Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 4907, del 21-12-2004 (2004/12885)

ORDRE de 2 de desembre de 2004, del conseller de Territori i Habitatge, per la qual s'aprova el Pla Zonal de residus de la Zona XIII.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4907

Data del DOGV
:   21-12-2004

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - G) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2004/12885

CVE


Data del document
:   02-12-2004

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Ordre

Correcció d'errades

 Descriptors 

:   * [Alacant](javascript:void(0))
    * [programa d'actuació](javascript:void(0))
    * [residu](javascript:void(0))
    * [gestió de residus](javascript:void(0))

ORDRE de 2 de desembre de 2004, del conseller de Territori i Habitatge, per la qual s'aprova el Pla Zonal de residus de la Zona XIII. [2004/12885]
  
El Títol II de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de Residus de la Comunitat Valenciana regula la planificació, competència de la Generalitat, l'objectiu de la qual és coordinar l'actuació de les diferents administracions públiques en nom a una adequada gestió dels residus.
  
En l'àmbit autonòmic es preveuen dos tipus de plans, el Pla Integral de Residus i els plans zonals, aquestos dos d'obligat compliment per a totes les administracions públiques i particulars, mitjançant els quals es distribueixen en el territori de la Comunitat Autònoma el conjunt d'instal·lacions necessàries per a garantir el respecte dels principis d'autosuficiència i proximitat.
  
Els plans zonals es constitueixen com a instruments de desenvolupament i millora del Pla Integral de Residus, són documents detallats que adaptaran les previsions d'aquest a cada zona que delimiten, podent modificar, quan siga convenient, aquelles previsions del Pla Integral que no tinguen caràcter vinculant o normatiu.
  
Mitjançant aquestos dos plans autonòmics la Generalitat garanteix una adequada direcció de la gestió de residus en tota la Comunitat Valenciana.
  
La documentació del Pla Zonal està constituïda per un document d'informació que inclou una memòria informativa, una anàlisi i un diagnòstic, i un document d'ordenació constituït per la memòria justificativa, les prescripcions necessàries per a les operacions de gestió de residus i els plànols d'ordenació.
  
Havent elaborat per la Conselleria de Territori i Habitatge el Pla de la Zona XIII, de conformitat amb el procediment d'aprovació previst en l'article 31 de la Llei de Residus de la Comunitat Valenciana, ha estat sotmés a informació pública per termini d'un mes, i, simultàniament, s'han sol·licitat els informes dels ajuntaments dels municipis inclosos en la zona i d'aquelles administracions sectorials que pogueren resultar afectades pel pla.
  
Així mateix, el pla ha estat sotmés al procediment d'avaluació d'impacte ambiental regulat per la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental de la Comunitat Valenciana, sent objecte de declaració d'impacte ambiental favorable per resolució de la Direcció General de Gestió del Medi Natural de data 9 de novembre de 2004.
  
Vist el resultat de la informació pública i les al·legacions presentades, així com els informes emesos pels ajuntaments dels municipis inclosos en la corresponent zona i pels òrgans de l'administració sectorial interessada, s'han introduït en el Pla totes les millores que resulten del mencionat tràmit, dels informes presentats i de la declaració d'impacte ambiental.
  
D'acord amb l'article 31 de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de Residus de la Comunitat Valenciana, correspon al conseller competent al Medi ambient l'aprovació del pla zonal mitjançant ordre. Es publica íntegrament, pel seu caràcter vinculant, el Document d'Ordenació del Pla.
  
Les competències en la matèria s'assignen a la Conselleria de Territori i Habitatge pel Decret 8/2004, de 3 de septembre, del president de la Generalitat Valenciana. El Decret 133/2004, de 3 de septembre, del Govern Valencià, configura a aquesta com el màxim òrgan encarregat de la direcció i execució de la política del Govern Valencià en matèria de medi ambient, corresponent a la Direcció General de Qualitat Ambiental exercir les funcións en matèria de residus.
  
En virtut de quant antecedeix, a proposta de la Direcció General de Qualitat Ambiental, de conformitat amb l'article 31 de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de Residus de la Comunitat Valenciana.
  
ORDENE
  
Aprovar el Pla Zonal de residus de la Zona XIII, que s'incorpora com annex I de la present ordre.
  
DISPOSICIÓ FINAL
  
El Pla Zonal de residus de la Zona XIII entrarà en vigor l'endemà al de la seua publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
València, 2 de desembre de 2004
  
El conseller de Territori i Habitatge
  
RAFAEL BLASCO CASTANY
  
ANNEX I
  
PLA ZONAL DE RESIDUS DE LA ZONES XIII
  
DOCUMENT D'ORDENACIÓ
  
Pla zonal de residus de la zones XIII del PIR
  
Novembre 2004
  
1. MEMÒRIA JUSTIFICATIVA
  
1.1. INTRODUCCIÓ
  
1.1.1. Antecedents
  
1.1.2. Àmbit territorial
  
1.1.3. Tipologia dels residus
  
1.1.4. Abast i objectius
  
1.1.5. Principis pels quals es regirà el pla zonal
  
1.2. ANÀLISI TERRITORIAL PER A LA SELECCIÓ DE ZONES APTES PER A LA IMPLANTACIÓ D'INFRAESTRUCTURES DE VALORITZACIÓ I ELIMINACIÓ
  
1.2.1. Sòls geològicament aptes
  
1.2.2. Condicionants del transport
  
1.2.3. Zones protegides
  
1.2.4. Metodologia per a la localització de zones aptes per a la ubicació de les instal·lacions de valorització i eliminació de residus
  
1.2.5. Zones aptes per a la ubicació de les instal·lacions d'eliminació de residus
  
1.3. ANÀLISI I DIAGNÒSTIC DE LA SITUACIÓ ACTUAL
  
1.3.1. Residus urbans
  
1.3.2. Residus d'obra menor de construcció i reparació domiciliària (RCD domiciliaris)
  
1.3.3. Residus de zones verdes i àrees recreatives públiques
  
1.3.4. Residus perillosos domèstics
  
1.3.5. Residus voluminosos
  
2. PRESCRIPCIONS NECESSÀRIES PER A LES OPERACIONS DE GESTIÓ DE RESIDUS
  
PROPOSTA DE TRACTAMENT DE RESIDUS URBANS
  
2.1.1. Característiques de la recollida
  
2.1.2. Infraestructures
  
2.2. PROPOSTA DE TRACTAMENT DE RESIDUS VOLUMINOSOS
  
2.2.1. Infraestructures
  
2.3. PROPOSTA DE TRACTAMENT DE RESIDUS PERILLOSOS D'ORIGEN DOMÈSTIC
  
2.3.1. Característiques de la recollida
  
2.3.2. Infraestructures
  
2.4. PROPOSTA DE TRACTAMENT DE RESIDUS DE CONSTRUCCIÓ D'OBRA MENOR I REPARACIÓ DOMICILIÀRIA (RCD DOMICILIARIS)
  
2.4.1. Característiques de la recollida
  
2.4.2. Proposta de tractament
  
2.5. MODEL ECONÒMIC
  
2.6. CONDICIONS QUE HAN DE COMPLIR LES ENTITATS SUPRAMUNICIPALS PER A GARANTIR L'EFICÀCIA DE LA SEUA ACTUACIÓ EN L'EXECUCIÓ DEL PLA ZONAL
  
2.7. TERMINI D'EXECUCIÓ DEL PLA
  
2.8. MESURES DE COMPENSACIÓ
  
2.9. MESURES D'ÀMBIT MUNICIPAL
  
2.9.1. Ordenances municipals
  
2.9.2. Promoció i educació ambiental
  
2.10. CRITERIS PER AL DESENVOLUPAMENT DELS PROJECTES DE GESTIÓ
  
3. BASES TÈCNIQUES PER A L'ELABORACIÓ DELS PROJECTES DE GESTIÓ
  
3.1. INSTAL·LACIONS QUE S'HAN D'INCLOURE EN EL PROJECTE DE GESTIÓ
  
3.2. TERMINIS DE CONSTRUCCIÓ, EXPLOTACIÓ I MANTENIMENT POSTCLAUSURA DE LES INSTAL·LACIONS
  
3.3. DOCUMENTACIÓ QUE S'HA DE PRESENTAR EN EL PROJECTE DE GESTIÓ
  
3.3.1. Memòria del projecte de gestió
  
3.3.2. Avantprojecte d'instal·lacions
  
3.3.3. Pla de gestió
  
3.3.4. Estudi economicofinancer
  
3.3.5. Document de síntesi
  
3.4. CRITERIS D'ADJUDICACIÓ DEL CONCURS
  
3.4.1. Taxes econòmiques que s'han de repercutir
  
1. MEMÒRIA JUSTIFICATIVA
  
1.1. INTRODUCCIÓ
  
1.1.1. Antecedents
  
La Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus, adequa al dret intern la Directiva 91/156/CEE on s'abandona la classificació clàssica dels residus en dues úniques modalitats (general i perillós) i estableix una norma única per a tots aquests. L'objectiu és incentivar la reducció en origen i donar prioritat a la reutilització, el reciclatge i la valorització dels residus sobre altres tècniques de gestió. La nova llei és aplicable a tot tipus de residus. En matèria de competències, es manté el repartiment constitucional entre Estat, comunitats autònomes i entitats locals.
  
Correspon a les comunitats autònomes l'elaboració de plans autonòmics de residus. Aquests plans s'integraran en un Pla nacional de residus. La Llei 10/1998 estableix el contingut mínim dels plans autonòmics i els seus objectius.
  
La Generalitat Valenciana, s'avança a la Llei 10/1998 i aprova per mitjà del Decret 317/1997, de 24 de desembre, modificat pel Decret 32/1999, de 2 de març, el Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana. Aquest pla, que inclou la totalitat de tots els residus, és l'instrument director i coordinador de totes les actuacions que es realitzen a la Comunitat Valenciana en matèria de gestió de residus.
  
D'altra banda, la necessitat de plasmar la política de residus de la Generalitat Valenciana en una llei de residus queda emmarcada en l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana en el qual s'estableixen competències per a dictar normes addicionals de protecció del medi ambient. La Llei 10/2000 de residus de la Comunitat Valenciana, publicada en el DOGV del 15 de desembre de 2000, estableix el règim jurídic de la producció i la gestió dels residus. Entre els seus objectius es troba el fet de desenvolupar instruments de planificació, inspecció i control que afavorisquen la suficiència, la seguretat i l'eficiència de les activitats de gestió de residus.
  
En el títol II de la Llei de residus de la Comunitat Valenciana es regula la planificació dels residus. En l'àmbit autonòmic es preveuen dos tipus de plans, el Pla integral de residus i els plans zonals. Ambdós d'obligat compliment per a totes les administracions públiques i particulars. Per mitjà d'aquests plans es distribueixen en el territori el conjunt de les instal·lacions necessàries per a garantir el respecte dels principis d'autosuficiència i proximitat.
  
Els plans zonals es constitueixen com a instrument de desenvolupament i la millora del Pla integral de residus. Són documents detallats que adaptaran les previsions d'aquest a cada zona que delimiten, poden modificar, quan siga convenient, aquelles previsions del Pla integral que no tinguen caràcter vinculant. Per mitjà d'aquests plans zonals es garanteix una adequada direcció de la gestió dels residus en tota la Comunitat Valenciana.
  
Els plans zonals estan constituïts per dos tipus de documents: el document d'informació i el document d'ordenació. El present document constitueix el document d'ordenació, vinculant per la Llei 10/2000, del Pla zonal de residus de la zona XIII del PIR de la Comunitat Valenciana i inclou una memòria justificativa i unes prescripcions.
  
1.1.2. Àmbit territorial
  
L'àmbit d'aplicació del Pla zonal que pertany a la zona XIII del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana (PIR), comprén el territori nord-occidental de la província d'Alacant, i en concret, inclou la totalitat de la comarca de l'Alt Vinalopó i part de les comarques de l'Alcoià i el Vinalopó Mitjà.
  
La zona es correspon amb l'Àrea 22 definida en el PIR, i està formada pels següents 14 municipis: Banyeres de Mariola, Beneixama, Biar, el Camp de Mirra, Cañada, Castalla, Elda, Monòver, Onil, Petrer, Pinoso, Salinas, Sax i Villena, segons es mostra en el següent plànol de localització.
  
La superfície de l'àmbit d'aplicació del pla és de 1.287,6 km², mentre que el total de la població empadronada segons el padró municipal de l'any 2003 és de 177.883 habitants, la qual cosa suposa una densitat de població mitjana de 138 hab/km².
  
Aquesta zona representa el 22,13% del territori de la província d'Alacant i el 5,53% de la Comunitat Valenciana, mentre que quant a la població, aquests valors són respectivament de l'11,17 i del 4,02%.
  
El total de la població de l'àmbit d'estudi considerant els residents habituals i els estacionals és de 214.441 habitants equivalents.
  
1.1.3. Tipologia dels residus
  
El present Pla zonal de residus afectarà els residus urbans o municipals definits per la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana, s'entén com a tals:
  
a) Els generats en els domicilis particulars, comerços, oficines i serveis
  
b) Tots aquells que no tinguen la qualificació de perillosos i que per la seua naturalesa o composició puguen assimilar-se als produïts en els anteriors llocs o activitats
  
Tindran aquesta consideració els següents residus:
  
- Els residus sanitaris dels grups I i II generats en les activitats sanitàries i hospitalàries, segons el Decret 240/1994 del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament regulador de la gestió de residus sanitaris.
  
- Els residus procedents de la neteja de vies públiques, zones verdes, àrees recreatives i platges.
  
- Animals domèstics morts.
  
- Vehicles abandonats, regulats per la seua normativa especial corresponent.
  
- Mobles i efectes.
  
Residus i runes procedents d'obres menors de construcció i reparació domiciliària.
  
S'exclouen de l'àmbit d'aplicació del present pla els següents residus:
  
- Residus perillosos de qualsevol tipologia, excepte els domèstics.
  
- Residus d'activitats agrícoles i ramaderes.
  
- Residus industrials de qualsevol naturalesa i procedència.
  
Així mateix, queden exclosos del present pla:
  
- Les emissions a l'atmosfera, regulades en la Llei 38/1972, de 22 de desembre, de protecció del medi ambient atmosfèric.
  
- Els residus radioactius, regulats per la Llei 25/1964, de 29 d'abril, d'energia nuclear.
  
- Els abocaments d'efluents líquids a les aigües continentals al mar, regulats per la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'aigües i la Llei 22/1988, de 28 de juliol, de costes.
  
- Els abocaments d'efluents líquids a la xarxa integral de sanejament regulats per la Llei 2/1992, de 26 de març, de sanejament de les aigües residuals de la Comunitat Valenciana.
  
1.1.4. Abast i objectius
  
Com a objectiu general del Pla zonal, es pretén dotar la Generalitat Valenciana d'un instrument actualitzat per al desenvolupament de les estratègies i prescripcions de la Unió Europea i de l'Estat espanyol en matèria de residus, com també per a la posada en pràctica i millora de les previsions del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana.
  
El Pla zonal de la zona XIII persegueix els següents objectius específics.
  
- Reducció de la generació de residus urbans.
  
- Potenciació de la recollida selectiva d'alguns materials.
  
- Valorització màxima dels residus.
  
- Eliminació segura dels residus no valoritzables.
  
- Establiment de mesures per a la consecució dels objectius anteriors.
  
- Determinació de les infraestructures necessàries per a la gestió dels residus urbans objecte del Pla zonal, com també les seues característiques generals.
  
- Identificació de zones aptes per a la implantació de les distintes infraestructures segons criteris d'aptitud geològica, espais protegits, infraestructures i sòls urbans.
  
- Determinació del termini d'execució de les infraestructures.
  
- Establiment de criteris de compensació a favor dels municipis en què s'implanten infraestructures de valorització o eliminació de residus urbans.
  
- Establiment de condicions que garantisquen l'eficàcia d'actuació de les mancomunitats, consorcis i altres formes d'agrupació per al desenvolupament de les operacions de la gestió dels residus.
  
- Definició de criteris per al desenvolupament de projectes de gestió, en allò relatiu tant a, la documentació que s'ha de presentar com a la valorització d'aquesta.
  
1.1.5. Principis pels quals es regirà el pla zonal
  
El Pla zonal assumeix els principis en què es fonamenta l'estratègia de la Unió Europea en matèria de residus en base a la qual s'ha desenvolupat la legislació nacional i autonòmica vigent.
  
A més s'assumeixen en aquest Pla zonal els fonaments que han regit el Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana, com també els del Pla nacional de residus urbans que continuen plenament vigents.
  
1.1.5.1. Principis bàsics
  
Els principis i fonaments del Pla són els següents:
  
- Principi de prevenció
  
- Principi de responsabilitat del productor
  
- Principi de proximitat
  
- Principi d'autosuficiència
  
- Principi de subsidiarietat
  
- Principi de responsabilitat compartida
  
PRINCIPI DE PREVENCIÓ
  
La producció de residus ha de reduir-se, i quan siga possible, evitar-se, a través del desenvolupament i posada en funcionament de tecnologies netes, per mitjà de la implantació de processos productius no contaminants com també la utilització de matèries primeres alternatives que produïsquen menor quantitat de residus o de menor perillositat.
  
Principi de responsabilitat del productor
  
Totes aquelles activitats que impacten en el medi ambient, en general, i els productors de residus, en particular, han de pagar tots els costos derivats de les seues accions, màximament quan aquestes deriven de la posada en el mercat de productes en el procés d'elaboració i de la distribució dels quals es generen residus.
  
Els agents econòmics són considerats com els primers responsables de la producció de residus i de la seua repercussió en el medi ambient, i per a aconseguir la internalització dels costos ambientals per la seua banda, s'ha d'aplicar el principi que «qui contamina, paga».
  
PRINCIPI DE PROXIMITAT
  
Els residus han de gestionar-se el més prop possible del seu origen.
  
S'aplicarà el principi de proximitat, es promocionarà la ubicació de les instal·lacions en el lloc més pròxim i adequat possible al punt de generació dels residus, sempre que les instal·lacions disposen de massa crítica de residus que s'han de tractar, minimitzant en la mesura que es puga el trasllat innecessari d'aquests.
  
S'ha d'intentar que el problema de gestió de cada residu es resolga en el lloc on es genera, aspecte en ocasions inviable per la xicoteta quantitat produïda en alguns casos, per la qual cosa s'ha de buscar el centre de gravetat de la producció dels residus que s'han de tractar.
  
Principi d'autosuficiència
  
Quant a la creació d'una xarxa integrada d'instal·lacions de valorització i eliminació de residus que permeta a les zones objecte del Pla zonal ser autosuficients en matèria de tractament d'aquells residus per als quals hi ha massa crítica que ho justifique.
  
Principi de subsidiarietat
  
Pel qual la Generalitat Valenciana intervindrà només en la mesura en què els objectius de l'acció pretesa no puga ser aconseguida pels agents involucrats, i, per consegüent, puga aconseguir-se millor, a causa dels efectes de l'acció incorporada, a nivell autonòmic.
  
PRINCIPI DE RESPONSABILITAT COMPARTIDA
  
Que consisteix que tots els agents, administració autonòmica, corporacions locals, empreses públiques i privades i ciutadans, treballen d'una forma concertada i en col·laboració, ja que podran solucionar-se els problemes plantejats en la producció i la gestió dels residus.
  
1.1.5.2. Principis jeràrquics
  
A més dels principis marcats en l'apartat anterior, el Pla zonal assumeix l'estratègia comunitària en matèria de residus:
  
a) S'estableix la següent jerarquia d'operacions de gestió de residus:
  
1. Prevenció
  
2. Reutilització
  
3. Reciclatge
  
4. Valorització
  
5. Eliminació final de les fraccions no valoritzables
  
b) Es procurarà reduir els trasllats de residus.
  
c) S'establiran nous i millors instruments de gestió de residus, per exemple, instruments reglamentaris i econòmics, estadístiques fidedignes i comparables sobre residus, etc.
  
1.2. ANÀLISI TERRITORIAL PER A LA SELECCIÓ DE ZONES APTES PER A LA IMPLANTACIÓ D'INFRAESTRUCTURES DE VALORITZACIÓ I ELIMINACIÓ
  
1.2.1. Sòls geològicament aptes
  
Des d'un punt de vista exclusivament tècnic en la implantació d'instal·lacions d'eliminació de residus urbans, la selecció de l'emplaçament ha d'incloure consideracions en els següents àmbits:
  
- Geològiques
  
- Hidrogeològiques
  
- Hidrològiques
  
Les condicions naturals de l'emplaçament s'han de considerar des del punt de vista de la seguretat, donant suport o reforçant les mesures de disseny i enginyeria de la instal·lació sempre amb l'objectiu de la protecció de la salut pública i del medi ambient d'una manera integrada.
  
Des d'un punt de vista de la geologia de l'emplaçament, es prioritzaran aquells amb substrats impermeables de potència suficient (almenys equivalents a una permeabilitat estimada (K) inferior o igual a 1,0 x 10-9 m/s en un gruix major o igual a 1 metre, segons s'estableix en Reial decret 1481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus per mitjà de depòsit a abocador), sense fissuració o carstificació del terreny i allunyats de zones inundables o amb un altre tipus de risc geològic (lliscaments, erosió, etc.). Així mateix, la naturalesa química de les roques ha de ser considerada amb atenció, s'han d'evitar aquelles en què es puguen donar reaccions químiques amb possibles infiltracions i afavorir aquells que poden actuar com a captadors d'elements perillosos com els metalls pesats. Des d'aqueix punt de vista resulten òptimes per a garantir l'estanquitat del depòsit les formacions geològiques argiloses o margoses.
  
Les condicions hidrogeològiques de l'emplaçament són un altre factor fonamental. Seran preferibles zones sense aqüífers d'importància. La localització de formacions argiloses, la presència d'aqüitards o aqüicludes davall l'emplaçament, ofereix un grau de seguretat natural addicional.
  
Les consideracions hidrològiques són les que poden suposar un major desafiament des del punt de vista del disseny. S'han d'evitar terrenys potencialment inundables o aquells situats en rambles o subjectes a elevat risc d'erosió. Ha de considerar-se la sensibilitat de les aigües receptores a aquesta escorrentia.
  
No pot ubicar-se un abocador a terrenys de domini públic hidràulic, s'inclouen els llits de corrents naturals continus, brolladors, llacs, llacunes, tolles, embassaments, canals, i espais ocupats per extensions permanents amb presència de làmina lliure públics o privats, com també les riberes, marges, les seues zones de servitud i policia d'acord a el que ha establit el títol primer del Reial decret legislatiu 1/2001 que aprova el Text refós de la llei d'aigües.
  
1.2.2. Condicionants del transport
  
Les comunicacions per carretera és un dels factors que més influeixen en la selecció d'emplaçaments per a ubicar instal·lacions de tractament i eliminació de residus urbans. En la zona d'estudi hi ha diverses vies de comunicació entre les comarques objecte d'aquest Pla zonal. A continuació s'analitzen quines són les més adequades per al transport de residus urbans.
  
- Autovia A-31 (antiga carretera nacional N-330) que comunica de forma ràpida i directa els principals nuclis de població de la zona XIII, és a dir, Elda, Petrer, Sax i Villena.
  
A més d'aquest eix principal de comunicació hi ha altres infraestructures de comunicació a través de les següents carreteres autonòmiques importants:
  
- CV-80: uneix les poblacions de Castalla i Sax
  
- CV-81: uneix les poblacions de Villena, Cañada, Beneixama i Banyeres
  
- CV-83: uneix les poblacions de Pinoso i Monòver.
  
Altres vies de menor importància són:
  
- CV- 803: Banyeres-Onil
  
- CV-804: Banyeres-Biar
  
- CV-799: Villena-Biar-Onil
  
- CV-807: Cañada-Biar
  
- CV-794: Camp de Mirra-Biar
  
- CV-814: Villena-CV-80
  
- CV-817: Castalla-Petrer
  
- CV-830: Sax-Salinas-CV-83
  
- CV-833: Sax-Elda
  
- CV-835: Elda-Monòver
  
L'autovia A-31, que constitueix un eix central per a la zona XIII, divideix el territori d'actuació en dos; la zona nord-est que agrupa set poblacions: Banyeres de Mariola, Beneixama, Biar, el Camp de Mirra, Cañada, Castalla i Onil; i la zona sud-oest que comprén les poblacions de Monòver, Pinoso i Salinas. Malgrat la divisió que representa aquesta via ràpida, permet, pel seu accés a totes les poblacions, una ràpida comunicació fins a qualsevol punt ubicat en les voltants de l'eix central.
  
A continuació es mostra un plànol esquemàtic amb les principals vies de comunicació descrites:
  
1.2.3. Zones protegides
  
S'han delimitat com a zones no aptes per a la implantació d'infraestructures de gestió de residus les àrees que compten amb algun tipus de protecció ambiental, i en concret s'han considerat les següents:
  
- Xarxa Natura 2000:
  
Llocs d'importància comunitària (LIC)
  
Zones d'especial protecció per a les aus (ZEPA)
  
- Espais naturals protegits
  
- Zones humides catalogades
  
- Microreserves
  
La delimitació d'aquestes àrees s'ha recollit en el corresponent plànol d'informació, i apareixen com a zones desfavorables per a la implantació d'infraestructures d'eliminació de residus.
  
1.2.4. Classificació urbanística del sòl
  
S'ha identificat la classificació urbanística del sòl a fi d'excloure com a zona no apta per a la ubicació d'infraestructures de tractament i eliminació de residus les següents categories:
  
- Sòl urbà
  
- Sòl urbanitzable programat
  
- Sòl urbanitzable no programat
  
1.2.5. Metodologia per a la localització de zones aptes per a la ubicació de les instal·lacions de valorització i eliminació de residus
  
La metodologia utilitzada per a la selecció de possibles àrees d'abocament de residus s'ha fonamentat en tres cartografies de base:
  
- Cartografia de zones geològiques de baixa permeabilitat aptes per a la implantació d'infraestructures d'eliminació.
  
- Cartografia amb la classificació urbanística del sòl: urbà, urbanitzable i no urbanitzable.
  
- Cartografia d'àrees d'interés natural: LIC, ZEPA, espais naturals protegits, zones humides i microreserves.
  
La superposició de totes elles ha donat com a resultat una nova cartografia d'espais potencialment favorables, i fora de les zones d'exclusió per motius de classificació urbanística o per àrees d'interés natural.
  
Per a cada una de les cartografies de base s'han utilitzat els següents criteris:
  
- Cartografia de litologies aptes per a l'abocament.
  
Es partix del mapa litològic de la Comunitat Valenciana a escala 1:50.000, elaborat per la COPUT, en el qual cada litologia s'ajusta a la naturalesa de cada roca.
  
En un primer pas es contrasten aquestes litologies amb els mapes geològics 1: 200.000 i 1:50.000 de la sèrie MAGNA de l'Instituto Geológico y Minero de España, amb la finalitat de tindre criteris litològics, genètics i estructurals d'aquests.
  
D'aquesta manera se seleccionen aquelles litologies que per les seues característiques genètiques, litològiques i texturals poden ser considerades inicialment com a impermeables, com argiles, margues i combinacions d'aquestes. S'han identificat els materials corresponents a:
  
- Materials del Keuper. Margues, argiles i guixos.
  
- Margues irisades i guixenc del triàsic
  
- Margues de l'eocé i del miocé.
  
Aquestes litologies donen lloc a un primer grup d'espais potencials d'abocament perquè es caracteritzen per una porositat alta i una permeabilitat pràcticament nul·la, constituint barreres impermeables que eviten que es puga produir contaminació per lixiviació.
  
A més s'han tingut en compte altres criteris per a la selecció de zones aptes d'ubicació de les instal·lacions, com:
  
- Vulnerabilitat d'aqüífers
  
- Caràcter impermeable de les litologies associades
  
- Riscos geològics i hidrològics
  
- Superfície major a 10 hectàrees
  
- Configuració natural del terreny
  
- Proximitat a àrees sensibles
  
- Proximitat a camins ramaders o a jaciments arqueològics
  
- Cartografia amb la classificació urbanística del sòl
  
Aquesta cartografia mostra la figura urbanística del sòl segons la següent classificació:
  
- Sòl urbà
  
- Sòl urbanitzable programat
  
- Sòl urbanitzable no programat
  
A aquesta classificació afegim la limitació que estableix el Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana que indica que ?no es permetrà la ubicació de nous abocadors amb caràcter general, a una distància inferior a 2.000 metres de sòl classificat com a urbà, i en cap cas a menys de 500 metres d'aquest?.
  
De la combinació d'aquest criteri i de la classificació urbanística s'obté una cartografia per a ser integrada amb la resta de cartografies bàsiques.
  
- Cartografia d'àrees d'interés natural
  
Es basa en la representació dels següents espais:
  
- Xarxa Natura 2000 (LIC i ZEPA)
  
- Espais naturals protegits
  
- Zones humides
  
Microreserves amb un perímetre de protecció de 500 m
  
Una vegada obtingudes aquestes tres capes d'informació cartografiada, s'ha procedit a la superposició, i s'ha obtés una cartografia única d'emplaçaments favorables per a la ubicació d'instal·lacions d'eliminació de residus.
  
1.2.6. Localització de zones aptes per a la ubicació de les instal·lacions d'eliminació de residus
  
Els emplaçaments identificats i seleccionats es relacionen en el plànol a escala 1:50.000 denominat com ?zones favorables per a la implantació d'infraestructures d'eliminació de residus?.
  
La llegenda d'aquest plànol diferència amb color verd aquelles zones favorables des del punt de vista litològic, ambiental i urbanístic. La zona que resulta exclou les àrees protegides existents, com també l'afecció dels nuclis urbans.
  
Aquesta cartografia és de caràcter orientatiu i exigeix la realització, en qualsevol cas, d'estudis geològics, geotècnics i hidrogeològics que permeten verificar la idoneïtat de l'emplaçament, com també visites de camp que confirmen el seu interés.
  
1.3. ANÀLISI I DIAGNÒSTIC DE LA SITUACIÓ ACTUAL
  
1.3.1. Residus urbans
  
Per al càlcul de la producció de residus urbans s'ha partit de les següents bases de càlcul:
  
- Població equivalent, que correspon a l'estimació de la població generadora de residus segons la població resident habitual i l'estacional o flotant.
  
- Taxa anual de creixement de la població 1%
  
- Ràtio de producció de residus: 1,06 kg/hab/dia
  
Segons aquestes bases de càlcul, la previsió de producció de residus a la zona XIII és la següent:
  
La situació actual dels components dels residus urbans, es consideren les fraccions components dels residus de la bossa tot un i la recollida selectiva és la següent:
  
ESTIMACIÓ DE LA PRODUCCIÓ PER CADA
  
FRACCIÓ DEL RESIDU. SITUACIÓ ACTUAL
  
Components % composició Total (t/any)
  
Matèria orgànica 39,4 32.996
  
Vidre 6,9 5.814
  
Paper i cartó 20,2 16.933
  
Envasos lleugers 23,1 19.277
  
Altres 10,4 8.687
  
Total 83.707
  
En l'actualitat hi ha una antiga planta de compostatge propietat de l'empresa Reciclados y Servicios del Mediterráneo, SL a Villena, que data de finals dels anys 70 i que funciona en precari des d'algun temps pel baix percentatge de recuperació de materials i l'escassa qualitat del compost final.
  
Al costat, VAERSA ha construït per iniciativa de la Generalitat Valenciana una nova planta de compostatge que disposa de modernes instal·lacions capaces de garantir un adequat tractament de residus urbans via de recuperació de materials i compostatge en túnels, amb una mínima incidència ambiental sobre l'entorn.
  
1.3.2. Residus de construcció d'obres menors i reparació domiciliària (RCD domiciliaris)
  
Per al càlcul de la producció de residus inerts de construcció i reparació domiciliària (RCD domiciliaris) s'ha utilitzat de base la informació del Pla zonal de RCD de la Comunitat Valenciana, on es determinen unes ràtios de producció de RCD expressats en tones per habitant equivalent i any. A partir d'aquestes dades, amb una ràtio per a la zona XIII de 0,8 t/hab/any, s'estima que només un 8% correspon a residus de construcció i reparació de naturalesa domiciliària, i el resultat de l'estimació de la producció és el de la següent taula:
  
1.3.3. Residus de zones verdes i àrees recreatives públiques
  
La producció de residus de zones verdes i àrees recreatives públiques s'ha calculat a partir de la ràtio de 7 kg per habitant i any. L'evolució estimada d'aquest tipus de residus és la següent:
  
1.3.4. Residus perillosos domèstics
  
Les ràtios utilitzades per al càlcul de la producció a partir de diferents estadístiques, es mostren en la següent taula:
  
Tipus de residu Ràtio (kg/hab/any)
  
Piles 0,3
  
Piles botó 0,0009
  
Fluorescents 0,25
  
Perillosos en general 0,4
  
Amb aquestes ràtios, la situació actual de producció de piles i fluorescents és la següent:
  
PRODUCCIÓ DE RESIDUS DE PILES
  
I FLUORESCENTS. SITUACIÓ ACTUAL
  
Municipi Piles normals Piles botó Fluorescents
  
 (kg/any) (kg/any) (kg/any)
  
Banyeres de Mariola 2.558 8 2.131
  
Beneixama 767 2 640
  
Biar 1.427 4 1.189
  
el Camp de Mirra 176 1 147
  
Cañada 406 1 338
  
Castalla 2.907 9 2.423
  
Elda 17.948 54 14.957
  
Monòver 4.332 13 3.610
  
Onil 2.304 7 1.920
  
Petrer 14.127 42 11.772
  
Pinoso 2.205 7 1.838
  
Salinas 447 1 373
  
Sax 3.374 10 2.812
  
Villena 11.354 34 9.461
  
TOTAL 64.332 193 53.610
  
La previsió d'evolució dels residus perillosos domiciliaris de tipus general (envasos de neteja, pintura, dissolvents, etc), és la següent:
  
1.3.5. Residus voluminosos
  
Els residus voluminosos que tenen el seu origen en els domicilis, activitats comercials i de serveis, són aquells residus urbans que pel seu gran volum i alguns components perillosos (CFC), necessiten una recollida i un tractament específic.
  
Aquests residus presenten una variada tipologia de composició i característiques molt heterogènies que s'han dividit en els següents grups.
  
- Mobles i efectes domèstics no elèctrics.
  
- Residus d'aparells elèctrics i electrònics (RAEE) que al seu torn es classifiquen en tres línies:
  
- Línia Blanca
  
- Línia Marró
  
- Línia Grisa
  
1.3.5.1. Residus d'ordinadors
  
Les ràtios utilitzades (font: SIDEDISA) per al càlcul de la producció de residus d'ordinador són els següents:
  
 Un. ordinador/ kg. ordinador/ kg. residus
  
 hab. hab. ordinador/
  
 hab. any
  
C.Valenciana 0,11 1,89 0,27
  
1.3.5.2. Línia marró
  
La producció de residus d'equips de línia marró s'ha calculat a partir del nombre d'unitats de televisors, cadenes HIFI i vídeo per habitatge segons l'enquesta contínua de pressupostos familiars realitzada per l'INE, tenint en compte el nombre d'habitants mitjà per habitatge.
  
Equips Ràtio Vida Pes mitjà (kg)
  
 penetració mitjana
  
 llars equips (anys)
  
Televisió 0,99 15 32
  
Cadena HIFI 0,61 12 4
  
Vídeo 0,75 12 2
  
La producció de residus s'ha estimat a partir del següent càlcul:
  
Prod. residus = nombre habitatges \* hab /habitatges\* ràtio de penetració \* pes /vida mitjana
  
A partir d'aquestes dades s'obtenen unes ràtios de producció per habitant de:
  
 kg/hab any
  
Televisor 0,81
  
Cadena HIFI 0,03
  
Vídeo 0,09
  
La producció de residus de línia marró (kg/any) en la situació actual és la següent:
  
PRODUCCIÓ DE RESIDUS DE LÍNIA MARRÓ.
  
 SITUACIÓ ACTUAL (kg)
  
Municipi Televisors Cadena Vídeo Total
  
 HIFI línia
  
 marró
  
Banyeres de Mariola 6.974 258 775 8.007
  
Beneixama 2.093 78 233 2.403
  
Biar 3.891 144 432 4.468
  
Camp de Mirra (el) 481 18 53 552
  
Cañada 1.106 41 123 1.270
  
Castalla 7.928 294 881 9.103
  
Elda 48.946 1.813 5.438 56.197
  
Monòver 11.812 437 1.312 13.562
  
Onil 6.282 233 698 7.213
  
Petrer 38.524 1.427 4.280 44.231
  
Pinoso 6.013 223 668 6.904
  
Salinas 1.220 45 136 1.401
  
Sax 9.200 341 1.022 10.563
  
Villena 30.961 1.147 3.440 35.547
  
TOTAL 175.434 6.498 19.493 201.424
  
1.3.5.3. Línia blanca
  
El càlcul de la producció de residus de la línia blanca s'ha realitzat amb les ràtios calculades per a la Comunitat Valenciana a partir de l'estudi del sector ANFEL. L'estimació d'unitats de residus ja inclou el criteri de vendes i interval de vida mitjana.
  
1.3.5.4. Matalassos
  
El càlcul dels residus de matalàs produïts s'efectua a partir del nombre d'habitatges tenint en compte les següents dades:
  
Núm. llits/habitatge Freqüència Pes kg
  
 renovació anys
  
5 25 15
  
Tenint en compte l'ocupació per habitatge (2,6 hab/habitatge) la ràtio obtinguda de producció és d'1,15 kg/hab i any.
  
L'evolució de la producció de matalassos (kg/any) és la següent:
  
1.3.5.5. Mobles
  
Per al càlcul d'altres mobles i efectes voluminosos s'ha pres la ràtio de 2 kg/hab i any utilitzat en altres zones de semblants característiques. Mostra que l'evolució de la producció de residus (kg/any) és la següent:
  
1.3.5.6. Total residus voluminosos
  
En conclusió, l'estimació actual de producció de residus voluminosos i equips elèctrics i electrònics en els municipis de la zona XIII és la següent:
  
2. PRESCRIPCIONS NECESSÀRIES PER A LES OPERACIONS DE GESTIÓ DE
  
RESIDUS
  
La planificació de la gestió dels residus de la zona XIII es guia per la següent jerarquia de principis:
  
- Prevenció i reducció de la generació.
  
- Valorització dels materials continguts en els residus, inclosa la reutilització.
  
- Eliminació controlada dels rebutjos no valoritzables.
  
2.1. PROPOSTA DE TRACTAMENT DE RESIDUS URBANS
  
2.1.1. Característiques de la recollida
  
Es proposa un sistema de recollida mixt, establint un calendari per a la implantació de la recollida selectiva de matèria orgànica:
  
- En vorera, on es recullen a contenidors els residus en massa, la fracció orgànica a partir de l'any 2010 i la fracció restant.
  
- En àrea d'aportació, on es recull el vidre, paper-cartó i envasos lleugers.
  
Per tant, es proposa el següent calendari per a la implantació de la recollida selectiva per a la zona XIII:
  
S'implantarà un sistema gradual de recollida selectiva de matèria orgànica en dues fases:
  
- A partir de l'any 2006, es recollirà selectivament la matèria orgànica dels grans productors (mercats, hipermercats, edificis institucionals, hotels, grans restaurants).
  
- A partir de l'any 2010, es recollirà selectivament la matèria orgànica en tots els municipis.
  
Els contenidors de recollida selectiva de matèria orgànica es destinaran a la nova planta de reciclatge i compostatge de Villena, incorporant directament els residus al procés de compostatge, mentre que els contenidors de la fracció restant es recolliran a vorera i encara que la destinació siga també la mateixa planta, s'incorporaran a la línia de selecció, de forma que es recuperen les fraccions existents (paper- cartó, envasos, plàstic, metalls fèrric i no fèrrics, etc) que no han sigut separades en origen.
  
2.1.2. Infraestructures
  
D'acord amb l'anàlisi realitzada en els apartats anteriors, les infraestructures que es proposaran per a la gestió de residus urbans que permetran disposar de la capacitat necessària per a la valorització i eliminació dels residus generats en les zones XIII, complint amb els objectius marcats.
  
Per a això, les instal·lacions i sistemes de tractament que es proposen segueixen els criteris establits pel PIR i pel Pla nacional de residus urbans.
  
Així, a partir de la proposta del PIR per a la zona XIII, la Conselleria de Medi Ambient va promoure, a través de l'empresa pública VAERSA, una planta de compostatge amb abocador de rebutjos annex en el terme municipal de Villena.
  
Aquesta planta ja es troba operativa en l'actualitat, i per la seua recent construcció, com també per les tecnologies usades, no requereix cap modificació funcional, amb l'única adaptació que més endavant s'indica.
  
Partint de les instal·lacions actuals i de la gestió actual dels distints tipus de residus en la zona XIII es fan les següents propostes:
  
- Recollida selectiva de matèria orgànica en productors singulars l'any 2006 i establiment de sistemes de recollida selectiva per a tots els municipis a partir de 2010.
  
- Recollida selectiva d'envasos lleugers, vidre i paper-cartó en àrees d'aportació .
  
- Recollida selectiva d'altres tipus de residus urbans en diferents tipus d'ecoparc.
  
- Adaptar el funcionament de la nova planta de reciclatge i compostatge de Villena a partir de la recollida selectiva de matèria orgànica en origen, la qual cosa permetrà reduir el treball en les línies de selecció inicial, o mantindre les possibilitats actuals i incrementar la capacitat de tractament per si fóra necessari de manera puntual.
  
- Incorporar una incineradora d'animals domèstics morts, en ubicació independent de la planta de compostatge de VAERSA, o que s'hi annexa.
  
Tenint en compte aquestes premisses, es proposen com a mínim les següents infraestructures:
  
- Instal·lacions de valorització
  
La planta de compostatge gestionada per VAERSA en l'entorn dels Cabezos, en el municipi de Villena, haurà de comptar, independentment de les tecnologies seleccionades, amb les següents línies:
  
- Línia de tractament exclusiva de la matèria orgànica recollida selectivament.
  
- Línia de selecció i classificació de la fracció restant i residu en massa fins que s'implante plenament la recollida selectiva de matèria orgànica.
  
- Línia de condicionament i trituració de residus de poda i jardineria.
  
Estacions de transferència
  
No es requereix la construcció d'estacions de transferència ja que tots els municipis, amb l'excepció de Pinoso, es troben a una distància en temps inferior als 30 minuts en trajecte d'anada a la planta de tractament actual. No obstant això, per als municipis de major producció com Elda, Petrer o Monòver pot plantejar-se algun tipus de transferència per a optimar el transport.
  
Instal·lacions d'eliminació
  
La planta de compostatge de VAERSA disposa d'un abocador de rebutjos recentment autoritzat per la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
2.2. PROPOSTA DE TRACTAMENT DE RESIDUS VOLUMINOSOS
  
2.2.1. Infraestructures
  
Es proposa la construcció d'una planta de classificació i tractament de residus voluminosos, de vida útil 20 anys. Aquesta planta tindrà una capacitat suficient per a cobrir el tractament dels residus voluminosos segons les quantitats mostrades en l'apartat 1.3.5. del present document.
  
La planta haurà de disposar com a mínim de:
  
- Transferència de línia blanca amb CFC a gestor autoritzat.
  
- Tractament de línia blanca sense CFC consistent en el desballestament d'elements que dificulten el tractament posterior.
  
- Tractament de línia marró: desballestament i separació de pantalles i parts electròniques i entrega a gestor autoritzat o bé entrega completa a gestor autoritzat.
  
- Tractament de mobles i efectes a partir de la trituració i valorització dels diferents elements.
  
2.3. PROPOSTA DE TRACTAMENT DE RESIDUS PERILLOSOS D'ORIGEN DOMÈSTIC
  
2.3.1. Característiques de la recollida
  
La recollida dels residus perillosos d'origen domiciliari es realitzarà a través dels ecoparcs existents o que es proposen instal·lar a cadascun dels municipis seguint criteris de localització amb màximes distàncies.
  
Els distints tipus d'ecoparc que es proposen responen a les següents característiques:
  
En la taula de la següent pàgina es resumixen els residus admissibles en un ecoparc tipus i els components més freqüents que solen albergar aquests:
  
2.3.2. Infraestructures
  
En l'actualitat els ecoparcs existents se situen en els següents municipis:
  
- Castalla
  
- Elda
  
- Sax
  
Tenint en compte les instal·lacions existents i prenent com a criteri de localització de no superar els 5 km des del centre de producció fins a l'ecoparc més pròxim, els ecoparcs necessaris en la zona són:
  
Municipi Tipus
  
 d'Ecoparc Nombre estimat
  
Banyeres de Mariola Tipus C 1
  
Beneixama Tipus B 1
  
Biar Tipus B 1
  
Camp de Mirra (el) Tipus A 1
  
Cañada Tipus B 1
  
Castalla Tipus C (Adaptació de l'existent)
  
Elda Tipus D (Adaptació de l'existent)
  
Monóver Tipus D 1
  
Onil Tipus C 1
  
Petrer Tipus D 1
  
Pinoso Tipus C 1
  
Salinas Tipus B 1
  
Sax Tipus C (Adaptació de l'existent)
  
Villena Tipus D 1
  
Complementàriament a la xarxa d'ecoparcs descrita, els projectes de gestió podran plantejar ecoparcs addicionals per a nuclis de població de suficient entitat, amb els mateixos criteris anteriors, sempre que la distància a l'ecoparc més pròxim supere el valor de referència dels 5 km.
  
2.4. PROPOSTA DE TRACTAMENT DE RESIDUS DE CONSTRUCCIÓ D'OBRA MENOR I REPARACIÓ DOMICILIÀRIA (RCD DOMICILIARIS)
  
2.4.1. Característiques de la recollida
  
La recollida dels residus de construcció d'obra menor i reparació domiciliària (RCD domiciliaris) es realitzarà en els distints tipus d'ecoparc plantejats.
  
2.4.2. Proposta de tractament
  
Com a tractament per als RCD domiciliaris a partir de la disposició a ecoparc, es proposen les següents tres alternatives:
  
- Gestió a través de gestor autoritzat.
  
- Tractament en la planta de classificació de residus voluminosos, sotmetent els residus a una classificació per a recuperar alguns materials i triturar la fracció no valoritzable.
  
- Abocament en cel·la apropiada en la instal·lació d'eliminació proposada en aquest Pla zonal.
  
Siga quina siga l'alternativa elegida, els RCD domiciliaris han de ser sotmesos a classificació prèvia i trituració abans de l'abocament.
  
2.5. MODEL ECONÒMIC
  
Els projectes de gestió de residus hauran d'incloure els estudis i compromisos economicofinancers relatius a les inversions i al finançament de les actuacions que s'han de realitzar.
  
En la memòria econòmica es distingiran clarament dos apartats:
  
a) Les inversions per a la construcció de les instal·lacions previstes en el Pla zonal.
  
b) Els costos d'explotació dels serveis de valorització i eliminació dels residus.
  
En l'apartat relatiu a les inversions, la memòria econòmica especificarà les amortitzacions de les inversions amb inclusió de tots els costos, que serà a vint anys per a l'obra civil, obres d'urbanització i edificacions i de deu anys per a la maquinària fixa i mòbil.
  
En el cas que el Projecte de gestió comprenga altres inversions, es justificaran degudament els terminis d'amortització que s'apliquen a les inversions proposades.
  
En aquests supòsits es proposarà el termini, forma i condicions en què revertiran les instal·lacions a l'administració.
  
En el Projecte de gestió es fixarà el cànon per tona que s'ha de cobrar per la gestió de cadascun dels residus. En el càlcul d'aquest cànon es tindrà en compte a més de les amortitzacions de les inversions, les despeses de manteniment, despeses d'explotació, fiances, assegurances i per al cas d'abocadors, el manteniment de les mesures de control i vigilància per un període de trenta anys a partir de la seua clausura. Es tindrà en compte també, la variabilitat dels cànons enfront de variacions del tonatge de residus que s'han de gestionar.
  
Així mateix, es presentaran variants de càlcul de tots aquests cànons, en els supòsits que les inversions es financen amb fons públics, diferenciant segons que l'aportació siga del 25%, el 50%, el 70% o el 85% del total.
  
2.6. CONDICIONS QUE S'HAN DE COMPLIR PER LES ENTITATS SUPRAMUNICIPALS PER A GARANTIR L'EFICÀCIA DE LA SEUA ACTUACIÓ EN L'EXECUCIÓ DEL PLA ZONAL
  
Els municipis que es troben integrats en el Pla zonal de la zona XIII poden agrupar-se en consorcis o mancomunitats per a l'execució del Pla zonal de conformitat amb el que estableix la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana, i d'acord amb la legislació de règim local.
  
L'entitat supramunicipal que es constituïsca actuarà com a administració competent per a la tramitació i adjudicació dels projectes de gestió, de conformitat amb el que disposen els articles 36 i 37 de la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana.
  
El consorci o mancomunitat que es constituïsca haurà d'estar integrada per municipis inclosos dins de l'àmbit territorial del Pla zonal, que representen almenys a més del 50 per cent de la població total de la zona, d'acord amb el nombre d'habitants de dret de l'última rectificació patronal vàlidament aprovada abans de la data de la seua constitució.
  
En tot cas haurà de quedar oberta la incorporació de qualsevol dels municipis inclosos en l'àmbit territorial del Pla zonal.
  
El consorci o mancomunitat que es constituïsca haurà de disposar de plena capacitat i recursos tècnics i econòmics suficients per a garantir la correcta execució i desenvolupament de les previsions que conté en el Pla zonal i haurà d'estar constituït abans que transcórrega el termini de tres mesos des de l'aprovació definitiva del Pla zonal.
  
Des del mateix moment en què es constituïsca el consorci o mancomunitat assumirà la responsabilitat de la valorització i eliminació de tots els residus urbans o municipals aportats pels municipis integrants, amb total independència de la tramitació en paral·lel del corresponent projecte de gestió, i sense que els possibles retards en aquest procediment, fins i tot per causa aliena al consorci o mancomunitat, l'eximisca de la dita obligació.
  
L'entitat supramunicipal que es constituïsca tindrà com a finalitat principal l'execució de les previsions contingudes en aquest Pla zonal i aquelles altres que assumisca en aplicació de la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana.
  
Si es constituïx un consorci, pot estar integrat, a més de pels municipis inclosos en l'àmbit territorial del Pla zonal, per la Generalitat Valenciana i per la Diputació Provincial d'Alacant.
  
Els seus estatuts determinaran els seus fins de conformitat amb el que estableix aquest Pla zonal, com també les particularitats del seu règim orgànic, funcional i financer.
  
Si s'opta per una mancomunitat, aquesta pot estar integrada únicament pels municipis compresos en l'àmbit territorial del Pla zonal.
  
Els seus estatuts establiran els seus fins, de conformitat amb el que estableix aquest Pla zonal, com també el seu règim orgànic, funcional i economicofinancer.
  
2.7. TERMINI D'EXECUCIÓ DEL PLA
  
En la taula adjunta es mostren els terminis d'execució per a implantar cada una de les infraestructures plantejades en el present Pla zonal.
  
El pla tindrà una vigència de 20 anys, transcorreguts els quals ha de revisar-se en la seua integritat. No obstant això, si es produeixen canvis tecnològics o legislatius que ho aconsellen, pot revisar-se abans del terme de la seua vigència.
  
2.8. MESURES DE COMPENSACIÓ
  
A continuació s'exposen les opcions que s'han de triar, que poden presentar-se en el Projecte de gestió quant a les mesures de compensació, a favor d'aquells municipis en el terme municipal dels quals s'ubiquen les instal·lacions d'eliminació i valorització dels residus.
  
Mesures econòmiques:
  
- Reducció de la càrrega econòmica que comporta la prestació del servei mancomunat de gestió dels residus (reducció de la taxa de gestió de residus).
  
- Compensacions directes en la gestió de residus:
  
0,6 € o més per tona de residus tractats a la planta de reciclatge i compostatge.
  
1,2 € o més per tona de residus eliminats en la instal·lació d'eliminació - abocador de rebutjos.
  
30.000 € o més anuals destinades a realitzar un control ambiental de les instal·lacions per un agent extern independent.
  
Mesures de caràcter ambiental:
  
- Finançament per a la creació de zones verdes dins del municipi afectat.
  
- Finançament per a la reforestació d'àrees de bosc del terme municipal que han sofert un incendi.
  
- Ajudes per a realitzar auditories ambientals o implantar l'Agenda 21 local.
  
Mesures de promoció i educació ambiental:
  
- Desenvolupar des de l'aula mediambiental de la planta de reciclatge i compostatge de Villena la coordinació i planificació de tots els programes informatius i educatius que tinguen per objectiu la divulgació del Pla zonal i l'educació dels ciutadans en la gestió dels residus.
  
- Jornades de portes obertes de les instal·lacions de gestió dels residus.
  
- Col·loquis i debats amb la participació de les associacions civils per a explicar que consisteix el nou model de gestió dels residus.
  
- Qualsevol altra mesura que comporte una millora ambiental en els municipis de la zona.
  
2.9. MESURES D'ÀMBIT MUNICIPAL
  
2.9.1. Ordenances municipals
  
Les ordenances municipals hauran d'adaptar-se a les prescripcions i objectius del Pla zonal per a afavorir la seua implantació i garantir els següents objectius de gestió:
  
- La necessitat i conveniència de separació de les fraccions de residus.
  
- La recollida selectiva de matèria orgànica, vidre, paper-cartó i envasos lleugers.
  
- La recollida selectiva d'altres categories de residus urbans en ecoparcs.
  
- L'adequada recollida de la resta de fraccions dels residus urbans.
  
- La correcta eliminació dels materials de rebutjos que no han pogut recuperar-se, reciclar-se ni valorar-se.
  
2.9.2. Promoció i educació ambiental
  
Per a la consecució dels objectius d'un programa integrat de gestió municipal de residus, és imprescindible la participació dels ciutadans i dels agents socials implicats. Per a això, l'administració competent, amb la col·laboració dels municipis, ha d'impulsar la realització d'una campanya de conscienciació social destinada no sols a donar informació sinó també a promoure l'educació mediambiental en els municipis.
  
2.9.2.1. Objectius de la campanya de conscienciació social
  
Els objectius de la campanya de conscienciació social seran els següents:
  
- Aconseguir que els ciutadans entenguen la problemàtica dels residus i coneguen els diferents factors implicats (aspecte cognoscitiu).
  
- Crear consciència en els ciutadans sobre l'impacte ambiental d'una gestió inadequada dels residus i de la necessitat d'aplicar un model més correcte, encara que aquest exigisca un major esforç (aspecte emocional).
  
- Conscienciar sobre les implicacions ambientals de la compra i l'ús de qualsevol producte o servei.
  
- Donar a conéixer el model de gestió de residus i el paper dels diversos agents socials en la cadena de consum: productors, distribuïdors, venedors i consumidors (què han de fer i què poden fer).
  
- Aconseguir que els ciutadans deprenguen a distingir les diferents fraccions dels residus que han de separar en origen, principalment la matèria orgànica i els residus perillosos, i la manera en què han d'entregar-la als sistemes de recollida selectiva.
  
- Canviar els hàbits quotidians, en un percentatge prou significatiu dels ciutadans, pel que fa a la reducció (evitar els embalatges superflus, envasos no retornables, productes d'un sol ús, etc.), la recollida selectiva de les fraccions valoritzables i la recollida selectiva dels residus especials.
  
- Incentivar l'ús i el consum de productes de menor impacte ambiental o que provenen del reciclatge.
  
- Aconseguir que els distribuïdors i venedors tinguen l'incentiu i la sensibilitat per a participar activament en el model de gestió, mirar d'oferir als seus clients la possibilitat de generar menys residus (productes sense embalatges superflus, productes que no generen residus especials, etc.), col·laborar en la seua valorització (envasos i embalatges retornables o reciclables, etc.) i afavorir la compra de productes reciclats i d'eco balanç positiu.
  
- Proporcionar als diversos agents socials un sistema d'informació àgil i fonamentat sobre els diversos condicions que afecten el Pla zonal de residus, que els done suport i evite la circulació d'idees tòpiques i inexactes.
  
- Coordinar la participació en la recollida selectiva segons les característiques locals de cada municipi.
  
Aquests objectius generals de la campanya de conscienciació hauran d'ajudar a aconseguir els objectius quantitatius del Pla zonal de residus.
  
2.9.2.2. Planificació cronològica de la campanya
  
Segons la seua distribució en el temps, han de desenvolupar-se dos tipus d'elements de comunicació:
  
- Comú i simultanis, per a tot el territori en què s'aplicarà el Pla zonal. Aquests elements corresponen bàsicament a la fase inicial de la campanya i al seguiment i són principalment les actuacions en els mitjans de comunicació (TV, premsa i ràdio), les inauguracions de les instal·lacions de tractament, la presentació oficial del pla, les exposicions, etc.
  
- Específics per als municipis, de manera que cada municipi els distribuïsca segons la seua planificació cronològica. Corresponen a la fase de posada en marxa del programa en el municipi. Aquests elements són principalment: la distribució de correu personalitzat als habitants del municipi, la distribució de material (tríptic de sensibilització, guia de segregació, mitjans de segregació interna), les visites porta a porta, etc.
  
La campanya tindrà tres fases ben diferenciades: inicial, de posada en marxa, i de seguiment; (cada una amb uns elements de comunicació concrets i diferents).
  
- Fase inicial
  
És una fase fonamentalment descriptiva. Per la importància que els ciutadans coneguen la gestió dels residus sòlids urbans i la recollida selectiva, es crearà una sèrie d'actuacions de comunicació general perquè termes com residus, recollida selectiva, reciclatge, etc., passen a formar part de les inquietuds i preocupacions de la major part de la població. Al mateix temps, aquesta actuació contribuirà a crear una certa expectativa per a la posada en marxa del nou sistema de recollida i gestió.
  
Per a aquesta campanya, s'utilitzaran diversos elements de comunicació com:
  
- Articles de premsa
  
- Realització d'un vídeo sobre el Pla de gestió en general
  
- Preparació d'una exposició itinerant de caràcter general sobre residus oberta al públic
  
- Exposicions en les instal·lacions de gestió que s'inauguren i jornades de portes obertes
  
Sessions informatives per a associacions i col·lectius específics; particularment per a aquells que han de participar en la recollida porta a porta
  
- Preparació de material didàctic per als escolars
  
- Edició i distribució d'un tríptic de sensibilització
  
La campanya de comunicació es dirigirà a tots els ciutadans, però hi haurà elements concrets per a determinats grups o col·lectius que, per les seues característiques, es faran per mitjà de canals de comunicació específics. Per exemple, es preveu la preparació de material adequat per a la premsa, els escolars, les associacions de veïns, els comerços, les oficines i els mercats, entre altres.
  
- Posada en marxa de la campanya
  
La posada en marxa de la campanya requereix unes actuacions de comunicació amb un contingut molt concret que ha de coordinar-se amb la posada en marxa del sistema de recollida de residus. Per aquest motiu, els elements de comunicació que es dissenyen es distribuiran als ajuntaments, de forma que cada un els distribuïsca a la població uns dies abans de la posada en marxa de la recollida.
  
Entre els diferents elements de comunicació que es poden realitzar per a aquesta etapa es troben:
  
- Enviament d'una carta de les autoritats locals, que demane la participació ciutadana i informe del dia en què comence a funcionar el nou sistema de recollida.
  
- Visites porta a porta per a la conscienciació ciutadana.
  
- Col·locació de cartells informatius en els portals sobre la ubicació dels contenidors de la recollida selectiva.
  
- Reunions o visites informatives a comerços, mercats, escoles, bars i restaurants.
  
- Distribució adhesiva entre els comerços, escoles i altres agents col·laboradors, amb la figura i el color del contenidor previst per a la recollida de cada fracció.
  
També és important, com un element més de comunicació, la publicació o la difusió a través de la premsa local dels primers resultats del programa.
  
- Seguiment
  
Aquesta és, sens dubte, la fase més llarga de la campanya. El seu objectiu és consolidar la segregació en origen i la participació per part dels ciutadans i col·lectius. Els propòsits que persegueix aquesta fase s'indiquen a continuació:
  
- Les enquestes als ciutadans per a conéixer el grau de participació i el grau de satisfacció amb el servei.
  
- Augmentar la participació.
  
- Millorar la qualitat dels residus segregats.
  
- Evitar la desmotivació dels ciutadans, passada la primera fase de la campanya.
  
Durant aquesta fase, a més de la informació als ciutadans, s'hauran de continuar:
  
- Les accions recordatòries dels materials sol·licitats als punts d'entrega.
  
- Els programes d'educació a les escoles amb l'organització de tallers de reciclatge, de compostatge, jornades sobre ecologia, etc.
  
2.10. CRITERIS PER AL DESENVOLUPAMENT DELS PROJECTES DE GESTIÓ
  
En desenvolupament d'aquest Pla zonal es poden presentar els següents projectes de gestió de residus:
  
- Residus urbans, de jardineria i voluminosos, que inclouran les següents actuacions:
  
Explotació, i adaptació si és el cas, de la nova planta de compostatge de Villena i de l'abocador de rebutjos que s'hi annexa.
  
Construcció i explotació de la incineradora d'animals domèstics morts
  
Construcció i explotació de la xarxa d'ecoparcs.
  
Construcció i explotació de la Planta de classificació i tractament de residus voluminosos.
  
El projecte de gestió es regirà per les bases tècniques incloses en l'apartat 3 del present document.
  
- Altres projectes de gestió que les administracions competents consideren necessaris.
  
3. BASES TÈCNIQUES PER A L'ELABORACIÓ DELS PROJECTES DE GESTIÓ
  
En el cas d'optar per la prestació indirecta de residus, les mancomunitats, consorcis, o agrupacions que puguen constituir-se, que no hagen aprovat unes bases tècniques reguladores dels concursos per a l'adjudicació dels projectes de gestió corresponents, podran, voluntàriament, acordar la publicació de les bases tècniques que a continuació s'indiquen, amb l'abast, l'estructura i el contingut que s'hi estableixen.
  
L'objecte d'aquest apartat és concretar l'abast, l'estructura i el contingut de la documentació que s'ha de presentar per a prendre part en el concurs de projectes de gestió de residus urbans després de l'aprovació del present Pla zonal de la zona XIII de la Comunitat Valenciana.
  
3.1. INSTAL·LACIONS QUE S'HA D'INCLOURE EN EL PROJECTE DE GESTIÓ
  
El projecte de gestió de la zona XIII de la Comunitat Valenciana ha d'incloure les següents infraestructures i activitats:
  
1. Construcció i explotació dels ecoparcs relacionats en l'apartat 2.3.2., comptant amb els existents que figuren en el mateix apartat, com també altres existents o en procés d'autorització a la data del concurs. S'inclouran els costos de gestió dels diferents tipus de residus depositats, en particular, els residus perillosos domiciliaris a través de gestor autoritzat, com també el transport dels residus inerts i voluminosos fins a les instal·lacions plantejades en el present Pla zonal o a gestor autoritzat.
  
2. Explotació, i adaptació si és el cas, de la nova planta de compostatge de Villena i de l'abocador de rebutjos que s'hi annexa.
  
3. Construcció i explotació d'una planta de classificació i tractament de residus voluminosos. En aquest centre es diferenciaran els distints tipus de residus, destinant a la valorització les fraccions susceptibles d'aprofitament. Les fraccions no valoritzables (inerts i no inerts), separats els possibles residus perillosos que s'entreguen a gestors autoritzats, es destinaran a eliminació. Aquesta planta pot disposar de forma optativa d'una línia de classificació de RCD domiciliaris.
  
4. Construcció i explotació d'una incineradora d'animals domèstics morts.
  
5. Transport fins a les instal·lacions d'eliminació de rebutjos de les fraccions no valoritzables dels RCD domiciliaris.
  
3.2. TERMINIS DE CONSTRUCCIÓ, EXPLOTACIÓ I MANTENIMENT POSTCLAUSURA DE LES INSTAL·LACIONS
  
Els terminis màxims de redacció del projecte, obtenció de llicències i la resta d'autoritzacions necessàries per a l'exercici de l'activitat, com també la construcció de les instal·lacions, seran:
  
- Incineradora d'animals domèstics morts: 1 any
  
- Planta de classificació i tractament de residus voluminosos: 2 anys
  
- Ecoparcs: 3 anys
  
Els períodes màxims de prova de les instal·lacions, una vegada finalitzada la seua construcció i fins a la seua posada en servei efectiu, seran:
  
- Instal·lacions de valorització: 6 mesos
  
- Instal·lacions d'eliminació: 3 mesos
  
Per la seua banda, la vida útil de les instal·lacions, o període d'explotació d'aquestes, es limita a 20 anys, comptats des de la seua data d'entrada en servei efectiu.
  
Finalment, l'adjudicatari haurà de fer-se càrrec del desmantellament final de les instal·lacions al final de la seua vida útil, així com també del manteniment postclausura dels abocadors, durant un període mínim de 30 anys, de conformitat amb el que estableix el Reial decret 1481/2001.
  
3.3. DOCUMENTACIÓ QUE S'HA DE PRESENTAR EN EL PROJECTE DE GESTIÓ
  
Els projectes de gestió presentats hauran de contindre la documentació que seguidament es relaciona:
  
- Memòria del projecte de gestió
  
- Avantprojecte d'instal·lacions
  
- Pla de gestió
  
- Estudi economicofinancer
  
- Document de síntesi
  
Es presentarà una única oferta base i totes aquelles variants sobre aquesta que s'estimen convenients. Cada una de les variants ha de presentar la mateixa estructura de documents, es remeten expressament, per a aquells apartats el contingut dels quals siga idèntic al de l'oferta base, a aquesta última. Si no es procedix d'aquesta forma, les variants no seran valorades en aquests apartats.
  
Seguidament es concreta el contingut de cadascun dels documents:
  
3.3.1. Memòria del projecte de gestió
  
S'inclourà com a mínim els següents aspectes:
  
a) Àmbit territorial i categories o tipus de residus que s'han de gestionar.
  
b) Localització de les infraestructures projectades sobre els terrenys previstos, indicant qualificació del sòl, superfície utilitzada i, si és el cas, disponibilitat d'aquests.
  
c) Calendari d'execució de les instal·lacions, com també terminis de final d'obres i entrada en servei d'aquestes.
  
d) Termini total de duració de la gestió del servei.
  
3.3.2. Avantprojecte d'instal·lacions
  
Definirà amb grau de detall d'avantprojecte les infraestructures previstes per a les operacions de tractament de residus urbans, en particular, per a la incineradora d'animals domèstics morts i la planta de classificació de residus voluminosos.
  
La dimensió de les capacitats de les instal·lacions es realitzarà partint de les dades de generació de residus urbans que figuren en el Pla zonal. No obstant això, considerant una estacionalitat anual en l'aportació de residus a les distintes instal·lacions, aquestes es dissenyaran de forma que siguen capaces d'admetre fins a un 50% més de la seua capacitat nominal durant un període no inferior a 4 mesos.
  
Així mateix, en previsió de possibles increments de les taxes de generació de residus, com a conseqüència del creixement urbanístic de les zones cobertes pel Pla zonal i de l'augment de la població atesa, les instal·lacions de residus urbans hauran de ser capaces d'admetre fins a un 35% més de residus en règim continu sobre la seua capacitat nominal, al llarg de tot l'any, sense perjudici de les puntes estacionals abans indicades, i sense menyscabament algun de minves de rendiment dels processos de classificació.
  
Les instal·lacions, excepte els ecoparcs, es grafiaran a escala 1:2.500. Per als ecoparcs, es presentaran plànols model per a cadascun dels tipus d'ecoparc a escala mínima 1:500.
  
3.3.3. Pla de gestió
  
S'estructura de la forma que seguidament s'indica:
  
3.3.3.1. Modelització del servei
  
Inclourà els següents continguts:
  
1. Logística del funcionament de les instal·lacions ofertes, concretant els fluxos de residus expressats en tones anuals entre les diferents instal·lacions, i els rendiments de cada una d'elles, al llarg de tota la vigència del contracte.
  
Així mateix, s'indicaran els punts de descàrrega de residus procedents dels serveis de recollida municipals diferenciant segons el tipus de residu, i els dies i horaris d'obertura de les instal·lacions, a l'efecte de recepció de residus d'una banda, i a l'efecte de tractament d'aquests, per un altre. Aquest apartat es presentarà amb el suport gràfic necessari per a la seua fàcil comprensió, s'aportarà un diagrama de flux de les instal·lacions per a cada any de servei.
  
2. Descripció succinta de les tècniques o tecnologies de valorització i eliminació que s'han d'emprar, incloent la justificació numèrica del compliment dels objectius de valorització i de reducció de matèria orgànica a abocador anteriorment enunciats. Per a això s'adjuntaran balanços de massa i energia referits a les entrades de residus urbans en les instal·lacions de valorització, en els que es concretaran:
  
- Materials recuperats en la classificació prèvia.
  
- Productes de la valorització de matèria orgànica (compost i biogàs).
  
- Pèrdues de procés per evaporació i lixiviació.
  
- Rebutjos de la valorització de matèria orgànica (primari i secundari).
  
- Fraccions residuals de la valorització energètica.
  
- Produccions bruta i neta d'energia tèrmica i elèctrica o combustibles.
  
3. Organigrama general del personal assignat al projecte de gestió, concretant la seua adscripció als diferents centres de treballs, com també la coordinació entre aquests i la supervisió per la direcció de l'empresa adjudicatària. S'indicarà el nombre de treballadors de cada categoria laboral, els diferents horaris i torns de treballs, com també el personal de reserva per a vacances, absentisme i puntes estacionals.
  
4. Projecte d'explotació de les instal·lacions, diferenciant entre les de valorització, les d'eliminació i els ecoparcs, en els quals s'inclourà el pla de manteniment de maquinària i equips de cada una d'elles. Contindrà així mateix una determinació dels consums d'aigua (potable, reg i altres usos), energia (electricitat, gas i fuel), com també la forma de subministrament, i la disponibilitat d'aquests serveis en les proximitats de les instal·lacions.
  
5. Pla de qualitat del compost, referenciat al compliment de la normativa vigent en matèria de fertilitzants i afins, com també els paràmetres de control i la freqüència d'anàlisi que s'ha de realitzar, a més de l'entitat externa a la qual se li confiarà l'elaboració i el seguiment d'aquest pla.
  
3.3.3.2. Reglament de servei
  
El pla de gestió es completarà amb un reglament del servei, que regule tècnicament, administrativament i econòmicament les relacions entre l'adjudicatari i el consorci, com també amb els usuaris del servei, tant municipis que integren del consorci, com empreses externes al contracte en qüestió.
  
En particular, es consideraran aspectes tals com la proposta d'ordenances municipals per a residus urbans objecte del projecte de gestió, la classificació dels diferents residus admissibles i els cànons aplicables a cada categoria, la retribució del servei, la reversió de terrenys, les instal·lacions i la maquinària, etc.
  
3.3.3.3. Campanya de conscienciació social
  
Es realitzarà d'acord amb les directrius establides en l'apartat 2.9.2. del Pla zonal, i en qualsevol cas haurà de guiar-se pel compliment dels següents objectius generals:
  
- Fomentar la minimització, a través del consum responsable o per mitjà d'accions concretes entre els sectors locals que poden afavorir la disminució en la producció de residus específics derivats de les seues activitats, que tinguen la consideració d'urbans, i per tant s'incloguen en el projecte de gestió.
  
- Potenciar la recollida selectiva, fomentant la implantació de sistemes de separació de residus en origen, que afavorisquen actituds entre els col·lectius locals que permeten la posterior reutilització i reciclatge, a través de mesures de promoció i difusió dirigides a la ciutadania en general.
  
La campanya de comunicació ambiental haurà de contemplar els següents nivells d'implicació:
  
- Informació ambiental, sobre l'actual problemàtica generada pels residus urbans, amb especial insistència en els domiciliaris.
  
- Sensibilització pública, dirigida a la ciutadania en general, a fi de complir els objectius de conscienciació social indicats en l'apartat 2.9.2.1. del Pla zonal.
  
- Formació a col·lectius concrets, en especial a aquells que puguen tindre una influència més directa amb les problemàtiques locals detectades i que puguen ajudar amb un canvi d'actitud a millorar o corregir la situació.
  
- Actuacions concretes, que contribuïsquen a minimitzar la producció de residus urbans, millorar i estendre la recollida selectiva en origen.
  
- Avaluació i seguiment, dels èxits obtinguts en relació amb els objectius proposats en la campanya.
  
Les actuacions concretes que es proposen en la campanya de comunicació ambiental, d'acord amb els anteriors nivells d'implicació, hauran d'especificar:
  
Objectius
  
Destinataris
  
Línia d'actuació: informar, sensibilitzar, formar, actuar, avaluar
  
Temporització
  
Recursos humans
  
Altres recursos
  
Pressupost
  
3.3.4. Estudi Economicofinancer
  
Considerarà la totalitat dels costos d'inversió i amortització de les instal·lacions, com també els d'explotació d'aquestes durant tota la seua vida útil, que serà com a mínim de 20 anys.
  
S'inclouran a més els costos de desmantellament final de les instal·lacions de valorització, com també els de manteniment postclausura de les instal·lacions d'eliminació de residus, en cas d'optar per la tècnica d'abocament controlat, durant els 30 anys posteriors al tancament.
  
Les amortitzacions es calcularan pel mètode francés de quotes constants, considerant un tipus d'interés referenciat al deute de l'Estat espanyol en un termini de 10 a 20 anys. Les amortitzacions s'aplicaran linealment, amb un termini de 20 anys per a l'obra civil, i 10 anys per a la maquinària i equips. En qualsevol cas, les reinversions i costos de manteniment hauran d'assegurar almenys una reposició íntegra de la maquinària i els equips durant el període de vigència del contracte.
  
Els pressupostos d'inversions de totes les instal·lacions inclouran totes les possibles fases de construcció, com també els costos de disponibilitat dels terrenys i execució de nous accessos o adequació dels existents, a més dels costos de redacció del projecte, control de qualitat i direcció facultativa de les obres, com també els d'obtenció de qualssevol llicències i autoritzacions necessàries per a l'exercici de l'activitat.
  
D'acord amb les xifres de producció de residus previstes en el Pla zonal, s'establiran de forma clara les anualitats d'inversió previstes indicant els costos d'amortització, personal, reposició de maquinària i equips, manteniment, explotació, comunicació ambiental, i la resta de costos, com també els possibles ingressos previstos per venda de subproductes, combustibles o energia.
  
L'estudi economicofinancer contindrà els següents annexos:
  
a) Proposta de cànons que s'han de repercutir
  
Es presentaran els següents cànons diferenciats:
  
Cànon de valorització de residus urbans en massa, en euros per tona que entra en les instal·lacions de valorització.
  
Cànon de valorització de matèria orgànica selectiva, en euros per tona que entra en les instal·lacions de valorització.
  
Cànon d'eliminació de residus o fraccions no valoritzables, en euros per tona que entra en les instal·lacions d'eliminació.
  
Cànon de gestió d'ecoparcs, diferenciat per a cada tipus d'ecoparc A, B, C o D en euros per any d'explotació.
  
Cànon d'incineració d'animals domèstics morts, en euros per unitat de pes.
  
Cànon de gestió de residus voluminosos, en euros per tona que entra en el centre de classificació, fins i tot transport i gestió per gestor autoritzat extern o en instal·lació d'eliminació.
  
En els càlculs de tots aquests cànons es consideraran els costos financers de les inversions i les amortitzacions d'aquestes, com també els costos d'explotació, incloent personal, manteniment, consums d'energia, combustibles, aigua i la resta de serveis, assegurances de les instal·lacions i avals econòmics, com també els costos de desmantellament final de les instal·lacions, i en el cas de plantejar l'abocament com a sistema d'eliminació, els costos del manteniment postclausura durant un període de 30 anys des del tancament.
  
Així mateix es presentaran variants de càlcul de tots aquests cànons, en els supòsits que les inversions es financen amb fons públics, diferenciant segons que l'aportació siga del 25%, el 50%, el 70% o el 85% del total.
  
Igualment, es podran proposar disminucions d'aquests cànons com a conseqüència de la recepció de residus assimilables a urbans que puguen ser tractats conjuntament amb aquests en les instal·lacions projectades, repercutint així els costos fixos d'aquestes en un tonatge major de residus, i produint per tant un abaratiment dels cànons que ha de satisfer l'adjudicatari. En aquest supòsit, hauran d'indicar-se les quantitats de residus externs a gestionar conjuntament amb els residus urbans, i la seua evolució prevista al llarg de la vigència del contracte.
  
En qualsevol cas, s'ha de reservar el dret d'admetre residus assimilables a urbans procedents de tercers, en la forma que reglamentàriament es determine.
  
D'altra banda, es proposaran taules o fórmules que expressen la variabilitat de tots aquests cànons enfront d'increments del tonatge de residus que s'han de gestionar, des d'un 80% fins a un 120% dels valors nominals que figuren en el Pla zonal o siguen així considerats, segons procedisca, amb intervals del 5% (80%, 85%, 90%, 95%, 100%, 105%, 110%, 115% i 120%).
  
Finalment, s'indicaran expressament per a cadascun dels cànons els períodes d'aplicació d'aquests, que no podran ser superiors en cap cas a la vigència de la concessió, limitada a 20 anys, ni tampoc proposar cap tipus de cànon durant el període de proves de les instal·lacions, anterior a l'inici efectiu de l'explotació d'aquestes.
  
b) Fórmula de revisió de preus
  
Es proposarà una fórmula polinòmica de revisió de preus, com a màxim de 6 sumands, que es referirà a l'estructura de costos prevista per al projecte de gestió, i els índexs d'actualització de la qual hauran de ser inequívocs i de publicació oficial (INE, BOE, etc.) amb suficient periodicitat. Com a mínim hauran de considerar-se com a variables els costos de personal, els costos d'energia o combustibles, i l'IPC.
  
Aquesta fórmula polinòmica pot ser idèntica per a tots els cànons abans descrits, o diferenciada per a cadascun d'aquests.
  
c) Compensacions econòmiques municipals
  
S'inclouran com a mínim les següents compensacions econòmiques als municipis que alberguen les instal·lacions de valorització o eliminació de residus:
  
- Compensacions directes:
  
0,6 € per tona de residus que entra en les instal·lacions de valorització.
  
1,2 € per tona de residus que entra en les instal·lacions d'eliminació.
  
30.000 € anuals destinades a realitzar un control ambiental de les instal·lacions per un agent extern i independent que designa el consorci.
  
- Compensacions indirectes:
  
Finançament d'accions i mesures ambientals, centrades en la implantació de l'Agenda 21 local i altres directament relacionades amb la millora de la qualitat ambiental del municipi.
  
3.3.5. Document de síntesi
  
Es presentarà un document de síntesi de tots els documents anteriors, que, amb una extensió no superior a 50 pàgines, es redactarà en termes assequibles perquè el públic en general la comprenga i resumirà els aspectes tècnics, econòmics i ambientals més destacats del Projecte de gestió de residus urbans.
  
Disposarà del suport gràfic adequat per a permetre la seua fàcil lectura, com també la identificació inequívoca dels tractaments aplicats als diferents fluxos de residus objecte del projecte de gestió.
  
3.4. CRITERIS D'ADJUDICACIÓ DEL CONCURS
  
Els criteris que, convenientment ponderats, serviran de base a l'adjudicació del concurs objecte d'aquestes bases tècniques, en concret, la instal·lació del forn incinerador d'animals morts, els ecoparcs i la Planta de classificació i tractament de residus voluminosos, seran els següents:
  
a) SOLVÈNCIA TECNICOTECNOLÒGICA
  
Es desestimaran les ofertes que no acrediten disposar de suficient solvència tecnicotecnològica, conforme als criteris descrits en un apartat anterior.
  
Per la seua banda, les ofertes que no siguen desestimades, seran valorades per la seua major experiència en el camp de la gestió de residus urbans, en general, i per la seua major experiència en construcció i explotació d'instal·lacions semblants a les ofertes, i per la major capacitació tècnica del personal operatiu a la Comunitat Valenciana, en particular.
  
b) SOLVÈNCIA ECONOMICOFINANCERA
  
Es desestimaran les ofertes que no acrediten disposar de suficient solvència economicofinancera, conforme als criteris descrits en un apartat anterior.
  
Per la seua banda, les ofertes que no siguen desestimades, no rebran cap valorització per aquest concepte.
  
c) SOLUCIÓ TÈCNICA PROPOSTA
  
En aquest apartat es consideraran els següents aspectes, sempre que es troben degudament justificats des del punt de vista tècnic i tecnològic en la documentació presentada:
  
1) Major aprofitament dels recursos continguts en els residus
  
Màxima recuperació de materials, a través d'obtenció de subproductes, o màxima producció d'energia, directament o indirectament a través de combustibles procedents de residus.
  
Nombre més gran de materials que s'han de recuperar, i majors rendiments unitaris de cada procés de recuperació.
  
Mínima generació de rebutjos finals de les instal·lacions destinats a eliminació.
  
Nombre més gran d'etapes de tractament, i majors rendiments unitaris de cada procés de tractament.
  
2) Menors consums de recursos externs als residus
  
Menor consum d'aigua de procés.
  
Menor consum d'electricitat.
  
Menor consum, si és el cas, de gas o altres combustibles.
  
3) Menor afecció ambiental de les instal·lacions de tractament
  
Menor generació de lixiviats i olors, segons la tecnologia de tractament proposada.
  
Menors emissions atmosfèriques resultants de la valorització de residus proposada.
  
Millor aspecte general de les instal·lacions, per introducció de barreres verdes i zones enjardinades.
  
4) Millor campanya de comunicació ambiental
  
Majors amplitud, diversitat, intensitat i recursos econòmics, tant del pla com del programa.
  
Millors mesures per a aconseguir l'acceptació de les instal·lacions pel públic en general, a través de l'organització de fòrums cívics i jornades de portes obertes.
  
5) Millor programa de vigilància ambiental de les instal·lacions
  
Nombre més gran i freqüència de paràmetres ambientals que s'han de controlar.
  
Major garantia d'imparcialitat, objectivitat i transparència, per la participació de laboratoris homologats o organismes acreditats.
  
Les ofertes que no acrediten prou el compliment dels rendiments mínims de valorització i límits màxims d'eliminació abans indicats, o el compliment de les normatives vigents d'aplicació a les operacions de valorització i eliminació, seran desestimades.
  
3.4.1. Taxes econòmiques que s'han de repercutir
  
En aquest apartat es consideraran els següents aspectes, sempre que es troben degudament justificats des del punt de vista econòmic i financer en la documentació presentada:
  
a) Menor cànon de valorització de residus urbans en massa, en euros per tona que entra en les instal·lacions de valorització.
  
b) Menor cànon de valorització de matèria orgànica selectiva, en euros per tona que entra en les instal·lacions de valorització.
  
c) Menor cànon d'eliminació de residus o fraccions no valoritzables, en euros per tona que entra en les instal·lacions d'eliminació.
  
d) Menor cànon de gestió d'ecoparcs, diferenciat per a cada tipus d'ecoparc A, B, C o D, en euros per any d'explotació.
  
e) Cànon d'incineració d'animals domèstics morts, en euros per unitat de pes.
  
f) Cànon de gestió de residus voluminosos, en euros per tona que entra en el centre de classificació, fins i tot transport i gestió per gestor autoritzat extern o en instal·lació d'eliminació.
  
Les ofertes que no presenten la totalitat dels cànons descrits, o encara havent presentat no es troben prou acreditats en base a les corresponents anàlisis de costos, tant fixos com variables, no seran valorades per aquest apartat.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 4907, del 21-12-2004 (2004/12885)

ORDEN de 2 de diciembre de 2004, del conseller de Territorio y Vivienda, por la que se aprueba el Plan Zonal de residuos de la Zona XIII.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   4907

Fecha DOGV
:   21-12-2004

Sección del DOGV
:   III. CONVENIOS Y ACTOS - G) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2004/12885

CVE


Fecha del documento
:   02-12-2004

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Orden

Corrección de errores

 Descriptores 

:   * [Alicante](javascript:void(0))
    * [programa de actuación](javascript:void(0))
    * [residuo](javascript:void(0))
    * [gestión de residuos](javascript:void(0))

ORDEN de 2 de diciembre de 2004, del conseller de Territorio y Vivienda, por la que se aprueba el Plan Zonal de residuos de la Zona XIII. [2004/12885]
  
El Título II de la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de Residuos de la Comunidad Valenciana regula la planificación, competencia de la Generalitat, cuyo objetivo es coordinar la actuación de las diferentes administraciones públicas en aras a una adecuada gestión de los residuos.
  
En el ámbito autonómico se prevén dos tipos de planes, el Plan Integral de Residuos y los planes Zonales, ambos de obligado cumplimiento para todas las administraciones públicas y particulares, mediante los cuales se distribuyen en el territorio de la Comunidad Autónoma el conjunto de instalaciones necesarias para garantizar el respeto de los principios de autosuficiencia y proximidad.
  
Los planes Zonales se constituyen como instrumentos de desarrollo y mejora del Plan Integral de Residuos, son documentos detallados que adaptarán las previsiones de éste a cada Zona que delimiten, pudiendo modificar, cuando sea conveniente, aquellas previsiones del Plan Integral que no tengan carácter vinculante o normativo.
  
Mediante ambos planes autonómicos, la Generalitat garantiza una adecuada dirección de la gestión de residuos en toda la Comunidad Valenciana.
  
La documentación del Plan Zonal está constituida por un documento de información que incluye una memoria informativa, un análisis y un diagnóstico, y un documento de ordenación constituido por la memoria justificativa, las prescripciones necesarias para las operaciones de gestión de residuos y los planos de ordenación.
  
Habiéndose elaborado por la Conselleria de Territorio y Vivienda el Plan de la Zona XIII, de conformidad con el procedimiento de aprobación previsto en el artículo 31 de la Ley de Residuos de la Comunidad Valenciana, ha sido sometido a información pública por plazo de un mes, y, simultáneamente, se han solicitado los informes de los ayuntamientos de los municipios incluidos en la Zona y de aquellas administraciones sectoriales que pudieran resultar afectadas por el plan.
  
Asimismo, el plan ha sido sometido al procedimiento de evaluación de impacto ambiental regulado por la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental de la Comunidad Valenciana, siendo objeto de declaración de impacto ambiental favorable por resolución de la Dirección de Gestión del Medio Natural de fecha 9 de noviembre de 2004.
  
Visto el resultado de la información pública y las alegaciones presentadas, así como los informes emitidos por los ayuntamientos de los municipios incluidos en la correspondiente Zona y por los órganos de la administración sectorial interesada, se han introducido en el Plan todas las mejoras que resultan del mencionado trámite, de los informes presentados y de la declaración de impacto ambiental.
  
De acuerdo con el artículo 31 de la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de Residuos de la Comunidad Valenciana, corresponde al conseller competente en medio ambiente la aprobación del plan Zonal mediante orden. Se publica íntegramente, por su carácter vinculante, el Documento de Ordenación del Plan.
  
Las competencias en la materia se asignan a la Conselleria de Territorio y Vivienda por el Decreto 8/2004, de 3 de septiembre, del Presidente de la Generalitat Valenciana. El Decreto 133/2004, de 3 de septiembre, del Gobierno Valenciano, configura a ésta como el máximo órgano encargado de la dirección y ejecución de la política del Gobierno Valenciano en materia de medio ambiente, correspondiendo a la Dirección General de Calidad Ambiental ejercer las funciones en materia de residuos.
  
En virtud de cuanto antecede, a propuesta de la Dirección General de Calidad Ambiental, de conformidad con el artículo 31 de la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de Residuos de la Comunidad Valenciana.
  
ORDENO
  
Aprobar el Plan Zonal de residuos de la Zona XIII, cuyo Documento de Ordenación se incorpora como anexo I de la presente orden.
  
DISPOSICIÓN FINAL
  
El Plan Zonal de residuos de la Zona XIII entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
Valencia, 2 de diciembre de 2004
  
El conseller de Territorio y Vivienda
  
RAFAEL BLASCO CASTANY
  
ANEXO I
  
PLAN ZONAL DE RESIDUOS DE LA ZONAS XIII
  
DOCUMENTO DE ORDENACIÓN
  
Plan Zonal de residuos de la zonas XIII del P.I.R.
  
noviembre2004
  
1. MEMORIA JUSTIFICATIVA
  
1.1. INTRODUCCIÓN
  
1.1.1. Antecedentes
  
1.1.2. Ámbito territorial
  
1.1.3. Tipología de los Residuos
  
1.1.4. Alcance y objetivos
  
1.1.5. Principios por los que se regirá el plan zonal
  
1.2. ANÁLISIS TERRITORIAL PARA LA SELECCIÓN DE ZONAS APTAS PARA LA IMPLANTACIÓN DE INFRAESTRUCTURAS DE VALORIZACIÓN Y ELIMINACIÓN
  
1.2.1. Suelos geológicamente aptos
  
1.2.2. Condicionantes del transporte
  
1.2.3. Zonas protegidas
  
1.2.4. Metodología para la localización de zonas aptas para la ubicación de las instalaciones de valorización y eliminación de Residuos
  
1.2.5. Zonas aptas para la ubicación de las instalaciones de eliminación de Residuos
  
1.3. ANÁLISIS Y DIAGNÓSTICO DE LA SITUACIÓN ACTUAL
  
1.3.1. Residuos urbanos
  
1.3.2. Residuos de obra menor de construcción y reparación domiciliaria (RCDs domiciliarios)
  
1.3.3. Residuos de zonas verdes y áreas recreativas públicas
  
1.3.4. Residuos peligrosos domésticos
  
1.3.5. Residuos voluminosos
  
2. PRESCRIPCIONES NECESARIAS PARA LAS OPERACIONES DE GESTIÓN DE RESIDUOS
  
PROPUESTA DE TRATAMIENTO DE RESIDUOS URBANOS
  
2.1.1. Características de la recogida
  
2.1.2. Infraestructuras
  
2.2. PROPUESTA DE TRATAMIENTO DE RESIDUOS VOLUMINOSOS
  
2.2.1. Infraestructuras
  
2.3. PROPUESTA DE TRATAMIENTO DE RESIDUOS PELIGROSOS DE ORIGEN DOMÉSTICO
  
2.3.1. Características de la recogida
  
2.3.2. Infraestructuras
  
2.4. PROPUESTA DE TRATAMIENTO DE RESIDUOS DE CONSTRUCCIÓN DE OBRA MENOR Y REPARACIÓN DOMICILIARIA (RCDs DOMICILIARIOS)
  
2.4.1. Características de la recogida
  
2.4.2. Propuesta de tratamiento
  
2.5. MODELO ECONÓMICO
  
2.6. CONDICIONES A CUMPLIR POR LAS ENTIDADES SUPRAMUNICIPALES PARA GARANTIZAR LA EFICACIA DE SU ACTUACIÓN EN LA EJECUCIÓN DEL PLAN ZONAL
  
2.7. PLAZO DE EJECUCIÓN DEL PLAN
  
2.8. MEDIDAS DE COMPENSACIÓN
  
2.9. MEDIDAS DE ÁMBITO MUNICIPAL
  
2.9.1. Ordenanzas municipales
  
2.9.2. Promoción y educación ambiental
  
2.10. CRITERIOS PARA EL DESARROLLO DE LOS PROYECTOS DE GESTIÓN
  
3. BASES TÉCNICAS PARA LA ELABORACIÓN DE LOS PROYECTOS DE GESTIÓN
  
3.1. INSTALACIONES A INCLUIR EN EL PROYECTO DE GESTIÓN
  
3.2. PLAZOS DE CONSTRUCCIÓN, EXPLOTACIÓN Y MANTENIMIENTO POSTCLAUSURA DE LAS INSTALACIONES
  
3.3. DOCUMENTACIÓN A PRESENTAR EN EL PROYECTO DE GESTIÓN
  
3.3.1. Memoria del proyecto de gestión
  
3.3.2. Anteproyecto de instalaciones
  
3.3.3. Plan de gestión
  
3.3.4. Estudio Económico-financiero
  
3.3.5. Documento de síntesis
  
3.4. CRITERIOS DE ADJUDICACIÓN DEL CONCURSO
  
3.4.1. Tasas económicas a repercutir
  
1. MEMORIA JUSTIFICATIVA
  
1.1. INTRODUCCIÓN
  
1.1.1. Antecedentes
  
La Ley 10/1998, de 21 de abril de residuos, adecua al derecho interno la Directiva 91/156/CEE donde se abandona la clasificación clásica de los residuos en dos únicas modalidades (general y peligroso) y establece una norma única para todos ellos. El objetivo es incentivar la reducción en origen y dar prioridad a la reutilización, reciclado y valoración de los residuos sobre otras técnicas de gestión. La nueva Ley es aplicable a todo tipo de residuos. En materia de competencias, se mantiene el reparto constitucional entre Estado, Comunidades Autónomas y Entidades Locales.
  
Corresponde a las Comunidades autónomas la elaboración de planes autonómicos de residuos. Estos Planes se integrarán en un Plan Nacional de residuos. La Ley 10/1998 establece el contenido mínimo de los Planes Autonómicos y sus objetivos.
  
La Generalitat Valenciana, adelantándose a la Ley 10/1998, aprueba mediante el Decreto 317/1997, de 24 de diciembre, modificado por el Decreto 32/1999, de 2 de marzo, el Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana. Este Plan, que incluye la totalidad de todos los residuos, es el instrumento director y coordinador de todas las actuaciones que se realicen en la Comunidad Valenciana en materia de gestión de residuos.
  
Por otra parte, la necesidad de plasmar la política de residuos de la Generalitat Valenciana en una Ley de Residuos queda enmarcada en el Estatuto de Autonomía de la Comunidad Valenciana en el que se establecen competencias para dictar normas adicionales de protección del medio ambiente. La Ley 10/2000 de Residuos de la Comunidad Valenciana, publicada en el DOGV del 15 de diciembre de 2000, establece el régimen jurídico de la producción y gestión de los residuos. Entre sus objetivos se encuentra el desarrollar instrumentos de planificación, inspección y control que favorezcan la suficiencia, seguridad y eficiencia de las actividades de gestión de residuos.
  
En el Título II de la Ley de Residuos de la Comunidad Valenciana se regula la Planificación de los residuos. En el ámbito autonómico se prevén dos tipos de Planes, el Plan Integral de Residuos y los Planes Zonales. Ambos de obligado cumplimiento para todas las administraciones publicas y particulares. Mediante estos planes se distribuyen en el territorio el conjunto de las instalaciones necesarias para garantizar el respeto de los principios de autosuficiencia y proximidad.
  
Los Planes zonales se constituyen como instrumento de desarrollo y mejora del Plan Integral de Residuos. Son documentos detallados que adaptarán las previsiones de este a cada zona que delimiten, pudiendo modificar, cuando sea conveniente, aquellas previsiones del Plan Integral que no tengan carácter vinculante. Mediante estos Planes Zonales se garantiza una adecuada dirección de la gestión de los residuos en toda la Comunidad Valenciana.
  
Los Planes Zonales están constituidos por dos tipos de documentos: el documento de información y el documento de ordenación. El presente documento constituye el documento de ordenación, vinculante por la Ley 10/2000, del «Plan Zonal de Residuos de la Zona XIII del PIR de la Comunidad Valenciana» e incluye una memoria justificativa y unas prescripciones.
  
1.1.2. Ámbito territorial
  
El ámbito de aplicación del Plan Zonal perteneciente a la Zona XIII del Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana (PIR), comprende el territorio noroccidental de la provincia de Alicante, y en concreto, incluye la totalidad de la comarca de L'Alt Vinalopó y parte de las comarcas de L'Alcoià y El Vinalopó Mitjà.
  
La zona se corresponde con el Área 22 definida en el PIR, y está formada por los siguientes 14 municipios: Banyeres de Mariola, Beneixama, Biar, El Camp de Mirra, Cañada, Castalla, Elda, Monòver, Onil, Petrer, Pinoso, Salinas, Sax y Villena, según se muestra en el siguiente plano de localización.
  
La superficie del ámbito de aplicación del Plan es de 1.287,6 km², mientras que el total de la población censada según el padrón municipal del año 2003 es de 177.883 habitantes, lo que supone una densidad de población media de 138 hab/km².
  
Esta zona representa el 22,13% del territorio de la provincia de Alicante y el 5,53% de la Comunidad Valenciana, mientras que en cuanto a la población, estos valores son respectivamente del 11,17 y del 4,02%.
  
El total de la población del ámbito de estudio considerando los residentes habituales y los estacionales es de 214.441 habitantes equivalentes.
  
1.1.3. Tipología de los Residuos
  
El presente Plan Zonal de residuos afectará a los Residuos Urbanos o Municipales definidos por la Ley 10/2000 de residuos de la Comunidad Valenciana, entendiendo como tales:
  
a) Los generados en los domicilios particulares, comercios, oficinas y servicios
  
b) Todos aquellos que no tengan la calificación de peligrosos y que por su naturaleza o composición puedan asimilarse a los producidos en los anteriores lugares o actividades.
  
Tendrán esta consideración los siguientes residuos:
  
- Los residuos sanitarios de los Grupos I y II generados en las actividades sanitarias y hospitalarias, según el Decreto 240/1994 del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Reglamento Regulador de la Gestión de Residuos Sanitarios.
  
- Los residuos procedentes de la limpieza de vías públicas, zonas verdes, áreas recreativas y playas.
  
- Animales domésticos muertos.
  
- Vehículos abandonados, regulados por su normativa especial correspondiente.
  
- Muebles y enseres.
  
Residuos y escombros procedentes de obras menores de construcción y reparación domiciliaria.
  
Se excluyen del ámbito de aplicación del presente Plan los siguientes residuos:
  
- Residuos peligrosos de cualquier tipología, excepto los domésticos.
  
- Residuos de actividades agrícolas y ganaderas.
  
- Residuos industriales de cualquier naturaleza y procedencia.
  
Así mismo, quedan excluidos del presente Plan:
  
- Las emisiones a la atmósfera, reguladas en la Ley 38/1972, de 22 de diciembre, de protección del medio ambiente atmosférico.
  
- Los residuos radiactivos, regulados por la Ley 25/1964, de 29 de abril, de Energía Nuclear.
  
- Los vertidos de efluentes líquidos a las aguas continentales al mar, regulados por la Ley 29/1985, de 2 de agosto, de aguas y la Ley 22/1988, de 28 de julio, de costas.
  
- Los vertidos de efluentes líquidos a la red integral de saneamiento regulados por la Ley 2/1992, de 26 de marzo de saneamiento de las aguas residuales de la Comunidad Valenciana.
  
1.1.4. Alcance y objetivos
  
Como objetivo general del Plan Zonal, se pretende dotar a la Generalitat Valenciana de un instrumento actualizado para el desarrollo de las estrategias y prescripciones de la Unión Europea y del Estado Español en materia de residuos, así como para la puesta en práctica y mejora de las previsiones del Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana.
  
El Plan Zonal de la zona XIII persigue los siguientes objetivos específicos.
  
- Reducción de la generación de residuos urbanos.
  
- Potenciación de la recogida selectiva de algunos materiales
  
- Valorización máxima de los residuos
  
- Eliminación segura de los residuos no valorizables
  
- Establecimiento de medidas para la consecución de los objetivos anteriores.
  
- Determinación de las infraestructuras necesarias para la gestión de los residuos urbanos objeto del Plan Zonal, así como sus características generales.
  
- Identificación de zonas aptas para la implantación de las distintas infraestructuras según criterios de aptitud geológica, espacios protegidos, infraestructuras y suelos urbanos.
  
- Determinación del plazo de ejecución de las infraestructuras.
  
- Establecimiento de criterios de compensación a favor de los municipios en los que se implanten infraestructuras de valorización y/o eliminación de residuos urbanos.
  
- Establecimiento de condiciones que garanticen la eficacia de actuación de las mancomunidades, consorcios y otras formas de agrupación para el desarrollo de las operaciones de la gestión de los residuos.
  
- Definición de criterios para el desarrollo de Proyectos de Gestión, en lo relativo tanto a, la documentación a presentar como a la valoración de la misma.
  
1.1.5. Principios por los que se regirá el plan zonal
  
El Plan Zonal asume los principios en los que se fundamenta la estrategia de la Unión Europea en materia de residuos en base a la cual se ha desarrollado la legislación nacional y autonómica vigente.
  
Además se asumen en este Plan Zonal los fundamentos que han regido el Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana, así como los del Plan Nacional de Residuos Urbanos que continúan plenamente vigentes.
  
1.1.5.1. Principios Básicos
  
Los principios y fundamentos del Plan son los siguientes:
  
- Principio de Prevención
  
- Principio de Responsabilidad del productor
  
- Principio de Proximidad
  
- Principio de Autosuficiencia
  
- Principio de Subsidiariedad
  
- Principio de Responsabilidad compartida
  
PRINCIPIO DE PREVENCIÓN
  
La producción de residuos tiene que reducirse, y cuando sea posible, evitarse, a través del desarrollo y puesta en funcionamiento de tecnologías limpias, mediante la implantación de procesos productivos no contaminantes así como la utilización de materias primas alternativas que produzcan menor cantidad de residuos o de menor peligrosidad.
  
Principio de Responsabilidad del productor
  
Todas aquellas actividades que impacten en el medio ambiente, en general, y los productores de residuos, en particular, deben pagar todos los costes derivados de sus acciones, máxime cuando éstas deriven de la puesta en el mercado de productos en cuyo proceso de elaboración y distribución se generen residuos.
  
Los agentes económicos son considerados como los primeros responsables de la producción de residuos y de su repercusión en el medio ambiente, y para conseguir la internalización de los costes ambientales por su parte, se debe aplicar el principio de que «quien contamina, paga».
  
PRINCIPIO DE PROXIMIDAD
  
Los residuos deben gestionarse lo más cerca posible de su origen.
  
Se aplicará el principio de proximidad, promocionando la ubicación de las instalaciones en el lugar más próximo y adecuado posible al punto de generación de los residuos, siempre y cuando las instalaciones dispongan de masa crítica de residuos a tratar, minimizando en la medida de lo posible el traslado innecesario de los mismos.
  
Se debe intentar que el problema de gestión de cada residuo se resuelva en el lugar en donde se genera, aspecto en ocasiones inviable dada la pequeña cantidad producida en algunos casos, por lo que se debe buscar el centro de gravedad de la producción de los residuos a tratar.
  
Principio de Autosuficiencia
  
En cuanto a la creación de una red integrada de instalaciones de valorización y eliminación de residuos que permita a las zonas objeto del Plan Zonal ser autosuficientes en materia de tratamiento de aquellos residuos para los que existe masa crítica que lo justifique.
  
Principio de Subsidiariedad
  
Por el cual la Generalitat Valenciana intervendrá sólo en la medida en que los objetivos de la acción pretendida no pueda ser alcanzada por los agentes involucrados, y, por consiguiente, pueda lograrse mejor, debido a los efectos de la acción contemplada, a nivel autonómico.
  
PRINCIPIO DE RESPONSABILIDAD COMPARTIDA
  
Que consiste en que todos los agentes, Administración Autonómica, Corporaciones Locales, empresas públicas y privadas y ciudadanos, trabajen de una forma concertada y en colaboración, ya que podrán solucionarse los problemas planteados en la producción y gestión de los residuos.
  
1.1.5.2. Principios Jerárquicos
  
Además de los principios marcados en el apartado anterior, el Plan Zonal asume la estrategia comunitaria en materia de residuos:
  
a) Se establece la siguiente jerarquía de operaciones de gestión de residuos:
  
1- Prevención.
  
2- Reutilización.
  
3- Reciclado.
  
4- Valorización.
  
5- Eliminación final de las fracciones no valorizables.
  
b) Se procurará reducir los traslados de residuos.
  
c) Se establecerán nuevos y mejores instrumentos de gestión de residuos, por ejemplo, instrumentos reglamentarios y económicos, estadísticas fidedignas y comparables sobre residuos, etc.
  
1.2. ANÁLISIS TERRITORIAL PARA LA SELECCIÓN DE ZONAS APTAS PARA LA IMPLANTACIÓN DE INFRAESTRUCTURAS DE VALORIZACIÓN Y ELIMINACIÓN
  
1.2.1. Suelos geológicamente aptos
  
Desde un punto de vista exclusivamente técnico en la implantación de instalaciones de eliminación de residuos urbanos, la selección del emplazamiento debe contemplar consideraciones en los siguientes ámbitos:
  
Geológicas
  
Hidrogeológicas
  
Hidrológicas
  
Las condiciones naturales del emplazamiento se deben considerar desde el punto de vista de la seguridad, dando respaldo o reforzando las medidas de diseño e ingeniería de la instalación siempre con el objetivo de la protección de la salud pública y del medio ambiente de una manera integrada.
  
Desde un punto de vista de la geología del emplazamiento, se priorizarán aquellos con substratos impermeables de potencia suficiente (por lo menos equivalentes a una permeabilidad estimada (K) inferior o igual a 1,0 x 10-9 m/s en un espesor mayor o igual a 1 metro, según se establece en Real Decreto 1481/2001, de 27 de diciembre, por el que se regula la eliminación de residuos mediante depósito en vertedero), sin fisuración o carstificación del terreno y alejados de zonas inundables o con otro tipo de riesgo geológico (deslizamientos, erosión, etc.). Así mismo, la naturaleza química de las rocas debe ser considerada con atención, evitando aquellas en las que se puedan dar reacciones químicas con posibles infiltraciones y favoreciendo aquellos que pueden actuar como captadores de elementos peligrosos como los metales pesados. Desde ese punto de vista resultan óptimas para garantizar la estanqueidad del depósito la formaciones geológicas arcillosas y/o margosas.
  
Las condiciones hidrogeológicas del emplazamiento son otro factor fundamental. Serán preferibles zonas sin acuíferos de importancia. La localización de formaciones arcillosas, la presencia de acuitardos o acuicludos bajo el emplazamiento, ofrece un grado de seguridad natural adicional.
  
Las consideraciones hidrológicas son las que pueden suponer un mayor desafío desde el punto de vista del diseño. Se deben evitar terrenos potencialmente inundables o aquellos situados en ramblas o sujetas a elevado riesgo de erosión. Debe considerarse la sensibilidad de las aguas receptoras a esta escorrentía.
  
No podrá ubicarse un vertedero en terrenos de Dominio Público Hidráulico, incluyendo los cauces de corrientes naturales continuas, manantiales, lagos, lagunas, charcas, embalses, canales, y espacios ocupados por extensiones permanentes con presencia de lámina libre públicos o privados, así como las riberas, márgenes, sus zonas de servidumbre y policía de acuerdo a lo establecido por el Título primero del Real Decreto Legislativo 1/2001 que aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas.
  
1.2.2. Condicionantes del transporte
  
Las comunicaciones por carretera es uno de los factores que más influyen en la selección de emplazamientos para ubicar instalaciones de tratamiento y eliminación de residuos urbanos. En la zona de estudio existen varias vías de comunicación entre las comarcas objeto de este Plan Zonal. A continuación se analizan cuales son las más adecuadas para el transporte de residuos urbanos.
  
- Autovía A-31 (antigua carretera nacional N-330) que comunica de forma rápida y directa los principales núcleos de población de la Zona XIII, es decir, Elda, Petrer, Sax y Villena.
  
Además de este eje principal de comunicación existen otras infraestructuras de comunicación a través de las siguientes carreteras autonómicas importantes:
  
- CV 80 : une las poblaciones de Castalla y Sax
  
- CV 81 : une las poblaciones de Villena, Cañada, Beneixama y Banyeres
  
- CV 83 : une las poblaciones de Pinoso y Monòver.
  
Otras vías de menor importancia son:
  
- CV- 803 : Banyeres-Onil
  
- CV-804 : Banyeres-Biar
  
- CV-799 : Villena-Biar-Onil
  
- CV-807 : Cañada-Biar
  
- CV-794 : Camp de Mirra-Biar
  
- CV-814 : Villena-CV-80
  
- CV-817 : Castalla-Petrer
  
- CV-830 : Sax-Salinas-CV-83
  
- CV-833 : Sax-Elda
  
- CV-835 : Elda-Monòver
  
La autovía A-31, que constituye un eje central para la Zona XIII, divide el territorio de actuación en dos; la zona noreste que agrupa a siete poblaciones: Banyeres de Mariola, Beneixama, Biar, El Camp de Mirra, Cañada, Castalla y Onil; y la zona suroeste que comprende las poblaciones de Monòver, Pinoso y Salinas. A pesar de la división que representa esta vía rápida, permite, por su acceso a todas las poblaciones, una rápida comunicación hasta cualquier punto ubicado en las inmediaciones del eje central.
  
A continuación se muestra un plano esquemático con las principales vías de comunicación descritas:
  
1.2.3. Zonas protegidas
  
Se han delimitado como zonas no aptas para la implantación de Infraestructuras de Gestión de residuos las áreas que cuentan con algún tipo de protección ambiental, y en concreto se han considerado las siguientes:
  
- Red Natura 2000:
  
Lugares de Importancia Comunitaria (LICs)
  
Zonas de Especial Protección para las Aves (ZEPAS)
  
- Espacios Naturales Protegidos
  
- Zonas Húmedas Catalogadas
  
- Microrreservas
  
La delimitación de estas áreas se ha recogido en el correspondiente plano de información, apareciendo como zonas desfavorables para la implantación de infraestructuras de eliminación de residuos.
  
1.2.4. Clasificación urbanística del suelo
  
Se ha identificado la clasificación urbanística del suelo con el fin de excluir como zona no apta para la ubicación de infraestructuras de tratamiento y eliminación de residuos las siguientes categorías:
  
- Suelo urbano
  
- Suelo urbanizable programado
  
- Suelo urbanizable no programado
  
1.2.5. Metodología para la localización de zonas aptas para la ubicación de las instalaciones de valorización y eliminación de Residuos
  
La metodología utilizada para la selección de posibles áreas de vertido de residuos se ha fundamentado en tres cartografías de base:
  
- Cartografía de zonas geológicas de baja permeabilidad aptas para la implantación de infraestructuras de eliminación.
  
- Cartografía con la clasificación urbanística del suelo: urbano, urbanizable y no urbanizables.
  
- Cartografía de áreas de interés natural: LICs, ZEPAS, Espacios Naturales Protegidos, Zonas Húmedas y Microrreservas.
  
La superposición de todas ellas ha dado como resultado una nueva cartografía de espacios potencialmente favorables, y fuera de las zonas de exclusión por motivos de clasificación urbanística o por áreas de interés natural.
  
Para cada una de las cartografías de base se han utilizado los siguientes criterios:
  
- Cartografía de litologías aptas para el vertido.
  
Se parte del mapa litológico de la Comunidad Valenciana a escala 1:50.000, elaborado por la COPUT, en el cual cada litología se ajusta a la naturaleza de cada roca.
  
En un primer paso se contrastan dichas litologías con los mapas geológicos 1: 200.000 y 1:50.000 de la serie MAGNA del Instituto Geológico y Minero de España, con la finalidad de tener criterios litológicos, genéticos y estructurales de los mimos.
  
De esta manera se seleccionan aquellas litologías que por sus características genéticas, litológicas y texturales pueden ser consideradas inicialmente como impermeables, como arcillas, margas y combinaciones de las mismas. Se han identificado los materiales correspondientes a:
  
- Materiales del Keuper. Margas, arcillas y yesos.
  
- Margas irisadas y yesíferas del Triásico
  
- Margas del Eoceno y del Mioceno.
  
Estas litologías dan lugar a un primer grupo de espacios potenciales de vertido al caracterizarse por una porosidad alta y una permeabilidad prácticamente nula, constituyendo barreras impermeables que evitan que se pueda producir contaminación por lixiviación.
  
Además se han tenido en cuenta otros criterios para la selección de zonas aptas de ubicación de las instalaciones, como:
  
- Vulnerabilidad de acuíferos
  
- Carácter impermeable de las litologías asociadas
  
- Riesgos geológicos e hidrológicos
  
- Superficie mayor a 10 hectáreas
  
- Configuración natural del terreno
  
- Proximidad a áreas sensibles
  
- Proximidad a vías pecuarias o a yacimientos arqueológicos
  
- Cartografía con la clasificación urbanística del suelo.
  
Esta cartografía refleja la figura urbanística del suelo según la siguiente clasificación:
  
- Suelo urbano
  
- Suelo urbanizable programado
  
- Suelo urbanizable no programado
  
A esta clasificación se le añade la limitación que establece el Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana que indica que ?no se permitirá la ubicación de nuevos vertederos con carácter general, a una distancia inferior a 2.000 metros de suelo clasificado como urbano, y en ningún caso a menos de 500 metros del mismo?.
  
De la combinación de este criterio y de la clasificación urbanística se obtiene una cartografía para ser integrada con el resto de cartografías básicas.
  
- Cartografía de áreas de interés natural
  
Se basa en la representación de los siguientes espacios:
  
- Red Natura 2000 (LICs y ZEPAS)
  
- Espacios Naturales Protegidos
  
- Zonas Húmedas
  
Microrreservas con un perímetro de protección de 500 m
  
Una vez obtenidas estas tres capas de información cartografiada, se ha procedido a la superposición, obteniéndose una cartografía única de emplazamientos favorables para la ubicación de instalaciones de eliminación de residuos.
  
1.2.6. Localización de zonas aptas para la ubicación de las instalaciones de eliminación de Residuos
  
Los emplazamientos identificados y seleccionados se relacionan en el plano a escala 1:50.000 denominado como ?zonas favorables para la implantación de infraestructuras de eliminación de residuos?.
  
La leyenda de este plano diferencia con color verde aquellas zonas favorables desde el punto de vista litológico, ambiental y urbanístico. La zona resultante excluye las áreas protegidas existentes, así como la afección de los núcleos urbanos.
  
Esta cartografía es de carácter orientativo y exige la realización, en cualquier caso, de estudios geológicos, geotécnicos e hidrogeológicos que permitan verificar la idoneidad del emplazamiento, así como visitas de campo que confirmen su interés.
  
1.3. ANÁLISIS Y DIAGNÓSTICO DE LA SITUACIÓN ACTUAL
  
1.3.1. Residuos urbanos
  
Para el cálculo de la producción de residuos urbanos se ha partido de las siguientes bases de cálculo:
  
- Población equivalente, que corresponde a la estimación de la población generadora de residuos en función de la población residente habitual y la estacional o flotante.
  
- Tasa anual de crecimiento de la población 1%
  
- Ratio de producción de residuos: 1,06 kg/hab/día
  
Según estas bases de cálculo, la previsión de producción de residuos en la Zona XIII es la siguiente:
  
La situación actual de los componentes de los residuos urbanos, considerando las fracciones componentes de los residuos de la bolsa todo uno y la recogida selectiva es la siguiente:
  
ESTIMACIÓN DE LA PRODUCCIÓN POR CADA
  
FRACCIÓN DEL RESIDUO. SITUACIÓN ACTUAL
  
Componentes % composición Total (t/año)
  
Materia orgánica 39,4 32.996
  
Vidrio 6,9 5.814
  
Papel y cartón 20,2 16.933
  
Envases ligeros 23,1 19.277
  
Otros 10,4 8.687
  
Total 83.707
  
En la actualidad existe una antigua Planta de compostaje propiedad de la empresa Reciclados y Servicios del Mediterráneo,SL. en Villena, que data de finales de los años 70 y que viene funcionando en precario desde algún tiempo dado el bajo porcentaje de recuperación de materiales y la escasa calidad del compost final.
  
Junto a ella, VAERSA ha construido por iniciativa de la Generalitat Valenciana una nueva Planta de Compostaje que dispone de modernas instalaciones capaces de garantizar un adecuado tratamiento de residuos urbanos vía recuperación de materiales y compostaje en túneles, con una mínima incidencia ambiental sobre el entorno.
  
1.3.2. Residuos de construcción de obras menores y reparación domiciliaria (RCDs domiciliarios)
  
Para el cálculo de la producción de residuos inertes de construcción y reparación domiciliaria (RCDs domiciliarios) se ha utilizado de base la información del Plan Zonal de RCDs de la Comunidad Valenciana, donde se determinan unos ratios de producción de RCDs expresados en toneladas por habitante equivalente y año. A partir de estos datos, con un ratio para la Zona XIII de 0,8 t/hab.año, se estima que sólo un 8% corresponde a residuos de construcción y reparación de naturaleza domiciliaria, y el resultado de la estimación de la producción es el de la siguiente tabla:
  
1.3.3. Residuos de zonas verdes y áreas recreativas públicas
  
La producción de residuos de zonas verdes y áreas recreativas públicas se ha calculado a partir del ratio de 7 kg por habitante y año. La evolución estimada de este tipo de residuos es la siguiente:
  
1.3.4. Residuos peligrosos domésticos
  
Los ratios utilizados para el cálculo de la producción a partir de diferentes estadísticas, se muestran en la siguiente tabla:
  
Tipo de residuo Ratio (kg/hab/año)
  
Pilas 0,3
  
Pilas botón 0,0009
  
Fluorescentes 0,25
  
Peligrosos en general 0,4
  
Con estos ratios, la situación actual de producción de pilas y fluorescentes es la siguiente:
  
PRODUCCIÓN DE RESIDUOS DE PILAS
  
Y FLUORESCENTES. SITUACIÓN ACTUAL
  
Municipio Pilas normales Pilas botón Fluorescentes
  
 (Kg/año) (kg/año) (Kg/año)
  
Banyeres de Mariola 2.558 8 2.131
  
Beneixama 767 2 640
  
Biar 1.427 4 1.189
  
Camp de Mirra (el) 176 1 147
  
Cañada 406 1 338
  
Castalla 2.907 9 2.423
  
Elda 17.948 54 14.957
  
Monòver 4.332 13 3.610
  
Onil 2.304 7 1.920
  
Petrer 14.127 42 11.772
  
Pinoso 2.205 7 1.838
  
Salinas 447 1 373
  
Sax 3.374 10 2.812
  
Villena 11.354 34 9.461
  
TOTAL 64.332 193 53.610
  
La previsión de evolución de los residuos peligrosos domiciliarios de tipo general (envases de limpieza, pintura, disolventes, etc), es la siguiente:
  
1.3.5. Residuos voluminosos
  
Los residuos voluminosos que tienen su origen en los domicilios, actividades comerciales y de servicios, son aquellos residuos urbanos que por su gran volumen y algunos componentes peligrosos (CFC), necesitan de una recogida y tratamiento específico.
  
Estos residuos presentan una variada tipología de composición y características muy heterogéneas que se han dividido en los siguientes grupos.
  
- Muebles y enseres domésticos no eléctricos.
  
- Residuos de aparatos eléctricos y electrónicos (RAEE) que a su vez se clasifican en tres líneas:
  
- Línea Blanca
  
- Línea Marrón
  
- Línea Gris
  
1.3.5.1. Residuos de ordenadores
  
Los ratios utilizados (Fuente: SIDEDISA) para el cálculo de la producción de residuos de ordenador son los siguientes:
  
 Ud. Ordenador/ Kg. Ordenador/ Kg. Residuos
  
 hab hab ordenador/
  
 hab año
  
C. Valenciana 0,11 1,89 0,27
  
1.3.5.2. Línea marrón
  
La producción de residuos de equipos de línea marrón se ha calculado a partir del número de unidades de televisores, cadenas HIFI y vídeo por vivienda según la Encuesta continua de presupuestos familiares realizada por el INE, teniendo en cuenta el número de habitantes medio por vivienda.
  
Equipos Ratio Vida Peso medio (kg)
  
 penetración media
  
 hogares equipos (años)
  
Televisión 0,99 15 32
  
Cadena HIFI 0,61 12 4
  
Vídeo 0,75 12 2
  
La producción de residuos se ha estimado a partir del siguiente cálculo:
  
Prod. Residuos = nº viviendas \* hab /viv \* ratio de penetración \* peso /vida media
  
A partir de estos datos se obtienen unos ratios de producción por habitante de:
  
 Kg/hab año
  
Televisor 0,81
  
Cadena HIFI 0,03
  
Vídeo 0,09
  
La producción de residuos de línea marrón (kg/año) en la situación actual es la siguiente:
  
PRODUCCIÓN DE RESIDUOS DE LÍNEA MARRÓN.
  
SITUACIÓN ACTUAL (KG)
  
Municipio Televisores Cadena Vídeo Total
  
 HIFI línea
  
 marrón
  
Banyeres de Mariola 6.974 258 775 8.007
  
Beneixama 2.093 78 233 2.403
  
Biar 3.891 144 432 4.468
  
Camp de Mirra (el) 481 18 53 552
  
Cañada 1.106 41 123 1.270
  
Castalla 7.928 294 881 9.103
  
Elda 48.946 1.813 5.438 56.197
  
Monòver 11.812 437 1.312 13.562
  
Onil 6.282 233 698 7.213
  
Petrer 38.524 1.427 4.280 44.231
  
Pinoso 6.013 223 668 6.904
  
Salinas 1.220 45 136 1.401
  
Sax 9.200 341 1.022 10.563
  
Villena 30.961 1.147 3.440 35.547
  
TOTAL 175.434 6.498 19.493 201.424
  
1.3.5.3. Línea blanca
  
El cálculo de la producción de residuos de la línea blanca se ha realizado con los ratios calculados para la Comunidad Valenciana a partir del estudio del sector ANFEL. La estimación de unidades de residuos ya incluye el criterio de ventas e intervalo de vida media.
  
1.3.5.4. Colchones
  
El cálculo de los residuos de colchón producidos se efectúa a partir del número de viviendas teniendo en cuenta los siguientes datos:
  
Nº camas/vivienda Frecuencia Peso Kg
  
 renovación años
  
5 25 15
  
Teniendo en cuenta la ocupación por vivienda (2,6 hab/viv) el ratio obtenido de producción es de 1,15 kg/hab y año.
  
La evolución de la producción de colchones (kg/año) es la siguiente:
  
1.3.5.5. Muebles
  
Para el cálculo de otros muebles y enseres voluminosos se ha tomado el ratio de 2 kg/hab y año utilizado en otras zonas de similares características. Se tiene que la evolución de la producción de residuos (kg/año) es la siguiente:
  
1.3.5.6. Total residuos voluminosos
  
En conclusión, la estimación actual de producción de residuos voluminosos y equipos eléctricos y electrónicos en los municipios de la Zona XIII es la siguiente:
  
2. PRESCRIPCIONES NECESARIAS PARA LAS OPERACIONES DE GESTIÓN DE
  
RESIDUOS
  
La planificación de la gestión de los residuos de la Zona XIII se guía por la siguiente jerarquía de principios:
  
- Prevención y reducción de la generación.
  
- Valorización de los materiales contenidos en los residuos, incluida la reutilización.
  
- Eliminación controlada de los rechazos no valorizables.
  
2.1. PROPUESTA DE TRATAMIENTO DE RESIDUOS URBANOS
  
2.1.1. Características de la recogida
  
Se propone un sistema de recogida mixto, estableciendo un calendario para la implantación de la recogida selectiva de materia orgánica:
  
- En acera, donde se recogen en contenedores los residuos en masa, la fracción orgánica a partir del año 2010 y la fracción resto.
  
- En área de aportación, donde se recoge vidrio, papel-cartón y envases ligeros.
  
Por lo tanto, se propone el siguiente calendario para la implantación de la recogida selectiva para la Zona XIII:
  
Se implantará un sistema gradual de recogida selectiva de materia orgánica en dos fases:
  
- A partir del año 2006, se recogerá selectivamente la materia orgánica de los grandes productores (mercados, hipermercados, edificios institucionales, hoteles, grandes restaurantes).
  
- A partir del año 2010, se recogerá selectivamente la materia orgánica en todos los municipios.
  
Los contenedores de recogida selectiva de materia orgánica se destinarán a la nueva Planta de Reciclado y Compostaje de Villena, incorporando directamente los residuos al proceso de compostaje, mientras que los contenedores de resto se recogerán en acera y aunque el destino sea también la misma Planta, se incorporarán a la línea de selección, de forma que se recuperen las fracciones existentes (papel- cartón, envases, plástico, metales férrico y no férricos, etc) que no han sido separadas en origen.
  
2.1.2. Infraestructuras
  
De acuerdo con el análisis realizado en los apartados anteriores, las infraestructuras que se van a proponer para la gestión de residuos urbanos permitirán disponer de la capacidad necesaria para la valorización y eliminación de los residuos generados en la Zonas XIII, cumpliendo con los objetivos marcados.
  
Para ello, las instalaciones y sistemas de tratamiento que se proponen siguen los criterios establecidos por el PIR y por el Plan Nacional de Residuos Urbanos.
  
Así, a partir de la propuesta del PIR para la Zona XIII, la Conselleria de Medi Ambient promovió, a través de la empresa pública VAERSA, una planta de compostaje con vertedero de rechazos anexo en el término municipal de Villena.
  
Dicha planta ya se encuentra operativa en la actualidad, y por su reciente construcción, así como por las tecnologías empleadas, no requiere modificación funcional alguna, con la única adaptación que más adelante se indica.
  
Partiendo de las instalaciones actuales y de la gestión actual de los distintos tipos de residuos en la Zona XIII se hacen las siguientes propuestas:
  
- Recogida selectiva de materia orgánica en productores singulares en el año 2006 y establecimiento de sistemas de recogida selectiva para todos los municipios a partir de 2010.
  
- Recogida selectiva de envases ligeros, vidrio y papel-cartón en áreas de aportación.
  
- Recogida selectiva de otros tipos de residuos urbanos en diferentes tipos de ecoparque.
  
- Adaptar el funcionamiento de la nueva Planta de reciclado y compostaje de Villena a partir de la recogida selectiva de materia orgánica en origen, lo que permitirá reducir el trabajo en las líneas de selección inicial, o mantener las posibilidades actuales e incrementar la capacidad de tratamiento por si fuera preciso de manera puntual.
  
- Incorporar una incineradora de animales domésticos muertos, en ubicación independiente de la Planta de Compostaje de VAERSA, o anexa a la misma.
  
Teniendo en cuenta estas premisas, se proponen como mínimo las siguientes infraestructuras:
  
- Instalaciones de Valorización
  
La Planta de compostaje gestionada por VAERSA en el entorno de ?Los Cabezos?, en el municipio de Villena, deberá contar, independientemente de las tecnologías seleccionadas, con las siguientes líneas:
  
- Línea de tratamiento exclusiva de la materia orgánica recogida selectivamente.
  
- Línea de selección y clasificación de la fracción resto y residuo en masa hasta que se implante plenamente la recogida selectiva de materia orgánica.
  
- Línea de acondicionamiento y trituración de residuos de poda y jardinería.
  
Estaciones de transferencia
  
No se requiere la construcción de estaciones de transferencia ya que todos los municipios, con la excepción de Pinoso, se encuentran a una distancia en tiempo inferior a los 30 minutos en trayecto de ida a la Planta de tratamiento actual. No obstante, para los municipios de mayor producción como Elda, Petrer o Monòver puede plantearse algún tipo de transferencia para optimizar el transporte.
  
Instalaciones de eliminación
  
La Planta de compostaje de VAERSA dispone de un vertedero de rechazos recientemente autorizado por la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
2.2. PROPUESTA DE TRATAMIENTO DE RESIDUOS VOLUMINOSOS
  
2.2.1. Infraestructuras
  
Se propone la construcción de una Planta de Clasificación y Tratamiento de residuos voluminosos, de vida útil 20 años. Dicha Planta tendrá una capacidad suficiente para cubrir el tratamiento de los residuos voluminosos según las cantidades mostradas en el apartado 1.3.5. del presente documento.
  
La Planta deberá disponer como mínimo de:
  
- Transferencia de línea blanca con CFCs a gestor autorizado.
  
- Tratamiento de línea blanca sin CFCs consistente en el desguace de elementos que dificulten el tratamiento posterior.
  
- Tratamiento de línea marrón: desguace y separación de pantallas y partes electrónicas y entrega a gestor autorizado o bien entrega completa a gestor autorizado.
  
- Tratamiento de muebles y enseres a partir de la trituración y valorización de los diferentes elementos.
  
2.3. PROPUESTA DE TRATAMIENTO DE RESIDUOS PELIGROSOS DE ORIGEN DOMÉSTICO
  
2.3.1. Características de la recogida
  
La recogida de los residuos peligrosos de origen domiciliario se realizará a través de los ecoparques existentes o que se proponen instalar en cada uno de los municipios siguiendo criterios de localización con máximas distancias.
  
Los distintos tipos de ecoparque que se proponen responden a las siguientes características:
  
En la tabla de la siguiente página se resumen los residuos admisibles en un ecoparque tipo y los componentes más frecuentes que suelen albergar éstos:
  
2.3.2. Infraestructuras
  
En la actualidad los ecoparques existentes se sitúan en los siguientes municipios:
  
- Castalla
  
- Elda
  
- Sax
  
Teniendo en cuenta las instalaciones existentes y tomando como criterio de localización no superar los 5 km desde el centro de producción hasta el ecoparque más cercano, los ecoparques necesarios en la zona son:
  
Municipio Tipo de
  
 Ecoparque Número estimado
  
Banyeres de Mariola Tipo C 1
  
Beneixama Tipo B 1
  
Biar Tipo B 1
  
Camp de Mirra (el) Tipo A 1
  
Cañada Tipo B 1
  
Castalla Tipo C (Adaptación del existente)
  
Elda Tipo D (Adaptación del existente)
  
Monóver Tipo D 1
  
Onil Tipo C 1
  
Petrer Tipo D 1
  
Pinoso Tipo C 1
  
Salinas Tipo B 1
  
Sax Tipo C (Adaptación del existente)
  
Villena Tipo D 1
  
Complementariamente a la red de ecoparques descrita, los proyectos de gestión podrán plantear ecoparques adicionales para núcleos de población de suficiente entidad, con los mismos criterios anteriores, siempre y cuando la distancia al ecoparque más cercano supere el valor de referencia de los 5 km.
  
2.4. PROPUESTA DE TRATAMIENTO DE RESIDUOS DE CONSTRUCCIÓN DE OBRA MENOR Y REPARACIÓN DOMICILIARIA (RCDs DOMICILIARIOS)
  
2.4.1. Características de la recogida
  
La recogida de los residuos de construcción de obra menor y reparación domiciliaria (RCDs domiciliarios) se realizará en los distintos tipos de ecoparque planteados.
  
2.4.2. Propuesta de tratamiento
  
Como tratamiento para los RCDs domiciliarios a partir de la disposición en ecoparque, se proponen las siguientes tres alternativas:
  
- Gestión a través de gestor autorizado.
  
- Tratamiento en la Planta de clasificación de residuos voluminosos, sometiendo los residuos a una clasificación para recuperar algunos materiales y proceder a la trituración de la fracción no valorizable.
  
- Vertido en celda apropiada en la instalación de eliminación propuesta en el presente Plan Zonal.
  
Sea cual sea la alternativa elegida, los RCDs domiciliarios deben ser sometidos a clasificación previa y trituración antes del vertido.
  
2.5. MODELO ECONÓMICO
  
Los Proyectos de Gestión de residuos deberán incluir los estudios y compromisos económico financieros relativos a las inversiones y a la financiación de las actuaciones realizar.
  
En la memoria económica se distinguirá claramente dos apartados:
  
a) Las inversiones para la construcción de las instalaciones previstas en el Plan Zonal.
  
b) Los costes de explotación de los servicios de valorización y eliminación de los residuos.
  
En el apartado relativo a las inversiones, la memoria económica especificará las amortizaciones de las inversiones con inclusión de todos los costes, que será a veinte años para la obra civil, obras de urbanización y edificaciones y de diez años para la maquinaria fija y móvil.
  
En el supuesto de que el Proyecto de Gestión comprenda otras inversiones, se justificarán debidamente los plazos de amortización que se apliquen a las inversiones propuestas.
  
En estos supuestos se propondrá el plazo, forma y condiciones en que revertirán las instalaciones a la administración.
  
En el Proyecto de Gestión se fijará el canon por tonelada a cobrar por la gestión de cada uno de los residuos. En el cálculo de dicho canon se tendrá en cuenta además de las amortizaciones de las inversiones, los gastos de mantenimiento, gastos de explotación, fianzas, seguros y para el caso de vertederos, el mantenimiento de las medidas de control y vigilancia por un periodo de treinta años a partir de su clausura. Se tendrá en cuenta también, la variabilidad de los cánones frente a variaciones del tonelaje de residuos a gestionar.
  
Asimismo, se presentarán variantes de cálculo de todos estos cánones, en los supuestos de que las inversiones se financien con fondos públicos, diferenciando según que la aportación sea del 25, el 50, el 70 ó el 85% del total.
  
2.6. CONDICIONES A CUMPLIR POR LAS ENTIDADES SUPRAMUNICIPALES PARA GARANTIZAR LA EFICACIA DE SU ACTUACIÓN EN LA EJECUCIÓN DEL PLAN ZONAL
  
Los municipios que se encuentren integrados en el Plan Zonal de la Zona XIII podrán agruparse en Consorcios o Mancomunidades para la ejecución del Plan Zonal de conformidad con lo establecido en la Ley 10/2000 de Residuos de la Comunidad Valenciana, y de acuerdo con la legislación de régimen local.
  
La entidad supramunicipal que se constituya actuará como administración competente para la tramitación y adjudicación de los proyectos de gestión, de conformidad con lo dispuesto en los artículos 36 y 37 de la Ley 10/2000 de Residuos de la Comunidad Valenciana.
  
El Consorcio o Mancomunidad que se constituya deberá estar integrada por municipios incluidos dentro del ámbito territorial del Plan Zonal, que representen al menos a más del 50 por ciento de la población total de la zona, de acuerdo con el número de habitantes de derecho de la última rectificación patronal válidamente aprobada antes de la fecha de su constitución.
  
En todo caso deberá quedar abierta la incorporación de cualquiera de los municipios incluidos en el ámbito territorial del Plan Zonal.
  
El Consorcio o Mancomunidad que se constituya deberá disponer de plena capacidad y recursos técnicos y económicos suficientes para garantizar la correcta ejecución y desarrollo de las previsiones contenidas en el Plan Zonal y deberá estar constituido antes de que transcurra el plazo de tres meses desde la aprobación definitiva del Plan Zonal.
  
Desde el mismo momento en que se constituya el Consorcio o Mancomunidad asumirá la responsabilidad de la valorización y eliminación de todos los residuos urbanos o municipales aportados por los municipios integrantes, con total independencia de la tramitación en paralelo del correspondiente proyecto de gestión, y sin que los posibles retrasos en dicho procedimiento, aun por causa ajena al Consorcio o Mancomunidad, le exima de dicha obligación.
  
La entidad supramunicipal que se constituya tendrá como finalidad principal la ejecución de las previsiones contenidas en este Plan Zonal y aquéllas otras que asuma en aplicación de la Ley 10/2000 de Residuos de la Comunidad Valenciana.
  
De constituirse un Consorcio, podrá estar integrado, además de por los municipios incluidos en el ámbito territorial del Plan Zonal, por la Generalitat Valenciana y por la Diputación Provincial de Alicante.
  
Sus Estatutos determinarán sus fines de conformidad con lo establecido en este Plan Zonal, así como las particularidades de su régimen orgánico, funcional y financiero.
  
Si se opta por una Mancomunidad, ésta podrá estar integrada únicamente por los municipios comprendidos en el ámbito territorial del Plan Zonal.
  
Sus Estatutos establecerán sus fines, de conformidad con lo establecido en este Plan Zonal, así como su régimen orgánico, funcional y económico financiero.
  
2.7. PLAZO DE EJECUCIÓN DEL PLAN
  
En la tabla adjunta se muestran los plazos de ejecución para implantar cada una de las infraestructuras planteadas en el presente Plan Zonal.
  
El Plan tendrá una vigencia de 20 años, transcurridos los cuales deberá revisarse en su integridad. No obstante, si se producen cambios tecnológicos o legislativos que lo aconsejen, podrá revisarse antes del término de su vigencia.
  
2.8. MEDIDAS DE COMPENSACIÓN
  
A continuación se exponen las opciones a escoger, que podrán presentarse en el Proyecto de Gestión en cuanto a las medidas de compensación, a favor de aquellos municipios en cuyo término municipal se ubiquen las instalaciones de eliminación y valorización de los residuos.
  
Medidas económicas:
  
- Reducción de la carga económica que conlleva la prestación del servicio mancomunado de gestión de los residuos (reducción de la tasa de gestión de residuos).
  
- Compensaciones directas en la gestión de residuos:
  
0,6 €. o más por tonelada de residuos tratados en la Planta de reciclaje y compostaje.
  
1,2 €. o más por tonelada de residuos eliminados en la Instalación de Eliminación - Vertedero de rechazos-.
  
30.000 €. o más anuales destinadas a realizar un control ambiental de las instalaciones por un agente externo independiente.
  
Medidas de carácter ambiental:
  
- Financiación para la creación de zonas verdes dentro del municipio afectado.
  
- Financiación para la reforestación de áreas de bosque del término municipal que hayan sufrido un incendio.
  
- Ayudas para realizar auditorías ambientales o implantar la Agenda 21 Local.
  
Medidas de promoción y educación ambiental:
  
- Desarrollar desde el aula medioambiental de la Planta de reciclaje y compostaje de Villena la coordinación y planificación de todos los programas informativos y educativos que tengan por objetivo la divulgación del Plan Zonal y la educación de los ciudadanos en la gestión de los residuos.
  
- Jornadas de puertas abiertas de las instalaciones de gestión de los residuos.
  
Coloquios y debates con la participación de las asociaciones civiles para explicar en que consiste el nuevo modelo de gestión de los residuos.
  
- Cualquier otra medida que comporte una mejora ambiental en los municipios de la zona.
  
2.9. MEDIDAS DE ÁMBITO MUNICIPAL
  
2.9.1. Ordenanzas municipales
  
Las ordenanzas municipales deberán adaptarse a las prescripciones y objetivos del Plan Zonal para favorecer su implantación y garantizar los siguientes objetivos de gestión:
  
- La necesidad y conveniencia de separación de las fracciones de residuos.
  
- La recogida selectiva de materia orgánica, vidrio, papel-cartón y envases ligeros
  
- La recogida selectiva de otras categorías de residuos urbanos en ecoparques.
  
- La adecuada recogida del resto de fracciones de los residuos urbanos.
  
- La correcta eliminación de los materiales de rechazos que no hayan podido recuperarse, reciclarse ni valorizarse.
  
2.9.2. Promoción y educación ambiental
  
Para la consecución de los objetivos de un programa integrado de gestión municipal de residuos, es imprescindible la participación de los ciudadanos y de los agentes sociales implicados. Para ello, la administración competente, con la colaboración de los municipios, debe impulsar la realización de una campaña de concienciación social destinada no sólo a dar información sino también a promover la educación medioambiental en los municipios.
  
2.9.2.1. Objetivos de la campaña de concienciación social
  
Los objetivos de la campaña de concienciación social serán los siguientes:
  
- Conseguir que los ciudadanos entiendan la problemática de los residuos y conozcan los diferentes factores implicados (aspecto cognoscitivo).
  
- Crear conciencia en los ciudadanos sobre el impacto ambiental de una gestión inadecuada de los residuos y de la necesidad de aplicar un modelo más correcto, aunque este exija un mayor esfuerzo (aspecto emocional).
  
- Concienciar sobre las implicaciones ambientales de la compra y el uso de cualquier producto o servicio.
  
- Dar a conocer el modelo de gestión de residuos y el papel de los diversos agentes sociales en la cadena de consumo: productores, distribuidores, vendedores y consumidores (qué deben y pueden hacer).
  
- Conseguir que los ciudadanos aprendan a distinguir las diferentes fracciones de los residuos que han de separar en origen, principalmente la materia orgánica y los residuos peligrosos, y la manera en la que han de entregarla a los sistemas de recogida selectiva.
  
- Cambiar los hábitos cotidianos, en un porcentaje bastante significativo de los ciudadanos, por lo que respecta a la reducción (evitar los embalajes superfluos, envases no retornables, productos de un solo uso, etc...), la recogida selectiva de las fracciones valorizables y la recogida selectiva de los residuos especiales.
  
- Incentivar el uso y consumo de productos de menor impacto ambiental o provenientes del reciclado.
  
- Lograr que los distribuidores y vendedores tengan el incentivo y la sensibilidad para participar activamente en el modelo de gestión, mirar de ofrecer a sus clientes la posibilidad de generar menos residuos (productos sin embalajes superfluos, productos que no generen residuos especiales...), colaborar en su valorización (envases y embalajes retornables o reciclables...) y favorecer la compra de productos reciclados y de eco balance positivo.
  
- Proporcionar a los diversos agentes sociales un sistema de información ágil y fundamentado sobre los diversos condiciones que afectan al Plan Zonal de Residuos, que les dé apoyo y evite la circulación de ideas tópicas e inexactas.
  
- Coordinar la participación en la recogida selectiva según las características locales de cada municipio.
  
Estos objetivos generales de la campaña de concienciación deberán ayudar a alcanzar los objetivos cuantitativos del Plan Zonal de Residuos.
  
2.9.2.2. Planificación cronológica de la campaña
  
En función de su distribución en el tiempo, deben desarrollarse dos tipos de elementos de comunicación:
  
- Comunes y simultáneos, para todo el territorio en que se aplicará el Plan Zonal. Estos elementos corresponden básicamente a la fase inicial de la campaña y al seguimiento y son principalmente las actuaciones en los medios de comunicación (TV, prensa y radio), las inauguraciones de las instalaciones de tratamiento, la presentación oficial del Plan, las exposiciones, etc.
  
- Específicos para los municipios, de manera que cada municipio los distribuya en función de su planificación cronológica. Corresponden a la fase de puesta en marcha del programa en el municipio. Estos elementos son principalmente: la distribución de correo personalizado a los habitantes del municipio, la distribución de material (tríptico de sensibilización, guía de segregación, medios de segregación interna), las visitas puerta a puerta, etc.
  
La campaña tendrá tres fases bien diferenciadas: inicial, de puesta en marcha, y de seguimiento; (cada una con unos elementos de comunicación concretos y diferentes).
  
- Fase Inicial
  
Es una fase fundamentalmente descriptiva. Dada la importancia de que los ciudadanos conozcan la gestión de los residuos sólidos urbanos y la recogida selectiva, se creará una serie de actuaciones de comunicación general para que términos como «residuos», «recogida selectiva», «reciclaje», etc., pasen a formar parte de las inquietudes y preocupaciones de la mayor parte de la población. Al mismo tiempo, esta actuación contribuirá a crear una cierta expectativa para la puesta en marcha del nuevo sistema de recogida y gestión.
  
Para esta campaña, se utilizarán diversos elementos de comunicación como:
  
- Artículos de prensa
  
- Realización de un vídeo sobre el Plan de Gestión en general
  
- Preparación de una exposición itinerante de carácter general sobre residuos abierta al público
  
- Exposiciones en las instalaciones de gestión que se inauguren y jornadas de puertas abiertas.
  
Sesiones informativas para asociaciones y colectivos específicos; particularmente para aquellos que deberán de participar en la recogida puerta a puerta
  
- Preparación de material didáctico para los escolares
  
- Edición y distribución de un tríptico de sensibilización
  
La campaña de comunicación se dirigirá a todos los ciudadanos, pero habrá elementos concretos para determinados grupos o colectivos que, dadas sus características, se harán mediante canales de comunicación específicos. Por ejemplo, se prevé la preparación de material adecuado para la prensa, los escolares, las asociaciones de vecinos, los comercios, las oficinas y los mercados, entre otros.
  
- Puesta en marcha de la campaña
  
La puesta en marcha de la campaña requiere unas actuaciones de comunicación con un contenido muy concreto que debe coordinarse con la puesta en marcha del sistema de recogida de residuos. Por este motivo, los elementos de comunicación que se diseñen se distribuirán a los ayuntamientos, de forma que cada uno los distribuya a la población unos días antes de la puesta en marcha de la recogida.
  
Entre los diferentes elementos de comunicación que se pueden realizar para esta etapa se encuentran:
  
- Envío de una carta de las autoridades locales, pidiendo la participación ciudadana e informando del día en que empezará a funcionar el nuevo sistema de recogida.
  
- Visitas puerta a puerta para concienciación ciudadana.
  
- Colocación de carteles informativos en los portales sobre la ubicación de los contenedores de recogida selectiva.
  
- Reuniones o visitas informativas a comercios, mercados, escuelas, bares y restaurantes.
  
- Distribución de pegatinas entre los comercios, escuelas y otros agentes colaboradores, con la figura y el color del contenedor previsto para la recogida de cada fracción.
  
También es importante, como un elemento más de comunicación, la publicación o la difusión a través de la prensa local de los primeros resultados del programa.
  
- Seguimiento
  
Esta es, sin duda, la fase más larga de la campaña. Su objetivo es consolidar la segregación en origen y la participación por parte de los ciudadanos y colectivos. Los propósitos que persigue esta fase se indican a continuación:
  
- Las encuestas a los ciudadanos para conocer el grado de participación y el grado de satisfacción con el servicio.
  
- Aumentar la participación.
  
- Mejorar la calidad de los residuos segregados.
  
- Evitar la desmotivación de los ciudadanos, pasada la primera fase de la campaña.
  
Durante esta fase, además de la información a los ciudadanos, se deberán continuar:
  
- Las acciones recordatorias de los materiales solicitados a los puntos de entrega.
  
- Los programas de educación a las escuelas con la organización de talleres de reciclaje, de campos taje, jornadas sobre ecología, etc.
  
2.10. CRITERIOS PARA EL DESARROLLO DE LOS PROYECTOS DE GESTIÓN
  
En desarrollo de este Plan zonal se podrá presentar los siguientes Proyectos de Gestión de residuos:
  
- Residuos urbanos, de jardinería y voluminosos, que incluirá las siguientes actuaciones:
  
Explotación, y adaptación en su caso, de la nueva Planta de Compostaje de Villena y del vertedero de rechazos anexo a la misma.
  
Construcción y explotación de la incineradora de animales domésticos muertos
  
Construcción y explotación de la red de ecoparques.
  
Construcción y explotación de la Planta de clasificación y tratamiento de residuos voluminosos.
  
El proyecto de gestión se regirá por las bases técnicas reflejadas en el apartado 3 del presente documento.
  
- Otros proyectos de gestión que las administraciones competentes consideren necesarios.
  
3. BASES TÉCNICAS PARA LA ELABORACIÓN DE LOS PROYECTOS DE GESTIÓN
  
En el caso de optar por la prestación indirecta de residuos, las Mancomunidades, Consorcios, o agrupaciones que puedan constituirse, que no hayan aprobado unas bases técnicas reguladoras de los concursos para la adjudicación de los Proyectos de Gestión correspondientes, podrán, voluntariamente, acordar la publicación de las Bases Técnicas que a continuación se indican, con el alcance, estructura y contenido que en las mismas se establecen.
  
El objeto de este apartado es concretar el alcance, la estructura y contenido de la documentación a presentar para tomar parte en el concurso de proyectos de gestión de residuos urbanos tras la aprobación del presente Plan Zonal de la Zona XIII de la Comunidad Valenciana.
  
3.1. INSTALACIONES A INCLUIR EN EL PROYECTO DE GESTIÓN
  
El proyecto de gestión de la Zona XIII de la Comunidad Valenciana debe incluir las siguientes infraestructuras y actividades:
  
1. Construcción y explotación de los ecoparques relacionados en el apartado 2.3.2., contando con los existentes que figuran en el mismo apartado, así como otros existentes o en proceso de autorización a la fecha del concurso. Se incluirán los costes de gestión de los diferentes tipos de residuos depositados, en particular, los residuos peligrosos domiciliarios a través de gestor autorizado, así como el transporte de los residuos inertes y voluminosos hasta las instalaciones planteadas en el presente Plan Zonal o a gestor autorizado.
  
2. Explotación, y adaptación en su caso, de la nueva Planta de Compostaje de Villena y del vertedero de rechazos anexo a la misma.
  
3. Construcción y explotación de una Planta de clasificación y tratamiento de residuos voluminosos. En dicho centro se diferenciarán los distintos tipos de residuos, destinando a valorización las fracciones susceptibles de aprovechamiento. Las fracciones no valorizables (inertes y no inertes), separados los posibles residuos peligrosos que se entregarán a gestores autorizados, se destinarán a eliminación. Esta planta podrá disponer de forma optativa de una línea de clasificación de RCDs domiciliarios.
  
4. Construcción y explotación de una incineradora de animales domésticos muertos.
  
5. Transporte hasta las instalaciones de eliminación de rechazos de las fracciones no valorizables de los RCDs domiciliarios.
  
3.2. PLAZOS DE CONSTRUCCIÓN, EXPLOTACIÓN Y MANTENIMIENTO POSTCLAUSURA DE LAS INSTALACIONES
  
Los plazos máximos de redacción del proyecto, obtención de licencias y demás autorizaciones necesarias para el ejercicio de la actividad, así como la construcción de las instalaciones, serán:
  
- Incineradora de animales domésticos muertos: 1 año
  
- Planta de clasificación y tratamiento de residuos voluminosos: 2 años
  
- Ecoparques: 3 años
  
Los períodos máximos de prueba de las instalaciones, una vez finalizada su construcción y hasta su puesta en servicio efectivo, serán:
  
- Instalaciones de valorización: 6 meses
  
- Instalaciones de eliminación: 3 meses
  
Por su parte, la vida útil de las instalaciones, o período de explotación de las mismas, se limita a 20 años, contados desde su fecha de entrada en servicio efectivo.
  
Finalmente, el adjudicatario deberá hacerse cargo del desmantelamiento final de las instalaciones al final de su vida útil, así como también del mantenimiento posclausura de los vertederos, durante un período mínimo de 30 años, de conformidad con lo establecido en el Real Decreto 1481/2001.
  
3.3. DOCUMENTACIÓN A PRESENTAR EN EL PROYECTO DE GESTIÓN
  
Los proyectos de gestión presentados deberán contener la documentación que seguidamente se relaciona:
  
- Memoria del proyecto de gestión
  
- Anteproyecto de instalaciones
  
- Plan de gestión
  
- Estudio económico-financiero
  
- Documento de síntesis
  
Se presentará una única oferta base y todas aquellas variantes sobre la misma que se estimen convenientes. Cada una de las variantes deberá presentar la misma estructura de documentos, remitiéndose expresamente, para aquellos apartados cuyo contenido sea idéntico al de la oferta base, a esta última. De no procederse de esta forma, las variantes no serán valoradas en dichos apartados.
  
Seguidamente se concreta el contenido de cada uno de los documentos:
  
3.3.1. Memoria del proyecto de gestión
  
Contemplará como mínimo los siguientes aspectos:
  
a) Ámbito territorial y categorías o tipos de residuos a gestionar.
  
b) Localización de las infraestructuras proyectadas sobre los terrenos previstos, indicando calificación del suelo, superficie utilizada y, en su caso, disponibilidad de los mismos.
  
c) Calendario de ejecución de las instalaciones, así como plazos de final de obras y entrada en servicio de las mismas.
  
d) Plazo total de duración de la gestión del servicio.
  
3.3.2. Anteproyecto de instalaciones
  
Definirá con grado de detalle de anteproyecto las infraestructuras previstas para las operaciones de tratamiento de residuos urbanos, en particular, para la incineradora de animales domésticos muertos y la Planta de clasificación de residuos voluminosos.
  
La dimensión de las capacidades de las instalaciones se realizará partiendo de los datos de generación de residuos urbanos que figuran en el Plan Zonal. No obstante, considerando una estacionalidad anual en el aporte de residuos a las distintas instalaciones, éstas se diseñarán de forma que sean capaces de admitir hasta un 50% más de su capacidad nominal durante un período no inferior a 4 meses.
  
Así mismo, en previsión de posibles incrementos de las tasas de generación de residuos, como consecuencia del crecimiento urbanístico de las zonas cubiertas por el Plan Zonal y del aumento de la población atendida, las instalaciones de residuos urbanos deberán ser capaces de admitir hasta un 35% más de residuos en régimen continuo sobre su capacidad nominal, a lo largo de todo el año, sin perjuicio de las puntas estacionales antes indicadas, y sin menoscabo alguno de mermas de rendimiento de los procesos de clasificación.
  
Las instalaciones, excepto los ecoparques, se grafiarán a escala 1:2.500. Para los ecoparques, se presentarán planos modelo para cada uno de los tipos de ecoparque a escala mínima 1:500.
  
3.3.3. Plan de gestión
  
Se estructura de la forma que seguidamente se indica:
  
3.3.3.1. Modelización del servicio
  
Contemplara los siguientes contenidos:
  
1. Logística del funcionamiento de las instalaciones ofertadas, concretando los flujos de residuos expresados en toneladas anuales entre las diferentes instalaciones, y los rendimientos de cada una de ellas, a lo largo de toda la vigencia del contrato.
  
Asimismo, se indicarán los puntos de descarga de residuos procedentes de los servicios de recogida municipales diferenciando según el tipo de residuo, y los días y horarios de apertura de las instalaciones, a efectos de recepción de residuos por un lado, y a efectos de tratamiento de los mismos, por otro. Este apartado se presentará con el soporte gráfico necesario para su fácil comprensión, aportando un diagrama de flujo de las instalaciones para cada año de servicio.
  
2. Descripción somera de las técnicas y/o tecnologías de valorización y eliminación a emplear, incluyendo la justificación numérica del cumplimiento de los objetivos de valorización y de reducción de materia orgánica en vertedero anteriormente enunciados. Para ello se adjuntarán balances de masa y energía referidos a las entradas de residuos urbanos en las instalaciones de valorización, en los que se concretarán:
  
- Materiales recuperados en la clasificación previa.
  
- Productos de la valorización de materia orgánica (compost y biogás).
  
- Pérdidas de proceso por evaporación y lixiviación.
  
- Rechazos de la valorización de materia orgánica (primario y secundario).
  
- Fracciones residuales de la valorización energética.
  
- Producciones bruta y neta de energía térmica y eléctrica o combustibles.
  
3. Organigrama general del personal asignado al proyecto de gestión, concretando su adscripción a los diferentes centros de trabajos, así como la coordinación entre los mismos y la supervisión por la dirección de la empresa adjudicataria. Se indicará el número de trabajadores de cada categoría laboral, los diferentes horarios y turnos de trabajos, así como el personal de reserva para vacaciones, absentismo y puntas estacionales.
  
4. Proyecto de explotación de las instalaciones, diferenciando entre las de valorización, las de eliminación y los ecoparques, en los que se incluirá el plan de mantenimiento de maquinaria y equipos de cada una de ellas. Contendrá asimismo una determinación de los consumos de agua (potable, riego y otros usos), energía (electricidad, gas y fuel), así como la forma de suministro, y la disponibilidad de estos servicios en las cercanías de las instalaciones.
  
5. Plan de calidad del compost, referenciado al cumplimiento de la normativa vigente en materia de fertilizantes y afines, así como los parámetros de control y la frecuencia de análisis a realizar, además de la entidad externa a la que se le confiará la elaboración y seguimiento de dicho plan.
  
3.3.3.2. Reglamento de servicio
  
El plan de gestión se completará con un reglamento del servicio, que regule técnica, administrativa y económicamente las relaciones entre el adjudicatario y el Consorcio, así como con los usuarios del servicio, tanto municipios integrantes del Consorcio, como empresas externas al contrato en cuestión.
  
En particular, se considerarán aspectos tales como la propuesta de ordenanzas municipales para residuos urbanos objeto del proyecto de gestión, la clasificación de los diferentes residuos admisibles y los cánones aplicables a cada categoría, la retribución del servicio, la reversión de terrenos, instalaciones y maquinaria, etc.
  
3.3.3.3. Campaña de concienciación social
  
Se realizará de acuerdo con las directrices establecidas en el apartado 2.9.2. del Plan Zonal, y en cualquier caso deberá guiarse por el cumplimiento de los siguientes objetivos generales:
  
- Fomentar la minimización, a través del consumo responsable o mediante acciones concretas entre los sectores locales que pueden favorecer la disminución en la producción de residuos específicos derivados de sus actividades, que tengan la consideración de urbanos, y por tanto se incluyan en el proyecto de gestión.
  
- Potenciar la recogida selectiva, fomentando la implantación de sistemas de separación de residuos en origen, que favorezcan actitudes entre los colectivos locales que permitan la posterior reutilización y reciclaje, a través de medidas de promoción y difusión dirigidas a la ciudadanía en general.
  
La campaña de comunicación ambiental deberá contemplar los siguientes niveles de implicación:
  
- Información ambiental, sobre la actual problemática generada por los residuos urbanos, con especial hincapié en los domiciliarios.
  
- Sensibilización pública, dirigida a la ciudadanía en general, a fin de cumplir los objetivos de concienciación social indicados en el apartado 2.9.2.1. del Plan Zonal.
  
- Formación a colectivos concretos, en especial a aquellos que puedan tener una influencia más directa con las problemáticas locales detectadas y que puedan ayudar con un cambio de actitud a mejorar o corregir la situación.
  
- Actuaciones concretas, que contribuyan a minimizar la producción de residuos urbanos, mejorar y extender la recogida selectiva en origen.
  
- Evaluación y seguimiento, de los logros obtenidos en relación a los objetivos propuestos en la campaña.
  
Las actuaciones concretas a proponer en la campaña de comunicación ambiental, de acuerdo con los anteriores niveles de implicación, deberán especificar:
  
Objetivos
  
Destinatarios
  
Línea de actuación: informar, sensibilizar, formar, actuar, evaluar
  
Temporización
  
Recursos humanos
  
Otros recursos
  
Presupuesto
  
3.3.4. Estudio Económico-financiero
  
Considerará la totalidad de los costes de inversión y amortización de las instalaciones, así como los de explotación de las mismas durante toda su vida útil, que será como mínimo de 20 años.
  
Se incluirán además los costes de desmantelamiento final de las instalaciones de valorización, así como los de mantenimiento postclausura de las instalaciones de eliminación de residuos, en caso de optar por la técnica de vertido controlado, durante los 30 años posteriores al cierre.
  
Las amortizaciones se calcularán por el método francés de cuotas constantes, considerando un tipo de interés referenciado a la deuda del estado español en un plazo de 10 a 20 años. Las amortizaciones se aplicarán linealmente, con un plazo de 20 años para la obra civil, y 10 años para la maquinaria y equipos. En cualquier caso, las reinversiones y costes de mantenimiento deberán asegurar al menos una reposición íntegra de la maquinaria y equipos durante el período de vigencia del contrato.
  
Los presupuestos de inversiones de todas las instalaciones incluirán todas las posibles fases de construcción, así como los costes de disponibilidad de los terrenos y ejecución de nuevos accesos o adecuación de los existentes, además de los costes de redacción del proyecto, control de calidad y dirección facultativa de las obras, así como los de obtención de cualesquiera licencias y autorizaciones necesarias para el ejercicio de la actividad.
  
De acuerdo con las cifras de producción de residuos previstas en el Plan Zonal, se establecerán de forma clara las anualidades de inversión previstas indicando los costes de amortización, personal, reposición de maquinaria y equipos, mantenimiento, explotación, comunicación ambiental, y demás costes, así como los posibles ingresos previstos por venta de subproductos, combustibles o energía.
  
El estudio económico-financiero contendrá los siguientes anejos:
  
a) Propuesta de cánones a repercutir.
  
Se presentarán los siguientes cánones diferenciados:
  
Canon de valorización de residuos urbanos en masa, en euros por tonelada entrada en las instalaciones de valorización.
  
Canon de valorización de materia orgánica selectiva, en euros por tonelada entrada en las instalaciones de valorización.
  
Canon de eliminación de residuos o fracciones no valorizables, en euros por tonelada entrada en las instalaciones de eliminación.
  
Canon de gestión de ecoparques, diferenciado para cada tipo de ecoparque A, B, C o D en euros por año de explotación.
  
Canon de incineración de animales domésticos muertos, en euros por unidad de peso.
  
Canon de gestión de residuos voluminosos, en euros por tonelada de entrada en el centro de clasificación, incluso transporte y gestión por gestor autorizado externo o en instalación de eliminación.
  
En los cálculos de todos estos cánones se considerarán los costes financieros de las inversiones y las amortizaciones de las mismas, así como los costes de explotación, incluyendo personal, mantenimiento, consumos de energía, combustibles, agua y demás servicios, seguros de las instalaciones y avales económicos, así como los costes de desmantelamiento final de las instalaciones, y en el caso de plantear el vertido como sistema de eliminación, los costes del mantenimiento postclausura durante un período de 30 años desde el cierre.
  
Asimismo se presentarán variantes de cálculo de todos estos cánones, en los supuestos de que las inversiones se financien con fondos públicos, diferenciando según que la aportación sea del 25, el 50, el 70 o el 85% del total.
  
Igualmente, se podrán proponer disminuciones de estos cánones como consecuencia de la recepción de residuos asimilables a urbanos que puedan ser tratados conjuntamente con éstos en las instalaciones proyectadas, repercutiendo así los costes fijos de las mismas en un tonelaje mayor de residuos, y produciendo por tanto un abaratamiento de los cánones a satisfacer al adjudicatario. En este supuesto, deberán indicarse las cantidades de residuos externos a gestionar conjuntamente con los residuos urbanos, y su evolución prevista a lo largo de la vigencia del contrato.
  
En cualquier caso, se debe reservar el derecho de admitir residuos asimilables a urbanos procedentes de terceros, en la forma que reglamentariamente se determine.
  
Por otra parte, se propondrán tablas o fórmulas que expresen la variabilidad de todos estos cánones frente a incrementos del tonelaje de residuos a gestionar, desde un 80% hasta un 120% de los valores nominales que figuran en el Plan Zonal o sean así considerados, según proceda, con intervalos del 5% (80, 85, 90, 95, 100, 105, 110, 115 y 120%).
  
Finalmente, se indicarán expresamente para cada uno de los cánones los períodos de aplicación de los mismos, que no podrán ser superiores en ningún a la vigencia de la concesión, limitada a 20 años, ni tampoco proponer ningún tipo de canon durante el período de pruebas de las instalaciones, anterior al inicio efectivo de la explotación de las mismas.
  
b) Fórmula de revisión de precios
  
Se propondrá una fórmula polinómica de revisión de precios, como máximo de 6 sumandos, que se referirá a la estructura de costes prevista para el proyecto de gestión, y cuyos índices de actualización deberán ser inequívocos y de publicación oficial (INE, BOE, etc.) con suficiente periodicidad. Como mínimo deberán considerarse como variables los costes de personal, los costes de energía o combustibles, y el IPC.
  
Dicha fórmula polinómica podrá ser idéntica para todos los cánones antes descritos, o diferenciada para cada uno de ellos.
  
c) Compensaciones económicas municipales.
  
Se contemplarán como mínimo las siguientes compensaciones económicas a los municipios que alberguen las instalaciones de valorización y/o eliminación de residuos:
  
- Compensaciones directas:
  
0,6 € por tonelada de residuos entrada en las instalaciones de valorización.
  
1,2 € por tonelada de residuos entrada en las instalaciones de eliminación.
  
30.000 € anuales destinadas a realizar un control ambiental de las instalaciones por un agente externo e independiente designado por el Consorcio.
  
- Compensaciones indirectas:
  
Financiación de acciones y medidas ambientales, centradas en la implantación de la Agenda 21 Local y otras directamente relacionadas con la mejora de la calidad ambiental del municipio.
  
3.3.5. Documento de síntesis
  
Se presentará un documento de síntesis de todos los documentos anteriores, que, con una extensión no superior a 50 páginas, se redactará en términos asequibles a la comprensión por el público en general, y resumirá los aspectos técnicos, económicos y ambientales más destacados del proyecto de gestión de residuos urbanos.
  
Dispondrá del soporte gráfico adecuado para permitir su fácil lectura, así como la identificación inequívoca de los tratamientos aplicados a los diferentes flujos de residuos objeto del proyecto de gestión.
  
3.4. CRITERIOS DE ADJUDICACION DEL CONCURSO
  
Los criterios que, convenientemente ponderados, servirán de base a la adjudicación del concurso objeto de estas bases técnicas, en concreto, la instalación del horno incinerador de animales muertos, los ecoparques y la Planta de clasificación y tratamiento de residuos voluminosos, serán los siguientes:
  
a) SOLVENCIA TÉCNICO-TECNOLÓGICA.
  
Se desestimarán las ofertas que no acrediten disponer de suficiente solvencia técnico-tecnológica, conforme a los criterios descritos en un apartado anterior.
  
Por su parte, las ofertas que no sean desestimadas, serán valoradas por su mayor experiencia en el campo de la gestión de residuos urbanos, en general, y por su mayor experiencia en construcción y explotación de instalaciones similares a las ofertadas, y por la mayor capacitación técnica del personal operativo en la Comunidad Valenciana, en particular.
  
b) SOLVENCIA ECONÓMICO-FINANCIERA.
  
Se desestimarán las ofertas que no acrediten disponer de suficiente solvencia económico-financiera, conforme a los criterios descritos en un apartado anterior.
  
Por su parte, las ofertas que no sean desestimadas, no recibirán valoración alguna por este concepto.
  
c) SOLUCIÓN TÉCNICA PROPUESTA.
  
En este apartado se considerarán los siguientes aspectos, siempre y cuando se encuentren debidamente justificados desde el punto de vista técnico y tecnológico en la documentación presentada:
  
1) Mayor aprovechamiento de los recursos contenidos en los residuos.
  
Máxima recuperación de materiales, a través de obtención de subproductos, y/o máxima producción de energía, directa o indirectamente a través de combustibles procedentes de residuos.
  
Mayor número de materiales a recuperar, y mayores rendimientos unitarios de cada proceso de recuperación.
  
Mínima generación de rechazos finales de las instalaciones destinados a eliminación.
  
Mayor número de etapas de tratamiento, y mayores rendimientos unitarios de cada proceso de tratamiento.
  
2) Menores consumos de recursos externos a los residuos.
  
Menor consumo de agua de proceso.
  
Menor consumo de electricidad.
  
Menor consumo, en su caso, de gas u otros combustibles.
  
3) Menor afección ambiental de las instalaciones de tratamiento.
  
Menor generación de lixiviados y olores, en función de la tecnología de tratamiento propuesta.
  
Menores emisiones atmosféricas resultantes de la valoración de residuos propuesta.
  
Mejor aspecto general de las instalaciones, por introducción de barreras verdes y zonas ajardinadas.
  
4) Mejor campaña de comunicación ambiental.
  
Mayores amplitud, diversidad, intensidad y recursos económicos, tanto del plan como del programa.
  
Mejores medidas para lograr la aceptación de las instalaciones por el público en general, a través de la organización de foros cívicos y jornadas de puertas abiertas.
  
5) Mejor programa de vigilancia ambiental de las instalaciones.
  
Mayor número y frecuencia de parámetros ambientales a controlar.
  
Mayor garantía de imparcialidad, objetividad y transparencia, por la participación de laboratorios homologados u organismos acreditados.
  
Las ofertas que no acrediten suficientemente el cumplimiento de los rendimientos mínimos de valorización y límites máximos de eliminación antes indicados, o el cumplimiento de las normativas vigentes de aplicación a las operaciones de valorización y eliminación, serán desestimadas.
  
3.4.1. Tasas económicas a repercutir
  
En este apartado se considerarán los siguientes aspectos, siempre y cuando se encuentren debidamente justificados desde el punto de vista económico y financiero en la documentación presentada:
  
a) Menor canon de valorización de residuos urbanos en masa, en euros por tonelada entrada en las instalaciones de valorización.
  
b) Menor canon de valorización de materia orgánica selectiva, en euros por tonelada entrada en las instalaciones de valorización.
  
c) Menor canon de eliminación de residuos o fracciones no valorizables, en euros por tonelada entrada en las instalaciones de eliminación.
  
d) Menor canon de gestión de ecoparques, diferenciado para cada tipo de ecoparque A, B, C o D, en euros por año de explotación.
  
e) Canon de incineración de animales domésticos muertos, en euros por unidad de peso.
  
f) Canon de gestión de residuos voluminosos, en euros por tonelada de entrada en el centro de clasificación, incluso transporte y gestión por gestor autorizado externo o en instalación de eliminación.
  
Las ofertas que no presenten la totalidad de los cánones descritos, o aún habiéndolos presentado no se hallen suficientemente acreditados en base a los correspondientes análisis de costes, tanto fijos como variables, no serán valoradas por este apartado.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML