Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 7293, del 11-06-2014 (2014/4997)

RESOLUCIÓ de 7 de maig de 2014, del director general de Justícia, per la qual es resol inscriure el Col·legi Oficial de Criminòlegs de la Comunitat Valenciana i els seus estatuts en el Registre de Col·legis Professionals i de Consells Valencians de Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana, i disposar-ne la publicació.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7293

Data del DOGV
:   11-06-2014

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2014/4997

CVE


Data del document
:   07-05-2014

Organisme emissor
:   Conselleria de Governació i Justícia

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria de Governació i Justícia](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 7 de maig de 2014, del director general de Justícia, per la qual es resol inscriure el Col·legi Oficial de Criminòlegs de la Comunitat Valenciana i els seus estatuts en el Registre de Col·legis Professionals i de Consells Valencians de Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana, i disposar-ne la publicació. [2014/4997]  
Vist l'expedient d'inscripció col·legial instruït a instàncies del Col·legi Oficial de Criminòlegs de la Comunitat Valenciana, per a la seua inscripció i la dels seus Estatuts, en el Registre de Col·legis Professionals i de Consells Valencians de Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana, atenent als següents  
  
Fets  
  
Primer. Mitjançant la Llei 2/2013, de 4 de juliol, de la Generalitat, es va crear el Col·legi Oficial de Criminòlegs de la Comunitat Valenciana (DOCV 7064, de 10 de juliol) i es va establir en la disposició transitòria única, apartat 2n, que «L'Assemblea Constituent, en el termini de sis mesos des de l'aprovació dels estatuts provisionals, elaborarà i aprovarà els estatuts definitius del Col·legi Oficial de Criminòlegs de la Comunitat Valenciana [?]». Així mateix, l'apartat 3r disposa que «L'acta de l'Assemblea Constituent es remetrà a la conselleria competent en matèria de col·legis professionals, i inclourà la composició dels seus òrgans de govern i els estatuts del Col·legi, perquè verifique la seua legalitat i conseqüent inscripció registral i publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana».  
  
Segon. En data 9 de gener 2014, el degà del Col·legi Oficial de Criminòlegs de la Comunitat Valenciana va presentar un escrit pel qual en presentava els estatuts en el Registre de Col·legis Professionals i de Consells Valencians de Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana. I va complementar l'escrit per mitjà de sengles escrits de 3 i 4 de març de 2014.  
  
Tercer. Vist que els estatuts no reunien els requisits establits a este efecte, amb data 11 de març de 2014, el Servici d'Entitats Jurídiques, de la Conselleria de Governació i Justícia, va formular un requeriment perquè esmenara la seua petició.  
  
Quart. Després de l'esmena oportuna, en data 24 d'abril de 2014, el Col·legi Oficial de Criminòlegs de la Comunitat Valenciana en va presentar la redacció definitiva dels estatuts. Els estatuts definitius del Col·legi van ser aprovats per l'Assemblea General d'este, de data 14 de desembre de 2013, segons el certificat de 8 de gener de 2014, i ratificats segons el certificat expedit el dia 23 d'abril de 2014 pel secretari del Col·legi, amb el vistiplau del degà.  
  
Quint. El text dels estatuts figura com a annex a esta resolució, que es dóna ací per reproduït.  
  
  
Fonaments de dret  
  
Primer. La documentació aportada conté tots els aspectes exigits per la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana, i pel Decret 4/2002, de 8 de gener, pel qual s'aprova el reglament que la desplega, per a procedir a la inscripció del col·legi esmentat en el Registre de Col·legis Professionals i de Consells Valencians de Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana.  
  
  
Segon. Així mateix, després de revisats els estatuts del Col·legi Oficial de Criminòlegs de la Comunitat Valenciana, estos contenen totes les determinacions exigides per l'article 10 de l'esmentada Llei 6/1997, de 4 de desembre, de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana.  
  
Tercer. El text estatutari ha sigut aprovat amb els requisits i formalitats previstos en este article i en els mateixos estatuts del Col·legi.  
  
  
Quart. L'expedient ha sigut tramitat pel Servici d'Entitats Jurídiques, adscrit a la Direcció General de Justícia de la Conselleria de Governació i Justícia, competent perquè així ho disposa l'article 6.1 de l'esmentada Llei 6/1997, tenint en compte el que preveu la disposició final del Decret 4/2002, de 8 de gener, en virtut de les atribucions que té conferides pel Decret 179/2012, de 14 de desembre, del Consell, pel qual s'establix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat, i pel Decret 194/2012, de 21 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Governació i Justícia, modificat pel Decret 35/2014, de 7 de març.  
Atesos l'article 36 de la Constitució i l'article 49.1.22a de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana; la Llei 2/1974, de 13 de febrer, de Col·legis Professionals, amb les seues modificacions posteriors, en els seus preceptes bàsics; la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana; el Decret 4/2002, de 8 de gener, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el reglament de desplegament d'esta última; i la resta de disposicions complementàries aplicables de manera pertinent, es dicta la següent resolució  
  
Primer  
Inscriure el Col·legi Oficial de Criminòlegs de la Comunitat Valenciana en el Registre de Col·legis Professionals i de Consells Valencians de Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana amb el número 114 de la Secció Primera.  
  
Segon  
Inscriure els estatuts del Col·legi Oficial de Criminòlegs de la Comunitat Valenciana en el Registre de Col·legis Professionals i de Consells Valencians de Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana.  
  
Tercer  
Publicar esta resolució en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
  
Contra esta resolució, que posa fi a la via administrativa, es podrà interposar, potestativament, un recurs de reposició davant del mateix òrgan que ha dictat l'acte, en el termini d'un mes comptat des de l'endemà de la notificació, o bé un recurs contenciós administratiu davant de la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana en el termini de dos mesos comptats des de l'endemà del dia que es notifique. Tot això de conformitat amb el que establixen els articles 116 i 117 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, del Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, i els articles 10, 14, i 46 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, reguladora de la jurisdicció contenciosa administrativa, sense perjuí que s'utilitze qualsevol altra via que es considere oportuna.  
  
  
València, 7 de maig de 2014.- El director general de Justícia: Julián Ángel González Sánchez.  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
Estatuts del Col·legi Oficial de Criminòlegs   
de la Comunitat Valenciana  
  
PREÀMBUL  
  
La criminologia pot definir-se com a la ciència que estudia els comportaments delictius i les reaccions socials enfront d'estos. En el primer apartat s'inclouen tant l'estudi del delinqüent com de la víctima. Mentre que les anàlisis criminològiques del delinqüent pretenen descobrir el conjunt de factors d'índole variada que ens permeta explicar l'inici, desenrotllament i finalització de les activitats delictives, en el cas de la víctima interessa tant aprofundir en les circumstàncies que faciliten i prevenen la seua victimització, com en totes les mesures tendents a la seua recuperació social i emocional, incloent-hi el seu paper dins del sistema de justícia.  
Segons la definició anterior, en el seu segon apartat, l'anàlisi criminològica s'ocupa d'un conjunt molt ampli de comportaments humans i de reaccions socials de rebuig, de naturalesa variada. Algunes conductes delictives danyen greument altres persones (l'homicidi o la violació, per exemple) mentre, que altres tenen una menor entitat. La reacció social més extrema consistix en la persecució formal dels delictes a través de la justícia penal. No obstant això, existixen també altres mecanismes de control social del delicte, anomenats informals, relacionats amb les famílies, els amics, el veïnat, o els mitjans de comunicació.  
  
D'acord amb la definició proposada l'objecte substantiu de la Criminologia és, per tant, un encreuament de camins en què convergixen certes conductes humanes, les delictives, que afecten determinades persones o la societat en el seu conjunt (les víctimes), i certes reaccions socials enfront d'estes conductes. La confluència d'estes dos dimensions principals enquadra l'espai científic de la Criminologia:  
1) La dimensió comportament delictiu és una magnitud conductual, d'acció. Esta dimensió criminològica té, sens dubte, un referent normatiu ineludible, la llei penal, que definix quins comportaments en una societat seran considerats delictius. El referent legal especifica l'extrem de més gravetat en la magnitud comportament, i delimita un sector d'accions que seran objectiu prioritari d'atenció criminològica, els delictes. No obstant això, l'anàlisi criminològica d'esta primera dimensió no s'esgota en els delictes establits per la llei penal. Al contrari, la necessitat de comprendre la gènesi dels comportaments delictius dirigix l'atenció de la criminologia cap a dos conjunts d'elements no delictius: a) cap a totes aquelles conductes infantils i juvenils problemàtiques o antisocials que poden ser predictores de la delinqüència posterior (entre estes, l'absentisme escolar, la violència infantil i juvenil, les fugues de la llar, etc.), i b) cap als diversos factors de risc biopsicològics i socials, facilitadors de la conducta delictiva.  
  
2) La dimensió reacció social és una magnitud fonamentalment valorativa, d'acceptació o rebuig de certs comportaments (encara que té també, com és lògic, implicacions per a l'acció o reacció dels ciutadans enfront del delicte). La seua extensió comprén des de la mera desaprovació i el control patern d'algunes conductes infantils o juvenils inapropiades (per mitjà de reganys o xicotets càstigs), fins a la intervenció dels sistemes de justícia penal establits per les societats per al control legal dels delictes (lleis penals, policia, tribunals, presons, etc.). Així doncs, igual que el comportament delictiu, la dimensió reacció social posseïx un pol inferior i un altre superior. En el pol inferior hi ha els mecanismes de control social informal (la família, l'escola, el veïnat, els mitjans de comunicació, etc.). El pol superior el delimiten els controls formals de l'Estat. La criminologia s'ocupa també d'estudiar el funcionament de tots estos sistemes socials que responen a la conducta delictiva, o a certes conductes i factors de risc que es troben associats amb la conducta infractora. I analitza també els efectes que els mecanismes de control produïxen sobre el comportament delictiu.  
  
Segons el que s'ha raonat fins ací, el concepte criminològic de comportament delictiu és diferent del concepte jurídic de delicte, del qual s'ocupa el dret penal. El dret penal presta atenció exclusivament als comportaments concrets tipificats com a delictes. La seua perspectiva és per definició estàtica: analitza accions específiques realitzades en un moment donat. Estes accions són confrontades amb un tipus delictiu, legalment previst, amb el propòsit de comprovar si determinada conducta encaixa en la norma penal, si un comportament donat pot ser considerat o no delicte. Al contrari, la criminologia no està tan estretament vinculada a accions concretes delictives ni al codi penal present. Contempla i estudia el comportament humà des d'una perspectiva més àmplia. El seu punt de partida és que un fet delictiu aïllat només pot ser adequadament comprés si el relacionem amb altres factors i comportaments previs del mateix individu, que no necessàriament han de ser delictius.  
En conclusió, la Criminologia posseïx un objecte d'estudi substantiu i propi que és diferent dels objectes d'altres ciències socials i jurídiques, ja siga per l'amplitud de les seues anàlisis, ja siga per les seues pretensions, ja siga pel seu mètode. L'àrea de coneixement científic delimitada per les magnituds comportament delictiu i reacció social constituïx l'objecte distintiu de l'anàlisi criminològica. Cap altra ciència social o jurídica té al punt de mira científic la intersecció entre conductes delictives i valoracions i reaccions socials enfront d'estes conductes. D'esta manera, la criminologia clarament posseïx una sòlida entitat científica, ni menor ni major que altres ciències socials, i un objecte d'estudi substantiu i genuí.  
Finalment, cal portar a col·lació les següents paraules contingudes en l'exposició de motius de la Llei 2/2013, de 4 de juliol, de la Generalitat Valenciana, de creació del Col·legi Oficial de Criminòlegs de la Comunitat Valenciana:  
«L'interés públic en la creació de l'esmentat col·legi professional es fonamenta en el fet que la intervenció professional de criminòlegs, en diversos camps, suposa de fet una important intervenció en àmbits sensibles als més elementals drets dels ciutadans, com poden ser l'honor, la intimitat personal i familiar, la pròpia imatge, el lliure desenrotllament de la personalitat o la llibertat i seguretat de les persones, tant en relació amb majors d'edat com amb menors.  
  
Al seu torn, les anàlisis criminològiques poden donar lloc a polítiques públiques més o menys repressives o severes, articulades a través de mesures penals i policials de greu incidència en la vida dels ciutadans. Entre estes, les avaluacions de risc i perillositat, els dictàmens sobre tendències o dinàmiques delictives, l'anàlisi sobre elements criminògens i avaluacions de reincidència, les propostes de sancions o opció entre diversos mecanismes sancionadors, la valoració d'irregularitats en el compliment de penes i mesures i el dictamen que recomana el manteniment d'estes o la seua substitució per altres més oneroses, i les intervencions en processos de mediació d'adults i menors.  
  
A més, cal destacar, en este cas, que els estudis de criminologia no van tindre forma de títol oficial, sinó arran de les directrius generals establides pel Reial Decret 858/2003, de 4 de juliol, i la primera promoció de llicenciats/ades va ser la de l'any 2006. No obstant això, fins llavors van proliferar títols diversos i de molt distinta qualitat i solvència que només tenen en comú apel·lar a la Criminologia en la seua denominació, i que poden donar lloc a un panorama professional de persones amb formacions molt diverses i ben sovint deficitàries, que puguen arrogar-se en públic i davant de les institucions la condició de criminòleg/òloga sense estar qualificats per un títol oficial.  
Això aconsella, en suma, que el col·lectiu, al constituir-se en col·legi professional, estiga sotmés a unes normes deontològiques i de control, pròpies d'estes corporacions de dret públic.»  
  
  
TÍTOL I  
DISPOSICIONS GENERALS  
  
Article 1  
El Col·legi Oficial de Criminòlegs de la Comunitat Valenciana és una corporació de dret públic, emparada per la llei i reconeguda per l'Estat, amb personalitat jurídica pròpia i plena capacitat per al compliment dels seus fins.  
  
Article 2  
1. L'àmbit territorial del Col·legi és el de la Comunitat Valenciana.  
2. El domicili del Col·legi estarà ubicat a València, per raons geogràfiques i institucionals, al carrer Antonio Sacramento, 7, dreta, 2n, 5a (46013).  
  
Article 3  
El Col·legi Oficial de Criminòlegs de la Comunitat Valenciana integra al seu àmbit territorial els qui posseïxen la titulació prevista en la Llei 2/2013, de 4 de juliol, de la Generalitat, de creació del Col·legi Oficial de Criminòlegs de la Comunitat Valenciana, de llicenciatura en Criminologia, grau en Criminologia o titulació equivalent o que la substituïsca.  
  
Article 4  
Este col·legi oficial es regirà per estos estatuts, pels reglaments corporatius que es despleguen i pels acords presos pels seus òrgans de govern d'acord amb les competències respectives atribuïdes en les normes estatals i autonòmiques. Els acords, decisions i recomanacions del Col·legi observaran els límits de la Llei 15/2007, de 3 de juliol, de Defensa de la Competència.  
  
Article 5  
Este col·legi oficial es relacionarà directament amb les administracions públiques, en el marc establit per la legislació corresponent.  
  
  
  
TÍTOL II  
FINS I FUNCIONS  
  
CAPÍTOL I  
Fins i funcions  
  
Article 6  
Són fins essencials del Col·legi Oficial de Criminòlegs de la Comunitat Valenciana: l'ordenació de l'exercici de l'activitat professional, la representació institucional exclusiva de la professió al seu àmbit territorial, l'observança dels principis jurídics, ètics i deontològics, la formació permanent de les persones col·legiades, així com la defensa dels interessos professionals d'estes.  
El Col·legi fomentarà la promoció i desenrotllament tècnic i científic de la professió, la solidaritat professional i el servici de la professió a la societat.  
  
Article 7  
Per al compliment dels seus fins, el Col·legi exercirà les funcions següents:  
1. Exercir la representació institucional que establisquen les lleis per al compliment dels seus fins.  
2. Totes les funcions que redunden en benefici de la protecció dels interessos de la ciutadania, consumidors i persones usuàries dels servicis dels seus col·legiats.  
3. Col·laborar amb l'administració pública per mitjà de la realització d'estudis, emissió d'informes, elaboració d'estadístiques i altres activitats relacionades amb les seues funcions, que poden ser-los sol·licitats o acorden formular per iniciativa pròpia. Així com estudiar els projectes de llei i disposicions de qualsevol altre rang que es referisquen a les condicions de l'exercici de la professió, incloent-hi titulació requerida, i incompatibilitats, i elevar, si és el cas, l'informe oportú a l'organisme que corresponga.  
4. Exercir la representació i defensa de la professió davant de l'administració, institucions, tribunals, entitats i particulars, amb legitimació per a ser part en tots els litigis que afecten els interessos professionals i exercir el dret de petició d'acord amb la llei, sense perjuí del que disposa la legislació sobre col·legis professionals.  
5. Participar, en matèria de competència de la professió en els consells o òrgans consultius de l'administració d'acord amb la normativa vigent en cada cas.  
6. Estar representat en els patronats universitaris.  
7. Participar en l'elaboració dels plans d'estudi i informar de les normes d'organització dels centres docents corresponents a la professió i mantindre contacte permanent amb estos, preparant la informació necessària per a facilitar l'accés a la vida professional dels nous i noves professionals.  
8. Facilitar als tribunals, d'acord amb les lleis, la relació de persones col·legiades que puguen ser requerides per a intervindre com a pèrits en els assumptes judicials o designar-les per si mateix, segons siga procedent.  
9. Regular, organitzar i promoure activitats i servicis comuns d'interés per als col·legiats/ades, de caràcter professional, formatiu, cultural, assistencial i de previsió i altres d'anàlegs, proveint el sosteniment econòmic per mitjà de les mesures necessàries.  
10. Encarregar-se del cobrament de les percepcions, remuneracions o honoraris professionals quan el col·legiat o col·legiada sol·licite lliurement i expressament, en els casos en què el Col·legi tinga creats els servicis adequats i en les condicions que es determinen en els estatuts del Col·legi.  
11. Adoptar les mesures conduents a evitar l'intrusisme professional.  
12. Organitzar cursos o altres activitats per a la formació professional de les persones col·legiades, l'assistència als qual serà facultativa.  
13. Complir i fer complir als col·legiats/ades les lleis generals i especials i els estatuts professionals i reglaments de règim interior, així com les normes i decisions adoptades pels òrgans col·legials en matèria de la seua competència.  
14. Mantindre regularment informats els col·legiats/ades de les activitats exercides, així com de qualsevol qüestió que puga ser-los d'interés.  
15. Administrar l'economia col·legial, repartint equitativament les càrregues per mitjà de la fixació de quotes i aportacions, amb les facultats de recaptació i gestió necessàries.  
16. Organitzar i promoure la investigació científica en el terreny professional.  
17. Impulsar la publicació i difusió d'estudis i publicacions que tracten de temes o investigacions professionals.  
18. Totes les altres funcions que li atribuïxen les disposicions legals o redunden en benefici dels interessos professionals dels col·legiats/ades.  
19. Procurar l'harmonia i col·laboració entre els col·legiats/ades, impedint la competència deslleial entre ells/elles.  
20. Intervindre en els procediments d'arbitratge i mediació, en els conflictes que per motius professionals se susciten entre col·legiats/ades o en els quals el Col·legi siga designat per a administrar arbitratge, tot això d'acord amb la normativa vigent.  
21. Actuar en l'àmbit de la mediació, com a corporacions de dret públic per a la resolució de conflictes amb caràcter extrajudicial en els termes previstos per la legislació vigent.  
22. Emetre informes i dictàmens, de caràcter no vinculant, en procediments judicials o administratius en què se susciten qüestions relatives a honoraris professionals.  
23. Evacuar l'informe preceptiu sobre els projectes de normes del Govern Valencià que afecten la professió.  
24. Donar suport a la persona col·legiada en les activitats que esta emprenga per a promoure l'acció associada d'individus, grups i comunitats afectats per una problemàtica social a fi d'aconseguir la seua participació activa per a transformar la seua situació.  
25. Ordenar l'activitat professional de les persones col·legiades en l'àmbit de les seues competències, vetlant per l'ètica i dignitat professional i pel respecte degut als drets dels particulars, i exercir la facultat disciplinària en l'orde professional i col·legial.  
26. Atendre les sol·licituds d'informació sobre les persones col·legiades i sobre les sancions fermes imposades a elles, així com les peticions d'inspecció o investigació que els formule qualsevol autoritat competent d'un estat membre de la Unió Europea en els termes que preveu la Llei 17/2009, de 23 de novembre, sobre el lliure accés a les activitats de servicis i el seu exercici, en particular, respecte al fet que les sol·licituds d'informació i de realització de controls, inspeccions, i investigacions estiguen degudament motivades i que la informació obtinguda s'empre únicament per a la finalitat per a la qual es va sol·licitar.  
27. Portar els registres de societats professionals en els termes que preveu la Llei 2/2007, de 15 de març, de Societats Professionals.  
  
28. Elaborar els codis deontològics de la professió en l'àmbit de les seues competències respectives de conformitat amb les lleis.  
  
  
  
CAPÍTOL II  
Principis de gestió del Col·legi Oficial de Criminòlegs  
  
Article 8  
1. L'organització col·legial dels criminòlegs/òlogues disposarà d'una web perquè, a través de la finestreta única prevista en la Llei 17/2009, de 23 de novembre, per al lliure accés a les activitats de servici i el seu exercici, els professionals puguen realitzar els tràmits necessaris per a la col·legiació, el seu exercici i la seua baixa en el Col·legi, a través d'un únic punt, per via electrònica i a distància.  
A través de la finestreta esmentada, els/les professionals podran:  
a) Obtindre els formularis necessaris i la informació suficient per a l'accés a l'activitat professional i el seu exercici.  
b) Presentar la documentació i sol·licituds necessàries, incloent-hi les que s'exigisquen per a la col·legiació.  
c) Conéixer l'estat de tramitació dels procediments en què s'acredite la qualitat de la persona interessada i rebre notificacions referides als actes de tràmit preceptius i la resolució d'estos.  
Els expedients disciplinaris podran notificar-se a través de la finestreta única només quan no siga possible per altres mitjans i sense perjuí de documentar les actuacions de manera fefaent.  
d) L'organització col·legial, a través del seu web, podrà convocar les persones col·legiades a les assemblees generals ordinàries i extraordinàries i comunicar-los l'activitat, tant pública com privada realitzada pel col·legi professional.  
2. A través de la finestreta única, a fi de garantir els drets dels consumidors i persones usuàries, l'organització col·legial oferirà de forma gratuïta la informació següent:  
a) Accés al registre de persones col·legiades actualitzat, incloent-hi, almenys les dades següents: nom i cognoms dels professionals col·legiats/ades, número de col·legiació, títols oficials que posseïsquen, domicili professional i situació d'habilitació professional.  
b) Accés al Registre de Societats Professionals amb els continguts previstos per l'article 8 de la Llei 2/2007, de 15 de març, de Societats Professionals.  
c) Informació sobre les vies de reclamació i els recursos que podran interposar-se en cas de conflicte entre un consumidor o usuari i una persona col·legiada o el col·legi professional.  
d) Informació sobre les dades de les associacions de consumidors i usuaris/àries a què les persones destinatàries dels servicis professionals poden dirigir-se per a obtindre assistència.  
e) Informació sobre el contingut dels codis deontològics professionals.  
  
Article 9  
El col·legi professional haurà d'atendre les queixes i reclamacions presentades per les persones col·legiades. El Col·legi haurà de determinar els procediments que cal seguir en estos casos per mitjà de l'aprovació de reglaments interns als quals donarà la publicitat deguda.  
  
Article 10  
1. El Col·legi professional disposarà d'un servici d'atenció a les persones consumidores o usuàries que tramitarà i resoldrà les queixes i reclamacions referides a l'activitat professional de les persones col·legiades que formulen les persones consumidores i usuàries que contracten servicis professionals o les associacions i organitzacions de consumidors/ores i usuaris/àries en la seua representació o defensa dels seus interessos.  
2. El col·legi professional, a través d'este servici d'atenció a les persones consumidores o usuàries, resoldrà sobre la queixa o reclamació segons siga procedent, els informarà sobre el sistema extrajudicial de resolució de conflictes, i remetrà l'expedient als òrgans col·legials competents per a instruir un expedient informatiu o disciplinari, o arxivarà o adoptarà qualsevol altra decisió d'acord amb el dret.  
3. La regulació d'este servici d'atenció a les persones consumidores o usuàries haurà de preveure la presentació de queixes i reclamacions per via electrònica i a distància.  
  
Article 11  
1. Les organitzacions col·legials estan subjectes al principi de transparència en la seua gestió. Cada una d'estes estarà obligada a elaborar una memòria anual que contindrà la informació següent:  
a) Informe anual de gestió econòmica, que incloga les despeses de personal desglossades i on s'especifiquen les retribucions, si n'hi ha, de les persones que componen la Junta de Govern quant al seu càrrec.  
b) Import de les quotes percebudes desglossades per conceptes i pel tipus dels servicis prestats, així com els criteris per a calcular-les i aplicar-les.  
c) Informació agregada i estadística relativa als procediments informatius i sancionadors en la seua fase d'instrucció o que hagen adquirit fermesa, d'acord, en tot cas, amb la legislació en matèria de protecció de dades de caràcter personal.  
d) Informació agregada i estadística relativa a queixes i reclamacions presentades per les persones consumidores o usuàries o les seues organitzacions representatives, així com sobre la seua tramitació i els motius d'estimació o desestimació de la queixa o reclamació, amb respecte, en tot cas, a la normativa de protecció de dades de caràcter personal.  
e) Modificacions en el contingut dels codis deontològics.  
f) Normes sobre incompatibilitats i situacions de conflicte d'interessos en què es troben els components de la Junta de Govern.  
  
2. La memòria anual haurà de fer-se pública a través de la web dins del primer semestre de cada any.  
  
  
TÍTOL III  
DE L'EXERCICI DE LA PROFESSIÓ   
I DE LES PERSONES COL·LEGIADES  
  
CAPÍTOL I  
Les competències dels criminòlegs  
  
Article 12  
Les competències dels criminòlegs són les següents:  
1. La recollida i sistematització d'informació vàlida sobre la delinqüència, a partir de diverses fonts, com ara qüestionaris d'autoinforme, enquestes de victimització, dades policials, judicials, penitenciàries, etc. També per a l'obtenció d'informació, paral·lela a l'anterior, sobre por al delicte i percepció pública sobre seguretat ciutadana.  
  
2. L'anàlisi matemàtica, numèrica i gràfica, de les xifres de la delinqüència i de la percepció d'inseguretat, i la seua presentació pública en termes tècnics coherents, comprensibles i interpretables.  
3. La interpretació de la prevalença delictiva i de l'evolució de les xifres de la delinqüència, a la llum de la investigació i teories criminològiques vigents.  
4. L'avaluació i descripció dels factors de risc que influïxen sobre individus i contextos concrets, incrementant la probabilitat de comissió de delictes. O dit d'una altra manera, l'avaluació tècnica del risc delictiu.  
5. L'explicació científica de l'inici i desenrotllament de les carreres delictives individuals, a partir de considerar la confluència en els subjectes de factors de risc, individuals, socials i ambientals.  
6. L'anàlisi i la predicció del risc de repetició dels delictes, o reincidència delictiva, cosa que pot tindre gran rellevància per a la gestió més adequada i eficient dels riscos associats a les decisions judicials, per a l'administració de les institucions juvenils, i per a l'organització i el funcionament de les presons o altres sistemes d'execució de penes i mesures judicials.  
7. La millor comprensió i explicació, a través de les teories criminològiques generals, dels fenòmens criminals a l'àmbit dels veïnats i barris, ciutats, regions o països.  
8. Les anàlisis comparatives de la criminalitat (global, o bé la corresponents a certes tipologies) entre diversos contextos, territoris o poblacions.  
9. L'avaluació i emissió d'informes tècnics sobre perfils de categories específiques de delinqüents, com puguen ser delinqüents violents, agressors sexuals, maltractadors, traficants de drogues, etc., en qualssevol dels moments del procés penal o d'execució de la sentència, si és requerit per a això, en tasques com predicció de la reincidència, anàlisi del fet criminal, valoració de sistemes de control i propostes d'activitats de tractament.  
10. La col·laboració amb els diversos cossos oficials i amb els tribunals en tasques d'investigació criminal.  
11. L'anàlisi de llocs i contextos d'alta concentració de delictes, i, sobre la base dels coneixements de la criminologia ambiental, l'especificació dels factors socials i situacionals que afavorixen la delinqüència.  
  
12. La creació, aplicació i avaluació d'iniciatives i projectes de prevenció del comportament infractor i antisocial en els àmbits de major influència sobre els adolescents i jóvens, com ara les famílies, les escoles i altres institucions formatives, els contextos veïnals, els marcs esportius, els llocs d'oci i l'ús de les noves tecnologies de la informació.  
  
13. El disseny, aplicació i avaluació de programes innovadors de prevenció dels delictes en contextos adults, incloent-hi el comerç i els negocis, les transaccions bancàries, les relacions de parella, les interaccions sexuals, els llocs de treball, les àrees d'oci, els contextos urbans, etc.  
14. L'aplicació i avaluació d'intervencions i tractaments sòlids amb delinqüents juvenils i adults, tant en institucions com en la comunitat.  
  
15. L'assessorament, orientació i ajuda en un sentit ampli a les víctimes dels delictes, incloent-hi tant el trànsit pel procés penal com l'assistència en la seua recuperació emocional i social.  
16. L'elaboració i disseny, en col·laboració amb els poders públics, de programes de política criminal.  
17. Desenrotllar la seua activitat en els equips de valoració i protecció integral en relació amb la violència de gènere i domèstica.  
18. L'elaboració d'estudis, valoracions i informes en matèria de seguretat viària, amb incidència en trànsit, sinistralitat i conductes infractores al volant.  
  
Article 13  
Les competències professionals dels criminòlegs poden ser de gran utilitat per a les institucions i en els contextos següents:  
a) Organismes municipals d'anàlisi i gestió de la seguretat urbana.  
  
b) Departaments d'interior o govern de les comunitats autònomes.  
  
c) Forces i cossos de seguretat, així com en la seguretat privada.  
d) Ministeris amb competències en matèria de seguretat, educació, salut i prevenció general.  
e) Jutjats i tribunals de justícia.  
f) Institucions i programes juvenils.  
g) Servicis socials en relació amb famílies i barris en risc.  
h) Centres d'internament de menors infractors i, en general, institucions i programes connectats amb el camp de la justícia juvenil.  
  
i) Presons i altres institucions d'execució de penes i mesures de privació de llibertat per a subjectes adults.  
j) Servicis de tractament de delinqüents juvenils i adults.  
k) Servicis d'atenció, ajuda i tractament de víctimes dels delictes i servicis de mediació en els diferents àmbits jurisdiccionals.  
  
l) Organismes de preparació de les reformes legals en matèria de prevenció i repressió del delicte i en institucions encarregades de fer valoracions o diagnòstics relacionats amb la violència i la delinqüència.  
  
  
CAPÍTOL II  
L'exercici de la professió  
  
Article 14  
Podran incorporar-se al col·legi, voluntàriament, de conformitat amb el que disposa l'article 4 de la Llei 2/20013, de 4 de juliol, de la Generalitat, de creació del Col·legi Oficial de Criminòlegs de la Comunitat Valenciana, en igualtat de drets corporatius, les persones que reunisquen els requisits de titulació legalment previstos.  
  
Article 15  
Són requisits per a l'exercici de la professió:  
a) Estar en possessió del títol legalment previst.  
b) No estar incapacitat/ada legalment.  
c) No estar inhabilitat/ada o suspés/a, en virtut d'una sentència ferma, per a l'exercici de la professió.  
d) No estar sota una sanció disciplinària de suspensió de l'exercici professional o expulsió de qualsevol altre col·legi.  
  
Article 16  
1. Per a adquirir la condició de col·legiat/ada caldrà presentar la sol·licitud a la Junta de Govern del Col·legi i presentar els documents següents:  
a) Acreditació de la majoria d'edat.  
b) Títol professional, fotocòpia compulsada d'este o, si és el cas, certificat acadèmic acreditatiu de l'acabament dels estudis, amb un resguard del pagament dels drets d'expedició del títol, fins al moment d'entregar-lo, moment en què haurà de presentar-lo en el Col·legi perquè siga registrat.  
Els/les professionals amb un títol de Criminòleg que haja sigut expedit per altres estats membres de la Unió Europea hauran d'adjuntar-hi, a més del respectiu títol acadèmic, la corresponent resolució de reconeixement d'este per a l'exercici de la professió a Espanya. En els casos de títols expedits per països no membres de la Unió Europea, adjuntaran el corresponent títol de convalidació dels seus estudis amb els de llicenciat o graduat en Criminologia.  
c) Caldrà que la persona interessada satisfaça la quota d'inscripció que determine el Col·legi, que en cap cas podrà superar el cost de tramitació. En el cas que el/la sol·licitant ja haguera estat inscrit/a en un altre col·legi de diferent àmbit territorial, serà suficient que aporte un certificat d'este últim, acreditatiu del període de col·legiació i del pagament de les quotes que li hagueren correspost en tal període. El certificat es remetrà d'un col·legi a un altre, i ho farà saber a Consell General.  
  
La Junta de Govern n'acordarà l'admissió, sempre que es complisquen els requisits assenyalats, en el termini màxim de 30 dies.  
d) L'adquisició de la condició de col·legiat/ada es farà efectiva per mitjà de la corresponent resolució expressa del Col·legi, amb la constatació prèvia del compliment dels requisits previstos en l'apartat 1 d'este article.  
e) En els casos de desplaçament temporal d'un professional d'un altre estat membre de la Unió Europea, caldrà ajustar-se al que disposa la normativa vigent recollida en el Reial Decret 1837/2008, de 8 de novembre, pel qual s'incorporen a l'ordenament jurídic espanyol la Directiva 2005/36/CE, del Consell, de 20 de novembre de 2006, relatives al reconeixement de qualificacions professionals, així com a determinats aspectes de l'exercici de la professió d'advocat.  
2. La Junta de Govern podrà denegar la col·legiació en els casos següents:  
a) Per no tindre la titulació requerida.  
b) Per haver-se dictat una sentència ferma contra l'interessat que el condemne a inhabilitació per a l'exercici professional.  
Contra l'acord denegatori de col·legiació, que haurà de comunicar-se a la persona interessada, degudament raonat, pot interposar-se un recurs de reposició davant de la Junta de Govern, en el termini de trenta dies. La Junta de Govern resoldrà el recurs en el termini no superior a 30 dies.  
Contra l'acord denegatori definitiu podrà recórrer l'interessat/ada davant de la jurisdicció contenciosa administrativa.  
  
Article 17  
La condició de col·legiat/ada es perdrà:  
a) Baixa voluntària de la persona interessada on es presente la corresponent sol·licitud dirigida a la presidència de la Junta de Govern del Col·legi, a què caldrà adjuntar un document que acredite el cessament o baixa en l'exercici de la professió.  
b) No satisfer durant el termini d'un any el pagament de les quotes col·legials, amb el requeriment previ de pagament i audiència del col·legiat/ada.  
c) Ser condemnat/ada per una sentència ferma que comporte la inhabilitació de l'exercici professional, fins que no quede extingida la corresponent responsabilitat.  
d) Ser subjecte de sanció disciplinària ferma d'expulsió del Col·legi.  
  
La pèrdua de la condició de col·legiat/ada per les causes expressades en els apartats a, b, c i d haurà de ser comunicada per escrit a l'interessat/ada, amb justificant de recepció, moment en què produirà efecte.  
  
Article 18  
La reincorporació al Col·legi es regirà per les mateixes normes que la incorporació, i la persona sol·licitant haurà d'acreditar, si és el cas, el compliment de la sanció, quan este haja sigut el motiu de la seua baixa.  
  
Article 19  
La Junta de Govern podrà proposar a l'Assemblea General el nomenament de membre d'honor del col·legi a les persones que, pels seus mereixements científics, tècnics o professionals, hagen contribuït al desenrotllament de la professió o de la criminologia en general.  
  
CAPÍTOL III  
Drets i deures dels col·legiats i col·legiades.   
Regulació del secret professional  
  
Secció primera  
Drets i deures de les persones col·legiades  
  
Article 20  
Són drets de les persones col·legiades:  
a) Exercir la professió de criminòleg amb plena llibertat, dins del marc jurídic, deontològic i estatutari.  
b) Participar com a elector/a i com a elegible, en totes les eleccions que es convoquen en el Col·legi, intervindre de mode actiu en la vida del Col·legi, ser-ne informat i participar amb veu i vot en l'Assemblea General.  
c) Ser assistit/ada, assessorat/ada i defés/a pel Col·legi, d'acord amb els mitjans que este dispose i en les condicions que reglamentàriament es fixen, en totes les qüestions que se susciten amb motiu de l'exercici professional.  
d) Participar, dins del respecte a la resta de persones col·legiades, de l'ús i gaudi dels béns i servicis del Col·legi en les condicions estatutàriament establides.  
e) Formar part de les comissions o seccions que s'establisquen.  
f) Beneficiar-se de les activitats i servicis comuns d'interés per a les persones col·legiades de caràcter professional, formatiu, cultural, assistencial i de prevenció.  
g) Ser representat per la Junta de Govern del Col·legi, quan necessiten presentar reclamacions fundades les autoritats, tribunals i entitats oficials o particulars, sempre que siguen conseqüència de l'exercici professional.  
h) Formular davant de la Junta de Govern les queixes, peticions i suggeriments que considere oportú.  
i) Rebre informació regular sobre l'activitat col·legial i d'interés professional.  
j) Examinar els llibres de comptabilitat i d'actes del Col·legi, amb la sol·licitud prèvia, així com demanar l'expedició de certificats d'aquells acords que l'afecten personalment.  
k) Guardar secret professional i obtindre la protecció del Col·legi professional en l'ús i manteniment del secret professional.  
l) Promoure actuacions dels òrgans de govern per mitjà d'iniciatives formulades en els termes estatutaris.  
m) Crear grups de treball d'interessos específics, amb sotmetiment en tot cas als òrgans de govern.  
n) Remoure les persones titulars dels òrgans de govern per mitjà de vots de censura.  
  
Article 21  
Són deures dels col·legiats/ades:  
a) Exercir la seua professió d'acord amb l'ètica professional.  
b) Guardar secret professional, sense perjuí de les comunicacions interprofessionals encaminades al correcte tractament dels casos.  
c) Complir les normes corporatives, així com els acords adoptats pels òrgans de govern del Col·legi.  
d) Satisfer les quotes i la resta de càrregues corporatives, ordinàries o extraordinàries, d'acord amb el que establixen els estatuts.  
e) Comunicar al col·legi els canvis de residència o domicili, en el termini de 30 dies.  
f) Exercir diligentment els càrrecs per als quals va ser triat/ada, i complir els encàrrecs que els òrgans de govern del Col·legi puguen encomanar-los.  
g) Participar activament en la vida col·legial, assistint a les assemblees i a les comissions a què siga convocat/ada.  
h) Cooperar amb la Junta de Govern i facilitar informació en els assumptes d'interés professional en què siga requerit/ida, així com en aquells altres que les persones col·legiades consideren oportú.  
i) No perjudicar els drets professionals o corporatius d'altres/as col·legiats/as.  
j) Notificar al col·legi qualsevol acte d'intrusisme professional o exercici il·legal de la professió de què tinguen coneixement perquè este adopte les mesures que calguen per a evitar-lo.  
k) Portar amb la màxima lleialtat les relacions amb el Col·legi i amb els altres col·legiats/ades.  
l) Comparéixer davant dels òrgans col·legials quan siguen requerits per a això.  
m) Qualssevol altres deures que deriven dels estatuts del Col·legi o de les prescripcions jurídiques, ètiques o deontològiques vigents en cada moment.  
  
Secció segona  
Del secret professional  
  
Article 22  
El secret professional és un dret i un deure del criminòleg/òloga; dret i deure que romanen fins i tot després d'haver cessat la prestació dels servicis professionals.  
  
Article 23   
El criminòleg/òloga ha de guardar secret de tot el que les persones usuàries/clients li transmeten i confien, així com del que conega en el seu exercici professional. Tant la recollida com la comunicació de dades han de ser restringides a les necessitats de la intervenció professional.  
  
  
Article 24  
La informació que li siga requerida al professional a efectes estadístics, de planificació, avaluació de programes o altres, ha de facilitar-la sense les dades identificatives de les persones usuàries/clients.  
  
Article 25   
Els sistemes d'informació de les dades contingudes en fitxes, històries, expedients i informes socials han de garantir el dret a la intimitat de la persona usuària, i l'accés a l'esmentada informació serà restringit als/les professionals directament implicats en la pràctica professional.  
  
  
Article 26   
La interrupció o finalització de la relació professional o la mort de la persona usuària/client, no eximix el criminòleg/òloga, del deure de guardar el secret professional.  
  
Article 27   
El criminòleg/òloga que es trobe en situació de patir una pertorbació pel manteniment del secret professional ha de comunicar-ho per escrit a la junta de govern del seu col·legi oficial per a obtindre la defensa i protecció col·legial en l'ús del secret dins de la seua actuació professional.  
  
  
Article 28  
No es vulnera el secret professional en els supòsits següents:  
a) Per la realització de l'activitat professional en equip, sempre que el que es revele siga necessari per a la intervenció professional.  
b) En la relació i col·laboració del criminòleg/òloga amb professionals de distint àmbit tècnic o d'altres disciplines, sempre que esta col·laboració es produïsca en el marc de la intervenció professional.  
  
c) Si amb el manteniment del secret professional es produïx un perjuí a la persona usuària/client, per causa de la seua incapacitat física o psíquica, o es danyen els interessos de tercers declarats incapaços o no.  
  
d) Per a evitar una lesió notòriament injusta i greu que la guarda del secret professional poguera causar al/a la professional o a un tercer.  
e) Quan el/la professional siga rellevat del secret professional pel mateix usuari/client o els seus hereus. Este acte de relleu haurà de constar per escrit.  
En els casos previstos en els casos c i d d'este article, els criminòlegs/òlegues han de ser rellevats de la guarda del secret professional per la junta de govern del col·legi oficial on es troben col·legiats, amb l'assessorament previ de la comissió deontològica, quan n'hi haja.  
  
  
  
TÍTOL IV  
DELS ÒRGANS DE GOVERN DEL COL·LEGI  
  
CAPÍTOL I  
Generalitats  
  
 Article 29  
1. Són òrgans de direcció i control del Col·legi Oficial de Criminòlegs de la Comunitat Valenciana:  
a) Assemblea General de Col·legiats/ades.  
b) Junta de Govern.  
c) El degà/ana.  
2. Són òrgans auxiliars de la Junta de Govern:  
a) Les demarcacions territorials en cada una de les tres províncies valencianes, que rebran el nom de juntes provincials.  
b) La Comissió Deontològica.  
c) Les seccions o comissions de treball.  
  
Article 30  
Territorialment, l'estructura organitzativa del Col·legi Oficial de Criminòlegs de la Comunitat Valenciana comprén dos nivells:  
a) L'estructura de Comunitat, composta per les tres províncies valencianes.  
b) L'estructura provincial, composta per les demarcacions territorials constituïdes en cada província.  
  
CAPÍTOL II  
De l'assemblea general de persones col·legiades  
  
Article 31  
1. L'Assemblea General de persones col·legiades, vàlidament constituïda, serà l'òrgan suprem i sobirà del Col·legi Oficial de Criminòlegs de la Comunitat Valenciana, i els acords i resolucions adoptades en la mateixa seran de compliment obligatori.  
2. Totes les persones col·legiades que estiguen incorporades amb anterioritat a la data de la convocatòria podran assistir, amb veu i vot, a les reunions de l'Assemblea General.  
3. El vot en Assemblea General és indelegable.  
  
Article 32  
L'Assemblea General de persones col·legiades és l'òrgan sobirà i té competència per a conéixer de qualsevol assumpte no atribuït a altres òrgans col·legials per este Estatut, i en concret, els següents:  
a) Definir els principis organitzatius i establir les línies professionals a desenrotllar.  
b) Rebre per a la seua anàlisi, debat i aprovació, els informes de gestió de la Junta de Govern i aprovar els programes d'actuació i la política professional.  
c) Adoptar els acords relatius a la representació, gestió i defensa dels interessos del Col·legi i de les persones col·legiades.  
d) Triar els membres de la Junta de Govern i decidir sobre les mocions de censura que puguen presentar-se, si és el cas.  
e) Triar els membres de la comissió deontològica i revocar el seu nomenament, així com l'aprovació del codi deontològic professional.  
  
f) Fixar les quotes que hagen de satisfer les persones col·legiades, segons es regule en estos estatuts.  
g) Aprovar estos estatuts i les seues modificacions, els reglaments corporatius que els despleguen, així com qualsevol altre document que regule el funcionament dels òrgans del Col·legi.  
h) L'adquisició i alienació dels béns immobles del Col·legi.  
i) Totes les competències que li atribuïsquen estos estatuts i qualsevol altra que de forma reglamentària se sotmeta a debat i votació de l'Assemblea General.  
  
Article 33  
Les assemblees generals poden ser ordinàries i extraordinàries.  
  
Article 34  
Tindrà lloc l'Assemblea General ordinària l'últim quadrimestre de cada any, i contindrà, com a mínim, el següent orde del dia:  
1r. Informe del degà/ana sobre els esdeveniments més importants amb relació al Col·legi que hagen tingut lloc durant l'any.  
2n. Examen i votació del compte general d'ingressos i despeses de l'exercici anterior, així com l'aprovació dels pressupostos per a l'exercici següent.  
3r. Lectura, discussió i votació dels assumptes que es consignen en la convocatòria.  
4t. Precs i preguntes.  
  
Article 35  
1. Tota assemblea general diferent de la prevista en l'article anterior tindrà la consideració d'extraordinària.  
2. Es convocarà Assemblea General extraordinària amb punt únic de l'orde del dia per als casos d'aprovació, modificació i derogació dels estatuts, i per al vot de censura a la Junta de Govern o qualsevol dels seus membres.  
  
Article 36  
1. L'Assemblea General ordinària serà convocada per la Junta de Govern amb una antelació mínima de tres mesos a la data de la seua realització.  
2. L'Assemblea General extraordinària serà convocada per la Junta de Govern amb una antelació mínima d'un mes a la data del dia que tinga lloc, quan ho sol·licite un nombre de persones col·legiades que representen almenys el vint per cent del cens de les exercents, llevat que es propose una moció de censura, i en este cas el percentatge mínim serà del trenta-tres per cent. En la sol·licitud s'expressaran els assumptes concrets que hagen de ser tractats en la Junta.  
3. En ambdós casos, la documentació referent a les juntes ha d'estar a disposició de les persones col·legiades, en la Secretaria del Col·legi, en un termini de 20 dies abans per a l'Assemblea General ordinària, i de 10 dies per a l'extraordinària.  
4. L'Assemblea General extraordinària sol·licitada per les persones col·legiades d'acord amb el que preveu el punt segon d'este article haurà de tindre lloc en el termini màxim de dos mesos comptats des de l'entrada de la sol·licitud en el Registre del Col·legi.  
  
Article 37  
1. La convocatòria de l'Assemblea General, amb el corresponent orde del dia, es fixarà en el tauler d'anuncis del Col·legi en el termini de tres dies hàbils des de la seua convocatòria.  
2. També es comunicarà per escrit o mitjans telemàtics a totes les persones col·legiades en la setmana següent de la convocatòria.  
  
Article 38  
1. L'Assemblea General quedarà vàlidament constituïda siga quin siga el nombre d'assistents, sempre que haja sigut degudament convocada, excepte per als supòsits següents:  
a) Quan la Junta tinga per objecte l'aprovació, modificació o derogació de l'estatut del Col·legi, per a la vàlida constitució d'esta es requerirà l'assistència de la meitat més una de les persones col·legiades amb dret de vot. Si no s'aconseguix el quòrum esmentat, tindrà lloc la nova Assemblea General en què no s'exigirà cap quòrum especial.  
  
En la convocatòria es podrà assenyalar dia i hora per a la realització d'esta segona assemblea general, en el termini màxim dels cinc dies hàbils següents a la primera convocatòria.  
b) Quan la Junta tinga per objecte el vot de censura a la Junta de Govern o a algun dels seus membres, la sol·licitud de la seua convocatòria expressarà amb claredat les raons en què es fon. La Junta haurà de tindre lloc dins dels dos mesos següents a la presentació de la sol·licitud, i no s'hi podran tractar més assumptes que els expressats en la convocatòria. Per a la constitució vàlida de la Junta es requerirà l'assistència de la meitat més una de les persones del cens col·legial amb dret de vot.  
2. El degà o degana presidirà l'Assemblea General i dirigirà els debats, concedint i retirant l'ús de la paraula, i podrà advertir les persones col·legiades que s'excedisquen en les seues intervencions, que no se cenyisquen a la qüestió debatuda o que falten al respecte o a la consideració deguts al Col·legi, a la Junta de Govern, o a la resta de persones col·legiades o que alteren en qualsevol altra forma el desenrotllament de la Junta. En estos supòsits, la Presidència, si la persona intervinent no modifica la seua actitud després de ser advertida, podrà ordenar la seua expulsió de la sala.  
3. En els debats es concediran torns a favor i en contra per cada proposició o assumpte que es tracte, a discreció de la presidència, qui, a més, podrà concedir intervencions per a rectificacions o per al·lusions, que hauran de cenyir-se a la causa concreta que les motive.  
4. Una vegada debatudes les propostes, seran sotmeses a votació conjunta o separadament.  
  
Article 39  
1. Fins a un mes abans de la realització de l'Assemblea General ordinària o 15 dies abans de l'Assemblea General extraordinària, s'hi podran presentar les proposicions o esmenes referides als assumptes inclosos en l'orde del dia, que seran sotmesos a deliberació i votació.  
  
2. Les proposicions hauran de presentar-se per escrit i firmades per un nombre de col·legiats no inferior al cinc per cent del cens, i a este efecte, en la mateixa convocatòria caldrà especificar-lo a estos efectes.  
  
3. Les esmenes es presentaran per escrit i firmades per la persona o persones que fan l'esmena, i es podran presentar individualment.  
  
 Article 40  
1. Les assemblees generals adoptaran els acords per majoria simple de vots dels assistents.  
2. La votació es realitzarà a mà alçada, llevat que el 10 % dels assistents acorde que siga nominal o secreta.  
3. No obstant el que disposa l'apartat anterior, les persones col·legiades podran emetre el vot per correu, complint les normes que ho regulen.  
Per excepció, quan l'objecte de la Junta siga el vot de censura a la Junta de Govern o a algun dels seus membres la votació serà secreta.  
  
4. La Junta de Govern sotmetrà a aprovació de l'Assemblea General les normes que regulen el vot per correu. Les normes esmentades hauran de garantir el caràcter personal, directe i secret del sufragi actiu.  
5. En la mesura que els avanços tecnològics ho permeten i d'acord amb les disponibilitats de mitjans materials i personals del Col·legi, la Junta de Govern sotmetrà a aprovació de l'Assemblea General les normes que regulen el vot per mitjans electrònics, telemàtics o informàtics. Estes normes hauran de garantir el caràcter personal, directe i secret del sufragi actiu.  
  
CAPÍTOL III  
De la Junta de Govern  
  
Article 41  
La Junta de Govern, òrgan rector del Col·legi de Criminòlegs de la Comunitat Valenciana, es compondrà de nou membres: un degà/ana, tres vicedegans/anes provincials, un secretari/ària, un tresorer/a i tres vocals que es denominen diputats provincials. El secretari/ària i el tresorer/a hauran de pertànyer a juntes provincials distintes i diferents de la que procedisca el degà. Els tres diputats seran, cada un, d'una junta provincial distinta.  
  
Article 42  
1. El degà i altres membres de la Junta de Govern seran triats entre persones col·legiades residents a la demarcació del Col·legi, que en ser proclamats candidats, acrediten les següents antiguitats mínimes de col·legiació:  
- Per a degà/ana i vicedegà/ana, quatre anys.  
- Per a la resta de membres de la Junta de Govern, dos anys.  
2. Els candidats no podran estar incursos en cap de les situacions següents:  
a) Estar condemnats per una sentència ferma que comporte la inhabilitació o suspensió per a càrrecs públics, mentre estes subsistisquen.  
b) Haver sigut disciplinàriament sancionats en qualsevol col·legi professional, mentre no hagen sigut rehabilitats.  
c) Ser membres d'òrgans rectors d'un altre col·legi professional.  
d) No estar al corrent de les càrregues col·legials.  
  
Article 43  
1. Els càrrecs de la Junta de Govern, que no seran remunerats, tindran una duració de quatre anys, i podran ser reelegits els seus membres en finalitzar el seu mandat. La renovació de la Junta de Govern es realitzarà de manera que no afecte a tots els components alhora, per a facilitar l'existència de continuïtat en el seu funcionament.  
2. L'elecció del degà, secretari i tresorer l'efectuarà l'Assemblea General per mitjà de votació, a la qual podrà presentar-se el col·legiat/ada que reunisca els requisits dels articles anteriors.  
3. Les vacants que puguen produir-se en la Junta seran cobertes per l'òrgan que l'haguera designat pel temps que quedara per a esgotar el mandat de la persona a qui substituïsca.  
4. Provisionalment per designació de la pròpia Junta de Govern, amb un col·legiat pertanyent a la mateixa junta provincial, fins que tinga lloc la següent Assemblea General, que confirmarà els designats provisionalment, pel temps que quede per a esgotar el mandat de la persona a qui substituïsquen.   
5. En qualsevol moment, la Junta de Govern podrà proposar a l'Assemblea General l'ampliació del nombre dels seus integrants, per a garantir-ne la representativitat en la seua composició.  
  
Article 44  
1. La Junta de Govern es reunirà una vegada al mes, excepte en el mes d'agost i en casos justificats, i totes les vegades que siga convocada pel degà/ana, per iniciativa pròpia, o a petició de cinc dels seus membres.  
2. La convocatòria la realitzarà el secretari/ària per orde del degà/ana, per mitjà d'un escrit remés amb una antelació mínima de set dies excepte en supòsits d'urgència, on s'expressaran el lloc, dia i hora de la reunió i assumptes que es tracten.  
3. Perquè la Junta de Govern quede vàlidament constituïda serà necessària la concurrència de la majoria numèrica dels membres que la integren, llevat dels supòsits que requerisquen un quòrum especial d'assistència.  
4. Els acords es prendran per majoria simple de vots emesos, excepte els supòsits que requerisquen majories qualificades.  
5. En el cas que en la votació es produïsca un empat, decidirà el vot del degà/ana.  
  
Article 45  
1. L'assistència a les reunions de la Junta de Govern serà obligatòria, llevat que en la convocatòria es preveja la possibilitat d'utilització de mitjans telemàtics de comunicació per part dels membres de la Junta.  
  
2. Els membres de la Junta de Govern, incloent-hi el degà/ana, seran deposats per esta per la falta d'assistència injustificada a tres sessions consecutives de la Junta de Govern, o a cinc alternatives en el terme d'un any.  
  
Article 46  
1. La Junta de Govern té competències per a les matèries no atribuïdes específicament a l'Assemblea General, i a més:  
a) La direcció i gestió del Col·legi per al compliment dels fins, funcions i facultats d'este, i en general, per a la consecució de totes les comeses i assumptes corporatius que no corresponguen a l'Assemblea General.  
b) La representació judicial i extrajudicial del Col·legi, amb facultats de delegació i apoderament.  
c) La designació de les comissions i ponències encarregades de preparar dictàmens, informes o estudis, o de dictar laudes o arbitratges, així com l'establiment dels corresponents torns de col·legiats per a este fi o per a l'emissió de dictàmens sol·licitats per l'autoritat judicial.  
d) La preparació de les assemblees generals, l'execució dels seus acords i la gestió de les comeses encarregades per aquelles.  
e) La formació del pressupost d'ingressos i despeses del Col·legi, dels comptes anuals i del tancament de l'exercici econòmic, i de tot el que concernix a la gestió econòmica de la corporació.  
f) La recaptació de les quotes col·legials i dels altres ingressos ordinaris o extraordinaris del Col·legi i l'exercici de les accions necessàries per a això.  
g) El cobrament de les percepcions i remuneracions professionals en l'execució dels convenis subscrits pel Col·legi amb les administracions o entitats públiques, així com el cobrament de les remuneracions particulars de les persones col·legiades, sempre a petició expressa d'estes, si el Col·legi establix un servici amb este fi.  
h) La defensa dels drets i del prestigi de les persones col·legiades i de la professió de criminòleg/òloga, així com vetlar per la llibertat i independència de les persones col·legiades en l'exercici de la professió.  
  
i) La convocatòria de consultes a les persones col·legiades en aquells assumptes d'interés i transcendència per a la professió.  
j) L'exigència a les persones col·legiades, als òrgans i al personal del Col·legi del compliment dels deures col·legials, de les normes legals, reglamentàries i estatutàries, i dels acords adoptats pels òrgans rectors del Col·legi.  
k) L'admissió de noves col·legiacions.  
l) L'administració del Registre de Persones Col·legiades i del Registre de Societats Professionals, practicant les inscripcions, cancel·lacions i notes que pertoquen.  
m) La contractació del personal del Col·legi i de les col·laboracions o prestacions de servicis que calguen per a la seua bona marxa i gestió.  
  
n) La persecució de l'intrusisme professional.  
o) Crear les seccions i comissions de persones col·legiades que interessen als fins del Col·legi, i conferir-los les facultats que estime procedents. Les comissions seran presidides pel degà/ana, i este podrà delegar en qualsevol membre de la Junta de Govern.  
p) Organitzar i informar les persones col·legiades de les activitats de caràcter professional, cultural i formatiu de perfeccionament professional, així com de servicis assistencials, de previsió i altres d'anàleg interés.  
q) L'exercici de totes les funcions atribuïdes per les disposicions legals reguladores dels col·legis professionals, o que es dicten sobre qüestions que els afecten, i les altres que s'establixen en estos estatuts.  
  
La Junta de Govern podrà delegar l'exercici d'estes funcions en persones col·legiades o en comissions, sempre que la funció siga legalment delegable i sota la responsabilitat, en tot cas, de la mateixa Junta de Govern.  
2. Correspon a la Junta de Govern l'exercici de la potestat disciplinària de les persones col·legiades, en l'execució de la resolució adoptada per la Comissió Deontològica i de Garanties, llevat que l'imputat siga membre de la Junta de Govern, i en este cas eixa potestat serà exercida per l'Assemblea General, a proposta de l'esmentada Comissió.  
  
3. Les funcions assenyalades en les lletres j, k i l de l'apartat 1 anterior podran ser delegades en el secretari del Col·legi, qui donarà compte a la Junta de Govern de les resolucions adoptades en la primera reunió d'esta. La delegació podrà ser revocada en qualsevol moment.  
En el cas que el secretari haja admés una sol·licitud de col·legiació que no complisca els requisits legals i estatutaris, podrà ser revisada per la Junta de Govern i anul·lada d'acord amb les normes generals sobre el règim d'anul·lació dels actes de les administracions públiques.  
  
4. Amb relació als tribunals de justícia, l'administració pública i altres organismes, són funcions de la Junta de Govern:  
a) Procurar una relació permanent i fluida amb els òrgans i funcionaris de l'Administració.  
b) Emparar i defendre, quan ho estime procedent, les persones col·legiades en l'exercici de la professió o amb motiu d'esta.  
c) Informar sobre els projectes de disposicions de caràcter general sotmesos a la consideració del Col·legi.  
d) Exercir els drets i accions contra les persones i organismes que entorpisquen el lliure exercici de la criminologia.  
e) Col·laborar amb les administracions públiques en matèries de les seues competències respectives.   
5. La Junta de Govern podrà emetre dictàmens, evacuar consultes, mitjançar i dictar laudes. Els drets econòmics que perceba per estes actuacions s'ingressaran en la caixa del Col·legi.  
  
Article 47  
1. El mandat de la Junta de Govern serà de quatre anys comptats des del dia que en prenga possessió.  
2. Els membres de la Junta de Govern, siguen quins siguen els càrrecs o vocalies que s'hi exercisquen, només podran ser reelegits consecutivament per a un altre mandat. Una vegada esgotat este últim, o conclòs per causes estatutàries, no podran ser candidats a una nova elecció per al mateix càrrec exercit en la Junta de Govern anterior fins que no haja transcorregut un mínim de quatre anys des del moment del seu cessament.  
3. Per a l'elecció o renovació parcial dels membres de la Junta de Govern, que es farà en l'Assemblea General, els col·legiats i col·legiades votaran el vicedegà i el diputat de la junta provincial on es troben inscrits, llevat que la reglamentació de la junta provincial corresponent conferisca a esta la potestat de designar-los, i en este cas serà ratificat per l'Assemblea General.  
  
Article 48  
El mandat dels membres de la Junta de Govern conclourà per les causes següents:  
a) Defunció.  
b) Incapacitat manifesta per a exercir les seues funcions apreciada per la mateixa Junta de Govern, sense perjuí dels recursos de l'article 80.  
c) Dimissió o renúncia, que tindrà els seus efectes immediatament després de finalitzada la reunió en què es comunique esta decisió.  
d) Pèrdua de la condició de persona col·legiada.  
e) Condemna per sentència judicial ferma per la comissió de delictes dolosos o culpables, si en este últim cas la sentència imposa la pena de privació de llibertat o la d'inhabilitació per a l'exercici de càrrecs públics.  
f) Incompatibilitat declarada per l'Assemblea General, per haver-se acceptat després de l'elecció càrrecs o llocs directius en les administracions públiques, corporacions de dret públic, partits polítics, o entitats o empreses, públiques o privades, que tinguen interessos contraposats als del Col·legi.  
Els acords de l'Assemblea General en què es declare la incompatibilitat comportaran, així mateix, la impossibilitat per a formar part de candidatures a la Junta de Govern, llevat que l'Assemblea General revoque l'acord adoptat al seu dia.  
g) Incompliment dels seus deures com a membres de la Junta de Govern, i en especial la reiterada falta d'assistència no justificada a les sessions de la Junta de Govern, declarat per la pròpia Junta, de conformitat amb el que establix l'article 45 dels estatuts.  
  
CAPÍTOL IV  
Del degà/ana i els membres de la Junta de Govern  
  
Article 49  
El degà/ana del Col·legi Oficial de Criminòlegs de la Comunitat Valenciana haurà d'estar col·legiat. El degà/ana del Col·legi ho serà també de la Junta de Govern i de l'Assemblea General. El degà/ana o, si no n'hi ha, els vicedegans/anes pel seu orde, presidirà totes les reunions de l'Assemblea General i de la Junta de Govern a què assistisca, i en dirigirà les deliberacions.  
  
Article 50  
Li corresponen les funcions següents:  
a) Exercir la representació màxima i l'exercici de la capacitat d'obrar del Col·legi al territori de la Comunitat Valenciana; li correspon l'exercici de tots els drets, funcions i atribucions que li reconeixen estos estatuts.  
b) La representació en tots els actes, contractes, convenis o concerts que subscriga el Col·legi, així com la representació en totes les relacions que el Col·legi mantinga amb els poders públics, entitats i corporacions, públiques o privades, i amb personalitats de qualsevol orde. La representació del Col·legi en la firma de concerts, convenis o contractes que creen o puguen crear obligacions directes al col·legiat, exigirà l'autorització de l'Assemblea General.  
c) Convocar, presidir i alçar les reunions de l'Assemblea General, de la Junta de Govern i de les comissions que presidisca, fixant l'orde del dia d'acord amb el que establixen estos estatuts; mantindre l'orde i l'ús de la paraula i decidir amb el seu vot de qualitat els empats en les votacions no secretes, quan la Junta s'haja constituït amb un nombre parell dels seus membres.  
d) Proposar la creació de les comissions o grups de treball que estime necessaris per al millor exercici de les funcions del Col·legi, la constitució dels quals serà aprovada per la Junta de Govern. Estes comissions o grups de treball seran presidits pel degà/ana o membre de la Junta de Govern en qui delegue.  
e) Revisar i autoritzar amb la seua firma els atorgaments d'escriptures públiques, convenis, contractes, comunicacions oficials, actes i certificats que siguen procedents. La firma de contractes podrà ser delegada en els vicedegans/anes o en el secretari/ària del Col·legi.  
f) Presidir les societats que puguen constituir-se per a la prestació de servicis i activitats en benefici dels col·legiats o del mateix Col·legi.  
  
g) Autoritzar, conjuntament amb el tresorer, els pagaments i els lliuraments de fons per al compliment de les obligacions del Col·legi, i podran delegar esta funció en altres membres de la Junta de Govern, amb l'acord previ d'esta.  
h) Examinar, intervindre i revisar la documentació de tots els departaments i servicis del Col·legi.  
i) Intervindre molt especialment per a mantindre l'harmonia entre tots els col·legiats i procurar que qualsevol diferència de caràcter professional que se suscite entre ells es resolga en el si del Col·legi.  
j) Atorgar mandats, incloent-hi els especials, a favor de procuradors dels tribunals i advocats, o d'altres persones, per a l'exercici dels drets de tot tipus que corresponguen a la corporació.  
  
Article 51  
1. El Col·legi disposarà de tres vicedegans/anes, cada un en representació d'una junta provincial, de la qual exerciran la presidència, i substituiran el degà/ana en els casos de vacant, absència o malaltia, o qualsevol altra causa que impedisca l'exercici de les seues funcions, en orde rotatori determinat per la mateixa Junta de Govern. Els vicedegans podran substituir-se entre si en cas necessari i a petició de l'interessat.  
2. Les facultats i obligacions dels vicedegans/anes, quan substituïsquen el degà/ana, seran les mateixes que les d'este. En tot cas, en els actes que adopten constarà expressament que actuen per substitució estatutària.  
3. Així mateix, els vicedegans/anes realitzaran funcions de suport al degà/ana, i es faran càrrec de totes les delegacions que este els faça, tant de representació com executives, en benefici del millor funcionament col·legial.  
  
Article 52  
1. El secretari del Col·legi ho serà, així mateix, de l'Assemblea General i de la Junta de Govern.  
2. Les seues funcions són les següents:  
a) Donar fe dels acords de l'Assemblea General i de la Junta de Govern, per mitjà de l'alçament de les oportunes actes i la seua transcripció als llibres corresponents.  
b) Redactar, firmar i expedir certificats amb el vistiplau del degà/ana.  
c) Redactar la memòria anual per a l'Assemblea General de col·legiats/ades.  
d) Despatxar la correspondència, dirigir i custodiar els arxius, portar el Registre de Persones Col·legiades, de títols oficials habilitants per a l'exercici de la professió de criminòleg, i d'entrada i eixida de documents, així com el Registre de Societats Professionals.  
e) Convocar les reunions de l'Assemblea General i de la Junta de Govern sempre que així li ho ordene el degà/ana o qui estatutàriament el substituïsca i tindre cura que les convocatòries reunisquen els requisits assenyalats en estos estatuts.  
f) Mantindre actualitzada la relació de totes les disposicions legals, reglamentàries i administratives que afecten la professió.  
g) Proposar els assessoraments oportuns per a orientar l'Assemblea General, la Junta de Govern i les comissions que puguen crear-se, sobre el contingut de les normes vigents relacionades amb els assumptes objecte de debat i decisió.  
h) Vigilar el compliment dels requisits i obligacions assenyalats en estos estatuts per al funcionament del Col·legi i de la Junta de Govern i per al desenrotllament de les assemblees generals.  
  
Article 53  
1. El tresorer del Col·legi exercirà les funcions següents:  
a) Dirigir i autoritzar la comptabilitat del Col·legi.  
b) Rebre els ingressos del Col·legi.  
c) Formalitzar els comptes, balanços i pressupostos que hagen de ser presentats a la Junta de Govern i a l'Assemblea General.  
d) Formular els projectes de pressupost i de liquidació de l'exercici anual del Col·legi, perquè se sotmeta a l'aprovació de l'Assemblea General.  
e) Intervindre en el seu sentit més ampli els comptes que, dins del Col·legi, corresponguen a les seccions i comissions.  
2. Junt amb el degà/ana, portarà la firma de la Tresoreria davant de qualsevol classe d'organismes, incloent-hi el Banc d'Espanya, sense cap limitació. Autoritzarà conjuntament amb el degà/ana els lliuraments per a la inversió o maneig de fons i xecs per al moviment dels comptes del Col·legi, i podrà ser substituït en estes funcions d'acord amb el que preveuen estos estatuts, així com delegar-les, si és el cas, en altres membres de la Junta de Govern, amb l'acord previ d'esta.  
  
  
Article 54  
1. Els vocals de la Junta de Govern, denominats diputats/as provincials, participaran amb veu i vot en les reunions de la Junta de Govern.  
  
2. Les seues funcions seran les següents:  
a) Formular propostes a la Junta de Govern, notificant-les prèviament al secretari/ària perquè siguen incloses en l'orde del dia.  
b) Participar en les comissions de treball que es constituïsquen, quan siguen designats per a això.  
c) Informar per escrit dels assumptes que els haja encomanat la Junta de Govern.  
d) Exercir la representació del Col·legi de Criminòlegs de la Comunitat Valenciana en actes privats o institucionals, quan este exercici haja sigut expressament delegat pel degà/ana i els vicedegans/as.  
  
  
CAPÍTOL V  
Altres òrgans de govern  
  
Article 55  
Són òrgans auxiliars de la Junta de Govern, previstos en l'article 29.2 d'estos Estatuts, les juntes provincials, la Comissió Deontològica i de Garanties i les seccions o comissions de treball que es creen.  
  
  
Article 56  
1. Dins de cada província es podrà constituir una junta provincial, l'estructura de la qual serà aprovada per l'Assemblea General; en correspondrà la composició als integrants de la mateixa Junta Provincial.  
2. La presidència de la Junta Provincial serà exercida pel vicedegà/ana d'eixa província, amb les responsabilitats inherents a càrrec seu i de conformitat amb el que preveuen estos estatuts.  
3. La Junta Provincial, a través del seu president/a, podrà proposar a la Junta de Govern qualsevol actuació que resulte d'interés per a les persones col·legiades a la seua província, així com la subscripció d'acords i pactes institucionals amb administracions de la demarcació territorial esmentada.  
  
Article 57  
La Comissió Deontològica té com a funció primordial col·laborar en l'assessorament, consell, orientació i ajuda a la Junta de Govern per al millor compliment dels deures que imposa el recte exercici de la professió.  
  
Article 58  
La Comissió Deontològica, per iniciativa pròpia o a instàncies dels òrgans rectors del Col·legi, podrà:  
a) Proposar la modificació de les normes deontològiques del Col·legi i de tota norma ètica professional que afecte els col·legiats, l'aprovació de les quals correspondrà en tot cas a l'Assemblea General.  
b) Estudiar i analitzar la legislació vigent en cada moment, i donar la major difusió a les indicacions o observacions que considere necessàries o oportunes per a aconseguir el millor compliment de la tasca professional.  
  
Article 59  
1. La Comissió Deontològica estarà integrada per tres col·legiats amb almenys dos anys d'antiguitat en el Col·legi, i per altres dos persones de reconegut prestigi professional o acadèmic, triats per l'Assemblea General a proposta de la Junta de Govern.  
2. La pertinença a la Comissió Deontològica serà incompatible amb l'exercici de qualsevol altre càrrec de la Junta de Govern.  
3. Els membres de la Comissió Deontològica ho seran per un període de quatre anys ininterromputs, al terme del qual podran ser renovats per un altre període igual.  
4. En el cas de dissolució de la Comissió Deontològica per qualsevol causa, la Junta de Govern procedirà a una nova designació que haurà de ser ratificada en la primera Assemblea General que es convoque.  
  
5. En cas de cessament o renúncia d'algun dels membres de la Comissió Deontològica, esta decidirà sobre la conveniència de substituir-los, provisionalment o definitivament, i proposarà a la Junta de Govern que siga coberta esta vacant o que siga amortitzada fins a la finalització del temps previst per a la seua actuació.  
6. Si per alguna causa justa és necessari, la Junta de Govern podrà destituir qualsevol membre de la Comissió Deontològica, amb la prèvia comunicació, i explicant a esta les causes que la mouen a prendre tal decisió.  
7. La Junta de Govern donarà compte a l'Assemblea General, en la primera reunió que esta celebre, de totes les decisions que adopte d'acord amb el que disposa este article.  
  
  
TÍTOL V  
RÈGIM DISCIPLINARI  
  
Article 60  
Correspon a la Junta de Govern l'exercici de la potestat disciplinària sobre les persones col·legiades.  
  
Article 61  
1. Seran sancionables totes les accions i omissions en què incórreguen els/les components del Col·legi en l'exercici professional que es troben tipificades com a falta en estos estatuts.  
2. Les infraccions es classifiquen en lleus, greus i molt greus.  
A) Són infraccions lleus:  
a) La negligència en el compliment dels deures professionals i de les obligacions col·legials.  
b) La falta de respecte cap a altres persones col·legiades.  
B) Són infraccions greus:  
a) L'incompliment reiterat de l'obligació de pagament de les quotes col·legials, sempre que siga requerit per a això.  
b) L'incompliment reiterat de l'obligació de pagament de la tarifa que corresponga ingressar en el Col·legi.  
c) L'incompliment reiterat de la disciplina col·legial.  
d) L'incompliment dels acords adoptats pels òrgans de govern del Col·legi o pel Consell General de Col·legis.  
e) La reincidència de faltes lleus. A este efecte s'entendrà per reincidència la comissió de més de dos faltes en un període de tres mesos consecutius.  
C) Són infraccions molt greus:  
a) La comissió de delictes en qualsevol grau de participació com a conseqüència de l'exercici de la professió.  
b) Atemptar contra la dignitat o l'honor d'altres professionals o col·legiats.  
c) Atemptar contra els interessos dels consumidors i usuaris en relació amb els servicis professionals prestats pels col·legiats.  
d) L'incompliment de les obligacions deontològiques i deures professionals establits per norma legal o estatutària.  
e) L'encobriment de l'intrusisme professional.  
f) La reincidència de faltes greus. A este efecte s'entendrà per reincidència la comissió de més de dos faltes greus en el període d'un any.  
  
  
Article 62  
1. La comissió dels actes tipificats en l'article anterior podrà determinar la imposició de les sancions següents:  
A) Per a les infraccions lleus:  
a) Advertència per escrit.  
b) Amonestació privada.  
B) Per a les infraccions greus:  
a) Amonestació pública.  
b) Suspensió de l'exercici professional per període màxim de sis mesos.  
c) Privació temporal del dret a exercir càrrecs corporatius per període màxim d'un any.  
C) Per a les infraccions molt greus:  
a) Suspensió de la condició de col·legiat per període màxim de dos anys.  
b) Expulsió del Col·legi.  
2. En tot cas, caldrà ajustar-se al principi de proporcionalitat entre la infracció comesa i la sanció que s'impose.  
  
Article 63  
1. Les infraccions lleus prescriuran al cap de sis mesos, les greus als nou mesos i les molt greus als dotze mesos, comptats des del dia en què es van produir els fets que les van motivar.  
Interromprà la prescripció la iniciació, amb coneixement del interessat/ada, del procediment sancionador, i es reprendrà el còmput del termini de prescripció si l'expedient sancionador està paralitzat durant un mes per causa no imputable al/la presumpte responsable.  
  
2. Les sancions imposades per infraccions lleus prescriuran al cap de dotze mesos, les imposades per infraccions greus als quinze mesos i les imposades per faltes molt greus als díhuit mesos, que es comptaran des de l'endemà del dia en què adquirisca fermesa la resolució per la qual s'imposa la sanció.  
Interromprà la prescripció la iniciació, amb coneixement del/la interessat/a, del procediment d'execució, tornant a transcórrer el termini si aquell està paralitzat durant més d'un mes per causa no imputable al/la infractor/a.  
  
Article 64  
1. Amb anterioritat a la iniciació del procediment sancionador, es podran realitzar actuacions prèvies a fi de determinar amb caràcter preliminar si concorren circumstàncies que justifiquen esta iniciació. En especial, estes actuacions s'orientaran a determinar, amb la major precisió possible, els fets susceptibles de motivar la incoació del procediment, la identificació de la persona o persones que puguen resultar responsables i les circumstàncies rellevants que concórreguen en els uns i els altres.  
2. Per a la imposició de sancions greus i molt greus serà preceptiva l'obertura d'un expedient sancionador, i a este efecte la Presidència del Col·legi designarà, amb l'acord previ de la Junta de Govern, un instructor, i podrà recaure este nomenament en qualsevol persona col·legiada.  
  
3. L'obertura de l'expedient, que contindrà una relació succinta dels fets constitutius de la infracció i de les sancions que puguen ser objecte d'aplicació, haurà de comunicar-se personalment a la persona interessada pels mitjans que n'acrediten degudament la notificació, la qual serà cursada pel secretari de la Junta de Govern del Col·legi Oficial, a fi que evacue el corresponent plec de descàrrec en el termini de cinc dies hàbils des de la notificació, i efectue les al·legacions que estime pertinents aportant i proposant totes les proves que estime necessàries. En tot cas, la no-formulació d'este plec no impedirà la tramitació ulterior de l'expedient.  
El termini per a la pràctica de la prova que siga proposada en el plec de descàrrec estarà determinat en funció dels mitjans que resulten pertinents en cada cas.  
4. Una vegada practicades, si és el cas, les proves proposades per la persona interessada i les que d'ofici haja sol·licitat l'instructor, este elevarà una proposta de resolució a la Junta de Govern, a fi que dicte la resolució oportuna en el termini màxim de 20 dies.  
5. La imposició de les sancions d'advertència i amonestació privada requeriran l'obertura d'un expedient sancionador que quedarà circumscrit a les actuacions de notificació de la falta i la seua possible sanció a la persona interessada, la seua audiència per mitjà de plec de descàrrec d'acord amb les regles contingudes en l'apartat 3 d'este article i la resolució ulterior sense cap altre tràmit, per part de la Junta de Govern.  
  
Article 65  
1. La resolució de la Junta de Govern, que serà motivada i no podrà referir-se a fets diferents dels que van servir de base al plec de càrrecs i a la proposta de resolució, haurà de comunicar-se per escrit i personalment a la persona interessada pels mitjans que n'acrediten degudament la notificació, i serà cursada pel secretari de la Junta de Govern.  
  
En l'adopció d'esta resolució no podran intervindre l'instructor ni cap altra persona que haja actuat en l'expedient.  
2. Contra la resolució que pose fi a l'expedient, la persona interessada podrà interposar un recurs d'alçada davant del Consell General, en un termini de 20 dies naturals des que es comunique.  
3. Després d'esgotats els recursos corporatius, la persona interessada podrà recórrer davant de la jurisdicció contenciosa administrativa.  
  
Article 66  
No requerirà la instrucció d'expedient la baixa del col·legiat/ada pels motius 2.a i 2.b de l'article 17.  
  
  
TÍTOL VI  
RÈGIM ECONÒMIC I FINANCER  
  
Article 67  
El Col·legi haurà de disposar dels recursos necessaris per al compliment dels seus fins, i els col·legiats/ades estaran obligats a contribuir al seu sosteniment en la forma reglamentària.  
  
Article 68  
Són recursos econòmics del Col·legi:  
a) Les quotes d'inscripció dels col·legiats/ades  
b) Les quotes ordinàries dels col·legiats/ades.  
c) Les quotes extraordinàries que aprove l'Assemblea General.  
d) El percentatge que sobre honoraris correspon meritar als col·legiats/ades pels treballs professionals que li encarregue el Col·legi.  
e) Els rendiments dels seus propis béns i drets, així com els que produïsquen les activitats de qualsevol classe que este desenrotlle.  
f) Els ingressos que el col·legi puga obtindre per venda de publicacions, impresos, subscripcions i expedició de certificats, així com per realització de dictàmens, funcions d'assessorament i semblants que li siguen sol·licitats.  
  
Article 69  
Constituïxen recursos extraordinaris del Col·legi:  
a) Les subvencions, donatius o qualsevol classe d'ajudes que els siguen concedides per les administracions públiques, entitats públiques i privades, i pels particulars.  
b) Els béns i drets de qualsevol classe que per herència, donació o qualsevol altre títol passen a formar part dels seus patrimonis.  
c) Les quantitats que per qualsevol concepte no especificat els corresponga percebre.  
  
Article 70  
L'Assemblea General del Col·legi, sobre una proposta de la Junta de Govern, fixarà periòdicament la quantia de la quota de col·legiació de les ordinàries i de les extraordinàries que eventualment poden aconsellar les necessitats del Col·legi.  
  
Article 71  
Així mateix, la Junta de Govern fixarà periòdicament la quantia del percentatge que sobre honoraris percebuts d'acord amb l'article 68.d hagen d'abonar els col·legiats/ades.  
  
Article 72  
Amb independència de la competència del tresorer/a, estaran a disposició dels col·legiats/ades que ho sol·liciten, així com dels/de les membres de la Junta de Govern, els estats de comptes, comprovació de saldos i llibre d'inventaris de recursos extraordinaris.  
  
Article 73   
En cas de dissolució del Col·legi, la Junta de Govern, actuarà com a comissió liquidadora i executarà l'acord de l'Assemblea General sobre la destinació dels béns sobrants.  
  
  
TÍTOL VII  
RÈGIM JURÍDIC DELS ACTES COL·LEGIALS  
  
Article 74  
1. Els actes i acords de l'Assemblea General i de la Junta de Govern són immediatament executius, llevat que s'hi s'establisca el contrari, i hauran de ser publicats en la forma que determine el Reglament de Règim Interior, amb la finalitat que siguen coneguts per tots els col·legiats/ades.  
2. No obstant això, l'eficàcia dels actes i acords esmentats quedarà demorada quan així ho exigisca el contingut d'estos o es trobe supeditada a la seua notificació.  
  
Article 75  
L'arxivament i conservació d'actes dels diversos òrgans col·legials, així com la documentació comptable, seran portats pels sistemes tècnics adequats, sempre que garantisquen amb caràcter suficient l'autenticitat.  
  
  
Article 76   
Tots els actes del Col·legi estaran sotmesos en els seus requisits i efectes a la llei de procediment administratiu vigent.  
  
Article 77  
Són nuls de ple dret els següents actes dels òrgans col·legials:  
  
a) Els que lesionen els drets i llibertats susceptibles d'empara constitucional.  
b) Els dictats per òrgans manifestament incompetents per raó de la matèria o del territori.  
c) Els que tinguen un contingut impossible.  
d) Els que siguen constitutius d'una infracció penal o es dicten com a conseqüència d'esta.  
e) Els dictats prescindint totalment i absolutament del procediment legal establit per a això o de les normes que contenen les regles essencials per a la formació de la voluntat dels òrgans col·legials.  
  
f) Els actes expressos o presumptes contraris a l'ordenament jurídic pels quals s'adquirixen facultats o drets quan no es tenen els requisits essencials per a adquirir-los.  
g) Qualsevol altre que s'establisca expressament en una disposició de rang legal.  
  
Article 78  
1. Seran anul·lables els actes col·legials que incórreguen en qualsevol infracció de l'ordenament jurídic, incloent-hi la desviació de poder.  
  
2. No obstant això, el defecte de forma només determinarà l'anul·labilitat quan l'acte no tinga els requisits formals indispensables per a aconseguir el seu fi o comporte la indefensió de les persones interessades.  
3. La realització d'actes fora de temps establit per a estos només n'implicarà l'anul·labilitat quan ho impose la naturalesa del terme o termini.  
  
Article 79   
En el termini de cinc dies des que tinga coneixement d'un acte que considere nul, la Junta de Govern haurà de suspendre l'acte.  
  
Article 80  
Els actes i acords propis de la Junta de Govern són recurribles en reposició davant d'esta i, si és el cas, en alçada davant de l'Assemblea General.  
  
Article 81  
Contra les resolucions expresses o tàcites del Col·legi podran interposar-se els recursos previstos en la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, i/o els recursos que corresponguen en la via jurisdiccional contenciosa administrativa.  
  
Article 82  
Estan legitimats/ades per a recórrer contra els actes col·legials:  
a) Quan es tracte d'actes o acords amb efectes jurídics individualitzats, els titulars d'un dret subjectiu o d'un interés legítim.  
  
b) Quan es tracte d'actes o acords que afecten una pluralitat indeterminada de col·legiats/ades o el Col·legi en si mateix, qualsevol col·legiat/ada.  
  
DISPOSICIONS TRANSITÒRIES  
  
Primera  
El que preveu l'article 43.1 sobre torns de renovació de càrrecs no serà aplicable per a l'elecció de la primera Junta de Govern.  
El mandat del degà/ana, del secretari/ària i del tresorer/a de la primera Junta de Govern serà de quatre anys i el de la resta dels membres de la Junta de Govern serà de dos anys, i no es tindrà en compte este primer mandat breu als efectes de renovació de càrrecs.  
  
Segona  
Les antiguitats previstes en l'article 42.1 no seran aplicables per a l'acte de constitució del Col·legi i la seua Junta de Govern ni per a la primera renovació de vicedegans/anes i diputats/ades, però sí per a les successives renovacions que es produïsquen.  
  
Tercera  
La Comissió Deontològica es constituirà, d'acord amb el que preveu l'article 59, en la primera Assemblea General que es convoque.  
  
Quarta  
El requisit d'antiguitat de l'article 59.1 no serà exigible per a la primera constitució de la Comissió, sinó a partir de la primera renovació de la Comissió Deontològica.  
  
Quinta  
La Comissió Deontològica aprovarà, en el primer exercici del seu mandat, el seu propi Reglament de funcionament, en el que es regularà la forma d'elecció dels seus membres.  
  
DISPOSICIÓ FINAL  
  
Estos estatuts entraran en vigor l'endemà del dia que es publique en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 7293, del 11-06-2014 (2014/4997)

RESOLUCIÓN de 7 de mayo de 2014, del director general de Justicia, por la que se resuelve inscribir al Colegio Oficial de Criminólogos de la Comunitat Valenciana y sus estatutos en el Registro de Colegios Profesionales y de Consejos Valencianos de Colegios Profesionales de la Comunitat Valenciana, y se dispone su publicación.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   7293

Fecha DOGV
:   11-06-2014

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2014/4997

CVE


Fecha del documento
:   07-05-2014

Organismo emisor
:   Conselleria de Gobernación y Justicia

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Gobernación y Justicia](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 7 de mayo de 2014, del director general de Justicia, por la que se resuelve inscribir al Colegio Oficial de Criminólogos de la Comunitat Valenciana y sus estatutos en el Registro de Colegios Profesionales y de Consejos Valencianos de Colegios Profesionales de la Comunitat Valenciana, y se dispone su publicación. [2014/4997]  
Visto el expediente de inscripción colegial instruido a instancia del Colegio Oficial de Criminólogos de la Comunitat Valenciana, para su inscripción y la de sus Estatutos, en el Registro de Colegios Profesionales y de Consejos Valencianos de Colegios Profesionales de la Comunitat Valenciana, atendiendo a los siguientes  
  
Hechos  
  
Primero. Mediante Ley 2/2013, de 4 de julio, de la Generalitat, se creó el Colegio Oficial de Criminólogos de la Comunitat Valenciana (DOCV núm. 7064, de 10 de julio) estableciéndose en su disposición transitoria única, apartado 2.º, que «La Asamblea Constituyente, en el plazo de seis meses desde la aprobación de los estatutos provisionales, elaborará y aprobará los estatutos definitivos del Colegio Oficial de Criminólogos de la Comunitat Valenciana [?]». Asimismo su apartado 3.º dispone que «El acta de la Asamblea Constituyente se remitirá a la consellería competente en materia de colegios profesionales, e incluirá la composición de sus órganos de gobierno y los Estatutos del colegio, para que verifique su legalidad y consecuente inscripción registral y publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana».  
  
Segundo. En fecha 9 de enero 2014, por el decano del Colegio Oficial de Criminólogos de la Comunitat Valenciana, se presentó escrito por el que se presentaban los estatutos del mismo en el Registro de Colegios Profesionales y de Consejos Valencianos de Colegios Profesionales de la Comunitat Valenciana. Complementando el mismo mediante sendos escritos de 3 y 4 de marzo de 2014.  
  
Tercero. No reuniendo los requisitos establecidos al efecto, con fecha 11 de marzo de 2014, por el Servicio de Entidades Jurídicas, de la Consellería de Gobernación y Justicia se formuló requerimiento para que subsanará su petición.  
  
Cuarto. Tras la oportuna subsanación, en fecha 24 de abril de 2014, el Colegio Oficial de Criminólogos de la Comunitat Valenciana presentó la redacción definitiva de sus estatutos. Los estatutos definitivos del Colegio fueron aprobados por la Asamblea General del mismo de fecha 14 de diciembre de 2013, según certificado de 8 de enero de 2014 y ratificados según certificación librada el día 23 de abril de 2014 por el secretario del Colegio, con el visto bueno del decano.  
  
Quinto. El texto de los estatutos figura como anexo a la presente resolución, dándose aquí por reproducido.  
  
  
Fundamentos de derecho  
  
Primero. La documentación aportada contiene todos los extremos exigidos por la Ley 6/1997, de 4 de diciembre, de Consejos y Colegios Profesionales de la Comunitat Valenciana, y por el Decreto 4/2002 de 8 de enero, por el que se aprueba el reglamento de desarrollo de la misma, para proceder a la inscripción del citado colegio en el Registro de Colegios Profesionales y de Consejos Valencianos de Colegios Profesionales de la Comunitat Valenciana.  
  
Segundo. Asimismo, revisados los estatutos del Colegio Oficial de Criminólogos de la Comunitat Valenciana, estos contienen todas las determinaciones exigidas por el artículo 10 de la citada Ley 6/1997, de 4 de diciembre, de Consejos y Colegios Profesionales de la Comunidad Valenciana.  
  
Tercero. El texto estatutario ha sido aprobado con los requisitos y formalidades previstos en dicho artículo y en los propios estatutos del Colegio.  
  
Cuarto. El expediente ha sido tramitado por el Servicio de Entidades Jurídicas, adscrito a la Dirección General de Justicia de la Consellería de Gobernación y Justicia, competente por así disponerlo el artículo 6.1 de la citada Ley 6/1997, teniendo en cuenta lo previsto por la Disposición Final del Decreto 4/2002, de 8 de enero, en virtud de las atribuciones que tiene conferidas por el Decreto 179/2012, de 14 de diciembre, del Consell, por el que se establece la estructura orgánica básica de la Presidencia y de las consellerías de la Generalitat, y por el Decreto 194/2012, de 21 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Consellería de Gobernación y Justicia, modificado por el Decreto 35/2014, de 7 de marzo.  
Vistos el artículo 36 de la Constitución y el artículo 49.1.22ª del Estatuto de Autonomía de la Comunitat Valenciana; la Ley 2/1974, de 13 de febrero, de Colegios Profesionales, con sus modificaciones posteriores, en sus preceptos básicos; la Ley 6/1997, de 4 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Consejos y Colegios Profesionales de la Comunidad Valenciana; el Decreto 4/2002, de 8 de enero, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el reglamento de desarrollo de esta última; y demás disposiciones complementarias de pertinente aplicación, se dicta la siguiente resolución  
  
Primero  
Inscribir al Colegio Oficial de Criminólogos de la Comunitat Valenciana en el Registro de Colegios Profesionales y de Consejos Valencianos de Colegios Profesionales de la Comunitat Valenciana con el número 114 de la Sección Primera.  
  
Segundo  
Inscribir los estatutos del Colegio Oficial de Criminólogos de la Comunitat Valenciana en el Registro de Colegios Profesionales y de Consejos Valencianos de Colegios Profesionales de la Comunitat Valenciana.  
  
Tercero  
Publicar la presente resolución en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana  
  
Contra la presente resolución, que pone fin a la vía administrativa, se podrá interponer, potestativamente, recurso de reposición ante el mismo órgano que ha dictado el acto, en el plazo de un mes contado desde el día siguiente al de su notificación, o bien, recurso contencioso-administrativo ante la Sala de lo Contencioso Administrativo del Tribunal Superior de Justicia de la Comunitat Valenciana en el plazo de dos meses contados desde el día siguiente al de su notificación. Todo ello de conformidad con lo establecido en los artículos 116 y 117 de la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, del Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común, y en los artículos 10, 14, y 46 de la Ley 29/1998, de 13 de julio, reguladora de la Jurisdicción Contencioso Administrativa, sin perjuicio de que se utilice cualquier otra vía que se considere oportuna.  
  
Valencia, 7 de mayo de 2014.- El director general de Justicia: Julián Ángel González Sánchez.  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
Estatutos del Colegio Oficial de Criminólogos  
de la Comunitat Valenciana  
  
PREÁMBULO  
  
La Criminología puede definirse como aquella ciencia que estudia los comportamientos delictivos y las reacciones sociales frente a ellos. En el primer apartado, se incluye tanto el estudio del delincuente como de la víctima. Mientras que los análisis criminológicos del delincuente pretenden descubrir el conjunto de factores de variada índole que nos permita explicar el inicio, desarrollo y finalización de las actividades delictivas, en el caso de la víctima interesa tanto profundizar en aquellas circunstancias que facilitan y previenen su victimización, como en todas aquellas medidas tendentes a su recuperación social y emocional, incluyendo su papel dentro del sistema de justicia.  
Según la definición anterior en su segundo apartado, el análisis criminológico se ocupa de un conjunto muy amplio de comportamientos humanos y de reacciones sociales de rechazo, de variada naturaleza. Algunas conductas delictivas dañan gravemente a otras personas (el homicidio o la violación, por ejemplo), mientras que otras tienen una menor entidad. La reacción social más extrema consiste en la persecución formal de los delitos a través de la justicia penal. Sin embargo, existen también otros mecanismos de control social del delito, llamados informales, relacionados con las familias, los amigos, el vecindario, o los medios de comunicación.  
De acuerdo con la definición propuesta, el objeto sustantivo de la Criminología es, por tanto, un cruce de caminos en el que convergen ciertas conductas humanas, las delictivas, que afectan a determinadas personas o a la sociedad en su conjunto (las víctimas), y ciertas reacciones sociales frente a tales conductas. La confluencia de estas dos dimensiones principales encuadra el espacio científico de la Criminología:  
1) La dimensión comportamiento delictivo es una magnitud conductual, de acción. Esta dimensión criminológica tiene, sin duda, un referente normativo ineludible, la ley penal, que define qué comportamientos en una sociedad van a ser considerados delictivos. El referente legal especifica el extremo de mayor gravedad en la magnitud comportamiento, delimitando un sector de acciones que van a ser objetivo prioritario de atención criminológica, los delitos. Sin embargo, el análisis criminológico de esta primera dimensión no se agota en los delitos establecidos por la ley penal. Por el contrario, la necesidad de comprender la génesis de los comportamientos delictivos dirige la atención de la Criminología hacia dos conjuntos de elementos no delictivos: a) hacia todas aquellas conductas infantiles y juveniles problemáticas o antisociales que pueden ser predictoras de la posterior delincuencia (entre ellas el absentismo escolar, la violencia infantil y juvenil, las fugas del hogar, etc.), y b) hacia los diversos factores de riesgo biopsicológicos y sociales, facilitadores de la conducta delictiva.  
2) La dimensión reacción social es una magnitud fundamentalmente valorativa, de aceptación o rechazo de ciertos comportamientos (aunque tiene también, como es lógico, implicaciones para la acción o re-acción de los ciudadanos frente al delito). Su extensión abarca desde la mera desaprobación y el control paterno de algunas conductas infantiles o juveniles inapropiadas (mediante regañinas o pequeños castigos), hasta la intervención de los sistemas de justicia penal establecidos por las sociedades para el control legal de los delitos (leyes penales, policía, tribunales, prisiones, etc.). Así pues, al igual que el comportamiento delictivo, la dimensión reacción social posee un polo inferior y otro superior. En el polo inferior se encuentran los mecanismos de control social informal (la familia, la escuela, el vecindario, los medios de comunicación, etc.). El polo superior lo delimitan los controles formales del estado. La Criminología se ocupa también de estudiar el funcionamiento de todos estos sistemas sociales que responden a la conducta delictiva, o a ciertas conductas y factores de riesgo que se hallan asociados con la conducta infractora. Y analiza también los efectos que los mecanismos de control producen sobre el comportamiento delictivo.  
Según lo razonado hasta aquí, el concepto criminológico de comportamiento delictivo es diferente del concepto jurídico de delito, del que se ocupa el derecho penal. El derecho penal presta atención exclusivamente a aquellos comportamientos concretos tipificados como delitos. Su perspectiva es por definición estática: analiza acciones específicas realizadas en un momento dado. Tales acciones son confrontadas a un tipo delictivo, legalmente previsto, con el propósito de comprobar si determinada conducta encaja en la norma penal, si un comportamiento dado puede ser considerado o no delito. Por el contrario, la Criminología no se halla tan estrechamente vinculada a concretas acciones delictivas ni al código penal presente. Contempla y estudia el comportamiento humano desde una perspectiva más amplia. Su punto de partida es que un hecho delictivo aislado solo puede ser adecuadamente comprendido si lo relacionamos con otros factores y comportamientos previos del mismo individuo, que no necesariamente tienen que ser delictivos.  
En conclusión, la Criminología posee un objeto de estudio sustantivo y propio que es diferente de los objetos de otras ciencias sociales y jurídicas, ya sea por la amplitud de sus análisis, ya sea por sus pretensiones, ya sea por su método. El área de conocimiento científico delimitada por las magnitudes comportamiento delictivo y reacción social constituye el objeto distintivo del análisis criminológico. Ninguna otra ciencia social o jurídica tiene en su punto de mira científico la intersección entre conductas delictivas y valoraciones y reacciones sociales frente a tales conductas. De esta manera, la Criminología claramente posee una sólida entidad científica, ni menor ni mayor que otras ciencias sociales, y un objeto de estudio sustantivo y genuino.  
Por último, deben traerse a colación las siguientes palabras contenidas en la exposición de motivos de la Ley 2/2013, de 4 de julio, de la Generalitat Valenciana, de Creación del Colegio Oficial de Criminólogos de la Comunitat Valenciana:  
«El interés público en la creación del citado colegio profesional se fundamenta en que la intervención profesional de criminólogos, en diversos campos, supone de hecho una importante intervención en ámbitos sensibles a los más elementales derechos de los ciudadanos, como pueden ser el honor, la intimidad personal y familiar, la propia imagen, el libre desarrollo de la personalidad o la libertad y seguridad de las personas, tanto en relación con mayores de edad como con menores.  
A su vez, los análisis criminológicos pueden dar lugar a políticas públicas más o menos represivas o severas, articuladas a través de medidas penales y policiales de grave incidencia en la vida de los ciudadanos. Entre ellas, las evaluaciones de riesgo y peligrosidad, los dictámenes sobre tendencias o dinámicas delictivas, el análisis sobre elementos criminógenos y evaluaciones de reincidencia, las propuestas de sanciones u opción entre diversos mecanismos sancionatorios, la valoración de irregularidades en el cumplimiento de penas y medidas y el dictamen recomendando el mantenimiento de estas o su sustitución por otras más gravosas, y las intervenciones en procesos de mediación de adultos y menores.  
Además, cabe destacar, en el presente caso, que los estudios de criminología no vieron la forma de título oficial sino a raíz de las directrices generales establecidas por el Real Decreto 858/2003, de 4 de julio, siendo la primera promoción de licenciados/as la del año 2006. No obstante, hasta entonces proliferaron títulos diversos y de muy distinta calidad y solvencia que solo tienen en común apelar a la Criminología en su denominación, pudiendo dar lugar a un panorama profesional de personas con formaciones muy diversas y con frecuencia deficitarias, que puedan arrogarse en público y ante las instituciones la condición de criminólogo/a sin estar cualificados por un título oficial. Lo que aconseja, en suma, que el colectivo, al constituirse en colegio profesional, esté sometido a unas normas deontológicas y de control, propio de estas corporaciones de derecho público.»  
  
  
TÍTULO I  
DISPOSICIONES GENERALES  
  
Artículo 1  
El Colegio Oficial de Criminólogos de la Comunitat Valenciana es una corporación de derecho público, amparada por la Ley y reconocida por el Estado, con personalidad jurídica propia y plena capacidad para el cumplimento de sus fines.  
  
Artículo 2  
1. El ámbito territorial del Colegio es el de la Comunitat Valenciana.  
2. El domicilio del Colegio estará ubicado en Valencia, por razones geográficas e institucionales, en la calle Antonio Sacramento, 7-dcha-2.º-5.ª (46013).  
  
Artículo 3  
El Colegio Oficial de Criminólogos de la Comunitat Valenciana integra en su ámbito territorial a quienes poseen la titulación prevista en la Ley 2/2013, de 4 de julio, de la Generalitat, de Creación del Colegio Oficial de Criminólogos de la Comunitat Valenciana, de licenciatura en Criminología, grado en Criminología o titulación equivalente o que la sustituya.  
  
Artículo 4  
Este colegio oficial se regirá por los presentes estatutos, por los reglamentos corporativos que se desarrollen y por los acuerdos tomados por sus órganos de gobierno de acuerdo con las respectivas competencias atribuidas en las normas estatales y autonómicas. Los acuerdos, decisiones y recomendaciones del Colegio observarán los límites de la Ley 15/2007, de 3 de julio, de Defensa de la Competencia.  
  
Artículo 5  
Este colegio oficial se relacionará directamente con las administraciones públicas, en el marco establecido por la legislación correspondiente.  
  
  
TÍTULO II  
FINES Y FUNCIONES  
  
CAPÍTULO I  
Fines y funciones  
  
Artículo 6  
Son fines esenciales del Colegio Oficial de Criminólogos de la Comunitat Valenciana: la ordenación del ejercicio de la actividad profesional, la representación institucional exclusiva de la profesión en su ámbito territorial, la observancia de los principios jurídicos, éticos y deontológicos, la formación permanente de las personas colegiadas, así como la defensa de los intereses profesionales de las mismas.  
El Colegio fomentará la promoción y desarrollo técnico y científico de la profesión, la solidaridad profesional y el servicio de la profesión a la sociedad.  
  
Artículo 7  
Para el cumplimento de sus fines, el Colegio ejercerá las siguientes funciones:  
1. Ostentar la representación institucional que establezcan las leyes para el cumplimiento de sus fines.  
2. Cuantas funciones redunden en beneficio de la protección de los intereses de la ciudadanía, consumidores y personas usuarias de los servicios de sus colegiados.  
3. Colaborar con la administración pública mediante la realización de estudios, emisión de informes, elaboración de estadísticas y otras actividades relacionadas con sus funciones, que pueden serles solicitados o acuerden formular por propia iniciativa. Así como estudiar los proyectos de ley y disposiciones de cualquier otro rango que se refieran a las condiciones del ejercicio de la profesión, incluso titulación requerida, e incompatibilidades, elevando, en su caso, el oportuno informe al Organismo que corresponda.  
4. Ostentar la representación y defensa de la profesión ante la administración, instituciones, tribunales, entidades y particulares, con legitimación para ser parte en cuantos litigios afecte a los intereses profesionales y ejercitar el derecho de petición conforme a ley, sin perjuicio de lo dispuesto en la legislación sobre Colegios Profesionales.  
5. Participar, en materia de competencia de la profesión en los consejos u órganos consultivos de la administración de acuerdo con la normativa vigente en cada caso.  
6. Estar representado en los patronatos universitarios.  
7. Participar en la elaboración de los planes de estudio e informar de las normas de organización de los centros docentes correspondientes a la profesión y mantener permanente contacto con los mismos, preparando la información necesaria para facilitar el acceso a la vida profesional de los/las nuevos/as profesionales.  
8. Facilitar a los tribunales, conforme a las leyes, la relación de personas colegiadas que pudieran ser requeridas para intervenir como peritos en los asuntos judiciales o designarlos por sí mismo, según proceda.  
9. Regular, organizar y promover actividades y servicios comunes de interés para los/las colegiados/as, de carácter profesional, formativo, cultural, asistencial y de previsión y otros análogos, proveyendo el sostenimiento económico mediante las medidas necesarias.  
10. Encargarse del cobro de las percepciones, remuneraciones u honorarios profesionales cuando el/la colegiado/a lo solicite libre y expresamente, en los casos en que el Colegio tenga creados los servicios adecuados y en las condiciones que se determinen en los estatutos del Colegio.  
11. Adoptar las medidas conducentes a evitar el intrusismo profesional.  
12. Organizar cursos u otras actividades para la formación profesional de las personas colegiadas, cuya asistencia será facultativa.  
13. Cumplir y hacer cumplir a los/las colegiados/as las leyes generales y especiales y los estatutos profesionales y reglamentos de régimen interior, así como las normas y decisiones adoptadas por los órganos colegiales en materia de su competencia.  
14. Mantener regularmente informados a los/las colegiados/as de las actividades desempeñadas, así como de cualquier cuestión que pudiera serles de interés.  
15. Administrar la economía colegial, repartiendo equitativamente las cargas mediante la fijación de cuotas y aportaciones, con las facultades de recaudación y gestión necesarias.  
16. Organizar y promover la investigación científica en el terreno profesional.  
17. Impulsar la publicación y difusión de estudios y publicaciones que traten de temas o investigaciones profesionales.  
18. Cuantas otras funciones le atribuyen las disposiciones legales o redunden en beneficio de los intereses profesionales de los/las colegiados/as.  
19. Procurar la armonía y colaboración entre los/las Colegiados/as, impidiendo la competencia desleal entre ellos/as.  
20. Intervenir en los procedimientos de arbitraje y mediación, en aquellos conflictos que por motivos profesionales se susciten entre colegiados/as o en los que el Colegio sea designado para administrar arbitraje, todo ello de acuerdo con la normativa vigente.  
21. Actuar en el ámbito de la mediación, como corporaciones de derecho público para la resolución de conflictos con carácter extrajudicial en los términos previstos por la legislación vigente.  
22. Emitir informes y dictámenes, de carácter no vinculante, en procedimientos judiciales o administrativos en los que se susciten cuestiones relativas a honorarios profesionales.  
23. Evacuar el informe preceptivo sobre los proyectos de normas del Gobierno Valenciano que afecten a la profesión.  
24. Dar apoyo a la persona colegiada en las actividades que esta emprenda para promover la acción asociada de individuos, grupos y comunidades afectados por una problemática social al objeto de lograr su participación activa para transformar su situación.  
25. Ordenar la actividad profesional de las personas colegiadas en el ámbito de sus competencias, velando por la ética y dignidad profesional y por el respeto debido a los derechos de los particulares, y ejercer la facultad disciplinaria en el orden profesional y colegial.  
26. Atender las solicitudes de información sobre las personas colegiadas y sobre las sanciones firmes impuestas a ellas, así como las peticiones de inspección o investigación que les formule cualquier autoridad competente de un estado miembro de la Unión Europea en los términos previstos en la Ley 17/2009, de 23 de noviembre, sobre el libre acceso a las actividades de servicios y su ejercicio, en particular, en lo que se refiere a que las solicitudes de información y de realización de controles, inspecciones, e investigaciones estén debidamente motivadas y que la información obtenida se emplee únicamente para la finalidad para la que se solicitó.  
27. Llevar los registros de sociedades profesionales en los términos previstos en la Ley 2/2007, de 15 de marzo, de Sociedades Profesionales.  
28. Elaborar los códigos deontológicos de la profesión en el ámbito de sus respectivas competencias de conformidad con las leyes.  
  
  
  
  
  
CAPÍTULO II  
Principios de gestión del Colegio Oficial de Criminólogos  
  
Artículo 8  
1. La organización colegial de los/las criminólogos/as dispondrá de una web para que, a través de la ventanilla única prevista en la Ley 17/2009, de 23 de noviembre para el libre acceso a las actividades de servicio y su ejercicio, los profesionales puedan realizar los trámites necesarios para la colegiación, su ejercicio y su baja en el Colegio, a través de un único punto, por vía electrónica y a distancia.  
A través de la citada ventanilla, los/las profesionales podrán:  
a) Obtener los formularios necesarios y la información suficiente para el acceso a la actividad profesional y su ejercicio.  
b) Presentar la documentación y solicitudes necesarias, incluyendo las que se exijan para la colegiación.  
c) Conocer el estado de tramitación de los procedimientos en que se acredite la calidad de la persona interesada y recibir notificaciones referidas a los actos de trámite preceptivos y la resolución de los mismos.  
Los expedientes disciplinarios podrán notificarse a través de la ventanilla Única solo cuando no fuera posible por otros medios y sin perjuicio de documentar las actuaciones de manera fehaciente.  
d) La organización colegial, a través de su web, podrá convocar a las personas colegiadas, a las asambleas generales ordinarias y extraordinarias y comunicarles la actividad, tanto pública como privada realizada por el colegio profesional.  
2. A través de la ventanilla única, con el fin de garantizar los derechos de los consumidores y personas usuarias, la organización colegial ofrecerá de forma gratuita la siguiente información:  
a) Acceso al registro de personas colegiadas actualizado, con inclusión de, al menos los siguientes datos: nombre y apellidos de los/las profesionales colegiados/as, número de colegiación, títulos oficiales que posean, domicilio profesional y situación de habilitación profesional.  
b) Acceso al Registro de Sociedades Profesionales con los contenidos previstos por el artículo 8 de la Ley 2/2007, de 15 de marzo, de Sociedades Profesionales.  
c) Información sobre las vías de reclamación y los recursos que podrán interponerse en caso de conflicto entre un consumidor o usuario y una persona colegiada o el colegio profesional.  
d) Información sobre los datos de las asociaciones de consumidores y usuarios/as a las que los/las destinatarios/as de los servicios profesionales pueden dirigirse para obtener asistencia.  
e) Información sobre el contenido de los códigos deontológicos profesionales.  
  
Artículo 9.  
El colegio profesional deberá atender las quejas y reclamaciones presentadas por las personas colegiadas. El Colegio habrá de determinar los procedimientos a seguir en estos casos mediante la aprobación de reglamentos internos a los que dará la debida publicidad.  
  
Artículo 10  
1. El Colegio Profesional dispondrá de un servicio de atención a las personas consumidoras o usuarias que tramitará y resolverá las quejas y reclamaciones referidas a la actividad profesional de las personas colegiadas que formulen las personas consumidoras y usuarias que contraten servicios profesionales o las asociaciones y organizaciones de consumidores/as y usuarios/as en su representación o defensa de sus intereses.  
  
2. El colegio profesional, a través de este servicio de atención a las personas consumidoras o usuarias, resolverá sobre la queja o reclamación según proceda: informando sobre el sistema extrajudicial de resolución de conflictos, remitiendo el expediente a los órganos colegiales competentes para instruir expediente informativo o disciplinario, archivando o adoptando cualquier otra decisión conforme a derecho.  
3. La regulación de este servicio de atención a las personas consumidoras o usuarias habrá de prever la presentación de quejas y reclamaciones por vía electrónica y a distancia.  
  
Artículo 11  
1. Las organizaciones colegiales están sujetas al principio de transparencia en su gestión. Cada una de ellas vendrá obligada a elaborar una memoria anual que contendrá la información siguiente:  
a) Informe anual de gestión económica, incluyendo los gastos de personal desglosados y especificando las retribuciones, si las hubiere, de las personas que componen la Junta de Gobierno en razón de su cargo.  
b) Importe de las cuotas percibidas desglosadas por conceptos y por el tipo de los servicios prestados, así como los criterios para su cálculo y aplicación.  
c) Información agregada y estadística relativa a los procedimientos informativos y sancionadores en su fase de instrucción o que hayan alcanzado firmeza, de acuerdo, en todo caso, con la legislación en materia de protección de datos de carácter personal.  
d) Información agregada y estadística relativa a quejas y reclamaciones presentadas por las personas consumidoras o usuarias o sus organizaciones representativas, así como sobre su tramitación y los motivos de estimación o desestimación de la queja o reclamación, con respeto, en todo caso, a la normativa de protección de datos de carácter personal.  
e) Modificaciones en el contenido de los códigos deontológicos.  
f) Normas sobre incompatibilidades y situaciones de conflicto de intereses en que se encuentren los/las componentes de la Junta de Gobierno.  
2. La Memoria Anual deberá hacerse pública a través de la web dentro del primer semestre de cada año.  
  
  
TÍTULO III  
DEL EJERCICIO DE LA PROFESIÓN   
Y DE LAS PERSONAS COLEGIADAS  
  
CAPÍTULO I  
Las competencias de los criminólogos  
  
Artículo 12  
Las competencias de los criminólogos son las siguientes:  
1. La recogida y sistematización de información válida sobre la delincuencia, a partir de diversas fuentes, tales como cuestionarios de autoinforme, encuestas de victimización, datos policiales, judiciales, penitenciarios, etc. También para la obtención de información, paralela a la anterior, sobre miedo al delito y percepción pública sobre seguridad ciudadana.  
2. El análisis matemático, numérico y gráfico, de las cifras de la delincuencia y de la percepción de inseguridad, y su presentación pública en términos técnicos coherentes, comprensibles e interpretables.  
3. La interpretación de la prevalencia delictiva y de la evolución de las cifras de la delincuencia, a la luz de la investigación y teorías criminológicas vigentes.  
4. La evaluación y descripción de los factores de riesgo que influyen sobre individuos y contextos concretos, incrementando la probabilidad de comisión de delitos. O dicho de otro modo, la evaluación técnica del riesgo delictivo.  
5. La explicación científica del inicio y desarrollo de las carreras delictivas individuales, a partir de considerar la confluencia en los sujetos de factores de riesgo, individuales, sociales y ambientales.  
6. El análisis y la predicción del riesgo de repetición de los delitos, o reincidencia delictiva, lo que puede tener gran relevancia para la gestión más adecuada y eficiente de los riesgos asociados a las decisiones judiciales, para la administración de las instituciones juveniles, y para la organización y funcionamiento de las prisiones u otros sistemas de ejecución de penas y medidas judiciales.  
7. La mejor comprensión y explicación, a través de las teorías criminológicas generales, de los fenómenos criminales a nivel de los vecindarios y barrios, ciudades, regiones o países.  
8. Los análisis comparativos de la criminalidad (global, o bien la correspondientes a ciertas tipologías) entre diversos contextos, territorios o poblaciones.  
9. La evaluación y emisión de informes técnicos sobre perfiles de categorías específicas de delincuentes, como puedan ser delincuentes violentos, agresores sexuales, maltratadores, traficantes de drogas, etc., en cualesquiera de los momentos del proceso penal o de ejecución de la sentencia, si es requerido para ello, en tareas como predicción de la reincidencia, análisis del hecho criminal, valoración de sistemas de control y propuestas de actividades de tratamiento.  
10. La colaboración con los diversos cuerpos oficiales y con los tribunales en tareas de investigación criminal.  
11. El análisis de lugares y contextos de alta concentración de delitos, y, sobre la base de los conocimientos de la criminología ambiental, la especificación de los factores sociales y situacionales que favorecen la delincuencia.  
12. La creación, aplicación y evaluación de iniciativas y proyectos de prevención del comportamiento infractor y antisocial en los ámbitos de mayor influencia sobre los adolescentes y jóvenes, tales como las familias, las escuelas y otras instituciones formativas, los contextos vecinales, los marcos deportivos, los lugares de ocio y el uso de las nuevas tecnologías de la información.  
13. El diseño, aplicación y evaluación de programas innovadores de prevención de los delitos en contextos adultos, incluyendo el comercio y los negocios, las transacciones bancarias, las relaciones de pareja, las interacciones sexuales, los lugares de trabajo, las áreas de ocio, los contextos urbanos, etc.  
14. La aplicación y evaluación de intervenciones y tratamientos sólidos con delincuentes juveniles y adultos, tanto en instituciones como en la comunidad.  
15. El asesoramiento, orientación y ayuda en un sentido amplio a las víctimas de los delitos, incluyendo tanto el tránsito por el proceso penal como la asistencia en su recuperación emocional y social.  
16. La elaboración y diseño, en colaboración con los poderes públicos, de programas de política criminal.  
17. Desarrollar su actividad en los equipos de valoración y protección integral en relación con la violencia de género y doméstica.  
18. La elaboración de estudios, valoraciones e informes en materia de seguridad vial, con incidencia en tráfico, siniestralidad y conductas infractoras al volante.  
  
Artículo 13  
Las competencias profesionales de los criminólogos pueden ser de gran utilidad para las instituciones y en los contextos siguientes:  
a) Organismos municipales de análisis y gestión de la seguridad urbana.  
b) Departamentos de interior o gobierno de las comunidades autónomas.  
c) Fuerzas y cuerpos de seguridad, así como en la seguridad privada.  
d) Ministerios con competencias en materia de seguridad, educación, salud y prevención general.  
e) Juzgados y tribunales de justicia.  
f) Instituciones y programas juveniles.  
g) Servicios sociales en relación con familias y barrios en riesgo.  
h) Centros de internamiento de menores infractores y, en general, instituciones y programas conectados con el campo de la justicia juvenil.  
i) Prisiones y otras instituciones de ejecución de penas y medidas de privación de libertad para sujetos adultos.  
j) Servicios de tratamiento de delincuentes juveniles y adultos.  
k) Servicios de atención, ayuda y tratamiento de víctimas de los delitos y servicios de mediación en los diferentes ámbitos jurisdiccionales.  
l) Organismos de preparación de las reformas legales en materia de prevención y represión del delito y en instituciones encargadas de hacer valoraciones o diagnósticos relacionados con la violencia y la delincuencia.  
  
CAPÍTULO II  
El ejercicio de la profesión  
  
Artículo 14  
Podrán incorporarse al colegio, voluntariamente, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 4 de la Ley 2/20013, de 4 de julio, de la Generalitat, de creación del Colegio Oficial de Criminólogos de la Comunitat Valenciana, en igualdad de derechos corporativos, quienes reúnan los requisitos de titulación legalmente previstos.  
  
Artículo 15  
Son requisitos para el ejercicio de la profesión:  
a) Hallarse en posesión del título legalmente previsto.  
b) No hallarse incapacitado/a legalmente.  
c) No hallarse inhabilitado/a o suspendido/a, en virtud de sentencia firme, para el ejercicio de la profesión.  
d) No hallarse bajo sanción disciplinaria de suspensión del ejercicio profesional o expulsión de cualquier otro colegio.  
  
Artículo 16  
1. Para adquirir la condición de colegiado/a será necesaria la presentación de la solicitud a la Junta de Gobierno del Colegio y presentar los documentos siguientes:  
a) Acreditación de la mayoría de edad.  
b) Título profesional, fotocopia compulsada del mismo o, en su caso, certificación académica acreditativa de la terminación de los estudios, con resguardo del pago de los derechos de expedición del título, hasta la entrega de este, momento en él que deberá presentarlo en el Colegio para su registro.  
Los/las profesionales cuyo título de Criminólogo haya sido expedido por otros estados miembros de la Unión Europea deberán acompañar, además del respectivo título académico, la correspondiente resolución de reconocimiento del mismo para el ejercicio de la profesión en España. En los casos de títulos expedidos por países no miembros de la Unión Europea, acompañaran el correspondiente título de convalidación de sus estudios con los de licenciado o graduado en Criminología.  
c) Será necesario que la persona interesada satisfaga la cuota de inscripción que determine el Colegio que en ningún caso podrá superar el coste de tramitación. En el caso de que el/la solicitante ya hubiese estado inscrito/a en otro colegio de diferente ámbito territorial, será suficiente que aporte certificación de este último, acreditativa del período de colegiación y del pago de las cuotas que le hubiesen correspondido en tal período. El certificado se remitirá de un colegio a otro, poniéndolo en conocimiento del Consejo General.  
La Junta de Gobierno acordará la admisión, siempre que se cumplan los requisitos señalados, en el plazo máximo de 30 días.  
d) La adquisición de la condición de colegiado/a se hará efectiva mediante la correspondiente resolución expresa del Colegio, previa constatación del cumplimiento de los requisitos previstos en el apartado 1 de este artículo.  
e) En los casos de desplazamiento temporal de un profesional de otro estado miembro de la Unión Europea, se estará a lo dispuesto en la normativa vigente recogida en el Real Decreto 1837/2008, de 8 de noviembre, por el que se incorporan al ordenamiento jurídico español la Directiva 2005/36/CE, del Consejo, de 20 de noviembre de 2006, relativas al reconocimiento de cualificaciones profesionales, así como a determinados aspectos del ejercicio de la profesión de abogado.  
2. La Junta de Gobierno podrá denegar la colegiación en los siguientes casos:  
a) Por carecer de la titulación requerida.  
b) Por haberse dictado sentencia firme contra el/la interesado/a que le condene a inhabilitación para el ejercicio profesional.  
Contra el acuerdo denegatorio de colegiación, que habrá de comunicarse al interesado/a debidamente razonado, cabe recurso de reposición ante la Junta de Gobierno, en el plazo de treinta días. La Junta de Gobierno resolverá el recurso en el plazo no superior a 30 días.  
  
Contra el acuerdo denegatorio definitivo podrá recurrir el/la interesado/a ante la Jurisdicción Contencioso-administrativa.  
  
Artículo 17  
La condición de colegiado/a se perderá:  
a) Baja voluntaria de la persona interesada presentando la correspondiente solicitud dirigida a la presidencia de la Junta de Gobierno del Colegio a la que deberá acompañarse documento que acredite el cese o baja en el ejercicio de la profesión.  
b) No satisfacer durante el plazo de un año el pago de las cuotas colegiales, previo requerimiento de pago y audiencia del/de la colegiado/a.  
c) Ser condenado/a por sentencia firme que lleve aparejada la inhabilitación del ejercicio profesional, en tanto no quede extinguida la correspondiente responsabilidad.  
d) Ser sujeto de sanción disciplinaria firme de expulsión del Colegio.  
La pérdida de la condición de colegiado/a por las causas expresadas en los apartados a, b, c y d deberá ser comunicada por escrito al interesado/a, con acuse de recibo, momento en el que surtirá efecto.  
  
Artículo 18  
La reincorporación al Colegio se regirá por las mismas normas que la incorporación, debiendo acreditar el/la solicitante, en su caso, el cumplimiento de la sanción, cuanto este haya sido el motivo de su baja.  
  
Artículo 19  
La Junta de Gobierno podrá proponer a la Asamblea General el nombramiento de miembro de honor del colegio a las personas que, por sus merecimientos científicos, técnicos o profesionales, hayan contribuido al desarrollo de la profesión o de la criminología en general.  
  
CAPÍTULO III  
Derechos y deberes de los colegiados y colegiadas.  
Regulación del secreto profesional  
  
Sección primera  
Derechos y deberes de los/las colegiados/as  
  
Artículo 20  
Son derechos de los/las colegiados/as:  
a) Ejercer la profesión de criminólogo con plena libertad, dentro del marco jurídico, deontológico y estatutario.  
b) Participar como elector/a y como elegible, en cuantas elecciones se convoquen en el Colegio, intervenir de modo activo en la vida del Colegio, ser informado/a y participar con voz y voto en la Asamblea General.  
c) Ser asistido/a, asesorado/a y defendido/a por el Colegio, de acuerdo con los medios de que este disponga y en las condiciones que reglamentariamente se fijen, en cuantas cuestiones se susciten con motivo del ejercicio profesional.  
d) Participar, dentro del respeto al resto de personas colegiadas, del uso y disfrute de los bienes y servicios del Colegio en las condiciones estatutariamente establecidas.  
e) Formar parte de las comisiones o secciones que se establezcan.  
f) Beneficiarse de las actividades y servicios comunes de interés para las personas colegiadas de carácter profesional, formativo, cultural, asistencial y de prevención.  
g) Ser representado por la Junta de Gobierno del Colegio, cuando necesiten presentar reclamaciones fundadas a las autoridades, Tribunales y entidades oficiales o particulares, siempre que sean consecuencia del ejercicio profesional.  
h) Formular ante la Junta de Gobierno las quejas, peticiones y sugerencias que considere oportuno.  
i) Recibir información regular sobre la actividad colegial y de interés profesional.  
j) Examinar los libros de contabilidad y de actas del Colegio, previa solicitud, así como de recabar la expedición de certificaciones de aquellos acuerdos que le afecten personalmente.  
k) Guardar secreto profesional y obtener la protección del Colegio Profesional en el uso y mantenimiento del secreto profesional.  
l) Promover actuaciones de los órganos de gobierno por medio de iniciativas formuladas en los términos estatutarios.  
m) Crear grupos de trabajo de intereses específicos, con sometimiento en todo caso a los órganos de gobierno.  
n) Remover a los/las titulares de los órganos de gobierno mediante votos de censura.  
  
Artículo 21  
Son deberes de los/las colegiados/as:  
a) Ejercer su profesión de acuerdo con la ética profesional.  
b) Guardar secreto profesional, sin perjuicio de las comunicaciones interprofesionales encaminadas al correcto tratamiento de los casos.  
c) Cumplir las normas corporativas, así como los acuerdos adoptados por los órganos de gobierno del Colegio.  
d) Satisfacer las cuotas y demás cargas corporativas, ordinarias o extraordinarias, de acuerdo con lo establecido en los estatutos.  
e) Comunicar al Colegio los cambios de residencia o domicilio, en el plazo de 30 días.  
f) Desempeñar diligentemente los cargos para los que fuera elegido/a, y cumplir los encargos que los órganos de gobierno del Colegio puedan encomendarles.  
g) Participar activamente en la vida colegial, asistiendo a las asambleas y a las comisiones a las que sea convocado/a.  
h) Cooperar con la Junta de Gobierno y facilitar información en los asuntos de interés profesional en que sea requerido/a, así como en aquellos otros que las personas colegiadas consideren oportuno.  
i) No perjudicar los derechos profesionales o corporativos de otros/as colegiados/as.  
j) Notificar al Colegio cualquier acto de intrusismo profesional o ejercicio ilegal de la profesión de que tuvieran conocimiento para que este adopte las medidas necesarias en su evitación.  
k) Llevar con la máxima lealtad las relaciones con el Colegio y con los/as demás colegiados/as.  
l) Comparecer ante los órganos colegiales cuando sean requeridos para ello.  
m) Cualesquiera otros deberes que deriven de los Estatutos del Colegio o de las prescripciones jurídicas, éticas o deontológicas vigentes en cada momento.  
  
Sección segunda  
Del secreto profesional  
  
Artículo 22  
El secreto profesional es un derecho y un deber del y de la criminólogo/a; derecho y deber que permanecen incluso después de haber cesado la prestación de los servicios profesionales.  
  
Artículo 23  
El/la criminólogo/a debe guardar secreto de todo lo que las personas usuarias/clientes le transmitan y confíen, así como de lo que conozca en su ejercicio profesional. Tanto la recogida como la comunicación de datos deben ser restringidas a las necesidades de la intervención profesionales.  
  
Artículo 24  
La información que le sea requerida al profesional a efectos estadísticos, de planificación, evaluación de programas u otros, debe facilitarla sin los datos identificativos de las personas usuarias/clientes.  
  
Artículo 25  
Los sistemas de información de los datos contenidos en fichas, historias, expedientes e informes sociales, deben garantizar el derecho a la intimidad de la persona usuaria, siendo el acceso a la citada información, restringido a los/las profesionales directamente implicados/as en la práctica profesional.  
  
Artículo 26  
La interrupción o finalización de la relación profesional o la muerte de la persona usuaria/cliente, no exime al criminólogo/a, del deber de guardar el secreto profesional.  
  
Artículo 27  
El/la criminólogo/a que se encuentre en situación de sufrir una perturbación por el mantenimiento del secreto profesional, debe comunicarlo por escrito a la junta de gobierno de su colegio oficial para obtener la defensa y protección colegial en el uso del secreto dentro de su actuación profesional.  
  
Artículo 28  
No se vulnera el secreto profesional en los siguientes supuestos:  
a) Por la realización de la actividad profesional en equipo, siempre que lo que se revele sea necesario para la intervención profesional.  
b) En la relación y colaboración del y de la criminólogo/a con profesionales de distinto ámbito técnico o de otras disciplinas, siempre que dicha colaboración se produzca en el marco de la intervención profesional.  
c) Si con el mantenimiento del secreto profesional se produjera un perjuicio a la persona usuaria/cliente, por causa de su incapacidad física o psíquica, o se dañaran los intereses de terceros declarados incapaces o no.  
d) Para evitar una lesión notoriamente injusta y grave que la guarda del secreto profesional pudiera causar al/a la profesional o a un tercero.  
e) Cuando el/la profesional fuera relevado del secreto profesional por el propio usuario/cliente o sus herederos. Dicho acto de relevo deberá constar por escrito.  
En los casos contemplados en los casos c y d del presente artículo, los/las criminólogos/as deben ser relevados/as de la guarda del secreto profesional por la junta de gobierno del colegio oficial donde se hallen colegiados/as, previo asesoramiento de la comisión deontológica, cuando la haya.  
  
  
TÍTULO IV  
DE LOS ÓRGANOS DE GOBIERNO DEL COLEGIO  
  
CAPÍTULO I  
Generalidades  
  
Artículo 29  
1. Son órganos de dirección y control del Colegio Oficial de Criminólogos de la Comunitat Valenciana:  
a) Asamblea General de Colegiados/as.  
b) Junta de Gobierno.  
c) El decano/a.  
2. Son órganos auxiliares de la Junta de Gobierno:  
a) Las demarcaciones territoriales en cada una de las tres provincias valencianas, que recibirán el nombre de juntas provinciales.  
b) La Comisión Deontológica.  
c) Las secciones o comisiones de trabajo.  
  
Artículo 30  
Territorialmente, la estructura organizativa del Colegio Oficial de Criminólogos de la Comunitat Valenciana comprende dos niveles:  
a) La estructura de Comunitat, compuesta por las tres provincias valencianas.  
b) La estructura provincial, compuesta por las demarcaciones territoriales constituidas en cada provincia.  
  
CAPÍTULO II  
De la asamblea general de personas colegiadas  
  
Artículo 31  
1. La Asamblea General de personas colegiadas, válidamente constituida, será el órgano supremo y soberano del Colegio Oficial de Criminólogos de la Comunitat Valenciana, y los acuerdos y resoluciones adoptadas en la misma serán de obligado cumplimiento.  
2. Todas las personas colegiadas que estén incorporadas con anterioridad a la fecha de la convocatoria podrán asistir, con voz y voto, a las reuniones de la Asamblea General.  
3. El voto en Asamblea General es indelegable.  
  
Artículo 32  
La Asamblea General de personas colegiadas es el órgano soberano y tiene competencia para conocer de cualquier asunto no atribuido a otros órganos colegiales por este Estatuto, y en concreto, los siguientes:  
a) Definir los principios organizativos y establecer las líneas profesionales a desarrollar.  
b) Recibir para su análisis, debate y aprobación, los informes de gestión de la Junta de Gobierno y aprobar los programas de actuación y la política profesional.  
c) Adoptar los acuerdos relativos a la representación, gestión y defensa de los intereses del Colegio y de las personas colegiadas.  
d) Elegir a los miembros de la Junta de Gobierno y decidir sobre las mociones de censura que pudieran presentarse, en su caso.  
e) Elegir a los miembros de la Comisión Deontológica y revocar su nombramiento, así como la aprobación del código deontológico profesional.  
f) Fijar las cuotas que hayan de satisfacer las personas colegiadas, según se regule en estos Estatutos.  
g) Aprobar los presentes estatutos y sus modificaciones, los Reglamentos corporativos que los desarrollen, así como cualquier otro documento que regule el funcionamiento de los órganos del Colegio.  
h) La adquisición y enajenación de los bienes inmuebles del Colegio.  
i) Cuantas competencias le atribuyan los presentes estatutos y cualquier otra que de forma reglamentaria se someta a debate y votación de la Asamblea General.  
  
Artículo 33  
Las asambleas generales pueden ser ordinarias y extraordinarias.  
  
Artículo 34  
Se celebrará Asamblea General ordinaria en el último cuatrimestre de cada año, y contendrá, como mínimo, el siguiente orden del día:  
1.º. Informe del decano/a sobre los acontecimientos más importantes con relación al Colegio que hayan tenido lugar durante el año.  
2.º. Examen y votación de la cuenta general de ingresos y gastos del ejercicio anterior, así como la aprobación de los presupuestos para el ejercicio siguiente.  
3.º. Lectura, discusión y votación de los asuntos que se consignen en la convocatoria.  
4.º. Ruegos y preguntas.  
  
Artículo 35  
1. Toda asamblea general distinta a la prevista en el artículo anterior tendrá la consideración de extraordinaria.  
2. Se convocará Asamblea General extraordinaria con punto único del orden del día para los casos de aprobación, modificación y derogación de los Estatutos, y para el voto de censura a la Junta de Gobierno o cualquiera de sus miembros.  
  
Artículo 36  
1. La Asamblea General ordinaria será convocada por la Junta de Gobierno con una antelación mínima de tres meses a la fecha de su realización.  
2. La Asamblea General extraordinaria será convocada por la Junta de Gobierno con una antelación mínima de un mes a la fecha de su realización, cuando lo solicite un número de personas colegiadas que representen al menos el veinte por ciento del censo de las ejercientes, salvo que se proponga una moción de censura, en cuyo caso el porcentaje mínimo será del treinta y tres por ciento. En la solicitud se expresarán los asuntos concretos que hayan de ser tratados en la Junta.  
3. En ambos casos, la documentación referente a las juntas debe estar a disposición de las personas colegiadas, en la Secretaría del Colegio, en un plazo de 20 días antes para la Asamblea General ordinaria, y de diez días para la extraordinaria.  
4. La Asamblea General Extraordinaria solicitada por las personas colegiadas de acuerdo con lo previsto en el punto segundo de este artículo, deberá celebrarse en el plazo máximo de dos meses contados desde la entrada de la solicitud en el Registro del Colegio.  
  
Artículo 37  
1. La Convocatoria de Asamblea General, con su correspondiente Orden del día, se fijará en el tablón de anuncios del Colegio en el plazo de tres días hábiles desde su convocatoria.  
2. También se comunicará por escrito o medios telemáticos a todas las personas colegiadas en la semana siguiente de la convocatoria.  
  
Artículo 38  
1. La Asamblea General quedará válidamente constituida cualquiera que sea el número de asistentes, siempre que haya sido debidamente convocada, excepto para los siguientes supuestos:  
a) Cuando la Junta tenga por objeto la aprobación, modificación o derogación del estatuto del Colegio, para la válida constitución de la misma se requerirá la asistencia de la mitad más una de las personas colegiadas con derecho a voto. Si no se alcanzare dicho quórum, se celebrará nueva Asamblea General en la que no se exigirá quórum especial alguno.  
En la convocatoria se podrá señalar día y hora para la celebración de esta segunda Asamblea General, en el plazo máximo de los cinco días hábiles siguientes a la primera convocatoria.  
b) Cuando la Junta tenga por objeto el voto de censura a la Junta de Gobierno o a alguno de sus miembros, la solicitud de su convocatoria expresará con claridad las razones en que se funde. La Junta habrá de celebrarse dentro de los dos meses siguientes a la presentación de la solicitud, y no se podrán tratar en la misma más asuntos que los expresados en la convocatoria. Para la válida constitución de la Junta se requerirá la asistencia de la mitad más una de las personas del censo colegial con derecho a voto.  
2. El decano o decana presidirá la Asamblea General y dirigirá los debates, concediendo y retirando el uso de la palabra, pudiendo advertir a las personas colegiadas que se excedan en sus intervenciones, que no se ciñan a la cuestión debatida o que falten al respeto o a la consideración debidos al Colegio, a la Junta de Gobierno, o al resto de personas colegiadas o que alteren en cualquier otra forma el desarrollo de la Junta. En tales supuestos, la Presidencia, si la persona interviniente no modificare su actitud tras ser advertida, podrá acordar su expulsión de la sala.  
3. En los debates se concederán turnos a favor y en contra por cada proposición o asunto que se trate, a discreción de la presidencia, quien, además, podrá conceder intervenciones para rectificaciones o por alusiones, que deberán ceñirse a la causa concreta que las motive.  
4. Una vez debatidas las propuestas, serán sometidas a votación conjunta o separadamente.  
  
Artículo 39  
1. Hasta un mes antes de la celebración de la Asamblea General ordinaria o quince días antes de la Asamblea General extraordinaria, se podrán presentar a la misma las proposiciones o enmiendas referidas a los asuntos incluidos en el orden del día, que serán sometidos a deliberación y votación.  
2. Las proposiciones deberán presentarse por escrito y firmadas por un número de colegiados no inferior al cinco por ciento del censo, a cuyo efecto, en la propia convocatoria se especificará el mismo a estos efectos.  
3. Las enmiendas se presentarán por escrito y firmadas por el enmendante o enmendantes, pudiendo presentarse individualmente.  
  
Artículo 40  
1. Las asambleas generales adoptarán sus acuerdos por mayoría simple de votos de los asistentes.  
2. La votación se realizará a mano alzada, salvo que el 10 % de los asistentes acuerde que sea nominal o secreta.  
3. No obstante lo dispuesto en el apartado anterior, las personas colegiadas podrán emitir su voto por correo, cumpliendo las normas reguladoras del mismo.  
Por excepción, cuando el objeto de la Junta sea el voto de censura a la Junta de Gobierno o a alguno de sus miembros la votación será secreta.  
4. La Junta de Gobierno someterá a aprobación de la Asamblea General las normas que regulen el voto por correo. Dichas normas deberán garantizar el carácter personal, directo y secreto del sufragio activo.  
5. En la medida que los avances tecnológicos lo permitan y de acuerdo con las disponibilidades de medios materiales y personales del Colegio, la Junta de Gobierno someterá a aprobación de la Asamblea General las normas que regulen el voto por medios electrónicos, telemáticos o informáticos. Dichas normas deberán garantizar el carácter personal, directo y secreto del sufragio activo.  
  
CAPÍTULO III  
De la Junta de Gobierno  
  
Artículo 41  
La Junta de Gobierno, órgano rector del Colegio de Criminólogos de la Comunitat Valenciana, se compondrá de nueve miembros: un decano/a, tres vicedecanos/as provinciales, un secretario/a, un tesorero/a y tres vocales que se denominan diputados provinciales. El secretario/a y el tesorero/a deberán pertenecer a juntas provinciales distintas y distinta de la que proceda el decano. Los tres diputados serán, cada uno, de una junta provincial distinta.  
  
Artículo 42  
1. El decano y otros miembros de la Junta de Gobierno serán elegidos entre personas colegiadas residentes en la demarcación del Colegio, que al ser proclamados candidatos, acrediten las siguientes antigüedades mínimas de colegiación:  
- Para decano/a y vicedecano/a, cuatro años.  
- Para los restantes miembros de la Junta de Gobierno, dos años.  
2. Los candidatos no podrán estar incursos en ninguna de las siguientes situaciones:  
a) Estar condenados por sentencia firme que lleve aparejada la inhabilitación o suspensión para cargos públicos, en tanto estas subsistan.  
b) Haber sido disciplinariamente sancionados en cualquier Colegio profesional, mientras no hayan sido rehabilitados.  
c) Ser miembros de órganos rectores de otro Colegio Profesional.  
d) No hallarse al corriente de las cargas colegiales.  
  
Artículo 43  
1. Los cargos de la Junta de Gobierno, que no serán remunerados, tendrán una duración de cuatro años, pudiendo ser reelegidos sus miembros al finalizar su mandato. La renovación de la Junta de Gobierno se realizará de forma que no afecte a todos los componentes a la vez, para facilitar la existencia de continuidad en su funcionamiento.  
2. La elección del decano, secretario y tesorero se efectuará por la Asamblea General mediante votación a la que podrá presentarse el colegiado/a que reúnan los requisitos de los artículos anteriores.  
3. Las vacantes que pudieran producirse en la Junta se cubrirán por el órgano que lo hubiese designado por el tiempo que quedara para agotar el mandato de la persona a quien sustituya.  
4. Provisionalmente por designación de la propia Junta de Gobierno, con un colegiado perteneciente a la misma junta provincial, hasta la celebración de la siguiente Asamblea General, que confirmará a los designados provisionalmente, por el tiempo que quedara para agotar el mandato de la persona a quien sustituyan.   
5. En cualquier momento, la Junta de Gobierno podrá proponer a la Asamblea General la ampliación del número de sus integrantes, para garantizar la representatividad en su composición.  
  
Artículo 44  
1. La Junta de Gobierno se reunirá una vez al mes, excepto en el mes de agosto y en casos justificados, y cuantas veces sea convocada por el decano/a, por propia iniciativa, o a petición de cinco de sus miembros.  
2. La convocatoria la realizará el secretario/a por orden del decano/a, mediante escrito remitido con una antelación mínima de siete días salvo en supuestos de urgencia, expresando lugar, día y hora de la reunión y asuntos a tratar.  
3. Para que la Junta de Gobierno quede válidamente constituida será necesaria la concurrencia de la mayoría numérica de los miembros que la integren, salvo en los supuestos que requieran quórum especial de asistencia.  
4. Los acuerdos se tomarán por mayoría simple de votos emitidos, excepto los supuestos que requieran mayorías cualificadas.  
5. En caso de que en la votación se produjera un empate, decidirá el voto del Decano/a.  
  
Artículo 45  
1. La asistencia a las reuniones de la Junta de Gobierno será obligatoria, salvo que en la convocatoria se prevea la posibilidad de utilización de medios telemáticos de comunicación por parte de los miembros de la Junta.  
2. Los miembros de la Junta de Gobierno, incluido el decano/a, serán cesados por la misma por la falta de asistencia injustificada a tres sesiones consecutivas de la Junta de Gobierno, o a cinco alternativas en el término de un año.  
  
Artículo 46  
1. La Junta de Gobierno tiene competencias para aquellas materias no atribuidas específicamente a la Asamblea General, y además:  
a) La dirección y gestión del Colegio para el cumplimiento de los fines, funciones y facultades de este, y en general, para la consecución de todos los cometidos y asuntos corporativos que no correspondan a la Asamblea General.  
b) La representación judicial y extrajudicial del Colegio, con facultades de delegación y apoderamiento.  
c) La designación de las comisiones y ponencias encargadas de preparar dictámenes, informes o estudios, o de dictar laudos o arbitrajes, así como el establecimiento de los correspondientes turnos de colegiados para este fin o para la emisión de dictámenes solicitados por la autoridad judicial.  
d) La preparación de las asambleas generales, la ejecución de sus acuerdos y la gestión de los cometidos encargados por aquellas.  
e) La formación del presupuesto de ingresos y gastos del Colegio, de las cuentas anuales y del cierre del ejercicio económico, y de cuanto concierne a la gestión económica de la Corporación.  
f) La recaudación de las cuotas colegiales y de los demás ingresos ordinarios o extraordinarios del Colegio y el ejercicio de las acciones precisas para ello.  
g) El cobro de las percepciones y remuneraciones profesionales en ejecución de los convenios suscritos por el Colegio con las Administraciones o entidades públicas, así como el cobro de las remuneraciones particulares de las personas colegiadas, siempre a petición expresa de estas, si el Colegio estableciera un servicio con este fin.  
h) La defensa de los derechos y del prestigio de las personas colegiadas y de la profesión de criminólogo/a, así como velar por la libertad e independencia de las personas colegiadas en el ejercicio de la profesión.  
i) La convocatoria de consultas a las personas colegiadas en aquellos asuntos de interés y trascendencia para la profesión.  
j) La exigencia a las personas colegiadas, a los órganos y al personal del Colegio del cumplimiento de los deberes colegiales, de las normas legales, reglamentarias y estatutarias, y de los acuerdos adoptados por los órganos rectores del Colegio.  
k) La admisión de nuevas colegiaciones.  
l) La llevanza del Registro de Personas Colegiadas y del Registro de Sociedades Profesionales, practicando las inscripciones, cancelaciones y notas que procedan.  
m) La contratación del personal del Colegio y de las colaboraciones o prestaciones de servicios que sean precisas para su buena marcha y gestión.  
n) La persecución del intrusismo profesional.  
o) Crear las secciones y comisiones de personas colegiadas que interesen a los fines del Colegio, confiriéndoles las facultades que estime procedentes. Las comisiones serán presididas por el decano/a, pudiendo este delegar en cualquier miembro de la Junta de Gobierno.  
p) Organizar e informar a las personas colegiadas de las actividades de carácter profesional, cultural y formativo de perfeccionamiento profesional, así como de servicios asistenciales, de previsión y otros de análogo interés.  
q) El ejercicio de todas las funciones atribuidas por las disposiciones legales reguladoras de los colegios profesionales, o que se dicten sobre cuestiones que les afecten, y las demás que se establecen en estos estatutos.  
La Junta de Gobierno podrá delegar el ejercicio de estas funciones en personas colegiadas o en comisiones, siempre que la función sea legalmente delegable y bajo la responsabilidad, en todo caso, de la propia Junta de Gobierno.  
2. Corresponde a la Junta de Gobierno el ejercicio de la potestad disciplinaria de las personas colegiadas, en ejecución de la resolución adoptada por la Comisión Deontológica y de Garantías, salvo que el imputado sea miembro de la Junta de Gobierno, en cuyo caso esa potestad será ejercida por la Asamblea General, a propuesta de la citada comisión.   
3. Las funciones señaladas en las letras j, k y l del apartado 1 anterior podrán ser delegadas en el Secretario del Colegio, quien dará cuenta a la Junta de Gobierno de las resoluciones adoptadas en la primera reunión de esta. La delegación podrá ser revocada en cualquier momento.  
En el supuesto de que el Secretario hubiera admitido una solicitud de colegiación que no cumpliera los requisitos legales y estatutarios, podrá ser revisada por la Junta de Gobierno y anulada conforme a las normas generales sobre el régimen de anulación de los actos de las administraciones públicas.  
4. Con relación a los tribunales de justicia, la administración pública y otros organismos, son funciones de la Junta de Gobierno:  
a) Procurar una permanente y fluida relación con los órganos y funcionarios de la administración.  
b) Amparar y defender, cuando lo estime procedente, a las personas colegiadas en el ejercicio de la profesión o con motivo de esta.  
c) Informar sobre los proyectos de disposiciones de carácter general sometidos a la consideración del Colegio.  
d) Ejercitar los derechos y acciones contra las personas y organismos que entorpezcan el libre ejercicio de la criminología.  
e) Colaborar con las administraciones públicas en materias de sus respectivas competencias.  
5. La Junta de Gobierno podrá emitir dictámenes, evacuar consultas, mediar y dictar laudos. Los derechos económicos que perciba por estas actuaciones se ingresarán en la caja del Colegio.  
  
Artículo 47  
1. El mandato de la Junta de Gobierno será de cuatro años contados desde el día de su toma de posesión.  
2. Los miembros de la Junta de Gobierno, sean cuales fueran los cargos o vocalías desempeñadas en ella, solo podrán ser reelegidos consecutivamente para otro mandato. Agotado este último, o concluido por causas estatutarias, no podrán ser candidatos a una nueva elección para el mismo cargo ejercido en la Junta de Gobierno anterior hasta que no haya transcurrido un mínimo de cuatro años desde el momento de su cese.  
3. Para la elección o renovación parcial de los miembros de la Junta de Gobierno, que se hará en Asamblea General, los colegiados y colegiadas votarán al vicedecano y al diputado de la junta provincial donde se encuentren inscritos, salvo que la reglamentación de la junta provincial correspondiente confiera a esta la potestad de designarlos, en cuyo caso será ratificado por la Asamblea General.  
  
Artículo 48  
El mandato de los miembros de la Junta de Gobierno concluirá por las siguientes causas:  
a) Fallecimiento.  
b) Incapacidad manifiesta para el desarrollo de sus funciones apreciada por la propia Junta de Gobierno, sin perjuicio de los recursos del artículo 80.  
c) Dimisión o renuncia, que surtirá sus efectos inmediatamente después de finalizada la reunión en que se comunique dicha decisión.  
d) Pérdida de la condición de persona colegiada.  
e) Condena por sentencia judicial firme por la comisión de delitos dolosos o culposos, si en este último caso la sentencia impusiera la pena de privación de libertad o la de inhabilitación para el ejercicio de cargos públicos.  
f) Incompatibilidad declarada por la Asamblea General, por haberse aceptado después de la elección cargos o puestos directivos en las administraciones públicas, corporaciones de derecho público, partidos políticos, o entidades o empresas, públicas o privadas, que tengan intereses contrapuestos a los del Colegio.  
Los acuerdos de la Asamblea General declarando la incompatibilidad conllevarán, asimismo, la imposibilidad para formar parte de candidaturas a la Junta de Gobierno, a no ser que la Asamblea General revoque el acuerdo adoptado en su día.  
g) Incumplimiento de sus deberes como miembros de la Junta de Gobierno y, en especial la reiterada falta de asistencia no justificada a las sesiones de la Junta de Gobierno, declarado por la propia Junta, de conformidad con lo establecido en el artículo 45 de los estatutos.  
  
CAPÍTULO IV  
Del decano/a y los miembros de la Junta de Gobierno  
  
Artículo 49  
El decano/a del Colegio Oficial de Criminólogos de la Comunitat Valenciana deberá estar colegiado. El decano/a del Colegio lo será también de la Junta de Gobierno y de la Asamblea General. El decano/a o, en su defecto, los vicedecanos/as por su orden, presidirá todas las reuniones de la Asamblea General y de la Junta de Gobierno a las que asista, y dirigirá sus deliberaciones.  
  
Artículo 50  
Le corresponden las siguientes funciones:  
a) Ostentar la representación máxima y el ejercicio de la capacidad de obrar del Colegio en el territorio de la Comunitat Valenciana, correspondiéndole el ejercicio de cuantos derechos, funciones y atribuciones se le reconocen en estos Estatutos.  
b) La representación en todos los actos, contratos, convenios o conciertos que celebre el Colegio, así como la representación en todas las relaciones que el Colegio mantenga con los poderes públicos, entidades y corporaciones, públicas o privadas, y con personalidades de cualquier orden. La representación del Colegio en la firma de conciertos, convenios o contratos que creen o puedan crear obligaciones directas al colegiado, exigirá la autorización de la Asamblea General.  
c) Convocar, presidir y levantar las reuniones de la Asamblea General, de la Junta de Gobierno y de las comisiones que presida, fijando el orden del día de acuerdo con lo establecido en estos Estatutos; mantener el orden y el uso de la palabra y decidir con su voto de calidad los empates en las votaciones no secretas, cuando la Junta se haya constituido con un número par de sus miembros.  
d) Proponer la creación de las comisiones o grupos de trabajo que estime necesarios para el mejor desarrollo de las funciones del Colegio, cuya constitución será aprobada por la Junta de Gobierno. Estas comisiones o grupos de trabajo serán presididos por el decano/a o miembro de la junta de Gobierno en quien delegue.  
e) Revisar y autorizar con su firma los otorgamientos de escrituras públicas, convenios, contratos, comunicaciones oficiales, actas y certificaciones que procedan. La firma de contratos podrá ser delegada en los vicedecanos/as o en el secretario/a del Colegio.  
f) Presidir las sociedades que puedan constituirse para la prestación de servicios y actividades en beneficio de los colegiados o del propio Colegio.  
g) Autorizar, conjuntamente con el tesorero, los pagos y los libramientos de fondos para el cumplimiento de las obligaciones del Colegio, pudiendo delegar esta función en otros miembros de la Junta de Gobierno, previo acuerdo de la misma.  
h) Examinar, intervenir y revisar la documentación de todos los departamentos y servicios del Colegio.  
i) Intervenir muy especialmente para mantener la armonía entre todos los colegiados y procurar que cualquier diferencia de carácter profesional que se suscite entre ellos se resuelva en el seno del Colegio.  
j) Otorgar mandatos, incluso especiales, a favor de procuradores de los Tribunales y abogados, o de otras personas, para el ejercicio de los derechos de todo orden que correspondan a la corporación.  
  
Artículo 51  
1. El Colegio contará con tres vicedecanos/as, cada uno en representación de una junta provincial, de la que ostentarán su presidencia, y sustituirán al decano/a en los casos de vacante, ausencia o enfermedad, o cualquier otra causa que impida el ejercicio de sus funciones, en orden rotatorio determinado por la propia Junta de Gobierno. Los vicedecanos podrán sustituirse entre sí en caso necesario y a petición del interesado.  
2. Las facultades y obligaciones de los vicedecanos/as, cuando sustituyan al Decano/a, serán las mismas que las de este. En todo caso, en los actos que adopten constará expresamente que actúan por sustitución estatutaria.  
3. Asimismo, los vicedecanos/as realizarán funciones de apoyo al decano/a, y se harán cargo de cuantas delegaciones este les hiciera, tanto de representación como ejecutivas, en beneficio del mejor funcionamiento colegial.  
  
Artículo 52  
1. El secretario del Colegio lo será, asimismo, de la Asamblea General y de la Junta de Gobierno.  
2. Sus funciones son las siguientes:  
a) Dar fe de los acuerdos de la Asamblea General y de la Junta de Gobierno, mediante el levantamiento de las oportunas actas y su transcripción a los libros correspondientes.  
b) Redactar, firmar y expedir certificaciones con el visto bueno del Decano.  
c) Redactar la memoria anual para la Asamblea General de Colegiados/as.  
d) Despachar la correspondencia, dirigir y custodiar los archivos, llevar el Registro de Personas Colegiadas, de títulos oficiales habilitantes para el ejercicio de la profesión de criminólogo, y de entrada y salida de documentos, así como el Registro de Sociedades Profesionales.  
e) Convocar las reuniones de la Asamblea General y de la Junta de Gobierno siempre que así se lo ordene el decano/a o quien estatutariamente le sustituya y cuidar de que las convocatorias reúnan los requisitos señalados en estos Estatutos.  
f) Mantener actualizada la relación de todas las disposiciones legales, reglamentarias y administrativas que afecten a la profesión.  
g) Proponer los oportunos asesoramientos para orientar a la Asamblea General, a la Junta de Gobierno y a las comisiones que puedan crearse, sobre el contenido de las normas vigentes relacionadas con los asuntos objeto de debate y decisión.  
h) Vigilar el cumplimiento de los requisitos y obligaciones señalados en estos estatutos para el funcionamiento del Colegio y de la Junta de Gobierno y para el desarrollo de las asambleas generales.  
  
Artículo 53  
1. El tesorero del Colegio desempeñará las siguientes funciones:  
a) Dirigir y autorizar la contabilidad del Colegio.  
b) Recibir los ingresos del Colegio.  
c) Formalizar las cuentas, balances y presupuestos que deban ser presentados a la Junta de Gobierno y a la Asamblea General.  
d) Formular los proyectos de presupuesto y de liquidación del ejercicio anual del Colegio, para que se someta a la aprobación de la Asamblea General.  
e) Intervenir en su más amplio sentido las cuentas que, dentro del Colegio, correspondan a las secciones y comisiones.  
2. En unión del decano/a, llevará la firma de la Tesorería ante toda clase de organismos, incluso el Banco de España, sin limitación alguna. Autorizará conjuntamente con el decano/a los libramientos para la inversión o manejo de fondos y cheques para el movimiento de las cuentas del Colegio, pudiendo ser sustituido en estas funciones conforme a lo previsto en los presentes estatutos, así como delegarlas, en su caso, en otros miembros de la Junta de Gobierno, previo acuerdo de la misma.  
  
Artículo 54  
1. Los vocales de la Junta de Gobierno, denominados diputados/as provinciales, participarán con voz y voto en las reuniones de la Junta de Gobierno.  
2. Sus funciones serán las siguientes:  
a) Formular propuestas a la Junta de Gobierno, notificándolas previamente al Secretario/a para que sean incluidas en el orden del día.  
b) Participar en las Comisiones de Trabajo que se constituyan, cuando fueren designados para ello.  
c) Informar por escrito de los asuntos que se les hubiere encomendado por la Junta de Gobierno.  
d) Ejercer la representación del Colegio de Criminólogos de la Comunitat Valenciana en actos privados o institucionales, cuando tal ejercicio haya sido expresamente delegado por el decano/a y los vicedecanos/as.  
  
CAPÍTULO V  
Otros órganos de gobierno  
  
Artículo 55  
Son órganos auxiliares de la Junta de Gobierno, previstos en el Artículo 29.2 de los presentes estatutos, las juntas provinciales, la Comisión Deontológica y de Garantías y las secciones o comisiones de trabajo que se creen.  
  
Artículo 56  
1. Dentro de cada provincia se podrá constituir una junta provincial, cuya estructura será aprobada por la Asamblea General, correspondiendo la composición a los integrantes de la propia Junta Provincial.  
2. La presidencia de la Junta Provincial será ostentada por el vicedecano/a de esa provincia, con las responsabilidades inherentes a su cargo y de conformidad con lo previsto en estos Estatutos.  
3. La Junta Provincial, a través de su presidente/a, podrá proponer a la Junta de Gobierno cualquier actuación que resulte de interés para las personas colegiadas en su provincia, así como la celebración de acuerdos y pactos institucionales con administraciones de dicha demarcación territorial.  
  
Artículo 57  
La Comisión Deontológica tiene como función primordial colaborar en el asesoramiento, consejo, orientación y ayuda a la Junta de Gobierno para el mejor cumplimiento de los deberes que impone el recto ejercicio de la profesión.  
  
Artículo 58  
La Comisión Deontológica, por propia iniciativa o a instancia de los órganos rectores del Colegio, podrá:  
a) Proponer la modificación de las normas deontológicas del Colegio y de toda norma ética profesional que afecte a los colegiados, cuya aprobación corresponderá en todo caso a la Asamblea General.  
b) El estudio y análisis de la legislación vigente en cada momento, dando la mayor difusión a las indicaciones u observaciones que considere necesarias u oportunas para lograr el mejor cumplimiento de la labor profesional.  
  
Artículo 59  
1. La Comisión Deontológica estará integrada por tres colegiados con al menos dos años de antigüedad en el Colegio, y por otras dos personas de reconocido prestigio profesional o académico, elegidos por la Asamblea General a propuesta de la Junta de Gobierno.  
2. La pertenencia a la Comisión Deontológica será incompatible con el ejercicio de cualquier otro cargo de la Junta de Gobierno.  
3. Los miembros de la Comisión Deontológica lo serán por un período de cuatro años ininterrumpidos, a cuyo término podrán ser renovados por otro período igual.  
4. En el caso de disolución de la Comisión Deontológica por cualquier causa, la Junta de Gobierno procederá a una nueva designación que deberá ser ratificada en la primera Asamblea General que se convoque.  
5. En caso de cese o renuncia de alguno de los miembros de la Comisión Deontológica, esta decidirá sobre la conveniencia de su sustitución, provisional o definitiva, proponiendo a la Junta de Gobierno que sea cubierta dicha vacante o que sea amortizada hasta la finalización del tiempo previsto para su actuación.  
6. Si por alguna causa justa fuera necesario, la Junta de Gobierno podrá destituir a cualquier miembro de la Comisión Deontológica, previa comunicación, y explicando a esta las causas que la mueven a tomar tal decisión.  
7. La Junta de Gobierno dará cuenta a la Asamblea General, en la primera reunión que esta celebre, de todas las decisiones que adopte conforme a lo dispuesto en este artículo.  
  
  
TÍTULO V  
RÉGIMEN DISCIPLINARIO  
  
Artículo 60  
Corresponde a la Junta de Gobierno el ejercicio de la potestad disciplinaria sobre las personas colegiadas.  
  
Artículo 61  
1. Serán sancionables todas las acciones y omisiones en que incurran los/las componentes del Colegio en el ejercicio profesional que se hallen tipificadas como falta en los presentes estatutos.  
2. Las infracciones se clasifican en leves, graves y muy graves.  
A) Son infracciones leves:  
a) La negligencia en el cumplimiento de los deberes profesionales y de las obligaciones colegiales.  
b) La falta de respeto hacia otras personas colegiadas.  
B) Son infracciones graves:  
a) El incumplimiento reiterado de la obligación de pago de las cuotas colegiales, siempre que sea requerido para ello.  
b) El incumplimiento reiterado de la obligación de pago de la tarifa que corresponda ingresar en el Colegio.  
c) El incumplimiento reiterado de la disciplina colegial.  
d) El incumplimiento de los acuerdos adoptados por los órganos de gobierno del Colegio o por el Consejo General de Colegios.  
e) La reincidencia de faltas leves. A tal efecto se entenderá por reincidencia la comisión de más de dos faltas en un período de tres meses consecutivos.  
C) Son infracciones muy graves:  
a) La comisión de delitos en cualquier grado de participación como consecuencia del ejercicio de la profesión.  
b) Atentar contra la dignidad o el honor de otros profesionales o colegiados.  
c) Atentar contra los intereses de los consumidores y usuarios en relación con los servicios profesionales prestados por los colegiados.  
d) El incumplimiento de las obligaciones deontológicas y deberes profesionales establecidos por norma legal o estatutaria.  
e) El encubrimiento del intrusismo profesional.  
f) La reincidencia de faltas graves. A tal efecto se entenderá por reincidencia la comisión de más de dos faltas graves en el período de un año.  
  
Artículo 62  
1. La comisión de los actos tipificados en el artículo anterior podrá determinar la imposición de las siguientes sanciones:  
A) Para las infracciones leves:  
a) Apercibimiento por escrito.  
b) Amonestación privada.  
B) Para las infracciones graves:  
a) Amonestación pública.  
b) Suspensión del ejercicio profesional por período máximo de seis meses.  
c) Privación temporal del derecho a desempeñar cargos corporativos por período máximo de un año.  
C) Para las infracciones muy graves:  
a) Suspensión de la condición de colegiado por período máximo de dos años.  
b) Expulsión del Colegio.  
2. En todo caso, deberá atenderse al principio de proporcionalidad entre la infracción cometida y la sanción a imponer.  
  
Artículo 63  
1. Las infracciones leves prescribirán a los seis meses, las graves a los nueve meses y las muy graves a los doce meses, a contar desde el día en que se produjeron los hechos que las motivaron.  
Interrumpirá la prescripción la iniciación, con conocimiento de el/la interesado/a, del procedimiento sancionador, reanudándose el computo del plazo de prescripción si el expediente sancionador estuviera paralizado durante un mes por causa no imputable a el/la presunto/a responsable.  
2. Las sanciones impuestas por infracciones leves prescribirán a los doce meses, las impuestas por infracciones graves a los quince meses y las impuestas por faltas muy graves a los dieciocho meses, a contar desde el día siguiente a aquel en que adquiera firmeza la resolución por la que se impone la sanción.  
Interrumpirá la prescripción la iniciación, con conocimiento de el/la interesado/a, del procedimiento de ejecución, volviendo a transcurrir el plazo si aquel está paralizado durante más de un mes por causa no imputable a el/la infractor/a.  
  
Artículo. 64  
1. Con anterioridad a la iniciación del procedimiento sancionador, se podrán realizar actuaciones previas con objeto de determinar con carácter preliminar si concurren circunstancias que justifiquen tal iniciación. En especial, estas actuaciones se orientarán a determinar, con la mayor precisión posible, los hechos susceptibles de motivar la incoación del procedimiento, la identificación de la persona o personas que pudieran resultar responsables y las circunstancias relevantes que concurran en unos y otros.  
2. Para la imposición de sanciones graves y muy graves será preceptiva la apertura de expediente sancionador, a cuyo efecto la Presidencia del Colegio designará, previo acuerdo de la Junta de Gobierno, un instructor, pudiendo recaer dicho nombramiento en cualquier persona colegiada.  
3. La apertura del expediente, que contendrá una relación sucinta de los hechos constitutivos de la infracción y de las sanciones que pudieran ser objeto de aplicación, deberá comunicarse personalmente a la persona interesada por los medios que acrediten debidamente su notificación, siendo cursada por el secretario de la Junta de Gobierno del Colegio Oficial, a fin de que evacue el correspondiente pliego de descargo en el plazo de cinco días hábiles desde su notificación, efectuando las alegaciones que estime pertinentes y aportando y proponiendo cuantas pruebas estime necesarias. En cualquier caso, la no formulación de dicho pliego no impedirá la ulterior tramitación del expediente.  
El plazo para la práctica de la prueba que sea propuesta en el pliego de descargo, vendrá determinado en función de los medios que resulten pertinentes en cada caso.  
4. Practicadas, en su caso, las pruebas propuestas por la persona interesada y las que de oficio haya solicitado el instructor, este elevará propuesta de resolución a la Junta de Gobierno, a fin de que dicte la oportuna resolución en el plazo máximo de 20 días.  
5. La imposición de las sanciones de apercibimiento y amonestación privada requerirán apertura de expediente sancionador que quedará circunscrito a las actuaciones de notificación de la falta y su posible sanción a la persona interesada, su audiencia mediante pliego de descargo conforme a las reglas contenidas en el apartado 3 de este artículo y ulterior resolución sin más trámite, por parte de la Junta de Gobierno.  
  
Artículo 65  
1. La resolución de la Junta de Gobierno, que será motivada y no podrá referirse a hechos distintos de los que sirvieron de base al pliego de cargos y a la propuesta de resolución, deberá comunicarse por escrito y personalmente a la persona interesada por los medios que acrediten debidamente su notificación, siendo cursada por el secretario de la Junta de Gobierno.  
En la adopción de dicha resolución no podrán intervenir el Instructor y cuantas otras personas hayan actuado en el expediente.  
2. Contra la resolución que ponga fin al expediente, la persona interesada podrá interponer recurso de alzada ante el Consejo General, en un plazo de 20 días naturales desde su comunicación.  
3. Agotados los recursos corporativos, la persona interesada podrá recurrir ante la jurisdicción contencioso-administrativa.  
  
Artículo 66.  
No requerirá la instrucción de expediente la baja de el/la colegiado/a por los motivos 2.a y 2.b del artículo 17.  
  
  
TÍTULO VI  
RÉGIMEN ECONÓMICO Y FINANCIERO  
  
Artículo 67  
El Colegio deberá contar con los recursos necesarios para el cumplimiento de sus fines, estando obligados/as los/las colegiados/as a contribuir a su sostenimiento en la forma reglamentaria.  
  
Artículo 68  
Son recursos económicos del Colegio:  
a) Las cuotas de inscripción de los/las colegiados/as  
b) Las cuotas ordinarias de los/las colegiados/as.  
c) Las cuotas extraordinarias que apruebe la Asamblea General.  
d) El porcentaje que sobre honorarios corresponde devengar a los/as colegiados/as por los trabajos profesionales que le encargue el Colegio.  
e) Los rendimientos de sus propios bienes y derechos, así como los que produzcan las actividades de toda clase que el mismo desarrolle.  
f) Los ingresos que el colegio pueda obtener por venta de publicaciones, impresos, suscripciones y expedición de certificaciones, así como por realización de dictámenes, funciones de asesoramiento y similares que le sean solicitados.  
  
Artículo 69  
Constituyen recursos extraordinarios del Colegio:  
a) Las subvenciones, donativos o cualquier clase de ayudas que les sean concedidas por las administraciones públicas, entidades públicas y privadas, y por los particulares.  
b) Los bienes y derechos de toda clase que por herencia, donación o cualquier otro título pasen a formar parte de sus patrimonios.  
c) Las cantidades que por cualquier concepto no especificado les corresponda percibir.  
  
Artículo 70  
La Asamblea General del Colegio, sobre propuesta de la Junta de Gobierno, fijará periódicamente la cuantía de la cuota de colegiación de las ordinarias y de las extraordinarias que eventualmente pueden aconsejar las necesidades del Colegio.  
  
Artículo 71  
Asimismo, la Junta de Gobierno fijará periódicamente la cuantía del porcentaje que sobre honorarios percibidos con arreglo al artículo 68.d deban abonar los/las colegiados/as.  
  
Artículo 72  
Con independencia de la competencia de el/la tesorero/a estarán a disposición de los/las colegiados/as que lo soliciten, así como de los/las miembros de la Junta de Gobierno, los estados de cuentas, comprobación de saldos y libro de inventarios de recursos extraordinarios.  
  
Artículo 73  
En caso de disolución del Colegio, la Junta de Gobierno, actuará como comisión liquidadora y ejecutará el acuerdo de la Asamblea General sobre el destino de los bienes sobrantes.  
  
  
TÍTULO VII  
RÉGIMEN JURÍDICO DE LOS ACTOS COLEGIALES  
  
Artículo 74  
1. Los actos y acuerdos de la Asamblea General y de la Junta de Gobierno son inmediatamente ejecutivos, salvo que en los mismos se establezca lo contrario y deberán ser publicados en la forma que se determine en el Reglamento de Régimen Interior, con la finalidad de que sean conocidos por todos/as los/as colegiados/as.  
2. No obstante, la eficacia de dichos actos y acuerdos quedará demorada cuando así lo exija el contenido de los mismos o se halle supeditada a su notificación.  
  
Artículo 75  
El archivo y conservación de actas de los diversos órganos colegiales, así como la documentación contable, se llevarán por los sistemas técnicos adecuados, siempre que garanticen suficientemente la autenticidad.  
  
Artículo 76  
Todos los actos del Colegio estarán sometidos en sus requisitos y efectos a la vigente ley de procedimiento administrativo.  
  
Artículo 77  
Son nulos de pleno derecho los siguientes actos de los órganos colegiales:  
a) Los que lesionen los derechos y libertades susceptibles de amparo constitucional.  
b) Los dictados por órganos manifiestamente incompetentes por razón de la materia o del territorio.  
c) Aquellos cuyo contenido sea imposible.  
d) Los que sean constitutivos de infracción penal o se dicten como consecuencia de esta.  
e) Los dictados prescindiendo total y absolutamente del procedimiento legal establecido para ello o de las normas que contienen las reglas esenciales para la formación de la voluntad de los órganos colegiales.  
f) Los actos expresos o presuntos contrarios al ordenamiento jurídico por los que se adquieren facultades o derechos cuando se carezca de los requisitos esenciales para su adquisición.  
g) Cualquier otro que se establezca expresamente en una disposición de rango legal.  
  
Artículo 78  
1. Serán anulables aquellos actos colegiales que incurran en cualquier infracción del ordenamiento jurídico, incluso la desviación de poder.  
2. No obstante, el defecto de forma solo determinará la anulabilidad cuando el acto carezca de los requisitos formales indispensables para alcanzar su fin o de lugar a la indefensión de las personas interesadas.  
  
3. La realización de actos fuera de tiempo establecido para ellos, solo implicará su anulabilidad cuando lo imponga la naturaleza del término o plazo.  
  
Artículo 79  
En el plazo de cinco días desde que tuviese conocimiento de un acto que considere nulo, la Junta de Gobierno deberá suspender el acto.  
  
Artículo 80  
Los actos y acuerdos propios de la Junta de Gobierno son recurribles en reposición ante la misma y, en su caso, en alzada ante la Asamblea General.  
  
Artículo 81  
Contra las resoluciones expresas o tácitas del Colegio podrán interponerse los recursos previstos en la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común, y/o los recursos que correspondan en la vía jurisdiccional contencioso-administrativa.  
  
Artículo 82  
Están legitimados/as para recurrir los actos colegiales:  
a) Cuando se trate de actos o acuerdos con efectos jurídicos individualizados, los titulares de un derecho subjetivo o de un interés legítimo.  
b) Cuando se trate de actos o acuerdos que afecten a una pluralidad indeterminada de colegiados/as o al Colegio en sí mismo, cualquier colegiado/a.  
  
DISPOSICIONES TRANSITORIAS  
  
 Primera  
Lo previsto en el artículo 43.1 sobre turnos de renovación de cargos no será de aplicación para la elección de la primera Junta de Gobierno.  
El mandato del decano, del secretario y del tesorero de la primera Junta de Gobierno será de cuatro años y el del resto de los miembros de la Junta de Gobierno será de dos años, no teniéndose en cuenta este primer mandato breve a efectos de renovación de cargos.  
  
Segunda  
Las antigüedades previstas en el artículo 42.1 no serán de aplicación para el acto de constitución del Colegio y su Junta de Gobierno ni para la primera renovación de vicedecanos y diputados, pero sí para las sucesivas renovaciones que se produzcan.  
  
Tercera  
La Comisión Deontológica se constituirá, conforme a lo previsto en el artículo 59, en la primera Asamblea General que se convoque.  
  
Cuarta  
El requisito de antigüedad del artículo 59.1 no será exigible para la primera constitución de la Comisión, sino a partir de la primera renovación de la Comisión Deontológica.  
  
Quinta  
La Comisión Deontológica aprobará, en el primer ejercicio de su mandato, su propio reglamento de funcionamiento, en el que se regulará la forma de elección de sus miembros.  
  
DISPOSICIÓN FINAL  
  
Los presentes estatutos entrarán en vigor al día siguiente de su publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML