Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8282, del 26-04-2018 (2018/3350)

RESOLUCIÓ de 7 de març de 2018, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 243/93-AIA Villagordo del Cabriel.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8282

Data del DOGV
:   26-04-2018

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2018/3350

CVE


Data del document
:   07-03-2018

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [Villargordo del Cabriel](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 7 de març de 2018, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 243/93-AIA Villagordo del Cabriel. [2018/3350]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 243/93-AIA Villagordo del Cabriel.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 243/93-AIA.  
Títol: Explotació d'arenes Contreras situada en l'àmbit de la concessió minera 2461.  
Promotor: Suministro de Arcillas, SA.  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Energia de València.  
Localització: paratge Casas de Moluengo. Parcel·les 668, 667, 654, 655, 656, 657, 653, 652, 645, 723, 651, 740, 650, 646, 648, 644, 647, 643 del polígon 6 i les parcel·les 214, 213, 212, 215, 216, 263, 262, 261, 217, 218, 220, 219, 224, 223, 222, 221, 206, 207, 208, 201, 202, 199, 209, 210, 211, 162, 182a del polígon 7 del terme de Villargordo del Cabriel.  
  
Descripció del projecte  
Les dades de la descripció del projecte s'han extret de la documentació aportada, composta per l'estudi d'impacte ambiental i el pla de restauració, ja que no es va aportar projecte d'explotació.  
La superfície d'explotació proposada comprén 55,2600 ha i afecta totalment o parcialment les parcel·les 668, 667, 654, 655, 656, 657, 653, 652, 645, 723, 651, 740, 650, 646, 648, 644, 647, 643 del polígon 6 i les parcel·les 214, 213, 212, 215, 216, 263, 262, 261, 217, 218, 220, 219, 224, 223, 222, 221, 206, 207, 208, 201, 202, 199, 209, 210, 211, 162, 182a del polígon 7 del terme de Villargordo del Cabriel. Es respecta una superfície de 8.920 m² corresponent a l'enclavament que suporta les ruïnes de Casas de Moluengo i les edificacions annexes, per la qual cosa la superfície d'explotació és de 54,3680 ha.  
El mètode d'explotació proposat és a cel obert per bancs, s'inicia en la part nord-est a la cota 900, avança en direcció nord-est, en un total de huit fases, i la cota superior arriba als 940 m.  
  
Es projecta simultaniejar en cada una de les fases l'explotació i la restauració dels terrenys afectats en la fase anterior, utilitzant per a això els estèrils i el sòl vegetal emmagatzemats diferencialment. La terra vegetal s'arreplegarà formant piles de superfície aplanada d'alçària no superior a 1,5 m, i es revegetarà amb lleguminoses i gramínies de ràpid creixement. Els estèrils s'emmagatzemaran en runars per a utilitzar-los gradualment en el farciment d'aquells sectors en què s'haja aconseguit la profunditat d'explotació.  
En els terrenys contigus a l'explotació es proposa una àrea de viver, una àrea per a l'arreplega de terra vegetal i abocador provisional per a l'emmagatzematge en la primera fase d'explotació.  
La cota final inferior serà de 890 en la part NO i 900 en la part SE (8a fase), facilitant així l'evacuació de les aigües d'escolament cap a un canal de desaigüe que es construirà cap al barranc del Moluengo, tributari del riu Cabriol, que està a uns 200 m del límit NO de la zona de labors prevista. Així mateix, es projecten rases perimetrals en la cota superior de l'explotació de secció trapezoïdal amb dimensions 1x0,5 m i bermes en la capçalera dels talussos.  
La remodelació del terreny projectada és la formació de bancals de 10 m d'alçària i altiplà de 4 m quedant un talús de 26.  
Una vegada remodelat el terreny, amb els seus talussos i la xarxa de drenatge, es procedirà a regenerar el sòl a partir de la terra fèrtil emmagatzemada i mantinguda durant el període d'explotació, que s'estendrà amb una grossària mínima de 10 cm. En cas de no tindre prou sòl edàfic, es preveu utilitzar horitzó A amb les esmenes necessàries per a aconseguir una bona estructura i adob de matèria orgànica d'assimilació lenta.  
  
Es proposa la plantació de vinya en la plaça d'extracció i la repoblació amb Pinus halepensis en els talussos i altiplans, amb marc de plantació de 2,5x2,5 m i 2,0x4 m, respectivament.  
  
Tramitació administrativa  
El 23 de novembre de 1993 s'incoa l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental amb la recepció de l'escrit de la Direcció Territorial de València de la Conselleria d'Indústria Comerç i Turisme i de la documentació annexa a aquesta relativa a la concessió derivada del permís d'investigació Contreras núm. 2461, composta pel pla de restauració i l'estudi d'impacte ambiental.  
La documentació presentada es va sotmetre a consulta de les administracions següents:  
- Ajuntament de Villargordo del Cabriel.  
- Direcció General de Patrimoni Cultural.  
- Servei Territorial de Medi Ambient de València.  
El 26 de gener de 1994 es reben de la Direcció General de Patrimoni Cultural els informes d'Arqueologia i Etnologia, d'Inspecció de Patrimoni Artístic i Etnològic.  
El 17 de febrer de 1995 es rep un certificat del Servei Territorial d'Indústria i Energia de València que comunica el resultat de la informació pública. L'anunci es va publicar en el BOP de València núm. 300, de 19 de desembre de 1994, sense que s'hi hagen presentat al·legacions en el termini establit de 30 dies hàbils.  
El 25 d'abril es reitera l'informe al Servei Territorial de Medi Ambient de València.  
El 20 d'abril de 1995 se sol·licita al promotor l'ampliació de documentació relativa a un estudi de patrimoni cultural, així com el pla de superposició de les parcel·les afectades amb el planejament vigent i amb el sòl de titularitat pública.  
L'11 de maig de 1995 el promotor remet un escrit d'al·legacions en relació amb la possible afecció al patrimoni cultural, i trasllada les al·legacions a la Direcció General de Patrimoni Cultural el 12 de juliol de 1995.  
El 25 de juliol de 1995 es reitera l'ampliació sol·licitada en relació amb els plans sol·licitats.  
El 23 d'agost de 1995 la Direcció General de Patrimoni Cultural remet els informes sobre el document de prospecció arqueològica realitzat pel promotor i indica que el projecte ha d'assumir les de mesures de protecció proposades en el dit document.  
El 5 de setembre de 1995, l'Ajuntament remet al·legacions al projecte per trobar-se en zona de protecció arqueològica. El mateix escrit de l'Ajuntament es rep de la Direcció General de Patrimoni Artístic el dia 27 de setembre de 1995.  
El 18 d'octubre de 1995 es remet a l'Ajuntament una còpia de l'informe arqueològic realitzat pel promotor i els informes de l'òrgan competent en matèria de patrimoni evacuats sobre la dita documentació.  
  
El 14 de febrer de 1996 el Servei Territorial d'Indústria i Energia reclama la declaració d'impacte ambiental i comunica la recepció de l'escrit d'objeccions de l'Ajuntament rebut des de la Direcció General de Patrimoni. Els dies 6 d'agost de 1998 i 26 d'octubre de 1999 i el 4 de febrer de 2000 es registren sol·licituds de reiteració de la declaració d'impacte ambiental tant del promotor com del Servei Territorial d'Indústria.  
El 22 de març de 2000 es reitera la sol·licitud d'informe a la Direcció Territorial de Medi Ambient de València i al Servei de Gestió Forestal dels serveis centrals.  
El 27 de juny de 2000 es rep l'informe del Servei Territorial de Medi Ambient de València.  
El 3 de febrer de 2004 consta en l'expedient l'avís de caducitat al promotor.  
El 6 d'abril de 2006 el Servei Territorial d'Indústria i Energia reitera la sol·licitud de la declaració d'impacte ambiental i de nou el 17 de març de 2010 i el 7 de gener de 2014.  
  
Afeccions legals  
Analitzada la documentació presentada, revisada la cartografia disponible en el sistema d'informació territorial de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient i la informació detallada en les contestacions a les consultes efectuades, s'enumeren a continuació les afeccions legals i/o ambientals de rellevància detectades en el procés d'avaluació:  
- Patrimoni natural i biodiversitat.  
- Espai protegits. L'àrea objecte d'explotació queda integrada en les figures de protecció següents:  
- Xarxa Natura 2000 s'ubica en l'àmbit de la Zona d'Especial Interés per a les Aus d'acord amb la Directiva 79/409/CEE, de 2 d'abril, relativa a la conservació de les aus silvestres Gorges del Cabriol.  
  
- Parc Natural de les Gorges del Cabriol. L'activitat proposada se situa en l'àmbit del Parc Natural de les Gorges del Cabriol i més concretament en la zona ZUC (zona d'usos compatibles d'acord amb el Decret 45/2011, de 29 d'abril, del Consell, pel qual s'aprova el Pla rector d'ús i gestió del Parc Natural de les Gorges del Cabriol.  
  
- Flora. D'acord amb la cartografia d'hàbitats a escala 1:1000, les formacions predominants en l'àrea forestal situades en l'àmbit de l'àrea a explotar en els terrenys contigus són matolls arborescents de Juniperus spp (5210), pinedes mediterrànies de pins mesògens (9540) i prats humits mediterranis d'herbes altes (6420).  
  
- Fauna. Com a espècies prioritàries en l'àrea d'explotació o en el seu entorn pròxim, s'han inventariat el cotoliu (Lullulla arborea), el talpó de cabrera (Microtus cabrerae) i el carranc de riu (Austropotamobius pallipes).  
- Terrenys forestals. L'àrea afecta parcialment terrenys forestals estratègics i comuns, d'acord amb el Pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana, part dels quals se situen en l'àmbit de la forest d'utilitat pública V099 Peña Blanca i agregats.  
- Infraestructura verda i paisatge. D'acord amb els plans d'ordenació del Pla d'acció territorial d'infraestructura verda i paisatge (en tramitació), l'àrea afectada per l'explotació està inclosa en l'àmbit dels paisatges associats al corredor del Xúquer i més concretament al PRR16 Gorges del Cabriol, Mola de Cortes i Massís del Caroig.  
  
Així mateix, els terrenys formen part de la infraestructura verda a escala regional per la seua pertinença al parc natural, forest d'utilitat pública, zona ZEPA etc.  
- Domini públic hidràulic i xarxa de drenatge.  
Encara que no estan definits els llits en l'àrea afectada per l'explotació, els terrenys on es projecta l'explotació conformen la capçalera del barranc de Moluengo, afluent per l'esquerra del riu Cabriol.  
  
- Patrimoni cultural.  
D'acord amb la prospecció arqueològica realitzada l'explotació afecta directament el jaciment ibèric denominat Casas de Moluengo. D'acord amb les dades de la Conselleria de Cultura i en la mateixa prospecció en l'entorn pròxim es coneixen altres jaciments com Casa Zapata, Virgencita i Hoya del Espedrón, Los Tollos, Los Pocicos o la Serra del Rubial.  
- Riscos anuals i induïts.  
- Risc d'inundació. Les cotes més baixes (entorn de les ruïnes de Casas de Moluengo estan cartografiades com a àrees amb perillositat geomorfològica d'acord amb la cartografia de revisió del Pla d'acció territorial de prevenció de risc d'inundació (PATRICOVA) en tramitació.  
- Risc d'incendi forestal. L'àrea és un enclavament agrícola en un entorn forestal per la qual cosa el risc d'incendi és elevat.  
- Infraestructures  
L'àrea d'explotació és travessada per la línia elèctrica de 400 kV. SET Catadau-SET Olmedilla, i se n'ubicarà un suport en la parcel·la 645 del polígon 6.  
- Rutes, sendes i àrees recreatives.  
L'àrea està inclosa en la senda de xicotet recorregut PRCV 29 Serra del Rubial.  
  
Planejament urbanístic  
El planejament vigent són les normes subsidiàries de Villagordo del Cabriel de 1985, en les quals l'àrea d'explotació està qualificada com a sòl no urbanitzable de protecció paisatgística, forestal i ecològica.  
  
  
Consultes a les administracions afectades  
La documentació presentada es va sotmetre a consulta de les administracions següents:  
- Ajuntament de Villargordo del Cabriel.  
- Direcció General de Patrimoni Cultural.  
- Servei Territorial de Medi Ambient de València.  
Informes sectorials:  
- Patrimoni Cultural.  
El 26 de gener de 1994 es rep l'informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural que inclou al seu torn:  
- Informe del Servei d'Arqueologia i Etnologia en què s'indica que no hi ha inventari i que ha de realitzar-se el corresponent estudi de patrimoni, d'acord amb la mateixa Llei d'impacte ambiental.  
  
- Informe de la Unitat i Inspecció de Patrimoni Artístic en què es posa de manifest l'existència de ruïnes, probablement corresponents a restes d'un poblat ibèric d'indubtable interés, per la qual cosa sol·liciten que siga avaluat el possible impacte de l'explotació sobre els dits elements patrimonials.  
- Informe etnològic. Apunta l'existència d'elements etnològics situats en Casas de Moluengo: aljub, corral i ruïnes; s'ha de comprovar per mitjà del corresponent estudi el valor dels béns mencionats i la seua possible afecció.  
- Servei Territorial de Medi Ambient de València:  
El 27 de juny de 2000, es rep l'informe del Servei Territorial en què s'indica que no resulten afectades vies pecuàries, amb les conclusions següents:  
1. Les forests catalogades d'utilitat pública i classificades com a sòl no urbanitzable d'especial protecció tenen prohibida qualsevol tipus d'activitat extractiva segons el que s'ha assenyalat en l'article 9 de la Llei 4/1992, del sòl no urbanitzable.  
2. Les activitats extractives de la secció C es poden tramitar com a ocupació en forest catalogada, sempre que com explicita la Llei 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana, l'interés particular siga compatible amb la utilitat pública de la forest i prevalga l'interés miner sobre l'interés forestal mediambiental. En aquest cas, no s'observa que concórrega cap de les circumstàncies expressades, per la qual cosa s'emet informe negatiu de l'actuació prevista.  
- Ajuntament de Villargordo del Cabriel.  
L'Ajuntament remet, al gener de 1994, un escrit que indica que el planejament urbanístic assenyala l'àrea d'explotació com a àrea de jaciments arqueològics.  
Posteriorment, el 5 de setembre de 1995 remet una comunicació on reitera el valor cultural i paisatgístic de l'àrea, reflectit en les Normes subsidiàries i insta a vigilar i conservar els espais protegits establits en el planejament vigent.  
  
Consideracions ambientals  
La superfície d'explotació se situa en una vall interior de la Serra del Rubial, en l'entorn de Casas de Moluengo, conformat per terrenys majoritàriament d'ús agrícola de secà i dividit per una franja de terreny forestal que parcialment forma part de la forest d'utilitat pública V099 Peña Blanca i agregats.  
L'àrea objecte d'explotació s'emmarca, d'acord amb el planejament vigent, tant en el moment de la sol·licitud com en l'actualitat (Normes subsidiàries de 1985) en sòl qualificat com a sòl no urbanitzable de protecció paisatgística, forestal i ecològica, la qual cosa reflecteix, en principi, l'existència de valors dignes de protecció.  
El mapa geocientífic que recopila els coneixements mediambientals amb major incidència en l'ordenació del territori de la província de València, publicat posteriorment (1986) pel Servei de Recursos Geològics de la Diputació Provincial de València, inclou l'àrea d'explotació en la unitat denominada «Calcàries, dolomies, margues i gres de la Serra del Rubial», pertanyent al sistema de relleus aïllats de l'ambient altiplà Requena- Utiel, i li assigna el màxim valor per a la conservació (5 molt alt).  
L'àrea és rellevant des de del punt de vista de patrimoni cultural tal com va assenyalar l'Ajuntament de Villargordo del Cabriel en els seus informes, confirmat per la prospecció arqueològica realitzada sobre l'àmbit d'explotació. En la memòria arqueològica de la dita prospecció s'indica que l'existència del jaciment de Casas de Moluengo i d'altres tres jaciments (Casa Zapata, Virgencita i Hoya del Espedrón) situats en una distància menor d'1 km evidencia una certa concentració d'assentaments ibèrics en el territori. Es delimita el jaciment ibèric denominat Casas de Moluengo, parcialment destruït per una antiga explotació d'arenes, ja que en els talls existents és visible el paquet sedimentaris corresponent a l'assentament ibèric, i les àrees amb notable quantitat de ceràmica ibèrica en superfície.   
L'àrea on s'han localitzat restes arqueològiques comprén totalment o parcialment les fases d'explotació 1 a 5 d'acord amb la documentació gràfica de l'estudi d'impacte ambiental i el pla de restauració aportats pel promotor.  
El valor ambiental de la unitat ambiental a què pertanyen els terrenys objecte d'explotació ha sigut ratificat per les figures de protecció ambiental que han sigut declarades o tramitades amb posterioritat (vegeu apartat d'afeccions ambientals); destaca la seua inclusió en l'àmbit del Parc Natural de les Gorges del Cabriel i més concretament en la Zona d'Ús Compatible (ZUC).  
Les característiques i la funcionalitat dels terrenys inclosos en l'àrea d'usos compatibles queden perfectament definides en la secció cinquena del PRUG i més concretament en els articles 61 i 62 que estableixen:  
  
«Article 61. Caracterització  
Constitueixen aquesta categoria aquells espais de marcada singularitat paisatgística en què es desenvolupen matolls i els aprofitaments productius tradicionals centrats en cultius agrícoles i forestals.  
  
Els camps de cultiu abandonats i les àrees degradades actualment existents dins de l'àmbit d'afecció d'aquesta categoria estaran, així mateix, subjectes a normes particulars corresponents a aquest PRUG, i es promourà el manteniment de l'activitat agrícola tradicional.  
En aquests espais resulta imprescindible limitar la realització d'activitats constructives i transformadores del medi, exceptuant-ne aquelles estrictament necessàries per al manteniment de l'aprofitament agrari i de les activitats permeses establides en el PORN que resulten compatibles amb la preservació de les seues característiques i valors protegits.  
  
Article 62. Localització geogràfica  
L'espai ocupat per camps de cultiu, forestal i matoll i algunes àrees enclavades en zones boscoses, en general es tracta de les principals àrees ubicades al marge esquerre del riu Cabriel que són les conques receptores en l'àmbit del Parc Natural».  
En concordança amb el paper que els terrenys pertanyents a la zona ZUC exerceixen en la conservació de l'espai natural protegit, la normativa del PRUG estableix els usos permesos (article 63) i els usos prohibits (article 64) que literalment indica:  
«1. Es consideren usos prohibits amb caràcter general qualsevol ús o activitat que comporte impacte visual, acústic, lumínic, degradació ambiental o disminució de la coberta vegetal, com ara les activitats extractives, abocadors, runars i activitats esportives que puguen comportar degradació del medi natural.  
2. Queden específicament prohibits els usos establits en el PORN».  
  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb la resolució administrativa prèvia que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 1.h.  
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que s'hi apliquen.  
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, atribueix a l'òrgan mediambiental la competència en formulació de la declaració d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a aquesta.   
  
L'article 15 del Decret 8572013, de 28 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, atribueix a la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial la competència en matèria d'avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar no acceptable, des del punt de vista ambiental, l'explotació d'arenes Contreras, situada en l'àmbit de la concessió minera núm. 2461, promoguda per Suministro de Arcillas, SA, al terme municipal de Villargordo del Cabriel, per considerar que és una activitat incompatible amb la preservació d'una àrea d'elevat valor ambiental i cultural, tal com ha quedat exposat en l'apartat de consideracions ambientals de la part expositiva d'aquesta resolució.  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs, sense perjudici que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets es consideren pertinents.  
  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la manera reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
  
  
València, 15 de juliol de 2014.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.»  
  
València, 7 de març de 2018.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8282, del 26-04-2018 (2018/3350)

RESOLUCIÓN de 7 de marzo de 2018, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 243/93-AIA Villagordo del Cabriel.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8282

Fecha DOGV
:   26-04-2018

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2018/3350

CVE


Fecha del documento
:   07-03-2018

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [Villargordo del Cabriel](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 7 de marzo de 2018, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 243/93-AIA Villagordo del Cabriel. [2018/3350]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 243/93-AIA Villagordo del Cabriel.  
  
«Declaración de impacto ambiental.  
Expediente: 243/93-AIA.  
Título: Explotación de arenas Contreras situada en el ámbito de la concesión minera 2461.  
Promotor: Suministro de Arcillas, SA.  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Industria y Energía de Valencia.  
Localización: Paraje Casas de Moluengo. Parcelas 668, 667, 654, 655, 656, 657, 653, 652, 645, 723, 651, 740, 650, 646, 648, 644, 647, 643 del polígono 6 y las parcelas 214, 213, 212, 215, 216, 263, 262, 261, 217, 218, 220, 219, 224, 223, 222, 221, 206, 207, 208, 201, 202, 199, 209, 210, 211, 162, 182a del polígono 7 del término de Villargordo del Cabriel.  
  
Descripción del proyecto  
Los datos de la descripción del proyecto se han extraído de la documentación aportada, compuesta por el estudio de impacto ambiental y plan de resturación ya que no se aportó proyecto de explotación.  
La superficie de explotación propuesta abarca 55,2600 ha, afectando total o parcialmente a las parcelas 668, 667, 654, 655, 656, 657, 653, 652, 645, 723, 651, 740, 650, 646, 648, 644, 647, 643 del polígono 6 y las parcelas 214, 213, 212, 215, 216, 263, 262, 261, 217, 218, 220, 219, 224, 223, 222, 221, 206, 207, 208, 201, 202, 199, 209, 210, 211, 162, 182a del polígono 7 del término de Villargordo del Cabriel. Se respeta una superficie de 8.920 m² correspondiente al enclave que soporta las ruinas de Casas de Moluengo y edificaciones anexas por lo que la superficie de explotación es de 54,3680 ha.  
El método de explotación propuesto es a cielo abierto por bancos, iniciándose en la parte noreste a la cota 900, avanzando en dirección Noreste, en un total de 8 fases, alcanzando la cota superior los 940 metros.  
Se proyecta simultanear en cada una de las fases la explotación y la restauración de los terrenos afectados en la fase anterior, utilizando para ello los estériles y el suelo vegetal almacenados diferencialmente. La tierra vegetal se acopiará formando pilas de superficie allanada de altura no superior a 1,5 metros, revegetándose con leguminosas y gramíneas de rápido crecimiento. Los estériles se almacenarán en escombrera para ir utilizándoles paulatinamente en el relleno de aquellos sectores en los que se haya alcanzado la profundidad de explotación.  
En los terrenos colindantes a la explotación se propone un área de vivero, un área para el acopio de tierra vegetal y escombrera provisionales para el almacenamiento en la primera fase de explotación.  
La cota final inferior será de 890 en la parte NO y 900 en la parte SE (8ª fase) facilitando así la evacuación de las aguas de escorrentía hacia un canal de desagüe que se construirá hacia el barranco del Moluengo, tributario del Rio Cabriel, que se encuentra a unos 200 metros del limite NO de la zona de labores prevista. Asimismo se proyectan zanjas perimetrales en la cota superior de la explotación de sección trapezoidal con dimensiones 1x0,5 m y bermas en la cabecera de los taludes.  
La remodelación del terreno proyectada es la formación de bancales de 10 metros de altura y meseta de 4 metros quedando un talud de 26º.  
Una vez remodelado el terreno, con sus taludes y red de drenaje se procederá a regenerar el suelo a partir de la tierra fertíl almacenada y mantenida durante el periodo de explotación, extendiéndola con un espesor mínimo de 10 cm. En caso de no tener suficiente suelo edáfico, se prevé utilizar horizonte A con las enmiendas necesarias para conseguir una buena estructura y abono de materia orgánica de asimilación lenta.  
Se propone la plantación de viña en la plaza de extracción y la repoblación con Pinus halepensis en los taludes y mesetas, con marco de plantación de 2,5x2,5m y 2,0x4 m respectivamente.  
  
Tramitación administrativa.  
El 23 de noviembre de 1993 se incoa expediente de evaluación de impacto ambiental con la recepción del escrito de la Dirección Territorial de Valencia de la Conselleria de Industria Comercio y Turismo y de la documentación anexa a la misma relativa a la concesión derivada del permiso de investigación Contreras núm. 2461, compuesta por el plan de restauración y el estudio de impacto ambiental.  
La documentación presentada se sometió a consulta de la siguientes administraciones:  
- Ayuntamiento de Villargordo del Cabriel.  
- Dirección General de Patrimonio Cultural.  
- Servicio Territorial de Medio Ambiente de Valencia.  
El 26 de enero de 1994 se recibe de la Dirección General de Patrimonio Cultural informes de arqueología y etnología, de inspección de patrimonio artístico e informe etnológico.  
El 17 de febrero de 1995 se recibe certificado del Servicio Territorio de Industria y Energía de Valencia comunicando el resultado de la información pública. El anuncio se publicó en el BOP de Valencia núm. 300 de 19-12-94, no habiéndose presentado alegaciones en el plazo establecido de 30 días hábiles.  
El 25 de abril se reitera el informe al Servicio Territorial de Medio Ambiente de Valencia.  
El 20 de abril de 1995 se solicita al promotor ampliación de documentación relativa a un estudio de patrimonio cultural así como plano de superposición de las parcelas afectadas con el planeamiento vigente y con el suelo de titularidad pública.  
El 11 de mayo de 1995 el promotor remite escrito de alegaciones en relación con la posible afección al patrimonio cultural, dando traslado de las mismas a la Dirección General de Patrimonio Cultural, el 12 de julio de 1995.  
El 25 de julio de 1995 se reitera la ampliación solicitada en relación con los planos solicitados.  
El 23 de agosto de 1995 la Dirección General de Patrimonio Cultural remite informes sobre el documento de prospección arqueológica realizado por el promotor indicando que el proyecto debe asumir las de medidas de protección propuestas en dicho documento.  
El 5 de septiembre de 1995, el ayuntamiento remite alegaciones al proyecto por encontrarse en zona de protección arqueológica. El mismo escrito del ayuntamiento se recibe de la Dirección General de Patrimonio Artístico el día 27 de septiembre de 1995.  
El 18 de octubre de 1995 se remite al ayuntamiento copia del informe arqueológico realizado por el promotor y los informes del órgano competente en materia de patrimonio evacuados sobre dicha documentación.  
El 14 de febrero de 1996 el Servicio Territorial de Industria y Energía reclama la declaración de impacto ambiental y comunica la recepción del escrito de objeciones del ayuntamiento recibido desde la Dirección General de Patrimonio. Los días 6 de agosto de 1998 y 26 de octubre de 1999 y el 4 de febrero de 2000 se registran solicitudes de reiteración de la declaración de impacto ambiental tanto del promotor como del Servicio Territorial de Industria.  
El 22 de marzo de 2000 se reitera la solicitud de informe a la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Valencia y al Servicio de Gestión Forestal de los Servicios Centrales.  
El 27 de junio de 2000, se recibe el informe del Servicio Territorial de Medio Ambiente de Valencia.  
El 3 de febrero de 2004 consta en el expediente el aviso de caducidad al promotor.  
El 6 de abril de 2006 el Servicio Territorial de Industria y Energía reitera la solicitud de la declaración de impacto ambiental y de nuevo el 17 de marzo de 2010 y el 7 de enero de 2014.  
  
Afecciones legales  
Analizada la documentación presentada, revisada la cartografía disponible en el sistema de información Territorial de la Conselleria de Infraestructuras, territorio y Medio Ambiente y la información detallada en las contestaciones a las consultas efectuadas, se enumeran a continuación las afecciones legales y/o ambientales de relevancia detectadas en el proceso de evaluación:  
- Patrimonio natural y biodiversidad.  
- Espacio protegidos. El área objeto de explotación queda inegrada en las siguientes figuras de protección:  
- Red Natura 2000 se ubica en el ámbito de la Zona de Especial Interés para las aves de acuerdo con la Directiva 79/409/CEE del 2 de abril, relativa a la conservación de las aves silvestres «Hoces del Cabriel».  
- Parque Natural de la Hoces del Cabriel. La actividad propuesta se sitúa en el ámbito del Parque Natural de las Hoces del Cabriel, y más concretamente en zona ZUC (Zona de usos compatibles de acuerdo con el Decreto 45/2011, de 29 de abril, del Consell, por el que se aprueba el Plan Rector de Uso y Gestión del Parque Natural de las Hoces del Cabriel.  
- Flora. De acuerdo con la cartografía de hábitats a escala 1:1000 las formaciones predominantes en el área forestal situadas en el ámbito del área a explotar en en los terrenos colindantes son matorrales arborescentes de Juniperus spp (5210), pinares mediterráneos de pinos mesógenos (9540) y prados húmedos mediterráneos de hierbas altas (6420).  
- Fauna como especies prioritarias en el área de explotación o en su entorno próximo se han inventariado la alondra totovía (Lullulla arborea), el topillo de cabrera (Microtus cabrerae) y el cangrejo de río (Austropotamobius pallipes).  
- Terrenos forestales. El área afecta parcialmente a terrenos forestales estratégicos y comunes, de acuerdo con el Plan de Acción Territorial Forestal de la Comunitat Valenciana, parte de los cuales se sitúan en el ámbito del monte de utilidad pública V099 Peña Blanca y agregados».  
- Infraestructura verde y Paisaje. De acuerdo con los planos de ordenación del Plan de Acción Territorial de infraestructura Verde y Paisaje (en tramitación), el área afectada por la explotación está incluida en el ámbito del los paisajes asociados al corredor del Júcar y más concretamente al PRR16 «Hoces del Cabriel, Muela de Cortes y Macizo del Caroig».  
Asimismo los terrenos forma parte de la infraestructura verde a escala regional por su pertenencia al parque natural, monte de utilidad Pública, Zona ZEPA etc.  
- Dominio público hidraúlico y red de drenaje.  
Aunque no se encuentran cauces definidos en el área afectada por la explotación, los terrenos donde se proyecta la explotación conforman la cabecera del Barranco de Moluengo, afluente por la izquierda del Río Cabriel.  
- Patrimonio cultural.  
De acuerdo con la prospección arqueológica realizada, la explotación afecta directamente al yacimiento ibérico denominado Casas de Moluengo. De acuerdo con los datos de la Conselleria de Cultura y en la propia prospección en el entono próximo se conocen otros yacimientos como Casa Zapata,. Virgencita y Hoya Espedrón, los Tollos, Los Pocicos o Sierra del Rubial.  
- Riesgos anuales e inducidos.  
- Riesgo de inundación. Las cotas más bajas (entorno de las ruinas de las Casa de Moluengo están cartografiadas como áreas con peligrosidad geomorfológica de acuerdo con la cartografía de revisión del Plan de acción territorial de prevención de riesgo de inundación (PATRICVOVA) en tramitación  
- Riesgo de incendio forestal. El área es un enclave agrícola en un entorno forestal por lo que el riesgo de incendio es elevado.  
- Infraestructuras.  
El área de explotación es atravesada por la linea eléctrica de 400kv.SET Catadau-SET Olmedilla, ubicándose un apoyo de la misma en la parcela 645 del polígono 6.  
- Rutas, senderos y áreas recreativas.  
El área está incluida en el Sendero de pequeño recorrido PRCV 29 Sierra del Rubial.  
  
- Planeamiento urbanístico.  
El planeamiento vigente son las Normas Subsidiarias de Villagordo del Cabriel de 1985, en las que el área de explotación está calificada como suelo no urbanizable de protección paisajística, forestal y ecológica.  
  
Consultas a las administraciones afectadas.  
La documentación presentada se sometió a consulta de las siguientes administraciones:  
- Ayuntamiento de Villargordo del Cabriel.  
- Dirección General de Patrimonio cultural.  
- Servicio Territorial de Medio Ambiente de Valencia.  
Informes sectoriales:  
- Patrimonio Cultural.  
El 26 de enero de 1994 se recibe el informe de la Dirección General de Patrimonio Cultural que incluye a su vez:  
- Informe del Servicio de Arqueología y etnología en el que se indica que no existe inventario y que debe realizarse el correspondiente estudio de patrimonio, de acuerdo con la propia Ley de Impacto Ambiental.  
- Informe de la Unidad e Inspección de Patrimonio Artístico en el que se pone de manifiesto la existencia de ruinas probablemente correspondiente a retos de un poblado ibérico de indudable interés, por lo que solicitan sea evaluado el posible impacto de la explotación sobre dichos elementos patrimoniales.  
- Informe etnológico. Apunta la existencia de elementos etnológico situados en las Casas de Moluengo: aljibe, corral y ruinas, debiendo comprobar mediante el correspondiente estudio el valor de los bienes mencionados y su posible afección.  
- Servicio Territorial de medio Ambiente de Valencia:  
El 27 de junio de 2000, se recibe el informe del Servicio Territorial en el que se indica que no se ven afectadas vías pecuarias, conluyendo y las siguientes conclusiones:  
1. Los montes catalogados de utilidad pública y clasificados como suelo no urbanizable de especial protección especial tienen prohibidas cualquier tipo de actividad extractiva según lo señalado en el artículo 9 del al Ley 4/1992 del Suelo No urbanizable.  
2. Las actividades extractivas de la Sección C se pueden tramitar como ocupación en monte catalogado, siempre y cuando como explicita la Ley 3/1993 Forestal de la Comunitat Valenciana el interés particular sea compatible con la utilidad pública del monte y prevalezca el interés minero sobre el interés forestal medioambiental. En este caso no se aprecian que concurran ninguna de las circunstancias expresada por lo que se informa negativamente la actuación prevista.  
- Ayuntamiento de Villargordo del Cabriel.  
El Ayuntamiento remite, en enero de 1994, escrito indicado que el planeamiento urbanístico reseña en el área de explotación como área de yacimientos arqueológicos.  
Posteriormente el 5 de septiembre de 1995 remite comunicación reiterando la el valor cultural y paisajístico del área, reflejado en las Normas Subsidiarias instando a la vigilancia y conservación de los espacios protegidos establecidos en el planeamiento vigente.  
  
Consideraciones ambientales.  
La superficie de explotación se sitúa en un valle interior de la Sierra del Rubial, en el entorno de las Casa de Moluengo, conformado por terrenos mayoritariamente de uso agrícola de secano y dividido por una franja de terreno forestal que parcialmente forma parte del monte de Utilidad Pública V099 « Peña Blanca y agregados».  
El área objeto de explotación se enmarca, de acuerdo con el planeamiento vigente tanto en el momento de la solicitud como en la actualidad (Normas Subsidiarias de 1985) en suelo calificado como suelo no urbanizable de protección paisajística, forestal y ecológica, lo que refleja, en principio, la existencia de valores dignos de protección.  
El mapa geocientífico que recopila los conocimientos medioambientales con mayor incidencia en la ordenación del territorio de la provincia de Valencia, publicado posteriormente (1986) por el Servicio de Recursos Geológicos de la Diputación Provincial de Valencia, incluye el área de explotación en la unidad denominada «Calizas, dolomías, margas y arenisca de la Sierra del Rubial» perteneciente al sistema de relieves aislados del Ambiente Altiplano Requena- Utiel, asignándole a la misma el máximo valor para la conservación (5 muy alto).  
El área es relevante desde del punto de vista de patrimonio cultural tal y como reseñó el Ayuntamiento de Villargordo del Cabriel en sus informes, confirmado por la prospección arqueológica realizada sobre el ámbito de explotación. En la memoria arqueológica de la dicha prospección se indica que la existencia del yacimiento de las Casa de Moluengo y de otros tres yacimientos (Casa Zapata,. Virgencita y Hoya Espedrón) situados en una distancia menor de 1 km evidencia una cierta concentración de asentamientos ibéricos en el territorio. Se delimita el yacimiento ibérico denominado Casa de Moluengo, parcialmente destruido por una antigua explotación de arenas, ya que en los cortes existentes es visible el paquete sedimentarios correspondiente al asentamiento ibérico, y las áreas con notable cantidad de cerámica ibérica en superficie.  
El área donde se han localizado restos arqueológicos abarca total o parcialmente las fases de explotación 1 a 5, de acuerdo con la documentación gráfica del estudio de impacto ambiental y plan de restauración aportados por el promotor.  
El valor ambiental de la unidad ambiental a la que pertenecen los terrenos objeto de explotación ha sido ratificado por las figuras de protección ambiental que han sido declaradas o tramitadas con posterioridad (Vease apartado de afecciones ambientales) con posterioridad, destacado su inclusión en el ámbito del Parque Natural de las Hoces del Cabriel y más concretamente en la Zona de Uso Compatible (ZUC).  
Las características y funcionalidad de los terrenos incluidos en el área de usos compatibles quedan perfectamente definidas en la sección quinta del PRUG y más concretamente en los artículos 61 y 62 que establecen:  
«Artículo 61. Caracterización  
Constituyen esta categoría aquellos espacios de marcada singularidad paisajística en las que se desarrollan matorrales y los aprovechamientos productivos tradicionales centrados en cultivos agrícolas y forestales.  
Los campos de cultivo abandonados y las áreas degradadas actualmente existentes dentro del ámbito de afección de esta categoría estarán asimismo sujetas a normas particulares correspondientes a este PRUG, promoviéndose el mantenimiento de la actividad agrícola tradicional.  
En estos espacios resulta imprescindible limitar la realización de actividades constructivas y transformadoras del medio a excepción de aquellas estrictamente necesarias para el mantenimiento del aprovechamiento agrario y de las actividades permitidas establecidas en el PORN que resultan compatibles con la preservación de sus características y valores protegidos.  
Artículo 62. Localización geográfica  
El espacio ocupado por campos de cultivo, forestal y matorral y algunas áreas enclavadas en zonas boscosas, en general se trata de las principales áreas ubicadas en la margen izquierda del Río Cabriel que vienen a ser las cuencas receptoras en el ámbito del Parque Natural».  
En concordancia con el papel que los terrenos pertenecientes a la zona ZUC desempeñan en la conservación del espacio natural protegido, la normativa del PRUG establece los usos permitidos (art. 63) y los usos prohibidos (art. 64) que literalmente indica:  
«1. Se consideran usos prohibidos con carácter general cualquier uso o actividad que comporte impacto visual, acústico, lumínico, degradación ambiental o disminución de la cubierta vegetal, tales como las actividades extractivas, vertederos, escombreras y actividades deportivas que puedan comportar degradación del medio natural.  
2. Quedan específicamente prohibidos los usos establecidos en el PORN».  
  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del artículo 5.º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su Reglamento, anexo I apartado 1.h.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
  
El artículo 5 de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental atribuye al órgano medioambiental la competencia en formulación de la declaración de impacto ambiental de los proyectos sometidos a la misma.  
El artículo 15 del Decreto 85/2013, de 28 de junio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente, atribuye a la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial la competencia en materia de evaluación ambiental estratégica y de proyectos.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguientedeclaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar no aceptable, desde el punto de vista ambiental, la explotación de arenas «Contreras», situada en el ámbito de la concesión minera núm. 2461, promovida por Suministro de Arcillas, SA, en el término municipal de Villargordo del Cabriel, por considera que es una actividad incompatible con la preservación de un área de elevado valor ambiental y cultural, tal y como ha quedado expuesto en el apartado de consideraciones ambientales de la parte expositiva de esta resolución.  
  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite, no cabe interponer recurso alguno; sin perjuicio de que puedan utilizarse los medios que en defensa de sus derechos se estimen pertinentes.  
  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
València, 15 de julio de 2014.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.»  
  
València, 7 de marzo de 2018.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML