Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8955, del 18-11-2020 (2020/9747)

DECRET LLEI 16/2020, de 13 de novembre, per a l'habilitació en Fininval del Fons Valencià de Resiliència davant de la situació derivada de la Covid-19.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/dl/2020/11/13/16/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   8955

Data del DOGV
:   18-11-2020

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2020/9747

CVE


Data del document
:   13-11-2020

Organisme emissor
:   Conselleria d'Hisenda i Model Econòmic

Tipus de document
:   Decret llei

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * [Conselleria d'Hisenda i Model Econòmic](javascript:void(0))
    * [empresa](javascript:void(0))
    * [política econòmica](javascript:void(0))
    * [préstec](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))
    * [economia](javascript:void(0))
    * [malaltia infecciosa](javascript:void(0))

DECRET LLEI 16/2020, de 13 de novembre, per a l'habilitació en Fininval del Fons Valencià de Resiliència davant de la situació derivada de la Covid-19. [2020/9747]  
 Preàmbul  
  
Els efectes sobre el teixit productiu valencià de la crisi sanitària derivada de la Covid-19 seran molt profunds. Diferents estimacions suggereixen que el producte interior brut de la Comunitat Valenciana disminuirà més del 10 % en 2020, degut, en part, a l'especialització productiva de les empreses que hi resideixen, i en part també a la seua menor grandària i capitalització. Encara que les empreses han realitzat notables esforços per alleugerir les seues estructures de costos durant la crisi, reduint en la mesura del possible la contractació de serveis externalitzats i ajustant al màxim les plantilles, s'espera que les companyies registren pèrdues especialment severes en els sectors que han registrat una major caiguda de la demanda a causa de la crisi: comerç, transport, turisme, hostaleria, restauració i, en menor mesura, indústria.  
En una primera fase de la crisi, les administracions públiques s'han ocupat de dissenyar mecanismes de liquiditat que permeteren a les empreses distribuir en el temps els costos de la pandèmia. En línia amb altres governs europeus, el Govern d'Espanya va aprovar mitjançant el Reial decret llei 8/2020, de 17 de març, de mesures urgents extraordinàries per a fer front a l'impacte econòmic i social de la Covid-19 un programa de garanties públiques per valor de 100.000 milions d'euros, per a cobrir fins al 80 % del risc de les operacions financeres subscrites amb la banca comercial per les empreses i autònoms, amb domicili social o seu d'activitat en territori nacional. Els terminis de les operacions garantides s'estenen fins a un màxim de sis anys, en coherència amb el marc temporal aprovat per la Comissió Europea a fi de regular les mesures d'ajuda estatal destinades a recolzar l'economia en el context de l'actual brot de Covid-19. D'altra banda, el Consell, a través de l'IVF, també va aprovar una línia de liquiditat per valor de 100 milions d'euros, destinada a cobrir les necessitats de finançament d'empreses solvents, que pogueren acreditar capacitat de reembossament del préstec sol·licitat en un termini màxim de cinc anys, ampliable excepcionalment a sis. Les diferents iniciatives públiques han sigut efectives, perquè el grau d'utilització dels programes ha sigut elevat i, aparentment, la demanda de finançament solvent ha quedat degudament coberta.  
  
No obstant això, a mesura que la crisi ha anat avançant, s'han anat refredant les expectatives d'una ràpida recuperació de l'activitat econòmica, de manera que les pèrdues reals per a les empreses valencianes podrien ser finalment majors que les inicialment previstes. Aquesta circumstància planteja dos problemes de gran importància que es retroalimenten entre si. D'una banda, les majors pèrdues tendeixen a erosionar de manera notable els fons propis de les companyies, ja de per si limitats per ser-ne la majoria pimes de naturalesa familiar, generen problemes de solvència i comprometen seriosament la seua viabilitat a llarg termini. D'altra banda, les majors pèrdues comporten un increment de les necessitats de finançament dels negocis que, atés l'empitjorament dels indicadors de solvència, no sempre seran finançables per l'import necessari i a un cost accessible, fins i tot considerant les garanties públiques acordades.  
En condicions normals, les empreses amb un nivell d'endeutament insostenible es veuen abocades a reestructurar el seu deute, o bé en el marc d'un acord extrajudicial amb els creditors, o bé en el context d'un procediment concursal. Si la reestructuració del deute no és possible dins del termini i en la forma escaient, l'excés d'endeutament sol derivar en la liquidació més o menys ordenada de l'empresa, destruint els actius intangibles que aquesta ha anat generant al llarg del temps, amb freqüència mitjançant finançament públic de naturalesa estatal o autonòmica. Evitar la deterioració d'aquests actius intangibles constitueix un objectiu primordial de les polítiques públiques, especialment si es té en compte que la feble situació de moltes empreses valencianes no és en aquest cas fruit de la mala gestió, sinó d'una circumstància externa imprevisible com la crisi sanitària, sense que pertoque invocar arguments de risc moral que justifiquen una resposta estrictament privada per a alinear els interessos de deutors i creditors.  
En aquestes condicions, i en cas que la solució privada no fora suficient, és possible una intervenció pública en el disseny de la qual operarien tant criteris d'oportunitat política, basats en les externalitats positives del rescat per al conjunt de la societat, com criteris d'eficiència i eficàcia en la utilització dels recursos públics. Des de la perspectiva de les externalitats per al conjunt de la societat, el suport públic a les empreses amb el risc d'insolvència hauria de limitar-se a: a) empreses que desenvolupen activitats estratègiques, entenent per tals aquelles que són transversals al conjunt de sectors d'activitat; b) empreses la desaparició de les quals generaria una important destrucció d'ocupació en una zona geogràfica determinada, arrossegant altres empreses que presten serveis a la comunitat; i c) empreses que incorporen de manera intensiva al seu procés de producció diferents tipus d'actius intangibles, difícilment reemplaçables a curt termini. Des del punt de vista de l'eficiència i l'eficàcia dels recursos públics, la intervenció no hauria d'operar en companyies que no foren viables abans de la pandèmia, i per a obtindre el suport públic cal que el beneficiari de les ajudes aporte un pla de viabilitat rigorós elaborat per experts independents.  
  
Així ho ha entés el Govern d'Espanya que, mitjançant el Reial Decret llei 25/2020, de 3 de juliol, de mesures urgents per a donar suport a la reactivació econòmica i l'ocupació, crea el Fons de Suport a la Solvència d'Empreses Estratègiques (d'ara en avant, el «Fons estatal»), amb una dotació pressupostària de 10.000 milions d'euros. El Fons estatal es concep com una eina d'últim recurs per a empreses solvents a 1 de gener de 2020 que, a causa de les pèrdues patrimonials causades per la pandèmia, no troben en els instruments de liquiditat dissenyats pel govern una alternativa de finançament ajustat a les seues necessitats. El finançament atorgat pel Fons estatal no sols s'instrumenta mitjançant facilitats creditícies amb diferents nivells de subordinació, sinó que a més preveu la utilització d'instruments híbrids de capital i fins i tot l'adquisició de participacions empresarials, sempre amb caràcter temporal atés un programa preestablit d'amortitzacions, subjecte al seu torn a penalitzacions en cas d'incompliment. L'Acord del Consell de Ministres de 21 de juliol de 2020, pel qual s'estableix el funcionament del Fons de Suport a la Solvència d'Empreses Estratègiques, estableix els criteris d'elegibilitat bàsics que han de reunir els sol·licitants, així com l'import mínim del finançament que ascendirà a 25 milions d'euros, excepte circumstàncies excepcionals.  
  
En l'àmbit autonòmic valencià, un dels eixos fonamentals de l'estratègia del Consell per a fer front als efectes econòmics de la pandèmia ha consistit precisament a dissenyar una línia de préstecs participatius orientada a la xicoteta i mitjana empresa. El préstec participatiu és un instrument híbrid de capital, dels previstos pel Fons estatal, que està regulat en el Reial decret llei 7/1996, de 7 de juny, sobre mesures urgents de caràcter fiscal i de foment i liberalització de l'activitat econòmica. A efectes mercantils, els préstecs participatius computen com a fons propis de l'empresa, sense atorgar a l'Administració cap participació en el capital de la companyia. L'Institut Valencià de Finances va incorporar aquesta línia de préstecs participatius a la seua cartera de negoci, acollint-se al Marc temporal nacional d'ajudes d'estat que, a diferència del Marc temporal comunitari, no inclou cap mesura de capitalització. Per això, la Generalitat notifica aquests préstecs participatius com si foren ajudes directes, i el seu import està subjecte al límit de 500.000,00 euros.  
Com que la pràctica ha revelat que aquest import és amb freqüència inferior a les necessitats de finançament de les empreses en dificultats, sembla oportú aplicar totes les possibilitats que ofereix la segona ampliació del Marc temporal comunitari per a ampliar les possibilitats d'actuació del Consell en aquest àmbit, sempre ajustant l'actuació de la Generalitat al principi de subsidiarietat respecte a les ajudes estatals plantejades pel Govern d'Espanya.  
  
En aquest sentit, i tenint en compte que el Govern limita les actuacions del Fons estatal a aquelles sol·licituds de finançament que superen un llindar mínim de 25 milions d'euros, el Consell considera necessari cobrir les necessitats de finançament de companyies de mitjana grandària, que necessiten un suport financer per import inferior a aquest llindar mínim i superior a 500.000,00 euros, xifra que actualment cobreix la línia de participatius de l'IVF.  
A aquest efecte, s'ha considerat convenient utilitzar la figura del Fons Fininval creat per la Llei de la Generalitat 27/2018, de 27 de desembre, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera i d'organització de la Generalitat, si bé cal complementar la regulació continguda en els arts. 96 a 99 de la Llei 27/2018, de 27 de desembre, per a habilitar Fininval per a la utilització d'instruments híbrids de capital i fins i tot per a l'adquisició de participacions empresarials, sempre amb caràcter temporal atés un programa preestablit d'amortitzacions.  
  
Com a instrument legislatiu, el decret llei pot utilitzar-se sempre que el fi que justifica la legislació d'urgència, siga, tal com reiteradament ha exigit el nostre Tribunal Constitucional (sentències 6/1983, de 4 de febrer, F 5; 11/2002, de 17 de gener, F 4, 137/2003, de 3 de juliol, F 3 i 189/2005, de 7 juliol, F 3) subvenir a una situació concreta, dins dels objectius governamentals, que per raons difícils de preveure requereix una acció normativa immediata en un termini més breu que el requerit per la via normal o pel procediment d'urgència per a la tramitació parlamentària de les lleis, màximament quan la determinació d'aquest procediment no depén del Govern.  
  
La doctrina constitucional continguda en la STC 61/2018, que recull la jurisprudència anterior més rellevant, indica que l'ús del decret llei s'ha estat acceptant en situacions que s'han qualificat de «conjuntures econòmiques problemàtiques». No hi ha dubte que la situació actual pot subsumir-se en el concepte de conjuntura econòmica problemàtica i requereix una resposta àgil a fi de crear les estructures necessàries per a abordar la crisi. Segons un recent informe del Banc d'Espanya, les pèrdues ocasionades per la pandèmia poden estendre's al 50 % del teixit productiu espanyol, sense que semble raonable esperar una menor incidència a la Comunitat Valenciana, tenint en compte la prevalença a la regió d'alguns sectors, com el turisme, que figuren entre els més afectats per la situació de crisi sanitària. En aquestes condicions, no seran poques les companyies que, al tancament de l'exercici 2020, es trobaran en causa de dissolució, conforme a l'article 363.1.e del Reial decret legislatiu 1/2010, de 2 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de societats de capital. Sense un suport públic, que permeta restaurar l'equilibri patrimonial i finançar les necessitats de circulant, una part significativa del teixit productiu valencià, incloses algunes empreses de naturalesa estratègica per a la nostra economia, estan abocades a la liquidació en qüestió de mesos. D'altra banda, les mesures establertes pel decret llei no lesionen drets constitucionals i respecten el contingut essencial de la propietat privada i la lliure empresa, consagrats en l'article 33 i 38, respectivament, de la Constitució Espanyola.  
  
De conformitat amb el que es disposa en l'article 129 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, aquest decret llei s'ajusta als principis de bona regulació.  
Així, d'acord amb els principis de necessitat i eficàcia, la iniciativa es fonamenta en l'interés general que suposa atendre les circumstàncies socials i econòmiques excepcionals derivades de la crisi de salut pública provocada per la Covid-19, i és aquest el moment d'adoptar mesures addicionals per a subvenir a aquestes necessitats i constituir el decret llei l'instrument més adequat per a garantir-ne la consecució.  
  
La norma és conforme amb el principi de proporcionalitat en contindre la regulació imprescindible per a aconseguir l'objectiu de garantir el benestar de tota la ciutadania i dels treballadors i treballadores en particular i minimitzar l'impacte en l'activitat econòmica davant la situació excepcional. Atés el principi de seguretat jurídica, la norma és coherent amb la resta de l'ordenament jurídic, nacional i de la Unió Europea, i la seua eficàcia està condicionada a l'autorització per part de les autoritats comunitàries dels programes de suport definits a l'empara d'aquesta.  
  
Vista la urgència per a l'aprovació d'aquesta norma, se n'exceptuen els tràmits de consulta pública i d'audiència i informació públiques, de conformitat amb el que es disposa en l'article 133.4 de la Llei 39/2015.  
En conseqüència, d'acord amb l'article 44.4 de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana, i l'article 58 de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, de la Generalitat, del Consell, a proposta del conseller d'Hisenda i Model Econòmic i amb la deliberació prèvia del Consell en la reunió de 13 de novembre de 2020,  
  
  
DECRETE  
  
Article 1. Suport a la resiliència de les empreses valencianes  
Dins del seu objectiu general previst en l'article 96.1 de la Llei 27/2018, de 27 de desembre, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera i d'organització de la Generalitat, Fininval podrà dur a terme mesures específiques de reforç de la solvència d'empreses no financeres que formen part dels sectors del comerç, oci, hostaleria, restauració, transport i indústria, així com d'aquelles altres que siguen estratègiques en el sentit de ser tractores o transversals per al conjunt de sectors d'activitat, representen un percentatge elevat de l'activitat econòmica i de l'ocupació en una demarcació geogràfica concreta, o incorporen al procés de producció actius intangibles de rellevància significativa, no reemplaçables a curt termini.  
Aquestes mesures específiques abastaran la utilització d'aportacions de capital, instruments financers híbrids ?com a préstecs preferents i participatius o deute convertible en accions- i facilitats creditícies amb diferent grau de subordinació ?en concret, deute privilegiat, ordinària o subordinada?, tot això sempre amb caràcter temporal atés un programa preestablit d'amortitzacions, subjecte alhora a penalitzacions en cas d'incompliment.  
A aquest efecte es dotarà un instrument financer específic dins de Fininval que es denominarà «Fons Valencià de Resiliència» (FVR).  
  
Article 2. Dotació del Fons Valencià de Resiliència (FVR)  
Les conselleries competents per raó del sector d'activitat de les empreses destinatàries i l'IVF mitjançant un acord específic establiran la dotació de l'FVR.  
Els acords aconseguits hauran d'expressar el contingut mínim que s'estableix en l'article 97.3 de la Llei 27/2018, de 27 de desembre, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera i d'organització de la Generalitat.  
  
Article 3. Beneficiàries  
Podran ser beneficiàries del finançament qualsevol societat mercantil no cotitzada que complisca les condicions establertes en les convocatòries que l'IVF realitze una vegada formalitzat l'acord amb les conselleries interessades per a la dotació de l'FVR.  
  
Article 4. Facultats de gestió i administració  
Correspondran a l'IVF totes les facultats de gestió i administració en relació amb les empreses beneficiàries de l'FVR, incloent-hi la designació, si escau, de consellers o conselleres, la incorporació, si és el cas, a l'òrgan d'administració de l'entitat mitjançant la designació del nombre de consellers o conselleres equivalent a la seua quota de participació arredonida al nombre enter més pròxim i l'exercici de drets polítics que això comporte.  
Les accions i participacions socials adquirides per l'FVR amb la finalitat indicada en aquest decret llei no s'integraran en el patrimoni de la Generalitat. Formaran un patrimoni separat administrat per l'IVF. En conseqüència, a aquestes acciones i participacions socials no els resultarà aplicable el que es disposa en la Llei 14/2003, de 10 d'abril, de patrimoni de la Generalitat Valenciana.  
  
Article 5. Compliment de la normativa en matèria d'ajudes d'Estat  
  
Les operacions finançades per l'FVR s'ajustaran a la normativa d'Ajudes d'Estat de la Comissió Europea i en particular, a la Comunicació de la Comissió Europea sobre el Marc temporal relatiu a les mesures d'ajuda estatal destinades a donar suport a l'economia en el context de l'actual brot de Covid-19.  
  
Article 6. Confidencialitat  
Les dades, documents i informacions que es troben en poder de l'IVF en virtut de les funcions que exercisca en les empreses per actuacions realitzades o finançades a càrrec de l'FVR tindran caràcter reservat i, amb les excepcions previstes en la normativa vigent, no podran ser divulgats a cap persona o autoritat, ni utilitzats amb finalitats diferents d'aquelles per a les quals van ser obtinguts. Quedaran també obligats a guardar secret i a no utilitzar la informació rebuda amb finalitats diferents d'aquella per a la qual els siga subministrada els auditors de comptes, assessors legals i altres experts independents que puguen ser designats per l'IVF en relació amb el compliment de les funcions que tenen legalment atribuïdes.  
La responsabilitat que en els casos previstos en les lleis li poguera correspondre, si escau, a l'empleat o empleada pública que, en nom de l'IVF s'integre com a membre d'un consell d'administració d'alguna empresa en el capital social de la qual participe l'FVR serà directament assumida per la Generalitat. No obstant això, es podrà exigir a l'empleat o empleada pública designada com a conseller o consellera en les empreses participades la responsabilitat en què haguera pogut incórrer pels danys i perjudicis causats en els seus béns o drets quan hi haguera hagut dol, culpa o negligència greu, conforme al que es preveu en les lleis administratives en matèria de responsabilitat patrimonial.  
  
  
  
DISPOSICIÓ ADDICIONAL  
  
Única. Supressió de l'habilitació  
Correspondrà al Consell a proposta del conseller d'Hisenda i Model Econòmic adoptar la decisió de suprimir l'habilitació que concedeix aquest decret llei a Fininval per a establir mesures específiques de reforç de la solvència empresarial, quan jutge que les circumstàncies excepcionals que les justifiquen han desaparegut, sempre que això aconselle deixar aquesta habilitació sense efecte.  
En el moment en què això es produïsca, el saldo que hi haja en aquell moment podrà ser assignat a qualsevol altre instrument financer vigent en el Fons o ingressat a favor de la Generalitat, amb l'acord del Consell Executiu de Fininval.  
  
  
DISPOSICIONS FINALS  
  
Primera. Modificació de l'article 97 de la Llei 27/2018, de 27 de desembre  
Es modifica l'article 97 de la Llei 27/2018, de 27 de desembre, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera i d'organització de la Generalitat que quedarà redactat com segueix:  
«Article 97. Estructura de governança i òrgan de gestió  
1. Es designa l'Institut Valencià de Finances (IVF) com a organisme gestor del fons per a la gestió dels instruments financers de la Generalitat i del seu sector públic dependent.  
2. L'IVF durà a terme la gestió directa dels instruments financers del Fons, sense perjudici que puga confiar part de la seua execució a intermediaris financers.  
3. Cada conselleria o entitat del sector públic instrumental i l'Institut Valencià de Finances (IVF), en nom propi i per compte del Fons, acordaran una estructura de funcionament dels instruments financers que s'hagen de crear, adequada per a garantir la correcta execució d'aquests i la utilització dels recursos del Fons aportats per cadascuna de les conselleries o entitats del sector públic instrumental interessades conforme als principis de gestió i les prioritats d'inversió identificades.  
  
En cadascun dels acords que es formalitzen s'haurà de fer constar, almenys:  
a) La definició, per part de la conselleria o entitat del sector públic instrumental, de l'instrument financer que es pretenga crear identificant producte, beneficiaris o destinataris, entre altres qüestions necessàries per al seu desenvolupament.  
b) La dotació pressupostària que aportarà la conselleria o entitat del sector públic instrumental destinada a la creació dels instruments esmentats.  
c) Els mecanismes de gestió d'aquest.  
d) Les comissions que percebrà l'òrgan gestor, IVF, per gestionar-los.  
e) L'estructura de governança de l'acord que permeta l'execució adequada de l'instrument financer que es cree.  
Cada conselleria o entitat del sector públic instrumental que participe del fons Fininval realitzarà el control i serà responsable dels instruments que es creen en virtut de cadascun dels acords, així com de la seua execució.  
4. L'estructura i governança de Fininval estarà composta pels òrgans següents:  
a) President o presidenta  
b) Consell Executiu  
c) Comissió o comissions de gestió  
d) Gestor  
5. Tindrà la condició de president o presidenta de Fininval la persona titular de la conselleria que tinga atribuïdes les competències en matèria d'hisenda. A la presidència de Fininval li correspondrà:  
a) Exercir la representació de Fininval.  
b) Exercir la presidència del Consell Executiu  
c) Acordar la convocatòria de les sessions ordinàries i extraordinàries del Consell Executiu, així com la fixació de l'ordre del dia. Li correspondrà suspendre les sessions per causes justificades.  
d) Presidir les sessions del Consell Executiu, moderar el desenvolupament dels debats i dirimir amb el seu vot els empats en les votacions celebrades a l'efecte d'adoptar acords.  
e) Visar les actes i certificacions dels acords del Consell Executiu.  
  
6. El Consell Executiu serà l'òrgan superior de govern i coordinació de Fininval. Estarà format pel president o presidenta d'aquest i els vocals següents:  
a) La persona titular de la secretaria autonòmica, o si no n'hi ha, de la direcció general, que exercisca les competències en matèria de model econòmic i finançament.  
b) La persona titular de la secretaria autonòmica, o si no n'hi ha, de la direcció general, que exercisca les competències en matèria d'economia sostenible, sectors productius, comerç i consum.  
c) La persona titular de la secretaria autonòmica, o si no n'hi ha, de la direcció general, que exercisca les competències en matèria de promoció i desenvolupament del sector turístic.  
d) La persona titular de la secretaria autonòmica, o si no n'hi ha, de la direcció general, que exercisca les competències en matèria d'agricultura i medi ambient.  
e) La persona titular de la secretaria autonòmica, o si no n'hi ha, de la direcció general, que exercisca les competències en matèria de transport i mobilitat.  
f) La persona titular de la secretaria autonòmica, o si no n'hi ha, de la direcció general, que exercisca les competències en matèria d'innovació.  
g) La persona titular de la Direcció General de l'Institut Valencià de Finances, que actuarà com a secretari o secretària del Consell amb veu però sense vot.  
7. Correspondrà a les persones vocals del Consell Executiu de Fininval.  
a) Rebre, amb una antelació mínima de cinc dies, la convocatòria que conté l'ordre del dia de les reunions.  
b) Participar en els debats de les sessions.  
c) Exercir el seu dret al vot i formular el seu vot particular, així com expressar el sentit del seu vot i els motius que el justifiquen.  
d) Formular precs i preguntes.  
e) Obtindre la informació necessària per a complir les funcions assignades.  
f) Aquelles altres funcions que siguen inherents a la seua condició.  
8. El Consell Executiu com a òrgan superior de govern i coordinació de Fininval tindrà la condició d'òrgan gestor d'aquest a l'efecte del que es disposa en la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic, i serà competent per a:  
a) Establir les directrius estratègiques d'actuació conforme a les prioritats d'inversió identificades, que seran de compliment preceptiu per al gestor. A aquest efecte, correspondrà al Consell Executiu autoritzar l'IVF a subscriure, en representació de Fininval, acords amb les diferents conselleries o entitats del sector públic instrumental per a la posada en funcionament d'instruments financers.  
b) Adoptar les regles d'organització i funcionament intern de Fininval.  
c) Aprovar els pressupostos anuals d'explotació i capital de Fininval.  
d) Aprovar els comptes anuals de Fininval, aplicació de resultats, i liquidació dels pressupostos  
e) Tindre la condició de comptedant a l'efecte de rendició de comptes conforme al que es preveu en la disposició addicional huitena de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, de la Generalitat, d'hisenda pública, sector públic instrumental i subvencions de la Generalitat.  
9. La comissió o comissions de gestió es constituiran en virtut dels acords que, segons el que es disposa en l'apartat 3 d'aquest article, es formalitzen entre les diferents conselleries o entitats del sector públic instrumental i l'IVF per a la posada en funcionament dels diferents instruments financers. És a dir, hi haurà una comissió de gestió per cada instrument financer que es pose en funcionament dins de Fininval.  
  
10. La composició de la comissió o comissions de gestió serà la següent:  
a) Una persona en representació de la conselleria o conselleries o entitats del sector públic instrumental, proponents de l'instrument financer, amb rang mínim de director o directora general. En el cas que l'instrument financer el promoga una sola conselleria o una sola entitat del sector públic instrumental es designaran dos membres per part de la conselleria o entitat del sector públic de què es tracte.  
b) El director o directora general de l'IVF que exercirà la funció de secretaria de la comissió, amb veu però sense vot.  
11. Les comissions de gestió tindran com a funció primordial supervisar l'execució adequada dels instruments financers que van donar lloc a aquestes i, en aquest sentit, vetlaran perquè es facilite tota la informació i col·laboració que siga necessària per a això entre les diferents conselleries o entitats del sector públic instrumental i l'IVF com a òrgan encarregat de la gestió del fons. Correspondrà a les comissions de gestió:  
a) Elaborar, aprovar i subscriure les convocatòries públiques dels instruments financers creats.  
b) Determinar els procediments i verificacions que l'IVF aplicarà en la tramitació dels instruments financers.  
c) Adoptar la decisió que corresponga amb vista a la concessió o denegació en cada cas de l'actuació de què es tracte, amb l'informe previ de l'IVF en el qual s'acredite el compliment de les condicions d'elegibilitat establides en la convocatòria.  
Si les operacions suposen conjuntament un suport a la solvència del beneficiari per import superior a 5.000.000,00 d'euros, es requerirà l'autorització prèvia del Consell.  
d) Aprovar les novacions, refinançaments, reestructuracions d'operacions i en general les modificacions dels acords que puguen sorgir al llarg de la duració de les mesures acordades, així com qualsevol actuació tendent a maximitzar la recuperació dels imports deguts en cas d'impagament.  
12. El gestor de Fininval serà l'Institut Valencià de Finances (IVF) i també ho serà dels diferents instruments financers que s'acorden. En tant que gestor de Fininval correspondrà a l'IVF:  
a) Formalitzar en nom propi i per compte del Fons tots els instruments financers i contractes d'operacions financeres derivats de l'execució de les línies d'actuació del Fons.  
b) Realitzar els cobraments i els pagaments derivats de les operacions del Fons.  
c) Registrar totes les operacions en una comptabilitat específica, separada i independent de la pròpia.  
d) Actuar com a depositari dels títols acreditatius de les operacions realitzades en nom propi i per compte del Fons.  
e) Subscriure i formalitzar els acords, convenis i contractes que resulten necessaris per a la gestió del Fons.  
f) Actuar com a representant i per compte del fons davant l'administració tributària de l'Estat, de la hisenda pública de la Generalitat, o qualsevol altra administració, amb caràcter general.  
g) Col·laborar amb els òrgans de control competents subministrant tota la informació que li siga requerida per aquests en l'exercici de les seues competències de comprovació i control.  
h) Elaboració dels avantprojectes de pressupostos anuals d'explotació i capital del Fons i dels costos per la gestió del Fons.  
i) Elaboració i formulació dels comptes anuals, la proposta d'aplicació de resultats i les liquidacions dels pressupostos i dels costos per la gestió.  
j) Prestar els mitjans necessaris per al compliment de les finalitats del Fons.  
k) Representar Fininval en els òrgans de govern de les empreses receptores del finançament atorgat pel Fons, quan aquesta es materialitze en aportacions de capital o així ho aconselle la supervisió de les obligacions contretes pel deutor. A aquest efecte, l'IVF podrà delegar la representació de Fininval en tercers designats atenent criteris d'experiència en l'exercici professional d'aquestes funcions.  
l) Reclamar extrajudicialment i judicialment, en el cas d'incompliment per part de la prestatària de qualsevol obligació pactada, l'import que s'acredite pel contracte, tant per capital com per interessos, despeses i tributs, així com executar les garanties pactades.  
m) En general, el gestor portarà totes aquelles accions i iniciatives que resulten necessàries per a la gestió del Fons.  
13. En relació amb els diferents instruments financers l'IVF, com a gestor d'aquests, serà competent per a la instrucció del procediment de concessió de finançament, a l'empara de les convocatòries aprovades per les diferents comissions de gestió. En concret, tindrà encomanades les atribucions següents:  
a) Realitzar les comprovacions que tinguen per convenients per a verificar les dades de les declaracions aportades per les empreses sol·licitants.  
b) Examinar tota la documentació presentada.  
c) Verificar l'adequació dels projectes presentats als objectius que es persegueixen amb el finançament en particular i amb els requisits de la convocatòria en general.  
d) Determinar quines són les despeses elegibles d'acord amb el que especifica la convocatòria.  
e) Emetre l'informe d'elegibilitat de cada projecte presentat.  
14. En la seua condició de gestor, l'IVF no assumeix cap responsabilitat econòmica per l'execució de Fininval ni dels seus instruments financers, es limitarà a gestionar els fons aportats per les conselleries proponents, seguint les directrius estratègiques aprovades pel Consell Executiu i, en cadascun dels instruments financers, les directrius que haja establit cadascuna de les comissions de gestió.»  
  
  
Segona. Habilitació  
Es faculta el Consell per a desplegar i executar aquest decret llei.  
  
Tercera. Entrada en vigor  
Aquest decret llei entrarà en vigor l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
València, 13 de novembre de 2020  
  
El president de la Generalitat,  
XIMO PUIG I FERRER  
  
El conseller d'Hisenda i Model Econòmic  
VICENT SOLER I MARCO



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8955, del 18-11-2020 (2020/9747)

DECRETO LEY 16/2020, de 13 de noviembre, para la habilitación en Fininval del Fondo Valenciano de Resiliencia ante la situación derivada de la Covid-19.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**VIGENTE**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/dl/2020/11/13/16/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   8955

Fecha DOGV
:   18-11-2020

Sección del DOGV
:   I. DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   2020/9747

CVE


Fecha del documento
:   13-11-2020

Organismo emisor
:   Conselleria de Hacienda y Modelo Económico

Tipo de documento
:   Decreto ley

Análisis jurídico

 Descriptores 

:   * [Conselleria de Hacienda y Modelo Económico](javascript:void(0))
    * [empresa](javascript:void(0))
    * [política económica](javascript:void(0))
    * [préstamo](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))
    * [economía](javascript:void(0))
    * [enfermedad infecciosa](javascript:void(0))

DECRETO LEY 16/2020, de 13 de noviembre, para la habilitación en Fininval del Fondo Valenciano de Resiliencia ante la situación derivada de la Covid-19.  
  
 [2020/9747]  
Preambulo  
  
Los efectos sobre el tejido productivo valenciano de la crisis sanitaria derivada de la Covid-19 serán muy profundos. Distintas estimaciones sugieren que el producto interior bruto de la Comunitat Valenciana disminuirá más del 10 % en 2020, debido en parte a la especialización productiva de las empresas que residen en ella, y en parte también a su menor tamaño y capitalización. Aunque las empresas han realizado notables esfuerzos por aligerar sus estructuras de costes durante la crisis, reduciendo en lo posible la contratación de servicios externalizados y ajustando al máximo las plantillas, se espera que las compañías registren pérdidas especialmente severas en los sectores que han registrado una mayor caída de la demanda debido a la crisis: Comercio, Transporte, Turismo, Hostelería, Restauración y, en menor medida, Industria.  
En una primera fase de la crisis, las administraciones públicas se han ocupado de diseñar mecanismos de liquidez que permitieran a las empresas distribuir en el tiempo los costes de la pandemia. En línea con otros gobiernos europeos, el Gobierno de España aprobó mediante el Real decreto ley 8/2020, de 17 de marzo, de medidas urgentes extraordinarias para hacer frente al impacto económico y social de la Covid-19 un programa de garantías públicas por valor de 100.000 millones de euros, para cubrir hasta el 80 % del riesgo de las operaciones financieras suscritas con la banca comercial por las empresas y autónomos, con domicilio social o sede de actividad en territorio nacional. Los plazos de las operaciones garantizadas se extienden hasta un máximo de seis años, en coherencia con el marco temporal aprobado por la Comisión Europea al objeto de regular las medidas de ayuda estatal destinadas a respaldar la economía en el contexto del actual brote de Covid-19. Por su parte, e el Consell, a través del IVF, también aprobó una línea de liquidez por valor de 100 millones de euros, destinada a cubrir las necesidades de financiación de empresas solventes, que pudieran acreditar capacidad de reembolso del préstamo solicitado en un plazo máximo de cinco años, ampliable excepcionalmente a seis. Las distintas iniciativas públicas han sido efectivas, pues el grado de utilización de los programas ha sido elevado y, aparentemente, la demanda de financiación solvente ha quedado debidamente cubierta.  
Sin embargo, a medida que la crisis ha ido avanzando, se han ido enfriando las expectativas de una rápida recuperación de la actividad económica, de forma que las pérdidas reales para las empresas valencianas podrían ser finalmente mayores que las inicialmente previstas. Esta circunstancia plantea dos problemas de calado que se retroalimentan entre sí. Por un lado, las mayores pérdidas tienden a erosionar de forma notable los fondos propios de las compañías, ya de por sí limitados por ser la mayoría de ellas Pymes de naturaleza familiar, generando problemas de solvencia y comprometiendo seriamente su viabilidad a largo plazo. Por otro lado, las mayores pérdidas conllevan un incremento de las necesidades de financiación de los negocios que, dado el empeoramiento de los indicadores de solvencia, no siempre serán financiables por el importe necesario y a un coste accesible, incluso considerando las garantías públicas acordadas.  
En condiciones normales, las empresas con un nivel de endeudamiento insostenible se ven abocadas a restructurar su deuda, o bien en el marco de un acuerdo extrajudicial con los acreedores, o bien en el contexto de un procedimiento concursal. Si la restructuración de la deuda no es posible en tiempo y forma, el exceso de endeudamiento suele derivar en la liquidación más o menos ordenada de la empresa, destruyendo los activos intangibles que esta ha ido generando a lo largo del tiempo, con frecuencia mediante financiación pública de naturaleza estatal o autonómica. Evitar el deterioro de estos activos intangibles constituye un objetivo primordial de las políticas públicas, especialmente si se tiene en cuenta que la débil situación de muchas empresas valencianas no es en este caso fruto de la mala gestión, sino de una circunstancia externa imprevisible como la crisis sanitaria, sin que proceda invocar argumentos de riesgo moral que justifiquen una respuesta estrictamente privada para alinear los intereses de deudores y acreedores.  
En estas condiciones, y en caso de que la solución privada no fuera suficiente, cabe una intervención pública en cuyo diseño operarían tanto criterios de oportunidad política, basados en las externalidades positivas del rescate para el conjunto de la sociedad, como criterios de eficiencia y eficacia en la utilización de los recursos públicos. Desde la perspectiva de las externalidades para el conjunto de la sociedad, el apoyo público a las empresas con riesgo de insolvencia debería limitarse a: a) empresas que desarrollen actividades estratégicas, entendiendo por tales aquellas que son transversales al conjunto de sectores de actividad; b) empresas cuya desaparición generaría una importante destrucción de empleo en una zona geográfica determinada, arrastrando a otras empresas que prestan servicios a la comunidad; y c) empresas que incorporen de forma intensiva a su proceso de producción distintos tipos de activos intangibles, difícilmente reemplazables a corto plazo. Desde el punto de vista de la eficiencia y la eficacia de los recursos públicos, la intervención no debería operar en compañías que no fueran viables antes de la pandemia, siendo necesario para obtener el apoyo público que el beneficiario de las ayudas aporte un plan de viabilidad riguroso elaborado por expertos independientes.  
Así lo ha entendido el Gobierno de España que, mediante el Real Decreto ley 25/2020, de 3 de julio, de medidas urgentes para apoyar la reactivación económica y el empleo, crea el Fondo de Apoyo a la Solvencia de Empresas Estratégicas (en adelante, el «Fondo Estatal»), con una dotación presupuestaria de 10.000 millones de euros. El Fondo Estatal se concibe como una herramienta de último recurso para empresas solventes a 1 de enero de 2020 que, debido a las pérdidas patrimoniales causadas por la pandemia, no encuentran en los instrumentos de liquidez diseñados por el gobierno una alternativa de financiación ajustada a sus necesidades. La financiación otorgada por el Fondo Estatal no solo se instrumenta mediante facilidades crediticias con distintos niveles de subordinación, sino que además prevé la utilización de instrumentos híbridos de capital e incluso la adquisición de participaciones empresariales, siempre con carácter temporal atendiendo a un programa preestablecido de amortizaciones, sujeto a su vez a penalizaciones en caso de incumplimiento. El Acuerdo del Consejo de Ministros de 21 de julio de 2020, por el que se establece el funcionamiento del Fondo de Apoyo a la Solvencia de Empresas Estratégicas, establece los criterios de elegibilidad básicos que deben reunir los solicitantes, así como el importe mínimo de la financiación que ascenderá a 25 millones de euros, salvo circunstancias excepcionales.  
En el ámbito autonómico valenciano, uno de los ejes fundamentales de la estrategia del Consell para hacer frente a los efectos económicos de la pandemia ha consistido precisamente en diseñar una línea de préstamos participativos orientada a la pequeña y mediana empresa. El préstamo participativo es un instrumento híbrido de capital, de los contemplados por el Fondo Estatal, que está regulado en el Real decreto ley 7/1996, de 7 de junio, sobre medidas urgentes de carácter fiscal y de fomento y liberalización de la actividad económica. A efectos mercantiles, los préstamos participativos computan como fondos propios de la empresa, sin otorgar a la Administración participación alguna en el capital de la compañía. El Institut Valencià de Finances incorporó esta línea de préstamos participativos a su cartera de negocio, acogiéndose al Marco temporal nacional de ayudas de estado que, a diferencia del Marco temporal comunitario, no incluye medida alguna de capitalización. Por ello, la Generalitat notifica estos préstamos participativos como si fueran ayudas directas, estando sujeto su importe al límite de 500.000,00 euros.  
Puesto que la práctica ha revelado que este importe es con frecuencia inferior a las necesidades de financiación de las empresas en dificultades, parece oportuno aplicar todas las posibilidades que ofrece la segunda ampliación del Marco temporal comunitario para ampliar las posibilidades de actuación del Consell en este ámbito, siempre ajustando la actuación de la Generalitat al principio de subsidiariedad con respecto a las ayudas estatales planteadas por el Gobierno de España.  
En este sentido, y habida cuenta de que el Gobierno limita las actuaciones del Fondo Estatal a aquellas solicitudes de financiación que superan un umbral mínimo de 25 millones de euros, el Consell considera necesario cubrir las necesidades de financiación de compañías de mediano tamaño, que precisan un apoyo financiero por importe inferior a este umbral mínimo y superior a 500.000,00 euros, cifra que actualmente cubre la línea de participativos del IVF.  
A tal efecto se ha considerado conveniente utilizar la figura del Fondo Fininval creado por la Ley de la Generalitat 27/2018, de 27 de diciembre, de medidas fiscales, de gestión administrativa y financiera y de organización de la Generalitat, si bien se hace preciso complementar la regulación contenida en los arts. 96 a 99 de la Ley 27/2018, de 27 de diciembre, para habilitar a Fininval para la utilización de instrumentos híbridos de capital e incluso para la adquisición de participaciones empresariales, siempre con carácter temporal atendiendo a un programa preestablecido de amortizaciones.  
En tanto que instrumento legislativo, el decreto ley puede utilizarse siempre que el fin que justifica la legislación de urgencia, sea, tal y como reiteradamente ha exigido nuestro Tribunal Constitucional (sentencias 6/1983, de 4 de febrero, F 5; 11/2002, de 17 de enero, F 4, 137/2003, de 3 de julio, F 3 y 189/2005, de 7 julio, F 3) subvenir a una situación concreta, dentro de los objetivos gubernamentales, que por razones difíciles de prever requiere una acción normativa inmediata en un plazo más breve que el requerido por la vía normal o por el procedimiento de urgencia para la tramitación parlamentaria de las leyes, máxime cuando la determinación de dicho procedimiento no depende del Gobierno.  
La doctrina constitucional contenida en la STC 61/2018, que recoge la jurisprudencia anterior más relevante, indica que el uso del decreto ley se ha venido aceptando en situaciones que se han calificado como «coyunturas económicas problemáticas». No cabe duda de que la situación actual puede subsumirse en el concepto de coyuntura económica problemática y requiere de una respuesta ágil a fin de crear las estructuras necesarias para abordar la crisis. Según un reciente informe del Banco de España, las pérdidas ocasionadas por la pandemia pueden extenderse al 50 % del tejido productivo español, sin que parezca razonable esperar una menor incidencia en la Comunitat Valenciana, habida cuenta de la prevalencia en la región de algunos sectores, como el turismo, que figuran entre los más afectados por la situación de crisis sanitaria. En estas condiciones, no serán pocas las compañías que, a cierre del ejercicio 2020, se encontrarán en causa de disolución, conforme al artículo 363.1.e del Real decreto legislativo 1/2010, de 2 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Sociedades de Capital. Sin un apoyo público, que permita restaurar el equilibrio patrimonial y financiar las necesidades de circulante, una parte significativa del tejido productivo valenciano, incluidas algunas empresas de naturaleza estratégica para nuestra economía, están abocadas a la liquidación en cuestión de meses. Por otro lado, las medidas establecidas por el decreto ley no lesionan derechos constitucionales y respetan el contenido esencial de la propiedad privada y la libre empresa consagrados en el artículo 33 y 38, respectivamente, de la Constitución Española.  
De conformidad con lo dispuesto en el artículo 129 de la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas, el presente decreto ley se ajusta a los principios de buena regulación.  
Así, de acuerdo con los principios de necesidad y eficacia, la iniciativa se fundamenta en el interés general que supone atender a las circunstancias sociales y económicas excepcionales derivadas de la crisis de salud pública provocada por la Covid-19, siendo este el momento de adoptar medidas adicionales para subvenir a estas necesidades y constituyendo el decreto ley el instrumento más adecuado para garantizar su consecución.  
La norma es acorde con el principio de proporcionalidad al contener la regulación imprescindible para lograr el objetivo de garantizar el bienestar de toda la ciudadanía y de los trabajadores y trabajadoras en particular y minimizar el impacto en la actividad económica ante la situación excepcional. Atendiendo al principio de seguridad jurídica, la norma es coherente con el resto del ordenamiento jurídico, nacional y de la Unión Europea, estando condicionada su eficacia a la autorización por parte de las autoridades comunitarias de los programas de apoyo definidos al amparo de la misma.  
Vista la urgencia para la aprobación de esta norma, se exceptúan los trámites de consulta pública y de audiencia e información públicas, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 133.4 de la Ley 39/2015.  
En consecuencia, de acuerdo con el artículo 44.4 del Estatuto de Autonomía de la Comunitat Valenciana, y el artículo 58 de la Ley 5/1983, de 30 de diciembre, de la Generalitat, del Consell, a propuesta del conseller de Hacienda y Modelo Económico y previa deliberación del Consell en la reunión de13 de noviembre de 2020,  
  
  
DECRETO  
  
Artículo 1. Apoyo a la resiliencia de las empresas valencianas  
Dentro de su objetivo general previsto en el artículo 96.1 de la Ley 27/2018, de 27 de diciembre, de medidas fiscales, de gestión administrativa y financiera y de organización de la Generalitat Fininval podrá llevar a cabo medidas específicas de refuerzo de la solvencia de empresas no financieras que formen parte de los sectores del comercio, ocio, hostelería, restauración, transporte e industria, así como de aquellas otras que sean estratégicas en el sentido de ser tractoras o transversales para el conjunto de sectores de actividad, representen un porcentaje elevado de la actividad económica y del empleo en una demarcación geográfica concreta, o incorporen al proceso de producción activos intangibles de relevancia significativa, no reemplazables a corto plazo.  
Estas medidas específicas abarcarán la utilización de aportaciones de capital, instrumentos financieros híbridos ?como préstamos preferentes y participativos o deuda convertible en acciones- y facilidades crediticias con distinto grado de subordinación ?en concreto, deuda privilegiada, ordinaria o subordinada?, todo ello siempre con carácter temporal atendiendo a un programa preestablecido de amortizaciones, sujeto a su vez a penalizaciones en caso de incumplimiento.  
A tal efecto se dotará un instrumento financiero específico dentro de Fininval que se denominará «Fondo Valenciano de Resiliencia» (FVR).  
  
Artículo 2. Dotación del Fondo Valenciano de Resiliencia (FVR)  
Las consellerias competentes por razón del sector de actividad de las empresas destinatarias y el IVF mediante acuerdo específico establecerán la dotación del FVR.  
Los acuerdos alcanzados deberán expresar el contenido mínimo que se establece en el artículo 97.3 de la Ley 27/2018, de 27 de diciembre, de medidas fiscales, de gestión administrativa y financiera y de organización de la Generalitat.  
  
Artículo 3. Beneficiarias  
Podrán ser beneficiarias de la financiación cualquier sociedad mercantil no cotizada que cumpla las condiciones establecidas en las convocatorias que el IVF realice una vez formalizado el Acuerdo con las Consellerias interesadas para la dotación del FVR.  
  
Artículo 4. Facultades de gestión y administración  
Corresponderán al IVF todas las facultades de gestión y administración con relación a las empresas beneficiarias del FVR, incluyendo la designación en su caso de consejeros o consejeras, la incorporación, en su caso, al órgano de administración de la entidad mediante la designación del número de consejeros o consejeras equivalente a su cuota de participación redondeada al número entero más próximo y el ejercicio de derechos políticos que ello conlleve.  
Las acciones y participaciones sociales adquiridas por el FVR con la finalidad indicada en este decreto ley no se integrarán en el Patrimonio de la Generalitat. Formarán un patrimonio separado administrado por el IVF. En consecuencia, a estas acciones y participaciones sociales no les resultará de aplicación lo dispuesto en la Ley 14/2003, de 10 de abril, de Patrimonio de la Generalitat Valenciana.  
  
Artículo 5. Cumplimiento de la normativa en materia de ayudas de Estado  
Las operaciones financiadas por el FVR se ajustarán a la normativa de Ayudas de Estado de la Comisión Europea y en particular, a la Comunicación de la Comisión Europea sobre el Marco temporal relativo a las medidas de ayuda estatal destinadas a respaldar la economía en el contexto del actual brote de Covid-19.  
  
Artículo 6. Confidencialidad  
Los datos, documentos e informaciones que obren en poder del IVF en virtud de las funciones que ejerza en las empresas por actuaciones realizadas o financiadas con cargo al FVR tendrán carácter reservado y, con las excepciones previstas en la normativa vigente, no podrán ser divulgados a ninguna persona o autoridad, ni utilizados con finalidades distintas de aquellas para las que fueron obtenidos. Quedarán también obligadas a guardar secreto y a no utilizar la información recibida con finalidades distintas de aquella para la que les sea suministrada los auditores de cuentas, asesores legales y demás expertos independientes que puedan ser designados por el IVF en relación con el cumplimiento de las funciones que tienen legalmente atribuidas.  
La responsabilidad que en los casos previstos en las leyes le pudiera corresponder, en su caso, al empleado o empleada pública que, en nombre del IVF se integre como miembro de un consejo de administración de alguna empresa en cuyo capital social participe el FVR será directamente asumida por la Generalitat. No obstante, se podrá exigir al empleado o empleada pública designada como consejero o consejera en las empresas participadas la responsabilidad en que hubiera podido incurrir por los daños y perjuicios causados en sus bienes o derechos cuando hubiera mediado dolo, culpa o negligencia grave, conforme a lo previsto en las leyes administrativas en materia de responsabilidad patrimonial.  
  
  
DISPOSICIÓN ADICIONAL  
  
Única. Supresión de la habilitación  
Corresponderá al Consell a propuesta del conseller de Hacienda y Modelo Económico adoptar la decisión de suprimir la habilitación que concede este Decreto Ley a Fininval para establecer medidas específicas de refuerzo de la solvencia empresarial, cuando juzgue que las circunstancias excepcionales que las justifican han desaparecido, siempre que ello aconseje dejar esta habilitación sin efecto.  
En el momento en que ello se produzca el saldo que en ese momento exista podrá ser asignado a cualquier otro instrumento financiero vigente en el Fondo o ingresado a favor de la Generalitat, previo acuerdo del Consejo Ejecutivo de Fininval.  
  
  
DISPOSICIONES FINALES  
  
Primera. Modificación del artículo 97 de la Ley 27/2018, de 27 de diciembre  
Se modifica el artículo 97 de la Ley 27/2018, de 27 de diciembre, de medidas fiscales, de gestión administrativa y financiera y de organización de la Generalitat que quedará redactado como sigue:  
«Artículo 97. Estructura de gobernanza y órgano de gestión  
1. Se designa al Institut Valencià de Finances (IVF) como organismo gestor del fondo para la gestión de los instrumentos financieros de la Generalitat y de su sector público dependiente.  
2. El IVF llevará a cabo la gestión directa de los instrumentos financieros del Fondo, sin perjuicio de que pueda confiar parte de su ejecución a intermediarios financieros.  
3. Cada conselleria o entidad del sector público instrumental y el Institut Valencià de Finances (IVF), en nombre propio y por cuenta del Fondo, acordarán una estructura de funcionamiento de los instrumentos financieros que se deban crear, adecuada para garantizar la correcta ejecución de los mismos y la utilización de los recursos del Fondo aportados por cada una de las consellerias o entidades del sector público instrumental interesadas conforme a los principios de gestión y las prioridades de inversión identificadas.  
En cada uno de los acuerdos que se formalicen se deberá hacer constar, al menos:  
a) La definición, por parte de la conselleria o entidad del sector público instrumental, del instrumento financiero que se pretenda crear identificando producto, beneficiarios o destinatarios, entre otras cuestiones necesarias para su desarrollo.  
b) La dotación presupuestaria que aportará la conselleria o entidad del sector público instrumental destinada a la creación de los citados instrumentos.  
c) Los mecanismos de gestión del mismo.  
d) Las comisiones que percibirá el órgano gestor, IVF, por la gestión de los mismos.  
e) La estructura de gobernanza del acuerdo que permita la ejecución adecuada del instrumento financiero que se cree.  
Cada conselleria o entidad del sector público instrumental que participe del fondo Fininval realizará el control y será responsable de los instrumentos que se creen en virtud de cada uno de los acuerdos, así como de su ejecución.  
4. La estructura y gobernanza de Fininval estará compuesta por los siguientes órganos:  
a) Presidente o presidenta  
b) Consejo Ejecutivo  
c) Comisión o comisiones de gestión  
d) Gestor  
5. Ostentará la condición de Presidente o presidenta de Fininval la persona titular de la Conselleria que tenga atribuidas las competencias en materia de Hacienda. A la presidencia de Fininval le corresponderá:  
a) Ostentar la representación de Fininval  
b) Ostentar la presidencia del Consejo Ejecutivo  
c) Acordar la convocatoria de las sesiones ordinarias y extraordinarias del Consejo Ejecutivo, así como la fijación del orden del día. Le corresponderá suspender las sesiones por causas justificadas.  
d) Presidir las sesiones del Consejo Ejecutivo, moderar el desarrollo de los debates y dirimir con su voto los empates en las votaciones celebradas a los efectos de adoptar acuerdos.  
e) Visar las actas y certificaciones de los acuerdos del Consejo Ejecutivo.  
6. El Consejo Ejecutivo será el órgano superior de gobierno y coordinación de Fininval. Estará formado por el presidente o presidenta del mismo y los siguientes vocales:  
a) La persona titular de la secretaría autonómica, o en su defecto dirección general, que ostente las competencias en materia de modelo económico y financiación.  
b) La persona titular de la secretaria autonómica, o en su defecto dirección general, que ostente las competencias en materia de economía sostenible, sectores productivos, comercio y consumo.  
c) La persona titular de la secretaría autonómica, o en su defecto dirección general, que ostente las competencias en materia de promoción y desarrollo del sector turístico.  
d) La persona titular de la secretaría autonómica, o en su defecto dirección general, que ostente las competencias en materia de agricultura y medio ambiente.  
e) La persona titular de la secretaría autonómica, o en su defecto dirección general, que ostente las competencias en materia de transporte y movilidad.  
f) La persona titular de la secretaría autonómica, o en su defecto dirección general, que ostente las competencias en materia de innovación.  
g) La persona titular de la Direcció General del Institut Valencià de Finances, que actuará como secretario o secretaria del Consejo con voz pero sin voto.  
7. Corresponderá a las personas que sean vocales del Consejo Ejecutivo de Fininval  
a) Recibir, con una antelación mínima de cinco días, la convocatoria conteniendo el orden del día de las reuniones.  
b) Participar en los debates de las sesiones.  
c) Ejercer su derecho al voto y formular su voto particular, así como expresar el sentido de su voto y los motivos que lo justifican.  
d) Formular ruegos y preguntas.  
e) Obtener la información precisa para cumplir las funciones asignadas.  
f) Cuantas otras funciones sean inherentes a su condición.  
8. El Consejo Ejecutivo como órgano superior de gobierno y coordinación de Fininval tendrá la condición de órgano gestor del mismo a los efectos de lo dispuesto en la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público, y será competente para:  
a) Establecer las directrices estratégicas de actuación conforme a las prioridades de inversión identificadas, que serán de cumplimiento preceptivo para el Gestor. A estos efectos, corresponderá al Consejo Ejecutivo autorizar al IVF a suscribir, en representación de Fininval, acuerdos con las distintas Consellerias o entidades del sector público instrumental para la puesta en funcionamiento de instrumentos financieros.  
b) Adoptar las reglas de organización y funcionamiento interno de Fininval.  
c) Aprobar los presupuestos anuales de explotación y capital de Fininval.  
d) Aprobar las cuentas anuales de Fininval, aplicación de resultados, y liquidación de los presupuestos  
e) Ostentar la condición de cuentadante a efectos de rendición de cuentas conforme a lo previsto en la Disposición Adicional Octava de la Ley 1/2015, de 6 de febrer, de la Generalitat, de Hacienda Pública, Sector Público Instrumental y Subvenciones de la Generalitat.  
9. La comisión o comisiones de gestión se constituirán en virtud de los acuerdos que, según lo dispuesto en el apartado 3 de este artículo, se formalicen entre las distintas consellerias o entidades del sector público instrumental y el IVF para la puesta en funcionamiento de los diferentes instrumentos financieros. Es decir, existirá una Comisión de Gestión por cada instrumento financiero que se ponga en funcionamiento dentro de Fininval.  
10. La composición de la comisión o comisiones de gestión será la siguiente:  
a) Una persona en representación de la conselleria o consellerias o entidades del sector público instrumental, proponentes del instrumento financiero, con rango mínimo de director o directora general. En el caso de que el instrumento financiero lo promueva una sola Conselleria o una sola entidad del sector público instrumental se designarán dos miembros por parte de la Conselleria o entidad del sector público de que se trate.  
b) El director o directora general del IVF que ejercerá la función de secretaría de la Comisión, con voz pero sin voto.  
11. Las comisiones de gestión tendrán como función primordial supervisar la ejecución adecuada de los instrumentos financieros que dieron lugar a las mismas y, en tal sentido, velarán porque se facilite toda la información y colaboración que sea precisa para ello entre las diferentes consellerias o entidades del sector público instrumental y el IVF como órgano encargado de la gestión del fondo. Corresponderá a las comisiones de gestión:  
a) Elaborar, aprobar y suscribir las convocatorias públicas de los instrumentos financieros creados.  
b) Determinar los procedimientos y verificaciones que el IVF aplicará en la tramitación de los instrumentos financieros.  
c) Adoptar la decisión que proceda en orden a la concesión o denegación en cada caso de la actuación de que se trate, previo informe del IVF en el que se acredite el cumplimiento de las condiciones de elegibilidad establecidas en la Convocatoria.  
Si las operaciones suponen conjuntamente un apoyo a la solvencia del beneficiario por importe superior a 5.000.000,00 de euros, se requerirá la autorización previa del Consell.  
d) Aprobar las novaciones, refinanciaciones, reestructuraciones de operaciones y en general las modificaciones de los acuerdos que puedan surgir a lo largo de la duración de las medidas acordadas, así como cualquier actuación tendente a maximizar la recuperación de los importes adeudados en caso de impago.  
12. El gestor de Fininval será el Institut Valencià de Finances (IVF) y también lo será de los diferentes instrumentos financieros que se acuerden. En cuanto que gestor de Fininval corresponderá al IVF:  
a) Formalizar en nombre propio y por cuenta del Fondo todos los instrumentos financieros y contratos de operaciones financieras derivados de la ejecución de las líneas de actuación del Fondo.  
b) Realizar los cobros y los pagos derivados de las operaciones del Fondo.  
c) Registrar todas las operaciones en una contabilidad específica, separada e independiente de la propia.  
d) Actuar como depositario de los títulos acreditativos de las operaciones realizadas en nombre propio y por cuenta del Fondo.  
e) Suscribir y formalizar los acuerdos, convenios y contratos que resulten necesarios para la gestión del Fondo.  
f) Actuar como representante y por cuenta del fondo ante la administración tributaria del Estado, de la hacienda pública de la Generalitat, o cualquier otra administración, a todos los efectos.  
g) Colaborar con los órganos de control competentes suministrando cuanta información le sea requerida por estos en el ejercicio de sus competencias de comprobación y control.  
h) Elaboración de los anteproyectos de presupuestos anuales de explotación y Capital del Fondo y de los costes por la gestión del Fondo.  
i) Elaboración y formulación de las cuentas anuales, la propuesta de aplicación de resultados y las liquidaciones de los presupuestos y de los costes por la gestión.  
j) Prestar los medios necesarios para el cumplimiento de las finalidades del Fondo.  
k) Representar a Fininval en los órganos de gobierno de las empresas receptoras de la financiación otorgada por el Fondo, cuando esta se materialice en aportaciones de capital o así lo aconseje la supervisión de las obligaciones contraídas por el deudor. A estos efectos, el IVF podrá delegar la representación de Fininval en terceros designados atendiendo a criterios de experiencia en el ejercicio profesional de estas funciones.  
l) Reclamar extrajudicial y judicialmente, en el caso de incumplimiento por parte de la prestataria de cualquier obligación pactada, el importe que se acredite por el contrato, tanto por capital como por intereses, gastos y tributos, así como ejecutar las garantías pactadas.  
m) En general, el gestor llevará todas aquellas acciones e iniciativas que resulten necesarias para la gestión del Fondo.  
13. En relación con los diferentes instrumentos financieros el IVF, en tanto que Gestor de estos, será competente para la instrucción del procedimiento de concesión de financiación, al amparo de las convocatorias aprobadas por las diferentes Comisiones de Gestión. En concreto, tendrá encomendadas las siguientes atribuciones:  
a) Realizar las comprobaciones que tengan por convenientes para verificar los datos de las declaraciones aportadas por las empresas solicitantes.  
b) Examinar toda la documentación presentada.  
c) Verificar la adecuación de los proyectos presentados a los objetivos que se persiguen con la financiación en particular y con los requisitos de la convocatoria en general.  
d) Determinar cuáles son los gastos elegibles de acuerdo con lo especificado en la convocatoria.  
e) Emitir el informe de elegibilidad de cada proyecto presentado.  
14. En su condición de Gestor, el IVF no asume ninguna responsabilidad económica por la ejecución de Fininval ni de sus instrumentos financieros, limitándose a gestionar los fondos aportados por las Consellerias proponentes, siguiendo las directrices estratégicas aprobadas por el Consejo Ejecutivo y, en cada uno de los instrumentos financieros, las directrices que haya establecido cada una de las Comisiones de Gestión.»  
  
Segunda. Habilitación  
Se faculta al Consell para desarrollar y ejecutar este decreto ley.  
  
Tercera. Entrada en vigor  
Este decreto ley entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.   
  
València, 13 de noviembre de 2020  
  
El president de la Generalitat,  
XIMO PUIG I FERRER  
  
El conseller d'Hisenda i Model Econòmic  
VICENT SOLER I MARCO



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI