Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 7955, del 11-01-2017 (2016/9921)

RESOLUCIÓ de 17 de novembre de 2016, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 68/15-AIA Segorbe.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7955

Data del DOGV
:   11-01-2017

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2016/9921

CVE


Data del document
:   17-11-2016

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 17 de novembre de 2016, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 68/15-AIA Segorbe. [2016/9921]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 68/15-AIA Segorbe.  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 68/15-AIA.  
Títol: Planta de fabricació i envasat de sucs i nèctars de fruites, cremes alimentàries, gaspatxos i altres.  
Promotor: New Action Next Business, SL.  
Autoritat substantiva: Servei de Lluita Contra el Canvi Climàtic i Prevenció i Control de la Contaminació.  
Ref. òrgan substantiu: 533/13-IPPC.  
Localització: parcel·les 5 i 159 del polígon industrial La Esperanza. Terme municipal de Segorbe (Castelló).  
  
Descripció del projecte  
1r. Objecte del projecte:  
L'objecte del projecte és la sol·licitud de l'autorització ambiental integrada d'acord amb la Llei 6/ 2014, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats a la Comunitat Valenciana, per a una planta de fabricació i envasat de sucs i nèctars de fruites, cremes alimentàries, gaspatxos i altres ubicada en la localitat de Segorbe, província de Castelló.  
2n. Descripció del projecte segons la documentació aportada:  
El projecte s'ubica en les parcel·les 5 i 159 del polígon industrial La Esperanza del terme municipal de Segorbe, que tenen unes superfícies cadastrals de:  
- Parcel·la núm. 5: 56.736,33 m²  
- Parcel·la núm. 159: 7.357,21 m²  
Ambdues parcel·les disposen dels serveis d'energia elèctrica en MT, aigua i sanejament. En el cas de la parcel·la 5, es disposa a més del servei de gas natural, amb una estació de regulació i mesura.  
\* En la parcel·la 5 hi ha una edificació industrial amb les següents superfícies construïdes:  
  
Edificació Planta baixa Planta 1a Planta 2a Total  
Zona A 4.550,00 m² ?-m² ?-m² 4.550,00 m²  
Zona B + B- 36.777,70 m² ?-m² ?-m² 36.777,70 m²  
Zona C 800,00 m² 800 m² 800 m² 2.400,00 m²  
Total 42.127,70 m² 800 m² 800 m² 43.727,70 m²  
  
  
  
La zona A té una alçària de 21 m, la zona B+B- una alçària d'11 m i finalment, la zona C destinada a lavabos, vestuaris i oficines té 3 plantes amb una alçària per a cada planta de 3,50 m.  
Per a l'exercici de l'activitat s'adaptarà part de les edificacions existents, es demolirà una altra part, i es construiran noves edificacions, de manera que, en acabar les obres, la superfície edificada resultant serà de 41.696,80 m², amb una alçària màxima de 38,5 m. La zona C no serà objecte de modificacions, se li donarà el mateix ús que se li venia donant.  
L'execució de les obres inclou la realització d'una sitja autoportant per a l'emmagatzematge automàtic de producte acabat i molls d'expedició de producte. També es realitzaran molls per a recepció de matèries primeres i envasos-embalatges, així com per a retirada de residus.  
  
Es realitzarà una redistribució interior amb acabats sanitaris per a albergar-hi les diferents dependències i cambres de la indústria. S'adaptaran oficines, lavabos i sala de descans del personal, i es realitzaran altres modificacions per a cobrir les noves necessitats de la indústria.  
Finalment, es realitzaran algunes connexions noves i es realitzaran les instal·lacions necessàries per al funcionament correcte de l'activitat. Així mateix, s'adaptaran els carrers de circulació exterior a la parcel·la per a millorar la circulació dels camions en la parcel·la, i s'adequarà el tancament amb la pavimentació.  
En les taules següents es resumeixen les obres a realitzar en la parcel·la 5 per a l'exercici de l'activitat.  
  
Superfície a demolir.  
  
Edificació Planta baixa Planta 1a Planta 2a Total  
Zona A 4.550 m² ?-m² ?-m² 4.550 m²  
Zona B- 813 m² ?-m² ?-m² 813 m²  
Total 5.363 m² ?-m² ?-m² 5.363 m²  
  
  
  
Superfície a adaptar  
  
 Planta baixa Planta 1a Planta 2a Total  
Sup. resultant   
a adaptar 36.764,70 m² 800 m² 800 m² 38.364,70 m²  
  
  
  
Superfície de nova construcció  
  
Edificació Planta baixa Planta 1a Planta 2a Total  
Sitja-magatzem i zona d'entrada-eixida 3.443,55 m² ?-m² ?-m² 3.443,55 m²  
Molls expedició 1.488,55 m² ?m² ?m² 1.488,55 m²  
Planta 1a en nau   
a adaptar 1.433 m² ?m² 1.433,00 m²  
Sup. a construir 4.932,10 m² 1.433 m² ?m² 6.365,10 m²  
Sup. construïda  
resultant 41.696,80 m² 2.230 m² 800 m² 44.729,80 m²  
  
  
\*La parcel·la número 159, actualment sense edificar, es construirà una planta de tractament d'aigües residuals per a tractar un cabal de fins a 3.100 m³/dia. La depuradora prevista, d'acord amb les equivalències indicades en el Reial decret 11/1995 pel qual s'estableixen normes aplicables al tractament d'aigües residuals urbanes, té una capacitat de 186.000 habitants-equivalents.  
En la parcel·la 159 es construirà, a més, una nau per a emmagatzematge de xufes amb dimensions de 31,50 m x 18 m i amb 7 m d'alçària.  
  
Superfície a construir en aquesta parcel·la:  
- Edificació per a depuradora p. baixa - 14,45 m x 9,70 m: 140,17 m²  
- Magatzem per a xufes p. baixa - 31,61 m x 13,00 m: 410,93 m²  
- Total superfície construïda: 551,10 m²  
No obstant això, ha d'assenyalar-se que, a l'entrada de la documentació en les dependències d'aquesta direcció general, ja s'havien executat les obres fonamentals per a l'adequació de les instal·lacions existents als requeriments de la indústria. Així, tant les demolicions previstes, com la construcció de la sitja-magatzem i dels distints depòsits integrants de l'estació depuradora, estaven executades i falten per realitzar obres menors.  
A) Instal·lacions que inclou l'activitat:  
A.1) Baixa tensió de força motriu i enllumenat.  
A.2) Instal·lació de fluids:  
- Aigua gelada, incloent-hi un equip per a tractament addicional de l'aigua potable a afegir en els processos.  
- Aigua calenta, incloent-hi un depòsit de 90 m³ i circuits d'aigua a 85é C per a higienització.  
A.3) Instal·lació d'aire comprimit.  
A.4) Instal·lació de vapor: inclou inicialment 2 calderes de vapor de 12.000 kv/h, que posteriorment s'ampliaran amb 2 calderes addicionals de la mateixa capacitat, i un depòsit de 30.000 litres per a condensats i col·lector de distribució.  
A.5) Instal·lació de ventilació: amb extractors estàtics en coberta i buits de ventilació en façana. També es disposa d'extractors dinàmics.  
  
A.6) Instal·lació de seguretat contra incendis d'acord amb la normativa sectorial.  
A.7) Instal·lació frigorífica.  
A.8) Estació depuradora d'aigües residuals. Ubicada en la parcel·la 159 i dimensionada per a tractar 3.100 m³/dia amb la qualitat d'efluent requerida per a l'abocament a llit públic.  
B) Maquinària:  
La maquinària instal·lada, adequada per als processos a realitzar i dimensionada per a la capacitat de producció a aconseguir, inclou:  
- Depòsits de matèries primeres.  
- Equips de mescles.  
- Equips de dissolució.  
- Depòsits intermedis de mescles.  
- Pasteuritzadors, homogeneïtzadors i tancs de regulació asèptics previs a l'envasat.  
- Línies d'envasat en cartó, a temperatura ambient i refrigerada.  
- Transportadors i robots paletitzadors amb embolcadores de palets.  
- Equips de control informàtic i automatització del magatzem de producte acabat.  
Tanca: tot el perímetre de l'activitat estarà tancat. En l'accés a les instal·lacions hi haurà una porta corredissa de 8 m de longitud i una caseta per a control d'entrada de vehicles, turismes i camions.  
C) Procés productiu:  
En les instal·lacions s'elaboraran productes per a envasar a temperatura ambient i refrigerats.  
- Productes a temperatura ambient: sucs NFC, sucs FC, orxata, fruita+llet, fruita+soja, llets vegetals, batuts, nèctars i derivats de la xufa.  
  
- Productes refrigerats: sucs NFC, smoothies, gaspatxos, salmorejo, ajoblanco, cremes i caldos.  
La fabricació inclou diversos processos, atés que hi ha diferents productes prenent com a punt de partida matèries primeres distintes, tant en format (sòlid o líquid, en bidons, a granel), com en temperatura (ambient, refrigerat o congelat). Així, es generen circuits que responen a processos diferenciats, si bé tenen en comú el tram final relatiu a envasament, pasteurització, paletització i emmagatzematge.  
L'activitat es dissenya per a aconseguir inicialment una producció anual de 263.145.911 litres de producte acabat. Desglossat per tipus de productes, la producció anual serà de:  
  
Productes acabats Litres/any  
Sucs 169.386.634  
Orxates 16.060.860  
Gaspatxos 24.629.401  
Cremes 1.142.131  
Refrescos 51.926.885  
Total 263.145.911  
  
  
No obstant això, quan s'aconseguisca el 100 % de capacitat de producció de la indústria, s'arribarà a una producció de 472.000.000 l/any.  
Per a aconseguir aqueixa producció, les quantitats anuals requerides de cada matèria primera són:  
  
Producte (U) Quantitat anual  
Sucs i concentrats (litres) 55.789.185  
Llet (litres) 3.771.685  
Xufa (kg) 1.606.086  
Llet de soja (kg) 17.660  
Verdures (kg) 15.120.280  
Bases per a refrescos (litres) 2.596.344  
Envasos (unitats) 572.342.665  
Caixes (unitats) 9.405.106  
Palets (unitats) 328.932  
  
  
La planta funcionarà un total de 285 jornades a l'any, amb 3 torns per jornada de 8 hores cada u, amb una plantilla d'uns 260 treballadors.  
  
D) Aigües residuals: estació depuradora  
L'abocament d'aigües residuals de la indústria s'incrementarà progressivament fins al seu funcionament a ple rendiment. Aquest abocament es compon de dos tipus d'aigües, la procedent del rebuig del tractament d'osmosi per a aigua de planta i l'efluent de l'estació depuradora d'aigües residuals.  
Per a l'estat de ple rendiment, les aigües d'abocament seran:  
  
 Abocament punta diari Abocament anual  
Aigua de rebuig del tractament d'osmosi 1.900 m³ 223.711 m³  
Abocament EDAR 3.100 m³ 547.207 m³  
Abocament total 5.000 m³ 770.918 m³  
  
  
El tractament de depuració aplicat a l'aigua residual de la indústria consta de les etapes següents:  
1. Pretractament  
a) Tamís de caragol: funcions de desbast, llavat, extracció, deshidratació i premsatge en un sol equip.  
b) Neutralització amb CO2: a fi d'adequar i estabilitzar el pH.  
c) Tamís de tambor: té per objecte la separació de les fases sòlida i líquida. Atés el cabal que s'ha de tractar, s'instal·laran dos tamisos de 0,5 mm en paral·lel previs al flotador CAF, i uns altres 3 tamisos de 0,25 mm, també en paral·lel, a l'eixida del flotador CAF.  
d) Flotador CAF: el sistema es basa en la injecció de microbambolles d'aire en el fons de la massa d'aigua a aclarir. El desequilibri de densitats crea un corrent ascendent que arrossega cap a la superfície les partícules olioses i els sòlids en suspensió. El material flotant es retira en superfície, mentres l'aigua aclarida ix per la zona inferior.  
  
e) Homogeneïtzació airejada: l'objectiu és homogeneïtzar l'abocament, tant en cabal com en càrrega contaminant, abans del tractament biològic. En el depòsit d'homogeneïtzació, es realitzarà un ajust final de pH, així com la dosificació de nutrients necessària.  
2. Tractament biològic.  
Reactor Seqüencial'SBR: sistema de llots activats per cicles d'ompliment i descàrrega. Una vegada que el reactor s'ompli, opera com un sistema convencional de llots activats però sense el flux continu d'afluent o descàrrega d'efluent. L'aireig i la mescla s'interrompen després de completar-se les reaccions biològiques, se sedimenta la biomassa i es remou l'aclarit. L'excés de biomassa es porga per a aconseguir que en cada cicle es mantinga una relació de masses quasi constant entre el substrat afluent i la biomassa.  
S'instal·len dos reactors SBR en paral·lel, de manera que, amb una adequada combinació dels cicles s'optimitzarà el tractament.  
3. Línia de deshidratació de fangs.  
a) Espesseïdor de fangs: per mitjà de decantació, s'elimina una quantitat considerable d'aigua dels fangs, facilitant el funcionament de la línia de deshidratació posterior.  
b) Homogeneïtzació de fangs: es mesclen els fangs de porga del biològic i del flotador CAF. Per a evitar decantacions es dota el depòsit d'agitació i aireig. Així mateix, s'afig un polielectrolit al fang per a afavorir la seua floculació i que durant la centrifugació se separen els sòlids de l'aigua.  
c) Decantador centrífug: la fase sòlida, més pesada, es precipita contra les parets del rotor. D'aquesta manera, els líquids ixen a l'exterior d'una banda i la fase sòlida per la part contrària.  
d) Sitja d'emmagatzematge de fangs deshidratats: 40 m³ de capacitat.  
  
Tramitació administrativa  
L'expedient s'inicia el 10 de març de 2014 amb la recepció, en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental d'una nota de règim intern del Servei de Protecció i Control Integrat de la Contaminació en què sol·licita informe de suficiència de la documentació relativa a un projecte de planta de «fabricació i envasat de sucs i nèctars de fruites, cremes alimentàries, gaspatxos i altres» promogut per New Action Next Business, SL, a ubicar en el polígon industrial La Esperanza del terme municipal de Segorbe. Amb la nota de règim intern esmentada es remetia adjunt el projecte bàsic de sol·licitud d'autorització ambiental integrada, l'estudi d'impacte ambiental i un resum no tècnic.  
El 28 de maig de 2014 el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental remet nota de règim intern al Servei de Protecció i Control Integrat de la Contaminació en què es comunica l'obertura de l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental i la realització de consultes. Així mateix, es requereix ampliació d'informació per part del promotor en determinats aspectes tècnics, entre ells, la remissió d'un estudi d'integració paisatgística.  
  
El 19 d'agost de 2014 el Servei de Protecció i Control Integrat de la Contaminació remet documentació aportada pel promotor a requeriment d'aquest servei, i informe aportat per Energías Renovables la Esperanza, SL, per a la seua inclusió en l'expedient.  
El 25 de novembre de 2014 es remet a la Subdirecció General de Qualitat Ambiental el document d'abast per a l'elaboració de l'estudi d'impacte ambiental del projecte.  
El 13 de febrer de 2015, el Servei de Protecció i Control Integrat de la Contaminació envia estudi d'integració paisatgística, i comunica que s'ha remés una còpia de la documentació esmentada al Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge. Es requereix del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental emissió d'informe.  
El 27 de febrer de 2015, a través d'una nota de règim intern, es comunica al Servei de Protecció i Control Integrat de la Contaminació la realització de noves consultes derivades de l'anàlisi de la documentació remesa el 19 d'agost de 2014.  
El 26 de març de 2015, es comunica al Servei de Protecció i Control Integrat de la Contaminació que es considera suficient la documentació aportada per a l'adequada avaluació ambiental del projecte i que, en conseqüència, no hi ha objecció a la realització del tràmit d'informació pública de l'expedient.  
El 24 de juny de 2015, el Servei de Protecció i Control Integrat de la Contaminació remet, per mitjà de nota de règim intern, documentació relativa al tràmit d'informació pública del projecte.  
El 25 d'abril de 2016, el Servei de Lluita Contra el Canvi Climàtic i Prevenció i Control de la Contaminació remet còpies d'informes rebuts en les seues dependències per a la seua consideració en l'avaluació ambiental del projecte.  
El 8 d'agost de 2016, per mitjà de nota de règim intern, el Servei de Lluita Contra el Canvi Climàtic i Prevenció i Control de la Contaminació remet documentació addicional relativa als abocaments d'aigües de l'activitat.  
El 16 de setembre de 2016, el Servei de Lluita Contra el Canvi Climàtic i Prevenció i Control de la Contaminació remet nota de règim intern en què adjunta documentació addicional.  
Finalment, el 22 de setembre de 2016, es rep en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental nota de règim intern del Servei de Lluita Contra el Canvi Climàtic i Prevenció i Control de la Contaminació que remet informes tècnics aportats per l'Ajuntament de Segorbe.  
  
  
Tràmit d'informació pública  
El tràmit d'informació pública del projecte es va dur a terme per mitjà de la inserció d'anunci de la Direcció General de Qualitat Ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana número 7506, de data 16 d'abril de 2015. El període d'exposició pública de l'expedient es va prolongar entre el 17 d'abril i el 23 de maig, i no es van produir al·legacions, d'acord amb diligència del cap de Secció de Protecció Atmosfèrica i Canvi Climàtic de 27 de maig de 2015.  
  
Així mateix, l'Ajuntament de Segorbe va exposar en el seu tauler d'anuncis l'anunci d'informació pública des del dia 1 d'abril a l'1 de maig de 2015. L'ajuntament remet a la Direcció General de Canvi Climàtic i Protecció i Control Integrat de la Contaminació al·legació presentada el 29 d'abril de 2015 per Juan Ramón Rodríguez Sierra en representació de Coalició Compromís Altura, així com la resposta aportada pel promotor de l'activitat en data 19 de juny de 2015.  
Revisada l'al·legació de Juan Ramón Rodríguez Sierra, el contingut d'aquesta se centra en la distribució de l'aigua del brollador de La Esperanza entre els usuaris amb drets reconeguts (Altura, Navajas i Segorbe) i en el fet que el subministrament d'aigua per part d'un ajuntament a una indústria no pot suposar minves en els drets de la resta dels usuaris.  
La resposta de NANB a l'al·legació presentada indica que l'abastiment d'aigua a la indústria el realitzarà per l'Ajuntament de Segorbe a través de la xarxa municipal a costa de la concessió d'aigües de la població de Segorbe, sense afecció a altres poblacions.  
  
Informes considerats.  
Ateses les característiques del projecte i les possibles afeccions ambientals detectades, en el període de consultes per a l'elaboració del document d'abast de l'estudi d'impacte ambiental, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental va sol·licitar informació de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
  
Posteriorment, de l'anàlisi de la documentació es va derivar la necessitat de realitzar noves consultes a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i al Servei d'Ordenació del Territori.  
Finalment, remesos pel Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Prevenció i Control de la Contaminació, s'han considerat informes del Servei de Gestió de Residus i de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
A continuació es resumeix el contingut dels informes considerats en la resolució de l'expedient:  
A) La Confederació Hidrogràfica del Xúquer, consultada en relació amb les necessitats d'aigua de la indústria i amb l'abocament d'aigües residuals, el 25 de juliol de 2014, informa:  
1r. Respecte al consum d'aigües: encara que la documentació aportada pel promotor no precisa la quantitat anual d'aigua a consumir, a través de documentació aportada per l'Ajuntament de Segorbe (sol·licitud de modificació de concessió sobre el brollador La Esperanza) la demanda total d'aigua per part de l'empresa per a l'any horitzó 2024 s'estima en 1,67 hm³.  
Ja que sobre el brollador de La Esperanza hi ha altres drets d'aigües reconeguts que no poden resultar afectats per l'aprofitament addicional plantejat, s'assenyala que la modificació concessional requereix pronunciament de l'Oficina de Planificació Hidrològica de la Confederació Hidrològica del Xúquer en relació amb la incidència sobre la massa d'aigua de l'aqüífer de la modificació de la concessió.  
  
2n. Quant a les aigües d'abocament: l'informe al·ludeix a una reunió entre tècnics de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, tècnics de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient i representants de l'Ajuntament de Segorbe i de l'empresa promotora. En aquesta reunió es va concretar una solució a l'abocament segons la qual l'efluent de l'EDAR de la indústria s'abocarà a un col·lector de pluvials del polígon la titularitat del qual és municipal i que al seu torn aboca al barranc de l'Aiguardent, afluent del riu Palància.  
D'aquesta manera, l'abocament de l'empresa es considera connexió a col·lector municipal i l'ajuntament, com a titular del col·lector que aboca a llit públic, en acceptar el dit abocament, respon del funcionament de l'EDAR. Les instal·lacions i eficiència d'aquesta EDAR hauran d'especificar-se en l'AAI.  
El col·lector del polígon passarà a tindre la consideració d'unitari (en compte de col·lector de pluvials únicament) i el seu abocament al barranc requerirà autorització d'abocament per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer la tramitació del qual ja s'ha iniciat (exp. 2014VI0062). En definitiva, l'ajuntament es fa responsable davant de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer del compliment dels límits d'abocament que s'imposen en l'AAI a l'empresa. Per a això, l'ajuntament ha de:  
a) Adequar la seua ordenança municipal perquè les exigències d'abocament al col·lector siguen almenys tan restrictives com les de l'organisme de conca per a l'abocament al barranc.  
b) Justificar tècnicament que el col·lector presenta prou capacitat per a admetre l'efluent de la indústria i les aigües pluvials del polígon.  
  
c) Justificar tècnicament que l'EDAR és adequada per a complir els valors límit imposats en el punt d'abocament al barranc.  
Per tot això, tampoc és possible en el moment d'emissió de l'informe d'un pronunciament sobre la preservació de la qualitat de les aigües receptores de l'abocament. L'informe finalitza indicant que la solució a l'abocament s'està instrumentant.  
B) Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de 12 de novembre de 2014, relatiu a les aigües residuals de l'activitat:  
L'informe es realitza després de la recepció de nova documentació en l'organisme de conca per a la seua incorporació a l'expedient i indica que, segons aquesta documentació, es pot comprovar que excepte males pràctiques, errors de funcionament o vicis ocults, no es produeixen abocaments al domini públic hidràulic.  
L'informe és favorable condicionat al compliment, entre altres, de les prescripcions següents:  
1r. No es podrà atorgar l'autorització ambiental integrada mentres l'autorització d'abocament de l'Ajuntament de Segorbe no haja sigut atorgada.  
2n. En l'expedient que es troba en la Conselleria d'Infraestructura, Territori i Medi Ambient haurà de constar certificat de connexió de les aigües residuals de procés, i certificat de connexió de les aigües residuals domèstiques, emesos pel titular de la xarxa de sanejament.  
3r. En les línies d'aigua de l'activitat susceptibles de generar abocaments d'aigües residuals no haurà d'haver cap sistema d'alleugeriment capaç de generar abocament per qualsevol mitjà i periodicitat, a domini públic hidràulic.  
4t. Es recorda la prohibició general de realitzar abocaments directes o indirectes d'aigües i de productes residuals susceptibles de contaminar el domini públic hidràulic llevat que es compte amb la corresponent autorització.  
5é. Les instal·lacions es mantindran netes, lliures de residus i sense arreplegues a la intempèrie de manera que no es puga produir la contaminació de les aigües pluvials, les quals s'arreplegaran i eliminaran per sistemes que asseguren la no alteració de les seues característiques qualitatives i la innocuïtat del seu abocament, a domini públic hidràulic, si és el cas.  
C) Informe de l'Àrea de Gestió del Domini Públic Hidràulic de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de 14 de juliol de 2014, relatiu a les al·legacions presentades en matèria de concessió d'aigües:  
L'informe indica que el brollador de La Esperanza subministra cabals des de temps immemorials a usuaris dels termes municipals d'Altura, Navajas i Segorbe. Afig que l'Ajuntament de Segorbe ha plantejat una modificació en la seua concessió actual per als usos d'abastiment industrial, que ha donat lloc a l'expedient corresponent (2014RC0006) que ja ha superat el tràmit d'informació pública.  
S'assenyala que les concessions s'atorguen, en principi, sense menyscabar les preexistents, per això han de definir-se en funció de les necessitats reals fixant tant en cabal punta com en volum màxim anual. S'afig que l'ús industrial té menor precedència que l'agrícola per la qual cosa no podria acollir-se a la possibilitat d'expropiació.  
Es finalitza indicant que, en relació amb l'al·legació presentada, tal com està plantejada la concessió no afectaria els usuaris d'Altura. No obstant això, l'al·legació s'incorporarà a l'expedient, sense perjudici que els que es consideren interessats s'hi personen i al·leguen el que estimen pertinent.  
D) El Servei de Gestió de Residus el 21 de maig de 2014 informa que la documentació aportada és adequada i suficient en relació amb la producció de residus, amb les consideracions següents:  
- L'emmagatzematge dels residus perillosos haurà de realitzar-se segregat per tipus de residus, convenientment senyalitzat, en lloc cobert i que dispose de sòl impermeable així com de sistemes de contenció i arreplega de vessaments accidentals.  
- Es realitzen indicacions sobre el codi LER que correspon a determinats residus, i s'assenyala que les modificacions a realitzar en la codificació hauran d'incloure's en la taula resum dels residus generats, tant perillosos com no perillosos.  
- Finalment, s'inclou un text que haurà d'incorporar-se íntegrament en l'autorització ambiental integrada que s'atorgue a la instal·lació, als efectes del règim jurídic de la producció de residus que correspon.  
  
E) El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge informa el 24 d'octubre de 2014.  
L'informe assenyala que la instal·lació ha requerit la modificació del planejament vigent en aspectes de competència municipal, però de gran rellevància paisatgística i visual, com l'alçària de les edificacions en un àmbit molt sensible a causa de la seua alta exposició visual.  
Per això, es considera necessària l'elaboració d'un estudi d'integració paisatgística a fi de valorar l'afecció i determinar mesures per a mitigar els efectes generats estudiant la conca visual de l'actuació. Així mateix, es fonamenta legalment l'exigència de redactar un EIP d'acord amb el que estableix la Llei 5/2014 (LOTUP).  
Finalment, s'indica que la competència per a informar sobre l'EIP correspon a l'ajuntament, ja que l'exigència de realitzar l'estudi es deriva d'una modificació de l'ordenació detallada.  
F) El Servei d'Ordenació del Territori, consultat en referència a la incidència de l'abocament d'efluents en el barranc de l'Aiguardent sobre el risc d'inundació aigües avall del punt d'abocament, informa el 20 de març de 2015.  
El Servei d'Ordenació del Territori indica que el cabal diari derivat del procés industrial representa un cabal de 0,05 m³/s, completament irrellevant quant al seu efecte sobre inundacions.  
Així, l'informe conclou:  
«La planta de fabricació i envasat de sucs i altres, en les parcel·les 5 i 159 del polígon industrial La Esperanza de Segorbe (Castelló) no té incidència en el risc d'inundació, de conformitat amb les determinacions normatives del pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana».  
  
  
Consideracions ambientals  
1r. El projecte s'emplaça en les parcel·les 5 i 159 del polígon industrial La Esperanza. D'acord amb el certificat de 25 d'octubre de 2013, del secretari de l'Ajuntament de Segorbe amb el vistiplau de l'alcalde, la classificació de les parcel·les és de sòl urbanitzable d'ús industrial (pla parcial d'ordenació del sector 11 del pla general d'ordenació urbana) i l'ús de l'activitat sol·licitada és compatible en l'emplaçament sol·licitat.  
Respecte a la compatibilitat urbanística de l'activitat, en la documentació aportada es justifica com a única alternativa tècnica per a l'exercici de l'activitat la construcció d'una sitja-magatzem d'alçària. Aquesta justificació resulta necessària per a acollir-se a l'excepció de l'alçària màxima permesa per la normativa urbanística en el polígon de La Esperanza (11 m amb caràcter general). En aquest cas, el magatzem automàtic supera els 11 m amb escreix, ja que arriba als 38,50 m d'alçària.  
D'acord amb la documentació, els requeriments de magatzem de producte acabat per a l'activitat són:  
- capacitat d'entrada de palets de producte acabat (96 palets/hora).  
  
- capacitat d'emmagatzematge (quarantena) de 15 dies de duració: 21.542 palets.  
- necessitats de buits per al bon funcionament del magatzem (7,5 % més de buits que la capacitat mínima): 23.158 buits.  
- un quart de la producció ha de mantindre's a temperatura controlada (+ 4ºC).  
Amb els requeriments indicats, la limitació en alçària a 11 m suposaria una superfície de magatzem superior a 25.000 m² (enfront dels 3.000 m² que ocupa la sitja-magatzem amb el disseny proposat), que en cap cas permetria aconseguir les velocitats requerides per a la planta.  
  
En definitiva el sistema d'emmagatzematge automàtic proposat consisteix en un edifici autoportant, de dimensions exteriors 101,29 x 30,30 x 38,50 m.  
Els avantatges que presenta aquesta solució tècnica són:  
1r. És l'única solució viable per a cobrir les necessitats de l'activitat respecte a velocitats d'entrada i eixida de producte acabat, així com a capacitat d'emmagatzematge, traçabilitat i accessibilitat.  
2n. Elimina riscos laborals en no haver personal a l'interior de la sitja-magatzem, que es troba automatitzada i es controla des de l'exterior.  
  
3r. S'optimitza l'espai. A més, la no existència de treballadors a l'interior fa que no es necessite enllumenat permanent, amb el consegüent estalvi energètic.  
Encara que s'estima prou justificada la necessitat de la sitja-magatzem autoportant per a l'adequat exercici de l'activitat, ja que el certificat de compatibilitat urbanística aportat inicialment no especificava l'exempció del compliment del requisit d'11 m d'alçària màxima, es va comunicar aquesta circumstància al promotor, a fi que sol·licitara un nou certificat de compatibilitat urbanística en què es mencionara aquest aspecte. L'absència d'aquest certificat suposaria la inviabilitat urbanística del projecte.  
Aquesta deficiència va ser esmenada per mitjà de remissió d'informe tecnicojurídic de 15 de juliol de 2016, firmat per l'arquitecte tècnic municipal i la coordinadora de l'àrea de foment de l'ajuntament de Segorbe, en què s'indica textualment: «Que dins de l'activitat esmentada s'inclou una sitja d'emmagatzematge de producte acabat l'alçària de cornisa de la qual supera els 11 m, i és compatible amb allò que s'ha estipulat en la modificació puntual núm. 4 del pla parcial d'ordenació del sector 11 del PGOU de Segorbe, en quedar prou justificada aquesta alçària per les necessitats dels processos de producció a desenvolupar en les instal·lacions».  
2n. Revisada la cartografia disponible en la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, es detecten les següents afeccions ambientals degudes a l'emplaçament proposat per a l'activitat:  
  
- El polígon està situat al costat del paratge natural municipal de La Esperanza, declarat per Acord del Consell de la Generalitat de 27 de gener de 2006.  
- La parcel·la està a una distància inferior a 1 km del lloc d'interés comunitari Curs mitjà del riu Palància.  
- La parcel·la està a una distància aproximada de 4 km dels LIC, també declarats ZEPA Serra d'Espadà i Serra Calderona.  
- Encara que les parcel·les on s'emplaça el projecte no afecten directament terreny forestal, la parcel·la en què s'emplaçarà l'EDAR és contigua amb terreny forestal segons el vigent PATFOR.  
- La parcel·la 5 on s'emplaça el projecte és contigua a la Cañada Real del Collado i Savinar, o Vereda Real del Collado de Arguinas, via pecuària amb una amplària legal de 37,5 m. No obstant això, el carrer Catalunya del polígon industrial, que coincideix amb el traçat de la via pecuària en aqueix tram, té amplària suficient perquè l'ocupació de la parcel·la no es veja limitada per l'afecció a la Cañada.  
La localització de l'activitat no afecta directament o indirectament cap altra figura de protecció de les incloses en la Llei 11/1994 de la Generalitat Valenciana d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
Tampoc s'ha localitzat, d'acord amb el banc dades de la biodiversitat, cap espècie de flora o fauna protegides als voltants de la ubicació de l'activitat.  
3r Ateses les seues característiques, l'activitat proposada produirà previsiblement impactes sobre el medi ambient en els aspectes següents:  
1) En la fase d'execució: a causa de les obres d'execució i de l'increment de trànsit associat a aquestes, es produeixen sorolls, partícules en suspensió i residus de construcció i demolició.  
La documentació aportada estimava una producció de 2.140 m³ de residus de construcció i demolició, la destinació final dels quals era abocador autoritzat. No obstant això, la documentació no indicava el gestor responsable de la retirada, ni l'abocador on s'eliminarien aquests residus. D'altra banda, tal com s'ha indicat en la descripció de l'activitat, les obres per a adaptar les edificacions existents a les necessitats de la indústria ja s'havien executat amb anterioritat a l'inici del procediment d'avaluació ambiental. En conseqüència, si bé es poden avaluar els impactes produïts, no és possible la introducció de mesures correctores addicionals a les proposades en la documentació aportada.  
  
No obstant això, a fi de comprovar la forma en què s'han realitzat les obres d'adequació de les instal·lacions, es requereix, almenys, acreditar documentalment l'adequada gestió dels RCD generats, amb indicació del gestor autoritzat que se'n va fer responsable de la retirada i destinació final.  
2) En la fase d'explotació:  
A) Emissions a l'atmosfera:  
A.1. Emissió de gasos: l'activitat està inclosa dins del catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera en l'epígraf 03010302 (processos industrials amb combustió amb calderes de Ptn <=20 i >2,3 Mwt).  
En concret, quan la planta funcione a ple rendiment, disposarà de 4 calderes iguals, de combustió de gas natural, cada una de les quals té, d'acord amb les fitxes de focus d'emissió canalitzada, les característiques següents:  
Cabal màxim emés: 12.218 Nm³/h.  
Equip corrector: mòdul controlador.  
Tª dels gasos emesos: 135 ºC.  
SO2: 24 mg/Nm³  
CO: 161 g/Nm³  
NOx: 60/25 ppm (expressat com NO2).  
Amb independència de les emissions canalitzades des de les calderes, es poden produir fugues de gas natural en les conduccions. En aquest sentit, la distància entre l'estació de regulació i mesura (ERM) existent i la sala de calderes exigeix la instal·lació d'una canonada d'acer pintat amb una longitud aproximada de 285 m. Aquesta canonada s'instal·la per damunt de la coberta de la planta, garantint una adequada ventilació en cas de fugues, però implicant, així mateix, que l'eventual fuga s'alliberaria directament a l'atmosfera. Aquesta circumstància requereix un especial manteniment i vigilància de la canonada.  
A.2. Producció de soroll: la documentació aportada inclou un estudi acústic de l'activitat (annex 21 del projecte d'AAI).  
En l'estudi esmentat es detalla que en l'activitat, les emissions sonores es produeixen en:  
- Sales d'equips frigorífics de la sitja-magatzem i de la zona de producció: a causa dels compressors frigorífics, els condensadors evaporatoris exteriors i, en la zona de producció, els refrigeradors d'aigua glicolada.  
- Sala de compressors d'aire: a causa dels compressors d'aire.  
  
- Sala de calderes: a causa dels cremadors de les calderes.  
La resta de la maquinària de procés produeix nivells de soroll inferiors a 40 dB, i no es considera en l'estudi acústic.  
- Planta depuradora: el soroll el generen els grups bufadors de la SBR.  
L'estudi estableix els nivells de soroll generats en cada zona i determina les reduccions ocasionades per l'aïllament i per la distància. Després d'aplicar les reduccions corresponents, els nivells sonors resultants són inferiors a 60 dB(A), que és el límit màxim admissible per al cas que ens ocupa, activitat exercida durant les 24 hores del dia, en entorn industrial, d'acord amb el que estableix la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, i en el Decret 266/2004, de la Conselleria de Territori i Habitatge, de prevenció i correcció de la contaminació acústica en relació amb activitats, instal·lacions, edificacions, obres i serveis.  
  
Quant a les vibracions, les màquines susceptibles de produir-les, són els compressors frigorífics i els d'aire. A fi d'evitar molèsties per vibració, els equips que ho necessiten, s'instal·laran sobre tacs o bancades antivibratòries i amb una separació mínima d'un metre respecte dels elements estructurals. A més, es comprovarà periòdicament el seu funcionament correcte i les vibracions que produïsquen.  
  
Finalment, el projecte indica que una vegada s'haja realitzat la posada en marxa de l'activitat es realitzarà una auditoria acústica per un OCA, segons els procediments establits, i es repetirà cada 5 anys, segons s'especifica en la legislació.  
B) Consum de recursos:  
B.1. Aigua: el principal recurs natural que es consumeix en l'activitat és aigua potable, les necessitats de la qual es divideixen en 6 grups depenent de l'ús que se li donarà:  
Tipus I: aigua incorporada a producte.  
Tipus II: aigua de condicionament de matèries primeres vegetals.  
Tipus III: aigua per a serveis de maquinària i CIP.  
Tipus IV: aigua per a calderes.  
Tipus V: aigua contra incendis.  
Tipus VI: aigua domèstica, sanitària i lavabos.  
A fi d'aconseguir els requisits de qualitat necessaris per a alguns d'aquests usos, l'aigua potable se sotmet a un tractament addicional d'osmosi inversa. Aquest tractament genera una elevada quantitat d'aigua de rebuig, per la qual cosa les necessitats d'aigua del procés són majorades pel coeficient d'eficiència del tractament.  
D'acord amb la documentació aportada es requereixen 1.027.000 m³ anuals d'aigua.  
D'altra banda, l'aigua utilitzada en la indústria se subministra a través de la xarxa municipal del polígon, procedent del brollador de La Esperanza, circumstància que es va posar en relleu al llarg del procés d'avaluació ambiental de projecte. La disponibilitat de recursos hídrics suficients per a l'adequat exercici de l'activitat està vinculada a l'ampliació concessional de l'Ajuntament de Segorbe respecte al brollador de La Esperanza a què es fa referència en els apartats d'informes considerats.  
En data d'emissió de la present declaració, no hi ha pronunciament de l'oficina de planificació hidrològica respecte a l'expedient de modificació de la concessió d'aigües a favor de l'Ajuntament de Segorbe (procediment 2014RC0006). La resolució favorable en l'expedient esmentat és condició imprescindible per a garantir l'abastiment d'aigües de l'activitat, per la qual cosa es considera determinant per a aquesta declaració d'impacte ambiental, i per tant, vinculant per a l'autorització de l'activitat.  
Des de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer s'ha transmés que el procediment 2014RC0006, de modificació de la concessió d'aigües del brollador de La Esperanza, no està paralitzat, i que en l'expedient hi ha un informe favorable emés pels Serveis Territorials de la Conselleria de Medi Ambient relatiu a la no afecció a Xarxa Natura 2000 per l'increment d'extracció de recursos hídrics de l'aqüífer de La Esperanza al contingut textual del qual s'ha tingut accés.  
Per això, es decideix no demorar la resolució del present procediment d'avaluació d'impacte ambiental, condicionant el sentit de la declaració d'impacte ambiental al contingut de la resolució de l'expedient 2014RC0006.  
B.2. Energia elèctrica. El consum d'energia en la indústria té els usos següents:  
- Il·luminació.  
- Maquinària de procés i envasat.  
- Instal·lacions: frigorífica, ventilació, aire comprimit, contra incendis,(...).  
- Transportadors de palets i transelevadors.  
- Preses de corrent.  
Aquests usos són atesos des de 3 centres de transformació, segons la seua proximitat. Dos dels centres existien prèviament i el tercer és de nova construcció, per a atendre l'estació depuradora. La potència instal·lada per als 3 centres de transformació de l'activitat, una vegada treballe a ple rendiment és de:  
CT zona est: 8.376 kW.  
CT zona oest (sitja): 6.017 kW.  
CT EDAR: 734 kW.  
Total potència instal·lada: 15.127 kW.  
No obstant això, tenint en compte el règim de treball de la indústria, es preveu un coeficient de simultaneïtat de 0,50 per al normal exercici de l'activitat, per la qual cosa la potència total demanada serà de 7.563,50 KW.  
B.3. Gas natural:  
La planta industrial inclou una sala de calderes per a la generació de vapor amb espai suficient per a la instal·lació de 4 calderes, encara que inicialment se n'instal·len 2. Els cremadors de les calderes s'alimenten amb gas natural, el consum previst és de 1.430 m³/h per a dos calderes i per a les quatre 2.860 m³/h.  
C) Producció de residus:   
L'estimació de les quantitats anuals dels distints tipus de residus generats per l'activitat i l'emmagatzematge previst per a aquests són els que es detallen a continuació:  
  
C.1. Residus no perillosos  
  
Tipus residu Total Kg Total m³ Emmagatzematge  
Envasos acer 230.202 Contenidors  
Envasos plàstic 166.500 Contenidors  
Paper/cartó 766.100 Contenidors  
Llots depuradora 4.266 Sitja  
Matèria orgànica 4.000.000 Sitja elevat  
  
  
C.2. Residus perillosos  
  
Tipus residu Total Kg Codi LER Emmagatzematge  
Envasos acer 720 15 01 10\* Contenidors amb tapa  
Envasos vidre 62 15 01 10\* Contenidors  
Envasos plàstic 24.500 15 01 10\* Contenidors amb tapa  
Envasos RP 25.257 15 01 10\* Contenidors  
Oli usat 725 13 02 05\* Depòsit tancat  
Fluorescents 56 20 01 21\* Contenidor amb tapa  
Tòners 20 08 03 17\* Contenidor amb tapa  
Dissolvents i altres productes químics 590 14 06 03\*/  
06 01 06\*/  
16 03 05\* Contenidor tancat  
  
  
En tots els casos, els residus generats en la indústria seran retirats per gestor autoritzat, per a la matèria orgànica es concreta que la retirada es realitza diàriament.  
L'emmagatzematge dels residus i la posterior retirada hauran d'adequar-se al tipus i naturalesa d'aquests. En el cas dels residus perillosos, tal com indica el Servei de Gestió de Residus en el seu informe, l'emmagatzematge es realitzarà segregat per tipus de residus, haurà d'estar convenientment senyalitzat, en lloc cobert que disposarà de sòl impermeable així com de sistemes de contenció i arreplega de vessaments accidentals.  
D) Abocament d'aigües residuals:  
La planta comptarà amb una EDAR per al tractament de les seues aigües residuals. A aquest efluent s'afegirà l'aigua de rebuig d'una planta d'osmosi inversa (que tracta l'aigua potable a fi d'aconseguir les qualitats requerides pel procés productiu).  
El projecte proposa l'abocament d'aquestes aigües al col·lector d'aigües pluvials del polígon industrial La Esperanza, el titular del qual és l'Ajuntament de Segorbe, i que passa a adquirir la consideració de col·lector d'aigües residuals. Al seu torn, el col·lector aboca a llit públic en el barranc de l'Aiguardent, afluent del riu Palància. En conseqüència, l'Ajuntament de Segorbe, com a titular del col·lector, es responsabilitza de l'abocament a llit públic.  
Respecte d'això, en el procés d'avaluació ambiental del projecte van sorgir dues qüestions en relació amb el cabal de l'abocament i una en relació amb la seua qualitat que requerien d'anàlisi en profunditat:  
1. D'una banda, van sorgir dubtes respecte a la capacitat real del col·lector del polígon per a acollir les aigües procedents de l'activitat. En la documentació aportada es realitzava un estudi de la capacitat del col·lector per a acollir les aigües de la indústria i les aigües pluvials del polígon, considerant com a període de retorn 15 anys.  
No obstant això, des del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental no es considerava suficient aquest període de retorn, i així es va transmetre al promotor sol·licitant la repetició dels càlculs per a períodes superiors. El titular no va repetir els càlculs, i va argumentar que la Confederació Hidrogràfica del Xúquer no menciona cap període de retorn i que «ampliar aquest horitzó ens portaria a conclusions allunyades de la realitat, ja que amb el transcurs dels anys es produeixen uns nivells de pluviometria inferiors als registrats en el passat».  
A pesar que roman la incertesa respecte a la capacitat del col·lector del polígon per a assumir les aigües de la indústria, segons la clàusula quarta del conveni de col·laboració i urbanístic amb l'Ajuntament de Segorbe, relativa a subministraments i serveis:  
«- En relació amb la xarxa de sanejament, l'ajuntament realitzarà les gestions administratives necessàries per a garantir el compliment de les necessitats que planteja l'empresa, tant pel que fa al recorregut com a la destinació final de les aigües residuals.»  
Es considera admissible l'abocament de l'efluent de l'activitat al col·lector sota la responsabilitat d'ambdues parts, com a signants del conveni, de costejar, si és el cas, les reparacions d'avaries que eventualment es produïsquen en el col·lector a causa de precipitacions no considerades.  
2. D'altra banda, es va detectar que el barranc de l'Aiguardent, on desaiguarà el col·lector del PI, travessa al final del seu trajecte cap al riu Palància una plana que presenta perillositat geomorfològica d'acord amb la cartografia del pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
El possible problema consistia en el fet que el cabal de les aigües abocades per la indústria, que arribaran al barranc de l'Aiguardent (cabal punta de 5.000 m³/dia i cabal mitjà de 4.600 m³/dia), podria agreujar la perillositat geomorfològica preexistent, ampliant tant la superfície implicada, com la freqüència del fenomen.  
En principi la zona afectada per perillositat geomorfològica comprén terrenys de cultiu, però també inclou una zona, pertanyent al terme municipal de Navajas, qualificada com a sòl urbà d'ús residencial. Ha de destacar-se, a més, que en les proximitats es troben les carreteres CV-213 i CV-214 i la línia de ferrocarril València-Saragossa.  
En conseqüència, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental va consultar el Servei d'Ordenació del Territori en matèria de les seues competències i, així mateix, el 20 de març de 2015, es va visitar la zona per a verificar in situ les característiques del barranc de l'Aiguardent, en la qual es va posar en evidència que aquest roman canalitzat fins al seu punt d'abocament al Palància.  
Quant a la consulta al Servei d'Ordenació del Territori, amb data 20 de març de 2015 es rep l'informe corresponent que, sense entrar en la valoració de la zona amb risc geomorfològic existent al nord del paratge de La Esperanza, respecte a la possible incidència sobre aquest de l'abocament de l'activitat conclou: «la planta de fabricació i envasat de sucs i altres, en les parcel·les 5 i 159 del polígon industrial La Esperanza, de Segorbe (Castelló) no té incidència en el risc d'inundació».  
  
3. Quant a la qualitat de l'abocament de les aigües residuals de la indústria al col·lector del polígon industrial i d'aquest al seu torn a llit públic, es considera prou justificada en la documentació tècnica aportada.  
L'efluent de l'activitat està compost per la mescla de les aigües depurades en l'estació depuradora i les aigües de rebuig del tractament d'osmosi inversa per a ús en planta. La documentació fa un estudi de volums i de característiques d'ambdues aigües i de les característiques de la mescla. L'EDARI de l'activitat es dissenya perquè els paràmetres de l'efluent estiguen en tot cas per davall dels límits admissibles per al seu abocament a llit públic. En conseqüència, el col·lector desaiguarà al barranc de l'Aiguardent les aigües de la indústria incorporades a aquest, mesclades amb les aigües pluvials del polígon.  
Per raó de la titularitat del col·lector, que correspon a l'Ajuntament de Segorbe, és aquest el responsable del compliment de les condicions d'abocament. Tenint en compte que el col·lector es converteix en unitari amb abocament al barranc de l'Aiguardent, a fi de garantir el compliment dels requisits de qualitat, que estan lligats a l'efluent de la indústria, que és, en volum, la principal aportació al col·lector esmentat, i en naturalesa, l'únic de caràcter residual, s'ha de disposar d'una arqueta per a anàlisi de l'aigua prèvia al punt de connexió al col·lector del polígon. L'efluent en aquest punt haurà de complir tots els paràmetres de qualitat exigits per a l'abocament d'aigües residuals a llit públic.  
  
En aquest sentit, entre la documentació rebuda en data 8 d'agost de 2016, s'inclou còpia de publicació, en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló número 150, de 13 de desembre de 2014, de l'aprovació definitiva de la modificació de l'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram de Segorbe. Aquesta modificació es refereix a la regulació de les condicions d'ús de la xarxa d'aigües pluvials del polígon industrial La Esperanza com a xarxa d'evacuació d'aigües depurades per a abocar al llit públic.  
Així mateix, consta que l'empresa disposa d'una arqueta de presa de mostra i mesurador de cabal amb coordenades UTM en referència ERTS89 fus 30.  
UTM X: 713.310, UTM I: 4.415.262  
A més, en sessió realitzada el 20 de juliol de 2016, la Junta de Govern Local de l'Ajuntament de Segorbe va acordar autorització d'abocament d'aigües depurades a la xarxa de pluvials del polígon industrial La Esperanza, instada per New Action Next Business, SL.  
Finalment, el 31 de juliol de 2015, la Confederació Hidrogràfica del Xúquer atorga autorització conjuntural d'abocament d'aigües residuals procedents del col·lector de sanejament del polígon industrial La Esperanza (exclusivament indústria d'elaboració de sucs de fruites i hortalisses New Action Next Business, SL) al barranc de l'Aiguardent en el terme municipal de Segorbe, que desemboca en el riu Palància a través de la xarxa de séquies pertanyent a la comunitat de regants de Segorbe.  
  
Consten 2 pròrrogues a aquesta autorització conjuntural, la primera d'elles autoritza l'abocament fins al 30 de juny de 2016 en els mateixos termes que l'autorització prèvia, a excepció del cabal màxim, que podrà arribar als 60 l/s. L'última pròrroga d'autorització conjuntural d'abocament comprén fins al 31 de desembre de 2016 i manté les condicions prèvies, incloent-hi un cabal màxim de 60 l/s. En aquesta última resolució, la Confederació Hidrogràfica del Xúquer indica que entre les consideracions que observa es troba que el tràmit per a atorgar l'autorització definitiva d'abocament es troba en fase d'informació pública.  
S'assumeix que, ja que tant la societat NANB, SL, com l'Ajuntament de Segorbe han anat complint els requisits establits per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, no hi haurà impediment per a l'obtenció de l'autorització definitiva d'abocament. No obstant això, s'haurà de remetre a aquesta direcció general en el moment de la seua obtenció.  
  
E) Paisatge: si bé la indústria proposada s'ubica en polígon industrial, el seu impacte visual és molt significatiu a causa, d'una banda, de la seua localització elevada, pròxima a l'autovia A-23 i amb visuals a llarga distància; i d'altra banda, a l'edificació d'una sitja-magatzem de grans dimensions (mesures exteriors 101,29 x 30,30 x 38,50 m).  
A aquestes circumstàncies s'afig la proximitat del paratge natural municipal La Esperanza. Aquest paratge, declarat per Acord del Consell de la Generalitat de 27 de gener de 2006, ja tenia minvats els seus valors paisatgístics per la contigüitat amb el polígon industrial La Esperanza. Encara que l'activitat s'ubica en l'extrem sud-oest del polígon i el paratge natural es troba al nord, la localització elevada d'ambdós enclavaments, unida a les dimensions de la sitja feien pertinent considerar el paratge en la valoració paisatgística del projecte. Així es va comunicar al promotor, indicant la necessitat d'elaborar un estudi d'integració paisatgística amb les especificacions assenyalades pel Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
Totes aquestes consideracions s'inclouen en l'EIP realitzat pel titular en què es destaca:  
a) La morfologia de la vall, la disposició del polígon industrial en una lloma i l'alçària del magatzem, impliquen la visibilitat de l'estructura des de la pràctica totalitat de la vall.  
b) Dins de la parcel·la, la sitja s'ubica on anteriorment estava el cos de major alçària de la nau anterior. És a dir, s'ha demolit aqueixa construcció i s'ha col·locat en el seu lloc el nou volum, alterant així el mínim possible l'impacte que ja existia.  
c) En l'elecció de l'acabat exterior del magatzem s'assenyala que, respectant les necessitats tècniques, s'ha buscat l'austeritat, suprimint elements complementaris com ara publicitat o il·luminació. Quant al color, el to blau neutre pretén la integració amb el cel com a teló de fons, tractant de pal·liar l'afecció sobre la línia de l'horitzó.  
  
Com a mesures d'integració l'EIP indica:  
- L'elecció del color que fa desaparéixer el magatzem de la vista en determinades condicions atmosfèriques. De totes maneres, i a pesar de ser el color que més suavitza la presència del magatzem en el paisatge, quasi mai passa desapercebut.  
- La realització d'algunes actuacions en l'entorn dels llocs més emblemàtics, a fi d'incloure-hi nous elements, sobretot vegetals, que trenquen les vistes més directes i amb major impacte.  
No obstant això, en l'EIP aportat no es concreten les actuacions en els llocs tradicionals: espais concrets sobre els quals es realitzarà la mesura correctora, espècies vegetals a introduir-hi, nombre d'exemplars i ubicació, mètode de plantació.  
D'altra banda, el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge assenyalava en el seu informe que la competència per a informar sobre l'EIP i les mesures correctores a incorporar en el projecte correspon a l'Ajuntament de Segorbe.  
L'informe de l'ajuntament respecte a l'EIP, de 15 de juliol de 2016, és molt concís, es limita a informar en «sentit favorable a la vista de les mesures correctores i compliment del plantejament municipal establit per a aquest sector de sòl urbà industrial».   
A pesar del beneplàcit de l'Ajuntament de Segorbe, es considera que l'impacte paisatgístic de l'actuació és notable. D'altra banda, atés que la sitja-magatzem, que constitueix el principal element d'impacte visual, ja es troba executada, resulta impossible plantejar alternatives.  
  
No obstant això, és possible incorporar mesures compensatòries a fi de minimitzar l'efecte visual provocat en els espais emblemàtics pròxims afectats: les ermites de la Mare de Déu de l'Esperança, de Sant Cristòfol i de Santa Bàrbara, de Segorbe, Castellnovo i Altura, respectivament; així com el castell de Segorbe.  
Les mesures a realitzar haurien de concretar les actuacions suggerides en l'estudi d'integració paisatgística.  
F) Contaminació lumínica nocturna: en el procés d'avaluació ambiental de l'activitat es va plantejar la possibilitat que el seu funcionament durant les 24 hores del dia (en 3 torns de 8 hores) i la seua proximitat a dos ZEPAS, Serra d'Espadà i Serra de la Calderona implicara molèsties a l'avifauna.  
L'activitat nocturna requereix il·luminació, no sols a l'interior de les instal·lacions, sinó també en la zona de molls de càrrega. Així mateix, hi haurà un trànsit nocturn de camions que implicarà il·luminació en la zona.  
En conseqüència, es va requerir el promotor que descriguera les característiques de la il·luminació exterior de la planta i que justificara el compliment del que disposa la ITC EA-03, relativa a la resplendor lluminosa nocturna i llum intrusa o molesta, inclosa en el Reial decret 1890/2008 pel qual s'aprova el reglament d'eficiència energètica en instal·lacions d'enllumenat exterior i les seues instruccions tècniques complementàries.  
El titular va remetre un annex de justificació del compliment de la ITC EA-03. Tal com s'estableix en l'esmentat document, la ubicació de la instal·lació, en funció de la seua protecció contra la contaminació lumínica i segons el tipus d'activitat exercida en la zona, es classifica com a àrea de brillantor o lluminositat mitjana E3. La limitació de les emissions lluminoses cap al cel queda justificada si no se supera un valor del 15 % per al flux hemisfèric superior instal·lat (FHSinst).  
Per a la determinació del FHSinst s'empra un programa de càlcul lumínic comercial. Amb les dades de la planta s'obté un FHSinst = 8,5 %, inferior al màxim permés per a la zona E3. Per a la resta de paràmetres limitats en la ITC (luminància vertical, intensitat lluminosa emesa per les lluminàries i luminància mitjana i màxima de les façanes), amb els punts de mostreig considerats, els resultats obtinguts romanen per davall dels màxims admissibles. No és procedent la comprovació del paràmetre «luminància màxima de senyals i anuncis lluminosos», perquè no n'hi ha en l'activitat.  
En conseqüència, es considera justificat el compliment de la norma i no es requereixen mesures addicionals correctores.  
G) Afecció a tercers: estació depuradora d'aigües residuals:  
En la parcel·la 161, contigua a la ubicació de l'EDAR de l'activitat, hi ha una instal·lació fotovoltaica. La mercantil Energías Renovables la Esperanza, SL, propietària de la dita instal·lació, s'ha personat com a interessada en el procediment d'autorització ambiental integrada per afecció directa a les seues instal·lacions d'un depòsit, de 25 m de diàmetre i 11 m d'altura, de la dita EDAR.  
Així, consta en l'expedient un informe d'impacte realitzat pel Grup d'Investigació i Desenvolupament d'Energia Solar i el Grup de Sistemes Fotogramètrics i Topomètrics de la Universitat de Jaén a petició d'Energies Renovables la Esperanza, SL. D'acord amb les conclusions d'aquest informe, s'afecta la instal·lació fotovoltaica en els sentits següents:  
- A causa de l'ombreig provocat pel depòsit, un 12 % de la superfície del generador fotovoltaic pateix pèrdues anuals de radiació solar compreses entre el 2,5 i el 12,5 %, amb una minva superior en la producció elèctrica. Açò suposa un perjudici econòmic per a la societat, que pot agreujar-se atés que l'últim marc legislatiu que regeix el règim retributiu d'instal·lacions fotovoltaiques imposa un llindar mínim de producció elèctrica per a la permanència dins del referit règim retributiu, de manera que la instal·lació afectada podria quedar fora d'aquest.  
  
- Els sobrecalfaments produïts en la instal·lació fotovoltaica com a conseqüència del depòsit sota estudi també afecten la durabilitat de la instal·lació.  
L'informe assenyala que l'afecció del depòsit sobre la instal·lació fotovoltaica s'anul·laria rebaixant l'alçària del depòsit de manera que aquesta fóra igual a 3,55 m.  
Sense objectar la necessitat de la depuradora per al tractament de les aigües residuals de la indústria, la veritat és que no s'han previst alternatives de projecte quant a l'afecció d'aquesta instal·lació a l'estació fotovoltaica contigua.  
El depòsit objecte de disputa és el segon dels reactors seqüencials de tractament biològic instal·lats en paral·lel (SBR2).  
L'impacte sobre la planta fotovoltaica s'hauria evitat amb la mera execució del depòsit de la depuradora semienterrat, o més allunyat de la llinda amb la parcel·la 161, circumstàncies que no van poder advertir-se per l'execució anticipada del projecte prèviament a l'obtenció de la totalitat de les autoritzacions legalment exigides.  
Si bé és cert que les afeccions econòmiques ocasionades per eventuals ombrejos sobre la instal·lació esmentada excedeixen de les competències pròpies de l'avaluació ambiental del projecte, no és menys cert que el funcionament de la planta solar suposa beneficis mediambientals sobre els quals repercuteix negativament el depòsit de l'EDAR.  
  
D'altra banda, en relació amb la resolució del procediment en què es decidisca sobre l'autorització final, resulta oportú indicar la conveniència que aquesta observe les prescripcions necessàries a l'efecte d'evitar o, si és el cas, minimitzar possibles danys a tercers que puguen derivar en reclamacions per responsabilitat patrimonial contra la Generalitat, així mateix, es pot considerar la pertinència de comprometre l'entitat beneficiària de l'autorització, i causant de l'eventual dany, a reparar qualsevol perjudici causat a tercers dimanat de l'activitat autoritzada.  
  
H) Altres afeccions:  
Legionel·la: l'activitat inclou instal·lacions susceptibles d'albergar i provocar proliferació de legionel·la. Als efectes del que estableix el Reial decret 865/2003, de 4 de juliol, pel qual s'estableixen els criteris higienicosanitaris per a la prevenció i el control de la legionel·losi, la instal·lació es classifica com a tipus 1r Instal·lacions amb major probabilitat de proliferació i dispersió de legionel·la.  
En conseqüència, el titular de l'activitat és responsable del compliment del que disposa el Reial decret 865/2003 mencionat, incloent-hi la realització dels programes de manteniment periòdic, les millores estructurals i funcionals de les instal·lacions i el control de la qualitat microbiològica i fisicoquímica de l'aigua.  
Respecte d'això, el projecte inclou un annex dedicat específicament a la prevenció de la legionel·losi en què es detallen les condicions de la instal·lació, el pla anual de revisions i manteniment i les operacions de neteja i desinfecció en cas de brot de legionel·losi, tant per a la instal·lació d'aigua de consum humà, com per a les torres de refrigeració i els condensadors evaporatoris.  
Es considera que el pla de revisions i manteniment, i les operacions de neteja i desinfecció detallades per a casos de brots del bacteri han d'incloure's, a més, dins del programa de vigilància ambiental de l'activitat.  
Flora i fauna: les parcel·les afectades, que pertanyen a polígon industrial, estan exemptes d'espècies de flora i fauna d'interés. Quant a repercussions indirectes degudes a les actuacions d'execució de l'obra (soroll i emissions de fum i pols), són de caràcter marcadament temporal i en àrea d'influència molt limitada.  
Patrimoni cultural: l'efecte serà nul en tractar-se de parcel·les en polígon industrial que, en el cas de la parcel·la 5, ja estaven prèviament edificades.  
4t. L'estudi d'impacte ambiental del projecte inclou el preceptiu programa de vigilància ambiental. El mateix programa proposa la seua incorporació al plec de prescripcions tècniques del projecte perquè s'execute pel contractista sota la supervisió de la direcció d'obra.  
S'indica que, periòdicament i per exigències sanitàries, es realitzaran anàlisi de les matèries primeres, aigua utilitzada, abocaments i productes elaborats. S'assumeix que els aspectes relatius al control de matèries primeres i aigua consumida, atesa l'activitat de la indústria, el producte de la qual està destinat al consum humà, estaran degudament controlats per altres òrgans de l'administració.  
El PVG se centra en la vigilància i control de l'abocament de les aigües residuals. S'indica que la vigilància ambiental es realitzarà per mitjà de controls de l'efluent i del medi receptor efectuats conjuntament. El mostreig serà sistemàtic i es mantindran constants els punts de mostreig i la periodicitat.   
S'estableix que tant la presa de mostres com les anàlisis es duran a terme per un organisme acreditat, i que els límits de detecció dels mètodes d'anàlisis emprades seran com a mínim del mateix valor que els límits de detecció establits en la normativa de referència. Així mateix, s'assenyala que, en cas de sobrepassar els valors límits per a algun dels paràmetres, es notificarà immediatament a la Direcció General de l'Aigua.  
Es disposarà d'una arqueta de presa de mostres així com dels dispositius específics per a un accés fàcil tant per a l'obtenció de mostres com per a la determinació del cabal en el moment del mostreig.  
El problema del PVA aportat és que està realitzat sobre el pressupost d'abocament a mar, seguint les especificacions de l'Ordre de 13 de juliol de 1993 per la qual s'aprova la Instrucció per al projecte de conduccions d'abocaments des de terra al mar. Així, les consideracions realitzades sobre les determinacions a realitzar en el medi receptor no es corresponen amb les circumstàncies del projecte, en què l'efluent de l'activitat, des del col·lector de l'ajuntament de Segorbe, abocarà finalment en llit públic.  
Les especificacions indicades quant a la freqüència de mostreig de l'efluent, amb periodicitat mensual, es consideren adequades. Quant als paràmetres a determinar, hauran d'analitzar-se tots els paràmetres corresponents a les especificacions de qualitat de l'aigua per al seu abocament a llit públic. Per a tots i cada un d'aquests paràmetres, els resultats de les analítiques hauran d'estar dins dels intervals admissibles per a abocament a llit públic.  
De cada mostreig mensual s'aportaran a més:  
- Cabal que s'està abocant en el moment del mostreig.  
- Volum total setmanal de l'aigua abocada.  
- Cabal punta setmanal.  
En el PVA proposat es requereix també l'aportació anual de les dades següents:  
- Volum anual de l'efluent abocament.  
- Analítica de l'efluent en què es determinarà la presència i concentració de substàncies incloses en els annexos I i II del Reial decret 60/2011.  
Respecte d'això, ha d'indicar-se que el Reial decret 60/2011, de 21 de gener, sobre les normes de qualitat ambiental en l'àmbit de la política d'aigües va ser derogat, després de la presentació de l'estudi d'impacte ambiental, pel Reial decret 817/2015, d'11 de setembre, pel qual s'estableixen els criteris de seguiment i avaluació de l'estat de les aigües superficials i les normes de qualitat ambiental. Evidentment, l'equip redactor de l'EIA no podia anticipar aquesta circumstància, però en l'actualitat cal adaptar el programa de vigilància ambiental, pel que fa al control de l'efluent, a la nova normativa d'aplicació.  
  
Quant a la vigilància estructural mencionada en el programa de vigilància ambiental proposat pel promotor, es dedueix que la conducció a la inspecció visual de la qual es refereix és un emissari submarí, per la qual cosa està fora de lloc en el projecte que ens ocupa. No obstant això, es considera que ha de substituir-se per la vigilància estructural del col·lector del polígon a què desaigua l'activitat, atesa la incertesa que roman sobre la capacitat d'aquest col·lector per a acollir l'abocament de l'activitat en moments d'elevades precipitacions.  
D'altra banda, el PVA proposa un pla de vigilància a realitzar per tècnics de la conselleria amb competències en medi ambient, pendent de corroborar-se en la corresponent autorització ambiental integrada. Aquest pla inclou inspeccions de la instal·lació i mostrejos relatius a emissions a l'atmosfera, immissió de partícules, i control acústic.  
  
En un cronograma que comprén des de l'any de posada en marxa de l'activitat fins a l'any 6, es proposa la realització de tots els controls indicats a l'inici de l'activitat, i la seua repetició, als 4 anys, per a la inspecció de la instal·lació i per als mostrejos relatius a emissions a l'atmosfera i immissió de partícules PM-10.  
Es considera que, amb independència de les activitats d'inspecció desenvolupades per la conselleria amb competències en medi ambient, la inclusió d'un programa de vigilància ambiental en l'estudi d'impacte ambiental té per objecte que el mateix promotor desenvolupe operacions d'autocontrol ambiental de la seua activitat, per a detectar, i si és el cas corregir, impactes no detectats en l'avaluació. Les activitats d'autocontrol hauran d'incloure, a més dels controls periòdics exigits per la diferent normativa sectorial, altres mesuraments, proposats pel titular, derivades de les peculiaritats del seu projecte.  
  
En aquest sentit, seria oportú un control d'emissions a l'atmosfera i d'immissió de partícules bianual, per a la qual cosa haurà de contractar-se els serveis d'un organisme autoritzat. Quant al control acústic, la normativa sectorial indica una freqüència de realització d'auditories acústiques quinquennal, sense perjudici del que determinen els òrgans amb competència sobre la matèria.  
Així mateix, s'ha de crear un arxiu per a la documentació relacionada amb el programa de vigilància ambiental, a fi de comprovar el grau d'eficàcia de les mesures correctores i obtindre conclusions i, si és el cas, detectar la necessitat d'implantar noves mesures correctores o de modificar les mesures existents.  
5é. Manteniment:  
El projecte inclou un annex dedicat al manteniment de les instal·lacions de la indústria, centrat en les instal·lacions de protecció contra incendis, de baixa tensió, de calderes i d'aire comprimit, així com la depuradora d'aigües residuals.  
Així mateix, s'inclou un annex de prevenció contra la legionel·la en la instal·lació de distribució d'aigua per a consum humà i en les torres de refrigeració i els condensadors evaporatoris. En l'annex esmentat s'al·ludeix al pla de revisió i manteniment d'aquestes instal·lacions, des de la perspectiva d'evitar la proliferació del bacteri. Aquest pla hauria de completar-se, quant a la instal·lació frigorífica, incloent-hi l'aspecte de la possible emissió de gasos a l'atmosfera.  
Els protocols d'inspecció i manteniment estan íntimament relacionats amb el programa de vigilància ambiental, quant a l'aspecte preventiu i de presa de mostres que impliquen. En aquest sentit, si bé s'estimen adequades totes les mesures proposades, es considera que s'ha d'ampliar el pla de manteniment de la instal·lació de refrigeració, i incloure-hi, a més, un pla de manteniment per a la instal·lació de gas. Ambdues instal·lacions són susceptibles de produir emissions de gasos a l'atmosfera en cas de fugues.  
Respecte al gas natural, aquest es condueix des de l'ERM a la sala de calderes a través d'una canonada de 285 m situada per damunt de la coberta de la planta. Ja s'ha mencionat que aquesta disposició suposa, en cas de fuga, que el gas s'allibere directament a l'atmosfera.  
En tot cas, tota la maquinària i instal·lacions que inclou l'activitat hauran de superar les inspeccions tècniques preceptives d'acord amb la legislació sectorial corresponent.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'apartat 7.d, annex I del Reial decret legislatiu 1/2008, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'avaluació d'impacte ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 3r del reial decret mencionat.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental i en les altres disposicions que se li apliquen.  
L'article 5 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre d'avaluació ambiental atribueix a l'òrgan ambiental la competència en l'anàlisi tècnica dels expedients d'avaluació ambiental i en la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a aquesta.  
  
L'article 13 del Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural (modificat per Decret 80/2016, d'1 de juliol, del Consell) atribueix a la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental la competència en matèria d'avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent resolució:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte de planta de fabricació i envasat de sucs i nèctars de fruites, cremes alimentàries, gaspatxos i altres, promogut per New Action Next Business, SL, que s'ubicarà en les parcel·les 5 i 159 del polígon industrial La Esperanza, en el terme municipal de Segorbe (Castelló), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i la resta de documentació aportada, així com els condicionants del punt segon de la present resolució.  
  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte esmentat al compliment dels condicionants següents:  
1. El sentit de la present declaració d'impacte ambiental està lligat a la disponibilitat de recursos hídrics per a l'adequat exercici de l'activitat, és a dir, a la resolució favorable del procediment 2014RC0006 de sol·licitud de modificació de la concessió d'aigües per part de l'Ajuntament de Segorbe respecte al brollador de La Esperanza. En el cas que aquesta resolució denegue la sol·licitud de l'Ajuntament de Segorbe, la present declaració d'impacte ambiental seria automàticament desfavorable.  
2. Quant als abocaments dels efluents de la indústria, compostos per la mescla de l'aigua de rebuig del tractament d'osmosi inversa amb l'aigua depurada en l'EDAR de la indústria, es considera admissible l'abocament dels dits efluents al col·lector del polígon Industrial de La Esperanza amb els següents condicionants específics:  
- L'efluent en l'arqueta de presa de mostra i mesurador de cabal (coordenades UTM ETRS89 fus 30 UTM X: 713.310 UTM I: 4.415.262) complirà tots els paràmetres de qualitat exigits per a l'abocament d'aigües residuals a llit públic.  
- En el moment de produir-se la resolució d'autorització d'abocament definitiva per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer a l'Ajuntament de Segorbe, haurà de remetre's a aquesta direcció general. En tot cas, si no es produeix la resolució abans del 31 de desembre de 2016, haurà de remetre's nova autorització conjuntural d'abocament.  
3. En el termini de 2 mesos des de la notificació de la present resolució, s'aportarà a aquesta direcció general la documentació relativa a la destinació final dels residus de construcció i demolició generats en l'execució de les obres, en què haurà de constar:  
- Gestor autoritzat.  
- Dates i volums retirats.  
- Destinació final dels residus.  
4. En el termini de 2 mesos des de la notificació de la present resolució, s'aportarà a aquesta direcció general un annex que inclourà 4 fitxes en què es concreten les actuacions correctores sobre l'impacte paisatgístic de l'activitat en els espais següents:  
- L'ermita de la Mare de Déu de l'Esperança (Segorbe).  
- El castell de Segorbe (Segorbe).  
- L'ermita de Sant Cristòfol (Castellnovo).  
- L'ermita de Santa Bàrbara (Altura).  
En cada una de les fitxes es concretaran:  
- Espècies vegetals a introduir.  
- Nombre d'exemplars i ubicació (amb representació en pla).  
- Mètode de plantació.  
- Manteniment.  
- Qualsevol altre element corrector a introduir.  
- Pressupost.  
Aquest annex haurà de dur un informe de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental. Posteriorment, després de la finalització dels treballs, es remetrà documentació justificativa de la seua execució. Certificat de fi de treballs amb reportatge fotogràfic des de cada un dels espais.  
5. En el termini de 2 mesos des de l'autorització del projecte, haurà de realitzar-se una auditoria acústica i, posteriorment, les corresponents d'acord amb la periodicitat establida en l'article 18 del Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell, que desplega la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica. Les auditories acústiques es realitzaran per un organisme de control autoritzat, i es faran constar els resultats en un llibre de control que estarà a disposició de l'Administració competent. En cas de superar els nivells sonors permesos per la llei, s'establiran les mesures correctores pertinents.  
6. Es modificarà el programa de vigilància ambiental proposat en els termes següents.  
6.1. Quant al control de l'abocament, s'adaptarà el PVA substituint el pressupost d'abocament a mar pel d'abocament a llit públic (barranc de l'Aiguardent).  
- La freqüència mínima de mostreig serà mensual, o superior si així ho requereix l'organisme de conca.  
- S'analitzaran tots els paràmetres corresponents a les especificacions de qualitat de l'aigua per al seu abocament a llit públic. Per a tots i cada un d'aquests paràmetres, els resultats de les analítiques hauran d'estar dins dels intervals admissibles per a abocament a llit públic. En cas contrari, es comunicarà immediatament a l'Ajuntament de Segorbe, com a titular del col·lector, i a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, atés que la destinació final de l'efluent serà el barranc i posteriorment el riu Palància. S'aplicaran les mesures correctores indicades per l'organisme de conca.  
a) De cada mostreig mensual es registraran a més:  
- Cabal que s'està abocant en el moment del mostreig.  
- Volum total setmanal de l'aigua abocada.  
- Cabal punta setmanal.  
b) Anualment es recopilaran a més les dades següents:  
- Volum anual de l'efluent abocament.  
- Analítica de l'efluent en què es determinarà la presència i concentració de substàncies incloses en el Reial Decret 817/2015, d'11 de setembre, pel qual s'estableixen els criteris de seguiment i avaluació de l'estat de les aigües superficials i les normes de qualitat ambiental.  
  
c) Mensualment, i en tot cas després d'un episodi de precipitacions, es realitzarà una inspecció visual de l'estat del col·lector del polígon a què desaigua l'activitat.  
6.2. Quant a la prevenció d'emissions atmosfèriques, els límits d'emissions canalitzades, la suficiència de les mesures preventives i correctores proposades i la resta d'aspectes relacionats, seran establits per l'òrgan competent en la preceptiva autorització d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, D'acord amb el que preveu l'article 13 de la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera.  
6.3. S'afegirà un epígraf en el programa de vigilància ambiental dedicat al control de la legionel·la, en què s'inclouran el pla anual de revisions i manteniment, i les operacions de neteja i desinfecció detallades per a casos de brots del bacteri incloses com annex 4 del projecte. En tot cas se seguirà el que disposa el Reial decret 865/2003, de 4 de juliol, pel qual s'estableixen els criteris higienicosanitaris per a la prevenció i el control de la legionel·losi.  
6.4. El programa de vigilància ambiental inclourà així mateix el protocol de manteniment de la maquinària i instal·lacions de l'explotació, que s'ampliarà incloent-hi la instal·lació de refrigeració i la instal·lació de gas natural, amb almenys la revisió de la canonada de gas que va des de l'ERM a la sala de calderes per damunt de la coberta de la planta.  
6.5. Es portarà un registre documentat del programa de vigilància ambiental a fi de comprovar l'eficàcia de les mesures preventives i correctores proposades, i si és el cas, detectar la necessitat d'implantar noves mesures o de modificar les mesures existents. Aquest registre inclourà a més el resultat dels controls i autocontrols periòdics legalment exigibles i tota la documentació relativa a accidents. La documentació del programa de vigilància ambiental estarà a disposició de les autoritats competents.  
7. L'autorització ambiental integrada que finalitze el procediment haurà d'observar les prescripcions necessàries a l'efecte de evitar o, si és el cas, minimitzar possibles danys a tercers, així mateix, podrà considerar la pertinència de comprometre l'entitat beneficiària de l'autorització, i causant de l'eventual dany, a reparar qualsevol perjudici causat a tercers dimanat de l'activitat autoritzada.  
8. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de comunicar-se a l'òrgan ambiental competent, que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets estimen pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
La regulació de la vigència de la present declaració d'impacte ambiental serà l'establida en l'article 43 de l'esmentada Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
València, 14 d'octubre de 2016.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 17 de novembre de 2016.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 7955, del 11-01-2017 (2016/9921)

RESOLUCIÓN de 17 de noviembre de 2016, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente número 68/15-AIA Segorbe.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   7955

Fecha DOGV
:   11-01-2017

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2016/9921

CVE


Fecha del documento
:   17-11-2016

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 17 de noviembre de 2016, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente número 68/15-AIA Segorbe. [2016/9921]  
De conformidad con el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 68/15-AIA Segorbe.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 68/15-AIA.  
Título: planta de fabricación y envasado de zumos y néctares de frutas, cremas alimenticias, gazpachos y otros.  
Promotor: New Action Next Business, SL.  
Autoridad sustantiva: Servicio de Lucha Contra el Cambio Climático y Prevención y Control de la Contaminación.  
Ref. órgano sustantivo: 533/13-IPPC.  
Localización: parcelas 5 y 159 del polígono industrial La Esperanza. Término municipal de Segorbe (Castellón).  
  
Descripción del proyecto  
1.º Objeto del proyecto:  
El objeto del proyecto es la solicitud de la autorización ambiental integrada, de acuerdo con la Ley 6/2014, de prevención, calidad y control ambiental de actividades en la Comunitat Valenciana, para una planta de fabricación y envasado de zumos y néctares de frutas, cremas alimenticias, gazpachos y otros, ubicada en la localidad de Segorbe, provincia de Castellón.  
2.º Descripción del proyecto según la documentación aportada:  
El proyecto se ubica en las parcelas 5 y 159 del polígono industrial La Esperanza del término municipal de Segorbe, que tienen unas superficies catastrales de:  
- Parcela núm. 5: 56.736,33 m²  
- Parcela núm. 159: 7.357,21 m²  
Ambas parcelas disponen de los servicios de energía eléctrica en MT, agua y saneamiento. En el caso de la parcela 5, se dispone además del servicio de gas natural, con una estación de regulación y medida.  
\* En la parcela 5 existe una edificación industrial con las siguientes superficies construidas:  
  
Edificación Planta baja Planta 1a Planta 2a Total  
Zona A 4.550,00 m² ?-m² ?-m² 4.550,00 m²  
Zona B + B- 36.777,70 m² ?-m² ?-m² 36.777,70 m²  
Zona C 800,00 m² 800 m² 800 m² 2.400,00 m²  
Total 42.127,70 m² 800 m² 800 m² 43.727,70 m²  
  
  
  
La zona A tiene una altura de 21 m, la zona B+B- una altura de 11 m y por último, la zona C destinada a aseos, vestuarios y oficinas tiene 3 plantas con una altura para cada planta de 3,50 m.  
Para el desarrollo de la actividad se adaptará parte de las edificaciones existentes, se demolerá otra parte, y se construirán nuevas edificaciones, de forma que, al acabar las obras, la superficie edificada resultante será de 41.696,80 m², con una altura máxima de 38,5 m. La zona C no será objeto de modificaciones, dándosele el mismo uso que se le venía dando.  
La ejecución de las obras incluye la realización de un silo autoportante para el almacenamiento automático de producto terminado y muelles de expedición de producto. También se realizarán muelles para recepción de materias primas y envases-embalajes, así como para retirada de residuos.  
Se realizará una redistribución interior con acabados sanitarios para albergar las diferentes dependencias y cámaras de la industria. Se adaptarán oficinas, aseos y sala de descanso del personal, y se realizarán otras modificaciones para cubrir las nuevas necesidades de la industria.  
Por último, se realizarán algunas acometidas nuevas y se realizarán las instalaciones precisas para el correcto funcionamiento de la actividad. Asimismo, se adaptarán las calles de circulación exterior a la parcela para mejorar la circulación de los camiones en la parcela, y se adecuará el cerramiento con la pavimentación.  
En las siguientes tablas se resumen las obras a realizar en la parcela 5 para el desarrollo de la actividad.  
  
Superficie a demoler.  
  
Edificación Planta baja Planta 1ª Planta 2ª Total  
Zona A 4.550 m² ?-m² ?-m² 4.550 m²  
Zona B- 813 m² ?-m² ?-m² 813 m²  
Total 5.363 m² ?-m² ?-m² 5.363 m²  
  
  
  
Superficie a adaptar  
  
 Planta baja Planta 1ª Planta 2ª Total  
Sup. resultante  
a adaptar 36.764,70 m² 800 m² 800 m² 38.364,70 m²  
  
  
  
Superficie de nueva construcción  
  
Edificació Planta baja Planta 1ª Planta 2ª Total  
Silo-almacén y zona de entrada-salida 3.443,55 m² ?-m² ?-m² 3.443,55 m²  
Muelles expedición 1.488,55 m² ?m² ?m² 1.488,55 m²  
Planta 1.ª en nave  
a adaptar 1.433 m² ?m² 1.433,00 m²  
Sup. a construir 4.932,10 m² 1.433 m² ?m² 6.365,10 m²  
Sup. construida resultante 41.696,80 m² 2.230 m² 800 m² 44.729,80 m²  
  
  
\*La parcela núm. 159, actualmente sin edificar, se construirá una planta de tratamiento de aguas residuales para tratar un caudal de hasta 3.100 m³/día. La depuradora prevista, de acuerdo con las equivalencias indicadas en el Real decreto 11/1995 por el que se establecen normas aplicables al tratamiento de aguas residuales urbanas, tiene una capacidad de 186.000 habitantes-equivalentes.  
En la parcela 159 se construirá, además, una nave para almacenamiento de chufas con dimensiones de 31,50 m x 18 m y con 7 m de altura.  
Superficie a construir en esta parcela:  
- Edificación para depuradora p. baja - 14,45m x 9,70m: 140,17 m²  
  
- Almacén para chufas p. baja - 31,61m x 13,00m: 410,93 m²  
- Total superficie construida: 551,10 m²  
No obstante lo anterior, debe señalarse que, a la entrada de la documentación en las dependencias de esta dirección general, ya se habían ejecutado las obras fundamentales para la adecuación de las instalaciones existentes a los requerimientos de la industria. Así, tanto las demoliciones previstas, como la construcción del silo-almacén y de los distintos depósitos integrantes de la estación depuradora, estaban ejecutadas, faltando por realizar obras menores.  
A) Instalaciones que incluye la actividad:  
A.1) Baja tensión de fuerza motriz y alumbrado.  
A.2) Instalación de fluidos:  
- Agua fría, incluyendo un equipo para tratamiento adicional del agua potable a añadir en los procesos.  
- Agua caliente, incluyendo un depósito de 90 m³ y circuitos de agua a 85º C para higienización.  
A.3) Instalación de aire comprimido.  
A.4) Instalación de vapor: Incluyendo inicialmente 2 calderas de vapor de 12.000 kv/h, que posteriormente se ampliarán con 2 calderas adicionales de igual capacidad, y un depósito de 30.000 litros para condensados y colector de distribución.  
A.5) Instalación de ventilación: con extractores estáticos en cubierta y huecos de ventilación en fachada. También se dispone de extractores dinámicos.  
A.6) Instalación de seguridad contra incendios acorde con la normativa sectorial.  
A.7) Instalación frigorífica.  
A.8) Estación depuradora de aguas residuales. Ubicada en la parcela 159 y dimensionada para tratar 3.100 m³/día con la calidad de efluente requerida para el vertido a cauce público.  
B) Maquinaria:  
La maquinaria instalada, adecuada para los procesos a realizar y dimensionada para la capacidad de producción a alcanzar, incluye:  
- Depósitos de materias primas.  
- Equipos de mezclas.  
- Equipos disolvedores.  
- Depósitos intermedios de mezclas.  
- Pasteurizadores, homogeneizadores y tanques de regulación asépticos previos al envasado.  
- Líneas de envasado en cartón, a temperatura ambiente y refrigerada.  
- Transportadores y robots paletizadores con envolvedoras de palets.  
- Equipos de control informático y automatización del almacén de producto terminado.  
Vallado: Todo el perímetro de la actividad estará vallado. En el acceso a las instalaciones existirá una puerta corredera de 8 m de longitud y una caseta para control de entrada de vehículos, turismos y camiones.  
C) Proceso productivo:  
En las instalaciones se elaborarán productos para envasar a temperatura ambiente y refrigerados.  
- Productos a temperatura ambiente: zumos NFC, zumos FC, horchata, fruta+leche, fruta+soja, leches vegetales, batidos, néctares y derivados de la chufa.  
- Productos refrigerados: zumos NFC, smoothies, gazpachos, salmorejo, ajoblanco, cremas y caldos.  
La fabricación incluye diversos procesos, dado que existen diferentes productos tomando como punto de partida materias primas distintas, tanto en formato (sólido o líquido, en bidones, a granel), como en temperatura (ambiente, refrigerado o congelado). Así, se generan circuitos que responden a procesos diferenciados, si bien tienen en común el tramo final relativo a envasado, pasteurizado, paletizado y almacenado.  
La actividad se diseña para alcanzar inicialmente una producción anual de 263.145.911 litros de producto terminado. Desglosado por tipo de productos, la producción anual será de:  
  
Productos terminados Litros/año  
Zumos 169.386.634  
Horchatas 16.060.860  
Gazpachos 24.629.401  
Cremas 1.142.131  
Refrescos 51.926.885  
Total 263.145.911  
  
  
Sin embargo, cuando se alcance el 100 % de capacidad de producción de la industria, se llegará a una producción de 472.000.000 l/año.  
Para alcanzar esa producción, las cantidades anuales requeridas de cada materia prima son:  
  
Producto (Uds) Cantidad anual  
Zumos y concentrados (litros) 55.789.185  
Leche (litros) 3.771.685  
Chufa (kg) 1.606.086  
Leche de soja (kg) 17.660  
Verduras (kg) 15.120.280  
Bases para refrescos (litros) 2.596.344  
Envases (unidades) 572.342.665  
Cajas (unidades) 9.405.106  
Palets (unidades) 328.932  
  
  
La planta funcionará un total de 285 jornadas al año, con 3 turnos por jornada de 8 horas cada uno, con una plantilla de unos 260 trabajadores.  
D) Aguas residuales: estación depuradora.  
El vertido de aguas residuales de la industria se incrementará progresivamente hasta su funcionamiento a pleno rendimiento. Dicho vertido se compone de dos tipos de aguas, la procedente del rechazo del tratamiento de ósmosis para agua de planta y el efluente de la estación depuradora de aguas residuales.  
Para el estado de pleno rendimiento, las aguas de vertido serán:  
  
 Vertido punta diario Vertido anual  
Agua de rechazo del tratamiento  
de ósmosis: 1.900 m³ 223.711 m³  
Vertido EDAR 3.100 m³ 547.207 m³  
Vertido total 5.000 m³ 770.918 m³  
  
  
El tratamiento de depuración aplicado al agua residual de la industria consta de las siguientes etapas:  
1. Pretratamiento  
a) Tamiz de tornillo: funciones de desbaste, lavado, extracción, deshidratación y prensado en un solo equipo.  
b) Neutralización con CO2: con el fin de adecuar y estabilizar el pH.  
c) Tamiz de tambor: tiene por objeto la separación de las fases sólida y líquida. Dado el caudal a tratar, se instalarán dos tamices de 0,5 mm en paralelo previos al flotador CAF, y otros 3 tamices de 0,25 mm, también en paralelo, a la salida del flotador CAF.  
d) Flotador CAF: el sistema se basa en la inyección de microburbujas de aire en el fondo de la masa de agua a clarificar. El desequilibrio de densidades crea una corriente ascendente que arrastra hacia la superficie las partículas aceitosas y sólidos en suspensión. El material flotante se retira en superficie, mientras el agua clarificada sale por la zona inferior.  
e) Homogeneización aireada: el objetivo es homogeneizar el vertido, tanto en caudal como en carga contaminante, antes del tratamiento biológico. En el depósito de homogeneización, se realizará un ajuste final de pH, así como la dosificación de nutrientes necesaria.  
2. Tratamiento biológico  
Reactor Secuencial'SBR: sistema de lodos activados por ciclos de llenado y descarga. Una vez que el reactor se llena, opera como un sistema convencional de lodos activados pero sin el flujo continuo de afluente o descarga de efluente. La aireación y la mezcla se pausan después de completarse las reacciones biológicas, se sedimenta la biomasa y se remueve el clarificado. El exceso de biomasa se purga para conseguir que en cada ciclo se mantenga una relación de masas casi constante entre el sustrato afluente y la biomasa.  
Se instalan dos reactores SBR en paralelo, de forma que, con una adecuada combinación de los ciclos se optimizará el tratamiento.  
3. Línea de deshidratación de fangos  
a) Espesador de fangos: mediante decantación, se elimina una cantidad considerable de agua de los fangos, facilitando el funcionamiento de la línea de deshidratación posterior.  
b) Homogeneización de fangos: se mezclan los fangos de purga del biológico y del flotador CAF. Para evitar decantaciones se dota al depósito de agitación y aireación. Asimismo, se añade un polielectrolito al fango para favorecer su floculación y que durante la centrifugación se separen los sólidos del agua.  
c) Decantadora centrífuga: la fase sólida, más pesada, se precipita contra las paredes del rotor. De esta forma, los líquidos salen al exterior por una parte y la fase sólida por la parte contraria.  
d) Silo de almacenamiento de fangos deshidratados: 40 m³ de capacidad.  
  
Tramitación administrativa  
El expediente se inicia el 10 de marzo de 2014 con la recepción, en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, de una nota de régimen interno del Servicio de Protección y Control Integrado de la Contaminación solicitando informe de suficiencia de la documentación relativa a un proyecto de «planta de fabricación y envasado de zumos y néctares de frutas, cremas alimenticias, gazpachos y otros» promovido por New Action Next Business, SL, a ubicar en el polígono industrial La Esperanza del término municipal de Segorbe. Adjunto a dicha nota de régimen interno se remitía el proyecto básico de solicitud de autorización ambiental integrada, el estudio de impacto ambiental y un resumen no técnico.  
El 28 de mayo de 2014 el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental remite nota de régimen interno al Servicio de Protección y Control Integrado de la Contaminación en la que se comunica la apertura del expediente de evaluación de impacto ambiental y la realización de consultas. Asimismo, se requiere ampliación de información por parte del promotor en determinados aspectos técnicos, entre ellos, la remisión de un estudio de integración paisajística.  
El 19 de agosto de 2014 el Servicio de Protección y Control Integrado de la Contaminación remite documentación aportada por el promotor a requerimiento de este servicio, e informe aportado por Energías Renovables La Esperanza, SL, para su inclusión en el expediente.  
El 25 de noviembre de 2014 se remite a la Subdirección General de Calidad Ambiental el documento de alcance para la elaboración del estudio de impacto ambiental del proyecto.  
El 13 de febrero de 2015, el Servicio de Protección y Control Integrado de la Contaminación envía estudio de integración paisajística, comunicando que se ha remitido copia de dicha documentación al Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje. Se requiere del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental emisión de informe.  
El 27 de febrero de 2015, a través de una nota de régimen interno, se comunica al Servicio de Protección y Control Integrado de la Contaminación la realización de nuevas consultas derivadas del análisis de la documentación remitida el 19 de agosto de 2014.  
El 26 de marzo de 2015, se comunica al Servicio de Protección y Control Integrado de la Contaminación que se considera suficiente la documentación aportada para la adecuada evaluación ambiental del proyecto y que, en consecuencia, no hay objeción a la realización del trámite de información pública del expediente.  
El 24 de junio de 2015, el Servicio de Protección y Control Integrado de la Contaminación remite, mediante nota de régimen interno, documentación relativa al trámite de información pública del proyecto.  
El 25 de abril de 2016, el Servicio de Lucha Contra el Cambio Climático y Prevención y Control de la Contaminación remite copias de informes recibidos en sus dependencias para su consideración en la evaluación ambiental del proyecto.  
El 8 de agosto de 2016, mediante nota de régimen interno, el Servicio de Lucha Contra el Cambio Climático y Prevención y Control de la Contaminación remite documentación adicional relativa a los vertidos de aguas de la actividad.  
El 16 de septiembre de 2016, el Servicio de Lucha Contra el Cambio Climático y Prevención y Control de la Contaminación remite nota de régimen interno adjuntando documentación adicional.  
Finalmente, el 22 de septiembre de 2016, se recibe en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental nota de régimen interno del Servicio de Lucha Contra el Cambio Climático y Prevención y Control de la Contaminación remitiendo informes técnicos aportados por el Ayuntamiento de Segorbe.  
  
Trámite de información pública  
El trámite de información pública del proyecto se llevó a cabo mediante la inserción de anuncio de la Dirección General de Calidad Ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana número 7506, de fecha 16 de abril de 2015. El periodo de exposición pública del expediente se prolongó entre el 17 de abril y el 23 de mayo, no habiéndose producido alegaciones, de acuerdo con diligencia de la jefatura de Sección de Protección Atmosférica y Cambio Climático de 27 de mayo de 2015.  
Asimismo, el Ayuntamiento de Segorbe expuso en su tablón de anuncios el anuncio de información pública desde el día 1 de abril al 1 de mayo de 2015. El ayuntamiento remite a la Dirección General de Cambio Climático y Protección y Control Integrado de la Contaminación alegación presentada el 29 de abril de 2015 por Juan Ramón Rodríguez Sierra en representación de Coalició Compromís Altura, así como la respuesta aportada por el promotor de la actividad en fecha 19 de junio de 2015.  
Revisada la alegación de Juan Ramón Rodríguez Sierra, el contenido de la misma se centra en la distribución del agua del manantial de La Esperanza entre los usuarios con derechos reconocidos (Altura, Navajas y Segorbe) y en que el suministro de agua por parte de un ayuntamiento a una industria no puede suponer mermas en los derechos del resto de los usuarios.  
La respuesta de NANB a la alegación presentada indica que el abastecimiento de agua a la industria se realizará por el Ayuntamiento de Segorbe a través de la red municipal a expensas de la concesión de aguas de la población de Segorbe, sin afección a otras poblaciones.  
  
Informes considerados  
Dadas las características del proyecto y las posibles afecciones ambientales detectadas, en el periodo de consultas para la elaboración del documento de alcance del estudio de impacto ambiental, el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental solicitó información de la Confederación Hidrográfica del Júcar y del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje.  
Posteriormente, del análisis de la documentación se derivó la necesidad de realizar nuevas consultas a la Confederación Hidrográfica del Júcar y al Servicio de Ordenación del Territorio.  
Por último, remitidos por el Servicio de Lucha contra el Cambio Climático y Prevención y Control de la Contaminación, se han considerado informes del Servicio de Gestión de Residuos y de la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
A continuación se resume el contenido de los informes considerados en la resolución del expediente:  
A) La Confederación Hidrográfica del Júcar, consultada en relación a las necesidades de agua de la industria y al vertido de aguas residuales por la misma, el 25 de julio de 2014 informa:  
1.º Respecto al consumo de aguas: aunque la documentación aportada por el promotor no precisa la cantidad anual de agua a consumir, a través de documentación aportada por el Ayuntamiento de Segorbe (solicitud de modificación de concesión sobre el manantial La Esperanza) la demanda total de agua por parte de la empresa para el año horizonte 2024 se estima en 1,67 hm³.  
Puesto que sobre el manantial de la Esperanza existen otros derechos de aguas reconocidos que no pueden resultar afectados por el aprovechamiento adicional planteado, se señala que la modificación concesional requiere pronunciamiento de la Oficina de Planificación Hidrológica de la Confederación Hidrológica del Júcar en relación con la incidencia sobre la masa de agua del acuífero de la modificación de la concesión.  
2.º En cuanto a las aguas de vertido: el informe alude a una reunión entre técnicos de la Confederación Hidrográfica del Júcar, técnicos de la Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente y representantes del Ayuntamiento de Segorbe y de la empresa promotora. En dicha reunión se concretó una solución al vertido según la cual el efluente de la EDAR de la industria se verterá a un colector de pluviales del polígono cuya titularidad es municipal y que a su vez vierte al barranco Aguardiente, afluente del río Palancia.  
De esta forma, el vertido de la empresa se considera conexión a colector municipal y el ayuntamiento, como titular del colector que vierte a cauce público, al aceptar dicho vertido, responde del funcionamiento de la EDAR. Las instalaciones y eficiencia de dicha EDAR deberán especificarse en la AAI.  
El colector del polígono pasará a tener la consideración de unitario (en lugar de colector de pluviales únicamente) y su vertido al barranco requerirá autorización de vertido por parte de la Confederación Hidrográfica del Júcar cuya tramitación ya se ha iniciado (exp. 2014VI0062). En definitiva, el ayuntamiento se hace responsable ante la Confederación Hidrográfica del Júcar del cumplimiento de los límites de vertido que se impongan en la AAI a la empresa. Para ello, el ayuntamiento debe:  
a) Adecuar su ordenanza municipal para que las exigencias de vertido al colector sean al menos tan restrictivas como las del organismo de cuenca para el vertido al barranco.  
b) Justificar técnicamente que el colector presenta suficiente capacidad para admitir el efluente de la industria y las aguas pluviales del polígono.  
c) Justificar técnicamente que la EDAR es adecuada para cumplir con los valores límite impuestos en el punto de vertido al barranco.  
Por todo ello, tampoco es posible en el momento de emisión del informe de un pronunciamiento sobre la preservación de la calidad de las aguas receptoras del vertido. el informe finaliza indicando que la solución al vertido se está instrumentando.  
B) Informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar de 12 de noviembre de 2014, relativo a las aguas residuales de la actividad:  
El informe se realiza tras la recepción de nueva documentación en el organismo de cuenca para su incorporación al expediente e indica que, según dicha documentación, se puede comprobar que salvo malas prácticas, errores de funcionamiento o vicios ocultos, no se producen vertidos al dominio público hidráulico.  
El informe es favorable condicionado al cumplimiento de, entre otras, las siguientes prescripciones:  
1.º No se podrá otorgar la autorización ambiental integrada mientras la autorización de vertido del Ayuntamiento de Segorbe no haya sido otorgada.  
2.º En el expediente obrante en la Conselleria de Infraestructura, Territorio y Medio Ambiente deberá constar certificado de conexión de las aguas residuales de proceso, y certificado de conexión de las aguas residuales domésticas, emitidos por el titular de la red de saneamiento.  
3.º En las líneas de agua de la actividad susceptibles de generar vertidos de aguas residuales no deberá existir ningún sistema de alivio capaz de generar vertido por cualquier medio y periodicidad, a dominio público hidráulico.  
4.º Se recuerda la prohibición general de realizar vertidos directos o indirectos de aguas y de productos residuales susceptibles de contaminar el dominio público hidráulico salvo que se cuente con la correspondiente autorización.  
5.º Las instalaciones se mantendrán limpias, libres de residuos y sin acopios a la intemperie de manera que no se pueda producir la contaminación de las aguas pluviales, las cuales se recogerán y eliminarán por sistemas que aseguren la no alteración de sus características cualitativas y la inocuidad de su vertido, a dominio público hidráulico, en su caso.  
C) Informe del Área de Gestión del Dominio Público Hidráulico de la Confederación Hidrográfica del Júcar de 14 de julio de 2014, relativo a las alegaciones presentadas en materia de concesión de aguas:  
El informe indica que el manantial de La Esperanza suministra caudales desde tiempos inmemoriales a usuarios de los términos municipales de Altura, Navajas y Segorbe. Añade que el Ayuntamiento de Segorbe ha planteado una modificación en su concesión actual para los usos de abastecimiento industrial, dando lugar al correspondiente expediente (2014RC0006) que ya ha superado el trámite de información pública.  
Se señala que las concesiones se otorgan, en principio, sin menoscabar las preexistentes, para lo que deben definirse en función de las necesidades reales fijando tanto en caudal punta como en volumen máximo anual. Se añade que el uso industrial tiene menor precedencia que el agrícola por lo que no podría acogerse a la posibilidad de expropiación.  
Se finaliza indicando que, en relación con la alegación presentada, tal y como está planteada la concesión no afectaría a los usuarios de Altura. Sin embargo, la alegación se incorporará al expediente, sin perjuicio de que los que se consideren interesados se personen en el mismo y alegar lo que estimen pertinente.  
D) El Servicio de Gestión de Residuos el 21 de mayo de 2014 informa que la documentación aportada es adecuada y suficiente en relación a la producción de residuos, con las siguientes consideraciones:  
- El almacenamiento de los residuos peligrosos deberá realizarse segregado por tipo de residuos, convenientemente señalizado, en lugar techado, disponiendo de suelo impermeable así como de sistemas de contención y recogida de derrames accidentales.  
- Se realizan indicaciones sobre el código LER que corresponde a determinados residuos, señalándose que las modificaciones a realizar en la codificación deberán incluirse en la tabla resumen de los residuos generados, tanto peligrosos como no peligrosos.  
- Por último, se incluye un texto que deberá incorporarse íntegramente en la autorización ambiental integrada que se otorgue a la instalación, a efectos del régimen jurídico de la producción de residuos que corresponde.  
E) El Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje informa el 24 de octubre de 2014.  
El informe señala que la instalación ha requerido la modificación del planeamiento vigente en aspectos de competencia municipal, pero de gran relevancia paisajística y visual, como la altura de las edificaciones en un ámbito muy sensible debido a su alta exposición visual.  
Por ello, se considera necesaria la elaboración de un estudio de integración paisajística con el fin de valorar la afección y determinar medidas para mitigar los efectos generados estudiando la cuenca visual de la actuación. Asimismo, se fundamenta legalmente la exigencia de redactar un EIP conforme a lo establecido en la Ley 5/2014 (LOTUP).  
Finalmente, se indica que la competencia para informar el EIP corresponde al ayuntamiento, puesto que la exigencia de realizar dicho estudio se deriva de una modificación de la ordenación pormenorizada.  
F) El Servicio de Ordenación del Territorio, consultado en referencia a la incidencia del vertido de efluentes en el barranco del Aguardiente sobre el riesgo de inundación aguas abajo del punto de vertido, informa el 20 de marzo de 2015.  
El Servicio de Ordenación del Territorio indica que el caudal diario derivado del proceso industrial representa un caudal de 0,05 m³/s, completamente irrelevante en cuanto a su efecto sobre inundaciones.  
Así, el informe concluye:  
«La planta de fabricación y envasado de zumos y otros, en las parcelas 5 y 159 del polígono industrial La Esperanza, de Segorbe (Castellón) no tiene incidencia en el riesgo de inundación, de conformidad con las determinaciones normativas del plan de acción territorial de carácter sectorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana».  
  
Consideraciones ambientales  
1.º El proyecto se emplaza en las parcelas 5 y 159 del polígono industrial La Esperanza. De acuerdo con el certificado de 25 de octubre de 2013, del secretario del Ayuntamiento de Segorbe con el visto bueno del alcalde, la clasificación de las parcelas es de suelo urbanizable de uso industrial (plan parcial de ordenación del sector 11 del plan general de ordenación urbana) y el uso de la actividad solicitada es compatible en el emplazamiento solicitado.  
Respecto a la compatibilidad urbanística de la actividad, en la documentación aportada se justifica como única alternativa técnica para el desarrollo de la actividad la construcción de un silo-almacén de altura. Esta justificación resulta precisa para acogerse a la excepción de la altura máxima permitida por la normativa urbanística en el polígono de La Esperanza (11 m con carácter general). En este caso, el almacén automático supera los 11 m con creces, pues alcanza 38,50 m de altura.  
  
De acuerdo con la documentación, los requerimientos de almacén de producto terminado para la actividad:  
- capacidad de entrada de palets de producto terminado (96 palets/hora).  
- capacidad de almacenamiento (cuarentena) de 15 días de duración: 21.542 palets.  
- necesidades de huecos para el buen funcionamiento del almacén (7,5 % más de huecos que la capacidad mínima): 23.158 huecos.  
- un cuarto de la producción debe mantenerse a temperatura controlada (+ 4ºC).  
Con los requerimientos indicados, la limitación en altura a 11 m supondría una superficie de almacén superior a 25.000 m² (frente a los 3.000 m² que ocupa el silo-almacén con el diseño propuesto), que en ningún caso permitiría alcanzar las velocidades requeridas para la planta.  
En definitiva el sistema de almacenaje automático propuesto consiste en un edificio autoportante, de dimensiones exteriores 101,29 x 30,30 x 38,50 m.  
Las ventajas que presenta esta solución técnica son:  
1.º. Es la única solución viable para cubrir las necesidades de la actividad respecto a velocidades de entrada y salida de producto terminado, así como a capacidad de almacenamiento, trazabilidad y accesibilidad.  
2.º. Elimina riesgos laborales al no existir personal en el interior del silo-almacén, que se encuentra automatizado y se controla desde el exterior.  
3.º. Se optimiza el espacio. Además, la no existencia de trabajadores en su interior hace que no se precise alumbrado permanente, con el consiguiente ahorro energético.  
Aún cuando se estima suficientemente justificada la necesidad del silo-almacén autoportante para el adecuado desarrollo de la actividad, puesto que el certificado de compatibilidad urbanística aportado inicialmente no especificaba la exención del cumplimiento del requisito de 11 m de altura máxima, se comunicó esta circunstancia al promotor, con el fin de que solicitara un nuevo certificado de compatibilidad urbanística en el que se mencionara este extremo. La ausencia de este certificado supondría la inviabilidad urbanística del proyecto.  
Esta deficiencia fue subsanada mediante remisión de informe técnico-jurídico de 15 de julio de 2016, firmado por el arquitecto técnico municipal y la coordinadora del área de fomento del ayuntamiento de Segorbe, en el que se indica textualmente: «Que dentro de dicha actividad se incluye un silo de almacenamiento de producto terminado cuya altura de cornisa supera los 11 m, siendo compatible con lo estipulado en la modificación puntual núm. 4 del plan parcial de ordenación del sector 11 del PGOU de Segorbe, al quedar suficientemente justificada dicha altura por las necesidades de los procesos de producción a desarrollar en las instalaciones».  
2.º Revisada la cartografía disponible en la Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente, se detectan las siguientes afecciones ambientales debidas al emplazamiento propuesto para la actividad:  
- El polígono está situado junto al paraje natural municipal de La Esperanza, declarado por Acuerdo del Consell de la Generalitat de 27 de enero de 2006.  
- La parcela está a una distancia inferior a 1 km del lugar de interés comunitario Curs mitjà del riu Palància.  
- La parcela está a una distancia aproximada de 4 km de los LICs, también declarados ZEPAs Serra d'Espadà y Sierra Calderona.  
- Aunque las parcelas en las que se emplaza el proyecto no afectan directamente a terreno forestal, la parcela en la que se emplazará la EDAR es colindante con terreno forestal según el vigente PATFOR.  
- La parcela 5 en la que se emplaza el proyecto es colindante con la Cañada Real del Collado y Sabinar, o Vereda Real del Collado de Arguinas, vía pecuaria con una anchura legal de 37,5 m. No obstante, la calle Cataluña del polígono industrial, que coincide con el trazado de la vía pecuaria en ese tramo, tiene anchura suficiente para que la ocupación de la parcela no se vea limitada por la afección a la Cañada.  
La localización de la actividad no afecta directa o indirectamente a ninguna otra figura de protección de las incluidas en la Ley 11/1994 de la Generalitat Valenciana de espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana.  
Tampoco se ha localizado, de acuerdo con el banco datos de la biodiversidad, ninguna especie de flora o fauna protegidas en las inmediaciones de la ubicación de la actividad.  
3.º Dadas sus características, la actividad propuesta producirá previsiblemente impactos sobre el medio ambiente en los siguientes aspectos:  
1) En la fase de ejecución: A causa de las obras de ejecución y del incremento de tráfico asociado a las mismas, se producen ruidos, partículas en suspensión y residuos de construcción y demolición.  
La documentación aportada estimaba una producción de 2.140 m³ de residuos de construcción y demolición, cuyo destino final era vertedero autorizado. No obstante, la documentación no indicaba el gestor responsable de la retirada, ni el vertedero en el que se eliminarían estos residuos. Por otra parte, tal como se ha indicado en la descripción de la actividad, las obras para adaptar las edificaciones existentes a las necesidades de la industria ya se habían ejecutado con anterioridad al inicio del procedimiento de evaluación ambiental. En consecuencia, si bien se pueden evaluar los impactos producidos, no es posible la introducción de medidas correctoras adicionales a las propuestas en la documentación aportada.  
Sin embargo, con el fin de comprobar la forma en que se han realizado las obras de adecuación de las instalaciones, se requiere, al menos, acreditar documentalmente la adecuada gestión de los RCDs generados, con indicación del gestor autorizado que se hizo responsable de su retirada y el destino final de los mismos.  
2) En la fase de explotación:  
A) Emisiones a la atmósfera:  
A.1. Emisión de gases: la actividad está incluida dentro del catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera en el epígrafe 03010302 (procesos industriales con combustión con calderas de Ptn <=20 y >2,3 Mwt).  
En concreto, cuando la planta funcione a pleno rendimiento, dispondrá de 4 calderas iguales, de combustión de gas natural, cada una de las cuales tiene, de acuerdo con las fichas de focos de emisión canalizada, las siguientes características:  
Caudal máximo emitido: 12.218 Nm³/h.  
Equipo corrector: módulo controlador.  
Tª de los gases emitidos: 135 ºC.  
SO2: 24 mg/Nm³  
CO: 161 g/Nm³  
NOx: 60/25 ppm (expresado como NO2).  
Con independencia de las emisiones canalizadas desde las calderas, se pueden producir fugas de gas natural en las conducciones. En este sentido, la distancia entre la estación de regulación y medida (ERM) existente y la sala de calderas exige la instalación de una tubería de acero pintado con una longitud aproximada de 285 m. Esta tubería se instala por encima de la cubierta de la planta, garantizando una adecuada ventilación en caso de fugas, pero implicando, asimismo, que la eventual fuga se liberaría directamente a la atmósfera. Esta circunstancia requiere un especial mantenimiento y vigilancia de esta tubería.  
A.2. Producción de ruido: la documentación aportada incluye un estudio acústico de la actividad (anexo 21 del proyecto de AAI).  
En dicho estudio se detalla que en la actividad, las emisiones sonoras se producen en:  
- Salas de equipos frigoríficos del silo-almacén y de la zona de producción: a causa de los compresores frigoríficos, los condensadores evaporativos exteriores y, en la zona de producción, los enfriadores de agua glicolada.  
- Sala de compresores de aire: debido a los propios compresores de aire.  
- Sala de calderas: a causa de los quemadores de las calderas.  
El resto de la maquinaria de proceso produce niveles de ruido inferiores a 40 dB, y no se considera en el estudio acústico.  
- Planta depuradora: el ruido lo generan los grupos soplantes de la SBR.  
El estudio establece los niveles de ruido generados en cada zona y determina las reducciones ocasionadas por el aislamiento y por la distancia. Tras aplicar las reducciones correspondientes, los niveles sonoros resultantes son inferiores a 60 dB(A), que es el límite máximo admisible para el caso que nos ocupa, actividad desarrollada durante las 24 horas del día, en entorno industrial, de acuerdo con lo establecido en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de protección contra la contaminación acústica, y en el Decreto 266/2004, de la Conselleria de Territorio y Vivienda, de prevención y corrección de la contaminación acústica en relación con actividades, instalaciones, edificaciones, obras y servicios.  
En cuanto a las vibraciones, las máquinas susceptibles de producirlas, son los compresores frigoríficos y los de aire. Al objeto de evitar molestias por vibración, los equipos que lo precisen, se instalarán sobre tacos o bancadas antivibratorias y con una separación mínima de un metro respecto de los elementos estructurales. Además, se comprobará periódicamente su correcto funcionamiento y las vibraciones que produzcan.  
Por último, el proyecto indica que una vez se haya realizado la puesta en marcha de la actividad se realizará una auditoría acústica por un OCA, según los procedimientos establecidos, repitiéndose cada 5 años, según se especifica en la legislación.  
B) Consumo de recursos:  
B.1. Agua: el principal recurso natural que se consume en la actividad es agua potable, cuyas necesidades se dividen en 6 grupos dependiendo del uso que se dará a la misma:  
 Tipo I: agua incorporada a producto.  
 Tipo II: agua de acondicionamiento de materias primas vegetales.  
 Tipo III: agua para servicios de maquinaria y CIP.  
 Tipo IV: agua para calderas.  
 Tipo V: agua contraincedios.  
 Tipo VI: agua doméstica, sanitaria y baldeos.  
Con el fin de alcanzar los requisitos de calidad precisos para algunos de esos usos, el agua potable se somete a un tratamiento adicional de ósmosis inversa. Este tratamiento genera una elevada cantidad de agua de rechazo, por lo que las necesidades de agua del proceso son mayoradas por el coeficiente de eficiencia del tratamiento.  
De acuerdo con la documentación aportada se requieren 1.027.000 m³ anuales de agua.  
Por otra parte, el agua utilizada en la industria se suministra a través de la red municipal del polígono, procedente del manantial de La Esperanza, circunstancia que se puso de relieve a lo largo del proceso de evaluación ambiental de proyecto. La disponibilidad de recursos hídricos suficientes para el adecuado desarrollo de la actividad está vinculada a la ampliación concesional del Ayuntamiento de Segorbe respecto al manantial de la Esperanza a la que se hace referencia en los apartados de informes considerados.  
A fecha de emisión de la presente declaración, no existe pronunciamiento de la oficina de planificación hidrológica respecto al expediente de modificación de la concesión de aguas a favor del Ayuntamiento de Segorbe (procedimiento 2014RC0006). La resolución favorable en dicho expediente es condición imprescindible para garantizar el abastecimiento de aguas de la actividad, por lo que se considera determinante para la presente declaración de impacto ambiental, y por lo tanto, vinculante para la autorización de la actividad.  
Desde la Confederación Hidrográfica del Júcar se ha transmitido que el procedimiento 2014RC0006, de modificación de la concesión de aguas del manantial de la Esperanza, no está paralizado, y que en el expediente obra un informe favorable emitido por los servicios territoriales de la Conselleria de Medio Ambiente relativo a la no afección a Red Natura 2000 por el incremento de extracción de recursos hídricos del acuífero de La Esperanza a cuyo contenido textual se ha tenido acceso.  
Por ello, se decide no demorar la resolución del presente procedimiento de evaluación de impacto ambiental, condicionando el sentido de la declaración de impacto ambiental al contenido de la resolución del expediente 2014RC0006.  
B.2. Energía eléctrica. El consumo de energía en la industria tiene los siguientes usos:  
- Iluminación.  
- Maquinaria de proceso y envasado.  
- Instalaciones: frigorífica, ventilación, aire comprimido, contra-incendios,(...).  
- Transportadores de palets y transelevadores.  
- Tomas de corriente.  
Estos usos son atendidos desde 3 centros de transformación, según su proximidad. Dos de los centros existían previamente y el tercero es de nueva construcción, para atender a la estación depuradora. La potencia instalada para los 3 centros de transformación de la actividad, una vez trabaje a pleno rendimiento es de:  
CT zona este: 8.376 kW.  
CT zona oeste (silo): 6.017 kW.  
CT EDAR: 734 kW.  
Total potencia instalada: 15.127 kW.  
Sin embargo, teniendo en cuenta el régimen de trabajo de la industria, se prevé un coeficiente de simultaneidad de 0,50 para el normal desarrollo de la actividad, por lo que la potencia total demandada será de 7.563,50 KW.  
B.3. Gas natural:  
La planta industrial incluye una sala de calderas para la generación de vapor con espacio suficiente para la instalación de 4 calderas, aunque inicialmente se instalan 2. Los quemadores de las calderas se alimentan con gas natural, siendo el consumo previsto de 1.430 m³/h para dos calderas y para las cuatro 2.860 m³/h.  
C) Producción de residuos:  
La estimación de las cantidades anuales de los distintos tipos de residuos generados por la actividad y el almacenamiento previsto para los mismos son los que se detallan a continuación:  
  
C.1. Residuos no peligrosos:  
  
Tipo residuo Total Kg Total m³ Almacenamiento  
Envases acero 230.202 Contenedores  
Envases plástico 166.500 Contenedores  
Papel/cartón 766.100 Contenedores  
Lodos depuradora 4.266 Silo  
Materia orgánica 4.000.000 Silo elevado  
  
  
C.2. Residuos peligrosos:  
  
Tipo residuo Total Kg Código LER Almacenamiento  
Envases acero 720 15 01 10\* Contenedores con tapa  
Envases vidrio 62 15 01 10\* Contenedores  
Envases plástico 24.500 15 01 10\* Contenedores con tapa  
Envases RP 25.257 15 01 10\* Contenedores  
Aceite usado 725 13 02 05\* Depósito cerrado  
Fluorescentes 56 20 01 21\* Contenedor con tapa  
Tónners 20 08 03 17\* Contenedor con tapa  
Disolventes y otros productos químicos 590 14 06 03\*/  
06 01 06\*/  
16 03 05\* Contenedor cerrado  
  
  
En todos los casos, los residuos generados en la industria serán retirados por gestor autorizado, concretándose para la materia orgánica que la retirada se realiza diariamente.  
El almacenamiento de los residuos y su posterior retirada deberán adecuarse al tipo y naturaleza de los mismos. En el caso de los residuos peligrosos, tal y como indica el Servicio de Gestión de Residuos en su informe, el almacenamiento se realizará segregado por tipo de residuos, debiendo estar convenientemente señalizado, en lugar techado, disponiendo de suelo impermeable así como de sistemas de contención y recogida de derrames accidentales.  
D) Vertido de aguas residuales:  
La planta contará con una EDAR para el tratamiento de sus aguas residuales. A este efluente se añadirá el agua de rechazo de una planta de ósmosis inversa (que trata el agua potable al objeto de alcanzar las calidades requeridas por el proceso productivo).  
El proyecto propone el vertido de estas aguas al colector de aguas pluviales del polígono industrial La Esperanza, cuyo titular es el Ayuntamiento de Segorbe, y que pasa a adquirir la consideración de colector de aguas residuales. A su vez, el colector vierte a cauce público en el Barranco Aguardiente, afluente del río Palancia. En consecuencia, el Ayuntamiento de Segorbe, como titular del colector, se responsabiliza del vertido a cauce público.  
A este respecto, en el proceso de evaluación ambiental del proyecto surgieron dos cuestiones en relación con el caudal del vertido y una en relación con su calidad que requerían de análisis en profundidad:  
1. Por una parte, surgieron dudas respecto a la capacidad real del colector del polígono para acoger las aguas procedentes de la actividad. En la documentación aportada se realizaba un estudio de la capacidad del colector para acoger las aguas de la industria y las aguas pluviales del polígono, considerando como periodo de retorno 15 años.  
Sin embargo, desde el servicio de evaluación de impacto ambiental no se consideraba suficiente dicho periodo de retorno, y así se transmitió al promotor solicitando la repetición de los cálculos para periodos superiores. El titular no repitió los cálculos, y argumentó que la Confederación Hidrográfica del Júcar no menciona ningún periodo de retorno y que «ampliar dicho horizonte nos llevaría a conclusiones alejadas de la realidad ya que con el transcurso de los años se producen unos niveles de pluviometría inferiores a los registrados en el pasado.»  
A pesar de que permanece la incertidumbre respecto a la capacidad del colector del polígono para asumir las aguas de la industria, según la cláusula cuarta del convenio del colaboración y urbanístico con el Ayuntamiento de Segorbe, relativa a suministros y servicios:  
«- En relación a la red de saneamiento, el ayuntamiento realizará las gestiones administrativas precisas para garantizar el cumplimiento de las necesidades que plantea la empresa, tanto por lo que respecta al recorrido como al destino final de las aguas residuales.»  
Se considera admisible el vertido del efluente de la actividad al colector bajo la responsabilidad de ambas partes, como signantes del convenio, de costear, en su caso, las reparaciones de averías que eventualmente se produjeran en dicho colector a causa de precipitaciones no consideradas.  
2 Por otra parte, se detectó que el barranco Aguardiente, en el que desaguará el colector del PI, atraviesa al final de su trayecto hacia el río Palancia una llanura que presenta peligrosidad geomorfológica de acuerdo con la cartografía del plan de acción territorial de carácter sectorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
El posible problema consistía en que el caudal de las aguas vertidas por la industria, que llegarán al barranco del Aguardiente (caudal punta de 5.000 m³/día y caudal medio de 4.600 m³/día), podría agravar la peligrosidad geomorfológica preexistente, ampliando tanto la superficie implicada, como la frecuencia del fenómeno.  
En principio la zona afectada por peligrosidad geomorfológica comprende terrenos de cultivo, pero también incluye una zona, perteneciente al término municipal de Navajas, calificada como suelo urbano de uso residencial. Debe destacarse, además, que en las proximidades se encuentran las carreteras CV-213 y CV-214 y la línea de ferrocarril Valencia-Zaragoza.  
En consecuencia, el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental consultó al Servicio de Ordenación del Territorio en materia de sus competencias y, asimismo, el 20 de marzo de 2015, se visitó la zona para verificar in situ las características del barranco del Aguardiente, en la cual se puso en evidencia que este permanece encauzado hasta su punto de vertido al Palancia.  
En cuanto a la consulta al Servicio de Ordenación del Territorio, con fecha 20 de marzo de 2015 se recibe el correspondiente informe que, sin entrar en la valoración de la zona con riesgo geomorfológico existente al norte del paraje de La Esperanza, respecto a la posible incidencia sobre el mismo del vertido de la actividad concluye: «la planta de fabricación y envasado de zumos y otros, en las parcelas 5 y 159 del polígono industrial La Esperanza, de Segorbe (Castellón) no tiene incidencia en el riesgo de inundación».  
3. En cuanto a la calidad del vertido de las aguas residuales de la industria al colector del polígono industrial y de este a su vez a cauce público, se considera suficientemente justificado en la documentación técnica aportada.  
El efluente de la actividad está compuesto por la mezcla de las aguas depuradas en la estación depuradora y las aguas de rechazo del tratamiento de ósmosis inversa para uso en planta. La documentación hace un estudio de volúmenes y de características de ambas aguas y de las características de la mezcla. La EDARI de la actividad se diseña para que los parámetros del efluente estén en todo caso por debajo de los límites admisibles para su vertido a cauce público. En consecuencia, el colector desaguará al barranco del Aguardiente las aguas de la industria incorporadas al mismo, mezcladas con las aguas pluviales del polígono.  
En atención a la titularidad del colector, que corresponde al Ayuntamiento de Segorbe, es este el responsable del cumplimiento de las condiciones de vertido. Teniendo en cuenta que el colector se convierte en unitario con vertido al Barranco del Aguardiente, al objeto de garantizar el cumplimiento de los requisitos de calidad, que están ligados al efluente de la industria, que es, en volumen, el principal aporte a dicho colector, y en naturaleza, el único de carácter residual, se debe disponer de una arqueta para análisis del agua previa al punto de conexión al colector del polígono. El efluente en ese punto deberá cumplir todos los parámetros de calidad exigidos para el vertido de aguas residuales a cauce público.  
En ese sentido, entre la documentación recibida en fecha 8 de agosto de 2016, se incluye copia de publicación, en el Boletín Oficial de la Provincia de Castellón número 150, de 13 de diciembre de 2014, de la aprobación definitiva de la modificación de la ordenanza de vertidos a la red municipal de alcantarillado de Segorbe. Dicha modificación se refiere a la regulación de las condiciones de uso de la red de aguas pluviales del polígono industrial La Esperanza como red de evacuación de aguas depuradas para verter al cauce público.  
Asimismo, consta que la empresa dispone de una arqueta de toma de muestra y medidor de caudal con coordenadas UTM en referencia ERTS89 Huso 30.  
UTM X: 713.310, UTM Y: 4.415.262  
Además, en sesión celebrada el 20 de julio de 2016, la Junta de Gobierno Local del Ayuntamiento de Segorbe acordó autorización de vertido de aguas depuradas a la red de pluviales del polígono industrial La Esperanza, instada por New Action Next Business, SL.  
Por último, el 31 de julio de 2015, la Confederación Hidrográfica del Júcar otorga autorización coyuntural de vertido de aguas residuales procedentes del colector de saneamiento del polígono industrial la Esperanza (exclusivamente industria de elaboración de zumos de frutas y hortalizas New Action Next Business, SL) a barranco del Aguardiente en el término municipal de Segorbe, que desemboca en el río Palancia a través de la red de acequias perteneciente a la comunidad de regantes de Segorbe.  
Constan 2 prórrogas a dicha autorización coyuntural, la primera de ellas, autorizando el vertido hasta el 30 de junio de 2016 en los mismos términos que la autorización previa, a excepción del caudal máximo, que podrá alcanzar los 60 l/s. La última prórroga de autorización coyuntural de vertido abarca hasta el 31 de diciembre de 2016, manteniendo las condiciones previas, incluyendo un caudal máximo de 60 l/s. En esta última resolución, la Confederación Hidrográfica del Júcar indica que entre las consideraciones que observa se encuentra que el trámite para otorgar la autorización definitiva de vertido se encuentra en fase de información pública.  
Se asume que puesto que, tanto la sociedad NANB, SL, como el Ayuntamiento de Segorbe han ido cumpliendo los requisitos establecidos por la Confederación Hidrográfica del Júcar, no habrá impedimento para la obtención de la autorización definitiva de vertido. No obstante, se deberá remitir la misma a esta dirección general en el momento de su obtención.  
E) Paisaje: si bien la industria propuesta se ubica en polígono industrial, su impacto visual es muy significativo debido, por una parte, a su localización elevada, próxima a la autovía A-23 y con visuales a larga distancia; y por otra parte, a la edificación de un silo-almacén de grandes dimensiones (medidas exteriores 101,29 x 30,30 x 38,50 m).  
A estas circunstancias se añade la proximidad del paraje natural municipal La Esperanza. Dicho paraje, declarado por acuerdo del Consell de la Generalitat de 27 de enero de 2006, ya tenía mermados sus valores paisajísticos por la colindancia con el polígono industrial La Esperanza. Aunque la actividad se ubica en el extremo suroeste del polígono y el paraje natural se encuentra al norte del mismo, la localización elevada de ambos enclaves, unida a las dimensiones del silo hacían pertinente considerar el paraje en la valoración paisajística del proyecto. Así se comunicó al promotor, indicando la necesidad de elaborar un estudio de integración paisajística con las especificaciones señaladas por el Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje.  
Todas estas consideraciones se incluyen en el EIP realizado por el titular en el que se destaca:  
a) La morfología del valle, la disposición del polígono industrial en una loma y la altura del almacén, implican la visibilidad de la estructura desde la práctica totalidad del valle.  
b) Dentro de la parcela, el silo se ubica donde anteriormente estaba el cuerpo de mayor altura de la nave anterior. Es decir, se ha demolido esa construcción y se ha colocado en su lugar el nuevo volumen, alterando así lo menos posible el impacto que ya existía.  
c) En la elección del acabado exterior del almacén se señala que, respetando las necesidades técnicas, se ha buscado la austeridad, suprimiendo elementos complementarios como publicidad o iluminación. En cuanto al color, el tono azul neutro pretende la integración con el cielo como telón de fondo, tratando de paliar la afección sobre la línea del horizonte.  
Como medidas de integración el EIP indica:  
- la elección del color que hace desaparecer el almacén de la vista en determinadas condiciones atmosféricas. De todas formas, y pese a ser el color que más suaviza la presencia del almacén en el paisaje, casi nunca pasa desapercibido.  
- y la realización de algunas actuaciones en el entorno de los lugares más emblemáticos, con el fin de incluir nuevos elementos, sobre todo vegetales, que rompan las vistas más directas y con mayor impacto.  
Sin embargo, en el EIP aportado no se concretan las actuaciones en los lugares tradicionales: espacios concretos sobre los que se realizará la medida correctora, especies vegetales a introducir, número de ejemplares y ubicación, método de plantación.  
Por otra parte, el Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje señalaba en su informe que la competencia para informar el EIP y las medidas correctoras a incorporar en el proyecto corresponde al Ayuntamiento de Segorbe.  
El informe del ayuntamiento respecto al EIP, de 15 de julio de 2016, es muy escueto, limitándose a informar «en sentido favorable a la vista de las medidas correctoras y cumplimiento del planteamiento municipal establecido para dicho sector de suelo urbano industrial».  
A pesar del beneplácito del Ayuntamiento de Segorbe, se considera que el impacto paisajístico de la actuación es notable. Por otra parte, dado que el silo-almacén, que constituye el principal elemento de impacto visual, ya se encuentra ejecutado, resulta imposible plantear alternativas.  
Sin embargo, es posible incorporar medidas compensatorias al objeto de minimizar el efecto visual provocado en los espacios emblemáticos próximos afectados: las ermitas de Nuestra Señora de la Esperanza, de San Cristóbal y de Santa Bárbara, de Segorbe, Castellnovo y Altura respectivamente; así como el Castillo de Segorbe.  
Las medidas a realizar deberían concretar las actuaciones sugeridas en el estudio de integración paisajística.  
F) Contaminación lumínica nocturna: en el proceso de evaluación ambiental de la actividad se planteó la posibilidad de que su funcionamiento durante las 24 horas del día (en 3 turnos de 8 horas) y su proximidad a dos ZEPAS, Sierra de Espadán y Sierra de la Calderona implicara molestias a la avifauna.  
La actividad nocturna requiere iluminación, no solo en el interior de las instalaciones, sino también en la zona de muelles de carga. Asimismo, existirá un tránsito nocturno de camiones que implicará iluminación en la zona.  
En consecuencia, se requirió al promotor que describiera las características de la iluminación exterior de la planta y que justificara el cumplimiento de lo dispuesto en la ITC EA-03, relativa al resplandor luminoso nocturno y luz intrusa o molesta, incluida en el Real decreto 1890/2008 por el que se aprueba el reglamento de eficiencia energética en instalaciones de alumbrado exterior y sus instrucciones técnicas complementarias.  
El titular remitió un anexo de justificación del cumplimiento de la ITC EA-03. Tal y como se establece en el citado documento, la ubicación de la instalación, en función de su protección contra la contaminacion lumínica y según el tipo de actividad desarrollada en la zona, se clasifica como área de brillo o luminosidad media E3. La limitación de las emisiones luminosas hacia el cielo queda justificada si no se supera un valor del 15 % para el flujo hemisférico superior instalado (FHSinst).  
Para la determinación del FHSinst se emplea un programa de cálculo lumínico comercial. Con los datos de la planta se obtiene un FHSinst = 8,5 %, inferior al máximo permitido para la zona E3. Para el resto de parámetros limitados en la ITC (iluminancia vertical, intensidad luminosa emitida por las luminarias y luminancia media y máxima de las fachadas), con los puntos de muestreo considerados, los resultados obtenidos permanecen por debajo de los máximos admisibles. No procede la comprobación del parámetro «luminancia máxima de señales y anuncios luminosos», pues no existen en la actividad.  
En consecuencia, se considera justificado el cumplimiento de la norma y no se requieren medidas adicionales correctoras.  
G) Afección a terceros: Estación depuradora de aguas residuales:  
En la parcela 161, contigua a la ubicación de la EDAR de la actividad, existe una instalación fotovoltaica. La mercantil Energías Renovables la Esperanza, SL, propietaria de dicha instalación, se ha personado como interesada en el procedimiento de autorización ambiental integrada por afección directa a sus instalaciones de un depósito, de 25 m de diámetro y 11 m de altura, de dicha EDAR.  
Así, consta en el expediente un informe de impacto realizado por el Grupo de Investigación y Desarrollo de Energía Solar y el Grupo de Sistemas Fotogramétricos y Topométricos de la Universidad de Jaén a petición de Energías Renovables la Esperanza, SL. De acuerdo con las conclusiones de este informe, se afecta a la instalación fotovoltaica en los siguientes sentidos:  
- A causa del sombreado provocado por el depósito, un 12 % de la superficie del generador fotovoltaico sufre pérdidas anuales de radiación solar comprendidas entre el 2,5 y el 12,5 %, con una merma superior en la producción eléctrica. Esto supone un perjuicio económico para la sociedad, que puede agravarse dado que el último marco legislativo que rige el régimen retributivo de instalaciones fotovoltaicas impone un umbral mínimo de producción eléctrica para la permanencia dentro del referido régimen retributivo, de forma que la instalación afectada podría quedar fuera de este.  
- Los sobrecalentamientos producidos en la instalación fotovoltaica como consecuencia del depósito bajo estudio también afectan a la durabilidad de la instalación.  
El informe señala que la afección del depósito sobre la instalación fotovoltaica se anularía rebajando la altura del depósito de modo que esta fuese igual a 3,55 m.  
Sin objetar la necesidad de la depuradora para el tratamiento de las aguas residuales de la industria, lo cierto es que no se han contemplado alternativas de proyecto en cuanto a la afección de esta instalación a la estación fotovoltaica contigua.  
El depósito objeto de disputa es el segundo de los reactores secuenciales de tratamiento biológico instalados en paralelo (SBR2).  
El impacto sobre la planta fotovoltaica se hubiera evitado con la mera ejecución del depósito de la depuradora semienterrado, o más alejado del linde con la parcela 161, circunstancias que no pudieron advertirse por la ejecución anticipada del proyecto previa a la obtención de la totalidad de las autorizaciones legalmente exigidas.  
Si bien es cierto que las afecciones económicas ocasionadas por eventuales sombreados sobre la instalación citada exceden de las competencias propias de la evaluación ambiental del proyecto, no es menos cierto que el funcionamiento de la planta solar supone beneficios medioambientales sobre los que repercute negativamente el depósito de la EDAR.  
Por otra parte, con relación a la resolución del procedimiento en que se decida sobre la autorización final, resulta oportuno indicar la conveniencia de que la misma observe las prescripciones necesarias al efecto de evitar o, en su caso, minimizar posibles daños a terceros que pudieran derivar en reclamaciones por responsabilidad patrimonial contra la Generalitat, pudiendo considerarse, asimismo, la pertinencia de comprometer a la entidad beneficiaria de la autorización, y causante del eventual daño, a reparar cualquier perjuicio causado a terceros dimanado de la actividad autorizada.  
H) Otras afecciones:  
Legionela: la actividad incluye instalaciones susceptibles de albergar y provocar proliferación de legionela. A efectos de lo establecido en el real decreto 865/2003, de 4 de julio, por el que se establecen los criterios higiénico-sanitarios para la prevención y control de la legionelosis, la instalación se clasifica como tipo 1.º Instalaciones con mayor probabilidad de proliferación y dispersión de Legionella.  
En consecuencia, el titular de la actividad es responsable del cumplimiento de lo dispuesto en el Real decreto 865/2003 mencionado, incluyendo la realización de los programas de mantenimiento periódico, las mejoras estructurales y funcionales de las instalaciones y el control de la calidad microbiológica y físico-química del agua.  
Al respecto, el proyecto incluye un anejo dedicado específicamente a la prevención de la legionelosis en el que se detallan las condiciones de la instalación, el plan anual de revisiones y mantenimiento y las operaciones de limpieza y desinfección en caso de brote de legionelosis, tanto para la instalación de agua de consumo humano, como para las torres de refrigeración y los condensadores evaporativos.  
Se considera que el plan de revisiones y mantenimiento, y las operaciones de limpieza y desinfección detalladas para casos de brotes de la bacteria deben incluirse, además, dentro del programa de vigilancia ambiental de la actividad.  
Flora y fauna: Las parcelas afectadas, que pertenecen a polígono industrial, están exentas de especies de flora y fauna de interés. En cuanto a repercusiones indirectas debidas a las actuaciones de ejecución de la obra (ruido y emisiones de humo y polvo), son de carácter marcadamente temporal y en área de influencia muy limitada.   
Patrimonio cultural: el efecto será nulo al tratarse de parcelas en polígono industrial que, en el caso de la parcela 5, ya estaban previamente edificadas.  
4.º El estudio de impacto ambiental del proyecto incluye el preceptivo programa de vigilancia ambiental. El propio programa propone su incorporación al pliego de prescripciones técnicas del proyecto para que se ejecute por el contratista bajo la supervisión de la dirección de obra.  
Se indica que, periódicamente y por exigencias sanitarias, se realizarán análisis de las materias primas, agua utilizada, vertidos y productos elaborados. Se asume que los aspectos relativos al control de materias primas y agua consumida, dada la actividad de la industria, cuyo producto está destinado al consumo humano, estarán debidamente controlados por otros órganos de la administración.  
El PVG se centra en la vigilancia y control del vertido de las aguas residuales. Se indica que la vigilancia ambiental se realizará mediante controles del efluente y del medio receptor efectuados conjuntamente. El muestreo será sistemático, manteniendo constantes los puntos de muestreo y la periodicidad.  
Se establece que tanto la toma de muestras como los análisis se llevarán a cabo por un organismo acreditado, y que los límites de detección de los métodos de análisis empleados serán como mínimo de igual valor que los límites de detección establecidos en la normativa de referencia. Asimismo, se señala que, en caso de sobrepasar los valores límites para alguno de los parámetros, se notificará inmediatamente a la Dirección General del Agua.  
Se dispondrá de una arqueta tomamuestras así como de los dispositivos específicos para un acceso fácil tanto para la obtención de muestras como para la determinación del caudal en el momento del muestreo.  
El problema del PVA aportado es que está realizado sobre el presupuesto de vertido a mar, siguiendo las especificaciones de la Orden de 13 de julio de 1993 por la que se aprueba la Instrucción para el proyecto de conducciones de vertidos desde tierra al mar. Así, las consideraciones realizadas sobre las determinaciones a realizar en el medio receptor no se corresponden con las circunstancias del proyecto, en el que el efluente de la actividad, desde el colector del ayuntamiento de Segorbe, verterá finalmente en cauce público.  
Las especificaciones indicadas en cuanto a la frecuencia de muestreo del efluente, con periodicidad mensual, se consideran adecuadas. En cuanto a los parámetros a determinar, deberán analizarse todos los parámetros correspondientes a las especificaciones de calidad del agua para su vertido a cauce público. Para todos y cada uno de esos parámetros, los resultados de las analíticas deberán estar dentro de los intervalos admisibles para vertido a cauce público.  
De cada muestreo mensual se aportarán además:  
- Caudal que se está vertiendo en el momento del muestreo.  
- Volumen total semanal del agua vertida.  
- Caudal punta semanal.  
En el PVA propuesto se requiere también el aporte anual de los siguientes datos:  
- Volumen anual del efluente vertido.  
- Analítica del efluente en la que se determinará la presencia y concentración de sustancias incluidas en los anexos I y II del Real decreto 60/2011.  
Al respecto, debe indicarse que el Real decreto 60/2011, de 21 de enero, sobre las normas de calidad ambiental en el ámbito de la política de aguas fue derogado, con posterioridad a la presentación del estudio de impacto ambiental, por el Real Decreto 817/2015, de 11 de septiembre, por el que se establecen los criterios de seguimiento y evaluación del estado de las aguas superficiales y las normas de calidad ambiental. Evidentemente, el equipo redactor del EIA no podía anticipar esta circunstancia, pero en la actualidad se hace preciso adaptar el programa de vigilancia ambiental, en lo que se refiere al control del efluente, a la nueva normativa de aplicación.  
En cuanto a la vigilancia estructural mencionada en el programa de vigilancia ambiental propuesto por el promotor, se deduce que la conducción a cuya inspección visual se refiere es un emisario submarino, por lo que está fuera de lugar en el proyecto que nos ocupa. No obstante, se considera que debe sustituirse por la vigilancia estructural del colector del polígono al que desagua la actividad, dada la incertidumbre que permanece sobre la capacidad de dicho colector para acoger el vertido de la actividad en momentos de elevadas precipitaciones.  
Por otra parte, el PVA propone un plan de vigilancia a realizar por técnicos de la conselleria con competencias en medio ambiente, pendiente de corroborarse en la correspondiente autorización ambiental integrada. Dicho plan incluye inspecciones de la instalación y muestreos relativos a emisiones a la atmósfera, inmisión de partículas, y control acústico.  
En un cronograma que abarca desde el año de puesta en marcha de la actividad hasta el año 6, se propone la realización de todos los controles indicados al inicio de la actividad, y su repetición, a los 4 años, para la inspección de la instalación y para los muestreos relativos a emisiones a la atmósfera e inmisión de partículas PM-10.  
Se considera que, con independencia de las actividades de inspección desarrolladas por la Conselleria con competencias en medio ambiente, la inclusión de un programa de vigilancia ambiental en el estudio de impacto ambiental tiene por objeto que el propio promotor desarrolle operaciones de autocontrol ambiental de su actividad, para detectar, y en su caso corregir, impactos no detectados en la evaluación. Las actividades de autocontrol deberán incluir, además de los controles periódicos exigidos por la diferente normativa sectorial, otras mediciones, propuestas por el titular, derivadas de las peculiaridades de su proyecto.  
En este sentido, sería oportuno un control de emisiones a la atmósfera y de inmisión de partículas bianual, para lo cual deberá contratarse los servicios de un organismo autorizado. En cuanto al control acústico, la normativa sectorial indica una frecuencia de realización de auditorías acústicas quinquenal, sin perjuicio de lo que determinen los órganos con competencia sobre la materia.  
Asimismo, se debe crear un archivo para la documentación relacionada con el programa de vigilancia ambiental, al objeto de comprobar el grado de eficacia de las medidas correctoras y obtener conclusiones y en su caso detectar la necesidad de implantar nuevas medidas correctoras o de modificar las medidas existentes.  
5.º Mantenimiento:  
El proyecto incluye un anejo dedicado al mantenimiento de las instalaciones de la industria, centrado en las instalaciones de protección contra incendios, de baja tensión, de calderas y de aire comprimido, así como la depuradora de aguas residuales.  
Asimismo, se incluye un anejo de prevención contra la legionela en la instalación de distribución de agua para consumo humano y en las torres de refrigeración y los condensadores evaporativos. En dicho anejo se alude al plan de revisión y mantenimiento de dichas instalaciones, desde la perspectivia de evitar la proliferación de la bacteria. Dicho plan debería completarse, en cuanto a la instalación frigorífica, incluyendo el aspecto de la posible emisión de gases a la atmósfera.  
Los protocolos de inspección y mantenimiento están íntimamente relacionados con el programa de vigilancia ambiental, en cuanto al aspecto preventivo y de toma de muestras que implican. En este sentido, si bien se estiman adecuadas todas las medidas propuestas, se considera que se debe ampliar el plan de mantenimiento de la instalación de refrigeración, e incluir, además, un plan de mantenimiento para la instalación de gas. Ambas instalaciones son susceptibles de producir emisiones de gases a la atmósfera en caso de fugas.  
Respecto al gas natural, este se conduce desde la ERM a la sala de calderas a través de una tubería de 285 m situada por encima de la cubierta de la planta. Ya se ha mencionado que esta disposición supone, en caso de fuga, que el gas se libere directamente a la atmósfera.  
En todo caso, toda la maquinaria e instalaciones que incluye la actividad deberán superar las inspecciones técnicas preceptivas de acuerdo con la legislación sectorial correspondiente.  
  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el apartado 7.d, anexo I del Real decreto legislativo 1/2008 por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de evaluación de impacto ambiental, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del artículo 3.º del citado Real decreto.  
El expediente ha observado los trámites previstos en la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 5 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental atribuye al órgano ambiental la competencia en el análisis técnico de los expedientes de evaluación ambiental y en la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos sometidos a la misma.  
El artículo 13 del Decreto 158/2015, de 18 de septiembre, del Consell, por el que se aprueba el reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural (modificado por Decreto 80/2016,de 1 de julio, del Consell), atribuye a la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental la competencia en materia de evaluación ambiental estratégica y de proyectos.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente resolución:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de «planta de fabricación y envasado de zumos y néctares de frutas, cremas alimenticias, gazpachos y otros», promovido por New Action Next Business, SL, que se ubicará en las parcelas 5 y 159 del polígono industrial La Esperanza, en el término municipal de Segorbe (Castellón), siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en el estudio de impacto ambiental, el proyecto técnico y demás documentación aportada, así como los condicionantes del punto segundo de la presente resolución.  
  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. El sentido de la presente declaración de impacto ambiental está ligado a la disponibilidad de recursos hídricos para el adecuado desarrollo de la actividad, es decir, a la resolución favorable del procedimiento 2014RC0006 de solicitud de modificación de la concesión de aguas por parte del Ayuntamiento de Segorbe respecto al manantial de la Esperanza. Caso de que dicha resolución denegara la solicitud del Ayuntamiento de Segorbe, la presente declaración de impacto ambiental sería automáticamente desfavorable.  
2. En cuanto a los vertidos de los efluentes de la industria, compuestos por la mezcla del agua de rechazo del tratamiento de ósmosis inversa con el agua depurada en la EDAR de la industria, se considera admisible el vertido de dichos efluentes al colector del polígono Industrial de La Esperanza con los siguientes condicionantes específicos:  
- El efluente en la arqueta de toma de muestra y medidor de caudal (coordenadas UTM ETRS89 Huso 30 UTM X: 713.310 UTM Y: 4.415.262) cumplirá todos los parámetros de calidad exigidos para el vertido de aguas residuales a cauce público.  
- En el momento de producirse la resolución de autorización de vertido definitiva por parte de la Confederación Hidrográfica del Júcar al Ayuntamiento de Segorbe, deberá remitirse a esta dirección general. En todo caso, de no producirse dicha resolución con anterioridad al 31 de diciembre de 2016, deberá remitirse nueva autorización coyuntural de vertido.  
3. En el plazo de 2 meses desde la notificación de la presente resolución, se aportará a esta dirección general la documentación relativa al destino final de los residuos de construcción y demolición generados en la ejecución de las obras, en la que constará:  
- Gestor autorizado.  
- Fechas y volúmenes retirados.  
- Destino final de los residuos.  
4. En el plazo de 2 meses desde la notificación de la presente resolución, se aportará a esta dirección general un anexo incluyendo 4 fichas en las que se concreten las actuaciones correctoras sobre el impacto paisajístico de la actividad en los siguientes espacios:  
- La Ermita Nª Sra. de la Esperanza (Segorbe).  
- El Castillo de Segorbe (Segorbe).  
- La Ermita de San Cristóbal (Castellnovo).  
- La Ermita de Santa Bárbara (Altura).  
En cada una de las fichas se concretarán:  
- especies vegetales a introducir.  
- número de ejemplares y ubicación (con representación en plano).  
- método de plantación.  
- mantenimiento.  
- cualquier otro elemento corrector a introducir.  
- presupuesto.  
Este anexo será informado por la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental. Posteriormente, tras la finalización de las labores, se remitirá documentación justificativa de su ejecución. Certificado fin de labores con reportaje fotográfico desde cada uno de los espacios.  
5. En el plazo de 2 meses desde la autorización del proyecto, deberá realizarse una auditoría acústica y, posteriormente, las correspondientes de acuerdo a la periodicidad establecida en el artículo 18 del Decreto 266/2004, de 3 de diciembre, del Consell, que desarrolla la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de protección contra la contaminación acústica. Las auditorías acústicas se realizarán por un organismo de control autorizado, haciendo constar los resultados en un libro de control que estará a disposición de la administración competente. En caso de superar los niveles sonoros permitidos por la ley, se establecerán las medidas correctoras pertinentes.  
6. Se modificará el programa de vigilancia ambiental propuesto en los siguientes términos.  
6.1. En cuanto al control del vertido, se adaptará el PVA sustituyendo el presupuesto de vertido a mar por el de vertido a cauce público (Barranco del Aguardiente).  
- La frecuencia mínima de muestreo será mensual, o superior si así lo requiere el organismo de cuenca.  
- Se analizarán todos los parámetros correspondientes a las especificaciones de calidad del agua para su vertido a cauce público. Para todos y cada uno de esos parámetros, los resultados de las analíticas deberán estar dentro de los intervalos admisibles para vertido a cauce público. En caso contrario, se comunicará de inmediato al Ayuntamiento de Segorbe, como titular del colector, y a la Confederación Hidrográfica del Júcar, dado que el destino final del efluente será el barranco y posteriormente el río Palancia. Se aplicarán las medidas correctoras indicadas por el organismo de cuenca.  
a) De cada muestreo mensual se registrarán además:  
- Caudal que se está vertiendo en el momento del muestreo.  
- Volumen total semanal del agua vertida.  
- Caudal punta semanal.  
b) Anualmente se recopilarán además los siguientes datos:  
- Volumen anual del efluente vertido.  
- Analítica del efluente en la que se determinará la presencia y concentración de sustancias incluidas en el Real decreto 817/2015, de 11 de septiembre, por el que se establecen los criterios de seguimiento y evaluación del estado de las aguas superficiales y las normas de calidad ambiental.  
c) Mensualmente, y en todo caso tras un episodio de precipitaciones, se realizará una inspección visual del estado del colector del polígono al que desagua la actividad.  
6.2. En cuanto a la prevención de emisiones atmosféricas, los límites de emisiones canalizadas, la suficiencia de las medidas preventivas y correctoras propuestas y demás aspectos relacionados, serán establecidos por el órgano competente en la preceptiva autorización de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera, de acuerdo con lo previsto en el artículo 13 de la Ley 34/2007, de 15 de noviembre, de calidad del aire y protección de la atmósfera.  
6.3. Se añadirá un epígrafe en el programa de vigilancia ambiental dedicado al control de la legionela, en el que se incluirán el plan anual de revisiones y mantenimiento, y las operaciones de limpieza y desinfección detalladas para casos de brotes de la bacteria incluidas como anejo 4 del proyecto. En todo caso se seguirá lo dispuesto en el Real decreto 865/2003, de 4 de julio, por el que se establecen los criterios higiénico-sanitarios para la prevención y control de la legionelosis.  
6.4. El programa de vigilancia ambiental incluirá asimismo el protocolo de mantenimiento de la maquinaria e instalaciones de la explotación, que se ampliará incluyendo la instalación de refrigeración y la instalación de gas natural, con al menos la revisión de la tubería de gas que va desde la ERM a la sala de calderas por encima de la cubierta de la planta.  
6.5. Se llevará un registro documentado del programa de vigilancia ambiental al objeto de comprobar la eficacia de las medidas preventivas y correctoras propuestas, y en su caso, detectar la necesidad de implantar nuevas medidas o de modificar las medidas existentes. Este registro incluirá además el resultado de los controles y autocontroles periódicos legalmente exigibles y toda la documentación relativa a accidentes. La documentación del programa de vigilancia ambiental estará a disposición de las autoridades competentes.  
7. La autorización ambiental integrada que finalice el procedimiento deberá observar las prescripciones necesarias al efecto de evitar o, en su caso, minimizar posibles daños a terceros, pudiendo considerar, asimismo, la pertinencia de comprometer a la entidad beneficiaria de la autorización, y causante del eventual daño, a reparar cualquier perjuicio causado a terceros dimanado de la actividad autorizada.  
8. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberá comunicarse al órgano ambiental competente, que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite, no cabe interponer recurso alguno; sin perjuicio de que puedan utilizarse los medios que en defensa de sus derechos estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
La regulación de la vigencia de la presente declaración de impacto ambiental será la establecida en el artículo 43 de la citada Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
  
Valencia, 14 de octubre de 2016.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
Valencia, 17 de noviembre de 2016.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML