Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9106, del 14-06-2021 (2021/5169)

Informació pública de l'aprovació de l'informe ambiental i territorial estratègic de la versió preliminar del Pla de reforma interior de la unitat d'execució número 18 del Pla general.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9106

Data del DOGV
:   14-06-2021

Secció del DOGV
:   V. ANUNCIS - A) ORDENAMENT DEL TERRITORI I URBANISME

Número del document
:   2021/5169

CVE


Data del document
:   10-05-2021

Organisme emissor
:   Ajuntament de Benicarló

Tipus de document
:   Anunci

Descriptors 

:   * [Benicarló](javascript:void(0))
    * [administració local](javascript:void(0))
    * [pla d'urbanisme](javascript:void(0))

Informació pública de l'aprovació de l'informe ambiental i territorial estratègic de la versió preliminar del Pla de reforma interior de la unitat d'execució número 18 del Pla general. [2021/5169]  
La Junta de Govern Local, en sessió número 11/2021, que va tenir lloc el dia 3 de maig de 2021, amb caràcter ordinari i en primera convocatòria, va adoptar, entre d'altres, el següent acord:  
  
Punt 2. Proposta d'emetre Informe Ambiental i Territorial Estratègic en relació amb la versió preliminar del Pla de reforma interior de la unitat d'execució número 18 del Pla general, presentada en data 18.02.2020 per la mercantil Harri Hegoalde 2, SAU (expedient 637815e).  
  
Se sotmet a consideració de la Junta de Govern Local l'informe proposta de la tècnica de gestió d'Urbanisme de data 21 d'abril de 2021, del següent tenor literal:  
«Relació de fets  
I. Vist que en data 18.02.2020, amb registre d'entrada en el Registre Electrònic de l'Administració de l'Estat (SIR) núm. 20012543250, VSM, (?) en nom i representació d'Harri Hegoalde 2, SAU, amb CIF núm. \*\*\*\*056\*\*, (...) presenta sol·licitud d'inici del procediment per a l'aprovació d'un Pla de reforma interior de la unitat d'execució núm. 18, de sòl urbà, del Pla general de Benicarló, a la qual acompanya esborrany del pla i document inicial estratègic, en el qual considera que resulta d'aplicació el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica (EATE).  
  
II. Vist que pel Decret del tinent d'alcalde delegat d'Urbanisme, de data 11.03.2020, es va resoldre admetre a tràmit la sol·licitud formulada per Harri Hegoalde 2, SAU, i remetre la documentació presentada al departament de Medi Ambient, a l'efecte de la instrucció i tramitació del procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica prèvia, prevista en els articles 50 i 51 de la LOTUP, i la seua resolució, competència que ha sigut delegada en la Junta de Govern Local, en virtut del Decret d'Alcaldia de data 22 d'octubre de 2019.  
III. Consultes realitzades:  
En data 20.04.2020 es va realitzar consulta als següents serveis municipals, a l'efecte de l'emissió del corresponent informe en relació amb les seues respectives competències: Turisme; Cultura; Patrimoni; Esports; Serveis Socials; Policia Local; Urbanisme; Promoció Econòmica; Participació Ciutadana. Així mateix, es va sol·licitar informe a l'OACSE (Organisme Autònom de Centres de Serveis Socials Especialitzats). Posteriorment, després de la finalització de la suspensió de terminis administratius establida a conseqüència de l'estat d'alarma, es va reiterar la petició d'informe en data 02.06.2020.  
  
Durant el període de consultes s'han emès els següents informes:  
  
  
Data Departament  
10.06.2020 OACSE  
02.12.2020 Comerç  
14.12.2020 Cultura  
20.12.2020 Urbanisme  
27.12.2020 Policia Local  
  
  
En data 11 de gener de 2021 se sol·licita l'emissió del corresponent informe al tècnic de Medi Ambient. No obstant això, en data 20 d'abril de 2021, aquest rebutja la tasca encomanada i al·lega que:  
«L'àrea de medi ambient es troba actualment en una situació de saturació per acumulació de treball amb una sèrie de tasques que han de ser resoltes amb directrius emeses d'urgència. Procedeix la priorització de tasques i aquesta no ha sigut identificada com a prioritària per l'òrgan competent, atès que a més es tracta d'una funció nouvinguda assignada a través de la LOTUP i que fa falta un procés d'informació i formació prèvia. Es procedeix, doncs, a rebutjar la vostra sol·licitud perquè no es quede sense impuls en una llista d'espera sense una expectativa de ser abordada a curt termini.»  
Fonaments de dret  
I. Legislació aplicable  
II. L'avaluació ambiental és l'instrument de prevenció que permet integrar els aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes i incorpora criteris de sostenibilitat que garantisquen una adequada prevenció dels impactes ambientals concrets que es puguen generar, al mateix temps que estableix mecanismes de correcció o compensació.  
III. Aquesta obligatòria avaluació de les repercussions de determinats plans i programes en el medi ambient es va establir per la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny de 2001; i la seua transposició a l'ordenament jurídic espanyol es materialitza en la Llei 21/2013, de 9 de desembre, de l'Estat, d'avaluació ambiental.  
IV. El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix en el seu article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que es preveu en la legislació d'avaluació ambiental.  
V. L'avaluació ambiental i territorial estratègica dels plans i programes s'arreplega en la nostra normativa autonòmica en la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (d'ara en avant LOTUP), que regula una tramitació ambiental i urbanística unificada, distingint dos tipus de procediments, ordinari i simplificat.  
  
VI. Òrgan ambiental municipal.  
La Llei 10/2015, de 29 de desembre, de mesures fiscals de gestió administrativa i financera i d'organització de la Generalitat, va modificar en el seu article 115 l'apartat c de l'article 48.c de la LOTUP, en el qual es regulen els supòsits en els quals l'òrgan ambiental i territorial serà l'ajuntament del terme municipal de l'àmbit del planejament objecte d'avaluació ambiental, traslladant la competència a l'ajuntament en els supòsits següents:  
a) En els instruments de planejament urbanístic que afecten únicament i exclusivament a l'ordenació detallada del sòl urbà definida així en la LOTUP.  
b) En els instruments de planejament urbanístic que, en el desenvolupament del planejament avaluat ambientalment, afecten únicament i exclusivament a l'ordenació detallada del sòl urbanitzable definida així en la LOTUP.  
c) En els instruments de planejament urbanístic que afecten únicament i exclusivament a l'ordenació estructural del sòl urbà que compte amb els serveis urbanístics efectivament implantats, sense modificar l'ús dominant en la zona establida en l'ordenació estructural.  
  
A conseqüència de la delegació de competències prevista en el citat article 115 s'ha fet necessari instrumentar un òrgan i un procediment municipal, destinat a efectuar l'anàlisi tècnica dels expedients d'avaluació ambiental i territorial formulats tant a iniciativa pública com privada, i a emetre els corresponents informes ambientals i territorials estratègics en el procediment d'avaluació ambiental estratègica simplificada al qual estan sotmesos plans i programes.  
  
Això va exigir constituir un òrgan ambiental i territorial municipal, que ha correspost a la Junta de Govern local segons resolució de delegació de l'Alcaldia de data 22.10.2019 (BOP de Castelló núm. 150, de 03.12.2019).  
VII. Procediment.  
VIII. El títol III de la LOTUP (art. 45 a 63) regula el procediment d'aprovació de tots els plans que requerisquen d'una avaluació ambiental i territorial estratègica. En aquest sentit, l'òrgan ambiental i territorial emetrà l'informe ambiental i territorial estratègic corresponent, determinant si l'avaluació ambiental i territorial d'un pla o d'un programa ha de ser de caràcter simplificada o ordinària, en funció del grau de significació dels efectes ambientals i territorials d'aquests.  
  
IX. En el procediment establit en l'article 48 de la LOTUP es distingeix entre òrgan promotor, substantiu i òrgan ambiental i territorial. L'òrgan promotor seria l'òrgan de l'Administració que inicia el procediment per a l'elaboració i adopció d'un pla o programa (el tinent d'alcalde amb delegació de competències en matèria d'Urbanisme). L'òrgan ambiental i territorial seria l'òrgan que realitza l'anàlisi tècnica dels expedients d'avaluació ambiental i territorial (la Junta de Govern Local), i l'òrgan substantiu seria l'òrgan de l'Administració pública que ostenta les competències per a aprovar el document de planejament (el Ple).  
X. Criteris per a determinar si un pla o programa ha de sotmetre's a avaluació ambiental i territorial.  
En l'annex VII de la LOTUP, es relacionen una sèrie de característiques definitòries dels plans i programes que poden determinar el seu sotmetiment a un procediment ordinari o simplificat, en particular:  
  
a) La mesura en què el pla o programa estableix un marc per a projectes i altres activitats, bé en relació amb la ubicació, naturalesa, dimensions i condicions de funcionament o bé en relació amb l'assignació de recursos.  
b) La mesura en què el pla o programa influeix en altres plans o programes, inclosos els que estiguen jerarquitzats.  
c) La pertinència del pla o programa per a la integració de consideracions ambientals, amb l'objecte, en particular, de promoure el desenvolupament sostenible.  
d) Problemes ambientals significatius relacionats amb el pla o programa.  
e) La pertinència del pla o programa per a la implantació de la legislació comunitària o nacional en matèria de medi ambient, com, entre altres, els plans o programes relacionats amb la gestió de residus o la protecció dels recursos hídrics.  
f) La incidència en el model territorial.  
La interpretació d'aquests criteris es realitza d'acord amb la Guia d'aplicació de la Llei 9/2006, de 28 d'abril, apartat 3.5, facilitada pel Ministeri d'Agricultura i Medi Ambient, tal com es recomana en la Guia d'avaluació ambiental per òrgan ambiental municipal, publicada per la Direcció General de Medi natural i Avaluació ambiental.  
  
Informe-proposta  
I. Situació actual. Anàlisi de l'ordenació urbanística vigent. L'arquitecta municipal informa en data 18.12.2020, el següent:  
«El Pla general d'ordenació urbana (PGOU) de Benicarló, aprovat en data 29 de juliol de 1986, estableix l'ordenació urbanística en el seu terme municipal. El PGOU delimita diverses unitats d'actuació en sòl urbà, entre elles la UA18, a l'efecte de finalitzar la trama urbana i obtenir els espais amb destinació pública a través d'instrument de repartiment de beneficis i càrregues, dotant de la condició de solar als terrenys destinats a ús privatiu. Estableix el pla, per a cadascuna d'elles, que l'aprofitament serà el resultant de l'aplicació dels paràmetres urbanístics de la subzona de què es tracte.  
La sèrie de plans E del PGOU delimita els àmbits de les unitats d'execució i reflecteix les subzones urbanístiques que configuren els usos permesos i, en el seu cas, el tipus d'edificació a desenvolupar en elles. En el plànol següent s'observa l'àmbit de la UA18, adjacent a la UA17, i on es representa gràficament la zonificació 2d, la zona d'espais lliures públics E1 i el viari públic V1. A manera explicativa, es delimita en color roig l'àmbit dels terrenys que el pla inclou en la unitat.  
(...)  
Així mateix, respecte de les superfícies de les unitats d'actuació delimitades en el PGOU, les seues normes urbanístiques, en l'art.167. Variació dels paràmetres en les unitats d'actuació- estableix que s'admetrà, en efectuar-se la delimitació concreta, una variació del 5 % en els requisits en què es fixen numèricament els paràmetres.  
Atés que els paràmetres fixats pel Pla s'arrepleguen en l?«art. 172.18. Unitat d'Actuació 18 (Clau U.A. 18)», tenim els següents:  
  
a) Es fixa com a sistema d'actuació el de compensació.  
b) Es preveuen les següents cessions:   
1.500 m². adscrits a espais lliures;   
1.250 m². per a vials.  
c) És aplicable la regulació de la subzona 2d  
A continuació s'insereix detall del pla d'alineacions i rasants, sèrie H, on s'aprecia l'ordenació prevista en el PGOU i la incompatibilitat del manteniment de l'edifici a preservar (Casa Ganzenmüller en verd) amb l'ordenació actual (en roig):  
(...)  
Les NNUU del Pla general estableixen el mètode de càlcul de l'edificabilitat en el seu article 126- Càlcul d'edificabilitat (Regulació de Sòl Urbà), que ens indica:  
«En les zones de sòl urbà en què no es preveuen expressament índexs d'edificabilitat o d'intensitat d'edificació, l'edificabilitat queda definida per l'embolcall màxim d'edificació que resulta de l'aplicació de cada zona o subzona i dels paràmetres de la mena d'ordenació regulats per aquestes normes.»  
Així, tenint en compte l'anterior, s'analitza l'edificabilitat resultant de la seua zonificació:  
Zona d'eixample amb clau 2d.  
Les NNUU estableixen una ordenació en alineació a vial i en poma tancada. L'art 141. Aquesta estableix per a aquesta subzona el següent:  
- Profunditat edificable.  
Les illes seran massisses a excepció dels casos en què s'especifique la profunditat edificable que serà la indicada en els plans d'ordenació, serie H, Alineaciones y Rasantes.  
- Altura i nombre de plantes. Es fixa l'altura màxima en funció de l'ample del vial al qual donen confronten els terrenys.  
En vials de 12 m o menys es permet una altura de 12 m., corresponents a planta baixa + 3 plantes.  
Per als sòls que enfronten amb el Passeig Liberación (actualment Febrer Soriano) s'estableixen les següents condicions particulars:  
a) Altura màxima i nombre de plantes. L'altura màxima es fixa en 16 m, que corresponen a planta baixa i quatre plantes  
b) Les plantes baixes es destinaran preferentment a l'ús comercial.  
c) Es prohibeix l'ús industrial  
- Classificació de les vies a l'efecte d'ordenar l'edificació.  
Les vies es classifiquen en reglades i ordenades.  
Es classifiquen com reglades les vies que envolten el mercat amb excepció del carrer Pius XII.  
Les altres vies es classifiquen com ordenades.  
- Ordenació de l'edificació amb façana en via ordenada:  
a) L'amplària mínima de la façana es fixa en 6 m.  
b) Es permet edificar en planta baixa el pati interior.  
c) Es permet la construcció de plantes soterranis.  
El sòl privat no edificable que confronte amb vial o espai lliure públic ha de tractar-se com a jardí.  
- El xamfrà en planta baixa que hauran de formar el carrer Tarragona amb Passeig Febrer Soriano es definirà amb una restricció de 2,5 m de la dimensió de façana al primer carrer i amb una reculada de 5 metres en la dimensió de façana al Passeig (art. 94 NNUU)  
- Respecte a la reserva d'aparcaments l'article 128. Aparcaments. (Regulac. Sòl Urbà) estableix:  
1. Els plans especials de reforma interior han de preveure la reserva d'espais per a aparcaments.  
2. Així mateix, les noves edificacions o les ampliacions d'aquelles construïdes a partir del pla, han de comprendre una plaça d'aparcament per habitatge o per cada 100 m quadrats d'edificació.»  
II. Objecte, àmbit i abast de la proposta de planejament formulada: l'arquitecta municipal informa en data 18.12.2020, el següent:  
  
«De la lectura d'aquesta documentació presentada s'interpreta i resumeix que les modificacions introduïdes en l'ordenació urbanística seran:  
- La zona verda prevista en l'àmbit de l'UA es trasllada des de la seua ubicació originària, al nord-oest del vial de nova obertura previst (prolongació de la c. Tarragona), cap a la part més al nord de l'àmbit, amb accés des del passeig i disposada al voltant de la Casa Ganzenmüller.  
- Como conseqüència de l'anterior, es trasllada l'edificabilitat a la zona abans ocupada per espais lliures, configurant-se dos volums edificables en poma tancada d'habitatge plurifamiliar.  
- Per a donar servei adequadament a aquests dos anteriors volums es genera nova superfície pública viària per als vianants que connectaria el carrer Tarragona amb la futura zona verda d'unitat d'actuació 17, situada al nord-oest de la present.  
- En tots els volums edificables en bloc residencial es proposa incrementar una altura més en planta àtic. Es configura la reculada de 3,00 m de les alineacions exteriors oficials, a fi de recuperar l'edificabilitat minvada per la premissa de mantenir la Casa Ganzenmüler.  
- L'ocupació de l'edificació en la zona sud-est del nou vial bàsicament es manté, amb els xicotets ajustos que es realitzen en la delimitació de la Unitat d'Actuació per a adaptar-la a l'estructura de la propietat existent, incorporant espais que quedarien no aprofitables per la seua escassa dimensió. Així, s'adapten a la propietat els límits proposats en el PGOU al sud del carrer Tarragona. En l'esborrany del pla es calcula que, d'acord amb la superfície topografiada de l'àmbit que suma 7.410,11 m², s'incrementen 194,17 m², resultant una superfície total de l'àmbit de 7604,28 m², un 0,0262 % més de superfície total.  
  
- L'esborrany presentat del Pla de reforma interior quantifica l'edificabilitat, segons els criteris establits en les NNUU del PGOU i sobre els seus plans d'ordenació i alineacions i rasants, en un sostre total de 19.782,07 m²t, en una superfície de sòl de 7.410,11 m²s, resultant una edificabilitat bruta de 2,6696 m²t/m²s. Es proposa mantenir aquest índex, resultant un sostre edificable residencial de 20.278,88 m², un 0,0251 % més de sostre.»  
  
III. Valoracions tècniques realitzades pel servei d'Urbanisme: l'arquitecta municipal informa, en data 18.12.2020, del següent:  
«(?) Consideracions tècniques respecte criteris d'oportunitat:  
a) Respecte a la reordenació en la distribució dels espais públics i privats en llaures a mantenir l'edificació amb valor arquitectònic: en el Catàleg de béns protegits que forma part de la proposta de Pla d'ordenació detallada de Benicarló, elaborada per encàrrec d'aquest Ajuntament a l'empresa Territorio y Ciudad, SL, i que complementa la protecció establida en el Pla general estructural (en actual tramitació), s'inclou l'edificació situada en el passeig de J. Febrer Soriano, núm. 55 (ERA-23), Casa Ganzenmüller, dins de la categoria d'edificacions de caràcter residencial aïllades.  
L'abast de la protecció proposada s'estén a la façana (entesa com a pell), a la volumetria del conjunt (l'habitatge, no els cossos aïllats que queden exempts de protecció), i a la mena de coberta.  
  
El procediment encaminat a l'aprovació d'aquest document no ha sigut iniciat en data d'avui, però constitueix una manifesta voluntat per part d'aquest Ajuntament fer possible el manteniment dels elements arquitectònics rellevants de l'edificació referida.  
  
Per això, s'estima adequat el canvi d'ordenació proposat, en aquest sentit.  
b) Respecte a la concreta definició de l'ús de la Casa Ganzenmüller. En la proposta es planteja la possibilitat de l'adquisició de la referida edificació per part de l'Ajuntament de Benicarló. Això permetria, d'una banda, assegurar la protecció, per al seu gaudi públic, d'aquest element arquitectònic en els termes que es plantegen en la proposta de catalogació prevista en el Pla d'Ordenació Detallada que està en fase inicial de tramitació. D'altra banda i des d'una perspectiva territorial, a la vista del possible ús assistencial públic que es pretén donar a aquesta edificació, es potenciaria un sistema de ciutat policèntrica, estenent la prestació de béns i serveis de manera equitativa al conjunt del territori. Aquesta zona del terme municipal està situada en la perifèria del sòl urbà, delimitada per l'antiga travessia de la CN-340, actualment en procés de transformació en via urbana. De la mateixa forma que altres unitats d'actuació confrontants amb aqueixa via i que romanen sense desenvolupar, aquesta zona ha patit tradicionalment de dèficit d'espais destinats a la prestació de serveis públics i a la interacció i integració social i cultural. Aquest escenari està canviant progressivament, amb la instal·lació de diferents equipaments en els últims anys: MUCBE i Casal municipal, l'edifici administratiu de la Plaça del Dr. Pera o el recent Centre Creatiu Municipal en carrer Tossal de les Figueres.  
  
Aquest nou equipament, contribuiria a millorar una distribució espacial de serveis. Però, en tot cas, haurà d'estudiar-se la proposta d'ús concret per part dels serveis municipals competents.  
L'esborrany de pla aportat per la mercantil proposa qualificar el sòl que ocupa la casa Ganzenmüller, com a zona d'habitatge unifamiliar, que era el seu ús real i previ a l'aprovació del pla en 1986. No obstant això, la qualificació estricta del sòl ocupat per l'edificació existent destinat a aqueix ús no tindria façana a vial, i es trobaria totalment envoltada de zona verda pública i, en definitiva, se li dotaria d'un ús que no és el pretès per aquest consistori. Aquesta tècnica entén que la forma adequada seria la seua qualificació com a equipament públic amb la concreció del seu ús a posteriori, amb clau SQM, considerant que la configuració d'aquest sí seria compatible en acompanyament de la zona verda, també pública.  
  
c) Respecte a la proposta d'increment de les altures reguladores màximes i la integració paisatgística de l'ordenació.  
L'esborrany del Pla proposat planteja el manteniment de l'edificabilitat de l'àmbit prevista en l'ordenació anterior, de manera que no es veja afectada pel fet del manteniment de la Casa Ganzenmüller. Així doncs, i donada l'ordenació volumètrica proposada, es requereix incrementar l'altura per a poder situar aqueix sostre sobre una superfície de sòl inferior a l'anterior. La proposta consisteix a augmentar una planta àtic, reculada 3 metres respecte a la línia de façana a vial públic.  
  
El Pla general ja preveu aquestes altures, PB+4PP+AT reculat, en les edificacions que confronten amb l'antiga N-340 i en altres vies de caràcter principal. No obstant això, es troba a faltar una anàlisi més profunda quant a les condicions d'assolellament en relació a l'ample de vial proposat i en l'impacte visual d'aquesta proposta. Sí que s'arreplega, en certa manera, un estudi en el document de paisatge aportat respecte de les perspectives visuals, però res es diu sobre el lliurament amb les futures edificacions, externes a l'àmbit, que previsiblement no disposaran de planta àtic. Es considera fonamental corregir paisatgísticament l'impacte de les mitgeres que es generaran, perquè de moment, han de conviure amb les edificacions preexistents, en molts casos, d'una única planta.  
Especial importància tindrà el disseny de l'espai incorporat a la UA al sud-est de l'àmbit -al costat del passeig-, respecte de la mitgera del bloc existent i amb façana al passeig Febrer Soriano. Aquest espai longitudinal i d'escassa profunditat al llarg del front del nou viari fins a la trobada amb el passeig, es proposa qualificar-lo com a vial públic. S'hauria d'aprofundir en les possibilitats que ofereix aquest espai per a introduir mesures correctores d'integració d'aquesta mitgera que es transformarà en façana. Semblant situació tindrà l'edifici existent d'una planta que dona al carrer St. Francesc, encara que amb molt menor impacte.  
  
L'Estudi d'Integració Paisatgística haurà d'aprofundir en aquests aspectes i proposar les mesures correctores que considere, seguint l'indicat en l'annex II de la LOTUP. Així mateix, l'Estudi d'Integració Paisatgística, haurà d'acompanyar-se d'un pla de participació pública, i articular-se dins del procediment d'aprovació del document de planejament, i tindrà per objecte conèixer l'opinió o preferències del públic interessat respecte del valor dels paisatges concernits, de la definició dels objectius de qualitat paisatgística i de les opcions considerades.  
  
d) Respecte a la delimitació de l'àmbit del pla proposat i el repartiment de càrregues:  
Es considera convenient modificar l'àmbit de la unitat d'actuació, de manera que siga possible l'execució de la prolongació del carrer Tarragona en tota la seua amplària, en la seua connexió amb el carrer St Francesc. Per a això, haurà d'incloure's en l'àmbit de la unitat d'execució una segona àrea de repartiment que integre la parcel·la edificable de caràcter privatiu que dona al carrer Sant Francesc, núm. 120, comprensiva del sòl pendent de cessió i amb destinació a vial públic. Atés que no n'hi ha increment d'edificabilitat i tractant-se d'una parcel·la cantonera, urbanitzada únicament en el seu front de parcel·la al carrer Sant Francesc, l'aprofitament subjectiu coincidirà amb el tipus. Per tant, el projecte de reparcel·lació incorporarà les dues àrees de repartiment, per separat; una dels terrenys que inicialment s'inclouen el PGOU amb les obligacions i drets del sòl urbà sense urbanitzar i una altra de caràcter uniparcel·lari amb les mateixes obligacions i drets que tindria mitjançant la sol·licitud d'una llicència directa en actuació aïllada. En aquest últim cas, quant a la seua forma i contingut, es limitarà a la regularització de les finques aportades per a adaptar la seua configuració a les exigències del planejament, descriurà els drets aportats i efectuarà les corresponents adjudicacions de parcel·la resultant lucrativa al seu propietari original i dels sòls destinats a via pública a- l'Ajuntament. L'obra d'urbanització serà a càrrec de totes dues àrees de repartiment en proporció al seu aprofitament, sense perjudici de pacte entre els seus propietaris.  
En aquest sentit, també serà possible l'aplicació de l'article «146 Càrregues d'urbanització comunes a diverses actuacions» de la LOTUP, en referència a la parcel·la que dona a Sant Francesc 116.  
e) Respecte a la memòria de sostenibilitat econòmica, haurà de tenir en compte les possibles implicacions econòmiques que es puguen produir amb determinació de la densitat màxima d'habitatges de l'àmbit. La viabilitat econòmica presentada en l'annex I ja va ser informada en data 1 de novembre de 2020, i s'ha de tenir en compte tot el que s'hi ha indicat.  
Determinacions de la LOTUP que afecten el desenvolupament del planejament proposat:  
4.1. Aplicació de l'article 33 LOTUP. Política pública de sòl i habitatge  
En l'esborrany de Pla que es formula per Harri Hegoalde 2, SAU, s'indica que es considera la Unitat com a àmbit de renovació i regeneració urbana, ja que tot l'entorn d'ella el configuren vials executats i en ús, o espais ja edificats, és a dir, considera que es tracta de sòl ja urbanitzat, que compta amb tots els serveis urbans i té un grau de consolidació alt.  
Si bé part del sòl confrontant amb l'àmbit es troba consolidat, no és el cas de la unitat d'actuació núm. 18. El desenvolupament i execució de la UA18 comportarà una actuació de transformació urbanística de nova urbanització, de conformitat amb la definició prevista en l'art. 7.1.A) del Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, que aprova el text refós de la Llei de Sòl i Rehabilitació Urbana, que suposa «el pas d'un àmbit de sòl de la situació de sòl rural a la d'urbanitzat per a crear, juntament amb les corresponents infraestructures i dotacions públiques, una o més parcel·les aptes per a l'edificació o ús independent i connectades funcionalment amb la xarxa dels serveis exigits per l'ordenació territorial i urbanística.» I això, en contraposició al que defineix com a actuacions que tinguen per objecte reformar o renovar la urbanització d'un àmbit de sòl ja urbanitzat.  
  
Així, amb l'execució d'aquesta unitat d'actuació es dotarà de condició de solar a tots els terrenys inclosos en el seu àmbit, que fins a aqueix moment no compten amb tots els serveis necessaris per a ser considerats com a tals, segons la definició prevista en la normativa urbanística, LOTUP.  
En virtut del que s'hi ha exposat, i de conformitat amb el que es preveu en l'article 33 de la LOTUP, apartat 1r, la reserva de sòl per a promoure habitatges sotmesos a algun règim de protecció pública amb destinació, preferentment, al lloguer o al règim de dret de superfície i a la venda, és d'un 30 % de l'edificabilitat residencial prevista en sòls urbans sense urbanització. El projecte de reparcel·lació establirà la situació de les mateixes i ponderarà la seua adjudicació.  
4.2. Aplicació dels articles 35 i 36 LOTUP, Secció II, l'ordenació detallada.  
Respecte del contingut del pla proposat i en referència a l'article 35, aquell haurà d'incloure els apartats del seu punt 1, que es consideren aplicables a la modificació de l'ordenació proposada i així quedar reflectits, segons el seu cas, en la memòria justificativa, i en la documentació amb eficàcia normativa. A tindre en compte l'annex XII sobre criteris i regles per a la planificació amb perspectiva de gènere, bàsics en el disseny dels nous espais.  
En concret, es troba a faltar els següents aspectes respecte als apartats:  
35.c) La definició concreta dels paràmetres urbanístics actualitzats, com les altures màximes reguladores, les separacions de façanes amb vista a altres propietats confrontants, la possibilitat d'obertura d'accessos i/o vols cap a les zones verdes, i el tractament de les mitgeres que han de quedar a la vista. Referent a això últim, ja s'hi ha comentat que l'estudi de paisatge hauria d'estudiar aquest impacte sobre les perspectives que generaran les mitgeres, així com detectar problemes existents que, mitjançant l'actuació es puguen minimitzar.  
35.d) La regulació dels usos en cada subzona, també hauria de detallar-se. En concret, els usos en planta baixa, que en un percentatge a establir (almenys superior al 50 %), haurien de destinar-se a usos terciaris/comercials, establint-se els possibles usos incompatibles. Cal regular la implantació d'aparcament en soterrani, estudiant la millor ubicació dels seus accessos, perquè interferisquen el mínim possible amb les zones per als vianants.  
També s'hauria de fer una previsió de la demanda energètica que requerirà l'àmbit, ja siga per als usos privatius com per als usos públics d'enllumenat públic o possibles punts de càrrega elèctrica de vehicles, per a conèixer la molt probable necessitat de col·locació de transformadors elèctrics a situar en l'àmbit. Es proposa estudiar la ubicació de la superfície necessària amb la qualificació d'espai d'infraestructura urbana (clau SQI).  
35.f) La delimitació de les àrees de repartiment i la fixació de l'aprofitament tipus d'acord amb els criteris i condicions establits en l'ordenació estructural. Per a la delimitació de l'àrea de repartiment dels terrenys de connexió amb St. Francesc se seguiran els mateixos criteris establerts en l'art. 76 LOTUP per a actuacions aïllades.  
35.g) La fixació d'alineacions i rasants. Les alineacions i amplària de vial, en relació a la continuïtat, o no, de les de les illes veïnes. Les rasants, quant a l'accessibilitat dels edificis respecte de la cota del vial i establiment de la referència respecte de les altures reguladores de l'edifici, dels sortints o reculades i respecte a la possibilitat, en un percentatge reduït, d'habitatge en planta baixa per motius d'accessibilitat per a persones amb mobilitat reduïda.  
  
35.h) L'establiment dels paràmetres reguladors de la parcel·la mínima, de manera que les superfícies resultants permeten una viabilitat tècnica i econòmica de la realització de soterranis amb la reserva mínima establida d'aparcaments privats.  
Respecte a l?«article 36. Xarxa secundària de dotacions i estàndards de qualitat urbana», atés que falta una densitat màxima d'habitatges establida pel PGOU vigent, s'ha de concretar aquesta densitat. S'hi haurà d'aportar una proposta justificada de densitat màxima, que no supere el límit establit en el punt 4.c) per a les operacions de dotació en sòl urbà, perquè entenem que aquest és el límit màxim establit, en tot cas, per a densitat d'habitatges en sòl urbà.  
4.3. Aplicació de l'article 77. Aprofitament que correspon a l'administració i compensació d'excedents d'aprofitament. Modalitats. Apartat 1.c)  
D'acord amb el que s'estableix en l'apartat 1.c de l'esmentat article, en el sòl urbà, no urbanitzat, inclòs en unitats d'execució per a la seua transformació urbanística, sense que existisca increment d'aprofitament respecte de l'ordenació vigent, el percentatge d'aprofitament que correspon a l'Administració és del 5 % de l'aprofitament tipus, lliure de càrregues d'urbanització. Per a això, haurà de procedir-se al càlcul de l'aprofitament tipus de la unitat d'actuació, d'acord amb la definició donada en l'article 68.4c) LOTUP.  
En aquest punt, indicar que d'acord amb el que s'estableix en les NNUU del Pla general, les plantes baixes han de destinar-se a ús comercial preferentment i que aquesta edificabilitat ha de ponderar-se respecte de la d'habitatge, establint així l'aprofitament tipus de l'àrea de repartiment que constitueix la delimitació originària d'unitat d'actuació.  
4.4. Aplicació de la disposició transitòria segona. No necessitat d'adaptació del planejament general. Aquesta disposició, en el seu apartat, 4 estableix textualment:  
L'aprovació dels plans parcials, dels plans de reforma interior o dels plans especials, que modifiquen les determinacions dels plans generals o normes subsidiàries de planejament vigents a l'entrada en vigor d'aquesta llei, requereix l'homologació del sector corresponent, que podrà efectuar-se directament en aprovar aquests instruments, sempre que aquests continguen els documents específics i les determinacions necessàries amb aqueixa fi.  
Per tant, la societat mercantil Harri Hegoalde 2, SAU, podrà aportar aquests documents específics com a annex a la present proposta de pla per a tramitar la seua homologació a la LOTUP o preparar la documentació independent amb la mateixa fi.  
Atés que falta concreció d'aquests documents per la LOTUP, es proposa aplicar el que s'estableix en l'esborrany del reglament de planejament, actualment en tràmit i que té en projecte aprovar la Generalitat Valenciana. De la lectura de les disposicions transitòries, al document del pla s'annexarà un apartat, de caràcter declaratiu, de manera que establisca la correspondència entre les determinacions del pla que s'homologa amb les determinacions de la normativa urbanística en vigor, amb els ajustos que resulten necessaris a aqueixa finalitat.  
  
4.5. Aplicació de l'annex IV sobre estàndards urbanístics i normalització de determinacions urbanístiques.  
- Sobre l'apartat I. 1. Classificació general de les zones d'ordenació, per a les zones urbanitzades:  
A la zona d'ús residencial se li assignarà la nomenclatura ZUR-RE. Indicant com a subzona la clau 2d, els paràmetres urbanístics de la qual són els continguts en la NNUU del PGOU actual, amb les modificacions que es consideren necessàries.  
Als espais lliures, que segons el PGOU, tenen consideració de jardí públic per estar al servei de la unitat d'actuació, se li assignarà el codi SVJ, si compleix amb els paràmetres de qualitat arreplegats en l'apartat III d'aquest annex IV.  
A la xarxa viària, se li assignarà, segons el seu cas, SCVT o SCVP segons siga la seua prioritat, de trànsit rodat o per als vianants.  
- Sobre l'apartat III. Estàndards funcionals i de qualitat de les dotacions públiques.  
Els principis generals dels estàndards dotacionals, inspiradors de l'ordenació urbanística, s'arrepleguen en el punt III 1. Principis generals dels estàndards i del disseny urbà dels espais públics  
1.1. El principi general de la regulació dels estàndards urbanístics es basa en la proporcionalitat entre les dotacions públiques i l'edificabilitat. A aquests afectes, els plans calcularan, per a cadascun dels sectors amb ordenació detallada o per a un determinat àmbit d'actuació, l'estàndard dotacional global (EDG), obtingut de la relació entre la superfície de les dotacions públiques i l'edificabilitat total, i expressat en metres quadrats de sòl dotacional per cada metre quadrat d'edificabilitat. Encara que l'indicador quantitatiu és condició indispensable, és l'estàndard de qualitat el que ha de garantir les ordenacions urbanístiques, el qual s'obtindrà com a resultat d'aplicar la perspectiva de gènere a l'ordenació garantint una visió global i inclusiva dels espais públics, pensada en i per a la diversitat poblacional, aplicada en:  
  
a) El disseny i ubicació de les dotacions públiques.  
b) La qualitat de l'ordenació d'espais públics resultants.  
c) Les condicions funcionals d'accessibilitat i ús de les dotacions públiques.  
En aquest sentit, el planejament haurà de desenvolupar els criteris de perspectiva de gènere establits en l'annex XII, podent-se recolzar en l'indicat en les guies publicades per la Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat, com la de l'any 2017, elaborada pel Servei de Planificació Econòmica i Regeneració Urbana de la Direcció General d'Habitatge, Rehabilitació i Regeneració Urbana. S'adjunta enllaç (...)  
http://politicaterritorial.gva.es/documents/168489756/0/SET\_cas\_link.pdf/0cf2c19d-e679-4c10-810a-fea0dd4fb484  
Conclusions:  
Les consideracions a tenir en compte en el document definitiu es van arreplegant al llarg del present informe, de les quals es posa l'accent principalment en algunes:  
1. Respecte a l'objecte del Pla de reforma interior: es considera que la modificació de l'ordenació detallada proposada, en opinió d'aquesta tècnica, és oportuna puix que permet conservar el valor arquitectònic de la Casa Ganzenmüller.  
2. Respecte a la tramitació del document: es fa necessari tramitar un document d'homologació a la LOTUP, seguint l'indicat en punt 4.4 del present informe, l'aprovació del qual serà autonòmica.   
L'aprovació del Pla de reforma interior serà de competència municipal.  
3. Respecte a la documentació formal presentada: es considera correcta, però falta incloure l'annex d'homologació abans citat, si així es considera per l'interessat.  
4. Respecte als deures i drets establerts:  
Quant a la delimitació de la unitat d'execució, haurà d'incorporar-se tota l'amplària del nou vial en el seu encreuament amb el carrer St. Francesc.  
Es delimitaran dues àrees de repartiment per a la seua posterior programació conjunta. La primera inclourà els terrenys representats gràficament en el PGOU, amb els drets i deures establerts per a les actuacions integrades en sòl urbà sense urbanitzar i la segona els terrenys necessaris per a obtenir tota l'amplària del nou vial, amb els drets i deures d'una actuació aïllada.  
En el seu cas, s'haurà de cedir lliure de càrregues un 5 % de l'aprofitament tipus en concepte de la plusvàlua generada per l'actuació i s'hi haurà de reservar un 30 % de l'edificabilitat residencial a habitatge amb alguna mena de protecció pública.  
El valor de les plantes baixes es ponderarà respecte del d'habitatge per al càlcul de l'aprofitament tipus.  
  
5. Respecte a la concreta ordenació proposada:  
A la Casa Ganzenmüller se li assignarà un ús de dotació pública.  
S'estudiarà la necessitat d'assignar ús d'infraestructura urbana per a situar possibles transformadors elèctrics en espais no integrats en els blocs d'habitatge.  
S'estudiaran mesures correctores en mitgeres existents i futures.  
  
S'actualitzaran els paràmetres urbanístics concrets de la zona, especialment la parcel·la mínima en concordança als espais necessaris d'aparcament en soterrani.  
Els espais públics es dissenyaran seguint els criteris de perspectiva de gènere.»  
IV. Altres d'aportacions/ valoracions:  
A) La directora de l'OACSE, informa en data 9/6/2020 del següent:  
«L'augment de l'esperança de vida ha provocat i continuarà provocant en els pròxims anys un progressiu envelliment de la població. Les necessitats de les persones majors que requereixen d'ajuda per a la realització de les activitats bàsiques i instrumentals de la vida diària han posat de manifest com una de les alternatives més rellevants, i en molts casos, fins a imprescindible, l'ingrés en centres especialitzats d'atenció diürna per a l'atenció de persones majors.  
El Centre de dia per a persones majors dependents és un recurs social per atenció diürna complementària a l'atenció pròpia de l'entorn familiar, amb l'objectiu d'afavorir la recuperació i manteniment de l'autonomia personal i social, de mantenir a les persones majors en el seu entorn natural en les millors condicions i proporcionar suport a les famílies en l'atenció a les persones majors, així com, facilitar la conciliació familiar i laboral de les persones cuidadores principals, que majoritàriament són dones.  
Tal com indica la directora del Centre de Dia 9 d'octubre, en informe que s'adjunta, es tracta d'un recurs que es va iniciar a Benicarló l'any 2011, primer amb una ocupació del 50 % de les places autoritzades i posteriorment es va ocupar el 100 % de les places. Aquesta ocupació s'ha mantingut de manera ininterrompuda durant els últims 8 anys, i ha anat creixent la llista d'espera per a l'ocupació de les vacants. Es tracta d'un recurs necessari i amb demanda.  
Durant aquests anys, han sigut contínues les sol·licituds d'ampliació de places del Centre de Dia que han arribat a l'Organisme Autònom de Centres Socials Especialitzats (OACSE); però les característiques de la infraestructura del centre no permeten la seua ampliació.  
Desestimada l'ampliació del Centre de dia mantenint l'actual ubicació, s'han contemplat altres opcions, que compliren amb el requisit principal de disposar de zones a l'aire lliure, principal limitació de l'actual ubicació. Algunes d'aquestes opcions han sigut la integració del Centre de Dia dins de les instal·lacions del Centre Geriàtric Sant Bertomeu, seguint el model de centre de dia integrat dins d'un centre residencial, com el cas de la Residència i Centre de dia El Collet, o el canvi d'ubicació en altres instal·lacions municipals; cap d'elles ha resultat viable.  
Des del mateix moment de la creació del recurs del Centre de dia per a persones majors dependents, ja l'estudi de viabilitat resultava molt ajustat per a la sostenibilitat econòmica amb un nombre de 16 places, per la qual cosa una ampliació de les infraestructures amb espais a l'aire lliure que permetera augmentar el nombre de les places de Centre de dia, a més de resultar més viable en termes econòmics, milloraria la qualitat de l'atenció de les persones usuàries amb l'optimització de les instal·lacions i serveis (cuina pròpia en lloc de càtering, activitats físiques a l'aire lliure, etc.), permetria una millora de l'estabilitat de la plantilla amb la creació de llocs de treball a jornada completa i ampliaria els serveis a la ciutadania.  
  
Cal destacar que les persones majors, usuàries d'un centre de dia, són principalment els veïns i veïnes del municipi on se situa, o com a molt dels municipis més pròxims, a diferència de les persones usuàries dels centres residencials, en els quals la diversitat de municipis és més àmplia.  
Per tant, es planteja a manera de suggeriment en la consulta formulada, el canvi d'ubicació del Centre de dia de persones majors dependents 9 d'octubre, que passa de l'actual ubicació en el carrer de València, cantó c/ 9 d'octubre, al Passeig de J. Febrer Soriano, i se situa en l'edifici/habitatge que figura en el Pla de reforma i la zona enjardinada adjacent.  
Aquest canvi d'ubicació permetria mantenir el Centre de dia dins del nucli urbà, amb una bona accessibilitat, l'ampliació del nombre de places i millora de les instal·lacions i serveis a la ciutadania, així com, l'accés a espais a l'aire lliure; a més de totes les millores que contempla la directora del Centre de dia 9 d'octubre, en el seu informe.»  
  
B) La tècnica de Promoció Econòmica, informa en data 02.12.2020 del següent:  
«L'Ajuntament de Benicarló compta, com a eina estratègica per al desenvolupament del comerç local, amb un Pla d'acció comercial, que es va realitzar l'any 2011 i es va actualitzar l'any 2018. En els dos documents es fa un especial esment a la importància de treballar i realitzar actuacions tendents a vertebrar l'oferta comercial al centre de la ciutat i al voltant dels eixos comercials que uneixen el centre amb la façana marítima. Per a afavorir la implantació de comerços en aquesta zona, des de l'Ajuntament de Benicarló s'han dut a terme actuacions de conversió en zona de vianants de la zona centre i de reurbanització dels eixos comercials i carrers dels seus voltants com són c/ Pius XII, César Cataldo, Francisco Pizarro, Hernán Cortés, Joan XXIII, que han contribuït a generar la implementació de nous establiments comercials i de serveis.  
Tot aquest desenvolupament s'ha centrat més en la zona centre i en la seua connexió amb la façana marítima, que és la zona on es concentren major quantitat d'establiments comercials i de serveis de la ciutat, vist que la mar suposa un gran atractiu turístic per a les persones visitants i lúdic per a les persones residents, que aprofiten les zones de passeig marítim per a fer esport, caminar i gaudir en família (?)  
  
En els dos documents referits del Pla d'acció comercial no s'ha abordat la qüestió dels baixos dels edificis destinats a espais comercials, de manera que en l'actualitat Benicarló no compta amb dades estadístiques amb els quals poder quantificar el nombre de metres quadrats que tenim destinats a oferta comercial, els que estan ocupats i els que queden lliures (?) No obstant això, encara no comptant amb xifres concretes, si que s'observa un gran nombre de baixos comercials sense ús, que apareixen tancats amb uns acabats que en alguns casos perjudiquen l'estètica de l'edifici, i sobretot, donen una visió de desert comercial que no afavoreix en absolut la implantació precisament d'aquesta mena d'activitat, que sempre cerca la companyia per a la ubicació.  
  
La zona de la unitat d'actuació número 18 que ens ocupa, en principi està fora d'aquesta zona de major interès comercial que s'ha comentat, no obstant això és una zona important d'entrada a la ciutat i amb un gran potencial per a:  
- Desenvolupar zones que puguen ser utilitzades per a aparcar els vehicles les persones visitants i continuar caminant fins al centre i fins i tot arribar a la zona marítima si es manté el disseny de connexió per a vianants fent recorreguts amables per a ser caminats: voreres àmplies, instal·lació de zones enjardinades i mobiliari urbà que faça el recorregut agradable i segur fent front al trànsit rodat.  
- Canviar el percentatge de baixos dels edificis destinats a locals comercials, de manera que siga superior el percentatge destinat a habitatge en planta baixa, que al comercial. Calcular que la major oferta comercial d'aquesta zona serà per a comerços d'alimentació com poden ser fruiteries, fleques i altres botigues d'alimentació, serveis personals: perruqueries, bugaderies, oficines de serveis i serveis d'hostaleria. Tots els establiments de barri que contribueixen a augmentar la qualitat de vida dels veïns i veïnes que tenen al seu abast productes de primera necessitat, faciliten la vida de les persones amb mobilitat reduïda i contribueixen a la sostenibilitat, atès que fan innecessari l'ús del vehicle motoritzat per a realitzar les compres de béns quotidians.  
  
Des de l'òptica de les noves tendències de consum, on destaca la preocupació per part de les persones consumidores, sobre les qüestions que impliquen un consum responsable i, per a afavorir-lo, és imprescindible dissenyar espais de connectivitat entre aquesta zona i la zona centre, que contribuiran a estabilitzar i consolidar el comerç de proximitat i acostar a la zona tots els serveis necessaris per a la comoditat de les persones residents.»  
C) La tècnica de Promoció Cultural, emet en data 14.12.2020, informe relatiu a l'habitatge situat en el Passeig de J. Febrer Soriano, núm. 45, inclòs dins de l'àmbit de la UE 18, del següent tenor literal:  
«1. Antecedents  
El creixement urbanístic de Benicarló es va desenvolupar a partir del seu centre històric, que originalment estava emmurallat i que encara avui dia conserva aquella trama urbana. El perímetre per on transcorria la muralla medieval, amb el seu fossat, és el que actualment es coneix com La Volta. Amb el creixement progressiu de la població es va anar ampliant l'urbanisme de la ciutat i a conseqüència del desenvolupament de la indústria vinícola i de la gran esplendor econòmica i social dels segles XVIII i XIX es va anar ampliant amb construccions tradicionals combinades amb cases modernistes i senyorials.  
Endinsant-nos en el S. XX, sent el període que ens ocupa, Benicarló es trobava en plena Revolució Industrial, gràcies a la indústria tèxtil de la Fàbrica Fontcuberta i a les diferents destil·leries. Es van anar construint cases modernistes que configuren l'actual paisatge urbà de Benicarló. La més gran concentració d'aquests habitatges es troba en el Passeig Febrer Soriano: construccions particulars, amb un estil senyorial sobri i auster, que contrasten enormement amb el que sempre ha sigut una casa tradicional benicarlanda.  
2. Situació actual  
L'edificació objecte de l'informe es troba situada en el Passeig Febrer Soriano, 45 i es detalla en el Pla d'ordenació detallada de Benicarló (esborrany), que li atorga com a valor i element d'interès la conservació de la seua construcció i façana com a exemple de tipologia constructiva de famílies adinerades de mitjans del S. XX.  
Des d'un punt de vista patrimonial aquesta protecció resulta adequada i necessària, més quan no es tracta d'una construcció aïllada, sinó d'un esquema i una trama constructiva que segueix al llarg de tot el Passeig Febrer Soriano, i tot el seu conjunt rememora una època determinada de la història de Benicarló.  
Quant a la possibilitat de la seua adquisició per part de l'Ajuntament, hauria d'estar condicionada a l'ús adequat que se li atorgue, i sempre que la despesa de la seua adaptabilitat i reformes no supose un cost major del qual suposaria una obra nova per al suposat servei. La despesa hauria de ser proporcional i sempre que hi haja una necessitat real d'un servei que s'adapte a l'arquitectura de l'habitatge.  
En aquest cas concret, el valor singular i patrimonial de l'habitatge no és tan rellevant com per a implicar l'adquisició per part de l'Ajuntament, per al seu ús i conservació. Exemples oposats podrien ser edificis singulars com la Casa dels Miquel o la casa de Fontcuberta, on el valor de la reforma i adaptabilitat dels espais a un nou ús sí que estaria justificada i motivada pel seu valor patrimonial(...)  
  
3. Proposta  
Per tot el que s'ha exposat, la tècnica que subscriu el present informe proposa que, sent que el valor patrimonial de la casa no la situa dins d'un edifici singular propi per a ser declarat Bé de Rellevància Local, la seua adquisició per part de l'Ajuntament ha d'estar condicionada per una necessitat real i un ús adequat, sent que el cost de les reformes siga proporcional i no supose una inversió major del que suposaria la construcció d'una obra nova per a l'ús en qüestió.»  
  
D) La Policia Local, informa en data 27.12.2020 del següent:  
«Obertura d'una nova via de circulació al trànsit rodat entre el carrer Sant Francesc i el Passeig Febrer Soriano, a l'altura de carrer Astúries amb Sant Francesc i carrer Tarragona amb Passeig Febrer Soriano, respectivament.  
Personant-se en el lloc i observant com es troben en l'actualitat l'ordenació d'aqueixes dues grans vies de doble sentit (Sant Francesc i Febrer Soriano), trobem:  
- c/ Mare de Déu del Carme, de sentit únic que va de Febrer Soriano a Sant Francesc  
- c/ Santa Isabel, de sentit únic que va de Sant Francesc a Febrer Soriano,  
- c/ Santa Bàrbara de sentit únic de Sant Francesc a Febrer Soriano,  
  
- c/ Mossén Lajunta, de doble sentit entre ambdues.  
La nova via donaria millor mobilitat i accessibilitat a la zona de c/ Tarragona i adjacents si el sentit anara des del c/ Sant Francesc a Passeig J. Febrer Soriano.  
També en entrar a la ciutat per c/ Sant Francesc i en el cas de tall (per obres, esdeveniments, etc.) en tractar-se de la via amb més intensitat de trànsit, a l'arribada al nou encreuament l'usuari trobaria eixida cap a dues parts de la població cap a Av. Maestrat per c/ Astúries i cap a Passeig J. Febrer Soriano i c/ Tarragona.  
Respecte als estacionaments, quan es coneguen les dimensions de la via i sobre el terreny, s'estudiarà la millor possibilitat.»  
V. Identificació i valoració de possibles efectes sobre el medi ambient:  
El document inicial estratègic presentat per Harri Hegoalde 2, SAU, conclou que la modificació de l'ordenació proposada no suposarà efectes significatius en el medi ambient, tenint en consideració tant l'àmbit (de reduïdes dimensions), com la zona d'actuació (sòl urbà confrontant amb el centre de la ciutat), com el manteniment dels paràmetres i/o estàndards urbanístics previstos en l'ordenació vigent, per la qual cosa no es produeix cap canvi substancial en el reflectit en el planejament actual.  
Segons estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, donada l'escassa incidència observada en els apartats anteriors, i en virtut del principi de simplificació administrativa, s'estima que és suficient la tramitació de l'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada per a determinar que la modificació proposada no presenta efectes significatius sobre el medi ambient, sempre que s'atenga els condicionants de la part resolutòria.  
  
Per tant,  
Propose a l'òrgan ambiental municipal (Junta de Govern Local), l'adopció del següent acord:  
Primer. Emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en relació amb la versió preliminar del Pla de reforma interior de l'UE número 18 Pla general, presentat en data 18.02.2020, per la societat mercantil Harri Hegoalde 2, SAU., i es resol l'avaluació ambiental i territorial estratègica pel procediment simplificat, per considerar que aquest document de planejament no té efectes significatius sobre el medi ambient i el territori, d'acord amb els criteris establerts en l'annex VIII de la LOTUP, i amb els informes tècnics que hi ha en l'expedient, i es condiciona al compliment de les indicacions observades per l'arquitecta municipal en el seu informe de data 18.12.2020, abans transcrit.  
  
Segon. Continuar la tramitació del Pla de reforma interior de l'UE número 18 Pla general, conforme amb l'article 57 i concordants del capítol III del títol III del llibre I de la LOTUP.  
Tercer. Ordenar la publicació de la present resolució de l'informe ambiental i territorial estratègic pel procediment simplificat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana (DOGV), i deixar constància que l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el DOGV no s'haguera procedit a l'aprovació del document avaluat en termini màxim de quatre anys des de la seua publicació.  
  
Quart. Notificar aquest acord a la promotora, indicant-li que no és susceptible de cap recurs per considerar-se un acte administratiu de tràmit, sense perjudici dels recursos que, si escau, procedisquen en via contenciosa-administrativa contra l'acte que aprove l'instrument de planejament corresponent, la qual cosa no és inconvenient perquè puga utilitzar-se els mitjans de defensa que s'estimen pertinents en dret.»  
  
Votació:  
Sotmès l'informe proposta a votació de la Junta de Govern Local, s'aprova per unanimitat dels i les membres assistents.  
  
Benicarló, 10 de maig de 2021.- El tinent d'alcalde d'Urbanisme: Román J. Sánchez Mateu.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9106, del 14-06-2021 (2021/5169)

Información pública de la aprobación del informe ambiental y territorial estratégico de la versión preliminar del Plan de reforma interior de la unidad de ejecución número 18 del Plan general.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9106

Fecha DOGV
:   14-06-2021

Sección del DOGV
:   V. ANUNCIOS - A) ORDENACIÓN DEL TERRITORIO Y URBANISMO

Número del documento
:   2021/5169

CVE


Fecha del documento
:   10-05-2021

Organismo emisor
:   Ayuntamiento de Benicarló

Tipo de documento
:   Anuncio

Descriptores 

:   * [Benicarló](javascript:void(0))
    * [administración local](javascript:void(0))
    * [plan de urbanismo](javascript:void(0))

Información pública de la aprobación del informe ambiental y territorial estratégico de la versión preliminar del Plan de reforma interior de la unidad de ejecución número 18 del Plan general. [2021/5169]  
La Junta de Gobierno Local, en sesión núm. 11/2021, que tuvo lugar el día 3 de mayo de 2021, con carácter ordinario y en primera convocatoria, adoptó, entre otros, el siguiente acuerdo  
  
Punto 2.º Propuesta de emitir informe ambiental y territorial estratégico en relación con la versión preliminar del Plan de reforma interior de la Unidad de Ejecución núm. 18 del Plan General, presentada en fecha 18.02.2020 por la mercantil Harri Hegoalde 2, SAU (expediente 637815E)  
Se somete a consideración de la Junta de Gobierno Local el informe propuesta de la técnica de gestión de Urbanismo de fecha 21 de abril de 2021, del siguiente tenor literal:  
«Relación de hechos  
I. Visto que en fecha 18.02.2020, con registro de entrada en el Registro Electrónico de la Administración del Estado (SIR) núm. 20012543250, D. VSM, (?) en nombre y representación de Harri Hegoalde 2, SAU., con CIF núm. \*\*\*\*056\*\*, (...) presenta solicitud de inicio del procedimiento para la aprobación de un Plan de Reforma Interior de la unidad de ejecución núm. 18, de suelo urbano, del Plan General de Benicarló, a la que acompaña borrador del plan y documento inicial estratégico, en el que considera que resulta de aplicación el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica (EATE).  
II. Visto que por Decreto del teniente de alcalde delegado de urbanismo, de fecha 11.03.2020, se resolvió admitir a trámite la solicitud formulada por Harri Hegoalde 2, SAU, y remitir la documentación presentada al departamento de medio ambiente, a efectos de la instrucción y/o tramitación del procedimiento de evaluación ambiental y territorial estratégica previa, prevista en los artículos 50 y 51 de la LOTUP, y su resolución, competencia que ha sido delegada en la junta de gobierno local, en virtud del decreto de alcaldía de fecha 22 de octubre de 2019.  
III. Consultas realizadas:  
En fecha 20.04.2020 se realizó consulta a los siguientes servicios municipales, a efectos de la emisión del correspondiente informe en relación con sus respectivas competencias: Turismo; Cultura; Patrimonio; Deportes; Servicios Sociales; Policía Local; Urbanismo; Promoción Económica; Participación Ciudadana. Así mismo, se solicitó informe al OACSE (Organismo Autónomo de Centros de Servicios Sociales Especializados). Posteriormente, tras la finalización de la suspensión de plazos administrativos establecida como consecuencia del estado de alarma, se reiteró la petición de informe en fecha 02.06.2020.  
  
Durante el período de consultas se han emitido los siguientes informes:  
  
Fecha Departamento  
10.06.2020 OACSE  
02.12.2020 Comercio  
14.12.2020 Cultura  
20.12.2020 Urbanismo  
27.12.2020 Policía Local  
  
  
En fecha 11 de enero de 2021 se solicita la emisión del correspondiente informe al técnico de Medio Ambiente. No obstante, en fecha 20 de abril de 2021, aquel rechaza la tarea encomendada, alegando que:  
«El área de medio ambiente se encuentra actualmente en una situación de saturación por acumulación de trabajo con una serie de tareas que tienen que ser resueltas con directrices emitidas de urgencia. Procede la priorización de tareas y este no ha sido identificada como prioritaria por el órgano competente, dado que además se trata de una función recién llegada asignada a través de la LOTUP y que hace falta un proceso de información y formación previa. Se procede pues rechazar vuestra solicitud atendido de que no permanezca sin impulso en una lista de espera sin una expectativa de ser abordada a corto plazo.»  
Fundamentos de derecho  
I. Legislación aplicable  
II. La evaluación ambiental es el instrumento de prevención que permite integrar los aspectos ambientales en la toma de decisiones de planes y programas, incorporando criterios de sostenibilidad que garanticen una adecuada prevención de los impactos ambientales concretos que se puedan generar, al tiempo que establece mecanismos de corrección o compensación.  
III. Esta obligatoria evaluación de las repercusiones de determinados planes y programas en el medio ambiente se estableció por la Directiva 2001/42/CE, del Parlamento Europeo y del Consejo, de 27 de junio de 2001; y su transposición al ordenamiento jurídico español se materializa en la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, del Estado, de evaluación ambiental.  
IV. El Real decreto legislativo 7/2015, de 30 de octubre, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de suelo y rehabilitación urbana, establece en su artículo 22 que los instrumentos de ordenación territorial y urbanística están sometidos a evaluación ambiental de conformidad con lo previsto en la legislación de evaluación ambiental.  
V. La evaluación ambiental y territorial estratégica de los planes y programas se recoge en nuestra normativa autonómica en la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje (en adelante LOTUP), que regula una tramitación ambiental y urbanística unificada, distinguiendo dos tipos de procedimientos, ordinario y simplificado.  
VI. Órgano ambiental municipal.  
La Ley 10/2015, de 29 de diciembre, de medidas fiscales de gestión administrativa y financiera y de organización de la Generalitat, modificó en su artículo 115 el apartado c del artículo 48.c de la LOTUP, en el que se regulan los supuestos en los que el órgano ambiental y territorial será el ayuntamiento del término municipal del ámbito del planeamiento objeto de evaluación ambiental, trasladando la competencia al ayuntamiento en los supuestos siguientes:  
a) En los instrumentos de planeamiento urbanístico que afecten única y exclusivamente a la ordenación pormenorizada del suelo urbano definida así en la LOTUP.  
b) En los instrumentos de planeamiento urbanístico que, en el desarrollo del planeamiento evaluado ambientalmente, afecten única y exclusivamente a la ordenación pormenorizada del suelo urbanizable definida así en la LOTUP.  
c) En los instrumentos de planeamiento urbanístico que afecten única y exclusivamente a la ordenación estructural del suelo urbano que cuente con los servicios urbanísticos efectivamente implantados, sin modificar el uso dominante en la zona establecida en la ordenación estructural.  
Como consecuencia de la delegación de competencias prevista en el citado artículo 115 se ha hecho necesario instrumentar un órgano y un procedimiento municipal, destinado a efectuar el análisis técnico de los expedientes de evaluación ambiental y territorial formulados tanto a iniciativa pública como privada, y a emitir los correspondientes informes ambientales y territoriales estratégicos en el procedimiento de evaluación ambiental estratégica simplificada al que están sometidos planes y programas.  
Esto exigió constituir un órgano ambiental y territorial municipal, que ha correspondido a la Junta de Gobierno local según resolución de delegación de la Alcaldía de fecha 22.10.2019 (BOP de Castellón núm. 150, de 03.12.2019).  
VII. Procedimiento.  
VIII. El título III de la LOTUP (art. 45 a 63) regula el procedimiento de aprobación de todos los planes que requieran de una evaluación ambiental y territorial estratégica. En este sentido, el órgano ambiental y territorial emitirá el informe ambiental y territorial estratégico correspondiente, determinando si la evaluación ambiental y territorial de un plan o de un programa debe ser de carácter simplificada u ordinaria, en función del grado de significación de los efectos ambientales y territoriales de los mismos.  
IX. En el procedimiento establecido en el artículo 48 de la LOTUP se distingue entre órgano promotor, sustantivo y órgano ambiental y territorial. El órgano promotor sería el órgano de la Administración que inicia el procedimiento para la elaboración y adopción de un plan o programa (el teniente de alcalde con delegación de competencias en materia de Urbanismo). El órgano ambiental y territorial sería el órgano que realiza el análisis técnico de los expedientes de evaluación ambiental y territorial (la Junta de Gobierno Local). Y el órgano sustantivo sería el órgano de la Administración pública que ostenta las competencias para aprobar el documento de planeamiento (el Pleno).  
X. Criterios para determinar si un plan o programa debe someterse a evaluación ambiental y territorial.  
En el anexo VII de la LOTUP, se relacionan una serie de características definitorias de los planes y programas que pueden determinar su sometimiento a un procedimiento ordinario o simplificado, en particular:  
a) La medida en que el plan o programa establece un marco para proyectos y otras actividades, bien en relación con la ubicación, naturaleza, dimensiones y condiciones de funcionamiento o bien en relación con la asignación de recursos.  
b) La medida en que el plan o programa influye en otros planes o programas, incluidos los que estén jerarquizados.  
c) La pertinencia del plan o programa para la integración de consideraciones ambientales, con el objeto, en particular, de promover el desarrollo sostenible.  
d) Problemas ambientales significativos relacionados con el plan o programa.  
e) La pertinencia del plan o programa para la implantación de la legislación comunitaria o nacional en materia de medio ambiente, como, entre otros, los planes o programas relacionados con la gestión de residuos o la protección de los recursos hídricos.  
f) La incidencia en el modelo territorial.  
La interpretación de dichos criterios se realiza de acuerdo con la Guía de aplicación de la Ley 9/2006, de 28 de abril, apartado 3.5, facilitada por el Ministerio de Agricultura y Medio Ambiente, tal y como se recomienda en la Guía de evaluación ambiental por órgano ambiental municipal, publicada por la DG de Medio Natural y Evaluación ambiental.  
Informe-propuesta  
I. Situación actual. Análisis de la ordenación urbanística vigente. La arquitecta municipal informa en fecha 18.12.2020, lo siguiente:  
«El Plan general de ordenación urbana (PGOU) de Benicarló, aprobado en fecha 29 de julio de 1986, establece la ordenación urbanística en su término municipal. El PGOU delimita varias unidades de actuación en suelo urbano, entre ellas la UA18, a los efectos de finalizar la trama urbana y obtener los espacios con destino público a través de instrumento de reparto de beneficios y cargas, dotando de la condición de solar a los terrenos destinados a uso privativo. Establece el plan, para cada una de ellas, que el aprovechamiento será el resultante de la aplicación de los parámetros urbanísticos de la subzona de que se trate.  
La serie de planos E del PGOU delimita los ámbitos de las unidades de ejecución y refleja las subzonas urbanísticas que configuran los usos permitidos y, en su caso, el tipo de edificación a desarrollar en ellas. En el plano siguiente se observa el ámbito de la UA18, adyacente a la UA17, y donde se grafía la zonificación 2d, la zona de espacios libres públicos E1 y el viario público V1. A modo explicativo, se delimita en color rojo el ámbito de los terrenos que el plan incluye en la unidad.  
(...)  
A su vez, respecto de las superficies de las unidades de actuación delimitadas en el PGOU, sus normas urbanísticas, en su «art. 167. Variación de los parámetros en las unidades de actuación» establece que se admitirá, al efectuarse la delimitación concreta, una variación del 5 % en los requisitos en que se fijan numéricamente los parámetros.  
Siendo que los parámetros fijados por el Plan se recogen en el «art. 172.18. Unidad de Actuación 18 (Clave U.A. 18)», tenemos los siguientes:  
a) Se fija como sistema de actuación el de compensación.  
b) Se prevén las siguientes cesiones:   
1.500 m². adscritos a espacios libres.  
1.250 m². para viales.  
c) Es de aplicación la regulación de la subzona 2d  
A continuación se inserta detalle del plano de alineaciones y rasantes, serie H, donde se aprecia la ordenación prevista en el PGOU y la incompatibilidad del mantenimiento del edificio a preservar (Casa Ganzenmüller en verde) con la ordenación actual (en rojo):  
(...)  
Las NNUU del Plan general establecen el método de cálculo de la edificabilidad en su artículo 126- Cálculo de edificabilidad (Regulación de Suelo Urbano), que nos indica:  
«En las zonas de suelo urbano en que no se prevén expresamente índices de edificabilidad o de intensidad de edificación, la edificabilidad queda definida por la envolvente máxima de edificación que resulta de la aplicación de cada zona o subzona y de los parámetros del tipo de ordenación regulados por estas Normas.»  
Así pues, teniendo en cuenta lo anterior, se analiza la edificabilidad resultante de su zonificación:  
Zona de ensanche con clave 2d.  
Las NNUU establecen una ordenación en alineación a vial y en manzana cerrada. El art 141. establece para esta subzona lo siguiente:  
- Profundidad edificable.  
Las manzanas serán macizas a excepción de los casos en que se especifique la profundidad edificable que será la indicada en los planos de ordenación, serie H, Alineaciones y Rasantes.  
- Altura y número de plantas. Se fija la altura máxima en función del ancho del vial a que den frente a los terrenos.  
En viales de 12 m. ó menos se permite una altura de 12 m., correspondientes a planta baja y tres plantas piso.  
Para los suelos con frente al Paseo Liberación (actualmente Febrer Soriano) se establecen las siguientes condiciones particulares:  
a) Altura máxima y número de plantas. La altura máxima se fija en 16 m., que corresponden a planta baja y cuatro plantas piso  
b) Las plantas bajas se destinarán preferentemente al uso comercial.  
c) Se prohíbe el uso industrial  
- Clasificación de las vías a efectos de ordenar la edificación.  
Las vías se clasifican en regladas y ordenadas.  
Se clasifican como regladas las vías que rodean el mercado con excepción de la calle Pío XII.  
Las demás vías se clasifican como ordenadas.  
- Ordenación de la edificación con fachada en vía ordenada:  
a) La anchura mínima de la fachada se fija en 6 m.  
b) Se permite edificar en planta baja el patio interior.  
c) Se permite la construcción de plantas sótanos.  
El suelo privado no edificable que linde con vial o espacio libre público debe tratarse como jardín.  
- El chaflán en planta baja que habrán de formar la calle Tarragona con Paseo Febrer Soriano se definirá con una restricción de 2,5 m de la dimensión de fachada a la primera calle y con un retraso de 5 metros en la dimensión de fachada al Paseo. (art. 94 NNUU)  
- Respecto a la reserva de aparcamientos el articulo 128. Aparcamientos. (Regulac. Suelo Urbano) establece:  
1. Los Planes Especiales de Reforma Interior deben prever la reserva de espacios para aparcamientos.  
2. Así mismo, las nuevas edificaciones o las ampliaciones de aquellas construidas a partir del plan, deben comprender una plaza de aparcamiento por vivienda o por cada 100 m. cuadrados de edificación.»  
II. Objeto, ámbito y alcance de la propuesta de planeamiento formulada: La arquitecta municipal informa en fecha 18.12.2020, lo siguiente:  
  
«De la lectura de esta documentación presentada se interpreta y resume que las modificaciones introducidas en la ordenación urbanística van a consistir en:  
- La zona verde prevista en el ámbito de la U.A. se traslada desde su ubicación originaria, al noroeste del vial de nueva apertura previsto (prolongación de la c. Tarragona), hacia la parte más al norte del ámbito, con acceso desde el paseo y dispuesta entorno a la Casa Ganzenmüller.  
- Como consecuencia de lo anterior, se traslada la edificabilidad a la zona antes ocupada por espacios libres, configurándose dos volúmenes edificables en manzana cerrada de vivienda plurifamiliar.  
- Para dar servicio adecuadamente a estos dos anteriores volúmenes se genera nueva superficie pública viaria peatonal que conectaría la calle Tarragona con la futura zona verde de unidad de actuación 17, situada al noroeste de la presente.  
- En todos los volúmenes edificables en bloque residencial se propone incrementar una altura más en planta ático. Se configura retranqueada 3,00 m de las alineaciones exteriores oficiales, con objeto de recuperar la edificabilidad mermada por la premisa de mantener la Casa Ganzenmüler.  
- La ocupación de la edificación en la zona sureste del nuevo vial básicamente se mantiene, con los pequeños ajustes que se realizan en la delimitación de la Unidad de Actuación para adaptarla a la estructura de la propiedad existente, incorporando espacios que quedarían inaprovechables por su escasa medición. Así, se adaptan a la propiedad los límites propuestos en el PGOU al sur de la calle Tarragona. En el borrador del plan se calcula que, de acuerdo a la superficie topografiada del ámbito que suma 7.410,11 m², se incrementan 194,17 m², resultando una superficie total del ámbito de 7604,28 m², un 0,0262 % más de superficie total.  
- El borrador presentado del Plan de reforma interior cuantifica la edificabilidad, según los criterios establecidos en las NNUU del PGOU y sobre sus planos de ordenación y alineaciones y rasantes, en un techo total de 19.782,07m²t, en una superficie de suelo de 7.410,11 m²s, resultando una edificabilidad bruta de 2,6696 m²t/m²s. Se propone mantener dicho índice, resultando un techo edificable residencial de 20.278,88 m², un 0,0251 % más de techo.»  
  
III. Valoraciones técnicas realizadas por el servicio de Urbanismo: La arquitecta municipal informa en fecha 18.12.2020, lo siguiente:  
«?) Consideraciones técnicas respecto criterios de oportunidad:  
a) Respecto a la reordenación en la distribución de los espacios públicos y privados en aras a mantener la edificación con valor arquitectónico: En el Catálogo de bienes protegidos que forma parte de la propuesta de Plan de ordenación pormenorizada de Benicarló, elaborada por encargo de este Ayuntamiento a la empresa Territorio y Ciudad, SL, y que complementa la protección establecida en el Plan General Estructural (en actual tramitación), se incluye la edificación situada en el paseo de J. Febrer Soriano, núm. 55 (ERA-23), Casa Ganzenmüller, dentro de la categoría de edificaciones de carácter residencial aisladas.  
El alcance de la protección propuesta se extiende a la fachada (entendida como piel), a la volumetría del conjunto (la vivienda, no los cuerpos aislados que quedan exentos de protección), y al tipo de cubierta.  
El procedimiento encaminado a la aprobación de dicho documento no ha sido iniciado a fecha de hoy, pero constituye una manifiesta voluntad por parte de este Ayuntamiento el hacer posible el mantenimiento de los elementos arquitectónicos relevantes de la edificación referida.  
Por ello, se estima adecuado el cambio de ordenación propuesto, en este sentido.  
b) Respecto a la concreta definición del uso de la Casa Ganzenmüller. En la propuesta se plantea la posibilidad de la adquisición de la referida edificación por parte del Ayuntamiento de Benicarló. Ello permitiría, por un lado, asegurar la protección, para su disfrute público, de dicho elemento arquitectónico en los términos que se plantean en la propuesta de catalogación prevista en el Plan de Ordenación Pormenorizada que está en fase inicial de tramitación. Por otro lado y desde una perspectiva territorial, a la vista del posible uso asistencial público que se pretende dar a dicha edificación, se potenciaría un sistema de ciudad policéntrica, extendiendo la prestación de bienes y servicios de forma equitativa al conjunto del territorio. Esta zona del término municipal está situada en la periferia del suelo urbano, delimitada por la antigua travesía de la CN-340, actualmente en proceso de transformación en vía urbana. Al igual que otras unidades de actuación colindantes a esa vía y que permanecen sin desarrollar, esta zona ha adolecido tradicionalmente de déficit de espacios destinados a la prestación de servicios públicos y a la interacción e integración social y cultural. Dicho escenario está cambiando progresivamente, con la instalación de diferentes equipamientos en los últimos años: MUCBE y Casal municipal, el edificio administrativo de Plaza. Dr. Pera o el reciente Centre Creatiu Municipal en calle Tossal de les Figueres.  
Este nuevo equipamiento, contribuiría a mejorar una distribución espacial de servicios. Pero, en todo caso, deberá estudiarse la propuesta de uso concreto por parte de los servicios municipales competentes.  
El borrador de plan aportado por la mercantil propone calificar el suelo que ocupa la casa Ganzenmüller, como zona de vivienda unifamiliar, que era su uso real y previo a la aprobación del plan en 1986. Sin embargo, la calificación estricta del suelo ocupado por la edificación existente destinado a ese uso carecería de fachada a vial, encontrándose totalmente rodeada de zona verde pública y, en definitiva, se le dotaría de un uso que no es el pretendido por este consistorio. Esta técnica entiende que lo adecuado sería su calificación como equipamiento público con la concreción de su uso a posteriori, con clave SQM, considerando que la configuración de este sí seria compatible en acompañamiento de la zona verde, también pública.  
  
c) Respecto a la propuesta de incremento de las alturas reguladoras máximas y la integración paisajística de la ordenación.  
El borrador del plan propuesto plantea el mantenimiento de la edificabilidad del ámbito prevista en la ordenación anterior, de manera que no se vea afectada por el hecho del mantenimiento de la Casa Ganzenmüller. Así pues, y dada la ordenación volumétrica propuesta, se precisa incrementar la altura para poder ubicar ese techo sobre una superficie de suelo inferior a la anterior. La propuesta consiste en aumentar una planta ático, retranqueada 3 metros respecto a la línea de fachada a vial público.  
El Plan general ya prevé estas alturas, PB+4PP+AT retranqueado, en las edificaciones colindantes con la antigua N-340 y en otras vías de carácter principal. Sin embargo, se encuentra a faltar un análisis más profundo en cuanto a las condiciones de asoleo en relación al ancho de vial propuesto y en el impacto visual de esta propuesta. Sí se recoge, en cierta medida, un estudio en el documento de paisaje aportado respecto de las perspectivas visuales, pero nada se dice sobre la entrega con las futuras edificaciones, externas al ámbito, que previsiblemente no dispondrán de planta ático. Se considera fundamental corregir paisajísticamente el impacto de las medianeras que se generarán, pues de momento, han de convivir con las edificaciones preexistentes, en muchos casos, de una única planta.  
Especial importancia tendrá el diseño del espacio incorporado a la UA al sureste del ámbito -junto al paseo-, respecto de la medianera del bloque existente y con fachada al paseo Febrer Soriano. Este espacio longitudinal y de escasa profundidad a lo largo del frente de nuevo vial hasta el encuentro con el paseo, se propone calificarlo como vial público. Se debería profundizar en las posibilidades que ofrece este espacio para introducir medidas correctoras de integración de esta medianera que se transformará en fachada. Parecida situación tendrá el edificio existente de una planta que da a la calle St. Francesc, aunque con mucho menor impacto.  
El Estudio de Integración Paisajística deberá profundizar en estos aspectos y proponer las medidas correctoras que considere, siguiendo lo indicado en el anex II de la LOTUP. Así mismo, el Estudio de Integración Paisajística, deberá acompañarse de un plan de participación pública, articulándose dentro del procedimiento de aprobación del documento de planeamiento, y tendrá por objeto conocer la opinión o preferencias del público interesado respecto del valor de los paisajes concernidos, de la definición de los objetivos de calidad paisajística y de las opciones consideradas.  
d) Respecto a la delimitación del ámbito del plan propuesto y el reparto de cargas:  
Se considera conveniente modificar el ámbito de la Unidad de Actuación, de manera que sea posible la ejecución de la prolongación de la calle Tarragona en toda su anchura, en su conexión con la calle St Francesc. Para ello, deberá incluirse en el ámbito de la unidad de ejecución una segunda área de reparto que integre la parcela edificable de carácter privativo recayente a la calle Sant Francesc, núm. 120, comprensiva del suelo pendiente de cesión y con destino a vial público. Al no existir incremento de edificabilidad y tratarse de una parcela esquinera, urbanizada solo en su frente de parcela a la calle Sant Francesc, el aprovechamiento subjetivo coincidirá con el tipo. En consecuencia, el proyecto de reparcelación incorporará las dos áreas de reparto, por separado; una de los terrenos que inicialmente se incluyen el PGOU con las obligaciones y derechos del suelo urbano sin urbanizar y otra de carácter uniparcelario con las mismas obligaciones y derechos que tendría mediante la solicitud de una licencia directa en actuación aislada. En este último caso, en cuanto a su forma y contenido, se limitará a la regularización de las fincas aportadas para adaptar su configuración a las exigencias del planeamiento, describirá los derechos aportados y efectuará las correspondientes adjudicaciones de parcela resultante lucrativa a su propietario original y de los suelos destinados a vía pública al Ayuntamiento. La obra de urbanización correrá a cargo de ambas áreas de reparto en proporción a su aprovechamiento, sin perjuicio de pacto entre los propietarios de ellas.  
En este sentido, también será posible la aplicación del art. «146 Cargas de urbanización comunes a varias actuaciones» de la LOTUP, en referencia a la parcela recayente a Sant Francesc 116.  
e) Respecto a la memoria de sostenibilidad económica, deberá tener en cuenta las posibles implicaciones económicas que se puedan producir con determinación de la densidad máxima de viviendas del ámbito. La viabilidad económica presentada en el anexo I ya fue informada en fecha 1 de noviembre de 2020, debiéndose tener en cuenta lo allí ya indicado.  
Determinaciones de la LOTUP que afectan al desarrollo del planeamiento propuesto:  
4.1. Aplicación del artículo 33 LOTUP. Política pública de suelo y vivienda  
En el borrador de Plan que se formula por Harri Hegoalde 2, SAU, se indica que se considera la Unidad como ámbito de renovación y regeneración urbana, puesto que todo el entorno de ella lo configuran viales ejecutados y en uso, o espacios ya edificados, es decir, considera que se trata de suelo ya urbanizado, que cuenta con todos los servicios urbanos y tiene un grado de consolidación alto.  
Si bien parte del suelo colindante con el ámbito se encuentra consolidado, no es el caso de la propia Unidad de Actuación núm. 18. El desarrollo y ejecución de la UA18 comportará una actuación de transformación urbanística de nueva urbanización, de conformidad con la definición prevista en el art. 7.1.A) del Real decreto legislativo 7/2015, de 30 de octubre, que aprueba el texto refundido de la Ley de Suelo y Rehabilitación Urbana, que supone «el paso de un ámbito de suelo de la situación de suelo rural a la de urbanizado para crear, junto con las correspondientes infraestructuras y dotaciones públicas, una o más parcelas aptas para la edificación o uso independiente y conectadas funcionalmente con la red de los servicios exigidos por la ordenación territorial y urbanística.» Y ello, en contraposición a lo que define como actuaciones que tengan por objeto reformar o renovar la urbanización de un ámbito de suelo ya urbanizado.  
Así, con la ejecución de esta Unidad de Actuación se dotará de condición de solar a todos los terrenos incluidos en su ámbito, que hasta ese momento no cuentan con todos los servicios necesarios para ser considerados como tales, según la definición prevista en la normativa urbanística, LOTUP.  
En virtud de lo expuesto, y de conformidad con lo previsto en el artículo 33 de la LOTUP, apartado 1º, la reserva de suelo para promover viviendas sometidas a algún régimen de protección pública con destino, preferentemente, al alquiler o al régimen de derecho de superficie y a la venta, es de un 30 % de la edificabilidad residencial prevista en suelos urbanos sin urbanización. El proyecto de reparcelación establecerá la situación de las mismas y ponderará su adjudicación.  
4.2. Aplicación de los artículos 35 y 36 LOTUP, Sección II La ordenación pormenorizada.  
Respecto del contenido del plan propuesto y en referencia al artículo 35, aquel deberá incluir los apartados de su punto 1, que se consideren aplicables a la modificación de la ordenación propuesta y así quedar reflejados, según su caso, en la memoria justificativa, y en la documentación con eficacia normativa. A tener en cuenta el anexo XII sobre criterios y reglas para la planificación con perspectiva de género, básicos en el diseño de los nuevos espacios.  
En concreto, se encuentra a faltar los siguientes aspectos respecto a los siguientes apartados:  
35.c) La definición concreta de los parámetros urbanísticos actualizados, como las alturas máximas reguladoras, las separaciones de fachadas con vistas a otras propiedades colindantes, la posibilidad de abertura de accesos y/o vuelos hacia las zonas verdes, y el tratamiento de las medianeras que han de quedar a la vista. Al respecto de esto último, ya se ha comentado que el estudio de paisaje debería estudiar este impacto sobre las perspectivas que generarán las medianeras, así como detectar problemas existentes que, mediante la actuación se puedan minimizar.  
35.d) La regulación de los usos en cada subzona, también debería detallarse. En concreto, los usos en planta baja, que en un porcentaje a establecer (al menos superior al 50 %), deberían destinarse a usos terciarios/comerciales, estableciéndose los posibles usos incompatibles. Regular la implantación de aparcamiento en sótano, estudiando la mejor ubicación de sus accesos, para que interfieran lo mínimo posible con las zonas peatonales.  
También se debería hacer una previsión de la demanda energética que requerirá el ámbito, ya sea para los usos privativos como para los públicos de alumbrado público o posibles puntos de carga eléctrica de vehículos, para conocer la muy probable necesidad de colocación de transformadores eléctricos a situar en el ámbito. Se propone estudiar la ubicación de la superficie necesaria con la calificación de espacio de infraestructura urbana (clave SQI).  
35.f) La delimitación de las áreas de reparto y la fijación del aprovechamiento tipo de acuerdo con los criterios y condiciones establecidos en la ordenación estructural. Para la delimitación del área de reparto de los terrenos de conexión con St. Francesc se seguirán los mismos criterios establecidos en el art. 76 LOTUP para actuaciones aisladas.  
35.g) La fijación de alineaciones y rasantes. Las alineaciones y anchura de vial, en relación a la continuidad, o no, de las de las manzanas vecinas. Las rasantes, en cuanto a la accesibilidad de los edificios respecto de la cota del vial y establecimiento de la referencia respecto de las alturas reguladoras del edificio, de los salientes o retranqueos y respecto a la posibilidad, en un porcentaje reducido, de vivienda en planta baja por motivos de accesibilidad para personas con movilidad reducida.  
35.h) El establecimiento de los parámetros reguladores de la parcela mínima, de manera que las superficies resultantes permitan una viabilidad técnica y económica de la realización de sótanos con la reserva mínima establecida de aparcamientos privados.  
Respecto al «artículo 36. Red secundaria de dotaciones y estándares de calidad urbana», a falta de una densidad máxima de viviendas establecida por el PGOU vigente, se debe concretar dicha densidad. Se deberá aportar una propuesta justificada de densidad máxima, que no supere el límite establecido en el punto 4.c) para las operaciones de dotación en suelo urbano, pues entendemos que este es el límite máximo establecido, en todo caso, para densidad de viviendas en suelo urbano.  
4.3. Aplicación del artículo 77. Aprovechamiento que corresponde a la administración y compensación de excedentes de aprovechamiento. Modalidades. Apartado 1.c)  
De acuerdo con lo establecido en el apartado 1.c del mencionado artículo, en el suelo urbano, no urbanizado, incluido en unidades de ejecución para su transformación urbanística, sin que exista incremento de aprovechamiento respecto de la ordenación vigente, el porcentaje de aprovechamiento que corresponde a la Administración es del 5 % del aprovechamiento tipo, libre de cargas de urbanización. Para ello, deberá procederse al cálculo del aprovechamiento tipo de la unidad de actuación, de acuerdo con la definición dada en el art. 68.4c) LOTUP.  
En este punto, indicar que de acuerdo a lo establecido en las NNUU del Plan general, las plantas bajas deben destinarse a uso comercial preferentemente y que dicha edificabilidad debe ponderarse respecto de la de vivienda, estableciendo así el aprovechamiento tipo del área de reparto que constituye la delimitación originaria de unidad de actuación.  
4.4. Aplicación de la disposición transitoria segunda. Innecesariedad de adaptación del planeamiento general. Dicha disposición, en su apartado, 4 establece textualmente:  
La aprobación de los planes parciales, de los planes de reforma interior o de los planes especiales, que modifiquen las determinaciones de los planes generales o normas subsidiarias de planeamiento vigentes a la entrada en vigor de esta ley, requiere la homologación del sector correspondiente, que podrá efectuarse directamente al aprobar dichos instrumentos, siempre que estos contengan los documentos específicos y las determinaciones necesarias con ese fin.  
Por tanto, la sociedad mercantil HARRI HEGOALDE 2, SAU. podrá aportar dichos documentos específicos como anexo a la presente propuesta de plan para tramitar su homologación a la LOTUP o preparar la documentación independiente con el mismo fin.  
A falta de concreción de dichos documentos por la LOTUP, se propone aplicar lo establecido en el borrador del Reglamento de Planeamiento, actualmente en trámite y que tiene en proyecto aprobar la Generalitat Valenciana. De la lectura de las disposiciones transitorias, entendemos que, al documento del plan se anexará un apartado, de carácter declarativo, de modo que establezca la correspondencia entre las determinaciones del plan que se homologa con las determinaciones de la normativa urbanística en vigor, con los ajustes que resulten necesarios a esa finalidad.  
4.5. Aplicación del anexo IV sobre estándares urbanísticos y normalización de determinaciones urbanísticas.  
- Sobre el apartado I. 1. Clasificación general de las zonas de ordenación, para las zonas urbanizadas:  
A la zona de uso residencial se le asignará la nomenclatura ZUR-RE. Indicando como subzona la clave 2d, cuyos parámetros urbanísticos son los contenidos en la NNUU del PGOU actual, con las modificaciones que se consideren necesarias.  
A los espacios libres, que según el PGOU, tienen consideración de jardín público por estar al servicio de la unidad de actuación, se le asignará el código SVJ, si cumple con los parámetros de calidad recogidos en el apartado III de este anexo IV.  
A la red viaria, se le asignará, según su caso, SCVT o SCVP según sea su prioridad, de tránsito rodado o peatonal.  
- Sobre el apartado III. Estándares funcionales y de calidad de las dotaciones públicas.  
Los principios generales de los estándares dotacionales, inspiradores de la ordenación urbanística, se recogen en el punto III 1. Principios generales de los estándares y del diseño urbano de los espacios públicos  
1.1. El principio general de la regulación de los estándares urbanísticos se basa en la proporcionalidad entre las dotaciones públicas y la edificabilidad. A estos afectos, los planes calcularán, para cada uno de los sectores con ordenación detallada o para un determinado ámbito de actuación, el estándar dotacional global (EDG), obtenido de la relación entre la superficie de las dotaciones públicas y la edificabilidad total, y expresado en metros cuadrados de suelo dotacional por cada metro cuadrado de edificabilidad. Aunque el indicador cuantitativo es condición indispensable, es el estándar de calidad lo que debe garantizar las ordenaciones urbanísticas, el cual se obtendrá como resultado de aplicar la perspectiva de género a la ordenación asegurando una visión global e inclusiva de los espacios públicos, pensada en y para la diversidad poblacional, aplicada en:  
a) El diseño y ubicación de las dotaciones públicas.  
b) La calidad de la ordenación de espacios públicos resultantes.  
c) Las condiciones funcionales de accesibilidad y uso de las dotaciones públicas.  
En este sentido, el planeamiento deberá desarrollar los criterios de perspectiva de género establecidos en el anexo XII, pudiéndose apoyar en lo indicado en las guías publicadas por la Conselleria de Política Territorial, Obras Públicas y Movilidad, como la del año 2017, elaborada por el Servicio de Planificación Económica y Regeneración Urbana de la Dirección General de Vivienda, Rehabilitación y Regeneración Urbana. Se adjunta enlace:  
http://politicaterritorial.gva.es/documents/168489756/0/SET\_cas\_link.pdf/0cf2c19d-e679-4c10-810a-fea0dd4fb484  
Conclusiones:  
Las consideraciones a tener en cuenta en el documento definitivo se van recogiendo a lo largo del presente informe, de las cuales se hace especial hincapié en algunas:  
1. Respecto al objeto del Plan de reforma interior: se considera que la modificación de la ordenación pormenorizada propuesta, en opinión de esta técnica, es oportuna por cuanto permite conservar el valor arquitectónico de la Casa Ganzenmüller.  
2. Respecto a la tramitación del documento: se hace necesario tramitar un documento de homologación a la LOTUP, siguiendo lo indicado en punto 4.4 del presente informe, cuya aprobación será autonómica.  
La aprobación del Plan de reforma interior será de competencia municipal.  
3. Respecto a la documentación formal presentada: se considera correcta, a falta de incluir el anexo de homologación antes citado, si así se considera por el interesado.  
4. Respecto a los deberes y derechos establecidos:  
En cuanto a la delimitación de la unidad de ejecución, deberá incorporarse toda la anchura del nuevo vial en su cruce con la calle St. Francesc.  
Se delimitarán dos áreas de reparto para su posterior programación conjunta. La primera incluirá los terrenos grafiados en el PGOU, con los derechos y deberes establecidos para las actuaciones integradas en suelo urbano sin urbanizar y la segunda los terrenos necesarios para obtener toda la anchura del nuevo vial, con los derechos y deberes de una actuación aislada.  
En su caso, se deberá ceder libre de cargas un 5 % del aprovechamiento tipo en concepto de la plusvalía generada por la actuación y se deberá reservar un 30 % de la edificabilidad residencial a vivienda con algún tipo de protección pública.  
El valor de las plantas bajas se ponderará respecto del de vivienda para el cálculo del aprovechamiento tipo.  
  
5. Respecto a la concreta ordenación propuesta:  
A la Casa Ganzenmüller se le asignará un uso de dotación pública.  
Se estudiará la necesidad de asignar uso de infraestructura urbana para ubicar posibles transformadores eléctricos en espacios no integrados en los bloques de vivienda.  
Se estudiarán medidas correctoras en medianeras existentes y futuras.  
Se actualizarán los parámetros urbanísticos concretos de la zona, en especial la parcela mínima en concordancia a los espacios necesarios de aparcamiento en sótano.  
Los espacios públicos se diseñarán siguiendo los criterios de perspectiva de género.»  
IV. Otras aportaciones/valoraciones:  
A) La directora del OACSE, informa en fecha 9/6/2020 lo siguiente:  
«El aumento de la esperanza de vida ha provocado y seguirá provocando en los próximos años un progresivo envejecimiento de la población. Las necesidades de las personas mayores que requieren de ayuda para la realización de las actividades básicas y instrumentales de la vida diaria han puesto de manifiesto como una de las alternativas más relevantes, y en muchos casos, hasta imprescindible, el ingreso en centros especializados de atención diurna para la atención de personas mayores.  
El Centro de día para personas mayores dependientes es un recurso social que presta atención diurna complementaria a la atención propia del entorno familiar, con el objetivo de favorecer la recuperación y mantenimiento de la autonomía personal y social, de mantener a las personas mayores en su entorno natural en las mejores condiciones y proporcionar soporte a las familias en la atención a las personas mayores, así como, facilitar la conciliación familiar y laboral de las personas cuidadoras principales, que mayoritariamente son mujeres.  
Tal y como indica la directora del Centro de Día 9 d'octubre, en informe que se adjunta, se trata de un recurso que se inició en Benicarló el año 2011, primero con una ocupación del 50 % de las plazas autorizadas y posteriormente se ocupó el 100 % de las plazas. Esta ocupación se ha mantenido de forma ininterrumpida durante los últimos 8 años, y ha ido creciendo la lista de espera para la ocupación de las vacantes. Se trata de un recurso necesario y con demanda.  
Durante estos años, han sido continuas las solicitudes de ampliación de plazas del Centro de Día que han llegado al Organismo Autónomo de Centros Sociales Especializados (OACSE); pero las características de la propia infraestructura del centro no permiten su ampliación.  
Desestimada la ampliación del Centro de día manteniendo la actual ubicación, se han contemplado otras opciones, que cumplieran con el requisito principal de disponer de zonas al aire libre, principal limitación de la actual ubicación. Algunas de estas opciones han sido la integración del Centro de Día dentro de las instalaciones del Centro Geriátrico Sant Bertomeu, siguiendo el modelo de centro de día integrado dentro de un centro residencial, como el caso de la Residencia y Centro de día El Collet, o el cambio de ubicación en otras instalaciones municipales; ninguna de ellas ha resultado viable.  
Desde el mismo momento de la creación del recurso de Centro de Día para personas mayores dependientes, ya el estudio de viabilidad resultaba muy ajustado para la sostenibilidad económica con un número de 16 plazas, por lo que una ampliación de las infraestructuras con espacios al aire libre que permitiera aumentar el número de las plazas de Centro de día, además de resultar más viable en términos económicos, mejoraría la calidad de la atención de las personas usuarias con la optimización de las instalaciones y servicios (cocina propia en lugar de catering, actividades físicas al aire libre,..etc), permitiría una mejora de la estabilidad de la plantilla con la creación de puestos de trabajo a jornada completa y ampliaría los servicios a la ciudadanía.  
Cabe destacar que las personas mayores, usuarias de un centro de día, son principalmente los vecinos y vecinas del municipio donde se ubica, o como mucho de los municipios más próximos, a diferencia de las personas usuarias de los centros residenciales, en los cuales la diversidad de municipios es más amplia.  
Por tanto, se plantea a modo de sugerencia en la consulta formulada, el cambio de ubicación del Centro de Día de personas mayores dependientes 9 d'octubre, pasando de la actual ubicación en la c/ Valencia esquina c/9 d'octubre, al Paseo de J. Febrer Soriano, ubicándolo en el edificio/vivienda que figura en el Plan de reforma y la zona ajardinada adyacente.  
Este cambio de ubicación permitiría mantener el Centro de día dentro del casco urbano, con una buena accesibilidad, la ampliación del número de plazas y mejora de las instalaciones y servicios a la ciudadanía, así como, el acceso a espacios al aire libre; además de todas las mejoras que contempla la directora del Centro de día 9 d'octubre, en su informe.»  
B) La técnica de Promoción Económica, informa en fecha 02.12.2020 lo siguiente:  
«El Ayuntamiento de Benicarló cuenta, como herramienta estratégica para el desarrollo del comercio local, con un Plan de acción comercial, que se realizó en el año 2011 y se actualizó en el año 2018. En los dos documentos se hace una especial mención a la importancia de trabajar y realizar actuaciones tendentes a vertebrar la oferta comercial al centro de la ciudad y alrededor de los ejes comerciales que unen el centro con la fachada marítima. Para favorecer la implantación de comercios en esta zona, desde el Ayuntamiento de Benicarló se han llevado a cabo actuaciones de peatonalización de la zona centro y de reurbanización de los ejes comerciales y calles de sus alrededores como son c/ Pío XII, César Cataldo, Francisco Pizarro, Hernán Cortés, Juan XXIII, que han contribuido a generar la implementación de nuevos establecimientos comerciales y de servicios.  
Todo este desarrollo se ha centrado más en la zona centro y en su conexión con la fachada marítima, que es la zona donde se concentran mayor cantidad de establecimientos comerciales y de servicios de la ciudad, visto que el mar supone un gran atractivo turístico para las personas visitantes y lúdico para las personas residentes, que aprovechan las zonas de paseo marítimo para hacer deporte, caminar y disfrutar en familia (?)  
En los dos documentos referidos del Plan de acción comercial no se ha abordado la cuestión de los bajos de los edificios destinados a espacios comerciales, de manera que en la actualidad Benicarló no cuenta con datos estadísticos con los que poder cuantificar el número de metros cuadrados que tenemos destinados a oferta comercial, los que están ocupados y los que quedan libres (?) No obstante, aún no contando con cifras concretas, si que se observa un gran número de bajos comerciales sin uso, que aparecen cerrados con unos acabados que en algunos casos perjudican la estética del edificio, y sobre todo, dan una visión de desierto comercial que no favorece en absoluto la implantación precisamente de este tipo de actividad, que siempre busca la compañía para la ubicación.  
La zona de la unidad de actuación número 18 que nos ocupa, en principio está fuera de esta zona de mayor interés comercial que se ha comentado, no obstante es una zona importante de entrada a la ciudad y con un gran potencial para:  
- Desarrollar zona que puedan ser utilizadas para aparcar los vehículos las personas visitantes y seguir andando hasta el centro e incluso llegar a la zona marítima si se mantiene el diseño de conexión para viandantes haciendo recurridos amables para ser andados: aceras amplias, instalación de zonas ajardinadas y mobiliario urbano que haga el recorrido agradable y seguro frente al tránsito rodado.  
- Cambiar el porcentaje de bajos de los edificios destinados a locales comerciales, de manera que sea superior el porcentaje destinado a vivienda en planta baja, que al comercial. Calculando que la mayor oferta comercial de esta zona será para comercios de alimentación como pueden ser fruterías, panaderías y otras tiendas de alimentación, servicios personales: peluquerías, lavanderías, oficinas de servicios y servicios de hostelería. Todos los establecimientos de barrio que contribuyen a aumentar la calidad de vida de los vecinos y vecinas que tienen a su alcance productos de primera necesidad, facilitan la vida de las personas con movilidad reducida y contribuyen a la sostenibilidad, dado que hacen innecesario el uso del vehículo motorizado para realizar las compras de bienes cotidianos.  
Desde la óptica de las nuevas tendencias de consumo, donde destaca la preocupación por parte de las personas consumidoras, sobre las cuestiones que implican un consumo responsable y, »para favorecerlo, es imprescindible diseñar espacios de conectividad entre esta zona y la zona centro, que contribuirán a estabilizar y consolidar el comercio de proximidad y acercar a la zona todos los servicios necesarios para la comodidad de las personas residentes.»  
C) La técnica de Promoción Cultural, emite en fecha 14.12.2020, relativo a la vivienda situada en el Paseo de J. Febrer Soriano, núm. 45, incluida dentro del ámbito de la UE 18, del siguiente tenor literal:  
«1. Antecedentes  
El crecimiento urbanístico de Benicarló se desarrolló a partir de su centro histórico, que originalmente estaba enmurallado y que aún hoy en día conserva aquella trama urbana. El perímetro por donde transcurría la muralla medieval, con su foso, es el que actualmente se conoce como La Volta. Con el crecimiento progresivo de la población se fue ampliando el urbanismo de la ciudad y como consecuencia del desarrollo de la industria vinícola y del gran esplendor económico y social de los siglos XVIII y XIX se fue ampliando con construcciones tradicionales combinadas con casas modernistas y señoriales.  
Adentrándonos en el S. XX, siendo el período que nos ocupa, Benicarló se encontraba en plena Revolución Industrial, gracias a la industria textil de la Fábrica Fontcuberta y a las diferentes destilerías. Se fueron construyendo casonas modernistas que configuran el actual paisaje urbano de Benicarló. La mayor concentración de estas viviendas se encuentra en el Paseo Febrer Soriano: construcciones particulares, con un estilo señorial sobrio y austero, que contraastan enormemente con lo que siempre ha sido una casa tradicional benicarlanda.  
2. Situación actual  
La edificación objeto del informe se encuentra situada en el Paseo Febrer Soriano, 45 y se detalla en el Plan de Ordenación Pormenorizada de Benicarló (borrador), otorgándole como valor y elemento de interés la conservación de su construcción y fachada como ejemplo de tipología constructiva de familias adineradas de mediados del S. XX.  
Desde un punto de vista patrimonial esta protección resulta adecuada y necesaria, más cuando no se trata de una construcción aislada, sino de un esquema y una trama constructiva que sigue al largo de todo el Paseo Febrer Soriano, y todo su conjunto rememora una época determinada de la historia de Benicarló.  
En cuanto a la posibilidad de su adquisición por parte del Ayuntamiento, debería estar condicionada al uso adecuado que se le otorgue, y siempre y cuando el gasto de su adaptabilidad y reformas no suponga un coste mayor del que supondría una obra nueva para el supuesto servicio. El gasto debería ser proporcional y siempre y cuando haya una necesidad real de un servicio que se adapte a la arquitectura de la vivienda.  
En este caso concreto, el valor singular y patrimonial de la vivienda no es tan relevante como para implicar la adquisición por parte del Ayuntamiento, para su uso y conservación. Ejemplos opuestos podrían ser edificios singulares como la Casa dels Miquel o la casa de Fontcuberta, donde el valor de la reforma i adaptabilidad de los espacios a un nuevo uso sí que estaría justificada y motivada por su valor patrimonial(...)  
3. Propuesta  
Por todo lo que se ha expuesto, la técnica que suscribe el presente informe propone que, siendo que el valor patrimonial de la casa no la sitúa dentro de un edificio singular propio para ser declarado Bien de Relevancia Local, su adquisición por parte del Ayuntamiento ha de estar condicionada por una necesidad real y un uso adecuado, siendo que el coste de las reformas sea proporcional y no suponga una inversión mayor de lo que supondría la construcción de una obra nueva para el uso en cuestión.»  
D) La Policía Local, informa en fecha 27.12.2020 lo siguiente:  
«Apertura de una nueva vía de circulación al tráfico rodado entre la calle San Francisco y el Paseo Febrer Soriano, a la altura de calle Astúrias con San Francisco y calle Tarragona con Paseo Febrer Soriano, respectivamente.  
Personados en el lugar y observando cómo se encuentran en la actualidad la ordenación de esas dos grandes vías de doble sentido (San Francisco y Febrer Soriano), encontramos:  
- c/ Carmen de sentido único que va de Febrer Soriano a San Francisco,  
- calle Santa Isabel, de sentido único que va de San Francisco a Febrer Soriano,  
- c/ Santa Bárbara de sentido único de San Francisco a Febrer Soriano,  
- c/ Mossén Lajunta, de doble sentido entre ambas.  
La nueva vía daría mejor movilidad y accesibilidad a la zona de c/ Tarragona y adyacentes si el sentido fuese desde la c/ San Franciso a Paseo J. Febrer Soriano.  
También al entrar a la ciudad por c/ San Francisco y en el caso de corte (por obras, eventos, etc.) al tratarse de la vía con más intensidad de tráfico, a la llegada al nuevo cruce el usuario encontraría salida hacia dos partes de la población hacia Av. Maestrazgo por c/ Asturias y hacia Paseo J. Febrer Soriano y c/ Tarragona.  
Respecto a los estacionamientos, cuando se conozcan las dimensiones de la vía y sobre el terreno, se estudiará la mejor posibilidad.»  
V. Identificación y valoración de posibles efectos sobre el medio ambiente:  
El documento inicial estratégico presentado por Harri Hegoalde 2, SAU. concluye que la modificación de la ordenación propuesta no supondrá efectos significativos en el medio ambiente, teniendo en consideración tanto el ámbito (de reducidas dimensiones), como la zona de actuación (suelo urbano colindante con el centro de la ciudad), como el mantenimiento de los parámetros y/o estándares urbanísticos previstos en la ordenación vigente, por lo que no se produce ningún cambio sustancial en lo reflejado en el planeamiento actual.  
Según establece el artículo 51.2.b de la LOTUP, de acuerdo con los criterios del anexo VIII de dicha ley, dada la escasa incidencia observada en los apartados anteriores, y en aras del principio de simplificación administrativa, se estima que es suficiente la tramitación de la evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada para determinar que la modificación propuesta no presenta efectos significativos sobre el medio ambiente, siempre y cuando se atienda a los condicionantes de la parte resolutoria.  
En virtud de lo anterior,  
Propongo al órgano ambiental municipal (Junta de Gobierno Local), la adopción del siguiente acuerdo:  
Primero. Emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable en relación con la versión preliminar del Plan de reforma interior de la U.E. núm. 18 Plan general, presentada en fecha 18.02.2020, por la sociedad mercantil HARRI HEGOALDE 2, SAU., y resolviéndose la evaluación ambiental y territorial estratégica por el procedimiento simplificado, por considerar que dicho documento de planeamiento no tiene efectos significativos sobre el medio ambiente y el territorio, de acuerdo con los criterios establecidos en el anexo VIII de la LOTUP, y con los informes técnicos obrantes en el expediente, condicionándose al cumplimiento de las indicaciones observadas por la arquitecta municipal en su informe de fecha 18.12.2020, arriba transcrito.  
Segundo. Continuar la tramitación del Plan de reforma interior de la U.E. núm. 18 Plan general, conforme al artículo 57 y concordantes del capítulo III del título III del libro I de la LOTUP.  
Tercero. Ordenar la publicación de la presente resolución del informe ambiental y territorial estratégico por el procedimiento simplificado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana (DOGV), dejando constancia que el informe ambiental y territorial estratégico perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el DOGV no se hubiera procedido a la aprobación del documento evaluado en plazo máximo de cuatro años desde su publicación.  
Cuarto. Notificar este acuerdo a la promotora, indicándole que no es susceptible de recurso alguno por considerarse un acto administrativo de trámite, sin perjuicio de los recursos que, en su caso, procedan en vía contenciosa-administrativa frente al acto que apruebe el instrumento de planeamiento correspondiente, lo que no es inconveniente para que pueda utilizarse los medios de defensa que se estimen pertinentes en derecho.»  
Votación:  
Sometido el informe propuesta a votación de la Junta de Gobierno Local, se aprueba por unanimidad de los y las miembros asistentes.  
  
Benicarló, 10 de mayo de 2021.- El teniente de alcalde de Urbanismo: Román J. Sánchez Mateu.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML