Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6905, del 19-11-2012 (2012/10480)

RESOLUCIÓ de 22 d'octubre de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de la Marina i Buñol. Expedients número 46/05 AIA i 343/08 AIA.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6905

Data del DOGV
:   19-11-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/10480

CVE


Data del document
:   22-10-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Buñol](javascript:void(0))
    * [Elx](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 22 d'octubre de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de la Marina i Buñol. Expedients número 46/05 AIA i 343/08 AIA. [2012/10480]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí que es notifique al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 46/05 AIA la Marina i 343/08 AIA Buñol.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 46/2005-AIA.  
Títol: Pla Parcial Esmeralda i Sector MR-12.   
Promotor: Ajuntament d'Elx (Alacant).  
Autoritat substantiva: Ajuntament i CTU.  
Localització: 2 km al nord del nucli urbà de la Marina.  
Descripció del projecte  
1. Objecte de projecte  
L'objecte del projecte és la reclassificació d'una franja de terreny, que té una superfície de 250.306,33m², de sòl no urbanitzable comú a sòl urbanitzable residencial de baixa densitat.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
El sector objecte d'estudi, situat a uns 2 km al nord del nucli urbà de la Marina, té els límits següents:   
- Al nord, el Parc Natural de les Salines de Santa Pola i la variant de la N-332.   
- Al sud, el camí del Molar i sòl no urbanitzable comú.  
- A l'est, sòl no urbanitzable comú.  
- A l'oest, la serra del Molar i la carretera d'Elx a la Marina CV-853.  
Del total de la superfície del sector es destinen 99.473,31 m² a ús residencial de baixa densitat i 7.432,02 m² a ús terciari, implicant un potencial de 333 vivendes i un total de 1.099 habitants.  
L'estructura interior que es proposa està definida per una xarxa viària en quadrícula paral·lela a la variant connectada amb el camí del Molar i els vials delimitadors del sector.   
3. Alternatives  
Les alternatives estudiades, com es recull en la documentació tècnica, són aquelles relacionades amb la tipologia de vivenda que s'establirà i la localització dels espais privats i públics, i la xarxa viària; falten, per tant, alternatives relacionades amb l'emplaçament del sector, concretament, l'alternativa 0 i alguna alternativa que propose el desenrotllament previst per a este sector en algun dels sòls urbanitzables existents al costat del nucli urbà de la Marina.  
Per tant, l'emplaçament triat no és el resultat d'un adequat estudi ambiental que garantisca que l'emplaçament triat siga el més adequat des del punt de vista mediambiental.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 29 de març de 2005, té entrada al Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental un certificat sobre l'aprovació provisional i resultat de la informació pública, i s'incoa l'expedient administratiu corresponent.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte es va exposar al públic, junt amb la resta de la documentació tècnica, segons l'anunci publicat en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (DOCV) número 4225, de 10 d'abril de 2002.  
Durant el període d'exposició pública, 20 dies, s'hi van presentar cinc al·legacions, segons consta en el certificat emés pel vicesecretari general de l'Ajuntament d'Elx, en el qual, a més, s'incloïa l'aprovació provisional i l'informe del tràmit d'informació al públic realitzat.  
  
3. Resum de les al·legacions  
L'única al·legació de caràcter ambiental presentada argumenta la no-justificació d'esta reclassificació basant-se en l'existència de 10 sectors de sòl urbanitzable sense desenrotllar a la partida de la Marina, cosa que implica que esta reclassificació no obeïx a una necessitat urgent i inajornable o a un interés general com establix l'apartat 3 de l'article 2 de la Llei 4/1992 (LSNU), en els termes següents:  
«No sembla raonable que existint a la partida rural de la Marina 11 sectors de sòl urbanitzable, delimitats pel PGOU, de 25 de maig de 1998, dels quals en van ser ordenats cinc detalladament, i dels quals únicament se n'ha aprovat un dels que estan en tramitació (Mr-9), es plantege una reclassificació de sòl no urbanitzable, justificant-ne la procedència en la necessitat de disposar de sòl per a primera i segona residència, davant de la forta demanda i la inexistència d'una oferta tipològica en xicotetes parcel·les quan en el PGOU es delimita una superfície de 1.440.990 m² de sòl, en previsió d'una edificació de 3.556 vivendes, preveient-se la tipologia de baixa densitat en sectors com el MR-5, MR-7 i MR-9.  
Per tant, no es justifica, doncs, la necessitat de recórrer al sòl no urbanitzable per a actuacions previstes en sòl urbanitzable, i existix una disfunció temporal molt forta en la programació que ha de basar-se en un creixement de la ciutat que no s'ha produït, i no es respecten ni l'orde de creixement lògic de la ciutat ni les directrius definitòries de l'estratègia d'evolució urbana i ocupació del territori».   
La resposta a esta al·legació, per part del tècnic de l'Ajuntament se centra, únicament, a respondre als apartats primer i quart de l'al·legació, que no tenen contingut ambiental, i queden sense respondre les qüestions ambientals plantejades en els apartats segon i tercer, que són els recollits anteriorment.  
4. Petició d'informació o documentació complementària   
En data 7 de novembre de 2005, el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental requerix la documentació següent:  
1. Completar l'estudi d'impacte ambiental en tots aquells aspectes rellevants per a permetre una adequada valoració de la incidència indirecta previsible que el projecte produirà sobre el Parc Nacional (PN) de les Salines de Santa Pola, d'acord amb l'informe de l'Àrea de Planificació i Ordenació del Territori.  
2. Per a disposar de la documentació mínima se sol·licita:   
- Informe sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, d'acord amb el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.  
- Informe evacuat per l'organisme de conca corresponent o entitat col·laboradora autoritzada a fi d'acreditar la disposició de recursos hídrics necessaris per als usos previstos.  
- Estudi acústic.  
- Estudi d'inundabilitat.  
- Certificat de l'entitat gestora de l'EDAR.  
- Els certificats que justifiquen la capacitat de gestió de RSU i RSI.  
En data 18 de gener de 2006, Aurelio Murcia González, com a representant de l'empresa Perfect Investiment, remet una documentació relativa al PP Esmeralda I. una vegada revisada la documentació esmentada, s'observa que no esmena les deficiències observades.  
En data 15 de febrer de 2006, el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental remet a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge d'Alacant un escrit de requeriment de documentació on reitera la sol·licitud realitzada amb data 7 de novembre de 2005.  
En data 19 d'abril de 2006, Aurelio Murcia González, com a representant de l'empresa Perfect Investiment, remet la documentació següent:  
- Resultat de l'excavació arqueològica  
- Estudi d'impacte  
- Estudi d'inundabilitat  
En data 28 d'abril de 2006, el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental remet al Servici Territorial de Planificació i Ordenació Territorial d'Alacant un escrit de requeriment de documentació on sol·licita els informes següents:  
- Informe relatiu a l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.  
- Informe relatiu a l'estudi d'inundabilitat.  
En data 12 de juny de 2006, una vegada revisada la documentació existent en l'expedient, el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental remet al Servici Territorial de Planificació i Ordenació Territorial d'Alacant un nou escrit de requeriment de documentació, on sol·licita:   
  
1. Informe sobre la conformitat del projecte amb el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.   
2. Informe evacuat per l'organisme de conca corresponent o entitat col·laboradora autoritzada de l'existència recursos hídrics suficients.  
  
3. Els certificats que justifiquen la capacitat de gestió de RSU i RSI.  
4. Informe corresponent a l'estudi d'inundabilitat.  
5. Informació que complete la documentació tècnica del projecte pel que fa a la xarxa de sanejament i al sistema de reg.  
En data 13 de juliol de 2006, Aurelio Murcia González, com a representant de l'empresa Perfect Investiment SL, remet al Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental un informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià sobre la conformitat del projecte amb el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.  
En data 13 de març de 2007, Aurelio Murcia González, com a representant de l'empresa Perfect Investiment SL, remet al Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental una còpia per triplicat de l'ampliació de l'estudi acústic.  
En data 28 d'abril de 2009, té entrada a l'Àrea d'Avaluació Ambiental una còpia de l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, remesa per la Direcció Territorial d'Alacant.  
Sol·licitud d'informes sectorials  
Durant el procediment d'avaluació ambiental es van sol·licitar els informes següents:  
- Servici d'Ordenació Sostenible  
- Servici de Conservació de la Biodiversitat  
- Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric  
- Servici de Suport Tècnic  
- Servici d'Ordenació Territorial  
- Servici Territorial de Medi Ambient d'Alacant  
- Informe patrimonial de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià  
- Informe recursos hídrics  
- Informe EDAR  
Dels quals, s'han incorporat al procediment d'avaluació ambiental els següents:  
1. Informe d'Aigües d'Elx relatiu a la localització del punt d'entroncament, de 6 d'agost de 2004, en el qual s'adjunta un plànol amb la situació aproximada de les conduccions, i «es recorda que pel fet de ser la seua ubicació aproximada, hauran de realitzar-se cales per a fer-ne la localització exacta».  
2. Informe d'Aigües d'Elx relatiu a la capacitat de l'EDAR per a l'admissió de les aportacions de les aigües residuals, de 12 de maig de 2005. S'informa del següent:  
«El Sector MR-12 de la Marina forma part del sistema de sanejament que aboca les aigües a la planta depuradora de Canyissers. Esta planta està actualment en procés d'ampliació per part de la Generalitat Valenciana a través de l'EPSAR. L'ampliació l'està portant a terme la UTE Ecisa-Socamex, i quan finalitze s'estima que la planta estarà en disposició de tractar uns 4.000 m³/dia».  
3. Informe del TAG d'Urbanisme de l'Ajuntament d'Elx referit a l'estat de desenrotllament dels sectors de sòl urbanitzable del nucli de la Marina, de 8 de juny de 2005, en el qual s'informa del següent:  
«1. Sector MR-1: pendent d'aprovació del PAI i pla parcial de millora presentats.  
2. Sector MR-2: pendent d'aprovació del PAI i pla parcial, així com de la selecció d'un urbanitzador entre les tres proposicions juridicoeconòmiques presentades.  
3. MR-5 UE-1: completament desenrotllada.  
4. MR-6 UE-1: aprovats PAI i pla parcial de millora. Adjudicada la condició d'urbanitzador.  
5. MR-9: adjudicada la condició d'urbanitzador. Pendent d'aprovació de pla parcial de millora, projecte d'urbanització i projecte de reparcel·lació.  
6. MR-10: presentades quatre alternatives tècniques per a desenrotllar-lo. Pendent de decisió municipal.  
7. MR-11 UE-1: presentada alternativa. Pendent de decisió municipal».  
4. Informe del tècnic d'espais naturals protegits del Servici Territorial de Planificació i Ordenació Territorial, de data 28 de juliol de 2006, de caràcter desfavorable, en el qual s'establixen les consideracions següents:  
«El sector objecte de l'actuació està situat entre dos espais naturals protegits: el Parc Natural de les Salines i el forest d'utilitat pública Al1040Al77. L'execució del PP suposaria una disminució en el nivell de permeabilitat en el conjunt del territori, que es traduiria en una connectivitat biològica menor entre estos dos espais naturals.  
  
La conservació dels espais naturals no es pot limitar exclusivament a la protecció del conjunt més o menys complet d'àrees aïllades físicament, ja que la simple conservació de superfícies naturals aïllades no és prou per a garantir la viabilitat de les poblacions que hi habiten. Com més reduïdes siguen estes superfícies i més distanciades estiguen, menys probable serà l'intercanvi entre estes.  
  
Per això, l'ordenació territorial ha de preveure que els espais naturals no poden ser concebuts com a illes relictuals, desconnectades del territori que les envolta, i ha de protegir també aquells hàbitats naturals o seminaturals que, actuant a manera d'extensions d'estos espais naturals protegits, contribuïxen a la preservació de les zones o espècies de més vàlua.  
En este sentit, el sector afectat ha de continuar com a sòl no urbanitzable tal com va determinar el PGOU d'Elx en el seu moment, a fi d'evitar la fragmentació del territori i els consegüents problemes per a la conservació dels valors naturals que en el seu moment van propiciar la declaració del Parc natural de les Salines de Santa Pola.  
  
Per tot això, esta Unitat d'Espais Naturals Protegits emet un informe negatiu sobre el pla parcial proposat».  
5. Informe del tècnic d'Espais Naturals Protegits del Servici Territorial de Planificació i Ordenació Territorial, referent a les observacions realitzades per la mercantil Perfect Investment, SL, en relació a l'informe emés el 28 de juliol de 2006 per la Unitat d'Espais Naturals Protegits del Servici Territorial d'Alacant relatiu al Pla Parcial Esmeralda, sector MR-12, al terme municipal d'Elx, de data 10 d'abril de 2007, del qual s'extrauen, literalment, les manifestacions següents:  
  
«En contestació al seu escrit amb data d'entrada en esta Conselleria de 23 de febrer de 207, en el qual sol·licita el reestudi de les conclusions que es fonamenten en l'informe emés per esta unitat, cal realitzar les consideracions següents:  
Tal com indica l'informe elaborat per l'equip redactor de l'estudi d'impacte ambiental, el Parc Natural de les Salines de Santa Pola i la serra del Molar representen dos ecosistemes distints, i si bé compartixen un nombre escàs o nul d'espècies amenaçades o rares, hi ha un nombre considerable d'espècies generalistes que compartixen ambdós ecosistemes. Estes espècies, àmpliament difoses al territori i que en fan un ús múltiple dels recursos, han de ser també objecte de conservació, atés que a, més de contribuir a la diversitat general, poden tindre major capacitat de resposta a les incerteses (canvis d'ús de sòl) que les espècies més especialistes. És a dir, la conservació dels fluxos d'espècies al territori no pot restringir-se a una o unes poques, sinó que ha de tendir-se a mantindre la possibilitat de difusió pel territori del conjunt d'espècies que ho habiten.  
  
En este sentit, determinades formes d'heterogeneïtat faciliten la dispersió i moviment d'espècies. Així, en paisatges mediterranis s'ha observat que la riquesa d'espècies va associada a una major heterogeneïtat paisatgística. En general, la diversitat d'espècies és major als paisatges més heterogenis, ja que la coexistència de diferents tipus d'ús del sòl suposa una major riquesa d'hàbitats i permet la coexistència de grups d'espècies que exploten nínxols diferents, i això comporta una major diversitat global.  
No obstant això, no ha d'oblidar-se que l'heterogeneïtat està també relacionada amb la fragmentació. Un grau molt elevat d'heterogeneïtat, amb molts tipus diferents d'ús del sòl, pot tindre com a conseqüència que les dimensions dels distints hàbitats siguen excessivament reduïdes, cosa que pot conduir a una falta de fragmentació, i per això l'increment de diversitat associat a l'heterogeneïtat generalment té un valor màxim, per damunt del qual pot disminuir.  
  
D'altra banda, tal com es va indicar en l'informe realitzat per esta Unitat amb data 28 de juliol de 2006, la conservació dels espais naturals no es pot limitar exclusivament a la protecció d'un conjunt d'àrees aïllades físicament, i és per això que actualment es tendix a afrontar les qüestions relacionades amb la conservació d'espais protegits des d'una perspectiva més integral, tractant de mantindre nivells alts de permeabilitat al conjunt del territori, assumint la relació dels espais protegits amb el seu territori circumdant i buscant formes coherents d'ordenació territorial conseqüents amb esta finalitat.  
  
Una estratègia per a aconseguir este fi és organitzar el conjunt d'espais naturals en forma de xarxa o sistema, de manera que contribuïsca a assegurar la salut ecològica del territori. S'han de distingir en este mosaic les funcions dels espais naturals estrictament protegits, la finalitat de les quals serà assegurar la major integritat ecològica del territori, de les funcions d'altres àrees dedicades a, per exemple, activitats agrícoles, on l'objectiu pot ser el manteniment de la salut de l'ecosistema complint certes condicions de sostenibilitat.  
Una altra qüestió que aborda l'informe de l'equip redactor de l'estudi d'impacte ambiental és l'efecte barrera produït per la carretera N-332 i la carretera CV-853, que es podria disminuir amb la instal·lació de passos de fauna. El pla parcial objecte d'este informe augmentaria considerablement l'efecte barrera i anul·laria l'eficàcia de qualsevol mesura correctora que en un futur es poguera plantejar».  
6. Informe de la Direcció General de Planificació i Ordenació del Territori relatiu a l'afecció al Parc Natural de les Salines de Santa Pola, de 20 de setembre de 2006, del qual s'extrau literalment:  
«La proximitat del sector a espais naturals rellevants, sobretot el Parc Natural de les Salines de Santa Pola, justifica l'emissió d'este informe, atenent, a més, la consideració de l'espai esmentat com a lloc d'interés comunitari (LIC) i zona d'especial protecció per a les aus (ZEPA) i, per tant, el seu caràcter d'àrea proposada per a ser inclosa en la Xarxa Natura 2000.  
Pel que fa al primer dels aspectes mencionats (afecció sobre el PN de les Salines de Santa Pola), es deduïx que una xicoteta àrea al nord del sector proposat estaria directament afectada per l'àrea d'amortiment d'impactes, d'acord amb la delimitació establida per a esta en l'Orde de 14 de novembre de 2003, i l'Acord de 21 de novembre de 2003 del PORN. No obstant això, la delimitació esmentada, que recull al seu torn l'establida en el Decret 60/2003, pel qual s'aprova l'ordenació de les zones perifèriques de les zones de protecció del sistema de zones humides del sud d'Alacant, no té en compte el traçat de la recentment executada variant de la Marina, via que representa el límit nord del sector objecte de l'informe, i que no existia en el moment que el decret esmentat va fixar els límits de l'àrea d'amortiment del PN.  
  
Davant d'esta situació i considerant les característiques de la zona afectada, [...] sembla oportú optar per la modificació del límit del perímetre de protecció esmentat, que s'adaptaria estrictament al traçat de la variant [...] Per esta raó, el projecte ha de ser objecte d'un informe favorable per la previsió que este quede exclòs de l'àmbit del PORN una vegada aprovat este, sense que l'informe favorable esmentat es referisca per tant a les pròpies característiques del projecte ni als efectes ambientals.  
La consideració anterior no pot aplicar-se, no obstant això, a la possible afecció de l'actuació sobre el PN de les Salines de Santa Pola en tant que és un espai inclòs en xarxa natura 2000. Ha de recordar-se que la Directiva 92/43/CEE exigix la realització d'una avaluació específica dels efectes que la realització de determinats plans i projectes puguen tindre sobre la conservació dels llocs que el componen.  
Atesa la ubicació i característiques de l'actuació, ha de considerar-se que el desenrotllament del projecte pot afectar de forma considerable la integritat de les Salines en el sentit exposat en la normativa.  
  
No obstant això, els continguts de l'EsIA resulten genèricament i excessivament succints, si no insuficients. Este estudi no inclou cap referència als efectes eventuals sobre les Salines de Santa Pola en tant que LIC i ZEPA, cosa que resulta especialment inadequat pel fet d'impedir dur a terme una avaluació dels efectes de l'actuació, així com de la seua viabilitat.  
Per tant, i basant-se en les consideracions anteriors, cal concloure el següent:  
1. Pel que fa a l'àrea d'amortiment d'impactes del PN de les Salines de Santa Pola, i encara que el sector proposat afecta puntualment un xicotet sector de l'àrea esmentat, el PORN actualment en tramitació proposarà una modificació del límit d'esta zona per a adaptar-lo al traçat existent de la variant de la Marina, i amb això no existirà una afecció directa del sector projectat sobre terrenys compresos en el PORN esmentat.  
2. Sense perjuí del que s'ha dit adés, i atesa la previsible incidència indirecta del projecte sobre el Parc Natural de les Salines de Santa Pola, considerat LIC i ZEPA, ha de completar-se el contingut de l'estudi d'impacte ambiental en tots aquells aspectes rellevants per a permetre una valoració adequada de la incidència esmentada, d'acord amb el que indica respecte d'això la Directiva 92/43/CEE».  
7. Informe del Servici d'Ordenació Sostenible del Medi, de 28 de juny de 2007, del qual s'extrauen literalment les manifestacions següents:  
«Sense perjuí dels efectes ambientals previsibles de l'actuació projectada, els quals poden arribar des del nostre punt de vista a nivells rellevants en aspectes com la incidència paisatgística o l'abocament d'aigües residuals, de l'anàlisi de la documentació aportada ha de desprendre's la consideració que l'actuació esmentada no afecta de forma significativa l'espai denominat les Salines de Santa Pola en tant que lloc inclòs en la Xarxa Natura 2000.   
La presència, a les parcel·les esmentades, d'alguns fragments d'hàbitats d'interés, en especial, de matolls halonitòfils de Pegano-Salsoleta (1430), puntualment associats a altres hàbitats relacionats amb la presència de sòls salins com els matolls halòfils (1420) i, fins i tot, les estepes salines mediterrànies (1510\*) no són segons el nostre parer significatives tenint en compte tant la representació dels hàbitats esmentats en àrees pròximes com l'estat de conservació d'estos».  
8. Informe del Servici de Biodiversitat, de 6 d'octubre de 2006, del qual s'extrau literalment el següent:  
«El verdader impacte que causarà esta urbanització és el d'incrementar la forta pressió humana que ja patix eixe parc natural, de manera que estes zones semidegradades deixen d'exercir el seu paper de matalaf protector»i es trasllada el seu estat a les zones externes del parc».  
  
9. Informe relatiu a l'estudi acústic emés pel Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, de 6 de juny de 2006, en el qual s'informa del següent:  
«De l'anàlisi dels mapes de soroll diürn i nocturn es desprén que els nivells de soroll presents en l'interior del sector podrien ser massa alts per a ús de tipus sanitari, docent o residencial si se situen massa prop de les carreteres. Usos tipus industrial i terciari s'adapten millor a la situació acústica calculada.  
Com que es tracta d'un sector destinat a l'ús residencial, es fan imprescindibles mesures correctores antisoroll.   
Es planteja com a única mesura correctora que podrien ser efectives les barreres antisoroll, però després d'observar-se els resultats de diverses de les simulacions realitzades amb diferents alçàries de barreres es desprén que no seria prou per a aconseguir que els nivells sonors en l'exterior estiguen dins dels límits.  
Conclusió:  
Com que els nivells sonors són superiors als establits en la legislació vigent, s'hauran de prendre mesures correctores adequades; si les mesures correctores esmentades no permeten reduir els nivells sonors per sota dels establits per a zones d'ús residencial, s'hauria de dur a terme una modificació de l'ordenació territorial prevista.  
S'haurà de completar l'estudi acústic en els termes establits en l'informe».  
10. Informe relatiu a l'estudi acústic emés pel Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, de 21 de novembre de 2006, en el qual se sol·licita completar l'estudi, alhora que s'informa del següent:  
  
«Els nivells sonors obtinguts per mitjà dels models predictius són superiors als establits en la legislació vigent, s'hauran de prendre mesures correctores adequades. Si les mesures correctores esmentades no permeten reduir els nivells sonors per sota dels establits per a zones d'ús residencial, s'hauria de dur a terme una modificació de l'ordenació territorial prevista.  
S'haurà de completar l'estudi acústic en els termes establits en l'informe».  
11. Informe relatiu a l'estudi acústic emés pel Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, de 3 d'abril de 2007, del qual s'extrauen, literalment, les manifestacions següents:  
«En l'apartat de conclusions de la nova documentació aportada s'indica que els nivells sonors existents a l'interior del sector serien incompatibles amb l'ús residencial que està previst.   
S'indica que la mesura més efectiva seria la introducció de pantalles acústiques antisoroll al llarg del traçat de la carretera N-332. Però no es justifica tècnicament l'efectivitat de les mesures correctores esmentades.  
Així mateix, es realitzen una sèrie de recomanacions a fi d'aconseguir els estàndards de qualitat acústica tant a l'exterior com a l'interior de les vivendes: adequació dels tancaments exteriors de les vivendes, situar les zones verdes entre la carretera N-332 i la zona residencial. Però tampoc s'analitza la reducció sonora que podria suposar adoptar-les».   
12. Informe patrimonial de la DG de Patrimoni Cultural i Valencià, de 31 de maig de 2006, que resulta vinculant en els termes següents:  
  
«El projecte Pla Parcial Esmeralda del Sector MR-12 d'Elx, el promotor del qual és la mercantil Perfect Investment, SL, consta de la documentació següent:  
- Memòria de la documentació ambiental  
- Plans  
Després de l'examen oportú es comprova que es fa referència expressa a la legislació patrimonial.  
Des de la consideració del patrimoni etnològic s'avalua este patrimoni establint mesures per a preservar-lo.  
Per això, vist el precepte indicat i de conformitat amb l'informe dels Servicis Tècnics, s'emet un informe favorable, als efectes patrimonials establits en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, sobre el Pla Parcial Esmeralda, Sector Mr-12 d'Elx.  
  
Este informe es limita a l'EsIA en els termes en què s'ha descrit l'actuació literalment i gràficament amb el segell d'autorització en totes i cada una de les pàgines del document, en prova de conformitat, amb l'advertència expressa que, si com a conseqüència d'altres legislacions sectorials i protectores, es produïren variacions respecte a la proposta resultat de l'informe, haurà de sotmetre's novament a l'informe vinculant establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià».  
13. Informe de la Secció Forestal del Servici Territorial de Medi Ambient, d'11 d'agost de 2006, de caràcter desfavorable, en el qual s'establixen les consideracions següents:  
«La delimitació del sector afecta terrenys de la forest número 77 del CUP, serra del Molar, propietat de la Generalitat Valenciana d'acord amb allò que s'ha determinat en el pla de delimitació de la forest.  
La forest està delimitada i amollonada.  
Per tot això s'emet un informe desfavorable sobre la proposta que es presenta fins que no siga corregida la delimitació del sector d'acord amb la delimitació i amollonament de la forest, amb vista a esmenar l'afecció existent».  
14. Informe del Servici d'Ordenació Territorial en relació amb l'estudi d'inundabilitat, de 9 de gener de 2007, del qual s'extrauen, literalment, les manifestacions següents:  
«Conclusions: per tot el que s'ha exposat anteriorment es considera necessari que el tècnic redactor de l'estudi d'inundabilitat el complete en els termes assenyalats en l'organisme de conca».  
15. Segon informe del Servici d'Ordenació Territorial en relació amb l'estudi d'inundabilitat, de 28 de maig de 2007, del qual s'extrauen, literalment, les manifestacions següents:  
«1.Vist l'informe favorable de data 25 d'abril de 2007, emés pel Servici de Projectes de la Divisió de Recursos Hidràulics sobre l'addenda a l'estudi d'inundabilitat presentada el 8 de març de 2007, en el qual es demostra que l'avinguda de 500 anys no sobrepassarà en cap cas la cota +5 m.s.n.m., mentre que el punt més baix del sector està situat a cota +13 m.s.n.m., a més de disposar de la protecció que exercix el terraplé de la carretera N-332 sobre la zona seleccionada, que no existia quan es van realitzar els estudis del PATRICOVA.  
  
2. Vist el segon informe de data 24 d'abril de 2007, amb registre d'eixida de la Confederació Hidrogràfica el dia 15 de maig de 2007, en el qual s'assenyala el següent:  
Si són certes les dades presentades, el sector s'ubica a una cota mínima de 13 m, superior a la inundació, d'on es deduïx que si el sector del pla parcial se situa en una vessant a una cota sobre la plana d'inundació molt superior a 0,80 m, que seria el calat màxim de la inundació marcat pel PATRICOVA, el sector queda lògicament fora de la zona inundable AC23.  
Conclusions: Per tot el que s'ha exposat anteriorment, s'emet un informe favorable a l'aprovació de l'estudi d'inundabilitat, per considerar que es complixen les previsions contingudes en el PATRICOVA i no tindre-hi cap inconvenient l'organisme de conca.  
D'altra banda, en el moment que l'actuació afecte domini públic hidràulic i/o zona de policia o la possible incidència en el règim de corrents, haurà d'ajustar-se al que disposa la normativa vigent; igualment, s'haurà d'obtindre una autorització prèvia a l'abocament de les aigües pluvials, així com si es preveu realitzar captacions d'aigua superficial o subterrània».  
16. Informe del Servici d'Ordenació Territorial sobre la compatibilitat de criteris del PP Esmeralda I. Sector MR12, amb el PATEMAE, de 3 d'abril de 2007, en el qual s'informa que:  
«El Pla d'Acció Territorial de l'Entorn Metropolità d'Alacant i Elx (PATEMAE) va ser sotmés a informació pública l'11 de març de 2005. En l'actualitat encara no ha sigut aprovat.  
No obstant això, i amb l'excepció de l'anterior, s'observa que en el PATEMAE, la totalitat del sector MR-12 està dins de l'àrea afectada pels criteris de planificació de sòl no urbanitzable número 6, criteris desenrotllats en la fitxa d'actuació 1.13.6.  
Criteri número 6: necessitat intermèdia de planificació per a àrees d'ocupació escassa i afeccions naturals. L'objectiu d'esta actuació és que possibles assentaments nous respecten i siguen compatibles amb els valors naturals existents. En el nostre cas, i sempre des de la informació proporcionada pel mateix PATEMAE, els seus valors són principalment agrícoles (fitxa d'actuació 1.3, de caràcter indicatiu), valor que la fitxa 1.13.6 ens reconeix de segon orde i tota esta amb un caràcter indicatiu».  
17. Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre el PP Esmeralda Sector MR-12, de 17 de març de 2009, que emet un informe favorable i del qual s'extrauen literalment els aspectes següents:  
17.1. Afecció a domini públic hidràulic o a les seues zones de servitud i de policia i incidència en el règim de corrents:  
En l'entorn de l'actuació no es localitza cap llit, per això no hi ha afecció ni es produirà cap incidència en el règim de corrents.  
  
D'altra banda, segons el PATRICOVA, la zona on s'ubica l'actuació, en l'extrem nord, és inundable de risc 6, d'acord amb l'informe del servici d'hidrologia: «si el sector del pla parcial se situa en una vessant a una cota sobre la plana d'inundació molt superior a 0.80m, que seria el calat màxim d'inundació marcat en el PATRICOVA, el sector queda lògicament fora de la zona inundable AC23».  
  
17.2. Disponibilitat de recursos hídrics:  
El volum d'increment de demanda anual previst, segons la documentació de la Mancomunitat de Los Canales del Taibilla, és de 66.683 m³. El dit volum s'ha obtingut pel sol·licitant per a les 333 vivendes, amb una ocupació mitjana de 3 hab. i una dotació de 300l/hab/dia. Estimat una població estacional del 40%.  
...el origen de l'aigua amb què es pretén atendre l'increment de demanda produït per l'actuació és la xarxa municipal, que s'abastix de la Mancomunitat de Los Canales del Taibilla.  
L'informe de la Mancomunitat de Los Canales del Taibilla indica:  
«Al llarg d'enguany els recursos mínims legalment disponibles per l'organisme superen a curt termini les necessitats previsibles.  
A partir de 2010, els recursos disponibles esmentats poden totalitzar un volum que supera en més de 100 hm³ la demanda actual, i fan possible l'abastiment d'una població addicional superior al milió d'habitants».  
D'acord amb l'anterior es deduïx que l'increment de demanda previst pot ser atés des d'este origen.  
Afeccions legals  
1. L'entorn en què se situa el sector és especialment valuós, des del punt de vista ambiental, per la presència, per una banda de les zones humides més importants de la província d'Alacant, les Salines de Santa Pola, el Fondo d'Elx, els Carrissals d'Elx, el Fondo d'Amorós i la desembocadura i cara litoral del Segura, i d'un altra, les forests d'utilitat pública de la serra del Molar i les dunes d'Elx; els quals presenten un valor ambiental destacable, ja que són els únics enclavaments de bosc litoral mediterrani existents en un entorn, bàsicament, agrícola.  
  
Esta situació fa, des del punt de vista ambiental, que este entorn presente valors ambientals rellevants i una gran biodiversitat, ja que els distints espais naturals existents estan interconnectats entre si, gràcies a la presència de sòls agrícoles, que actuen com a connectors biològics.   
  
Estos sòls agrícoles, dels quals forma part el sector objecte d'esta avaluació, es disposen en una franja, d'amplària variable entre 1.000 i 1.500 metres, entre la serra del Molar i la zona humida (les Salines de Santa Pola i els Carrissals d'Elx), els quals haurien d'estendre's fins a les dunes d'Elx.  
Per tant, en este entorn són tan importants, des del punt ambiental, els sòls agrícoles com els mateixos espais naturals; per això, per a evitar la degradació dels espais esmentats, s'haurien de protegir també els sòls agrícoles esmentats.  
El sector d'estudi en qüestió ocupa una posició estratègica, ja que al voltant d'este, en un ràdio comprés entre 0 i 1.500 m, se situen:   
  
- El Parc Natural de les Salines de Santa Pola, que al seu torn és LIC, ZEPA i zona humida.  
- Les microreserves de les Salines i les dunes del Pinet.  
- La LIC les dunes de Guardamar.  
- La forest d'utilitat pública la serra del Molar.  
El desenrotllament del sector produiria un efecte barrera i una pèrdua tal de les funcions de connexió biològica que impedirien l'eficàcia de qualsevol mesura correctora que en un futur es poguera plantejar per a la preservació d'este corredor ecològic.  
Vist l'enclavament del sector d'estudi, es desprén que per a poder avaluar adequadament l'impacte que el desenrotllament del sector produiria en el seu entorn immediat, l'àmbit d'estudi triat hauria d'haver comprés una zona que anara més enllà dels límits del mateix sector. Amb un àmbit d'estudi major s'haguera pogut avaluar el funcionament del sector com a element de connexió, així com les possibles interaccions existents entre els distints enclavaments naturals que l'envolten.  
  
Consegüentment, per haver-se restringit l'àrea d'estudi, no s'han avaluat els efectes indirectes que el desenrotllament del sector podria produir sobre els elements naturals del seu entorn, ni es respon a la Directiva 92/43/CEE, que exigix la realització d'una avaluació específica dels efectes que la realització de determinats plans i projectes puguen tindre sobre la conservació dels llocs que el componen.  
2. Respecte al Parc Natural de les Salines de Santa Pola, a hores d'ara, el sector està en el límit de la zona d'afecció i no dins, com ho estava fins fa poc, ja que per motius legals es va optar per prendre com a límit d'esta el traçat de la circumval·lació, com es desprén de l'informe de la Direcció General de Planificació i Ordenació del Territori relatiu a l'afecció al PN de les Salines de Santa Pola, de 20 de setembre de 2006.   
Este límit no és un límit ambiental, ja que la unitat ambiental és la mateixa a un costat i un altre de la circumval·lació. Açò s'aprecia, clarament, quan observem l'ortofoto de 1997, ja que en eixe moment no existia esta circumval·lació, i per tant, existia eixa unitat. Així mateix, en l'ortofoto esmentada es pot observar com les edificacions no havien anat més enllà de l'antiga N-332, i el sector d'estudi estava formant part d'un continu, d'una banda cultivat i per una altra en estat natural, a excepció del xicotet nucli de vivendes existents, que van haver de gestar-se al marge de la legislació urbanística vigent.  
  
D'altra banda, un traçat viari ha d'assimilar-se a una barrera física, ja que a un costat i a l'altre els terrenys continuen tenint les mateixes característiques agronòmiques, i respecte a la fauna, per mitjà de les mesures correctores adequades, com la creació de passos de fauna, se'n continua permetent el trànsit, mentre que per a les aus no suposa cap impediment. No obstant això, en el cas que s'arribe a desenrotllar el sector, per tractar-se d'una intervenció superficial i volumètrica, d'una banda, suposaria l'eliminació del recurs natural sòl, i d'un altre, el pas de fauna seria quasi impossible de produir-se.  
Per tant, si es desenrotllara el sector, produiria un impacte negatiu i irreversible en la funció de connector biològic que, en el moment actual, el sector desenrotlla junt amb els sòls limítrofs.  
Per tant, el sector, lliure en aproximadament el 80% de la seua superfície, funciona ambientalment igual que el terreny contigu, i per a això n'hauria de conservar la funció agrícola moderadament intensiva. Funció que se li assigna en el Pla d'Orientacions i limitacions d'Ús, del Mapa Geocientífic de la Província d'Alacant.  
3. Respecte a la serra del Molar, MUP AL1040AL077. Pel nord la massa forestal afectada pel sector queda aïllada de la resta per la carretera d'Elx a la Marina CV-853, mentre que pel sud, la porció que es veuria afectada pel desenrotllament de la rotonda forma part de la massa forestal pròpiament dita.  
L'afecció pel nord no es produiria, sempre que es produïra la redelimitació del sector, tal com s'establix en l'informe emés per la Secció Forestal del Servici Territorial de Medi Ambient, i la zona es deixara lliure d'edificació. Així mateix, es podria millorar l'estat de la massa forestal esmentada per mitjà de la repoblació proposada en l'EsIA; no obstant això, en el cas de la rotonda açò no seria possible, ja que resultat de la realització d'esta seria la completa eliminació de la massa arbòria i la seua impossibilitat de reforestació.  
  
Així mateix, este vessant de la serra del Molar és l'única zona de pineda existent a la zona, que encara es manté en bon estat, i per això s'hauria d'haver valorat adequadament l'afecció que l'augment de la pressió urbanística produiria sobre esta, com el desplaçament de la fauna cap a l'interior així com l'increment del risc d'incendi.  
  
4. El valor ambiental de la zona, al seu torn, ha sigut reconegut pel Pla d'Acció Territorial de l'Entorn Metropolità d'Alacant i Elx (PATEMAE), el qual, havent realitzat un estudi a escala territorial, i per tant, una avaluació més adequada de l'estat del sector en comparació amb l'entorn, ha adjudicat a este enclavament la classificació com a zona amb valor ambiental i paisatgístic, vegetal i agrícola, en la qual s'establiran mecanismes de restricció de noves implantacions en favor dels valors naturals, una vegada analitzats els nivells d'ocupació per disseminació existents a la zona.  
Així mateix, l'informe del Servici d'Ordenació Territorial sobre la compatibilitat de criteris del PP Esmeralda I, Sector MR12, amb el PATEMAE, de 3 d'abril de 2007, informa que els valors d'este sector són principalment agrícoles. Per tant, com a mesura preventiva i com a principi de cautela, s'hauria de deixar en el seu estat natural, i permetre-se'n només, l'ús agrícola.   
5. El límit nord del sector és la circumval·lació a la N-332, cosa que implica, d'acord amb la legislació vigent, mantindre unes zones de reserva.  
Consideracions ambientals  
1. El sector es troba, en part, dins de la zona d'inundació del con al·luvial del Vinalopó; no obstant això, tot el terreny en què s'assenta el sector està format per llims provinents de les successives crescudes del riu Vinalopó. És a dir, es proposa el desenrotllament sobre un sòl que el mapa geocientífic d'Alacant classifica com a unitat morfològica «al·luvial».   
Este risc d'inundació, en este cas en concret, ens informa que gran part del sector forma part, des del punt de vista hidrogeològic i ambiental, de la mateixa unitat ambiental de les Salines. De fet, el sòl presenta un alt índex de salinitat, que és el que fa que l'ús agrícola siga moderat, i que existisquen, en algunes parcel·les fragments d'hàbitats d'interés i, fins i tot, estepes salines mediterrànies, que són, estes últimes, un hàbitat prioritari.  
Per tant, des del punt de vista ambiental, i existint al municipi sòls urbanitzables sense reblir, s'entén que tant el projecte com el seu emplaçament no són adequats, ja que és una proposta contrària a la utilització racional del sòl i a l'ús responsable dels recursos naturals. Criteris, establits en l'article 4 de la Llei 6/1989, de 7 de juliol, d'Ordenació del Territori de la Comunitat Valenciana (d'ara en avant LOT).  
  
2. Una vegada revisada la cartografia temàtica del SIT de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, s'observa que la capacitat d'ús del sector és elevada classe B i moderada classe C, cosa que suposa una notable vocació agrícola d'estos terrenys, ús que ha sigut el predominant a la zona fins al moment. Així mateix, el Mapa geocientífic de la província d'Alacant d'orientacions i limitacions d'ús reconeix la vocació agrícola del sector, establint com a ús «l'agrícola moderadament intensiu».  
La cartografia del Corine Land Cover recull la presència de dos unitats ambientals clarament diferenciades: a l'oest del sector coincident amb la serra del Molar, destaca la presència d'una zona que classifica com a «Forestal amb vegetació natural i espais oberts - Grans formacions de matoll dens o mitjanament dens», i la resta del sector que classifica com a agrícola.  
Al seu torn, dins de la zona agrícola, el Corine Land Cover establix les classificacions següents:  
- Mosaic de cultius anuals amb cultius permanents en regadiu.  
  
- Cultius herbacis en regadiu.  
- Mosaic de cultius agrícoles en regadiu amb espais significatius de vegetació natural i seminatural.  
La zona de mosaic agrícola, natural i seminatural es correspon amb les zones del sector en què es va observar que es mantenen elements naturals significatius, entre els quals hi ha alguns fragments d'hàbitat d'interés comunitari, matolls halonitròfils de Pegano-Salsoleta (1430), puntualment associats a altres hàbitats relacionats amb la presència de sòls salins com els matolls halòfils (1420) i, fins i tot, les estepes salines mediterrànies (1510\*); que encara que a parer del Servici d'Ordenació Sostenible no resulta significativa esta presència, des del punt de vista ambiental i avaluant el sistema en el seu conjunt, cal indicar que l'existència d'estos garantix una futura regeneració del sector, cosa que ajudaria, al seu torn, a preservar la funció de matalaf protector o corredor biològic, que el sector exercix actualment.  
  
Després de realitzar-se una anàlisi del valor del sòl, el desenrotllament del sector no és adequat, ja que es proposa l'eliminació d'un sòl fèrtil i amb elements naturals significatius, que a més, estan realitzant una funció de protecció d'un espai de gran valor, que ja no es podrà recuperar; i hi ha al terme municipal altres sòls que a pesar de tindre un mateix valor agrícola, per la seua situació tenen un menor valor ambiental, com aquells terrenys que se situen entorn del nucli de la Marina, sòls més antropitzats que els triats.  
D'altra banda, l'emplaçament del sector no s'adequa als objectius de la LOT, i en concret als que establix l'article 67, en el qual s'indica que s'ha d'obtindre la màxima rendibilitat de les terres fèrtils, impedint sobre estes nous assentaments urbans i fomentant la urbanització en terres d'escassa productivitat o com a expansió de nuclis existents, sempre que estiga justificat.  
Per tant, i vist el que s'ha exposat adés, queda justificat, en major grau, la vocació d'agrícolanatural d'este terreny, i per tant, la seua inclusió en el règim de sòl no urbanitzable comú, definit pel mateix Pla General d'Elx, en l'article 198, així: «Este Pla General classifica com a sòl no urbanitzable en la seua categoria comuna tot aquell que no siga objecte de classificació com a urbà o urbanitzable i que per les seues característiques haja de ser exclòs del procés d'urbanització i no necessite estar subjecte a mesures de protecció especials».  
3. En el sector es detecta la presència de diversos canals de reg, denominats el Canal dels Irles, així com l'existència d'un tàlveg a la zona central, que és la zona preferent de direcció d'escolaments superficials del sector. Tant els canals com el tàlveg desembocaran a les parcel·les de cultius situades al nord de la circumval·lació, per això, en major o menor mesura, estos elements estan aportant aigua a les Salines de Santa Pola, l'alimentació de les quals es basa en l'aigua marina, aigua pluvial i retorns de reg.  
La quantitat d'aigua que discorre per estos canals és significativa, com s'indica en l'EsIA, ja que la presència d'exemplars d'espècies amb majors necessitats hídriques i més típiques d'ambients d'humitat, lligades a estos corrents d'aigua artificial, així ho confirmen.   
Per tant, el desenrotllament del sector, que no proposa mantindre expedits estos cursos d'aigua, suposaria la supressió d'elements pertanyents a un dels principals mitjans de recàrrega d'esta zona humida, així com la impermeabilització del sòl, per això l'aportació d'aigua a la zona humida de Les Salines es veuria reduïda. Aspecte que no ha sigut tingut en compte en l'EsIA.  
4. A la zona sud-oest del sector, al costat de la CV-853, hi ha un grup de vivendes disseminades, les quals, en volum i en presència, no impliquen la pèrdua dels valors ambientals en la zona, ja que estos estan agrupats al costat de la carretera d'Elx a la Marina, i deixen el 80% de la superfície del sector lliure d'edificació i en el seu estat natural, com es va confirmar en la visita de camp realitzada al lloc.   
D'altra banda, el promotor justifica esta reclassificació indicant que el grup de vivendes existents integren un nucli de vivendes consolidat i que el PGOU permet el desenrotllament de sòls classificats com a sòl no urbanitzable comú clau 51, quan estos es localitzen al costat de nuclis rurals. No obstant això, la Llei 10/2004, de 9 de desembre, del Sòl No Urbanitzable, reconeix l'existència d'estos nuclis que s'han format al marge dels processos formalitzats d'urbanització, a fi de minimitzar-ne l'impacte sobre el medi ambient, i els dota en última instància de les infraestructures i servicis suficients per a mantindre'ls en condicions adequades.  
Per tant, s'entén que des de la Llei del Sòl No Urbanitzable el creixement plantejat a partir de l'existència d'este nucli de vivendes no està justificat, ni tampoc des del punt de vista ambiental, ja que la major part del sòl del sector roman lliure d'edificació, arribant a trobar zones en el seu estat natural.  
D'altra banda, encara que a la zona hi haja este grup de vivendes, s'entén que, ja que existixen entorn del nucli urbà de la Marina sectors de sòl urbanitzable sense desenrotllar, tal com es desprén de l'informe emés pel tècnic d'urbanisme de l'ajuntament d'Elx, i una vegada avaluada la funció de corredor que esta zona presenta, els nous desenrotllaments haurien d'haver sigut plantejats als sectors de sòl urbanitzables existents pendents de desenrotllar.  
Així mateix, l'EsIA no recull alternatives respecte d'este punt, per això no es considera, des del punt de vista ambiental, adequadament valorada i justificada l'elecció d'este sector.   
5. L'estudi del medi perceptual inclòs en l'EsIA establix que, a causa del caràcter pla del relleu les conques visuals són àmplies, i es considera la serra del Molar com al punt d'observació potencial des d'on la visibilitat arribaria a límits majors, atés que se situa a cotes més elevades. Al seu torn, esta situació fa que el sector resulte perfectament visible en un radi de 3.500 m (corresponent al llindar de nitidesa), destacant-hi la visibilitat especialment elevada des de la N-332 i la CV-853, cosa que obligaria a reforçar la necessitat d'una correcta minimització de l'impacte perceptual.  
Per tant, pel fet de situar-se el sector en una cota superior al Parc Natural de Les Salines de Santa Pola, implica que el sector apareixerà, junt amb la Serra del Molar, de teló de fons d'estes. Per això el seu desenrotllament afectarà considerablement la percepció visual de l'entorn de les Salines, com es va poder comprovar en la visita realitzada al lloc. Esta situació es reflectix en els plànols presentats en l'anàlisi paisatgística inclosa en l'estudi de paisatge presentat, en el qual s'observa que el sector se situa en un punt amb un gradient hipsomètric mitjà-alt i en una zona d'impacte visual alt.  
El desenrotllament del sector, per introduir un element tectònic estrany a este paisatge, generaria un impacte visual alt a l'entorn natural de les Salines, cosa que comportaria un descens considerable en la qualitat de percepció, caracteritzat per les àmplies visuals existents que permeten veure un extens paisatge en què domina l'espai obert, emfatitzat per l'extensa làmina d'aigua de les Salines, l'horitzontalitat de la qual està reforçada per la presència de la serra del Molar.  
6. La carretera de circumval·lació N-332 i la carretera d'Elx a la Marina CV-853 són dos fonts sonores potencials, per això durant el procediment administratiu es va sol·licitar la realització d'un estudi acústic a fi de garantir que al sector d'estudi es donaven els nivells de soroll adequats per a l'ús residencial, factor important per a garantir la no-afecció per contaminació acústica i, per tant, unes adequades condicions d'habitabilitat.  
Una vegada avaluat l'estudi acústic i els informes emesos pels tècnics competents en la matèria, es determina que a l'interior del sector hi ha nivells sonors, tant en període diürn com nocturn, incompatibles amb l'ús residencial, i s'observa, tal com s'establix en l'EsIA, que es fa imprescindible la utilització de mesures correctors antisoroll.   
  
Després d'establida la necessitat de disposar barreres antisoroll, l'EsIA establix que després de la simulació amb barreres de 4 metres d'altura, seguixen mantenint-se a sector xicotetes zones en què se superarien els límits sonors establits per la normativa valenciana, tant en període diürn com nocturn.  
Esta mesura correctora per a pal·liar l'impacte de la contaminació acústica també produiria un impacte desfavorable sobre el paisatge, ja que ara és una zona en què predomina l'horitzontal i les visuals obertes, mentre que si es disposaren les barreres acústiques, estes serien, a més, barreres visuals que distorsionarien el paisatge peculiar de les Salines.  
  
Per tot això, s'establix que la mesura correctora que caldria adoptar seria l'actuació sobre l'aïllament en façanes dels edificis, però esta mesura no ha sigut convenientment analitzada, com s'assenyala en l'informe emés pel Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric; per tant, no queda garantida la no-afecció a les persones.  
Esta última mesura correctora no serviria per a la tipologia triada, vivenda unifamiliar més jardí, ja que, actuant sobre la façana s'aconseguirien uns nivells acústics apropiats a l'interior de la vivenda, sempre que les finestres romangueren tancades. Cosa que no succeiria al jardí on hi haurà uns nivells de soroll no aptes per a l'ús residencial.  
  
D'altra banda, si s'haguera realitzat un estudi d'alternatives adequat on en una d'estes es reflectira un emplaçament diferent allunyat d'estos focus sonors, principalment de la N-332, s'haguera vist que este problema estaria resolt sense necessitat d'adoptar excessives mesures de protecció i/o correctores, ni arribar a solucions tan extremes com haver de resoldre el problema en la fase d'execució de la mateixa edificació.  
  
Per tant, des del punt de vista ambiental, no es considera resolt l'impacte relacionat amb la contaminació acústica, i per tant el desenrotllament del sector no resulta viable sota estes condicions.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que s'hi apliquen.  
3. L'article 16.2.m del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars al territori de la Comunitat Valenciana.  
  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
S'estima no acceptable, només als efectes ambientals, el projecte de Pla Parcial Esmeralda-I sector MR-12 del terme municipal d'Elx (Alacant), promogut per l'Ajuntament d'Elx, ja que:  
a) El sector presenta uns valors, exposats en les consideracions ambientals i reconeguts en els informes que consten en l'expedient, així com en les cartografies revisades, que el fan mereixedor de la classificació de sòl no urbanitzable comú, que en garantix l'exclusió del procés urbanitzador, a fi de mantindre'n la funció de matalaf i/o corredor biològic, que en el moment actual exercix.  
b) Vist l'enclavament en què se situa i la normativa establida per la Directiva 92/43/CEE, l'entorn d'estudi que s'ha considerat no és l'apropiat, ja que l'àrea d'influència d'este és molt major, per tant, el projecte no es considera correctament estudiat des del punt de vista ambiental i no complix els objectius fonamentals de l'ordenació del territori de la Comunitat Valenciana.  
c) Al voltant del nucli urbà de la Marina existixen 6 sectors de sòl urbanitzable per desenrotllar, per això s'entén que esta reclassificació no obeïx una necessitat urgent i inajornable o un interés general, que justifique la necessitat real d'esta reclassificació.  
d) Pel fet de situar-se el sector en una cota superior a la del PN de les Salines de Santa Pola, des de la N-332 i la CV-853 serà altament visible, cosa que suposaria un important impacte visual a l'entorn natural de Les Salines de Santa Pola.  
e) Vistos els elevats nivells sonors existents a l'interior del sector, l'emplaçament no es considera apte per a l'ús residencial.  
f) L'existència d'un grup de vivendes al sector, que van ser construïts al marge de la legislació vigent, i que només suposen, aproximadament, el 15% del sector, no justifica el desenrotllament d'este sector, des d'un punt de vista mediambiental; atés que per a minimitzar els efectes que generen a l'entorn actualment caldria aplicar el que disposa la disposició transitòria 4 de la Llei 10/2004, de Sòl No Urbanitzable.  
  
  
Segon  
Es notifica a les parts interessades que contra esta resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa, no es pot interposar cap recurs, cosa no és cap inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Tercer  
Esta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 17 de juny de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno».  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 343/2008-AIA.  
Títol: Gestor de Residus d'Envasos que han contingut RTP.  
Promotor: Manc Reciclaplast, SL.  
Localització: polígon industrial El Llano C/7, parcel·la 34, 35 i 37, del terme municipal de Buñol (València).  
Òrgan substantiu: Servici de Residus Industrials de la Direcció General per al Canvi Climàtic.  
Descripció del projecte  
El projecte consistix en la legalització d'una empresa gestora de residus d'envasos que han contingut RTP, a fi d'obtindre autorització administrativa per a la gestió de residus perillosos. La capacitat de tractament prevista no supera les 10 tones/dia.  
L'empresa s'ubica en una nau industrial de 4.750 m², situada en una parcel·la de 12.953 m² sítia al carrer 7 del polígon industrial El Llano de Buñol.  
L'operació de gestió sol·licitada consistix en la recuperació de residus d'envasos de plàstic contaminats. Per a desenrotllar l'activitat l'empresa disposa dels equips següents:  
- Equip de llavat i densació de plàstics  
- Molí triturador  
- Electroventilador  
- Cintes transportadores  
- Sitja mescladora  
- Espirals transportadores de material  
- Bàscula de pesada.  
L'activitat s'exercix de la manera següent:  
- Entrada de residus contaminats  
- Recepció, control i emmagatzematge temporal  
- Zona de trituració  
- Zona de llavat:  
Zona on es llava amb sosa càustica en una primera bassa (3.000 l)  
Aclarit amb aigua neta, en una segona bassa (3.000 l)  
- Zona d'assecatge per mitjà de centrífuga  
- Emmagatzematge de material plàstic net i sec  
Les aigües brutes de la primera bassa són dirigides a un depòsit de 25.000 l. En espera de ser lliurades a un gestor final. Les aigües de la segona bassa passen a la primera per a continuar amb el procés.  
Segons el projecte, la zona de treball està dotada d'arquetes cegues d'arreplega de líquids provinents de les basses de llavat, que són dirigits al depòsit d'aigües brutes.  
L'activitat segrega els residus generats com a conseqüència de la seua activitat (aigües brutes, llots de la bassa de llavat i restes sòlides de la bassa de rentada, entre altres) que són lliurats a un gestor autoritzat.  
Alternatives  
L'estudi d'impacte no inclou alternatives a l'actuació projectada pel fet que l'ampliació proposada suposa un augment en la capacitat de tractament de residus de la planta existent i, per tant, es desenrotllarà al mateix emplaçament que actualment ocupa l'activitat.   
  
Afeccions legals  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, l'emplaçament on s'ubica l'activitat té la qualificació urbanística adequada per a l'activitat segons les normes urbanístiques de l'Ajuntament de Buñol.   
La parcel·la està situada en sòl urbà, zona industrial. El polígon disposa de tots els servicis propis de la urbanització: vials, voreres, xarxa d'aigua potable, canalització telefonia, xarxa elèctrica, xarxa clavegueram i depuració d'aigües residuals.   
La indústria està classificada com a molesta i perillosa per manipular envasos que han contingut residus perillosos.  
L'activitat projectada és de gestió de residus, d'acord amb la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de Residus de la Comunitat Valenciana, i queda sotmesa a l'autorització administrativa per la conselleria competent en medi ambient.  
L'activitat queda sotmesa al règim establit en el Reial Decret 9/2005, de 14 de gener, sobre activitats potencialment contaminants del sòl, per estar inclosa en la relació d'activitats recollida en l'annex I del decret.  
  
Consideracions ambientals  
Les possibles afeccions ambientals derivades de l'activitat són les següents:  
- Increment de la circulació de vehicles amb envasos que contenen residus perillosos, possibles vessaments de residus perillosos en el procés de descàrrega, possible contaminació del sòl i aigües subterrànies, possibles emissions de vapors de substàncies contingudes en els envasos, increment del risc d'incendi, increment del consum de productes químics per a neteja d'envasos, increment del consum d'aigua, increment del consum d'energia, generació de soroll i vibracions.  
  
Com a mesura protectora, es desenrotlla un pla d'emergència de la planta d'acord al Reglament contra Incendis en Establiments Industrials del Reial Decret 2267/2004.  
Per a incrementar les mesures protectores i correctores caldrà dissenyar un programa de vigilància ambiental, que s'integre en cada una de les actuacions que es desenrotllen en la nau. D'esta manera, permetrà:  
  
- Assegurar les condicions d'operació d'acord amb el que establix l'estudi d'impacte ambiental, comprovant que les mesures preventives i correctores proposades s'han realitzat i es troben en bon estat de funcionament. Estes mesures es completaran amb els condicionants proposats en esta declaració d'impacte ambiental.  
  
- Facilitar la gestió ambiental, verificant els impactes previstos i permetent controlar els imprevistos.  
- La correcta gestió intracentre dels residus, de manera que s'eviten les mescles que comporten un augment de la perillositat dels residus o que en dificulten la gestió posterior. Per a això es mantindrà correctament format el personal vinculat a la gestió dels residus.  
- El programa de vigilància ambiental s'implementarà amb un programa de bones pràctiques, per a evitar la generació de residus o aconseguir-ne la reducció, o la de la quantitat de substàncies perilloses o contaminants que hi estan presents.  
Tramitació administrativa  
0. Antecedents.  
Amb data 21 de maig de 2007, l'Àrea de Residus remet al Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental l'expedient de la referència remés per l'Àrea de Residus, on sol·licita l'avaluació d'impacte ambiental corresponent. S'hi adjunta la documentació següent:  
- Projecte tècnic.  
- Estudi d'impacte ambiental i pla d'emergència.  
Al juliol de 2007, se sol·licita al Servici de Residus Industrials un informe tècnic sobre el projecte i el certificat del resultat de la informació pública de l'expedient.  
Al juny de 2008, es reitera la documentació sol·licitada, advertint de la caducitat de l'expedient.   
El 7 de novembre de 2008, la directora general de Gestió del Medi Natural declara caducat i paralitzat l'expedient 132/07-AIA, de projecte de gestió de residus perillosos tramitat per l'empresa Manc Recyclaplast, SL, al terme municipal de Buñol.  
1. Remissió d'expedient i al·legacions   
En data 10 de desembre de 2008, té entrada al Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental la documentació completa de l'expedient de la referència. A esta documentació s'obri l'expedient 343/08-AIA.  
  
Se certifica per part de l'Ajuntament de Buñol que el procediment ha sigut sotmés a informació pública al tauler d'edictes de l'Ajuntament i en el Butlletí Oficial de la Província (BOP) per un termini de 30 dies i s'han practicat les notificacions als veïns immediats, i no s'hi han presentat al·legacions.  
S'hi adjunta un informe tècnic del Servici de Residus Industrials. En l'informe esmentat es descriuen les característiques de l'activitat, els equips disponibles, la sistemàtica de treball i els residus generats en l'activitat esmentada. S'indica a més que s'ha adoptat un pla d'emergència i s'han establit una sèrie de mesures de control operatives.  
S'indica que des del punt de vista de la normativa de residus, l'activitat és conforme als objectius establits en la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de Residus de la Comunitat Valenciana, i al desplegament reglamentari vigent en matèria de residus perillosos. En este sentit, cal recalcar que, atesa la capacitat de tractament establida, no hi és aplicable la Llei 2/2006, de 5 de maig, de Prevenció de la Contaminació i Qualitat Ambiental.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament. L'activitat proposada està inclosa en l'epígraf d.1, Instal·lacions de valorització i eliminació de residus perillosos, de l'annex I del Decret 162/1990 de 15 d'octubre, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que s'hi apliquen.  
L'article 16.2.m del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars al territori de la Comunitat Valenciana.   
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que s'hi apliquen, el projecte per a l'obtenció administrativa com a gestor de residus d'envasos que han contingut RTP, promogut per Manc Recyclaplast, SL, al carrer 7 del polígon industrial El Llano, del terme municipal de Buñol (València), sempre que este es desenrotlle amb les previsions del projecte i estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon d'esta declaració d'impacte ambiental.  
  
  
Segon  
Com a condicions addicionals que cal complir s'establixen les següents:  
1. S'haurà de disposar d'un programa de vigilància ambiental, dotat amb el personal i els equips adequats, que permeta garantir l'eficàcia de les següents mesures protectores i correctores:  
- Disposar de material absorbent no inflamable per a poder resoldre els xicotets vessaments, si es produïxen. L'absorbent contaminat es gestionarà segons la naturalesa del vessament.  
- Disposar dels mitjans i equips per a controlar un possible incendi a les instal·lacions, així com d'un sistema d'evacuació eficaç del personal.  
- Els residus generats en l'empresa seran adequadament emmagatzemats, etiquetats i lliurats a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de Residus. Els residus que puguen generar abocaments s'emmagatzemaran en recipients homologats. En cap cas se'n permetrà l'emmagatzematge a l'exterior de la nau.  
- Netejar diàriament les instal·lacions.   
- Comprovar trimestralment el manteniment adequat de la maquinària.  
- Revisar semestralment el bon estat del paviment d'impermeabilització del sòl.  
- Comprovar setmanalment les arquetes i cubetes de retenció de vessaments i revisió dels depòsits. Es comprovarà l'absència de vessaments.  
- Realitzar auditories acústiques periòdiques segons establix el Decret 266/2004, de 3 de desembre, que desplega la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica.   
- Gestionar adequadament els llots i aigües procedents del procés de llavat.  
- Controlar l'abocament d'aigües a la xarxa de clavegueram.  
2. El titular de la instal·lació estarà obligat a remetre a la Direcció General de Qualitat Ambiental l'informe de situació preliminar respecte a sòls contaminats exigit per l'article 3 del Reial Decret 9/2005, de 14 de gener, sobre activitats potencialment contaminants del sòl.  
  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en la via administrativa, no es pot interposar cap recurs, cosa que no és cap inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana esta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte ambiental.  
  
València, 12 de juny de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno».  
  
València, 22 d'octubre de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6905, del 19-11-2012 (2012/10480)

RESOLUCIÓN de 22 de octubre del 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los terminos municipales de La Marina y Buñol. Expedientes: 46/05 AIA y 343/08 AIA.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6905

Fecha DOGV
:   19-11-2012

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2012/10480

CVE


Fecha del documento
:   22-10-2012

Organismo emisor
:   Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Buñol](javascript:void(0))
    * [Elche](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 22 de octubre del 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los terminos municipales de La Marina y Buñol. Expedientes: 46/05 AIA y 343/08 AIA. [2012/10480]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el termino señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, y sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo,  
  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes; 46/05 AIA La Marina y 343/08 AIA Buñol.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
  
Datos del expediente en el servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 46/2005-AIA.  
Título: Plan Parcial La Esmeralda I Sector MR-12.   
Promotor: Ayuntamiento de Elx (Alicante).  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento y CTU.  
Localización: 2 km. al norte del núcleo urbano de La Marina.  
Descripción del proyecto  
1. Objeto de proyecto  
El objeto del proyecto es la reclasificación de una franja de terreno, cuya superficie es de 250.306,33m², de suelo no urbanizable común a suelo urbanizable residencial de baja densidad.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
El sector objeto de estudio, situado a unos 2 km al norte del núcleo urbano de La Marina, tiene los siguientes límites:   
- Al norte, el parque natural de las Salinas de Santa Pola y la variante de la N-332.   
- Al sur, el camino del Molar y suelo no urbanizable común.  
- Al este, suelo no urbanizable común.  
- Al oeste, la Sierra del Molar y la carretera de Elx a La Marina CV-853.  
Del total de la superficie del sector se destinan 99.473,31 m² a uso residencial de baja densidad y 7.432,02 m² a uso terciario, implicando un potencial de 333 viviendas y un total de 1.099 habitantes.  
La estructura interior que se propone está definida por una red viaria en cuadrícula paralela a la variante conectada con el camino del Molar y los viales delimitadores del sector.   
3. Alternativas  
Las alternativas estudiadas, como se recoge en la documentación técnica, son aquellas relacionadas con la tipología de vivienda a establecer y la localización de los espacios privados y públicos, y la red viaria, faltando, por tanto, alternativas relacionadas con el emplazamiento del sector, concretamente, la alternativa 0 y alguna alternativa que proponga el desarrollo previsto para este sector en alguno de los suelos urbanizables existentes junto al núcleo urbano de La Marina.  
Por tanto, el emplazamiento escogido no es resultado de un adecuado estudio ambiental que garantice que el emplazamiento elegido sea el más adecuado desde el punto de vista medioambiental.  
Tramitación administrativa  
1. Admisión a trámite  
En fecha 29 de marzo de 2005, tiene entrada en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental certificado sobre la aprobación provisional y resultado de la información pública, incoándose el correspondiente expediente administrativo.  
2. Información pública   
El estudio de impacto se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncio publicado en el DOCV núm. 4.225, de 10 de abril de 2002.  
Durante el período de exposición pública, 20 días, se presentaron 5 alegaciones sobre el mismo, según consta en certificado emitido por el vicesecretario general del Ayuntamiento de Elx, en el que, además, se incluía la aprobación provisional y el informe del trámite de información al público realizado.  
3. Resumen de las alegaciones  
La única alegación de carácter ambiental presentada argumenta la no justificación de esta reclasificación en base a la existencia de 10 sectores de suelo urbanizable sin desarrollar en la partida de La Marina, lo que implica que esta reclasificación no obedece a una necesidad urgente e inaplazable o a un interés general como establece el apartado 3 del artículo 2 de la Ley 4/1992, LSNU, en los siguientes términos:  
«No parece razonable que existiendo en la partida rural de La Marina 11 sectores de suelo urbanizable, delimitados por el PGOU, de 25 de mayo de 1998, de los cuales 5 fueron ordenados pormenorizadamente, y habiéndose aprobado únicamente uno de los que están en tramitación (Mr-9), se plantee una reclasificación de suelo no urbanizable, justificando su procedencia en la necesidad de disponer de suelo para primera y segunda residencia, ante la fuerte demanda y la inexistencia de una oferta tipológica en pequeñas parcelas cuando en el PGOU se delimita una superficie de 1.440.990 m² de suelo, en previsión de una edificación de 3.556 viviendas, contemplándose la tipología de baja densidad en sectores como el MR-5, MR-7 y MR-9.  
Por tanto, no se justifica pues la necesidad de recurrir al suelo no urbanizable para actuaciones previstas en suelo urbanizable, existiendo una disfunción temporal muy fuerte en la programación que debe basarse en crecimiento de la ciudad que no se ha producido, no respetándose el orden de crecimiento lógico de la ciudad ni las directrices definitorias de la estrategia de evolución urbana y ocupación del territorio».   
La respuesta a esta alegación, por parte del técnico del Ayuntamiento se centra, únicamente, en responder a los apartados primero y cuarto de la alegación, que carecen de contenido ambiental, quedando sin responder las cuestiones ambientales planteadas en los apartados segundo y tercero, que son los recogidos anteriormente.  
4. Petición de información o documentación complementaria   
En fecha 7 de noviembre de 2005, el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental requiere la siguiente documentación:  
1. Completar el estudio de impacto ambiental en todos aquellos aspectos relevantes para permitir una adecuada valoración de la previsible incidencia indirecta que el proyecto producirá sobre el PN de las Salinas de Santa Pola, conforme al informe del Area de Planificación y Ordenación del Territorio.  
2. Para disponer de la documentación mínima se solicita:   
- Informe sobre la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
- Informe evacuado por el organismo de cuenca correspondiente o entidad colaboradora autorizada con el fin de acreditar la disposición de recursos hídricos necesarios para los usos previstos.  
- Estudio acústico.  
- Estudio de inundabilidad.  
- Certificado de la entidad gestora de la EDAR.  
- Los certificados que justifiquen la capacidad de gestión de RSU y RSI.  
En fecha 18 de enero de 2006, Aurelio Murcia González, en calidad de representante de la empresa Perfect Investiment, remite documentación relativa al PP Esmeralda I. Revisada dicha documentación se observa que no subsana las deficiencias observadas.  
En fecha 15 de febrero de 2006, el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental remite, a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Alicante, escrito de requerimiento de documentación reiterando la solicitud realizada con fecha 7 de noviembre de 2005.  
En fecha 19 de abril de 2006, Aurelio Murcia González, en calidad de representante de la empresa Perfect Investiment, remite la siguiente documentación:  
- Resultado de la excavación arqueológica  
- Estudio de impacto  
- Estudio de inundabilidad  
En fecha 28 de abril de 2006, el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental remite, al Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial de Alicante, escrito de requerimiento de documentación solicitando los siguientes informes:  
- Informe relativo al artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
- Informe relativo al estudio de inundabilidad.  
En fecha 12 de junio de 2006, revisada la documentación existente en el expediente, el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental remite, al Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial de Alicante, nuevo escrito de requerimiento de documentación solicitando:   
1. Informe sobre la conformidad del proyecto con lo dispuesto en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.   
2. Informe evacuado por el organismo de cuenca correspondiente o entidad colaboradora autorizada de la existencia recursos hídricos suficientes.  
3. Los certificados que justifiquen la capacidad de gestión de RSU e RSI.  
4. Informe correspondiente al estudio de inundabilidad.  
5. Información que complete la documentación técnica del proyecto en lo referente a la red de saneamiento y al sistema de riego.  
En fecha 13 de julio de 2006, Aurelio Murcia González, en calidad de representante de la empresa Perfect Investiment SL, remite al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, informe del Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano sobre la conformidad del proyecto con lo dispuesto en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
En fecha 13 de marzo de 2007, Aurelio Murcia González, en calidad de representante de la empresa Perfect Investiment SL, remite al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, copia por triplicado de la ampliación del estudio acústico.  
En fecha 28 de abril de 2009, tiene entrada en el Área de Evaluación Ambiental copia del informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar, remitida por la Dirección Territorial de Alicante.  
Solicitud de informes sectoriales  
Durante el procedimiento de evaluación ambiental se solicitaron los siguientes informes:  
- Servicio de Ordenación Sostenible  
- Servicio de Conservación de la Biodiversidad  
- Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico  
- Servicio de Apoyo Técnico  
- Servicio de Ordenación Territorial  
- Servicio Territorial de Medio Ambiente de Alicante  
- Informe patrimonial de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano  
- Informe recursos hídricos  
- Informe EDAR  
De los cuales, se han incorporado al procedimiento de evaluación ambiental los siguientes:  
1. Informe de Aigües d'Elx relativo a la localización de punto de entronque, de 6 de agosto de 2004, en el que se adjunta plano con la situación aproximada de las conducciones, y «se recuerda que al ser su ubicación aproximada, deberán realizarse catas para su localización exacta».  
2. Informe de Aigües d'Elx relativo a la capacidad de la EDAR para la admisión de los aportes de las aguas residuales, de 12 de mayo de 2005, del que se informa:  
«El Sector MR-12 de La Marina forma parte del sistema de saneamiento que vierte a la planta depuradora de Carrizales. Dicha planta se encuentra actualmente en proceso de ampliación por parte de la Generalitat Valenciana a través de la EPSAR. La ampliación la está llevando a cabo la UTE Ecisa-Socamex, y a su finalización se estima que la planta estará a disposición de tratar unos 4.000 m³/dia».  
3. Informe del TAG de Urbanismo del Ayuntamiento d'Elx referido al estado de desarrollo, de los sectores de suelo urbanizable del núcleo de La Marina, de 8 de junio de 2005, en el que se informa lo siguiente:  
«1. Sector MR-1: pendiente de aprobación del PAI y plan parcial de Mejora presentados.  
2. Sector MR-2: pendiente de aprobación del PAI y plan parcial, así como de selección de urbanizador entre las tres proposiciones jurídicas económicas presentadas.  
3. MR-5 UE-1: completamente desarrollada.  
4. MR-6 UE-1: aprobado PAI y plan parcial de mejora. Adjudicada la condición de urbanizador.  
5. MR-9: adjudicada la condición de urbanizador. Pendiente de aprobación de plan parcial de mejora, proyecto de urbanización y proyecto de reparcelación.  
6. MR-10: presentadas cuatro alternativas técnicas para su desarrollo. Pendiente de decisión municipal.  
7. MR-11 UE-1: presentada alternativa. Pendiente de decisión municipal».  
4. Informe del técnico de espacios naturales protegidos del Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial, de fecha 28 de julio de 2006 de carácter desfavorable, en el que se establecen las siguientes consideraciones:  
«El sector objeto de la actuación se encuentra situado entre dos espacios naturales protegidos: el parque natural de las Salinas, y el monte de utilidad pública Al1040Al77. La ejecución del PP supondría una disminución en el nivel de permeabilidad en el conjunto del territorio, que se traduciría en una menor conectividad biológica entre estos dos espacios naturales.  
La conservación de los espacios naturales no se puede limitar exclusivamente a la protección del conjunto más o menos completo de áreas aisladas físicamente, ya que la simple conservación de superficies naturales aisladas no es suficiente para garantizar la viabilidad de las poblaciones que habitan. Cuanto más reducidas sean estas superficies y más distanciadas se encuentren, menos probable será el intercambio entre ellas.  
Por ello, la ordenación territorial ha de prever que los espacios naturales no pueden ser concebidos como islas relictuales, desconectadas del territorio que las envuelve, y debe proteger también aquellos hábitats naturales o seminaturales que actuando a modo de extensiones de estos espacios naturales protegidos, contribuyen a la preservación de las zonas o especies de más valía  
En este sentido, el sector afectado debe continuar como suelo no urbanizable tal y como determinó el PGOU de Elche en su momento, con el fin de evitar la fragmentación del territorio y los consiguientes problemas para la conservación de los valores naturales que en su momento propiciaron la declaración del parque natural de las Salinas de Santa Pola.  
Por todo ello, esta Unidad de Espacios Naturales Protegidos informa negativamente al plan parcial propuesto».  
5. Informe del técnico de Espacios Naturales Protegidos del Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial, referente a las observaciones realizadas por la mercantil Perfect Investment, SL en relación al informe emitido el 28 de julio de 2006 por la Unidad de Espacios Naturales Protegidos del Servicio Territorial de Alicante relativo al Plan Parcial Esmeralda, Sector MR-12, en el término municipal de Elche, de fecha 10 de abril de 2007, del que se extrae literalmente, las siguientes manifestaciones:  
«En contestación a su escrito con fecha de entrada en esta Conselleria de 23 de febrero de 207, en el que solicita el reestudio de las conclusiones sentadas en el informe emitido por esta unidad, cabe realizar las siguientes consideraciones:  
Tal y como indica el informe elaborado por el equipo redactor del estudio de impacto ambiental, el Parque Natural de las Salinas de Santa Pola y la sierra del Molar representan dos ecosistemas distintos, y si bien comparte un número escaso o nulo de especies amenazadas o raras, existe un número considerable de especies generalistas que comparten ambos ecosistemas. Estas especies, ampliamente difundidas en el territorio y que hacen un uso múltiple de sus recursos, deben ser también objeto de conservación, dado que además de contribuir a la diversidad general pueden tener mayor capacidad de respuesta a las incertidumbres (cambios de uso de suelo) que las especies más especialistas. Es decir, la conservación de los flujos de especies en el territorio no puede restringirse a una o unas pocas, sino que debe tenderse a mantener la posibilidad de difusión por el territorio del conjunto de especies que lo habitan.  
En este sentido, determinadas formas de heterogeneidad facilitan la dispersión y movimiento de especies. Así, en paisajes mediterráneos se ha encontrado que la riqueza de especies va asociada a una mayor heterogeneidad paisajística. En general, la diversidad de especies es mayor en los paisajes más heterogéneos, ya que la coexistencia de diferentes tipos de uso del suelo supone una mayor riqueza de hábitats y permite la coexistencia de grupos de especies que explotan nichos diferentes, resultando en una mayor diversidad global.  
Sin embargo, no debe olvidarse que la heterogeneidad está también relacionada con la fragmentación. Un grado muy elevado heterogeneidad, con muchos tipos diferentes de uso del suelo, puede tener como consecuencia que los tamaños de los distintos hábitats sean excesivamente reducidos, lo que puede conducir a una falta de fragmentación, por lo que el incremento de diversidad asociado a la heterogeneidad generalmente tiene un valor máximo, por encima del cual puede disminuir.  
Por otra parte, tal y como se indicó en el informe realizado por esta Unidad con fecha 28 de julio de 2006, la conservación de los espacios naturales no se puede limitar exclusivamente a la protección de un conjunto de áreas aisladas físicamente, y es por ello que actualmente se tiende a afrontar las cuestiones relacionadas con la conservación de espacios protegidos desde una perspectiva más integral, tratando de mantener niveles altos de permeabilidad en el conjunto del territorio, asumiendo la relación de los espacios protegidos con su territorio circundante y buscando formas coherentes de ordenación territorial consecuentes con esta finalidad.  
Una estrategia para conseguir este fin es organizar el conjunto de espacios naturales en forma de red o sistema, de manera que contribuya a asegurar la salud ecológica del territorio. Se deben distinguir en este mosaico las funciones de los espacios naturales estrictamente protegidos, cuya finalidad será asegurar la mayor integridad ecológica del territorio, de las funciones de otras áreas dedicadas a, por ejemplo, actividades agrícolas, donde el objetivo puede ser el mantenimiento de la salud del ecosistema cumpliendo ciertas condiciones de sostenibilidad.  
Otra cuestión que aborda el informe del equipo redactor del estudio de impacto ambiental es el efecto barrera producido por la carretera N-332 y la carretera CV-853, que se podría disminuir con la instalación de pasos de fauna. El plan parcial objeto del presente informe aumentaría considerablemente el efecto barrera, anulando la eficacia de cualquier medida correctora que en un futuro se pudiera plantear».  
6. Informe de la Dirección General de Planificación y Ordenación del Territorio relativo a la afección al PN de las Salinas de Santa Pola, de 20 de septiembre de 2006, del que se extrae literalmente:  
«La proximidad del sector a espacios naturales relevantes,sobre todo, el parque natural de Las Salinas de Santa Pola- justifica la emisión del presente informe, atendiendo además a la consideración del citado espacio como lugar de interés comunitario (LIC) y zona de especial protección para las aves (ZEPA) y, por tanto, a su carácter de área propuesta para su inclusión en la red Natura 2000.  
Por lo que se refiere al primero de los aspectos mencionados (afección sobre el PN de las Salinas de Santa Pola) se deduce que una pequeña área al norte del sector propuesto se encontraría directamente afectada por el área de amortiguación de impactos, de acuerdo con la delimitación establecida para la misma en la Orden de 14 de noviembre de 2003, y el Acuerdo de 21 de noviembre de 2003 del PORN. Sin embargo, dicha delimitación, que recoge a su vez la establecida en el Decreto 60/2003, por el que se aprueba la ordenación de las zonas periféricas de las zonas de protección del sistema de zonas húmedas del sur de Alicante, no tiene en cuenta el trazado de la reciente ejecutada variante de La Marina, vía que representa el límite norte del sector que se informa, y que no existía en el momento que dicho decreto fijó los límites del área de amortiguación del PN.  
Ante esta situación y considerando las características de la zona afectada, [...] parece oportuno optar por la modificación del límite del citado perímetro de protección que se adaptaría estrictamente al trazado de la variante [...] Por esta razón, el proyecto debe informarse favorablemente por la previsión de que el mismo quede excluido del ámbito del PORN una vez aprobado el mismo, sin que dicho informe favorable se refiera por tanto a las propias características del proyecto ni a los efectos ambientales.  
La consideración anterior no puede aplicarse, sin embargo, a la posible afección de la actuación sobre el PN de las Salinas de Santa Pola en tanto es un espacio incluido en red natura 2000. Debe recordarse que la directiva 92/43/CEE exige la realización de una evaluación específica de los efectos que la realización de determinados planes y proyectos puedan tener sobre la conservación de los lugares que lo componen.  
Atendiendo a la ubicación y características de la actuación, debe considerarse que el desarrollo del proyecto puede afectar de forma considerable la integridad de las Salinas en el sentido expuesto en la normativa.  
Sin embargo los contenidos del EsIA, resultan genéricos y excesivamente sucintos, cuando no insuficientes. Dicho estudio no incluye referencia alguna a los eventuales efectos sobre las Salinas de Santa Pola en tanto que LIC y ZEPA, lo que resulta especialmente inadecuado al impedir llevar a cabo una evaluación de los efectos de la actuación, así como de su viabilidad.  
Por tanto, y en base a las consideraciones anteriores, debe concluirse lo siguiente:  
1. Por lo que respecta al área de amortiguación de impactos del PN de las Salinas de Santa Pola, y aunque el sector propuesto afecta puntualmente a un pequeño sector de dicha área, el PORN actualmente en tramitación propondrá una modificación del límite de esta zona para adaptarlo al trazado existente de la variante de La Marina, con lo que no existirá afección directa del sector proyectado sobre terrenos comprendidos en dicho PORN.  
2. Sin perjuicio de lo anterior, y ante la previsible incidencia indirecta del proyecto sobre el parque natural de la Salinas de Santa Pola, considerado LIC y ZEPA, debe completarse el contenido del estudio de impacto ambiental en todos aquellos aspectos relevantes para permitir una adecuada valoración de dicha incidencia, de acuerdo con lo que indica al respecto la Directiva 92/43/CEE».  
7. Informe del Servicio de Ordenación Sostenible del Medio, de 28 de junio de 2007, del que se extrae literalmente las siguientes manifestaciones:  
«Sin perjuicio de los efectos ambientales previsibles de la actuación proyectada, los cuales pueden alcanzar desde nuestro punto de vista niveles relevantes en aspectos como la incidencia paisajística o el vertido de aguas residuales, del análisis de la documentación aportada debe desprenderse la consideración de que dicha actuación no afecta de forma significativa al espacio denominado Salinas de Santa Pola en tanto que lugar incluido en la Red Natura 2000.   
La presencia, en dichas parcelas, de algunos retazos de hábitats de interés, en especial, de matorrales halo-nitófilos de Pegano-Salsoleta (1430), puntualmente asociados a otros hábitats relacionados con la presencia de suelos salinos como los matorrales halófilos (1420) e, incluso, las estepas salinas mediterráneas (1510\*) no son a nuestro juicio significativas teniendo en cuenta tanto al representación de dichos hábitats en áreas cercanas como el estado de conservación de los mismos».  
8. Informe del Servicio de Biodiversidad, de 6 de octubre de 2006, del que se extrae literalmente lo siguiente:  
«El verdadero impacto que causará esta urbanización es el de incrementar la fuerte presión humana que ya sufre ese parque natural, de forma que estas zonas semidegradadas dejan de ejercer su papel de «colchón protector» trasladándose su estado a las zonas externas del parque».  
9. Informe relativo al estudio acústico emitido por el Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico, de 6 de junio de 2006, en el que se informe lo siguiente:  
«Del análisis de los mapas de ruido diurno y nocturno se desprende que los niveles de ruido presentes en el interior del sector, podrían ser demasiado altos para uso de tipo sanitario, docente o residencial si se sitúan demasiado cerca de las carreteras. Usos tipo industrial y terciario se adaptan mejor a la situación acústica calculada.  
Al tratarse de un sector destinado al uso residencial se hacen imprescindibles medidas correctoras antirruido.   
Se plantea como única medida correctora que podrían ser efectivas las barreras antirruido, pero observados los resultados de varias de las simulaciones realizadas con diferentes alturas de barreras se desprende que no sería suficiente para conseguir los niveles sonoros en el exterior estén dentro de los límites.  
Conclusión:  
Como los niveles sonoros son superiores a los establecidos en la legislación vigente, se deberán tomar medidas correctoras adecuadas, si dichas medidas correctoras, no permiten reducir los niveles sonoros por debajo de los establecidos para zonas de uso residencial, se debería llevar a cabo una modificación de la ordenación territorial prevista.  
Se deberá completar el estudio acústico en los términos establecidos en el informe».  
10. Informe relativo al estudio acústico emitido por el Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico, de 21 de noviembre de 2006, en el que se solicita completar el estudio, al mismo tiempo que se informa lo siguiente:  
«Los niveles sonoros obtenidos mediante los modelos predicitivos son superiores a los establecidos en la legislación vigente, se deberán tomar medidas correctoras adecuadas. Si dichas medidas correctoras, no permiten reducir los niveles sonoros por debajo de los establecidos para zonas de uso residencial, se debería llevar a cabo una modificación de la ordenación territorial prevista.  
Se deberá completar el estudio acústico en los términos establecidos en el informe».  
11. Informe relativo al estudio acústico emitido por el Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico, de 3 de abril de 2007, del que se extraen, literalmente, las siguientes manifestaciones:  
«En el apartado de conclusiones de la nueva documentación aportada se indica que los niveles sonoros existentes en el interior del sector, serían incompatibles con el uso residencial que está previsto.   
Se indica que la medida más efectiva sería la introducción de pantallas acústicas antirruido a lo largo del trazado de la carretera N-332. Pero, no se justifica técnicamente la efectividad de dichas medidas correctoras.  
Asimismo, se realizan una serie de recomendaciones con objeto de alcanzar los estándares de calidad acústica tanto en el exterior como en el interior de las viviendas: adecuación de los cerramientos exteriores de las viviendas, situar las zonas verdes entre la carretear N-332 y la zona residencial. Pero, tampoco se analiza la reducción sonora que podrían suponer la adopción de las mismas».   
12. Informe Patrimonial de la DG de Patrimonio Cultural y Valenciano, de 31 de mayo de 2006, que resulta vinculante en los siguientes términos:  
«El proyecto Plan Parcial La Esmeralda del Sector MR-12 de Elche, cuyo promotor es la mercantil Perfect Investment SL. consta de la siguiente documentación:  
- Memoria de la documentación Ambiental  
- Planos  
Tras el oportuno examen se comprueba que se hace expresa referencia a la legislación patrimonial.  
Desde la consideración del patrimonio etnológico se evalúa este patrimonio estableciendo medidas para su preservación.  
Por lo que visto el precepto indicado y de conformidad con el informe de los Servicios Técnicos se informa favorablemente a los efectos patrimoniales contemplados en el art. 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano Plan Parcial la Esmeralda, Sector Mr-12 de Elche.  
El presente informe se contrae al EsIA en los términos en que se ha descrito la actuación literal y gráficamente con el sello de autorización en todas y cada una de las páginas del documento, en prueba de conformidad, con la expresa advertencia de que si como consecuencia de otras legislaciones sectoriales y protectoras, se produjeran variaciones con respecto a la propuesta ahora informada, deberá someterse de nuevo al informe vinculante establecido en el art. 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano».  
13. Informe de la Sección Forestal del Servicio Territorial de Medio Ambiente, de 11 de agosto de 2006, de carácter desfavorable, en el que se establecen las siguientes consideraciones:  
«La delimitación del sector afecta a terrenos del monte núm. 77 del CUP, sierra del Molar, propiedad de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo determinado en el plano de deslinde del monte.  
El monte se encuentra deslindado y amojonado.  
Por todo ello se informa desfavorablemente la propuesta que se presenta en tanto no sea corregida la delimitación del sector de acuerdo con el deslinde y amojonamiento del monte, en orden a subsanar la afección existente».  
14. Informe del Servicio de Ordenación Territorial en relación con el estudio de inundabilidad, de 9 de enero de 2007, del que se extraen, literalmente, las siguientes manifestaciones:  
«Conclusiones: por todo lo anterior expuesto se considera necesario que el técnico redactor del estudio de inundabilidad complete el mismo en los términos señalados en el organismo de cuenca».  
15. Segundo informe del Servicio de Ordenación Territorial en relación con el estudio de inundabilidad, de 28 de mayo de 2007, del que se extraen, literalmente, las siguientes manifestaciones:  
«1.Visto el informe favorable de fecha 25 de abril de 2007, emitido por el Servicio de Proyectos de la División de Recursos Hidráulicos sobre la adenda al estudio de inundabilidad presentada el 8 de marzo de 2007, en el que se demuestra que la avenida de 500 años no sobrepasará en ningún caso la cota +5 m.s.n.m., mientras que el punto más bajo del sector se encuentra situado a cota +13 m.s.n.m., además de contar con la protección que ejerce el terraplén de la carretera N-332 sobre la zona seleccionada, que no existía cuando se realizaron los estudios del PATRICOVA.  
2. Visto el segundo informe de fecha 24 de abril de 2007, con registro de salida de la Confederación Hidrográfica el día 15 de mayo de 2007, en el que se señala lo siguiente:  
Si son ciertos los datos presentados, el sector se ubica a una cota mínima de 13 m, superior a la inundación, de donde se deduce que si el sector del Plan Parcial se sitúa en una ladera a una cota sobre la llanura de inundación muy superior a 0,80 m, que sería el calado máximo de la inundación marcado por el PATRICOVA, el sector queda lógicamente fuera de la zona de inundable AC23.  
Conclusiones: Por todo lo anteriormente expuesto se emite informe favorable a la aprobación del estudio de inundabilidad, al considerar que se cumplen las previsiones contenidas en el PATRICOVA y no existir inconveniente por el Organismo de Cuenca.  
Por otra parte, en cuanto la actuación afecte a dominio público hidráulico y/o zona de policía o a la posible incidencia en el régimen de corrientes, deberá ajustarse a lo dispuesto en la normativa vigente, igualmente se deberá obtener autorización previa al vertido de las aguas pluviales, así como si prevé realizar captaciones de agua superficial o subterránea».  
16. Informe del Servicio de Ordenación Territorial sobre la compatibilidad de criterios del PP «La Esmeralda I. Sector MR12» con el PATEMAE, de 3 de abril de 2007, en el que se informa que:  
«El Plan de Acción Territorial del Entorno Metropolitano de Alicante y Elche (PATEMAE) fue sometido a información pública el 11 de marzo de 2005. En la actualidad aún no ha sido aprobado.  
No obstante, y con la salvedad de lo anterior, se observa que en el PATEMAE, la totalidad del sector MR-12 se encuentra dentro del área afectada por los criterios de planificación de suelo no urbanizable núm.6. Criterios desarrollados en la ficha de actuación 1.13.6.  
Criterio núm. 6: Necesidad intermedia de planificación para áreas de ocupación escasa y afecciones naturales»: El objetivo de esta actuación es la que posibles nuevos asentamientos respeten y sean compatibles con los valores naturales existentes. En nuestro caso, y siempre desde la información proporcionada por el propio PATEMAE, sus valores son principalmente agrícolas (ficha de actuación 1.3, de carácter indicativo) Valor que la ficha 1.13.6 nos reconoce de segundo orden y toda ella con un carácter indicativo».  
17. Informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar sobre el PP Esmeralda Sector MR-12, de 17 de marzo de 2009, que informa favorablemente y del cual se extraen literalmente los siguientes aspectos:  
17.1. Afección a dominio público hidráulico o a sus zonas de servidumbre y de policía e incidencia en el régimen de corrientes:  
En el entorno de la actuación no se localiza ningún cauce, por lo que no existe afección ni se producirá incidencia en el régimen de corrientes.  
Por otro lado, según el PATRICOVA, la zona donde se ubica la actuación, en su extremo norte es inundable de riesgo 6, de acuerdo con el informe del servicio de hidrología: «si el sector del plan parcial se sitúa en una ladera a una cota sobre la llanura de inundación muy superior a 0.80m que sería el calado máximo de inundación marcado en el PATRICOVA, el sector queda lógicamente fuera de la zona inundable AC23».  
17.2. Disponibilidad de recursos hídricos:  
El volumen de incremento de demanda anual previsto, según la documentación de la Mancomunidad de los Canales del Taibilla, es de 66.683 m³. Dicho volumen se ha obtenido por el solicitante para las 333 viviendas, con una ocupación media de 3 hab. y una dotación de 300l/hab/día. Estimado una población estacional del 40%.  
...el origen del agua con la que se pretende atender el incremento de demanda producido por la actuación es la red municipal, que se abastece de la Mancomunidad de los Canales del Taibilla.  
El informe de la Mancomunidad de los Canales del Taibilla indica:  
«A lo largo de este año los recursos mínimos legalmente disponibles por el organismo superan en el corto plazo las necesidades previsibles.  
A partir de 2010, dichos recursos disponibles pueden totalizar un volumen que supera en más de 100 hm³ a la demanda actual, posibilitando el abastecimiento de una población adicional superior al millón de habitantes».  
De acuerdo con lo anterior se deduce que el incremento de demanda previsto puede ser atendido desde dicho origen.  
Afecciones legales  
1. El entorno en el que se sitúa el sector es especialmente valioso, desde el punto de vista ambiental, por la presencia, por un lado de las zonas húmedas más importantes de la provincia de Alicante: Las Salinas de Santa Pola, El Hondó de Elx, Els Carrisars d'Elx, el Hondó de Amorós y la desembocadura y frente litoral del Segura, y por otro, los montes de utilidad pública de la sierra del Molar y las Dunas de Elx; los cuales presentan un valor ambiental destacable, puesto que son los únicos enclaves de bosque litoral mediterráneo existentes en un entorno, básicamente, agrícola.  
Esta situación hace, desde el punto de vista ambiental, que este entorno presente valores ambientales relevantes y una gran biodiversidad, puesto que los distintos espacios naturales existentes están interconectados entre sí, gracias a la presencia de suelos agrícolas, que actúan como conectores biológicos.   
Estos suelos agrícolas, de los que forma parte el sector objeto de esta evaluación, se disponen en una franja, de anchura variable entre 1000 y 1500 metros, entre la sierra del Molar y la zona húmeda (salinas de Santa Pola y Els Carrisals d'Elx), los cuales deberían extenderse hasta las Dunas de Elx.  
Por tanto, en este entorno son tan importantes, desde el punto ambiental, los suelos agrícolas como los propios espacios naturales, por lo que para evitar la degradación de dichos espacios, se debería proteger también, dichos suelos agrícolas.  
El sector de estudio en cuestión ocupa una posición estratégica, puesto que entorno al mismo, en un radio comprendido entre 0 y 1.500 mtrs., se encuentran:   
- El Parque Natural de Les Salines de Santa Pola, que a su vez es LIC, ZEPA y Zona Húmeda.  
- Las Microrreservas de Les Salines y Les Dunes del Pinet.  
- La LIC Les Dunes de Guardamar.  
- El monte de Utilidad Pública La Sierra del Molar.  
El desarrollo del sector produciría un efecto barrera y una pérdida tal de las funciones de conexión biológica que impedirían la eficacia de cualquier medida correctora que en un futuro se pudiese plantear para la preservación de este corredor ecológico.  
Visto el enclave del sector de estudio, se desprende que para poder evaluar adecuadamente el impacto que el desarrollo del sector produciría en su entorno inmediato, el ámbito de estudio elegido debería haber abarcado una zona que fuese más allá de los límites del propio sector. Con un ámbito de estudio mayor se hubiese podido evaluar el funcionamiento del sector como elemento de conexión, así como las posibles interacciones existentes entre los distintos enclaves naturales que lo rodean.  
Consecuentemente, al haberse restringido el área de estudio no se han evaluado los efectos indirectos que el desarrollo del sector podría producir sobre los elementos naturales de su entorno, ni se responde a la directiva 92/43/CEE, que exige la realización de una evaluación específica de los efectos que la realización de determinados planes y proyectos puedan tener sobre la conservación de los lugares que lo componen.  
2. Respecto al parque natural de Les Salines de Santa Pola, a día de hoy, el sector se encuentra en el límite de la zona de afección y no dentro, como lo estaba hasta hace poco, puesto que por motivos legales se optó por tomar como límite de la misma el trazado de la circunvalación, como se desprende del informe de la Dirección General de Planificación y Ordenación del Territorio relativo a la afección al PN de las Salinas de Santa Pola, de 20 de septiembre de 2006.   
Este límite no es un límite ambiental, puesto que la unidad ambiental es la misma a un lado y otro de la circunvalación. Esto se aprecia, claramente, cuando observamos la ortofoto de 1997, puesto que en ese momento no existía dicha circunvalación, y por tanto, existía esa unidad. Asimismo, en dicha ortofoto se puede observar como las edificaciones no habían ido más allá de la antigua N-332, y el sector de estudio se encontraba formando parte de un continuo, por una parte cultivado y por otra en estado natural, a excepción del pequeño núcleo de viviendas existentes, que debieron gestarse al margen de la legislación urbanística vigente.  
Por otra parte, un trazado viario no debe asimilarse a una barrera física, puesto que a un lado y al otro los terrenos siguen teniendo las mismas características agronómicas, y respecto a la fauna, mediante las adecuadas medidas correctoras, como la creación de pasos de fauna, se sigue permitiendo el tránsito de la mismas, mientras que para las aves no supone impedimento alguno. No obstante, en el caso de que se llegara a desarrollar el sector, al tratarse una intervención superficial y volumétrica, por un lado, supondría la eliminación del recurso natural suelo, y por otro, el paso de fauna sería casi imposible de producirse.  
Por tanto, si se desarrollara el sector produciría un impacto negativo e irreversible en la función de conector biológico que, en el momento actual, el sector desarrolla junto con los suelos colindantes.  
Por tanto, el sector, libre en aproximadamente el 80% de su superficie, funciona ambientalmente igual que el terreno contiguo, por lo que debería conservar su función agrícola moderadamente intensiva. Función que se le asigna en el plano de «Orientaciones y limitaciones de Uso» del Mapa Geocientífico de la Provincia de Alicante.  
3. Respecto a la Sierra del Molar, MUP AL1040AL077. Por el norte la masa forestal afectada por el sector queda aislada del resto por la carretera de Elx a La Marina CV-853, mientras que por el sur, la porción que se vería afectada por el desarrollo de la rotonda forma parte de la masa forestal propiamente dicha.  
La afección por el norte no se produciría, siempre y cuando se produjera la redelimitación del sector, tal y como se establece en el informe emitido por la Sección Forestal del Servicio Territorial de Medio Ambiente, y la zona se dejara libre de edificación. Asimismo, se podría mejorar el estado de dicha masa forestal mediante la repoblación propuesta en el EsIA, sin embargo, en el caso de la rotonda esto no sería posible, puesto que resultado de la realización de la misma sería la completa eliminación de la masa arbórea y su imposibilidad de reforestación.  
Asimismo, esta vertiente de la sierra del Molar es la única zona de pinar existente en la zona, que aún se mantiene en buen estado, por lo que se debería haber valorado adecuadamente la afección que el aumento de la presión urbanística produciría sobre la misma, como el desplazamiento de la fauna hacía el interior así como el incremento del riesgo de incendio.  
4. El valor ambiental de la zona, a su vez, ha sido reconocido por el Plan de Acción Territorial del Entorno Metropolitano de Alicante y Elche (PATEMAE), el cual habiendo realizado un estudio a escala territorial, y por tanto, una evaluación más adecuada del estado del sector en comparación con el entorno, ha adjudicado a este enclave la clasificación como zona con valor ambiental-paisajístico, vegetación y agrícola, en las que se establecerán mecanismos de restricción de nuevas implantaciones en favor de los valores naturales, una vez analizados los niveles de ocupación por diseminado existentes en la zona.  
Asimismo, el Informe del Servicio de Ordenación Territorial sobre la compatibilidad de criterios del PP «La Esmeralda I. Sector MR12» con el PATEMAE, de 3 de abril de 2007, informa que los valores de este sector son principalmente agrícolas. Por tanto, como medida preventiva y como principio de cautela, se debería dejar en su estado natural, permitiéndose, sólo, el uso agrícola.   
5. El límite norte del sector es la circunvalación a al N-332, lo que implica, de acuerdo a la legislación vigente, mantener unas zonas de reserva.  
Consideraciones ambientales  
1. El sector se encuentra, en parte, dentro de la zona de inundación del cono aluvial del Vinalopó, no obstante, todo el terreno en el que se asienta el sector está formado por limos provenientes de las sucesivas crecidas del río Vinalopó. Es decir, se propone el desarrollo sobre un suelo que el mapa geocientífico de Alicante clasifica como unidad morfológica «aluvial».   
Este riesgo de inundación, en este caso en concreto, nos informa que gran parte del sector forma parte, desde el punto de vista hidrogeológico y ambiental, de la misma unidad ambiental de las Salinas. De hecho, el suelo presenta un alto índice de salinidad, que es lo que hace que el uso agrícola sea moderado, y que existan, en algunas parcelas retazos de hábitats de interés e incluso, estepas salinas mediterráneas, siendo éstas últimas un hábitat prioritario.  
Por tanto, desde el punto de vista ambiental, y existiendo en el municipio suelos urbanizables sin colmatar, se entiende que tanto el proyecto como su emplazamiento no son adecuados, puesto que es una propuesta contraria a la utilización racional del suelo y a al uso responsable de los recursos naturales. Criterios, establecidos en el art. 4 de la Ley 6/1989, de 7 de julio, de Ordenación del Territorio de la Comunitat Valenciana (en adelante LOT).  
2. Revisada la cartografía temática del SIT de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda se observa que la capacidad de uso del sector es elevada Clase B y moderada Clase C, lo que supone una notable vocación agrícola de estos terrenos, uso que ha sido el predominante en la zona hasta el momento. Asimismo, el mapa geocientífico de la provincia de Alicante de orientaciones y limitaciones de uso reconoce la vocación agrícola del sector, estableciendo como uso el «agrícola moderadamente intensivo».  
La cartografía del Corine Land Cover recoge la presencia de dos unidades ambientales claramente diferenciadas, al oeste del sector coincidente con La Sierra del Molar destaca la presencia de una zona que clasifica como «Forestal con vegetación natural y espacios abiertos - Grandes formaciones de matorral denso o medianamente denso» y el resto del sector que clasifica como agrícola.  
A su vez, dentro de la zona agrícola, el Corine Land Cover establece las siguientes clasificaciones:  
- Mosaico de cultivos anuales con cultivos permanentes en regadío.  
- Cultivos herbáceos en regadío.  
- Mosaico de cultivos agrícolas en regadío con espacios significativos de vegetación natural y semi-natural.  
La zona de Mosaico agrícola, natural y semi-natural se corresponde con las zonas del sector en las que se observó que mantienen elementos naturales significativos, entre los que existen algunos retazos de hábitat de interés comunitario matorrales halo-nitrófilos de Pegano-Salsoleta (1430), puntualmente asociados a otros hábitats relaciones con la presencia de suelos salinos como los matorrales halófilos (1420) e incluso, las estepas salinas mediterráneas (1510\*), que aunque a juicio del Servicio de Ordenación Sostenible no resulta significativa esta presencia, desde el punto de vista ambiental y evaluando el sistema en su conjunto, cabe indicar que la existencia de los mismos garantiza una futura regeneración del sector, lo que ayudaría, a su vez, a la preservación de la función de «colchón protector» o «corredor biológico» que el sector desempeña actualmente.  
Realizado un análisis del valor del suelo, el desarrollo del sector no es adecuado puesto que se propone la eliminación de un suelo fértil y con elementos naturales significativos, que además, están realizando una función de protección de un espacio de gran valor, que ya no se podrá recuperar; existiendo en el término municipal otros suelos que a pesar de tener un mismo valor agrícola, por su situación tienen un menor valor ambiental, como aquellos terrenos que se sitúan en torno al núcleo de La Marina, suelos más antropizados que los elegidos.  
Por otra parte, el emplazamiento del sector no se adecua a los objetivos de la LOT, y en concreto a los que establece en su art. 67, en el que se indica que se debe obtener la máxima rentabilidad de las tierras fértiles, impidiendo sobre ellas nuevos asentamientos urbanos y fomentando la urbanización en tierras de escasa productividad o como expansión de núcleos existentes, siempre y cuando esté justificado.  
Por tanto, y visto lo anteriormente expuesto, queda justificado, en mayor grado, la vocación de agrícola-natural de este terreno, y por tanto, su inclusión en el régimen de suelo no urbanizable común, definido por el mismo Plan General de Elche, en su artículo 198 como: «Este Plan General clasifica como suelo no urbanizable en su categoría común todo aquel que no sea objeto de clasificación como urbano o urbanizable y que por sus características deba ser excluido del proceso de urbanización y no necesite estar sujeto a especiales medidas de protección».  
3. En el sector se detecta la presencia de diversos canales de riego, denominados Canales de Irles, así como la existencia de una vaguada en la zona central, siendo la zona preferente de dirección de escorrentías superficiales del sector. Tanto los canales como la vaguada van a desembocar en las parcelas de cultivos situadas al Norte de la circunvalación, por lo que en mayor o menor medida, estos elementos están aportando agua a Las Salinas de Santa Pola, cuya alimentación se basa en el agua marina, agua pluvial y retornos de riego.  
La cantidad de agua que discurre por estos canales es significativa, como se indica en el EsIA, puesto que la presencia de ejemplares de especies con mayores necesidades hídricas y más típicas de ambientes humedad, ligadas a estas corrientes de agua artificial, así lo confirman.   
Por tanto, el desarrollo del sector, que no propone el mantener expeditos estos cursos de agua, supondría la supresión de elementos pertenecientes a uno de los principales medios de recarga de esta zona húmeda, así como la impermeabilización del suelo, por lo que el aporte de agua a la zona húmeda de Las Salinas se vería reducido. Aspecto que no ha sido tenido en cuenta en el EsIA.  
4. En la zona suroeste del sector, junto a la CV-853, hay un grupo de viviendas diseminadas, las cuales, en volumen y en presencia no implica la pérdida de los valores ambientales en la zona, puesto que estas se encuentran agrupadas junto a la carretera de Elche a La Marina, dejando el 80% de la superficie del sector libre de edificación y en su estado natural, como se confirmó en la visita de campo realizada al lugar.   
Por otra parte, el promotor justifica esta reclasificación indicando que el grupo de viviendas existentes conforman núcleo de vivienda consolidada y que el PGOU permite el desarrollo de suelos clasificados como suelo no urbanizable común clave 51, cuando éstos se localicen junto a núcleos rurales. Sin embargo, la Ley 10/2004, de 9 de diciembre, del Suelo No Urbanizable reconoce la existencia de estos núcleos que se han formado al margen de la los procesos formalizados de urbanización, con el fin de minimizar el impacto de los mismos sobre el medio ambiente, dotándoles en última instancia de las infraestructuras y servicios suficientes para mantenerlos en adecuadas condiciones.  
Por tanto, se entiende que desde la Ley del Suelo No Urbanizable el crecimiento planteado a partir de la existencia de este núcleo de viviendas no está justificado, ni tampoco desde el punto de vista ambiental, puesto que la mayor parte del suelo del sector permanece libre de edificación, llegando a encontrar zonas en su estado natural.  
Por otra parte, aunque en la zona exista este grupo de viviendas, se entiende que, existiendo entorno al núcleo urbano de La Marina, sectores de suelo urbanizable sin desarrollar, tal y como se desprende del informe emitido por el técnico de urbanismo del ayuntamiento de Elche, y evaluada la función de corredor que esta zona presenta, los nuevos desarrollos deberían haber sido planteados en los sectores de suelo urbanizable existentes pendientes de desarrollar.  
Asimismo, el EsIA no recoge alternativas a este respecto, por lo que no se considera, desde el punto de vista ambiental, adecuadamente valorada y justificada la elección de este sector.   
5. El estudio del medio perceptual incluido en el EsIA establece que, debido a lo llano del relieve las cuencas visuales son amplias, apreciándose la Sierra del Molar como el potencial punto de observación desde donde la visibilidad alcanzará límites mayores, dado que se sitúa a cotas más elevadas. A su vez, esta situación hace que el sector resulte perfectamente visible en un radio de 3.500 m (correspondiente al Umbral de nitidez), destacando su especialmente elevada visibilidad desde la N-332 y la CV-853, lo que obligaría a reforzar la necesidad de una correcta minimización del impacto perceptual.  
Por tanto, al situarse el sector en una cota superior al parque natural de Las Salinas de Santa Pola, implica que el sector aparecerá, junto a la Sierra del Molar, de telón de fondo de las mismas, por lo que su desarrollo afectará considerablemente a la percepción visual del entorno de las salinas, como se pudo comprobar en la visita realizada al lugar. Esta situación se refleja en los planos presentados en el análisis paisajístico contenido en el estudio de paisaje presentado, en el que se observa que el sector se sitúa en un punto con un gradiente hipsométrico medio-alto y en una zona de impacto visual alto.  
El desarrollo del sector, al introducir un elemento tectónico extraño a este paisaje, generaría un impacto visual alto en el entorno natural de Las Salinas, lo que supondría un considerable descenso en la calidad de percepción, caracterizado por las amplias visuales existentes que permiten ver una extenso paisaje en el que domina el espacio abierto, enfatizado por la extensa lámina de agua de las Salinas, cuya horizontalidad está reforzada por la presencia de La Sierra del Molar.  
6. La carretera de circunvalación N-332, y la carretera de Elx a La Marina CV-853 son dos fuentes sonoras potenciales, por lo que durante el procedimiento administrativo se solicitó la realización de un estudio acústico con el fin de garantizar que en el sector de estudio se daban los niveles de ruido adecuados para el uso residencial, factor importante para garantizar la no afección por contaminación acústica y por tanto, unas adecuadas condiciones de habitabilidad.  
Evaluado el estudio acústico y los informes emitidos por los técnicos competentes en la materia, se determina que en el interior del sector se dan niveles sonoros, tanto en período diurno como nocturno, incompatibles con el uso residencial, observándose, tal y como se establece en el EsIA, que se hace imprescindible la utilización de medidas correctores antirruido.   
Establecida la necesidad de disponer barreras antirruido, el EsIA establece que tras la simulación con barreras de 4 metros de altura, siguen manteniéndose en el sector pequeñas zonas en las que se superarían los límites sonoros establecidos por la normativa valenciana, tanto en período diurno como nocturno.  
Esta medida correctora para paliar el impacto de la contaminación acústica, también produciría un impacto desfavorable sobre el paisaje, puesto que ahora es una zona en la que predomina la horizontal y las visuales abiertas, mientras que si se dispusieran las barreras acústicas, están serían, además, barreras visuales que distorsionarían el paisaje peculiar de las Salinas.  
Por todo ello, se establece que la medida correctora a adoptar sería la actuación sobre el aislamiento en fachadas de los edificios, pero esta medida no ha sido convenientemente analizada, como se señala en el informe emitido por el Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico, por lo que no queda garantizada la no afección a las personas.  
Esta última medida correctora no serviría para la tipología elegida, vivienda unifamiliar más jardín, puesto que, actuando sobre fachada se conseguirían unos niveles acústicos apropiados en el interior de la vivienda, siempre y cuando las ventanas permaneciesen cerradas. Lo que no sucedería en el jardín dónde se darán unos niveles de ruido no aptos para el uso residencial.  
Por otra parte, si se hubiese realizado un estudio de alternativas adecuado en el que en una de ellas, reflejara un emplazamiento diferente alejado de estos focos sonoros, principalmente de la N-332, se hubiera visto que este problema estaría solventado sin necesidad de adoptar excesivas medidas de protección y/o correctoras, ni llegar a soluciones tan extremas como tener solventar el problema en la fase de ejecución de la propia edificación.  
Por tanto, desde el punto de vista ambiental, no se considera resuelto el impacto relacionado con la contaminación acústica por lo que el desarrollo del sector no resulta viable bajo estas condiciones.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El articulo 16.2 m) del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por los particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente declaración de impacto ambiental  
  
Primero  
Se estima no aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de Plan Parcial La Esmeralda-I sector MR-12 del término municipal de Elx (Alicante), promovido por el Ayuntamiento de Elx, puesto que:  
a) El sector presenta unos valores, expuestos en las consideraciones ambientales y reconocidos en los informes que constan en el expediente, así como en las cartografías revisadas, que lo hacen merecedor de la clasificación de suelo no urbanizable común, que garantiza su exclusión del proceso urbanizador, con el fin de mantener su función de Colchón y/o corredor biológico, que en el momento actual desempeña.  
b) Visto el enclave en el que se sitúa y la normativa establecida por la Directiva 92/43/CEE, el entorno de estudio que se ha considerado no es el apropiado, puesto que es el área de influencia del mismo es mucho mayor, por tanto, el proyecto no se considera correctamente estudiado desde el punto de vista ambiental y no cumple con los objetivos fundamentales de la Ordenación del Territorio de la Comunitat Valenciana.  
c) Entorno al núcleo urbano de La Marina existen 6 sectores de suelo urbanizable por desarrollar, por lo que se entiende que esta reclasificación no obedece a una necesidad urgente e inaplazable o a un interés general, que justifique la necesidad real de esta reclasificación.  
d) Por situarse el sector en una cota superior a la del PN de Las Salinas de Santa Pola, desde la N-332 y la CV-853 será altamente visible, lo que supondría un importante impacto visual en el entorno natural de Las Salinas de Santa Pola.  
e) Dados los elevados niveles sonoros existentes en el interior del sector, el emplazamiento no se considera apto para el uso residencial.  
f) La existencia de un grupo de viviendas en el sector, que fueron construidas al margen de la legislación vigente, y que sólo suponen, aproximadamente, el 15% del sector, no justifica el desarrollo de este sector, desde un punto de vista medioambiental; dado que para minimizar los efectos que generan en el entorno actualmente cabría aplicar lo dispuesto en la Disposición Transitoria 4 de la Ley 10/2004 de Suelo No Urbanizable.  
  
Segundo  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
  
Tercero  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 17 de junio de 2009.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno».  
  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 343/2008-AIA.  
Título: Gestor de Residuos de Envases que han contenido RTP.  
Promotor: Manc Reciclaplast, SL.  
Localización: polígono industrial el Llano C/7, parcela 34, 35 y 37 del término municipal de Buñol (Valencia).  
Órgano Sustantivo: Servicio de Residuos Industriales de la Dirección General para el Cambio Climático.  
Descripción del proyecto  
El proyecto consiste en la legalización de una empresa gestora de residuos de envases que han contenido RTP con el fin de obtener autorización administrativa para la gestión de residuos peligrosos. La capacidad de tratamiento prevista no supera las 10 toneladas/día.  
La empresa se ubica en una nave industrial de 4.750 m², ubicada en una parcela de 12.953 m² sita en la calle 7 del polígono industrial El Llano de Buñol.  
La operación de gestión solicitada consiste en la recuperación de residuos de envases de plástico contaminados. Para desarrollar la actividad la empresa cuenta con los siguientes equipos:  
- Equipo de lavado y densado de plásticos  
- Molino triturador  
- Electroventilador  
- Cintas transportadoras  
- Silo mezclador  
- Sinfines transportadores de material  
- Báscula de pesaje  
La actividad se desarrolla del siguiente modo:  
- Entrada de residuos contaminados  
- Recepción, control y almacenamiento temporal  
- Zona de triturado  
- Zona de lavado:  
Zona donde se lava con sosa cáustica en una primera balsa (3.000 l)  
Aclarado con agua limpia, en una segunda balsa (3.000 l)  
- Zona de secado mediante centrífuga  
- Almacenamiento de material plástico limpio y seco  
Las aguas sucias de la primera balsa son dirigidas a un depósito de 25.000 l. En espera de ser entregadas a gestor final. Las aguas de la segunda balsa pasan a la primera para continuar con el proceso.  
Según proyecto, la zona de trabajo está dotada de arquetas ciegas de recogida de líquidos provenientes de las balsas de lavado que son dirigidos al depósito de aguas sucias.   
La actividad segrega los residuos generados como consecuencia de su actividad (aguas sucias, lodos de la balsa de lavado y restos sólidos de la balsa de enjuague, entre otros) entregándose a gestor autorizado.  
Alternativas  
El estudio de impacto no incluye alternativas a la actuación proyectada debido a que, la ampliación propuesta, supone un aumento en la capacidad de tratamiento de residuos de la planta existente y, por tanto, se desarrollará en el mismo emplazamiento que actualmente ocupa la actividad.   
Afecciones legales  
Según el estudio de impacto ambiental, el emplazamiento donde se ubica la actividad tiene la calificación urbanística adecuada para la actividad según las normas urbanísticas del Ayuntamiento de Buñol.   
La parcela se encuentra situada en suelo urbano, zona industrial. El polígono cuenta con todos los servicios propios de la urbanización: viales, aceras, red de agua potable, canalización telefonía, red eléctrica, red alcantarillado y depuración de aguas residuales.   
La industria se encuentra clasificada como molesta y peligrosa por manipular envases que han contenido residuos peligrosos.  
La actividad proyectada es de gestión de residuos, conforme la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de residuos de la Comunitat Valenciana, quedando sometida a la correspondiente autorización administrativa por la Conselleria competente en medio ambiente.  
La actividad queda sometida al régimen establecido en el Real Decreto 9/2005, de 14 de enero, sobre actividades potencialmente contaminantes del suelo, al estar incluida en la relación de actividades recogida en el anexo I del mismo.  
Consideraciones ambientales  
Las posibles afecciones ambientales derivadas de la actividad son las siguientes:  
- Incremento de la circulación de vehículos con envases que contienen residuos peligrosos, posibles derrames de residuos peligrosos en el proceso de descarga, posible contaminación del suelo y aguas subterráneas, posibles emisiones de vapores de sustancias contenidas en los envases, incremento del riesgo de incendio, incremento del consumo de productos químicos para limpieza de envases, incremento del consumo de agua, incremento del consumo de energía, generación de ruido y vibraciones.  
Como medida protectora, se desarrolla un plan de emergencia de la planta de acuerdo al Reglamento contra incendios en establecimientos industriales del RD 2267/2004.  
Para incrementar las medidas protectoras y correctoras deberá diseñarse un programa de vigilancia ambiental, que se integre en cada una de las actuaciones que se desarrollan en la nave. De este modo permitirá:   
- Asegurar las condiciones de operación de acuerdo con lo establecido en el estudio de impacto ambiental, comprobando que las medidas preventivas y correctoras propuestas se han realizado y se encuentran en buen estado de funcionamiento. Estas medidas se completarán con los condicionantes propuestos en la presente declaración de impacto ambiental.  
- Facilitar la gestión ambiental, verificando los impactos previstos y permitiendo controlar los imprevistos.  
- La correcta gestión intracentro de los residuos, de forma que se eviten las mezclas que conlleven un aumento de la peligrosidad de los residuos o dificulten su gestión posterior. Para ello se mantendrá correctamente formado al personal vinculado a la gestión de los residuos.  
- El programa de vigilancia ambiental se implementará con un programa de buenas prácticas, para evitar la generación de residuos o conseguir su reducción, o la de la cantidad de sustancias peligrosas o contaminantes presentes en ellos.  
Tramitación administrativa  
0. Antecedentes.  
Con fecha 21 de mayo de 2007, el Área de Residuos remite al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, el expediente de referencia remitido por el Área de Residuos, solicitando la correspondiente evaluación de impacto ambiental. Se adjunta la siguiente documentación:  
- Proyecto técnico  
- Estudio de impacto ambiental y plan de emergencia  
En julio de 2007, se solicita al Servicio de Residuos Industriales, informe técnico sobre el proyecto y el certificado del resultado de la información pública del expediente.  
En junio de 2008, se reitera la documentación solicitada, advirtiendo de la caducidad del expediente.   
El 7 de noviembre de 2008, la directora general de Gestión del Medio Natural, declara decaído y paralizado el expediente 132/07-AIA de proyecto de gestión de residuos peligrosos tramitado por la empresa Manc Recyclaplast, SL en el término municipal de Buñol.  
1. Remisión expediente y alegaciones  
En fecha 10 de diciembre de 2008, tiene entrada en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, la documentación completa del expediente de referencia. A dicha documentación se le abre el expediente 343/08-AIA.  
Se certifica por parte del Ayuntamiento de Buñol que el procedimiento ha sido sometido a información pública en el tablón de edictos del Ayuntamiento y en el BOP por plazo de treinta días y practicadas las notificaciones a los vecinos inmediatos, no se han presentado alegaciones.  
Se adjunta informe técnico del Servicio de Residuos Industriales. En dicho informe se describen las características de la actividad, los equipos disponibles, la sistemática de trabajo y los residuos generados en dicha actividad. Se indica además que se ha adoptado un plan de emergencia y establecido una serie de medidas de control operativas.  
Se indica que desde el punto de vista de la normativa de residuos, la actividad es conforme a los objetivos establecidos en la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de Residuos de la Comunitat Valenciana y el desarrollo reglamentario vigente en materia de residuos peligrosos. En este sentido cabe recalcar que, dada la capacidad de tratamiento establecida, no le es de aplicación la Ley 2/2006, de 5 de mayo, de Prevención de la Contaminación y Calidad Ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. La actividad propuesta se encuentra incluida en el epígrafe d.1) Instalaciones de valorización y eliminación de residuos peligrosos» del anexo I del Decreto 162/1990 de 15 de octubre, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El articulo 16.2 m) del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por los particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.   
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto para la obtención administrativa como gestor de residuos de envases que han contenido RTP, promovido por Manc Recyclaplast, SL en la calle 7 del polígono industrial El Llano, del término municipal de Buñol (Valencia), siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del proyecto y estudio de impacto ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo de la presente declaración de impacto ambiental.  
  
Segundo  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:  
1. Se deberá disponer de un programa de vigilancia ambiental, dotado con el personal y los equipos adecuados que permita garantizar la eficacia de las siguientes medidas protectoras y correctoras:  
- Disponer de material absorbente no inflamable para poder solventar los pequeños derrames si se producen. El absorbente contaminado se gestionará según la naturaleza del derrame.  
- Disponer de los medios y equipos para controlar un posible incendio en las instalaciones. Así como un sistema de evacuación eficaz del personal.  
- Los residuos generados en la empresa serán adecuadamente almacenados, etiquetados y entregados a gestor autorizado, según la Ley 10/2000 de 12 de diciembre de Residuos. Los residuos que pudieran generar vertidos se almacenarán en recipientes homologados. En ningún caso se permitirá su almacenamiento en el exterior de la nave.  
- Limpiar diariamente las instalaciones.   
- Comprobar trimestralmente el mantenimiento adecuado de la maquinaria.  
- Revisar semestralmente el buen estado del pavimento de impermeabilización del suelo.  
- Comprobar semanalmente las arquetas y cubetos de retención de derrames y revisión de los depósitos. Se comprobará la ausencia de derrames.  
- Realizar auditorías acústicas periódicas según establece el Decreto 266/2004, de 3 de diciembre, que desarrolla la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de protección contra la contaminación acústica.   
- Gestionar adecuadamente los lodos y aguas procedentes del proceso de lavado.  
- Controlar el vertido de aguas a la red de alcantarillado.  
2. El titular de la instalación estará obligado a remitir a la Dirección General de Calidad Ambiental el informe de situación preliminar con respecto a suelos contaminados exigido por el art. 3 del Real Decreto 9/2005, de 14 de enero, sobre actividades potencialmente contaminantes del suelo.  
  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.  
  
Valencia, 12 de junio de 2009.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno».  
  
Valencia, de 22 de octubre de 2012.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML