales que impliquen deterioros ambientales o situaciones de riesgo, tanto en la fase de construcción como en la de explotación.  
- Se presentará anualmente, ante el órgano sustantivo, un informe sobre el desarrollo de la actividad, la aplicación de las medidas de protección y de restauración prescritas, de los controles realizados y de cualquier incidencia de carácter ambiental.  
  
Consideraciones jurídicas.  
El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el anexo I, grupo 1, a) de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en la Ley 21/2013, de evaluación ambiental y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El Decreto 105/2019, de 5 de julio, del Consell, por el que se establece la estructura orgánica básica de la Presidencia y de las consellerias de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre evaluación de impacto ambiental de proyectos. Mediante Resolución de 9 de agosto de 2019, el director general de Calidad y Educación Ambiental delega la competencia de evaluación de impacto ambiental de proyectos en el director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental (DOGV núm. 8614, de 16.08.2019).  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente resolución:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de explotación porcina de cebo con capacidad para 2.500 cabezas, a ubicar en la parcela 36, del polígono 9, del término municipal de Rosell (Castellón), promovido por Lucía Cardona Querol, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental, del resto de la documentación técnica aportada, y se complemente con la adopción de los condicionantes establecidos a continuación:  
1. Las naves se ubicarán dentro de la parcela de forma que se cumpla la distancia de 1.000 metros respecto a cualquier otra explotación porcina.  
2. De acuerdo con lo establecido en la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, al menos la mitad de la parcela deberá quedar libre de edificación o construcción y mantenerse en su uso agrario o forestal, o con sus características naturales propias. Al menos en la mitad de la parcela deberá mantenerse el olivar existente.  
3. Durante la fase de construcción de las naves:  
a) Los materiales de excavación, que se generen como excedentes de la ejecución estricta de la obra, se gestionarán de acuerdo con la Orden APM/1007/2017, de 10 de octubre, sobre normas generales de valorización de materiales naturales excavados para su utilización en operaciones de relleno y obras distintas a aquellas en las que se generaron o, en su defecto, serán entregados a gestor autorizado.  
b) Se realizará un mantenimiento adecuado de la maquinaria mediante las preceptivas revisiones técnicas.  
c) No se realizará ningún tipo de actividad de mantenimiento de la maquinaria móvil en la propia parcela.  
d) Las paredes de las naves se pintarán con colores adecuados al entorno.  
4. Respecto a la gestión de los purines:  
a) La aplicación de los purines al campo se ajustará a lo establecido en el plan de abonado específico presentado como parte del proyecto, modificado según las indicaciones realizadas en las consideraciones ambientales, respetando en todo momento el código valenciano de buenas prácticas agrarias, así como las ordenanzas de los ayuntamientos de los municipios en los que se ubiquen las parcelas a abonar y el resto de normativa sectorial aplicable.  
b) El plan de gestión del estiércol se modificará progresivamente para su adaptación al código de buenas prácticas agrarias de la Comunitat Valenciana que esté vigente en cada momento.  
c) Cualquier variación en parcelas y dosis de aplicación deberá ser comunicada al órgano sustantivo, remitiendo copia a este servicio.  
d) Para minimizar la emisión de malos olores, la aplicación de los purines se realizará a últimas horas de la tarde y, en la medida de lo posible, se elegirán parcelas que estén lo más alejadas posible de los núcleos de población. En la elección de las parcelas así como también en la aplicación de los purines se deberá cumplir con toda la normativa sectorial vigente, tanto europea como nacional, autonómica y local.  
e) Los purines deberán enterrarse inmediatamente después de su aplicación al terreno.  
f) Con carácter previo a la obtención de la licencia ambiental, el promotor deberá presentar ante el órgano sustantivo la modificación de las autorizaciones de los propietarios de las parcelas, que deberán añadir en su redacción que no van a aceptar purines de ninguna otra explotación ganadera, además de la de Lucía Cardona Querol, para el abonado de las parcelas comprometidas.  
g) Antes del inicio de la actividad se deberá certificar por técnico competente ante el órgano sustantivo la correcta ejecución de las fosas y de la balsa de almacenamiento de purines y su total impermeabilidad y estanqueidad.  
5. La construcción, montaje, explotación, traslado, modificación sustancial, cese o clausura de las instalaciones en las que se desarrolle la actividad objeto del proyecto quedan sometidas al procedimiento de autorización administrativa previsto en el artículo 13 de la Ley 34/2007, de 15 de noviembre, de calidad del aire y protección de la atmósfera, en atención a la clasificación de la actividad como grupo B según el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera, establecido por el Real decreto 100/2011.  
6. El uso del agua deberá estar amparado por los títulos administrativos del organismo de cuenca que aseguren su disponibilidad para usos ganaderos; en caso contrario, el municipio deberá solicitar una asignación para usos ganaderos.  
7. El programa de vigilancia ambiental propuesto se completará con los siguientes puntos:  
a) Se comprobará periódicamente que no existen fugas en la tubería de conexión de las fosas interiores con la balsa de almacenamiento de purines.  
b) Se comprobará la correcta aplicación de los purines en las parcelas autorizadas. Para ello la granja contará con un libro de registro en el que se deberán anotar todas salidas de purines que se produzcan, indicando: Fecha, identificación de las parcelas que se vayan a abonar y volumen de purines aplicado en cada una de ellas. En el caso de que alguna parcela cause baja se actualizará el libro de registro con nuevas parcelas dando comunicación al órgano sustantivo. Este libro deberá estar actualizado y a disposición de la autoridad sustantiva o ambiental siempre que estas lo requieran.  
c) Se emitirá un informe especial cuando se presenten situaciones o sucesos excepcionales que impliquen deterioros ambientales o situaciones de riesgo, tanto en la fase de construcción como en la de explotación.  
d) Se presentará anualmente, ante el órgano sustantivo, un informe sobre el desarrollo de la actividad, la aplicación de las medidas de protección y de restauración prescritas, de los controles realizados y de cualquier incidencia de carácter ambiental.  
8. Las condiciones de la presente declaración de impacto ambiental podrán modificarse cuando concurra cualquiera de las circunstancias previstas en el artículo 44 de la Ley 21/2013, de 9 diciembre de evaluación ambiental.  
9. Cualquier modificación del proyecto será objeto de evaluación ambiental cuando sea un supuesto exigido por la normativa sectorial de evaluación ambiental vigente en el ámbito de la Comunitat Valenciana, aplicando el procedimiento de evaluación de impacto ambiental previsto en la misma.  
  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite, no cabe interponer recurso alguno, sin perjuicio de que puedan utilizarse los medios que en defensa de sus derechos estimen pertinentes.  
  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
La regulación de la vigencia de la presente declaración de impacto ambiental será la establecida en el artículo 43 de la citada Ley 21/2013.  
  
València, 25 de noviembre de 2019.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Francisco Javier Quesada Ferre. [Por delegación del director general de Calidad y Educación Ambiental, según Resolución de 9 de agosto de 2019 (DOGV núm. 8614, de 16.08.2019).]»  
  
València, 3 de diciembre de 2019.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Francisco Javier Quesada Ferre. [Por delegación del director general de Calidad y Educación Ambiental, según Resolución de 9 de agosto de 2019 (DOGV núm. 8614, de 16.08.2019).]



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML