Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 7986, del 23-02-2017 (2017/1274)

RESOLUCIÓ de 6 de febrer de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 100/14-AIA Utiel.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7986

Data del DOGV
:   23-02-2017

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2017/1274

CVE


Data del document
:   06-02-2017

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 6 de febrer de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 100/14-AIA Utiel. [2017/1274]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 100/14-AIA Utiel.  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 100/14-AIA.  
Títol: legalització d'explotació porcina d'engreix i instal·lació d'explotació avícola d'engreix de pollastres.  
Promotor: Pedro Jiménez Domínguez.  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Utiel.  
Localització: parcel·les 835 i 836 del polígon 12, del terme municipal d'Utiel (València).  
  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
L'objecte del projecte és la sol·licitud de la llicència ambiental, d'acord amb la Llei 2/2006, de 5 de maig, de prevenció de la contaminació i qualitat ambiental, per a legalitzar una explotació porcina d'engreix i per a la instal·lació d'una explotació avícola de pollastres d'engreix ubicades al terme municipal d'Utiel, província de València.  
Principals característiques del projecte d'acord amb la documentació aportada  
Es pretén legalitzar una explotació porcina d'engreix que està en funcionament i instal·lar una nova activitat d'explotació avícola de pollastres en unes construccions existents emplaçades en la parcel·la 836 i part de la parcel·la 835, del polígon 12, del terme municipal d'Utiel.  
Ambdues activitats s'exercirien en les construccions existents en l'explotació, construïdes amb anterioritat a l'aprovació del PGOU, i es planteja únicament com a construcció nova una bassa de purins. L'explotació estaria formada per les construccions següents:  
  
- Nau 1: construcció existent de dues plantes, en la parcel·la 836. Compta amb llicència d'obres, atorgada per l'Ajuntament, i amb llicència d'activitat per a instal·lació avícola de recria, atorgada en 1986.  
- Nau 2: construcció existent d'una sola planta, en la parcel·la 835. No compta amb llicència d'obres de l'Ajuntament.  
- Nau sense ús: construcció existent d'una sola planta, contigua a la nau 2 i no s'hi desenvolupa cap activitat.  
- Bassa de purins: construcció de nova planta.  
En l'actualitat es desenvolupa en l'explotació una activitat d'engreix de porcs sense la corresponent autorització municipal, que es realitza en la planta baixa de la nau 1 i en una part de la nau 2. La resta de la nau 2, ja que no va ser preparada, està en l'actualitat com a nau sense ús i no forma part de l'activitat ramadera objecte de legalització en aquest expedient.  
Descripció de les edificacions:  
a) Nau ramadera 1.  
La nau té unes dimensions exteriors de 75,10 metres de llarg per 6,23 metres d'ample i està formada per dues plantes. Adossat en l'extrem inicial hi ha una edificació destinada a magatzem en la planta baixa, i a magatzem, oficines i lavabos en la planta 1a. Aquesta edificació presenta unes dimensions exteriors de 11,63 x 5,10 m. Per tant, la superfície total construïda per planta en questa nau és de 527,18 m².  
b) Nau ramadera 2 i magatzem agrícola.  
Es tracta d'una edificació que té unes dimensions exteriors de 72,00 metres de llarg i 13,70 metres d'ample. Adossat en l'extrem inicial es troba un local de dimensions exteriors de 4,60 metres d'ample x 8,20 metres de llarg, per tant, la superfície construïda d'aquesta nau és de 1.024,12 m².  
L'edificació està dividida en dues zones independents: la primera d'aquestes es correspon amb la nau ramadera 2 i es correspon amb els primers 29,30 metres de l'edificació. La segona de les zones d'aquesta edificació es correspon amb un magatzem agrícola que ocupa la superfície restant de l'edificació, és a dir, els restants 42,70 metres.  
  
c) Nova bassa d'emmagatzematge de purins exteriors.  
La bassa d'emmagatzematge de purins exterior estarà formada per murs i solera de formigó hidròfug armat de dimensions interiors 12,00 x 12,00 m, i tindrà una profunditat de 2,00 metres.  
Descripció de l'activitat:  
L'explotació objecte d'aquest projecte està situada en les parcel·les 835 i 836, del polígon 12, del terme municipal d'Utiel (València), a uns 550 metres del nucli urbà de Las Cuevas d'Utiel. La parcel·la resultant té una superfície total de 16.153 m², i la seua qualificació és de sòl no urbanitzable agrícola (zona XIII).  
L'explotació es dedica actualment a la ramaderia intensiva de porcs, i es pretén complementar amb la instal·lació d'una explotació avícola d'engreix de pollastres.  
- Explotació porcina d'engreix.  
La planta baixa de la nau 1 i la nau 2 es dediquen a la ramaderia porcina d'engreix i tenen una capacitat total de 886 porcs. Els animals es reben en l'explotació amb un pes mitjà de 18-20 kg, i hi romanen fins a aconseguir un pes màxim de 90-100 kg.  
La nau 1 té dues plantes. La planta baixa presenta dos files de quadres separades per un corredor central, amb capacitat per a 440 porcs.  
La nau 2 està interiorment dividida en tres files de quadres separades per corredors d'un metre. La capacitat total de la nau és de 446 porcs d'engreix.  
Per a l'alimentació dels animals, cada quadra disposa d'una tremuja holandesa. Les necessitats totals de pinso per als porcs d'engreix s'estimen en uns 200 kg de pinso per animal. Les necessitats d'aigua diàries per a porcs d'engreix s'estimen entre 10 i 14 litres per animal. L??etapa d??engreix completa té una duració mitjana de quatre a quatre mesos i mig.  
Quan s'arriba al pes de sacrifici, els animals es carreguen en camions per a traslladar-los a l'escorxador. Després d'això, es neteja i es desinfecta la nau. Després s'efectua un buit sanitari de dues setmanes, després del qual s'inicia un nou cicle.  
Els purins produïts en l'explotació s'emmagatzemaran en les fosses situades en l'interior de les dues naus i en una nova bassa que es va a construir en l'exterior. Per a l'arreplega dels purins, part del sòl de les naus està format per un engraellat compost per peces prefabricades de formigó armat i pretesat coneguts com reixa (slat), davall de la qual es troben les fosses de recollida. Els murs i la solera de les fosses interiors de les naus, igual que ocorrerà amb la nova fossa d'emmagatzematge exterior, estan construïts a base de formigó armat i impermeabilitzats en la cara interior amb lluït de morter remolinat, la qual cosa garantirà que siguen estanques i impermeables.  
  
- Explotació avícola d'engreix.  
Aquesta activitat s'instal·larà en la planta 1a de la nau 1. Aquesta planta, actualment sense ús, és diàfana i presenta unes dimensions interiors de 74,90 metres de llarg i 5,83 m d'ample, la qual cosa suposa una capacitat de 8.500 pollastres.  
El procés de l'activitat és com segueix: els animals es reben (pollets d'1 dia) en camió isoterm directament d'incubadora, amb un pes mitjà de 50-60 grams, els quals es descarreguen manualment en la nau, que ja està preparada amb els corresponents menjadors i abeuradors (2 i 3 línies respectivament) distribuïts uniformement al llarg de la nau i amb els automatismes adequats per a aquests. Tant els menjadors com els abeuradors són regulables en alçària, perquè puguen ser adaptats al creixement dels pollets.  
Els pollets s'allotgen sobre llit de pellorfa d'arròs, disposada en el sòl de la nau a raó d'1-2 kg/m² (aproximadament 15-20 cm de grossària), la qual es mantindrà amb una humitat de l'ordre del 50-60 % (mescla pellorfa d'arròs+jaç).  
L'alimentació és a base de pinsos compostos, i el cicle de criança és de l'ordre de 50-52 dies, i s'arriba al pes per al sacrifici al voltant d'1,9-2,1 kg.  
Les operacions de control per part del granger consisteixen en la revisió diària dels automatismes de control de la nau, verificar el seu funcionament correcte i retirada-eliminació de les baixes que han hagut i anotació d'aquestes en la fitxa de control.  
Quan s'ha arribat al pes de sacrifici, els animals es carreguen de forma manual en gàbies per a traslladar-los a l'escorxador. Després d'això, es neteja i es desinfecta la nau així com dels equips. S'efectua un buit sanitari de dues setmanes, després del qual s'inicia un nou cicle. Es preveu que es realitzen entre 5 i 6 cicles/any.  
Instal·lacions:  
- Instal·lació elèctrica. L'explotació disposa d'instal·lació elèctrica procedent de xarxa per a satisfer les necessitats tant d'enllumenat com de força i per a accionar els sistemes d'alimentació, etc.  
- Instal·lació d'aigua. L'explotació disposa d'abastiment d'aigua potable procedent de la xarxa municipal de Las Cuevas d'Utiel. El subministrament d'aigua als animals es realitzarà per mitjà de canonades de polietilé alimentari. S'estima un consum d'aigua total de 4.125,82 m³/any. El promotor adjunta un certificat municipal de conformitat sobre la disponibilitat i compatibilitat de l'increment del consum d'aigua derivat de la legalització i ampliació de l'explotació.  
  
- Instal·lació de pinso. La nau 1 comptarà amb dues sitges d'emmagatzematge de pinso (un per als porcs i un altre per als pollastres), i la nau 2 compta amb un altre. Les sitges són metàl·liques i tenen una capacitat per a 14.000 kg cada una, suficient per a proporcionar l'aliment necessari durant més d'una setmana. Estan situades a l'exterior de les naus.  
- Sistema de calefacció. El sistema de calefacció de la nau de pollastres serà per mitjà de calefactors mòbils de gas butà, per a augmentar la temperatura de la nau durant les primeres setmanes del cicle. En les naus de porcs s'utilitza el mateix tipus de calefacció en les primeres setmanes dels cicles d'engreix.  
- Instal·lacions sanitàries. L'explotació disposa en la planta 1a de la nau un servei proveït de dutxa, lavabo i inodor.  
Ventilació i aireig:  
El sistema de ventilació utilitzat en les naus porcines és de tipus natural per mitjà de finestres situades en cada un dels laterals d'aquestes. Aquestes finestres estan proveïdes de sistema de tancament-obertura automàtic per mitjà de guies verticals per a conservar la calor de la nau durant la nit i proporcionar bona il·luminació pel dia. Les finestres tenen col·locada una malla metàl·lica gabial per a evitar l'entrada d'animals a l'interior de les naus.  
El sistema de ventilació que s'instal·larà en la nau avícola serà de dos tipus:  
1. Ventilació natural, per mitjà de finestres situades en cada un dels laterals de la nau (37 finestres en cada costat) de dimensions 1,00 x 1,00 m.  
2. Ventilació forçada, per mitjà d'un total de 5 extractors situats en la paret lateral dreta que trauran l'aire d'aquesta com a conseqüència d'una «depressió» en l'interior, que provoca l'entrada d'aire de l'exterior per les finestres d'aire situades en la paret oposada.  
Les finestres, igual que ocorre en els allotjaments porcins, tindran col·locades una malla metàl·lica gabial per a evitar l'entrada d'animals a l'interior de les naus.  
Il·luminació:  
Els allotjaments porcins disposen d'il·luminació natural, a través de les finestres situades en les façanes laterals, i no disposen d'il·luminació artificial ja que aquesta no es considera necessària per a l'exercici de l'activitat.  
L'allotjament avícola estarà dotat d'un sistema d'il·luminació artificial per mitjà de lluminàries d'intensitat regulable i connectades a programes de llum, situades en una fila al llarg de la nau.  
Gestió de purins i fem:  
Els purins produïts pels porcs s'empraran com adob orgànic per als cultius. El promotor aporta un pla de gestió de purins, amb la superfície necessària per a poder valorar tots els purins produïts, i complint el que estableix l'Ordre 7/2010, de 10 de febrer, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per la qual s'aprova el codi valencià de bones pràctiques agràries.  
El fem produït pels pollastres com a subproducte de l'activitat serà retirat per una empresa autoritzada i inscrita en el registre SANDACH, que s'encarregarà de la seua gestió.  
Aigües residuals:  
Les aigües brutes procedents de les instal·lacions sanitàries de la neteja són arreplegades i canalitzades fins una de les fosses de dejeccions de la naus d'engreix. La gestió d'aquestes aigües es realitzarà conjuntament amb els purins produïts en l'explotació.  
Per a les aigües pluvials procedents de les cobertes de les edificacions, considerades com a netes ja que en les cobertes de les edificacions no hi haurà pols ni brutícies procedents del funcionament normal de l'explotació, no es considera necessari instal·lar cap sistema per a la seua arreplega o canalització. L'única actuació en aquest sentit serà la col·locació d'una vorera al voltant de les edificacions, que evitarà la infiltració d'aigües a l'interior i a la fonamentació de les naus, així com la proliferació de males herbes.  
L'activitat no genera residus líquids pròpiament dites. En forma líquida només s'usa l'aigua de neteja i s'incorpora amb les dejeccions que queden en el sòl de les quadres als canals d'emmagatzematge, i s'eliminen amb aquestes.  
Emmagatzematge de gallinassa:  
S'estima una producció, en el conjunt de l'explotació avícola, aproximadament de 114,75 tones de fem anuals, que seran retirats per una empresa encarregada de la seua gestió com adob orgànic.  
La nau comptarà en l'extrem posterior amb un femer impermeable i estanc, i amb pendent fins una arqueta d'arreplega de lixiviats. Aquest femer tan sols serà utilitzat en el cas que en el moment de retirada del fem, en realitzar el buit sanitari, no es troben els camions de transport del fem, circumstància aquesta que serà anormal. El femer estarà proveït d'una solera de 6,50 x 6,50 metres, amb pendent cap a una arqueta de lixiviats. La solera es realitzarà amb formigó HM 20/F/20/IIa amb grossària de 15 cm reforçada amb malla electrosoldada ME 15 x 15 a diàmetre 4-4 acer del tipus B-500-S. Aquesta solera permet evitar qualsevol infiltració de materials contaminants procedents dels excrements al sòl.  
Cadàvers:  
L'explotació actual disposa d'una assegurança d'arreplega i destrucció dels cadàvers, assegurança que serà ampliada per a l'activitat avícola d'engreix, segons el que estableix l'Ordre APA/4061/2007, de 27 de desembre, o qualsevol ordre que es publique amb posterioritat.  
  
Barreres per a disminuir el risc de difusió de malalties infectocontagioses:  
Tota l'explotació es troba rodejada d'una tanca metàl·lica de dos metres d'alçària, amb pals d'acer galvanitzat disposats cada tres metres.  
  
Per a l'accés dels vehicles de transport de pinso o d'animals en l'explotació es disposa d'un sistema a pressió per a la desinfecció de les rodes i la resta d'aquests vehicles, basat en l'ús d'una motxilla amb desinfectant.  
Les finestres de les naus compten amb tela ocellaire per a evitar que puguen hi accedir animals vectors de malalties.  
Les zones anteriors i posteriors a les portes d'accés es desinfecten amb calç. En les portes d'entrada a les naus es col·locaran pediluvis. La solució desinfectant s'ha de renovar màxim cada 7 dies per a evitar-ne la inactivació.  
Al final de cada cicle i en els moments en què s'estime convenient es realitzarà una neteja total per mitjà de productes d'ús habitual, desinfectants, detergents i aigua projectada.  
Estudi acústic:  
A fi de justificar el nivell sonor d'aquesta activitat, el tècnic que firma el projecte va realitzar amb data 28 de novembre de 2008 un mesurament sonor, del qual va concloure que l'activitat complia els límits establits en la reglamentació vigent.  
Atés el caràcter aïllat d'aquesta explotació, i que la major part dels sorolls produïts tenen valors d'intensitat xicotets, no es prendran mesures correctores especials. No obstant això, sí que es prendran una sèrie de mesures per a reduir les emissions de soroll de les activitats que es realitzen en l'explotació de forma discontínua:  
- Es procurarà establir, per al trànsit de vehicles i per a les operacions d'alimentació i càrrega i descàrrega dels animals, un protocol horari que no siga problemàtic, d'acord amb els costums de cultiu i/o treballs diversos. D'altra banda, es pot reduir el soroll produït per la maquinària realitzant una utilització correcta, i el soroll produït pels animals per mitjà d'un maneig realitzat amb cura.  
- Durant la neteja, l'extracció dels purins i la retirada del fem s'organitzaran per a minimitzar la quantitat de moviment de la maquinària. El personal s'assegurarà sempre que els tractors i ela depòsits porta purins tinguen una correcta posada a punt, i prestaran una atenció especial als sistemes de fuga i silenciadors dels vehicles.  
Tramitació administrativa  
L'expedient d'avaluació d'impacte ambiental s'inicia en data 18 de juliol de 2014, amb la tramesa, per part de l'Ajuntament d'Utiel, de la documentació tècnica constituïda pel projecte de llicència ambiental (novembre 2008), el resum no tècnic del projecte de llicència ambiental (novembre 2008), l'estudi d'impacte ambiental (novembre 2008), plànols (desembre 2008), un annex al projecte de llicència ambiental i a l'estudi d'impacte ambiental (març 2011), la memòria agronòmica per a legalització de l'activitat (maig 2014), així com còpia de l'expedient administratiu municipal, que inclou certificat del resultat d'informació pública i certificat de compatibilitat urbanística de l'activitat.  
El tràmit d'informació pública del projecte es va dur a terme per mitjà de la inserció del corresponent anunci en el Butlletí Oficial de la Província de València núm. 53, de data 4 de març de 2010, i la publicació d'un edicte en el tauler d'anuncis de l'ajuntament. Transcorregut el termini de 30 dies no es van presentar al·legacions al projecte, segons el certificat expedit per l'Ajuntament d'Utiel de data 14 d'abril de 2010.  
  
Amb data 14 d'octubre de 2015 es realitza un requeriment al promotor a través de l'Ajuntament d'Utiel.  
Amb data 21 de gener de 2016 té entrada en la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural un ofici de l'oficina comarcal d'agricultura de Requena, per mitjà del qual es remet un escrit del promotor en resposta al requeriment realitzat pel Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, que adjunta la documentació complementària següent: annex a l'estudi d'impacte ambiental d'una explotació porcina d'engreix i avícola d'engreix a Las Cuevas d'Utiel (València), novembre de 2015; i pla de gestió de purins, novembre de 2015.  
Consideracions ambientals  
1. L'activitat s'ha d'exercir en sòl no urbanitzable comú i és compatible amb el planejament vigent, segons el certificat de compatibilitat urbanística de l'Ajuntament d'Utiel, de data 3 de juliol de 2014.  
2. Segons el banc de dades de biodiversitat, no consta la presència d'espècies prioritàries en l'entorn immediat de l'activitat. Així mateix, la localització del projecte no afecta terreny forestal, espais de la Xarxa Natura 2000, ni a cap altra figura de protecció ambiental regulada per la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
  
3. La Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, de la Conselleria de Cultura i Esport, emet un informe favorable de l'actuació als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, amb data 19 d'abril de 2011.  
4. Principals impactes sobre el medi ambient i mesures correctores i protectores proposades.  
A) Impactes derivats de la gestió del fem:  
Una gestió inadequada del fem pot produir una sèrie d'impactes com ara: males olors, contaminació del sòl i de les aigües.  
Olors  
El despreniment d'olors per les dejeccions es concentra en períodes de càrrega dels purins per al seu aprofitament com a fertilitzant agrícola. Així mateix, es pot produir per una mala gestió dels residus sòlids, per l'extracció de l'aire interior per mitjà de la ventilació i per les fermentacions de les dejeccions emmagatzemades en les fosses. La matèria orgànica del fem fluid retinguda durant un cert temps experimenta una sèrie de fermentacions anaeròbies amb despreniment de gasos tòxics (SH2, NH3) i, per tant, de males olors.  
En el cas de la nau avícola, la producció d'olors es concreta en els períodes de càrrega de la gallinassa produïda (posteriors a traure els animals) i en el moment de la càrrega dels animals, la qual cosa suposa fer-ho unes 5 vegades a l'any.  
Com a mesures correctores es proposa: una adequada ventilació de les naus, neteja periòdica de les instal·lacions, aplicació a les fosses de purins d'un activador biològic degradador de purins i desodorant, retirada de la gallinassa al final de cada cicle d'engreix.  
Contaminació de sòl i aigües  
Les característiques físiques, químiques i biològiques de les aigües, superficials i subterrànies, i dels sòls, podran patir alteracions com a conseqüència d'una mala gestió dels purins i del fem, així com pels abocaments incontrolats de residus de qualsevol tipus.  
Com a mesures preventives, el promotor presenta un adequat pla de gestió dels purins, i aporta suficient superfície agrícola per a assumir tot el volum de fem fluid generat, complint la normativa vigent. A més, tant el paviment de les naus com les fosses d'emmagatzematge de purins han de ser impermeables. D'altra banda, la gallinassa serà retirada i gestionada per empresa autoritzada. Es comptarà amb un femer impermeable i estanc, i amb pendent fins una arqueta d'arreplega de lixiviats.  
  
B) Residus, abocaments i emissions:  
Residus especials ramaders: engloben els medicaments i els seus envasos, les vacunes, els envasos de productes de neteja i desinfecció de naus. S'arreplegaran en contenidors específics, fins a ser retirats per l'empresa gestora autoritzada, per als quals s'ha de disposar del corresponent contracte de retirada. Aquest tipus de residus es produeixen en quantitat poc significativa (és suficient un contenidor específic de 60 litres que es retire una vegada cada 6 mesos). Els contenidors subministrats per l'empresa gestora han d'estar situats en el magatzem de la nau 1. Aquesta ubicació assegura una protecció eficaç contra la pluja i evita qualsevol possible contaminació al sòl ja que aquest local disposa de coberta i de solera de formigó.  
Tubs fluorescents: per a aquest tipus de residus no es durà a terme cap tipus d'emmagatzematge ja que es portaran directament a l'ecoparc d'Utiel, per a la qual cosa se sol·licitarà una acceptació de residus davant de l'Ajuntament d'Utiel.  
Abocaments: l'aigua de neteja s'incorpora amb les dejeccions que queden en el sòl de les quadres als canals d'emmagatzematge i s'elimina amb aquestes.  
Les aigües brutes procedents de les instal·lacions sanitàries de la neteja són arreplegades i canalitzades fins una de les fosses de dejeccions de les naus d'engreix.  
La gestió d'aquestes aigües es realitzarà conjuntament amb els purins produïts en l'explotació.  
Emissions:  
- Gasos. El funcionament actual de l'explotació porcina i la instal·lació de l'explotació avícola provocarà un augment del trànsit rodat. Aquest trànsit produirà un impacte negatiu a causa de la producció de sorolls, pols i emissions de gasos de combustió. No obstant això, per ser de curta duració temporal i aconseguir valors d'intensitat xicotets aquest impacte es pot considerar pràcticament nul.  
- Sorolls. Els valors normals de pressió sonora en una explotació porcina d'engreix i avícola de carn estan estimats en 67 dB(A), i pot superar puntualment els 93 dB(A) durant algunes activitats com el subministrament del pinso. No obstant això, els materials constructius de les naus absorbeixen bona part d'aquests sorolls, els quals són a penes perceptibles des de l'exterior. A més, atés el caràcter aïllat d'aquesta explotació, es considera que aquests sorolls no afectaran l'entorn. Per a reduir l'impacte d'activitats potencialment productores de soroll s'ha d'evitar realitzar-les a la nit o els caps de setmana.  
5. Programa de vigilància ambiental  
S'aporta un correcte programa de vigilància ambiental que permetrà realitzar un seguiment eficaç i sistemàtic del compliment d'allò que s'ha estipulat en la declaració d'impacte ambiental, així com d'aquelles altres alteracions de difícil previsió que pogueren aparéixer. No obstant això, aquest programa s'haurà de completar amb la vigilància de la correcta aplicació dels purins. Per a això, la granja ha de disposar d'un llibre de registre en què s'hauran d'anotar totes eixides de purins que es produïsquen, i indicar: data, identificació de les parcel·les que s'han d'adobar i volum de purins aplicat en cada una d'aquestes. Aquest llibre haurà d'estar actualitzat i a disposició de l'autoritat substantiva o ambiental sempre que el requerisca.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I, apartat 1.h del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, abans de la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
  
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, atribueix a l'òrgan mediambiental la competència en la formulació de la declaració d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a aquesta.  
L'article 13 del Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, modificat pel Decret 80/2016, d'1 de juliol, atribueix a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental la competència en matèria d'avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
  
Resolució  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte de legalització d'explotació porcina d'engreix i instal·lació d'explotació avícola d'engreix de pollastres, localitzades en unes construccions existents emplaçades en la parcel·la 836 i part de la parcel·la 835, del polígon 12 del terme municipal d'Utiel (València), promogut per Pedro Jiménez Domínguez, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental, de la resta de la documentació tècnica aportada, i es complemente amb l'adopció dels condicionants establits a continuació:  
1. La granja ha de disposar d'un llibre de registre en què s'han d'anotar totes les eixides de purins que es produïsquen, i ha d'indicar: data, identificació de les parcel·les que s'hi adoben i el volum de purins aplicat en cada una d'aquestes. Aquest llibre ha d'estar actualitzat i a disposició de l'autoritat substantiva o ambiental quan ho requerisca.  
2. D'acord amb l'article 201 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, la Conselleria d'Agricultura, abans de la concessió de la llicència ambiental, hi haurà d'emetre informe. Les condicions incloses en aquest informe hauran d'incorporar-se en la llicència ambiental.  
3. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent que establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs, sense perjudici que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets consideren pertinents.  
  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
D'acord amb la disposició transitòria primera de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, la regulació de la vigència de les declaracions d'impacte ambiental establida en l'article 43 de l'esmentada Llei 21/2013 és aplicable a aquesta declaració d'impacte ambiental.  
  
  
València, 7 de desembre de 2016.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 6 de febrer de 2017.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 7986, del 23-02-2017 (2017/1274)

RESOLUCIÓN de 6 de febrero de 2017, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 100/14-AIA Utiel.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   7986

Fecha DOGV
:   23-02-2017

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2017/1274

CVE


Fecha del documento
:   06-02-2017

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 6 de febrero de 2017, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 100/14-AIA Utiel. [2017/1274]  
De conformidad con el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 100/14-AIA Utiel.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 100/14-AIA.  
Título: legalización de explotación porcina de cebo e instalación de explotación avícola de engorde de pollos.  
Promotor: Pedro Jiménez Domínguez.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Utiel.  
Localización: parcelas 835 y 836 del polígono 12, del término municipal de Utiel (Valencia).  
  
Descripción del proyecto  
Objeto del proyecto  
El objeto del proyecto es la solicitud de la licencia ambiental, de acuerdo con la Ley 2/2006, de 5 de mayo , de prevención de la contaminación y calidad ambiental, para legalizar una explotación porcina de cebo y para la instalación de una explotación avícola de pollos de engorde ubicadas en el término municipal de Utiel, provincia de Valencia.  
Principales características del proyecto de acuerdo con la documentación aportada  
Se pretende legalizar una explotación porcina de cebo que se encuentra en funcionamiento e instalar una nueva actividad de explotación avícola de pollos en unas construcciones existentes emplazadas en la parcela 836 y parte de la parcela 835, del polígono 12 del término municipal de Utiel.  
Ambas actividades se desarrollarían en las construcciones existentes en la explotación, construidas con anterioridad a la aprobación del PGOU, planteándose únicamente como construcción nueva una balsa de purines. La explotación estaría formada por las siguientes construcciones:  
- Nave 1: Construcción existente de dos plantas, en la parcela 836. Cuenta con licencia de obras, otorgada por el ayuntamiento, y con licencia de actividad para instalación avícola de recría, otorgada en 1986.  
- Nave 2: Construcción existente de una sola planta, en la parcela 835. No cuenta con licencia de obras del ayuntamiento.  
- Nave sin uso: Construcción existente de una sola planta. Es colindante con la nave 2 y no se desarrolla en la misma ninguna actividad.  
- Balsa de purines: Construcción de nueva planta.  
En la actualidad se desarrolla en la explotación una actividad de engorde de cerdos sin la correspondiente autorización municipal, que se realiza en la planta baja de la nave 1 y en una parte de la nave 2. El resto de la nave 2, ya que no fue acondicionada, está en la actualidad como nave sin uso y no forma parte de la actividad ganadera objeto de legalización en este expediente.  
Descripción de las edificaciones:  
a) Nave ganadera 1.  
La nave tiene unas dimensiones exteriores de 75,10 metros de largo por 6,23 metros de ancho y está formada por dos plantas. Adosado en el extremo inicial existe una edificación destinada a almacén en la planta baja, y a almacén, oficinas y aseo en la planta 1.ª. Esta edificación presenta unas dimensiones exteriores de 11,63 x 5,10 m. Por tanto, la superficie total construida por planta en esta nave es de 527,18 m².  
b) Nave ganadera 2 y almacén agrícola.  
Se trata de una edificación que tiene unas dimensiones exteriores de 72,00 metros de largo y 13,70 metros de ancho. Adosado en su extremo inicial se encuentra un local de dimensiones exteriores de 4,60 metros de ancho x 8,20 metros de largo, siendo por tanto la superficie construida de esta nave de 1.024,12 m².  
La edificación se encuentra dividida en dos zonas independientes: la primera de ellas se corresponde con la nave ganadera 2 y se corresponde con los primeros 29,30 metros de la edificación. La segunda de las zonas de esta edificación se corresponde con un almacén agrícola que ocupa la superficie restante de la edificación, es decir los restantes 42,70 metros.  
c) Nueva balsa de almacenamiento de purines exteriores.  
La balsa de almacenamiento de purines exterior estará formada por muros y solera de hormigón hidrófugo armado de dimensiones interiores 12,00 x 12,00 m, y tendrá una profundidad de 2,00 metros.  
Descripción de la actividad:  
La explotación objeto de este proyecto se encuentra situada en las parcelas 835 y 836, del polígono 12, del término municipal de Utiel (Valencia), a unos 550 metros del casco urbano de Las Cuevas de Utiel. La parcela resultante tiene una superficie total de 16.153 m², y su calificación es de suelo no urbanizable agrícola (zona XIII).  
La explotación se dedica actualmente a la ganadería intensiva de cerdos, y se pretende complementar con la instalación de una explotación avícola de engorde de pollos.  
- Explotación porcina de cebo.  
La planta baja de la nave 1 y la nave 2 se dedican a la ganadería porcina de cebo y tienen una capacidad total de 886 cerdos. Los animales se reciben en la explotación con un peso medio de 18-20 kg, y permanen en la misma hasta alcanzar un peso máximo de 90-100 kg.  
La nave 1 tiene dos plantas. La planta baja presenta dos filas de cuadras separadas por un pasillo central, con capacidad para 440 cerdos.  
La nave 2 está interiormente dividida en tres filas de cuadras separadas por pasillos de un metro. La capacidad total de la nave es de 446 cerdos de cebo.  
Para la alimentación de los animales cada cuadra dispone de una tolva holandesa. Las necesidades totales de pienso para los cerdos de cebo se estiman en unos 200 kg de pienso por animal. Las necesidades de agua diarias para cerdos de cebo se estiman entre 10 y 14 litros por animal. La etapa de cebo completa tiene una duración media de cuatro a cuatro meses y medio.  
Cuando se ha alcanzado el peso de sacrificio, los animales se cargan en camiones para su traslado al matadero. Tras ello, se procede a la limpieza y desinfección de la nave. Luego se efectúa un vacío sanitario de dos semanas, tras el cual se inicia un nuevo ciclo.  
Los purines producidos en la explotación se almacenarán en las fosas situadas en el interior de las dos naves y en una nueva balsa que se va a construir en el exterior. Para la recogida de los purines, parte del suelo de las naves está formado por un emparrillado compuesto por piezas prefabricadas de hormigón armado y pretensado conocidos como «slats», debajo del cual se encuentran los fosos de recogida. Los muros y la solera de los fosos interiores de las naves, al igual que ocurrirá con la nueva balsa de almacenamiento exterior, están construidos a base de hormigón armado e impermeabilizados en su cara interior con enlucido de mortero fratasado, lo que garantizará que sean estancos e impermeables.  
- Explotación avícola de engorde.  
Esta actividad se instalará en la planta 1.ª de la nave 1. Dicha planta, actualmente sin uso, es diáfana y presenta unas dimensiones interiores de 74,90 metros de largo y 5,83 m de ancho, lo que supone una capacidad de 8.500 pollos.  
El proceso de la actividad es como sigue: Los animales se reciben (pollitos de 1 día) en camión isotermo directamente de incubadora, con un peso medio de 50-60 gramos, los cuales se descargan manualmente en la nave, que ya está preparada con los correspondiente comederos y bebederos (2 y 3 líneas respectivamente) distribuidos uniformemente a lo largo de la nave y con los automatismos adecuados para ellos. Tanto los comederos como los bebederos son regulables en altura, para que puedan ser adaptados al crecimiento de los pollitos.  
Los pollitos se alojan sobre cama de cascarilla de arroz, dispuesta en el suelo de la nave a razón de 1-2 kg/m² (aproximadamente 15-20 cm de espesor), la cual se mantendrá con una humedad del orden del 50-60 % (mezcla cascarilla de arroz+yacija).  
La alimentación es a base de piensos compuestos, siendo el ciclo de crianza del orden de 50-52 días, alcanzando un peso para el sacrificio de 1,9-2,1 kg.  
Las operaciones de control por parte del granjero consisten en revisión diaria de los automatismos de control de la nave, verificar su correcto funcionamiento y retirada-eliminación de las bajas habidas y anotación de ellas en la ficha de control.  
Cuando se ha alcanzado el peso de sacrificio, los animales se cargan de forma manual en jaulas para su traslado a matadero. Tras ello, se procede a la limpieza y desinfección de la nave así como de los equipos. Se efectúa un vacío sanitario de 2 semanas, tras el cual se inicia un nuevo ciclo. Se prevé que se realicen entre 5 y 6 ciclos/año.  
Instalaciones:  
- Instalación eléctrica. La explotación dispone de instalación eléctrica procedente de red para satisfacer las necesidades tanto de alumbrado como de fuerza y para accionar sistemas de alimentación, etc.  
- Instalación de agua. La explotación dispone de abastecimiento de agua potable procedente de la red municipal de Las Cuevas de Utiel. El suministro de agua a los animales se realizará por medio de tuberías de polietileno alimentario. Se estima un consumo de agua total de 4.125,82 m³/año. El promotor adjunta un certificado municipal de conformidad sobre la disponibilidad y compatibilidad del incremento del consumo de agua derivado de la legalización y ampliación de la explotación.  
- Instalación de pienso. La nave 1 contará con dos silos de almacenamiento de pienso (uno para los cerdos y otro para los pollos), y la nave 2 cuenta con otro. Los silos son metálicos y tienen una capacidad para 14.000 kg cada uno, suficiente para proporcionar el alimento necesario durante más de una semana. Están situados en el exterior de las naves.  
- Sistema de calefacción. El sistema de calefacción de la nave de pollos será mediante calefactores móviles de gas butano, para aumentar la temperatura de la nave durante las primeras semanas del ciclo. En las naves de cerdos se utiliza el mismo tipo de calefacción en las primeras semanas de los ciclos de cebo.  
- Instalaciones sanitarias. La explotación dispone en la planta 1.ª de la nave 1 de un aseo provisto de ducha, lavabo e inodoro.  
Ventilación y aireación:  
El sistema de ventilación utilizado en las naves porcinas es de tipo natural mediante ventanas situadas en cada uno de los laterales de las mismas. Estas ventanas están provistas de sistema de cierre-apertura automático mediante guías verticales para conservar el calor de la nave durante la noche y proporcionar buena iluminación por el día. Las ventanas tienen colocada una malla metálica pajarera para evitar la entrada de animales al interior de las naves.  
El sistema de ventilación que se instalará en la nave avícola será de dos tipos:  
1. Ventilación natural, mediante ventanas situadas en cada uno de los laterales de la nave (37 ventanas en cada lado) de dimensiones 1,00 x 1,00 m.  
2. Ventilación forzada, mediante un total de 5 extractores situados en la pared lateral derecha que sacarán el aire de la misma como consecuencia de una «depresión» en el interior, que provoca la entrada de aire del exterior por las ventanas de aire situadas en la pared opuesta.  
Las ventanas, al igual que ocurre en los alojamientos porcinos, tendrán colocadas una malla metálica pajarera para evitar la entrada de animales al interior de las naves.  
Iluminación:  
Los alojamientos porcinos disponen de iluminación natural, a través de las ventanas situadas en las fachadas laterales, no disponiendo de iluminación artificial ya que esta no se considera necesaria para el desarrollo de la actividad.  
El alojamiento avícola estará dotado de un sistema de iluminación artificial mediante luminarias de intensidad regulable y conectadas a programas de luz, situadas en una fila a lo largo de la nave.  
Gestión de purines y estiércol:  
Los purines producidos por los cerdos se emplearán como abono orgánico para los cultivos. El promotor aporta un plan de gestión de purines, con la superficie necesaria para poder valorizar todos los purines producidos, y cumpliendo lo establecido en la Orden 7/2010, de 10 de febrero, de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, por la que se aprueba el código valenciano de buenas prácticas agrarias.  
El estiércol producido por los pollos como subproducto de la actividad será retirado por una empresa autorizada e inscrita en el registro SANDACH, que se encargará de su gestión.  
Aguas residuales:  
Las aguas sucias procedentes de las instalaciones sanitarias del aseo son recogidas y canalizadas hasta una de las fosas de deyecciones de la naves de cebo. La gestión de estas aguas se realizará conjuntamente con los purines producidos en la explotación.  
Para las aguas pluviales procedentes de las cubiertas de las edificaciones, consideradas como limpias puesto que en las cubiertas de las edificaciones no habrá polvos ni suciedades procedentes del funcionamiento normal de la explotación, no se considera necesario instalar ningún sistema para su recogida o canalización. La única actuación en este sentido será la colocación de una acera bordeando a las edificaciones, que evitará la infiltración de aguas al interior y a la cimentación de las naves, así como la proliferación de malas hierbas.  
La actividad no genera residuos líquidos propiamente dichos. En forma líquida solo se usa el agua de limpieza y se incorpora con las deyecciones que quedan en el suelo de las cuadras a los canales de almacenamiento, y se eliminan con estas.  
Almacenamiento de gallinaza:  
Se estima una producción, en el conjunto de la explotación avícola, aproximadamente de 114,75 toneladas de estiércol anuales, que serán retirados por una empresa encargada de su gestión como abono orgánico.  
La nave contará en el extremo posterior con un estercolero impermeable y estanco, y con pendiente hasta una arqueta de recogida de lixiviados. Este estercolero tan solo será utilizado en el caso de que en el momento de retirada del estiércol, al realizar el vacío sanitario, no se encuentren los camiones de transporte del estiércol, siendo esta circunstancia anormal. El estercolero estará provisto de una solera de 6,50 x 6,50 metros, con pendiente hacia una arqueta de lixiviados. La solera se realizará con hormigón HM 20/F/20/IIa con espesor de 15 cm reforzada con malla electrosoldada ME 15x15 a diámetro 4-4 acero del tipo B-500-S. Dicha solera permite evitar cualquier infiltración de materiales contaminantes procedentes de los excrementos al suelo.  
Cadáveres:  
La explotación actual dispone de un seguro de recogida y destrucción de los cadáveres, seguro que será ampliado para la actividad avícola de engorde, según lo establecido en la Orden APA/4061/2007, de 27 de diciembre, o cualquier orden que se publicase con posterioridad.  
Barreras para disminuir el riesgo de difusión de enfermedades infecto-contagiosas:  
Toda la explotación se encuentra rodeada de una valla metálica de dos metros de altura, con postes de acero galvanizado dispuestos cada tres metros.  
Para el acceso de los vehículos de transporte de pienso o de animales en la explotación se dispone de un sistema a presión para la desinfección de las ruedas y el resto de estos vehículos, basado en el uso de una mochila con desinfectante.  
Las ventanas de las naves cuentan con tela pajarera para evitar que puedan acceder a la misma animales vectores de enfermedades.  
Las zonas anteriores y posteriores a las puertas de acceso se desinfectan con cal. En las puertas de entrada a las naves se colocarán pediluvios. La solución desinfectante se debe renovar máximo cada 7 días para evitar su inactivación.  
Al final de cada ciclo y en los momentos en que se estime conveniente se realizará una limpieza total mediante productos de uso habitual, desinfectantes, detergentes y agua proyectada.  
Estudio acústico:  
Con objeto de justificar el nivel sonoro de esta actividad el técnico que firma el proyecto realizó con fecha 28 de noviembre de 2008 una medición sonora, de la que se concluyó que la actividad cumplía con los límites establecidos en la reglamentación vigente.  
Dado el carácter aislado de esta explotación, y que la mayor parte de los ruidos producidos alcanzarán valores de intensidad pequeños, no se tomarán medidas correctoras especiales. Sin embargo sí que se tomarán una serie de medidas para reducir las emisiones de ruido de las actividades que se realizan en la explotación de forma discontinua:  
- Se procurará establecer, para el tránsito de vehículos y para las operaciones de alimentación y carga y descarga de los animales, un protocolo horario que no sea problemático, conforme a las costumbres de labranza y/o trabajos varios. Por otra parte se puede reducir el ruido producido por la maquinaria realizando una utilización correcta, y el ruido producido por los animales mediante un manejo cuidadoso.  
- Durante la limpieza, la extracción del purín y la retirada del estiércol se organizarán para minimizar la cantidad de movimiento de la maquinaria. El personal se asegurará siempre de que los tractores y cubas porta-purines tengan una correcta puesta a punto, prestando atención a los sistemas de escape y silenciadores de los vehículos.  
Tramitación administrativa  
El expediente de evaluación de impacto ambiental se inicia en fecha 18 de julio de 2014, con la remisión por el Ayuntamiento de Utiel de la documentación técnica constituida por el proyecto de licencia ambiental (noviembre 2008), el resumen no técnico del proyecto de licencia ambiental (noviembre 2008), el estudio de impacto ambiental (noviembre 2008), planos (diciembre 2008), un anexo al proyecto de licencia ambiental y al estudio de impacto ambiental (marzo 2011), la memoria agronómica para legalización de la actividad (mayo 2014), así como copia del expediente administrativo municipal, que incluye certificado del resultado de información pública y certificado de compatibilidad urbanística de la actividad.  
El trámite de información pública del proyecto se llevó a cabo mediante la inserción del correspondiente anuncio en el Boletín Oficial de la Provincia de Valencia núm. 53, de fecha 4 de marzo de 2010, y la publicación de un edicto en el tablón de anuncios del ayuntamiento. Transcurrido el plazo de 30 días no se presentaron alegaciones al proyecto, según certificado expedido por el Ayuntamiento de Utiel de fecha 14 de abril de 2010.  
En fecha 14 de octubre de 2015 se realiza un requerimiento al promotor a través del Ayuntamiento de Utiel.  
En fecha 21 de enero de 2016 tiene entrada en la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural oficio de la oficina comarcal de agricultura de Requena, mediante el que se remite escrito del promotor en respuesta al requerimiento realizado por el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, que adjunta la siguiente documentación complementaria: Anexo al estudio de impacto ambiental de una explotación porcina de cebo y avícola de engorde en Las Cuevas de Utiel (Valencia), noviembre de 2015; y plan de gestión de purines, noviembre de 2015.  
Consideraciones ambientales  
1.º La actividad se desarrollará en suelo no urbanizable común y es compatible con el planeamiento vigente, según certificado de compatibilidad urbanística del Ayuntamiento de Utiel, de fecha 3 de julio de 2014.  
2.º Según el banco de datos de biodiversidad, no consta la presencia de especies prioritarias en el entorno inmediato de la actividad. Asimismo, la localización del proyecto no afecta a terreno forestal, espacios de la Red Natura 2000, ni a ninguna otra figura de protección ambiental regulada por la Ley 11/1994 de espacios naturales protegidos de la Comunidad Valenciana.  
3.º La Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, de la Conselleria de Cultura y Deporte, informa favorablemente la actuación a los efectos patrimoniales contemplados en el art. 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, con fecha 19 de abril de 2011.  
4.º Principales impactos sobre el medio ambiente y medidas correctoras y protectoras propuestas.  
A) Impactos derivados de la gestión del estiércol:  
Una gestión inadecuada del estiércol puede producir una serie de impactos como: malos olores, contaminación del suelo y de las aguas.  
Olores.  
El desprendimiento de olores por las deyecciones se concentra en períodos de carga de los purines para su aprovechamiento como fertilizante agrícola. Asimismo, se puede producir por una mala gestión de los residuos sólidos, por la extracción del aire interior mediante la ventilación y por las fermentaciones de las deyecciones almacenadas en los fosos. La materia orgánica del estiércol fluido retenida durante cierto tiempo experimenta una serie de fermentaciones anaerobias con desprendimiento de gases tóxicos (SH2, NH3) y por tanto de malos olores.  
En el caso de la nave avícola, la producción de olores se concreta en los períodos de carga de la gallinaza producida (posteriores a sacar los animales) y en el momento de la carga de los animales, lo cual supone hacerlo unas 5 veces al año.  
Como medidas correctoras se propone: una adecuada ventilación de las naves, limpieza periódica de las instalaciones, aplicación a las fosas de purines de un activador biológico degradador de purines y desodorante, retirada de la gallinaza al final de cada ciclo de engorde.  
Contaminación de suelo y aguas  
Las características físicas, químicas y biológicas de las aguas, superficiales y subterráneas, y de los suelos, podrán sufrir alteraciones como consecuencia de una mala gestión de los purines y del estiércol, así como por los vertidos incontrolados de residuos de cualquier tipo.  
Como medidas preventivas el promotor presenta un adecuado plan de gestión de los purines, aportando suficiente superficie agrícola para asumir todo el volumen de estiércol fluido generado, cumpliendo con la normativa vigente. Además, tanto el pavimento de las naves como las fosas de almacenamiento de purines serán impermeables. Por otro lado, la gallinaza será retirada y gestionada por empresa autorizada. Se contará con un estercolero impermeable y estanco, y con pendiente hasta una arqueta de recogida de lixiviados.  
B) Residuos, vertidos y emisiones:  
Residuos especiales ganaderos: Engloban los medicamentos y sus envases, las vacunas, los envases de productos de limpieza y desinfección de naves. Se recogerán en contenedores específicos, hasta ser retirados por la empresa gestora autorizada, para lo que se dispondrá del correspondiente contrato de retirada. Este tipo de residuos se producen en cantidad poco significativa (es suficiente con un contenedor específico de 60 litros que se retiran una vez cada 6 meses). Los contenedores suministrados por la empresa gestora se encontrarán situados en el almacén de la nave 1. Esta ubicación asegura una protección eficaz contra la lluvia y evita cualquier posible contaminación al suelo ya que este local dispone de cubierta y de solera de hormigón.  
Tubos fluorescentes: Para este tipo de residuos no se llevará a cabo ningún tipo de almacenamiento ya que se llevarán directamente al ecoparque de Utiel, para lo cual se solicitará una aceptación de residuos ante el Ayuntamiento de Utiel.  
Vertidos: El agua de limpieza se incorpora con las deyecciones que quedan en el suelo de las cuadras a los canales de almacenamiento y se elimina con estas.  
Las aguas sucias procedentes de las instalaciones sanitarias del aseo son recogidas y canalizadas hasta una de las fosas de deyecciones de las naves de cebo.  
La gestión de estas aguas se realizará conjuntamente con los purines producidos en la explotación.  
Emisiones:  
- Gases. El funcionamiento actual de la explotación porcina y la instalación de la explotación avícola provocará un aumento del tráfico rodado. Este tráfico producirá un impacto negativo debido a la producción de ruidos, polvo y emisiones de gases de combustión. Sin embargo, por ser de corta duración temporal y alcanzar valores de intensidad pequeños este impacto se puede considerar prácticamente nulo.  
- Ruidos. Los valores normales de presión sonora en una explotación porcina de cebo y avícola de carne están estimados en 67 dB(A), pudiendo superar puntualmente los 93 dB(A) durante algunas actividades como el suministro del pienso. Sin embargo, los materiales constructivos de las naves absorben buena parte de estos ruidos, siendo apenas perceptibles desde el exterior. Además, dado el carácter aislado de esta explotación, se considera que estos ruidos no afectarán al entorno. Para reducir el impacto de actividades potencialmente productoras de ruido se evitará realizarlas por la noche o los fines de semana.  
5.º Programa de vigilancia ambiental  
Se aporta un correcto programa de vigilancia ambiental que permitirá realizar un seguimiento eficaz y sistemático del cumplimiento de lo estipulado en la declaración de impacto ambiental, así como de aquellas otras alteraciones de difícil previsión que pudieran aparecer. No obstante, dicho programa se deberá completar con la vigilancia de la correcta aplicación de los purines. Para ello la granja contará con un libro de registro en el que se deberán anotar todas salidas de purines que se produzcan, indicando: fecha, identificación de las parcelas que se vayan a abonar y volumen de purines aplicado en cada una de ellas. Este libro deberá estar actualizado y a disposición de la autoridad sustantiva o ambiental siempre que estas lo requieran.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el anexo I, apartado 1 h) del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del artículo 5.º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su reglamento.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 5 de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental atribuye al órgano medioambiental la competencia en formulación de la declaración de impacto ambiental de los proyectos sometidos a la misma.  
El artículo 13 del Decreto 158/2015, de 18 de septiembre, del Consell, por el que se aprueba el reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, modificado por el Decreto 80/2016, de 1 de julio, atribuye a la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental la competencia en materia de evaluación ambiental estratégica y de proyectos.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:  
  
Resolución  
  
Primero  
Estimar aceptable, a solo los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de legalización de explotación porcina de cebo e instalación de explotación avícola de engorde de pollos, localizadas en unas construcciones existentes emplazadas en la parcela 836 y parte de la parcela 835, del polígono 12 del término municipal de Utiel (Valencia), promovido por Pedro Jiménez Domínguez, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental, del resto de la documentación técnica aportada, y se complemente con la adopción de los condicionantes establecidos a continuación:  
1. La granja contará con un libro de registro en el que se anotarán todas salidas de purines que se produzcan, indicando: fecha, identificación de las parcelas que se vayan a abonar y volumen de purines aplicado en cada una de ellas. Este libro estará actualizado y a disposición de la autoridad sustantiva o ambiental siempre que estas lo requieran.  
2. En cumplimiento del artículo 201 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, deberá emitirse informe por la Conselleria de Agricultura, previo a la concesión de la licencia ambiental. Las condiciones incluidas en dicho informe deberán incorporarse en la licencia ambiental.  
3. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberá ser comunicado al órgano ambiental competente que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite, no cabe interponer recurso alguno, sin perjuicio de que puedan utilizarse los medios que en defensa de sus derechos estimen pertinentes.  
  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
De acuerdo con la Disposición transitoria primera de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, la regulación de la vigencia de las declaraciones de impacto ambiental establecida en el artículo 43 de la citada Ley 21/2013 es aplicable a la presente declaración de impacto ambiental.  
  
València, 7 de diciembre de 2016.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 6 de febrero de 2017.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML