Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6949, del 23-01-2013 (2013/432)

RESOLUCIÓ de 23 de novembre de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Casas Altas, Riba-roja de Túria i Vilamarxant. Expedients: 398/2006 AIA i 86/2007 AIA.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6949

Data del DOGV
:   23-01-2013

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2013/432

CVE


Data del document
:   23-11-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Casas Altas](javascript:void(0))
    * [Riba-roja de Túria](javascript:void(0))
    * [Vilamarxant](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 23 de novembre de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Casas Altas, Riba-roja de Túria i Vilamarxant. Expedients: 398/2006 AIA i 86/2007 AIA. [2013/432]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies i sense perjuí de la notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients: 398/2006 AIA Casas Altas i 86/2007 AIA Riba-roja de Túria i Vilamarxant.  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 398/2006-AIA.  
Promotor: Ajuntament de Casas Altas.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Casas Altas i Comissió Territorial d'Urbanisme de València.  
Objecte projecte: Pla General d'Ordenació Urbana de Casas Altas (València).  
Localització: al terme municipal de Casas Altas (València).  
Descripció del projecte  
La descripció del projecte de pla general es fa tenint en compte l'última documentació presentada en esta conselleria amb data d'entrada de 9 de juliol de 2009, com a resposta a l'últim requeriment.  
  
Respecte al planejament urbanístic, en el municipi, està en vigor el projecte de delimitació de sòl urbà (PDSU). Actualment, es planteja un pla general per la necessitat d'ajustar el model territorial a adoptar. Es planteja un creixement del sòl urbanitzable de poca envergadura i una ordenació dels usos del sòl (en sòl no urbanitzable) basat en l'aptitud ambiental del medi i les necessitats socioeconòmiques dels habitants del municipi.  
La població actual, d'acord amb la documentació presentada, és de 163 habitants, i la previsió, amb l'ampliació del sòl residencial, és entre 300 i 350 habitants.  
D'acord amb la informació aportada amb data entrada de 19 de setembre de 2008, el sòl urbà creix aproximadament de 73.000 m² a 90.568 m². Este creixement es fa fonamentalment com a zona d'ordenació residencial d'adossat i, en menor grau, com a zona d'ordenació d'ampliació de nucli urbà. Respecte al planejament vigent es planteja un sòl urbanitzable residencial detallat de 27.440 m². Estes dades es reduïxen un poc tenint en compte la modificació que l'última documentació aportada fa en el sòl urbanitzable i urbà, conseqüència de l'estudi d'inundabilitat.  
La resta del terme municipal serà, majoritàriament, sòl no urbanitzable protegit, i una xicoteta porció d'este, sòl no urbanitzable comú (al costat del nucli urbà i la N-330). El sòl no urbanitzable protegit es dividix en: protecció ecològica del paratge natural de Fuente Bellido, de protecció agrícola i forestal contra el risc d'erosió, de protecció agrícola i ramadera, de protecció de llits i riberes, de protecció de vies pecuàries, de protecció cultural i de protecció viària.  
  
En el nucli urbà (sòl urbà i urbanitzable) es distingixen les zones d'ordenació urbanística següents:  
- Nucli històric (NUH): ús global dominant, el residencial unitari. El nombre màxim de plantes serà de tres i l'alçària màxima reguladora de 10 metres.  
- Ampliació de nucli (ACA): ús global dominant, el residencial unitari. El nombre màxim de plantes serà de tres i l'alçària màxima reguladora de 10 metres.  
- Vivendes adossades (ADO): ús global dominant, el residencial unitari o múltiple. El nombre màxim de plantes serà de tres i l'alçària màxima reguladora de 9 metres.  
Sòl no urbanitzable comú: el seu destí principal serà l'agrícola o ramader i es permetran els usos i aprofitaments determinats en l'article 5 de la Llei 10/2004, del Sòl No Urbanitzable. Es regulen els usos següents: construccions i instal·lacions agrícoles, ramaderes, cinegètiques o forestals, la vivenda aïllada i familiar (només sobre les edificacions existents), activitats industrials, productives i terciàries o de servicis.   
Sòl no urbanitzable de protecció ecològica del paratge natural municipal de Fuente Bellido: és la porció del terme municipal situada en el marge esquerre del llit del Túria i inclosa en l'àmbit del Pla Especial del Paratge Natural de Fuente Bellido, declarat mitjançant l'Acord de 13 de juliol de 2007 del Consell. La normativa d'usos i gestió és la d'este pla especial.  
Sòl no urbanitzable de protecció agrícola forestal contra el risc d'erosió:  
Es tracta d'una zona amb espais forestals mixtos i àrees de cultiu de secà. Com a usos, en síntesi, destaquen els següents: repoblació forestal, recreació concentrada, vivenda unifamiliar, ramaderia extensiva, infraestructures i servicis.  
Cal destacar que la vivenda unifamiliar aïllada només es podrà donar en edificacions existents. Es permetrà només el manteniment de les actuals explotacions agrícoles i quedarà prohibida la transformació de nous terrenys per al dit ús.  
Sòl no urbanitzable de protecció agrícola i ramadera: és un sector del municipi amb vocació i ús agrícola i ramader, amb un elevat interés pel manteniment i la conservació per ser suport de la població de la terrerola de Dupont o ricotí.  
Cal destacar els usos agrícoles i ramaders i la vivenda unifamiliar vinculada a l'explotació agrícola en edificacions existents. Així com els usos de turisme rural en edificacions existents.  
No es preveuen ací infraestructures i servicis.  
Sòl no urbanitzable de protecció de llits i riberes: hi serà aplicable la Llei d'Aigües, i en l'àmbit del LIC Rius del Racó d'Ademús s'establix que per a la realització de qualsevol actuació i el desenrotllament de projectes s'haurà de comptar amb un informe previ del Servici d'Ordenació Sostenible del Medi de la Conselleria de Medi Ambient.  
  
S'establixen unes bandes de protecció en llits, barrancs i séquies amb una sèrie de condicions d'ús.  
Sòl no urbanitzable de protecció de vies pecuàries: assegador d'Ademús a Sesga de 35,6 metres d'ample. Quant als usos, aprofitaments i mesures caldrà ajustar-se al que disposa la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries.  
Sòl no urbanitzable de protecció viària: carreteres i camins.  
Sòl no urbanitzable de protecció cultural: es referix als jaciments que van posar de manifest el Servici d'Investigació Prehistòrica de la Diputació i la Conselleria de Cultura, així com a altres elements d'interés. S'establixen mesures de protecció.  
S'aporta un catàleg de béns i espais protegits, amb una normativa.  
  
Respecte a l'abastiment a la població, s'indica que prové del naixement de la Bassa; es compta amb dos depòsits (un de capçalera de 372 m² i un altre de regulació de 125 m²).  
El sistema de sanejament i evacuació d'aigües residuals és una EDAR, el destí final de la qual és el riu Túria, amb un cabal de projecte de 250 m³/dia.  
Tramitació administrativa  
Amb data 22 de novembre de 2006, la Secció de Planejament de la Direcció Territorial de València d'esta conselleria va remetre la documentació següent: projecte de pla general, estudi d'impacte ambiental i expedient administratiu.  
En l'expedient administratiu destaca la documentació següent:  
  
- Certificat de 26 d'abril de 2005 de l'aprovació provisional del PGOU de 30 de març de 2005. En este s'accepten algunes al·legacions per complet, d'altres parcialment i algunes es desestimen.  
- Informe de l'arquitecte director dels treballs del PGOU, de 15 de febrer de 2005, en resposta a les al·legacions.  
- Al·legacions al PGOU.  
- Informe de l'arquitecte director dels treballs del PGOU de 20 de juliol de 2004.  
- Certificat d'informació pública (DOCV 4873 de 29 d'octubre de 2004).  
- Informe favorable a l'estudi acústic del tècnic d'activitats qualificades de la Direcció Territorial de València d'esta conselleria, que considera acceptables les mesures que s'hi proposen (limitació de velocitat i regulació de la circulació durant la fase de funcionament).  
  
- Informe de GIRSA (Gestió Integral de Residus Sòlids, SA): informa que tots els residus sòlids generats en el municipi seran tractats en l'abocador que gestiona fins que s'òmpliga, i a partir d'eixe moment s'aplicaran els plans zonals que garantiran la gestió dels residus del municipi de Casas Altas.  
- Informe d'EPSAR:  
- L'EDAR de Casas Altas està dissenyada per a tractar 250 m³/dia, i l'any 2004 el cabal mitjà va ascendir a 71 m³/dia.  
- És viable el tractament en l'EDAR sempre que es complisquen una sèrie de condicionants: connexió amb esta a compte i risc del peticionari, compliment dels límits d'abocaments establits en l'ordenança municipal d'abocament o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de sanejament d'aigües, abans del punt de connexió s'haurà de preveure l'arqueta de registre, etc.  
- Informe de la Conselleria de Cultura de data 27 d'octubre de 2006 en què s'indiquen una sèrie de deficiències que s'han d'esmenar en el Catàleg de béns i espais protegits i referents a l'estudi d'impacte ambiental.  
Amb data 26 de desembre de 2006 es remet un informe del Servici de Suport Tècnic d'esta conselleria que indica que, respecte a l'estudi de paisatge presentat, ha de completar-se la documentació d'acord amb el que establix el Reglament de Paisatge de la Comunitat Valenciana.  
  
A l'abril de 2007 es van sol·licitar informes de la Secció Forestal de la Direcció Territorial de València d'esta conselleria, del Servici d'Ordenació Territorial, del Servici de Biodiversitat i de l'Àrea d'Espais Naturals.  
La Secció de Planejament de la Direcció Territorial de València d'esta conselleria, en data 3 de juliol de 2007, va remetre un escrit de l'arquitecte redactor del PGOU on s'indicava que havien procedit a esmenar les deficiències observades.  
Amb data 4 de juny de 2007, la Secció Forestal va remetre un informe en què es feien una sèrie d'indicacions i s'aportava com a possibilitat una classificació del sòl.  
Amb data 3 de juliol de 2007, es va remetre un informe de l'Àrea d'Espais Naturals.  
Amb data 26 d'octubre de 2007, es va remetre un informe del Servici d'Ordenació Territorial en relació amb el risc d'inundabilitat.  
Amb data 21 de novembre de 2007, el Servici de Biodiversitat va remetre un informe en relació amb les possibles afeccions a espècies o hàbitats d'interés.  
Amb data 18 d'abril de 2008, la Secció de Planejament va remetre un informe de disponibilitat hídrica realitzat per un enginyer agrònom per a l'Ajuntament de Casas Altas.  
Amb data d'abril de 2008, es van sol·licitar informes a la Secció Forestal de la Direcció Territorial de València d'esta conselleria i a l'Àrea d'Espais Naturals, en relació amb l'existència del paratge natural de Fuente Bellido i el seu pla especial.  
Amb data de registre d'eixida de 12 de maig de 2008, es va remetre, a través de la Secció de Planejament de la Direcció Territorial de València d'esta conselleria, un requeriment de documentació a esmenar per l'Ajuntament.  
Amb data 26 de maig de 2008, es va sol·licitar un nou informe a l'Àrea d'Espais Naturals sobre l'estudi que calia efectuar en relació amb el sòl residencial proposat i el LIC Rius del Racó d'Ademús.  
Amb data 4 de juny de 2008, l'Àrea d'Espais Naturals va remetre un informe complementari a l'anterior enviat. Este es va enviar a l'Ajuntament a través de la Secció de Planejament perquè el tinguera en compte.  
Amb data 7 de juliol de 2008, la Secció Forestal de la Direcció Territorial de València d'esta conselleria va remetre un nou informe. Este es va remetre a l'Ajuntament a través de la Secció de Planejament de la Direcció Territorial de València d'esta conselleria als mateixos efectes.  
  
Amb data 19 de setembre de 2008, la Secció de Planejament de la Direcció Territorial de València va remetre el Text Refós del Pla General d'Ordenació Urbana, així com l'estudi d'impacte ambiental amb les modificacions incorporades per l'Ajuntament.  
Amb data 12 de novembre de 2008, l'Ajuntament de Casas Altas va remetre l'estudi d'impacte ambiental abans indicat.  
Amb data 20 de febrer de 2009, es va sol·licitar informe a l'Àrea d'Espais Naturals i al Servici de Biodiversitat d'esta conselleria en relació amb la nova documentació remesa.  
Amb data 2 de març de 2009, es va efectuar un nou requeriment a l'Ajuntament, a través de l'òrgan substantiu, basant-se en la documentació presentada.  
El 2 de març de 2009, el Servici de Biodiversitat va remetre un nou informe respecte d'això.  
El 14 d'abril de 2009, l'Àrea de Planificació Territorial i Litoral (Servici d'Ordenació Territorial) va remetre un nou informe.  
El 23 de març i el 28 d'abril de 2009 es van remetre a l'Ajuntament, a través de l'òrgan substantiu, els informes del Servici de Biodiversitat i del Servici d'Ordenació Territorial.  
Amb data 29 de maig de 2009, la Secció de Planejament de la Direcció Territorial de València d'esta conselleria va remetre una còpia de les al·legacions al PGOU.  
S'han consultat la documentació i l'informe disponible en el Servici de Suport Tècnic de la Direcció General de Territori i Paisatge d'esta conselleria (en concret, el document de refosa de l'estudi de paisatge d'octubre de 2008, així com el Catàleg de paisatge de la mateixa data, i l'informe de l'estudi de paisatge efectuat pel servici de data 19 de maig de 2009).  
Amb data 9 de juliol de 2009, l'Ajuntament remet una nova documentació com a resposta a l'últim requeriment: es presenten l'estudi d'inundabilitat i el projecte de pla general (memòria justificativa i document amb eficàcia normativa), així com el certificat del secretari de l'Ajuntament on s'indica que en el Ple de la corporació local, de 24 de febrer de 2009, s'han aprovat les modificacions introduïdes en el pla i presentades a la Conselleria de Medi Ambient. També es presenta escrit de remissió de l'estudi d'impacte ambiental del pla per a l'obtenció de l'informe de la Conselleria de Cultura, amb data 7 de juliol de 2009, així com còpia de la sol·licitud d'aprofitament d'aigües subterrànies de nova implantació per a un cabal inferior a 7.000 m³/any per a usos domèstics de 125 persones.  
Resum informes demanats  
- Informe de l'Àrea d'Espais Naturals de 3 de juliol de 2007:  
1. Considera adequat, amb caràcter general, la categorització de sòls i el planejament proposats.  
2. En relació amb el sòl urbanitzable residencial proposat que afecta el LIC Rius del Racó d'Ademús, s'ha de realitzar un estudi sobre la necessitat de requalificar este espai, i analitzar possibles alternatives que no tinguen afeccions al LIC.  
a) Ampliació de la zona qualificada com a sòl no urbanitzable de protecció ecologicoforestal i paisatgística (SNUP-EFP) de manera que comprenga tot l'àmbit del LIC.  
b) Respecte als usos permesos en el SNUP-EFP en el LIC la Pobla de Sant Miquel, s'haurà de comptar amb l'informe d'afecció a l'indicat LIC per a qualsevol actuació, i el desenrotllament de plans i projectes, que haurà d'emetre l'Àrea d'Espais Naturals.  
c) No han de ser previstos com a usos permesos la instal·lació de línies elèctriques aèries en l'àmbit del LIC la Pobla de Sant Miquel, atesos l'impacte de la construcció i el manteniment d'este, a més del risc d'incendi. Es pot preveure la instal·lació de línies de transport i/o distribució d'energies elèctriques soterrades en camins existents.  
  
d) En les zones qualificades com a sòl no urbanitzable de protecció de llits i riberes, s'haurà de comptar amb l'informe de l'Àrea d'Espais Naturals d'esta conselleria, d'afecció al LIC Rius del Racó d'Ademús per a la realització de qualsevol actuació i el desenrotllament de plans o projectes que afecten eixe àmbit territorial.  
- Informe del Servici de Biodiversitat de data19 de novembre de 2007:  
- Respecte a l'ampliació del nucli urbà que es realitza sobre el LIC Rius del Racó d'Ademús, no afecta els hàbitats pels quals es va proposar el LIC; no obstant això, s'ha d'harmonitzar l'àrea urbana amb l'horta mantenint els arbres i les tanques de l'entorn.  
- En l'àrea oest del municipi (adjunten pla on es grafia), es troba una zona idònia per a la terrerola de Dupont, i és necessari per a la seua conservació mantindre uns usos del sòl compatibles amb els seus requeriments ecològics:  
- Mantindre l'ús actual del sòl en la zona delimitada i evitar, en particular, projectes de repoblació o gestió forestal en l'àrea.  
- Manteniment de la ramaderia.  
- Mantindre els cultius actuals, així com l'aprofitament de plantes aromàtiques.  
Proposen una àrea aproximadament a una alçària de més de 1.020 m, que es mantinga com a àrea de protecció agrícola i ramadera però no forestal.  
- Informe de la Secció Forestal de la Direcció Territorial de València d'esta conselleria de data 22 de maig de 2007: s'indiquen una sèrie de condicions respecte a la forest d'utilitat pública i es recomanen unes normes per als diferents tipus de sòls.  
- Informe de l'Àrea d'Espais Naturals de data 3 de juny de 2008:  
  
- Reiteren allò que s'ha indicat en la conclusió núm. 1 de l'informe de 3 de juliol de 2007; la classificació i qualificació proposades són, en termes generals, compatibles amb l'adequada conservació dels LIC la Pobla de Sant Miquel i Rius del Racó d'Ademús. Així mateix, es considera compatible amb la protecció del paratge natural municipal de Fuente Bellido.  
- En relació amb la conclusió 2a de l'informe de 3 de juliol de 2007, es considera que la proposta de sòl urbanitzable limítrof amb el nucli urbà i que afecta el LIC Rius del Racó d'Ademús no implicarà un impacte negatiu significatiu sobre els hàbitats i les espècies protegits per mitjà del LIC; la zona afectada no mostra cap dels hàbitats.  
- Es reitera la conclusió 2b de l'anterior informe: tota la superfície municipal afectada pel LIC la Pobla de Sant Miquel ha de qualificar-se com a sòl no urbanitzable de protecció ecologicoforestal i paisatgística.  
- Es reiteren les conclusions 2c i 2d relatives al règim dels LIC esmentats.  
- En este informe s'incidix que el règim d'ús i gestió del sòl afectat pel paratge natural municipal de Fuente Bellido haurà de ser l'establit en el vigent Pla Especial de l'Espai Natural Protegit, sense perjuí d'allò que s'ha indicat en el punt 3 d'este informe sobre el LIC la Pobla de Sant Miquel, el qual coincidix amb una part del paratge natural municipal.  
- Informe de la Secció Forestal de la Direcció Territorial de València d'esta conselleria, de data 18 de juny de 2008:   
- L'informe anterior és vàlid a pesar de fer referència al Pla General d'Ordenació Forestal.  
- No s'observen contradiccions entre la declaració del paratge natural municipal de Fuente Bellido, el seu pla especial, i les consideracions de l'informe anterior. Els usos permesos en la forest d'utilitat pública que conforma el paratge coincidixen amb els del pla especial.  
- El territori definit com a forest d'utilitat pública núm. 46 denominat Alto del Gazapo s'haurà de considerar com a àrea de sòl forestal de protecció, i igualment s'haurien de considerar les dos zones LIC. La resta del territori forestal haurà de considerar-se com a àrea de sòl forestal comú.  
La forest d'utilitat pública ha de considerar-se com a domini públic basant-se en el que establix l'article 12 de la Llei 43/2003, de 21 de novembre, de Forests, modificada per la Llei 10/2006, de 28 d'abril.  
- Cal assenyalar que qualsevol aprofitament o activitat en terreny forestal o forest d'utilitat pública serà regulat per la seua legislació específica.  
- S'hauria d'incloure l'obligació de disposar de zones que permeten contindre els possibles incendis forestals quan hi haja nuclis de població pròxims a terreny forestal, per mitjà de faixes de seguretat amb reducció de la vegetació, carrers perimetrals al nucli de construccions, i la instal·lació d'hidrants contra incendis en el dit cinturó perimetral.  
- Informe del Servici de Biodiversitat, de 2 de març de 2009: en relació amb l'àrea i els usos adequats per a la conservació de la terrerola de Dupont:  
- L'àrea pot destinar-se a la conservació de l'espècie indicada, inclosa en la proposta d'ampliació de ZEPA Hontanar-Ferriza, la delimitació de la qual, lleugerament diferent de la presentada, pot sol·licitar-se al Servici d'Ordenació Sostenible del Medi.  
- Respecte als usos compatibles en eixa zona es reitera allò que s'ha indicat en l'informe de data 19 de novembre de 2007.  
- Informe del Servici d'Ordenació Territorial (Àrea de Planificació del Territori i el Litoral), de data 3 d'abril de 2009: emeten informe desfavorable en no estimar suficientment complides les previsions del PATRICOVA. Es considera imprescindible la realització d'un estudi d'inundabilitat per a la concreció del risc d'inundació en l'àmbit del terme municipal en els termes següents: gran part del creixement urbà proposat s'establix sobre sòl afectat per risc d'inundació, i no pot ser objecte de reclassificació, no ha de suposar un increment significatiu del risc d'inundació al terme municipal; l'estudi d'inundabilitat és imprescindible per a adoptar decisions i haurà d'ajustar-se al que establix el PATRICOVA; s'analitzaran les condicions de drenatge superficial de tot el municipi i el risc d'inundació associat al tàlveg del Pozo, etc.  
  
  
- Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de data 28 de maig de 2008 (remés per la Secció de Planejament de la Direcció Territorial de València d'esta conselleria): de caràcter desfavorable per no respectar l'ordenació proposada el domini públic hidràulic i no acreditar la disponibilitat de recursos hídrics. No s'ha pogut analitzar la incidència en el règim de corrents per falta de documentació.  
  
- Informe de 19 de maig de 2009 del Servici de Suport Tècnic de la Direcció General de Territori i Paisatge: en este s'indica que la localització del sector urbanitzable proposat no és l'adequada en afectar el LIC Rius del Racó d'Ademús i sòl afectat per risc d'inundació, i es proposa la busca d'una altra zona d'expansió, o la redelimitació del sector i se'n deixa fora este sòl afectat per la protecció. Emeten informe desfavorable del sector.  
No obstant això, si finalment es justificara per mitjà d'un estudi d'inundabilitat i un informe favorable de la Direcció General de Gestió del Medi Natural la viabilitat del sector (atés que es considera que l'impacte paisatgístic i visual sobre el nucli podrà reduir-se amb les mesures adequades), s'haurà de garantir amb mesures i normes d'integració paisatgística que les actuacions realitzades en este compliran les determinacions del LIC Rius del Racó d'Ademús, i no afectaran el paisatge d'este àmbit i definiran adequadament les seues vores urbanes i la silueta, de conformitat amb l'article 35 de la LOTPP, que ha de complir-se per al desenrotllament dels nous sectors. També s'hauran de limitar les alçàries de l'edificació en les noves zones proposades per a garantir la protecció de les vistes i la silueta del nucli, considerades d'alt valor, atenent el que disposa l'article 32 de la LOTPP; així com la definició de la vora urbana per a una adequada integració en el paisatge, fent especial menció de la part que tomba cap a l'àmbit del LIC Rius del Racó d'Ademús i cap a la carretera N-330, en ser punts de vista principals.  
  
  
Informació pública  
Es va sotmetre a informació pública el pla general i el corresponent estudi d'impacte ambiental per mitjà de publicació en el DOCV núm. 4873, de 29 d'octubre de 2004. S'han remés les al·legacions presentades. Estes al·legacions no tenen caràcter ambiental en general, només una fa referència a l'alçària de les edificacions de dos plantes màxim, en compte de tres.  
El certificat de 25 d'abril de 2005 de l'Ajuntament indica les al·legacions estimades i desestimades. En concret, l'al·legació corresponent a l'alçària màxima abans esmentada, del Sr. Marcelo Carratalá Ballester, s'estima, segons l'Ajuntament, introduint una excepcionalitat en l'apartat d'alçària màxima reguladora (art. 5.11.2).  
Afeccions legals  
En el terme municipal hi ha diversos llits; cal destacar el del Túria per la seua importància, i el barranc del Pozo per la seua proximitat al nucli urbà, el domini públic hidràulic ha de ser sòl no urbanitzable protegit d'acord amb el que establix la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del Sòl No Urbanitzable.  
La forest d'utilitat pública núm. 46, denominada Alto del Gazapo, s'ha de preveure com a domini públic (art. 12 de la Llei 43/2003, de 21 de novembre, de Forests, modificada per la Llei 10/2006, de 28 d'abril).  
 L'àmbit del municipi es veu afectat per la via pecuària de l'assegador del Turó, que és de domini públic, i han d'ajustar-se les actuacions en esta a la Llei de Vies Pecuàries.  
El terme municipal és travessat per la carretera nacional 330, per la qual cosa haurà de complir-se allò que s'ha establit per a esta en la legislació sectorial.  
En el municipi hi ha dos llocs d'interés comunitari (LIC) denominats la Pobla de Sant Miquel i Rius del Racó d'Ademús, així com el paratge natural municipal de Fuente Bellido, declarat mitjançant l'Acord de 13 de juliol de 2007 del Consell, que igualment aprovava el pla especial.  
  
El llit del riu Túria i els terrenys adjacents estan afectats per risc d'inundació de grau 3 pel Pla d'Acció de caràcter sectorial de Prevenció de Riscos d'Inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA). S'ha presentat un estudi d'inundabilitat de la zona i s'ha d'obtindre un informe favorable de l'organisme de conca i del Servici d'Ordenació Territorial d'esta conselleria.  
La zona oest del municipi es troba dins de l'àmbit de la zona d'especial protecció d'aus (ZEPA), denominada Hontanar-Ferriza.  
  
Consideracions ambientals  
1. El Servici Territorial d'Ordenació del Territori de la Direcció Territorial de València va remetre el 16 de setembre de 2008, amb data d'entrada en els servicis centrals de 18 de setembre de 2008, una nova documentació del projecte de pla general (memòria justificativa, document amb eficàcia normativa i plans); així com el corresponent estudi d'impacte ambiental en què s'havien introduït les modificacions sol·licitades a requeriment de la Direcció General de Gestió del Medi Natural. En data 9 de juliol de 2009, s'ha remés una nova documentació del pla general amb modificacions conseqüència de l'últim requeriment efectuat i de l'estudi d'inundabilitat (la documentació presentada amb data d'entrada de 18 de setembre de 2008 va ser aprovada per l'Ajuntament, no així l'última de 9 de juliol de 2009).  
  
Les modificacions consistixen, bàsicament, en l'adaptació a la Llei del Sòl No Urbanitzable 10/2004 en compte de l'adaptació a l'anterior llei del sòl no urbanitzable; així com considerar tota la part oriental del municipi com un sol tipus de sòl protegit, en estar vigent en este el pla especial del paratge natural municipal. Es realitzen determinades modificacions en els sòls no urbanitzables protegits (en usos i denominació) per a una millor adaptació a les característiques i els valors d'estos, i es reduïx el sòl no urbanitzable comú en afectar-lo, d'una banda, la forest d'utilitat pública i, d'una altra, el perímetre de protecció de la captació de la bassa. També hi ha modificacions conseqüència de l'estudi d'inundabilitat en sòls urbanitzables i urbans proposat. Les característiques generals de la proposta de planejament que es va efectuar inicialment es mantenen; no es considera una modificació substancial allò que proposa (els sòls continuen mantenint majoritàriament una protecció especial amb diferents graus i matisos, amb usos permesos semblants als inicialment proposats).  
La documentació del pla general presentada el 9 de juliol de 2009, amb les modificacions que resulten d'esta declaració, haurà de ser aprovada per l'Ajuntament.  
2. El terme municipal de Casas Altas està constituït fonamentalment per relleus muntanyosos separats pel llit del riu Túria i la seua vega. A un costat i a l'altre del Túria hi ha relleus muntanyosos de pendents acusades, travessats per barrancs.   
En el marge dret del Túria se situen uns relleus muntanyosos que constituïxen altiplans formats per materials calcaris travertínics terciaris, en gran part amargenats, ocupats per pastures i matolls continentals, amb algunes taques de vegetació forestal més o menys poblada d'arbres i, en la seua part inferior, per cultius de secà d'arbres (ametlers). En esta zona destaca la part superior d'estos relleus de pendent moderada o suau, que d'acord amb l'informe del Servici de Biodiversitat constituïx l'hàbitat de la terrerola de Dupont o ricotí (Chersophilus duponti).  
En el marge esquerre del Túria se situen uns relleus muntanyosos que són contraforts de la serra deTortajada, que forma part de la serra de Javalambre, i que arriben a assolir alçàries superiors a 1.200 metres en la porció sud-est del terme municipal. Esta zona oriental del municipi constituïx el paratge natural municipal de Fuente Bellido, constituïda per relleus muntanyosos, de pendent, en general acusada, formats en la seua part inferior pel mateix tipus de materials que en el marge contrari, i en la seua part superior per materials argilosos i margocalcaris cretacis i per calcàries juràssiques. En este marge, en la part inferior, es presenten cultius d'oliveres i ametlers amb matolls i pastures continentals, i en ascendir en altura els cultius de secà deixen pas a matolls i pastures continentals, i a pinedes de pi negral o pinassa (Pinus nigra), i finalment a savinars de savina alba (Juniperus thurifera).  
  
En este marge esquerre del Túria, en la part superior, es troba el LIC la Pobla de Sant Miquel, on destaquen els savinars de savina alba.  
  
El llit del Túria i la seua vega formen part del LIC Rius del Racó d'Ademús, que està constituïda per una zona plana ocupada majoritàriament per cultius de regadiu i cultius de fruiters (pomera), i en destaca la vegetació ripària (xopades, alberedes i salzedes) que es concentra al costat del llit del Túria.  
Des del punt de vista de la fauna, cal destacar la població d'aus rapaces (Circaetus gallicus, Hieraetus pennatus, Aquila chrysaetos, etc.) en el LIC la Pobla de Sant Miquel i, d'acord amb l'informe del Servici de Biodiversitat, l'hàbitat per a la terrerola de Dupont en la part occidental del terme.  
El poble se situa en el marge dret del Túria al costat de la vega del riu.  
La valoració ambiental de la zona és elevada i coexistix un ús tradicional agrícola amb zones forestals de gran valor. La proposta presentada pretén la conservació dels valors ambientals de la zona, permetent usos compatibles amb estos i plantejant un xicotet desenrotllament urbà.  
3. En l'estudi d'impacte ambiental s'efectua una avaluació per unitats ambientals i una altra segons la proposta de planejament efectuada. Es destaca el següent:  
- En la unitat d'àrees urbanes, l'impacte es considera compatible globalment. Respecte a l'afecció al paisatge la considera nul·la en principi, tot i que les obres de nova planta hauran d'adequar-se a la tipologia constructiva de la població.  
- En la unitat d'àrees periurbanes de pendents moderades, respecte al paisatge es fa la mateixa valoració que en la unitat anterior, i quant a la capacitat del sòl s'indica que es tracta de sòls influenciats per la proximitat del nucli urbà.  
- En la unitat tercera, àrees de caràcter forestal degradades, amb pendents moderades i presència de cultius en terrasses, es proposa en una zona pròxima al nucli urbà un sòl no urbanitzable comú, que ocupa zones sense aprofitaments, erms, i que és de dimensions reduïdes.  
  
- La resta d'unitats són sòls no urbanitzables protegits en diferents graus on s'estima igualment l'impacte com a compatible.  
  
4. Una porció del sòl urbanitzable i del creixement del sòl urbà estan afectats per risc d'inundació de grau 3 (PATRICOVA). La normativa del PATRICOVA indica que el sòl no urbanitzable afectat per risc d'inundació no podrà ser objecte de reclassificació com a sòl urbà o urbanitzable. L'informe del Servici d'Ordenació Territorial d'esta conselleria considera que és imprescindible la realització d'un estudi d'inundabilitat que justifique que el sòl urbanitzable proposat en l'ordenació del futur pla no és inundable.  
  
Igualment, travessant en l'extrem nord el nou sòl urbà i urbanitzable proposat hi ha el barranc del Pozo.   
L'estudi d'inundabilitat presentat considera necessària la modificació del planejament en les zones abans indicades i en té en compte els resultats. Hi hauria una porció de terrenys grafiats en la documentació presentada, situats en el barranc del Pozo, a un costat i a l'altre del barranc i aigües avall, que resultarien afectats per risc d'inundació. No obstant això, els nous sòls urbanitzables proposats no resultarien afectats per la inundabilitat procedent del Túria, contràriament al que indica el PATRICOVA. L'estudi proposa un canvi d'ordenació i en la nova documentació del pla es proposa una modificació de la classificació, qualificació i ordenació en terrenys de sòl urbanitzable i urbà que s'havien proposat, que passen a sòl no urbanitzable de protecció de llits i riberes, incloent-hi el domini públic hidràulic del barranc del Pozo o Peñarroya.  
És necessari que tant el Servici d'Ordenació Territorial d'esta conselleria com la Confederació Hidrogràfica del Xúquer emeten un informe favorable de l'indicat estudi, les seues conclusions i la modificació en la classificació, qualificació i ordenació presentades. Així mateix, la Confederació Hidrogràfica del Xúquer emet un informe favorable del pla respecte a l'afecció al domini públic hidràulic, zones de servitud i policia, la incidència en el règim de corrents i la disponibilitat de recursos hídrics.  
Cal tindre en compte que l'article 20.6 de la Llei d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge establix que junt amb el domini públic hidràulic i en tota la seua extensió caldrà disposar d'espais lliures d'edificació, per la qual cosa hauran d'establir-se els dits espais lliures junt amb el domini públic hidràulic del barranc del Pozo, de com a mínim 5 m, excepte en les zones en què per la inundabilitat esta circumstància ja s'aconseguisca en quedar els terrenys com a sòl no urbanitzable de protecció de llits.  
En la resta de terrenys no afectats per inundabilitat, situats fora del LIC Rius del Racó d'Ademús, la proposta de reclassificació es considera, ateses les característiques d'esta i del medi afectat, acceptable mediambientalment.  
5. Els terrenys afectats pel sòl urbanitzable proposat, que no serien inundables segons l'estudi d'inundabilitat presentat pel promotor, afecten el LIC Rius del Racó d'Ademús. L'últim informe de l'Àrea d'Espais Naturals indicava que la urbanització no suposaria un impacte negatiu significatiu sobre els hàbitats i les espècies protegits per mitjà de LIC; el Servici de Biodiversitat, en el seu informe, indicava que no s'afectava els hàbitats pels quals es va proposar este espai per a la Xarxa Natura 2000, però que, en tot cas, el seu desenrotllament ha de tindre en compte les característiques ambientals de l'espai, mantenint els arbres, les tanques de l'entorn, i harmonitzant l'àrea urbana amb l'horta limítrof.   
  
En conseqüència, sempre que s'obtingueren els informes favorables del Servici d'Ordenació Territorial d'esta conselleria i de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, es considera acceptable la seua reclassificació, i s'han de complir una sèrie de mesures correctores en relació amb l'informe de biodiversitat, i paisatgístiques, que permeten una adequada integració de l'actuació en l'entorn.  
6. Disponibilitat de recursos hídrics:  
L'informe de disponibilitat hídrica elaborat per un tècnic per a l'Ajuntament indica que l'horitzó de població serà de 300 habitants i les necessitats hídriques de 33 m³/dia, com a valor mitjà anual. L'origen de l'aigua és el brollador de la Bassa al terme municipal de Casas Altas, al costat del terme municipal d'Ademús. La parcel·la on es troba la captació d'aigües és de titularitat municipal, la captació s'usa per a l'abastiment a la població de Casas Altas i per al reg de les hortes veïnes al barranc de la Bassa, als termes municipals de Casas Altas i Ademús.  
  
L'informe esmentat indica que compta amb l'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, però sense aportar documentació acreditativa respecte d'això.  
S'informa del sistema aqüífer afectat i conclou que la disponibilitat de recursos no està compromesa pel PGOU sempre que es mantinga el mateix nivell d'ús industrial d'aigua potable d'este moment, pràcticament inexistent.  
Els consums anuals són d'11.972 m³ anuals, la qualitat de l'aigua és normal, apta per al consum.  
La Secció de Planejament de la Direcció Territorial de València d'esta conselleria va remetre un informe de la CHJ en què s'indicava que no s'havia acreditat la disponibilitat de recursos hídrics. Respecte al volum sol·licitat, la CHJ explica que la demanda actual és d'11.899 m³/any corresponents a 163 habitants, i que la demanda resultant del sòl urbanitzable residencial detallat que es preveu serà de 21.243 m³/any corresponents a 291 habitants.   
Quant a l'origen dels recursos, s'indica en l'informe de la CHJ que en eixe organisme l'Ajuntament no disposa d'aprofitaments propis ni els tramita, que els aprofitaments esmentats es destinen a reg exclusivament. L'informe és desfavorable en este aspecte i és necessària la tramitació del corresponent expedient d'aprofitaments.   
L'increment de sòl a desenrotllar respecte al planejament vigent no és excessiu, tenint en compte que es tracta d'un municipi de xicotetes dimensions. L'augment de població previsible, segons la documentació de l'Ajuntament, seria dels 166 habitants actuals a un horitzó entre 300 i 350. No obstant això, la CHJ calcula només per al sòl urbanitzable detallat una població de 291 habitants, és a dir 457 habitants totals. No obstant això, no s'ha acreditat disposar de recursos hídrics i la seua no-afecció negativa a altres recursos, i és, per tant, necessari que prèviament a l'aprovació definitiva del pla general s'obtinga l'informe favorable de la CHJ en este punt.  
L'Ajuntament ha aportat una sol·licitud d'aprofitament de cabals de la captació de la Bassa, però ho ha sol·licitat per a un cabal clarament inferior a les seues necessitats reals segons l'informe de la Confederació, i no ha tingut en compte tampoc els increments de població plantejats.  
7. L'informe de la CHJ de 28 de maig de 2008 indica respecte als llits del municipi que en els documents presentats no hi ha cartografia que els classifique com a sòl no urbanitzable d'especial protecció. Els barrancs de Peñarroya o del Pozo estarien afectats per sòl urbà i residencial (el domini públic no pot ser afectat pel procés d'urbanització i ha de ser classificat com a sòl no urbanitzable d'especial protecció). Els terrenys fronterers amb el llit estan subjectes a una zona de servitud de 5 metres per a ús públic i una zona de policia de 100 m, en la qual es condicionarà l'ús del sòl i les activitats que es desenrotllen. La zona de servitud ha d'estar expedita. Qualsevol actuació en zona de policia estarà subjecta a autorització administrativa per part d'eixe organisme.  
  
Es considera adequat que tots els llits del municipi en la proposta de planejament efectuada estiguen en àmbit de sòl no urbanitzable d'especial protecció (protecció del paratge natural de Fuente Bellido, protecció agrícola i ramadera, protecció forestal, protecció llits i riberes, etc.). Les actuacions que puguen plantejar-se hauran de complir el que establixen la Llei d'Aigües i la normativa que la desenrotlla.  
En la proposta de planejament hi ha un sòl no urbanitzable de protecció de llits que gràficament se circumscriu al Túria i al barranc del Pozo. La normativa, no obstant això, pareix fer referència a altres llits i barrancs, que no es representen. Esta normativa establix, sense perjuí del que indiquen les normes sectorials, unes bandes de protecció i unes condicions d'ús. En este punt es considera que per al sòl no urbanitzable de protecció de llits i riberes proposades, és a dir, el Túria i el barranc del Pozo, s'ha de complir allò que s'ha establit en la Llei d'Aigües i en la legislació que la desenrotlla, sense perjuí d'allò que s'ha indicat en les normes quant a condicions d'ús.  
La nova proposta de 9 de juliol de 2009 ha grafiat el barranc del Pozo com a sòl no urbanitzable de protecció de llits i riberes en el tram que travessa el sòl no urbanitzable de protecció agrícola forestal contra l'erosió. Tenint en compte la protecció d'este tipus de sòls, no es considera necessari que es done la protecció de llits i riberes al tram indicat del barranc del Pozo, sinó que queden amb la protecció de no urbanitzable de protecció agrícola i forestal contra l'erosió, atenent les consideracions de la Llei d'Aigües i la normativa de desplegament.  
  
A més, haurà de sol·licitar-se per a les actuacions que pretenguen dur-se a terme dins del LIC Rius del Racó d'Ademús un informe previ favorable del Servici d'Ordenació Sostenible del Medi.  
8. En relació amb el sòl no urbanitzable de protecció agrícola i ramadera, este s'establix amb la funció de conservació de l'espècie terrerola de Dupont, d'acord amb els informes del Servici de Biodiversitat.   
  
El terme municipal de Casas Altas ha resultat afectat per l'ampliació de la zona d'especial protecció d'aus (ZEPA) d'Hontanar-Ferriza, segons l'acord de 5 de juny de 2009, del Consell, d'ampliació de la xarxa de ZEPA de la Comunitat Valenciana. En la nova documentació presentada, els límits d'este sòl s'ajusten als límits d'esta ZEPA en el municipi.  
És necessari efectuar algunes precisions en les normes urbanístiques en l'última documentació presentada, per a aconseguir la finalitat de conservació esmentada.   
9. En relació amb el sòl no urbanitzable de protecció ecològica del paratge natural municipal de Fuente Bellido, tal com es reflectix en la nova documentació, la seua normativa serà l'establida en el pla especial d'este espai natural protegit declarat mitjançant l'acord de 13 de juliol de 2003.  
La normativa d'este tipus de sòl, segons indiquen els informes del Servici d'Ordenació Sostenible del Medi, ha de modificar-se en relació amb l'existència del LIC la Pobla de Sant Miquel dins d'este.   
  
10. La nova proposta de planejament incrementa el sòl urbà respecte al planejament vigent al costat de la carretera nacional 330, en un xicotet tram, sense que s'establisca servitud de protecció. S'ha d'obtindre un informe favorable respecte a la proposta de l'organisme que gestione l'esmentada carretera.   
11. L'àmbit del pla general està afectat pel Pla Eòlic de la Comunitat Valenciana, el seu extrem sud-oriental proposat com a sòl no urbanitzable de protecció ecològica del paratge natural de Fuente Bellido és zona no apta, la zona central és considerada zona exterior residual, és a dir, exclosa del pla, i l'extrem occidental proposat com a sòl no urbanitzable de protecció agrícola i ramadera i de protecció agrícola i forestal, és zona apta amb compliment de prescripcions. Respecte a esta zona occidental, pertany a la zona eòlica 7 que ja ha sigut avaluada i s'hi ha descartat com a alternativa d'ubicació de parcs.  
  
En l'última proposta de l'Ajuntament s'establix en l'article 6.3 de la normativa la prohibició de parcs eòlics en sòl no urbanitzable, i s'ha suprimit de l'article 6.18 corresponent al sòl no urbanitzable de protecció agrícola i forestal la menció que es feia per error.  
  
12. En relació amb l'afecció al patrimoni cultural, s'ha aportat un catàleg de béns i espais protegits, amb una normativa de protecció. Es reflectixen en pla els sòls no urbanitzables de protecció historicoartisticocultural, encara que la normativa es referix exclusivament a un element patrimonial.  
En l'expedient consta l'informe de la Conselleria de Cultura que especifica una sèrie de deficiències en la documentació presentada, sense que es tinga constància que la Conselleria de Cultura les considere esmenades.  
En conseqüència, s'ha d'obtindre l'informe favorable d'afecció al patrimoni cultural de l'article 11 de la Llei de Patrimoni Cultural Valencià, prèviament a l'aprovació del pla general, en el qual s'hauran d'establir les mesures correctores i les modificacions que es creguen oportunes.  
13. Pel que fa a l'afecció paisatgística i atesa la documentació presentada davant de la Direcció General de Territori i Paisatge, es considera el següent:   
- Els sòls urbanitzables proposats que afecten el LIC Rius del Racó d'Ademús, tenint en compte l'informe del Servici d'Ordenació Sostenible del Medi i el del Servici de Biodiversitat, es consideren acceptables amb una sèrie de condicions, tal com s'ha argumentat en esta declaració.  
En relació amb la inundabilitat i l'afecció al règim de corrents del barranc del Pozo dels nous sòls urbans i urbanitzables proposats, estos seran acceptables depenent de l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i del Servici d'Ordenació Territorial d'esta conselleria.  
  
- En l'estudi de paisatge s'aporta el pla de classificació i qualificació del sòl de febrer de 2008, que no coincidix amb el pla de juliol de 2008 aportat en l'Àrea d'Avaluació Ambiental.  
- En el Catàleg de paisatge, la documentació de caràcter normatiu es considera adequada ambientalment, amb les correccions indicades en l'informe del Servici de Suport Tècnic de data 19 de maig de 2009 que han de dur-se a terme. A més, cal realitzar correccions en el sentit següent:  
S'han definit les unitats següents: cultius de secà, unitat mixta i unitat forestal, que no coincidixen amb la qualificació proposada en la documentació amb registre d'entrada de 9 de juliol de 2009 en l'Àrea d'Avaluació Ambiental.  
La documentació presentada a l'Àrea d'Avaluació Ambiental el 9 de juliol de 2009 delimita un sòl no urbanitzable de protecció agrícola i ramadera, la normativa del qual pretén l'exercici d'activitats que permeten la conservació de la terrerola ricotí i el seu hàbitat (àmbit de ZEPA Hontanar-Ferriza). No obstant això, en el Catàleg de paisatge es definix esta zona majoritàriament dins de la unitat de paisatge forestal amb uns usos que no són els mateixos i que no permeten l'adequada conservació d'esta espècie i el seu hàbitat, en permetre's per exemple les repoblacions forestals. En conseqüència, es considera que la normativa i delimitació per a este tipus de sòls ha de ser l'establida en la documentació presentada davant de l'Àrea d'Avaluació Ambiental amb data 9 de juliol de 2009.  
- Respecte al sòl no urbanitzable de protecció ecològica del paratge natural municipal de Fuente Bellido, la normativa del pla presentada en l'Àrea d'Avaluació Ambiental coincidix amb la del pla especial aprovat, i s'estima que la normativa ha d'ajustar-se al pla especial i no a la del Catàleg del paisatge.  
- En el sòl no urbanitzable de protecció agrícola i forestal/risc d'erosió, la normativa del pla presentada no coincidix exactament amb la redacció presentada en el Catàleg de paisatge, ja que en este últim cas correspon a tres unitats paisatgístiques diferents: forestal, de secà i mixta. Es considera que la normativa a aplicar s'ha de correspondre amb la presentada davant l'Àrea d'Avaluació Ambiental i no la corresponent al Catàleg de paisatge.   
- El sòl no urbanitzable de protecció agrícola i forestal/risc d'erosió en la porció nord; en el Catàleg de paisatge hi ha una zona indicada com a unitat de paisatge de rius i llits amb una normativa pròpia del sòl no urbanitzable de protecció de llits; no obstant això es considera que per les característiques de la zona la normativa adequada ambientalment als valors de la zona ha de ser la indicada en primer lloc.  
  
- Respecte al sòl no urbanitzable comú proposat, la normativa presentada davant de l'Àrea d'Avaluació Ambiental no coincidix amb la normativa de la unitat de paisatge del Catàleg de paisatge, i s'estimant que ateses les característiques de la zona és admissible la normativa proposada en el pla, i que la del catàleg és massa restrictiva. No obstant això, la implantació de les actuacions en eixa zona estarà subjecta a les autoritzacions corresponents i a l'avaluació d'impacte ambiental en el cas que ho exigisca la legislació.  
S'haurà d'obtindre l'informe favorable de la Direcció General de Territori i Paisatge d'esta conselleria. Les modificacions i mesures que s'introduïsquen en la documentació conseqüència dels informes de la indicada direcció es consideren acceptables sempre que no siguen contradictòries amb esta declaració.  
14. Respecte al sòl no urbanitzable comú i les activitats permeses en este, en la normativa proposada, en les vessants que donen al poble haurà de complir-se allò que s'ha establit en l'article 20 del Reglament de Paisatge de la Comunitat Valenciana i les restriccions que puga establir la Direcció General de Territori i Paisatge.  
15. En relació amb l'impacte acústic, l'informe del tècnic d'activitats qualificades d'esta conselleria és favorable i es consideren acceptables les mesures correctores que hi establix.  
16. En el municipi hi ha una estació de depuració d'aigües residuals EDAR, amb una capacitat de tractament de 25 m³/dia, el cabal mitjà tractat l'any 2004 va ser de 71 m³/dia. L'informe de l'entitat de sanejament d'aigües de data 13 de juliol de 2005 indica que en el cas que els urbanitzadors decidisquen no resoldre el sanejament i la depuració de les aigües residuals, l'EPSAR informa de la viabilitat del tractament d'estes en l'EDAR de Casas Altas, sempre que es complisquen una sèrie de condicionants:  
«1. Al seu dia, els urbanitzadors responsables dels desenrotllaments urbanístics hauran de realitzar la corresponent sol·licitud de la connexió efectiva. Les obres necessàries per a la connexió de les aigües residuals a les infraestructures públiques les efectuarà el peticionari pel seu compte i risc.  
2. En tot cas, l'abocament generat pels desenrotllaments urbanístics que origine el PGOU de referència haurà de complir els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments, i si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de sanejament d'aigües, a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. A estos efectes els urbanitzadors hauran de preveure que, abans del punt de connexió, han de disposar d'una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram editat per esta entitat de sanejament d'aigües, dotada, a més, de guies per a la instal·lació d'un atall que permeta la desconnexió de l'abocament. Així mateix, en la connexió de la zona industrial, a més de disposar de la mencionada arqueta de registre, s'haurà de preveure la construcció sobre la dita arqueta d'una caseta que permeta la instal·lació d'equips de mesura en continu, tancada amb clau.  
3. Amb anterioritat a l'execució de la connexió, s'haurà d'ingressar a l'entitat de sanejament d'aigües la quantitat resultant del càlcul del suplement d'infraestructures efectuat; a estos efectes haurà d'establir-se el corresponent conveni, si és el cas, entre l'entitat de sanejament i l'Ajuntament de Casas Altas.»  
Els càlculs de generació d'aigües residuals per part dels nous desenrotllaments no estan clars respecte a allò que ha comunicat l'EPSAR; esta indica que el cabal addicional generat serà de 39,2 m³/dia. No obstant això, cal tindre en compte que els càlculs d'increment de població que suposaven els nous desenrotllaments efectuats per la CHJ i pel planejament són discrepants. En conseqüència, és necessari establir mesures per a garantir que els desenrotllaments urbanístics es facen de forma coordinada amb l'execució de l'EDAR, de manera que estos no entren en funcionament fins que l'EDAR no puga donar-hi servici.  
  
17. L'empresa Gestión Integral de Residuos Sólidos, SA, propietària de l'abocador controlat de residus sòlids urbans d'Ademuz, indica que els residus sòlids urbans seran tractats en l'indicat abocador fins que s'òmpliga, i a partir d'eixa data s'aplicaran els corresponents plans zonals.  
Prèviament a l'inici dels desenrotllaments urbanístics, es comprovarà que el tractament i destí dels residus està garantit i, en tot cas, l'Ajuntament haurà de garantir-ne l'adequada gestió.  
  
18. L'informe de la 1a demarcació forestal de València d'esta conselleria, de data 18 de juny de 2008, indica que les forests d'utilitat pública i els LIC han de ser sòls no urbanitzables de protecció. En este sentit, la proposta de l'Ajuntament considera eixos terrenys com a sòls no urbanitzables protegits, ecològic paratge natural de Fuente Bellido o de protecció de llits.   
L'informe efectua una sèrie de recomanacions respecte a la normativa i qualificació del sòl, i s'estima, no obstant això, que la proposta efectuada per l'Ajuntament és suficient i és adequada per a la conservació dels valors naturals que posseïx cada zona, amb les modificacions o mesures correctores establides en esta declaració.  
  
En l'informe s'establix l'obligació de disposar de zones que permeten contindre els possibles incendis forestals quan hi haja nuclis de població pròxims a terreny forestal, d'acord amb el que establix la normativa sectorial aplicable; açò es podrà realitzar per mitjà de faixes de seguretat amb reducció de la vegetació, carrers perimetrals al nucli de construccions, i la instal·lació d'hidrants contraincendis en el dit cinturó perimetral. D'acord amb el GIS, esta situació no es dóna en el poble ja al estar en terreny no forestal.  
19. En la normativa del sòl no urbanitzable de protecció viària es fa referència a camins i per a estos s'establix un ample genèric de 8 metres. Esta regulació no s'ha justificat convenientment, i en el cas d'eixamplar-se els camins existents hauran de sotmetre's a avaluació d'impacte ambiental, si així ho determina la legislació aplicable en la matèria.  
  
20. En l'estudi d'impacte ambiental es proposen una sèrie de mesures correctores en relació a diferents factors: contaminació acústica, afeccions sobre el relleu, afeccions sobre el sòl, afeccions sobre el subsòl, protecció de la vegetació, de la fauna, paisatge, infraestructures, gestió de residus, etc.  
Les mesures proposades es consideren adequades i cal precisar respecte d'estes que s'hauran d'obtindre els informes i les autoritzacions corresponents i complir la legislació vigent corresponent a cada una de les matèries. Per exemple: respecte a les reforestacions, serà necessari obtindre, si és el cas, les autoritzacions i els informes que corresponguen respecte a la legislació sectorial forestal, i l'informe, si és el cas, d'afecció al LIC, complir el que establix la legislació reguladora autonòmica d'espècies exòtiques invasores, etc.  
Així mateix, en les consideracions ambientals s'ha exposat la necessitat de rectificar o afegir mesures correctores respecte de les proposades, de manera que es minimitzen els efectes en l'entorn.  
21. L'estudi d'impacte ambiental proposa un programa de vigilància i seguiment ambiental que ha d'estendre's a totes les mesures correctores i condicionants que s'establisquen en esta declaració.  
22. La proposta de planejament efectuada i presentada el 9 de juliol de 2009, davant de l'òrgan ambiental, es considera acceptable des d'un punt de vista ambiental, tenint en compte que la regulació d'usos és en línies generals adequada a la conservació dels valors ambientals del municipi. S'estima necessari adoptar mesures preventives i correctores addicionals a les establides en l'estudi d'impacte ambiental, que es desenrotllen en l'apartat de condicionants d'esta declaració, per a assegurar l'adequada conservació dels valors naturals i la minimització de l'impacte ambiental, i l'obtenció dels informes sectorials que corresponguen respecte a la proposta realitzada.   
  
La proposta d'increment de sòls urbanitzables i urbans respecte a la situació actual es considera acceptable en els termes indicats en esta declaració, sempre que obtinga l'informe favorable previ de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i del Servici d'Ordenació Territorial d'esta conselleria, en relació amb la inundabilitat d'estes zones, aplicació de la normativa PATRICOVA, repercussió sobre el règim de corrents i el domini públic hidràulic; així com sobre la disponibilitat de recursos hídrics.  
Consideracions jurídiques  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, ja que està inclòs en els supòsits previstos en l'annex I, apartat 8g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.  
En l'expedient, s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que s'hi apliquen.  
L'article quint del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique esta llei.  
L'article 16 del Decret 131/2007, del Consell, modificat pel Decret 217/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Vivenda, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.  
  
Per tot això, i fent ús de les facultats que legalment tinc atribuïdes, resolc:  
  
Primer   
Estimar acceptable, només als efectes ambientals, el projecte de Pla General d'Ordenació Urbana del municipi de Casas Altas, promogut per la corporació local de Casas Altas, d'acord amb la documentació presentada en esta conselleria, sempre que es complisca el que establix la documentació presentada del pla general de data d'entrada de 9 de juliol de 2009, així com de l'estudi d'impacte ambiental, les seues mesures correctores i el programa de vigilància ambiental remesos per la Secció de Planejament de la Direcció Territorial de Castelló d'esta conselleria de 19 de setembre de 2008; i sense perjuí de l'obtenció de les autoritzacions sectorials que siguen necessàries i del compliment dels condicionants establits en l'apartat segon d'esta declaració.  
  
  
Segon  
Condicionants del Pla General d'Ordenació Urbana indicat:   
1. Prèviament a l'aprovació definitiva del pla general caldrà:  
a) L'aprovació de la corporació local de la documentació del pla general que resulte de la incorporació dels condicionants de la present declaració.  
b) Obtindre un informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i del Servici d'Ordenació Territorial a l'estudi d'inundabilitat presentat per l'Ajuntament, i a la classificació, qualificació i ordenació detallada proposada conseqüència d'este, data de registre d'entrada de 9 de juliol de 2009, en especial pel que fa a l'increment de sòl urbà i urbanitzable al costat de l'actual nucli urbà.   
  
Igualment, s'haurà d'obtindre un informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer respecte a l'afecció al domini públic hidràulic, i zones de servitud i policia, a la incidència en el règim de corrents; així com respecte a la disponibilitat de recursos hídrics (compatibilitat amb el pla hidrològic i no menyscabament d'altres usos legalment implantats).  
Caldrà ajustar-se al que disposa l'article 20.6 de la Llei d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, que establix que junt amb el domini públic hidràulic i, en tota la seua extensió, hauran de disposar-se espais lliures d'edificació. Esta circumstància ha de donar-se en el barranc del Pozo i en la resta de llits, i ha de tenir l'informe favorable de la Confederació Hidrogràfica. Respecte al barranc del Pozo haurà d'establir-se un espai lliure com a zona verda junt amb el seu domini públic hidràulic, de com a mínim 5 m, excepte en les zones en què per la inundabilitat esta circumstància ja s'aconseguisca en quedar els terrenys com a sòl no urbanitzable de protecció de llits.  
c) Obtindre un informe favorable de la Direcció General de Territori i Paisatge (Servici de Suport Tècnic) respecte a l'afecció paisatgística en què es determinen, si és el cas, les mesures i correccions a efectuar en la proposta plantejada.  
Es considera acceptable en línies generals la normativa proposada en el Catàleg de paisatge d'octubre de 2008, presentat davant de la Direcció General de Territori i Paisatge d'esta conselleria, amb les correccions que indica l'informe del Servici de Suport Tècnic d'esta conselleria i reflectides en la present declaració.   
Es considera que han de dur-se a terme les següents correccions a la normativa del Catàleg de paisatge proposada:  
La normativa a aplicar en el sòl no urbanitzable agrícola i ramader, sòl no urbanitzable de protecció ecològica del paratge natural municipal de Fuente Bellido i sòl no urbanitzable de protecció agrícola i forestal/risc d'erosió, serà la proposada en el pla general, amb les correccions d'esta declaració i no s'acceptarà la proposada en el Catàleg de paisatge esmentat.  
- La normativa a aplicar en el sòl no urbanitzable comú serà la proposada en el pla, amb les correccions d'esta declaració i no s'acceptarà la proposada en el Catàleg de paisatge. No obstant això, la implantació de les actuacions en eixa zona estarà subjecta a les autoritzacions corresponents i a l'avaluació d'impacte ambiental en el cas que ho exigisca la legislació.  
- Respecte al sòl no urbanitzable de protecció agrícola i forestal/risc d'erosió en la seua porció nord, en el Catàleg de paisatge hi ha una zona indicada com a unitat de paisatge de rius i llits, amb una normativa pròpia del sòl no urbanitzable de protecció de llits; no obstant això, es considera que per les característiques de la zona la normativa adequada ambientalment als valors de la zona ha de ser la indicada en primer lloc.  
Les modificacions i les mesures que s'introduïsquen en la documentació conseqüència dels informes de la Direcció General de Territori i Paisatge d'esta conselleria es consideren acceptables sempre que no siguen contradictòries amb esta declaració.  
a) Obtindre l'informe favorable de la Conselleria de Cultura respecte a l'afecció al patrimoni cultural; s'han de complir les modificacions i mesures correctores i protectores que establisca.  
2. La nova proposta de 9 de juliol de 2009 rectificarà el grafiat del tram del barranc del Pozo que travessa el sòl no urbanitzable agrícola i forestal contra l'erosió, que s'ha posat com a sòl no urbanitzable de protecció de llits i riberes, deixant-lo com de protecció agrícola i forestal contra l'erosió; s'ha de complir igualment el que establixen la Llei d'Aigües i la seua normativa de desplegament.  
3. Pel que fa a la integració paisatgística de les actuacions que es duran a terme, s'haurà de complir el que establix el Reglament de Paisatge de la Comunitat Valenciana, en especial les normes d'aplicació directa i d'integració del paisatge en el medi.   
4. En relació amb el sòl urbanitzable proposat, cas d'obtindre els informes favorables de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i del Servici d'Ordenació Territorial d'esta conselleria abans esmentats, el seu desenrotllament haurà de dur-se a terme de manera que permeta el manteniment i la conservació només d'aquells arbres i tanques més rellevants i característics, i es podrà dur a terme el trasplantament dins de la mateixa zona, com a excepció.  
En la proposta d'ordenació detallada presentada el 9 de juliol de 2009, es planteja el sòl no urbanitzable de protecció de llits junt amb el llit del barranc del Pozo com a dotacional, xarxa secundària, àrea de jocs. Esta ordenació haurà de tindre l'informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i el Servici d'Ordenació Territorial d'esta conselleria. Les actuacions que s'hi duguen a terme han d'usar, si és el cas, espècies vegetals pròpies de la zona (vegetació forestal actual i potencial i agrícola tradicional), i han de comportar el manteniment de l'actual vegetació present en eixa zona.   
5. En el sòl no urbanitzable comú, en les vessants que donen al poble, haurà de complir-se allò que s'ha establit en l'article 20 del Reglament de Paisatge de la Comunitat Valenciana i les consideracions que puga establir la Direcció General de Territori i Paisatge.  
Les activitats que s'establisquen en este tipus de sòl hauran de disposar d'un sistema de depuració d'aigües residuals d'acord amb les característiques d'estes.  
6. Respecte a la regulació normativa del sòl no urbanitzable agrícola i ramader es modificarà reflectint el següent: haurà de tindre's en compte, en relació a les activitats que es puguen desenrotllar en este tipus de sòl, que l'hàbitat de la terrerola de Dupont consistix en espais oberts, pastures, cultius de cereals i matolls, i no són adequades les zones arbòries, les repoblacions forestals, ni els cultius d'arbres extensos. En conseqüència les actuacions que es duguen a terme en este sòl han de ser coherents amb estos requeriments. L'establiment d'allotjaments turístics i activitats ramaderes no extensives requerirà l'informe previ favorable del Servici de Biodiversitat d'esta conselleria.  
  
7. Haurà de reflectir-se en la normativa que qualsevol actuació i el desenrotllament de plans i projectes que afecten l'àmbit territorial del LIC la Pobla de Sant Miquel, haurà de comptar amb l'informe favorable del Servici d'Ordenació Sostenible del Medi d'esta conselleria. A més, no es preveuran com a usos permesos la instal·lació de línies elèctriques aèries en l'àmbit del LIC esmentat, i sí que es preveurà la instal·lació de línies de transport i/o distribució d'energia elèctrica soterrada en camins existents.  
8. La normativa haurà d'arreplegar que qualsevol actuació i el desenrotllament de plans i projectes que afecten l'àmbit territorial del LIC Rius del Racó d'Ademús ha de comptar amb l'informe favorable del Servici d'Ordenació Sostenible del Medi d'esta conselleria. A més, les actuacions que es desenrotllen en el sòl no urbanitzable de protecció de llits s'hauran d'ajustar a allò que s'ha establit en la Llei d'Aigües i la seua normativa de desplegament, a més del que establix la normativa del pla.  
9. S'hauran de coordinar adequadament els desenrotllaments urbanístics amb l'execució i la posada en funcionament de l'ampliació de l'EDAR per a aconseguir que esta puga donar tractament a estos desenrotllaments.  
No s'haurà de concedir cap llicència d'ocupació o cèdula d'habitabilitat de les vivendes fins que no es justifique que l'ampliació de l'EDAR està en funcionament per a donar-los servici, i es complixen les condicions de l'EPSAR reflectides en síntesi en esta declaració.  
  
10. Prèviament a l'inici dels desenrotllaments urbanístics previstos, es comprovarà que el tractament i destí dels residus està garantit i, en qualsevol cas, l'Ajuntament haurà de garantir-ne l'adequada gestió.  
  
11. Han de disposar de zones que permeten contindre els possibles incendis forestals quan hi haja nuclis de població o terrenys urbans-urbanitzables pròxims a terreny forestal, d'acord amb el que establix la normativa sectorial aplicable.  
12. En la normativa del sòl no urbanitzable de protecció viària es fa referència a camins, indicant que per a estos s'establix un ample genèric de 8 metres. En cas d'eixamplar-se els camins existents, hauran de sotmetre's a avaluació d'impacte ambiental si la legislació específica ho requerix, i en esta es determinara si ambientalment és acceptable la proposta d'ampliació.  
13. Respecte a l'aplicació de les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental, es duran a terme, sense perjuí que s'obtinguen els informes i les autoritzacions corresponents i es complisca la normativa sectorial aplicable.  
14. El programa de vigilància i seguiment ambiental ha d'estendre's a totes les mesures correctores i condicionants que s'establisquen com a conseqüència d'esta declaració.  
15. La forest d'utilitat pública ha de preveure's com a domini públic, basant-se en el que establix l'article 12 de la Llei 43/2003, de 21 de novembre, de Forests, modificada per la Llei 10/2006, de 28 d'abril.  
  
  
Tercer  
Notificar als interessats que contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 23 de juliol de 2009. La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.»  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 86 /2007 AIA.  
Títol: Prolongació línia 5 del metre: tram Riba-roja de Túria-Vilamarxant.  
Promotor: Conselleria d'Infraestructures i Transports.  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transports.  
Localització: Riba-roja de Túria i Vilamarxant (València).  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
L'objecte d'este projecte és prolongar la línia 5 del metro de València aprofitant al màxim la plataforma de l'antiga línia de rodalia de Renfe València-Llíria, de manera que s'eviten les expropiacions o, en la mesura que siga possible, es minimitzen.  
És a dir, és la recuperació de la plataforma ferroviària existent en el tram Riba-roja de Túria-Vilamarxant, com a continuació natural de la plataforma compresa entre l'aeroport i Riba-roja, la prolongació d'esta per mitjà d'un tram de nou traçat fins a arribar al nucli urbà de Vilamarxant, i l'habilitació sobre este itinerari conjunt d'una línia electrificada, integrada en la xarxa de metro de València per mitjà de la seua connexió amb la línia 5 de la dita xarxa, dotada d'un equipament i unes instal·lacions coherents amb les de la resta de la xarxa metropolitana.  
  
En l'actualitat, la plataforma del tram Riba-roja de Túria-Vilamarxant, de l'antiga plataforma ferroviària València-Llíria, apareix desmantellada, desproveïda de via, carril i balast, però susceptible tota esta de recuperació.  
Localització geogràfica  
El traçat de metro en estudi es localitza entre els termes municipals de Riba-roja de Túria i Vilamarxant (València), ambdós ubicats a la comarca del Camp de Túria, en el sector central de la província de València.  
Descripció de les característiques més rellevants  
El tram Riba-roja de Túria-Vilamarxant tindrà una longitud total de 4.623,746 m, dels quals 93,834 metres (2 % de la longitud total) corresponen a la secció soterrada del calaix sota la variant de Riba-roja, 746,980 metres (16,2 %) corresponen a secció en trinxera i els 3.782,932 restants (81,8 %) corresponen a seccions en superfície.  
A més, de la longitud total del traçat, 3.200,036 metres (69,2 %) recolzen sobre la plataforma preexistent, mentres que 1.423,710 metres (30,8 %) queden fora de la dita plataforma.  
Entre el PK inicial i el PK 3.200,036, el traçat s'ajustarà estrictament a la plataforma existent de l'antic ferrocarril de rodalia de Renfe València-Llíria.  
A partir de l'esmentat PK, la plataforma existent creua davall la carretera CV-370 i es dirigix, a través d'un viaducte sobre el Túria cap a Llíria, sent necessari que abandone l'esmentada plataforma per a arribar al nucli urbà de Vilamarxant. Per a això, s'aprofitarà el corredor utilitzat actualment per la carretera CV-370, únic possible fins a arribar a l'esmentada població, que s'obri camí en la franja de terreny existent entre el llit del Túria i els relleus muntanyosos de la zona coneguda com Molló de Crusa.  
Les estructures de pas existents i previstes sobre el traçat són:  
- Viaductes: se'n projecten dos, ambdós de nova construcció i situats en el tram de nou traçat, fora ja de la plataforma existent. L'un, sobre el barranc d'Oms, i l'altre sobre el barranc de Teulada.  
- Passos superiors: un, de nova construcció, per a salvar l'encreuament amb la carretera CV-370.  
- Passos inferiors: en seran dos, un de preexistent i l'altre de nova execució, com a conseqüència de la supressió d'un pas a nivell.  
- Altres estructures: el calaix davall la variant de Riba-roja, i les actuacions de reconstrucció de tauler en les obres de pas sobre els barrancs de Porxinos i la Monxolina.  
- Obres de pas per a drenatge: sobre la plataforma existent en l'actualitat hi ha sis obres de drenatge i se n'executaran set de noves, algunes de les quals substituiran obres preexistents o en estat ruïnós.  
  
Actualment hi ha tres passos a nivell sobre la plataforma ferroviària:  
- Pas a nivell PN-1: al terme municipal de Riba-roja, en el PK 1+067,067, i situat sobre un camí rural no asfaltat.  
- Pas a nivell PN-2: en el límit entre Riba-roja i Vilamarxant, en el PK 1+483,027, i situat sobre el camí que va junt amb la Subestació de Transformació de Vilamarxant i que comunica la CV-370 amb l'àrea de vivenda de segona residència del sector dels Oms. Este camí coincidix amb la via pecuària sendera de l'assegador de la Serra.  
- Pas a nivell PN-3, al terme de Vilamarxant, en el PK 2+239,026.  
  
Estos tres passos a nivell seran suprimits en la totalitat i s'habilitaran les solucions oportunes de permeabilitat que permeten la restitució dels fluxos de trànsit actuals a través de la via.  
El projecte preveu el muntatge de via única i una reserva d'espai per a una futura duplicació de via. La via a implantar serà d'ample mètric, amb carril UIC, i el sistema permetrà la compatibilitat amb la resta de línies metropolitanes de València amb les quals es troba comunicada. El traçat s'iniciarà amb doble via, sobre el tram en trinxera; esta via doble finalitza en el PK 0+273,965 i es convertix en via única. La parada de Vilamarxant, disposarà de doble via.  
Se situarà una única parada, Vilamarxant, que s'ubicarà al costat del nucli urbà, en un espai classificat com a urbanitzable.  
Alternatives  
El traçat es desenrotlla majoritàriament sobre la plataforma de l'antiga línia de rodalia de Renfe València-Llíria (3.200,036 metres sobre 4.623,746), mentres que el tram final, de 1.423,710 m, és de nova planta i té com a objecte l'accés al nucli urbà de Vilamarxant.  
  
En el tram de nova planta és on presenten l'estudi d'alternatives, que està condicionat per:  
- La ubicació de la parada de Vilamarxant, designada pel planejament municipal.  
- El corredor obert per la carretera CV-370.  
- El llit del riu Túria.  
- El massís muntanyós del Molló de Crusa.  
És a dir, en el tram on s'abandona la plataforma ferroviària existent, el traçat ha d'encaixar-se en l'estret corredor existent entre l'àrea residencial denominada Molló de Crusa, ocupada per vivenda de segona residència, i el llit del Túria. En esta franja s'ubica la CV-370, per la qual cosa haurà d'aprofitar-se'n el corredor.  
A partir del punt quilomètric 3+200, es presenten les quatre alternatives, la longitud de les quals és, en tots els casos, d'1,2 quilòmetres. L'estudi d'alternatives tria l'opció que manté la situació de paral·lelisme amb la CV-370 i en permet el futur desdoblament o ampliació.  
  
Tramitació administrativa  
En data 13 d'abril de 2007 es rep en la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Vivenda la documentació remesa per la Conselleria d'Infraestructures i Transports que sol·licita que s'emeta la preceptiva declaració d'impacte ambiental, per la qual cosa s'incoa el corresponent expedient.   
Informació pública  
El projecte bàsic i l'estudi d'impacte ambiental es van exposar al públic per mitjà d'anunci publicat en el BOE del dia 4 de desembre de 2006.  
Resum d'al·legacions  
Durant el període d'informació pública es van presentar els escrits següents:  
- Àrea de Carreteres de la Diputació Provincial de València:   
Identifica l'afecció del projecte sobre la carretera CV-370, la titularitat de la qual té.  
- Delegació del Govern de la Comunitat Valenciana.  
Adjunten dos informes diferents, presentats, respectivament, per la Direcció General de Ferrocarrils del Ministeri de Foment i per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
En el primer, es manisfesta que l'actuació no afecta infraestructures existents de caràcter estatal, i que, conseqüentment, no hi ha inconvenients per a esta des del punt de vista de la planificació ferroviària.  
  
En l'informe de la CHJ, s'especifica una sèrie de consideracions a tindre en compte, tant en la fase de projecte de construcció, com en la d'execució de les obres.   
- Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana.  
L'informe de Ferrocarrils de la Generalitat fa diverses consideracions, de les quals, les de caràcter ambiental són:  
- Es manifesta que, encara que el projecte bàsic no ho especifica, seria preferible disposar d'evacuació d'aigües per gravetat en el pas que es preveu davall la variant CV-370 al seu pas per Riba-roja i evitar l'evacuació per mitjà de bombament.  
- De l'estudi de soroll que forma part de l'EIA es deduïx la necessitat d'implantar pantalles antisoroll en els determinats trams, en sobrepassar-se, per un escàs marge, els nivells màxims establits en la Llei 37/2003, del Soroll. S'indica que s'haurien de confrontar les dades calculades amb dades obtingudes en infraestructures existents anàlogues i que, a més, atés que els valors obtinguts en els estudis no superen en 10 dB els permesos per la llei, no caldria l'aplicació de cap mesura preventiva, d'acord amb l'article 27.3 del Decret 104/2006.   
  
- Ajuntament de Riba-roja del Túria.  
Manifesta qüestions en relació amb el seu traçat dins del terme municipal de Riba-roja de Túria i sol·licita prolongar el tram subterrani fins al calaix soterrat previst per a salvar l'encreuament amb la variant de Riba-roja de la carretera CV-370.  
- Direcció de Patrimoni i Urbanisme de l'Administrador de l'Infraestructures Ferroviàries (ADIF).  
Esta al·legació sol·licita la modificació de la titularitat i superfície de sis parcel·les afectades.  
- La mercantil J. A. Herrera Morales, SL.  
Planteja qüestions de caràcter urbanístic.  
Consultes  
Es realitza consulta a l'Àrea d'Espais Naturals i al Servici de Gestió Forestal, en data 23 d'abril de 2008; a l'Àrea de Planificació Territorial i Litoral, en data 7 de maig de 2008, i al Servici Territorial de Medi Ambient en data 23 de febrer de 2009.  
Sol·licitud de documentació complementària  
En data 15 de maig de 2008 es realitza un requeriment de documentació.  
- Informe emés per la Conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural.  
- Informe favorable relatiu al tractament de la via pecuària afectada.  
- Estudi d'integració paisatgística.  
- Informe favorable sobre l'estudi acústic.  
- Examen d'alternatives tècnicament viables i justificació de la solució adoptada.  
- En l'EIA presentat, en el programa de vigilància ambiental, s'al·ludix a la planta solar fotovoltaica del municipi de Losa del Obispo. S'ha d'aclarir este aspecte i completar el programa de vigilància ambiental aplicat a la línia de metro objecte d'estudi.  
- Informe en què es realitze una estimació del volum de residus a generar durant la construcció i comprovar que este volum és assumible pels abocadors assignats per a albergar-los. Així mateix, s'ha d'aportar documentació referent a la legalitat i la classificació d'estos abocadors.  
- Localització de les instal·lacions auxiliars; s'ha d'evitar: sòl protegit, sòl forestal, zones de domini públic hidràulic.  
En data 28 de juliol de 2008 es reitera el requeriment.  
Una vegada examinada la documentació remesa en data 23 de setembre de 2008, es fa un nou requeriment del que falta, en data 16 d'octubre de 2008:   
- Informe de patrimoni.   
- Estudi d'integració paisatgística.  
Es reitera l'últim requeriment de documentació en data 20 de febrer de 2009.  
Es fa un altre requeriment en data 16 d'abril de 2009, adjuntant l'informe desfavorable EIP.  
Documentació complementària  
Es rep documentació en data 23 de setembre de 2008, en resposta al primer requeriment:  
- Tramitació en la Conselleria de Cultura de la prospecció arqueològica.  
Ompliment dels requeriments indicats en l'informe acústic emés per el Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric.  
  
Estimació del volum de residus a generar durant la construcció i instal·lacions per al seu abocament.  
Pla d'ubicació de les instal·lacions auxiliars.  
Es rep estudi d'integració paisatgística en data 23 de gener de 2009.  
Es rep documentació, en data 31 de març de 2009, en relació amb la tramitació de l'informe de Cultura.  
Es rep documentació sobre els aspectes a esmenar de l'estudi d'integració paisatgística, en data 11 de juny de 2009.  
Informes sectorials  
Informe de l'Àrea de Carreteres de la Diputació de València de data 15 de desembre de 2006, es comunica que:  
«.....l'esmentat projecte afecta la següent carretera de la Diputació de València:  
CV-370 (VP-6116) de Manises a Pedralba.  
L'esmentat projecte té en compte la segona fase de la variant de la carretera CV-370 al seu pas per Riba-roja de Túria en execució. L'afecció es resol per mitjà de la construcció d'una secció en calaix que permeta el pas del traçat ferroviari davall de la futura carretera. En coordinació amb la Conselleria d'Infraestructures i Transport, la secció soterrada té en compte la previsió del futur desdoblament de la carretera CV-370.  
L'afecció a l'actual carretera CV-370 es resol en el projecte per mitjà d'un pas superior PSN-1 en el PK 3+298,156, del qual no es dóna major detall. L'actual carretera en eixe punt compta amb calçada de 7 metres t voreres d'emergència d'1,5 i 1,1 metres i suporta en el dit tram prop de 7.000 vh/d. En tot cas, l'actuació ha de tindre en compte la futura duplicació de calçada de la CV-370 en convertir-se en una radial que connectarà amb la futura ronda metropolitana CV-50 de la Conselleria d'Infraestructures i Transport, la qual hauria de preveure's en la posterior definició del projecte constructiu...»  
Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de data 28 de febrer de 2007, que indica que s'hauran de tindre en compte els factors següents:  
- «La capacitat de desaigüe de les obres de fàbrica serà suficient per a permetre el pas del cabal d'avinguda de càlcul, sense que es produïsca sobreelevació, aigües amunt, de la làmina d'aigua.  
- Les embocadures de les obres de fàbrica, aigües avall, hauran d'estar convenientment protegides i amb els dissipadors d'energia adequats, tendents a evitar erosions en restituir l'aigua al seu llit natural.  
  
- Independentment dels cabals de càlcul, hauran de dimensionar-se les obres amb els gàlibs mínims que garantisquen el pas dels cabals sòlids previsibles i evitar així l'acumulació de materials de grans mides en l'estructura de desaigüe.  
- Haurà de reposar-se la servitud de pas de l'aigua de tal manera que es complisca l'article 47.1 del Text Refós de la Llei d'Aigües, aprovat per RDL 1/2001, de 20 de juliol, és a dir, sense modificar les servituds naturals actualment existents, i garantir-se a més, la inexistència de reg d'entollada o inundació en les zones pròximes al traçat de la via. En tot cas, este organisme de conca haurà d'autoritzar qualsevol modificació.  
  
- Es garantirà en tot moment el drenatge superficial de les aigües cap als llits i es mantindran els marges nets.  
- S'haurà de reduir en la mesura que es puga la plataforma de treball de la maquinària i dels accessos i afectar únicament el terreny estrictament necessari.  
- Respecte als rebliments i abocaments, es garantirà la no-afecció als cursos d'aigua superficials i subterranis, per abocaments contaminants que puguen realitzar-se durant la fase de construcció, així com una vegada finalitzades les obres.  
- Es garantirà la no-afecció a les formacions vegetals de la ribera.  
  
- Quant a la hidrologia, als efectes de considerar els possibles impactes sobre les aigües subterrànies s'estudiaran:  
- Localització d'aqüífers, zona de recarrega i surgència.  
- Qualitat de les aigües i inventari d'abocaments.  
- Evolució estacional dels nivells freàtics i determinació dels fluxos subterranis.  
Les actuacions previstes hauran de complir la legislació d'aigües vigent i hauran de sol·licitar-se les corresponents autoritzacions administratives per a realitzar les obres.  
El traçat no interferix en el projecte del parc fluvial del Túria entre Villamarxant i Quart de Poblet en circular el dit traçat paral·lelament al riu però allunyat de l'actuació projectada.»  
De les consultes realitzades pel Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental es reben els informes següents:  
Informe del Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric sobre l'estudi acústic  
De data 16 de maig de 2008, després d'avaluar i valorar l'informe considera que «- La documentació és insuficient, per la qual cosa hauria d'adequar-se al contingut que s'establix en el punt B) de l'annex VI del Decret 104/2006, de 14 de juliol, de planificació i gestió en matèria de contaminació acústica, respectant els objectius de qualitat establits en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica; els punts que falten són els següents:  
- Pla de comprovació, en el moment de la posada en ús, del compliment d'objectius de qualitat en les zones limítrofs, segons els valors reals de trànsit: nombre de trens, característiques de la via, mesures correctores executades, etc.  
- Pla de manteniment de les mesures correctores, especificant-hi qui serà el responsable del dit manteniment.»  
Informe del Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric sobre l'estudi acústic  
De data 7 de juliol de 2009, després d'avaluar la documentació requerida en l'informe de data 16 de maig de 2008, informa que:  
«...1. Quant al contingut de l'estudi acústic.  
El punt B) de l'annex VI del Decret 104/2006, de 14 de juliol, del Consell, de planificació i gestió en matèria de contaminació acústica, establix el contingut mínim dels estudis acústics que han d'incloure els projectes de noves infraestructures.  
Una vegada revisada la documentació addicional presentada, l'estudi acústic s'ajusta al contingut mínim indicat en el punt B).  
2. Conclusió.  
Una vegada revisat el contingut de l'estudi acústic i la documentació addicional remesa, tenint en compte allò que s'ha assenyalat en el punt 1, la documentació es considera suficient, sempre que, una vegada duta a terme la prolongació es complisquen els objectius de qualitat establits en l'annex II de la Llei 7/2002 en les àrees residencials pròximes a la nova infraestructura.»  
Informe de l'Àrea d'Espais Naturals  
De data 20 de maig de 2008, conclou que:  
«... la prolongació de la línia 5 del metro entre les localitats de Riba-roja de Túria i Vilamarxant és compatible amb el Pla d'Ordenació de Recursos Naturals del Túria amb els condicionants següents:  
1. Que en l'execució de les obres en els barrancs d'Oms i de Teulada es tindrà especial atenció per a evitar l'abocament de residus als llits dels barrancs, així com la restauració dels abocaments que hagen sigut efectuats.  
2. Que els viaductes a construir per a salvar els barrancs d'Oms i de Teulada no afectaran el seu llit, per tal motiu ha d'allargar-se el viaducte que travessa el barranc de Teulada perquè l'estrep descanse fora del llit.  
3. Restauració per mitjà d'espècies ripàries en el tram comprés entre la plataforma de la via del tren que creua la carretera CV-370 i el final del viaducte del barranc de Teulada, però al nord d'esta plataforma, és a dir, entre el riu Túria i la via del tren, i no com en l'EIA que es proposa la restauració entre la mencionada via del tren i la carretera CV-370.  
  
4. Ampliar les barreres de retenció de sediments, almenys, en tot el tram comprés des del punt on la plataforma de la via del tren creua la carretera CV-370 i el viaducte del barranc de Teulada.  
  
5. Que els treballs susceptibles de provocar riscos d'incendi s'ajustaran al Decret 7/2004, de 23 de gener, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terrenys forestals i els seus voltants.»   
Informe de l'Àrea de Planificació del Territori i el Litoral.  
De data 9 de juliol de 2008, informa sobre el risc d'inundació:  
  
«Revisada la documentació, en relació amb el procés d'ampliació de la línia 5 del metro de València: tram Riba-roja de Túria-Vilamarxant, promogut per la Conselleria d'Infraestructures i Transports, es comunica el següent:  
- El traçat de la infraestructura a realitzar es troba parcialment afectat per risc d'inundació de nivell 1 (freqüència alta, 25 anys, i calat alt, major de 0,8 metres) segons el Pla d'Acció Territorial sobre Prevenció del Risc d'Inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
  
- La zona afectada per este risc d'inundació és la compresa entre els PK 3+350 i 3+700.  
- Tal com establix l'article 26 de la normativa del PATRICOVA, ha d'establir-se, en les zones afectades per risc d'inundació, l'adequació de la infraestructura de manera que no obstaculitzen el flux natural de les aigües ni provoquen un augment significatiu del risc d'inundació en els terrenys limítrofs.»  
Informe sobre vies pecuàries  
De data 23 de març de 2009:  
"S'observa que el traçat de la infraestructura fèrria projectada presenta un encreuament amb la via pecuària denominada sendera Assegador de la Serra, de 20 metres d'amplària legal, tal com preveu el mateix projecte bàsic presentat. Segons els plans rebuts, l'encreuament es produïx en el PK 1+459,280 i coincidix amb el preexistent pas a nivell PN-2, que serà eliminat.  
Per a la restitució del pas de la via pecuària es preveu la construcció d'un pas inferior, resolt per mitjà d'una secció en marc de formigó davall del traçat ferroviari, de dimensions lliures interiors 2X2 m, amb accés directe des de l'actual camí. El dit calaix serà exclusivament d'ús pecuari, i no serà accessible per consegüent per al trànsit rodat.  
  
No s'observen més afeccions a vies pecuàries que l'anteriorment ressenyada.  
En el cas que ens ocupa serà aplicable allò que s'ha disposat en la Llei 3/1995, de 23 de març, de vies pecuàries, en l'article 13, sobre modificacions per la realització d'obres públiques sobre terrenys de vies pecuàries, quan diu:  
«En els encreuaments de les vies pecuàries amb línies fèrries o carreteres s'hauran d'habilitar suficients passos, al mateix o diferent nivell, que garantisquen el trànsit en condicions de rapidesa i comoditat per als ramats.»  
La solució per mitjà d'un pas inferior es considera adequada. No obstant això, amb l'objecte de garantir adequadament les condicions de rapidesa i comoditat exigides per la llei, i tenint en compte els usos legals previstos per a la via pecuària, este tècnic considera que el pas hauria de comptar amb una amplària no inferior als 5 metres i una alçària no inferior als 2,5 metres.  
El pas inferior projectat haurà de ser d'una longitud i traçat tals que des de l'entrada al pas, el bestiar puga veure la seua eixida o, en cas contrari, haurà de comptar amb suficient il·luminació interior, siga de tipus natural o artificial.  
Així mateix, haurà de preveure's que el pas inferior no siga inundable o, en cas contrari, projectar les pertinents solucions tècniques de drenatge.  
En tot cas, durant la realització de les obres necessàries, i després d'estes, s'haurà de garantir el trànsit ramader i els usos compatibles i complementaris previstos per la llei.»  
Informe favorable del Servici de Suport Tècnic (Direcció General del Territori i Paisatge)  
De data 2 de juliol de 2009, informa que:  
1. Pla de participació pública.  
L'EIP inclou memòria de pla de participació pública realitzat, de conformitat amb el capítol II del títol del RPJECV, si bé s'indica no haver rebut respostes a les enquestes d'este, per la qual cosa no influïx en la valoració del paisatge.  
2. Descripció i abast de l'actuació.  
- L'EIP inclou descripció i abast de l'actuació. Esta consistix en la prolongació de l'esmentada línia del metro sobre la línia ferroviària existent València-Llíria, excepte un tram menor que circula paral·lel a la carretera CV-370 i continua fins a l'estació prevista a Vilamarxant. El principal espai amb protecció ambiental afectat és el parc natural del Túria, en un tram d'uns 1.500 m, dels quals uns 600 metres ja eren línia ferroviària. No s'observa anàlisi d'altres alternatives al traçat proposat.  
  
- Les superfícies pavimentades en alguns trams a un costat i a l'altre de la línia projectada corresponen a la reposició de camins afectats per la plataforma ferroviària.  
3. Delimitació de l'àmbit d'estudi i caracterització de les unitats de paisatge i recursos paisatgístics.  
- L'estudi d'integració paisatgística delimita un àmbit d'estudi, que es considera acceptable, marcant sobre este els llindars de nitidesa a 500, 1.500 i 3.500 metres des de l'actuació amb la informació de la visibilitat en cadascun.  
- Es delimiten i caracteritzen unitats de paisatge i recursos paisatgístics.  
4. Plans i projectes en tràmit o execució en el mateix àmbit.  
- L'estudi d'integració paisatgística assenyala els plans i projectes existents en l'àmbit afectat. Destaca l'afecció al PORN del parc natural del Túria.  
5. Valoració de la integració paisatgística i visual.  
- L'EIP conté una valoració de la integració paisatgística de l'actuació i conclou que esta és de molt baixa a mitjana en el tram entorn al parc natural del Túria (principalment per la seua alta qualitat i fragilitat), i molt alta en la resta del traçat.  
- S'aporten fotomuntatges abans i després de l'aplicació de les mesures correctores proposades sobre vistes des de la carretera Cv-370 del tram assenyalat amb menor integració paisatgística, on destaca la reducció de visibilitat de l'actuació des d'estos punts de vista per mitjà de vegetació.  
- S'aporten perfils de traçat en el tram d'afecció al parc del Túria (PK 2+6000 a PK 4+000) de 1.000 metres d'amplària (500 metres a cada costat de la plataforma ferroviària projectada) i s'aporten quatre nous fotomuntatges.  
6. Identificació dels impactes paisatgístics i visuals.  
- L'EIP conté identificació i anàlisi dels principals impactes paisatgístics i visuals de l'actuació. Els més elevats (de magnitud moderada) s'assenyalen en part del trams que travessa el parc natural del Túria, on es projecta part del traçat de nova planta.  
  
  
7. Mesures d'integració i mitigació d'impactes i programa d'implementació.  
- Es completen les mesures d'integració i mitigació dels principals impactes mencionats, i el programa d'implementació proposat, amb l'ampliació i modificació de la revegetació inicialment proposada en el tram d'afecció al parc, projectant mòduls de plantació de 25X25 m, compostos per 75 individus de 15 espècies autòctones, més la plantació d'exemplars dispersos de Pinus halepensis.  
  
- Quant al disseny i tractament dels encreuaments dels barrancs de Teulada (PK 3+989) i de l'Oms (PK 3+836), s'haurà d'estudiar en el projecte d'execució una solució que garantisca la connexió ecològica i funcional dels llits, intentant evitar infraestructures curtes dels passos elevats i procurant que els estreps queden fora dels marges fluvials per a permetre el desenrotllament del cordó de ribera.  
- En la documentació aportada es justifica que no es pot aportar major detall de la urbanització en estar pendents de desenrotllament dels sòls limítrofs amb l'actuació, que es reposaran tots els itineraris i recorreguts de l'àmbit afectats per la plataforma, excepte el del PK 3+280 que s'anul·la, i que l'escassa transformació topogràfica generada per la plataforma, junt amb la presència de la CV-370 i les característiques de les fites que constituïxen el riu Túria i les Rodanes, fan que es conserven intactes les relacions visuals de la zona.  
- S'aporten mesures per a minimitzar l'impacte de les arreplegues i retirades de terra vegetal, delimitant zones d'emmagatzematge de materials i de pas de maquinària.  
- Es modifica el programa d'implementació per a incloure les noves plantacions.  
Per tot això, s'emet este informe favorable a l'estudi d'integració paisatgística del Projecte bàsic de prolongació de la línia 5 del metro, tram Riba-roja de Túria-Vilamarxant i es proposa estudiar en el projecte d'execució les consideracions incloses en el punt 7, relatives a l'encreuament amb els barrancs d'Oms i Teulada.  
Afeccions legals  
1. Xarxa Natura 2000 i espais naturals protegits en la Comunitat Valenciana  
Part del traçat de la línia afecta el parc natural del Túria. El traçat que travessa el parc natural es localitza en les àrees de protecció, d'acord amb el Decret 42/2007, de 13 d'abril, pel qual s'aprova el Pla d'Ordenació de Recursos Naturals (PORN) del Túria.  
  
Segons informe emés per l'Àrea d'Espais Naturals, el projecte és compatible amb el PORN amb els condicionants següents:  
- «Que en l'execució de les obres en els barrancs d'Oms i de Teulada es tindrà especial atenció per a evitar l'abocament de residus als llits dels barrancs, així com la restauració dels abocaments que hagen sigut efectuats.  
- Que els viaductes a construir per a salvar els barrancs d'Oms i de Teulada no afectaran el seu llit; per este motiu ha d'allargar-se el viaducte que travessa el barranc de Teulada perquè l'estrep descanse fora del llit.  
- Restauració per mitjà d'espècies ripàries en el tram comprés entre la plataforma de la via del tren que creua la carretera CV-370 i el final del viaducte del barranc de Teulada, però al nord d'esta plataforma, és a dir, entre el riu Túria i la via del tren, i no com en l'EIA que es proposa la restauració entre la mencionada via del tren i la carretera CV-370.  
  
- Ampliar les barreres de retenció de sediments, almenys, en tot el tram comprés des del punt on la plataforma de la via del tren creua la carretera CV-370 i el viaducte del barranc de Teulada.  
- Que els treballs susceptibles de provocar riscos d'incendi s'ajustaran al Decret 7/2004, de 23 de gener, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terrenys forestals i els seus voltants.»   
2. Domini públic hidràulic  
El traçat de la línia se situa en el marge dret del llit del riu Túria, sensiblement paral·lel a este en una distància mitjana aproximada d'un quilòmetre, sense arribar a creuar en cap moment el dit llit.  
  
Al llarg del traçat es creuen una sèrie de barrancs i tàlvegs que conduïxen l'escolament pluvial cap al Túria i els quatre de major importància són els barrancs de Porxinos, Monxolina, Oms i Teulada.  
  
El barranc dels Oms i el de Teulada es troben al sud-oest del nucli urbà de Vilamarxant, on es produïxen les seues desembocadures en el riu Túria, creuant d'esta manera tant la carretera CV-370 que unix Riba-roja de Túria i Vilamarxant, com el traçat proposat per a la línia de metro.   
El barranc de la Monxolina es localitza al terme municipal de Vilamarxant però prop del límit municipal, mentres que el barranc de Porxinos es troba prop del nucli urbà de Riba-roja del Túria.  
  
3. Risc d'inundació  
La part del traçat més pròxima al barranc de Teulada i on circula paral·lel a la CV-370, està afectat per risc d'inundació de nivell 1, que és el màxim establit en el PATRICOVA.  
L'encreuament sobre el barranc de Teulada, en el PK 3 + 990, afectat per risc d'inundació 1, s'efectua per mitjà d'un viaducte d'aproximadament 60 metres de longitud, quedant d'esta manera els seus estreps fora de la zona del llit del barranc.  
En l'encreuament del traçat sobre el barranc de Porxinos, es produïx en una zona de risc d'inundació 3.  
Segons establix la memòria del projecte bàsic, garantixen que l'execució de les obres previstes en el projecte no suposaran cap tipus de perjuí per al drenatge de les aigües pluvials de la zona.  
S'haurà de complir la normativa del PATRICOVA, en relació amb infraestructures lineals i s'haurà de complir l'article 26.3, permetent el drenatge transversal, per a un període de retorn de 500 anys. Segons establix el projecte, les obres de drenatge transversal existents o projectades sobre llits de barrancs, seguint el criteri marcat per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer s'ha utilitzat un període de retorn T=500 anys.  
4. Vies pecuàries  
El traçat de la línia és travessat per una via pecuària situada dins del terme municipal de Vilamarxant denominada sendera de l'Assegador de la Serra.  
L'encreuament amb la sendera de l'Assegador de la Serra es produïx en el PK 1+459,280 i coincidix amb el preexistent pas a nivell PN-2.  
Per a restituir el pas d'esta via pecuària es construirà un pas inferior, resolt per mitjà d'una secció en marc de formigó davall del traçat ferroviari, de dimensions lliures interiors 2X2 m, amb accés directe des de l'actual camí.  
El dit calaix serà exclusivament d'ús pecuari i no serà accessible per al trànsit rodat que en l'actualitat utilitza el camí sobre el qual circula el traçat de la via pecuària.  
Les vies pecuàries estan regulades en la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries. Segons informe emés pel tècnic de vies pecuàries, el pas haurà de:  
- Comptar amb una amplària no inferior als 5 metres i una alçària no inferior als 2,5 metres.   
- Ser d'una longitud i traçat tals que, des de l'entrada al pas, el bestiar puga veure'n l'eixida o, en cas contrari, haurà de comptar amb suficient il·luminació interior, siga de tipus natural o artificial.  
- Que no siga inundable o, en cas contrari, s'han de projectar les pertinents solucions tècniques de drenatge.  
- Durant la fase de realització de les obres necessàries, i posteriorment, s'haurà de garantir el trànsit ramader i els usos compatibles i complementaris previstos per la llei.  
5. Patrimoni cultural  
Segons establix l'EIA, es troben diversos elements pertanyents al patrimoni cultural, jaciments arqueològics i elements etnològics. Entre tots els elements, destaquen:  
- Pont de ferrocarril sobre el barranc de Monxolina, en el TM de Vilamarxant.  
- Pont de ferrocarril sobre el barranc de Porxinos, en el TM de Riba-roja de Túria.  
Ambdós es troben catalogats en l'Inventari General del Patrimoni Cultural Valencià com a béns d'interés etnològic.  
S'ha de presentar informe favorable definitiu de la Conselleria de Cultura, d'acord amb el que disposa l'article 11 de la Llei de Protecció del Patrimoni Cultural Valencià.  
6. Sòl forestal.  
Pràcticament la traça del projecte no travessa sòl forestal, tan sols en creuar el barranc de Teulada i d'Oms.  
Hi ha un incendi registrat el 2005 sobre el sòl forestal del riu Túria, i que afecta el barranc d'Oms.  
7. Carreteres  
En l'actualitat es troba en execució la segona fase de la variant de la carretera CV-370 al seu pas per Riba-Roja, que genera una intersecció amb la plataforma ferroviària en el tram objecte del present projecte.  
  
L'afecció es resoldrà per mitjà de la construcció d'una secció en calaix que permeta el pas del traçat ferroviari davall de la futura carretera. Esta secció soterrada té en compte la previsió del futur desdoblament de la CV-370.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden resultar afectats de forma important per l'actuació.  
El terreny pel qual circula la plataforma es troba, en la totalitat, en el marge dret del riu Túria; el dit terreny és en el seu inici, lleugerament descendent fins a creuar el barranc de Porxinos (PK 0+456,264), a continuació manté una tònica lleument ascendent fins a la divisòria d'aigües entre els barrancs de Porxinos i de la Monxolina (PK 2+574,844); a partir d'ací els terrenys que circumden la plataforma existent presenten un relleu ondulat, amb una tònica general descendent cap al Túria, que es troba pròxim a la carretera CV-370.  
  
Des de l'encreuament amb esta (PK 3+298,156) fins al final, la traça discorre en paral·lel al llit del riu Túria, i haurà de travessar els barrancs d'Oms i Teulada abans d'arribar al punt on es troba prevista la parada, junt amb el nucli urbà de Vilamarxant, sobre sòl urbanitzable actualment destinat al cultiu intensiu de cítrics.  
La plataforma sobre la qual es desenrotllarà el projecte disposa d'una amplària en coronació que se situa, permanentment, en l'entorn de 3,00 m, amb mínim de 2,70 metres.  
Únicament hi ha terraplens d'una certa consideració en l'accés als dos estreps del barranc de Porxinos; els talussos existents s'aproximen, en general, a una inclinació 3H/2V, amb alçàries màximes entorn de 6 metres; els desmunts es desenrotllen en zones de materials rocosos o molt reforçats, i són de caràcter subvertical, amb inclinacions variables que oscil·len entorn d'1H/5V, i unes alçàries màximes de 8 metres.  
  
El sòl de la zona d'estudi es caracteritza per estar representat per un únic tipus de sòl com els fluvisols, ambdós amb àmplia representació al llarg del traçat proposat.  
En l'àrea d'estudi, la vegetació més representativa són els camps de cultiu, la qual cosa determina la presència i gran proliferació d'espècies nitròfiles. El cultiu dominant en l'àrea d'estudi és el de cítrics, per tant la vegetació arvense que es desenrotlla està determinada per les activitats que es realitzen en estos camps de cítrics, com el reg constant, l'adobat, ús periòdic d'herbicides, etc.  
  
Cal destacar l'existència dels barrancs de Teulada i el d'Oms, els quals desemboquen en el riu Túria. En estos trobem el típic matoll de les rambles mediterrànies que porten lligades comunitats de ribera. La principal formació vegetal és el Rubo-Nerietum oleander, poblada bàsicament pel baladre, acompanyat per Osyris alba, punica granatum, a més dels colonitzadors habituals de les riberes mediterrànies.  
  
Segons establix l'EIA, cap espècie vulnerable es localitza en l'entorn d'actuació ni en els seus voltants, atés el caràcter antròpic i l'elevat grau de degradació de l'entorn, en tractar-se d'espècies associades al riu Túria sobre el qual no es produïx cap afecció.  
Sobre la plataforma actual, en el tram en què esta ha de ser aprofitada per a implantar el traçat objecte del nou projecte, es troben en l'actualitat les estructures següents:  
- Un pas inferior, que se situa en el PK 0+456,264.  
- Sis obres de pas per a drenatge.  
L'emplaçament proposat de les instal·lacions auxiliars es troba en la superfície ubicada entre la plataforma del metro i la carretera CV-370. Esta superfície, situada entre el PK 0+839,363 i el PK 1+040, no afecta sòl protegit ni forestal, ni afecta zona de domini públic hidràulic.  
  
Referent al paisatge, s'ha presentat un estudi d'integració paisatgística. Segons el Reglament de Paisatge de la Comunitat Valenciana, aprovat per Decret 120/2006, d'11 d'agost, del Consell, els projectes d'infraestructures o obres públiques han d'anar acompanyats d'un estudi d'integració paisatgística.  
La Direcció General de Territori i Paisatge emet un informe favorable d'este estudi d'integració paisatgística, condicionat al compliment d'unes consideracions, relatives a l'encreuament amb els barrancs d'Oms i Teulada, que són les següents:  
- Quant al disseny i tractament dels encreuaments dels barrancs de Teulada (PK 3+989) i de l'Oms (PK 3+836), s'haurà d'estudiar en el projecte d'execució una solució que garantisca la connexió ecològica i funcional dels llits, intentant evitar infraestructures curtes dels passos elevats i procurant que els estreps queden fora dels marges fluvials per a permetre el desenrotllament del cordó de ribera.  
Els nivells sonors màxims que seran permesos hauran d'adequar-se tant en valor com en les franges horàries de limitació a allò que s'ha reflectit en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica, i al que establix el títol III, Regulació del soroll produït per infraestructures de transport, del Decret 104/2006, de 14 de juliol, de planificació i gestió en matèria de contaminació acústica.  
De l'estudi de soroll que forma part de l'EIA es deduïx la necessitat d'implantar pantalles antisoroll en els determinats trams, en sobrepassar-se, per un escàs marge, els nivells màxims establits en la Llei 37/2003, del Soroll.  
Dels resultats dels càlculs de l'estudi de soroll es permet establir que:  
- El nivell sonor continu equivalent 55 dB (A) establit en l'actual legislació com a límit per a zones residencials durant el període diürn s'aconseguix a 3 metres de la via.  
- El nivell sonor continu equivalent 45 dB (A) establit en l'actual legislació com a límit per a zones residencials durant el període nocturn s'aconseguix entre 4 i 45 metres de l'eix de la via.  
- Al llarg del traçat de la via estudiat hi ha vivendes i/o àrees on se superen els nivells màxims establits.  
- En estos punts és necessari instal·lar barreres acústiques a fi d'aconseguir que els nivells sonors generats pel futur trànsit siguen inferiors als valors límit.  
El Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric emet un primer informe sobre l'estudi de soroll, en el qual conclou que s'ha de completar:  
- «.. Pla de comprovació, en el moment de la posada en ús, del compliment d'objectius de qualitat en les zones limítrofes, segons els valors reals de trànsit: nombre de trens, característiques de la via, mesures correctores executades, etc.  
- Pla de manteniment de les mesures correctores, especificant qui serà el responsable del dit manteniment.»  
Com a resposta a este requeriment, remeten documentació addicional. Una vegada revisada esta documentació, el Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric emet un informe on conclou que és suficient, sempre que es complisquen els objectius de qualitat establits en l'annex II de la Llei 7/2002, en les àrees residencials pròximes a la nova infraestructura.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants.  
Amb este epígraf es pretén remarcar els efectes generats per l'actuació que, entre els estudiats en l'EIA, presenten major rellevància:  
  
Impacte sobre la hidrologia i la hidrogeologia: tindran lloc activitats que produïxen una disminució de la qualitat de les aigües: augment dels sòlids en suspensió, depòsit de materials sòlids en els llits i disminució de la qualitat directa de les aigües per abocaments accidentals.  
  
Impacte sobre la qualitat de l'aire: es produirà impacte per emissions atmosfèriques i per emissions acústiques.  
Impacte sobre els riscos ambientals: es podran incrementar una altra sèrie de riscos ambientals en l'àrea de localització i el seu entorn: risc d'erosió, lliscament i despreniment, vulnerabilitat a la contaminació dels aqüífers, inundació i risc d'incendis.  
Impacte sobre els espais naturals i altres afeccions legals: s'ha estimat compatible l'impacte sobre el parc natural del Túria i sobre la via pecuària, l'assagador de la Serra.  
Hi ha pròxims a l'àrea d'estudi alguns elements del patrimoni arqueològic i cultural. Es farà un estudi detallat per a la restauració dels ponts de ferrocarril sobre els barrancs de Monxolina i Porxinos.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental.  
Les mesures correctores les agrupa en mesures de caràcter general i de caràcter particular. Les de caràcter general són:  
- Moviment de terres: els materials de rebliment s'obtindran de pedreres legalment autoritzades.  
- Punts d'arreplega controlada de residus d'obra: s'establiran diversos punts d'arreplega controlada de residus. Els materials inerts hauran de ser depositats en abocadors de residus inerts legals.  
- Realització de regs periòdics per a minimitzar l'emissió de pols en les zones de moviments de maquinària.  
- Posada en marxa d'una instal·lació per a la neteja de baixos de maquinària.  
- Cobriment de camions de transports d'àrids per mitjà d'envelat.  
  
- Revisió periòdica de les emissions gasoses de vehicles i maquinària.  
- Revisió de tremuges de transport per mitjà de gomes i altres materials fonoabsorbents: per a minimitzar l'efecte del soroll caldrà l'elecció d'equips que siguen poc sorollosos i que complisquen les especificacions que marca la normativa quant a emissions acústiques.  
- Realització de mesures per al control de soroll i les vibracions durant la fase de construcció.  
- Adequada ubicació de les instal·lacions auxiliars, del parc de maquinària i de les zones d'arreplega, procedint posteriorment al desmantellament i la restauració de la totalitat de la zona ocupada.  
- Impermeabilització dels parcs de maquinària.  
- Col·locació de jalonament o tanca temporal de protecció, tant en el perímetre de les obres com en les instal·lacions auxiliars i en ocupacions temporals.  
- Aplicació d'un grup de mesures generals per al cas d'obertura de pedreres, préstecs i/o punts d'abocador.  
- Utilització del traçat de camins preexistents com a zona de pas.  
  
- Reposició de camins.  
- Posada en marxa i desenrotllament durant la fase de construcció del programa de seguretat i salut en el treball.  
- Prospecció i posterior seguiment arqueològic i paleontològic.  
  
Les mesures correctores de caràcter particular són les següents:  
- Vies pecuàries: el projecte preveu la reposició dels trànsits propis de la via pecuària per mitjà de la construcció d'un pas inferior.  
- Respectar les àrees d'afecció de llits de barrancs i rambles: es respectaran les zones de servitud d'ús públic i zones de policia dels llits. El projecte preveu el manteniment dels ponts actuals en els trams en els quals la plataforma és preexistent (barrancs de Porxinos i de la Monxolina), després d'haver-se comprovat que la capacitat de desaigüe és suficient. Així mateix, es preveu l'execució de sengles viaductes per a salvar els barrancs d'Oms i Teulada, ambdós en el tram en el qual la plataforma és novament traçat.  
- Protecció contra l'impacte acústic i les vibracions procedents de l'actuació objecte del projecte: hi ha sis trams en els quals se sobrepassen els valors màxims dels nivells equivalents nocturns (45 dB). Per a estos sis trams s'adopta la mesura correctora d'instal·lar pantalles acústiques, encara que la ubicació i les dimensions d'estes pantalles hauran de ser confirmades en fase de projecte de construcció.  
- Adequació de les canalitzacions per al pas de les aigües: amb una xarxa de drenatge completa, tant per a drenatge transversal com longitudinal.  
- Restauració de talussos de desmunt i terraplé: en les superfícies de terraplé de la plataforma de nova planta es preveu la revegetació de la totalitat de les superfícies, i en les superfícies de desmunt també.  
  
- Protecció d'espècies vegetals d'interés: trasplantament d'espècies d'interés: oliveres, pins, garroferes, i altres espècies interessants, que en permeta la reutilització en altres zones.  
- Instal·lació de barreres de palla en punts pròxims als llits: que garantix la reducció de la possible afecció per abocaments accidentals. Es farà en els entorns dels barrancs de Porxinos, Monxolina, Teulada i Oms, així com en el cas del mateix Túria.  
- Rehabilitació de les obres de fàbrica sobre els barrancs de Porxinos i Monxolina, inscrites en la relació d'Inventari General del Patrimoni Cultural Valencià.  
- Implantació de mantes elastomèriques: en el tram en el qual la plataforma ferroviària estarà delimitada per estructura de formigó (zona de trinxera i secció en calaix sota la variant de Riba-roja compresa entre els PK 0+521 i 1+888, es dotarà la superestructura de manta elastomèrica.  
  
- Adequació de zones per mitjà de plantacions arbòries: a fi de facilitar la integració paisatgística en el tram que circula paral·lel al parc natural del Túria, entre els PK 3+320 i 3+800, en l'àmbit que s'estén entre la carretera i la mateixa via fèrria.   
En el pressupost del projecte sí que s'incorpora un pressupost de les mesures correctores.  
Quant al programa de vigilància ambiental té com a objectius determinar les operacions de vigilància, localitzar els diferents impactes, seleccionar indicadors, dissenyar un sistema d'arreplega de dades i comprovar el compliment de les mesures preventives i correctores.  
El programa de vigilància ambiental establix l'objectiu, l'indicador de realització, el valor llindar, la fase aplicació/freqüència de control i les mesures correctores a aplicar.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Vivenda, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
S'estima acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el Projecte de prolongació línia 5 del metro, tram Riba-roja de Túria-Vilamarxant (València), el promotor del qual és la Conselleria d'Infraestructures i Transports, sempre que este es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada, i amb els condicionants que s'arrepleguen en el punt segon.  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. S'ha d'aportar informe emés per la Conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, d'acord amb el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.  
Si durant l'execució de les obres, es trobara presència de restes arqueològiques, el fet es comunicarà a la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, de forma immediata, i s'adoptaran les mesures pertinents amb vista a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.  
2. Perquè siga compatible el projecte amb el PORN del Túria, s'hauran de complir tots i cada un dels següents condicionants establits en l'informe de l'Àrea d'Espais Naturals de la Direcció General del Territori i Paisatge:  
Que en l'execució de les obres en els barrancs d'Oms i de Teulada es tindrà especial atenció per a evitar l'abocament de residus als llits dels barrancs, així com la restauració dels abocaments que hagen sigut efectuats.  
Que els viaductes a construir per a salvar els barrancs d'Oms i de Teulada no afectaran el seu llit, per tal motiu ha d'allargar-se el viaducte que travessa el barranc de Teulada perquè l'estrep descanse fora del llit. (Esta prolongació és igualment necessària a fi de no afectar sòl forestal incendiat).  
Restauració per mitjà d'espècies ripàries en el tram comprés entre la plataforma de la via del tren que creua la carretera CV-370 i el final del viaducte del barranc de Teulada, però al nord d'esta plataforma, és a dir, entre el riu Túria i la via del tren, i no com en l'EIA que es proposa la restauració entre la mencionada via del tren i la carretera CV-370.  
  
Ampliar les barreres de retenció de sediments, almenys, en tot el tram comprés des del punt on la plataforma de la via del tren creua la carretera CV-370 i el viaducte del barranc de Teulada.  
Que els treballs susceptibles de provocar riscos d'incendi s'ajustaran al Decret 7/2004, de 23 de gener, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terrenys forestals i els seus voltants.»   
3. Tal com establix l'article 26 de la normativa del PATRICOVA, en les zones afectades per risc d'inundació, han d'adequar-se les infraestructures de manera que no obstaculitzen el flux natural de les aigües ni provoquen un augment significatiu del risc d'inundació en els terrenys limítrofs.  
4. S'han de complir els condicionants establits en l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (CHJ):  
- «La capacitat de desaigüe de les obres de fàbrica serà suficient per a permetre el pas del cabal d'avinguda de càlcul, sense que es produïsca sobreelevació, aigües amunt, de la làmina d'aigua.  
- Les embocadures de les obres de fàbrica, aigües avall, hauran d'estar convenientment protegides i amb els dissipadors d'energia adequats, tendents a evitar erosions en restituir l'aigua al seu llit natural.  
  
- Independentment dels cabals de càlcul, hauran de dimensionar-se les obres amb els gàlibs mínims que garantisquen el pas dels cabals sòlids previsibles i evitar així l'acumulació de materials de grans mides en l'estructura de desaigüe.  
- Haurà de reposar-se la servitud de pas de l'aigua de tal manera que es complisca l'article 47.1 del Text Refós de la Llei d'Aigües, aprovat per RDL 1/2001, de 20 de juliol, és a dir, sense modificar les servituds naturals actualment existents, i garantir, a més, la inexistència de reg d'entollada o inundació en les zones pròximes al traçat de la via. En tot cas, este organisme de conca haurà d'autoritzar qualsevol modificació.  
  
- Es garantirà en tot moment el drenatge superficial de les aigües cap als llits i es mantindran els marges nets.  
- S'haurà de reduir en la mesura que es puga la plataforma de treball de la maquinària i dels accessos i s'afectarà únicament el terreny estrictament necessari.  
- Respecte als rebliments i abocaments, es garantirà la no-afecció als cursos d'aigua superficials i subterranis per abocaments contaminants que puguen realitzar-se durant la fase de construcció, així com una vegada finalitzades les obres.  
- Es garantirà la no-afecció a les formacions vegetals de la ribera.  
  
- Quant a la hidrologia, als efectes de considerar els possibles impactes sobre les aigües subterrànies, s'estudiaran:  
- Localització d'aqüífers, zona de recarrega i surgència.  
- Qualitat de les aigües i inventari d'abocaments.  
- Evolució estacional dels nivells freàtics i determinació dels fluxos subterranis.»  
5. S'haurà d'obtindre autorització administrativa prèvia de la CHJ per a l'execució de les obres o treballs en domini públic hidràulic o zona de policia de llits dels barrancs.  
6. Queda prohibit l'abocament de qualsevol tipus de material o substància a les aigües, en especial ciment, formigó o hidrocarburs.  
7. El pas inferior, que soluciona l'encreuament de la línia amb la via pecuària sendera de l'Assegador de la Serra, haurà de ser d'una amplària no inferior als 5 metres i una alçària no inferior als 2,5 metres.  
A més, haurà de ser d'una longitud i traçat tals que, des de l'entrada al pas, el bestiar puga veure'n l'eixida o, en cas contrari, haurà de comptar amb suficient il·luminació interior, siga de tipus natural o artificial. Així mateix, haurà de preveure's que no siga inundable o, en cas contrari, projectar les pertinents solucions tècniques de drenatge.  
En tot cas, durant la realització de les obres necessàries, i després d'estes, s'hauran de garantir el trànsit ramader i els usos compatibles i complementaris previstos per la llei.  
8. S'haurà de complir el que disposa l'estudi d'integració paisatgística (de 02.07.2009) i la documentació complementària d'este.  
Segons l'informe sobre l'estudi d'integració paisatgística, elaborat pel Servici de Suport Tècnic, s'hauran d'incloure en el projecte d'execució les consideracions següents relatives a l'encreuament amb els barrancs d'Oms i Teulada:  
- Quant al disseny i tractament dels encreuaments dels barrancs de Teulada (PK 3+989) i de l'Oms (PK 3+836), s'haurà d'estudiar en el projecte d'execució una solució que garantisca la connexió ecològica i funcional dels llits, intentant evitar infraestructures curtes dels passos elevats i procurant que els estreps queden fora dels marges fluvials per a permetre el desenrotllament del cordó de ribera.  
9. S'haurà de complir tot el que disposa l'estudi acústic i la documentació addicional d'este.  
Una vegada executada l'obra, s'han de complir els objectius de qualitat establits en l'annex II de la Llei 7/2002 en les àrees residencials pròximes a la nova infraestructura.  
10. Els materials de rebliment i els llasts que foren necessaris per a l'execució del projecte, s'obtindran de préstecs i pedreres existents i legalment autoritzades. En el cas de noves obertures, se sotmetran estes, amb caràcter previ a la seua utilització, al procediment de declaració d'impacte ambiental.  
De la mateixa manera, el lloc que es trie com a abocador o enderroc, si no es tracta d'un abocador de residus degudament identificat i legalitzat, s'haurà de sotmetre, abans de la seua utilització, al procediment d'estimació d'impacte ambiental.  
11. Els canvis d'oli, filtres o qualsevol altre residu procedent del manteniment de la maquinària i els vehicles, hauran de ser degudament gestionats per un taller o gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos. El manteniment de la maquinària es farà en emplaçaments adequats amb mitjans per a evitar abocaments accidentals; és necessari definir-los i pressupostar-los. Per això, en el cas que el parc de maquinària es localitze en una àrea no preparada a este efecte, esta haurà d'anar proveïda d'una solera impermeable acabada amb pendents que dirigisquen possibles abocaments a canalitzacions que els conduïsquen a arquetes cegues suficientment dimensionades; tot això haurà de ser descrit i pressupostat en el projecte de construcció.   
12. Les àrees adjacents a l'obra que hagen sigut ocupades i degradades durant l'execució de l'obra, s'hauran de restaurar i integrar paisatgísticament.  
13. D'acord amb l'estudi d'impacte ambiental, es recuperarà la capa superior de sòl vegetal que puga estar afectada per l'obra per a la posterior reutilització en els processos de restauració. Els sòls fèrtils així obtinguts s'arreplegaran al llarg de la traça en muntons, l'alçària dels quals haurà de definir-se precisament en el plec de prescripcions tècniques particulars del projecte de construcció, de tal manera que es garantisca el manteniment de les seues propietats.  
14. La direcció d'obra exigirà el compliment de les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, fent especial insistència en la protecció dels llits, del sistema hidrològic i de la qualitat de les aigües, i de les mesures d'integració de l'estudi d'integració paisatgística, així com dels condicionants d'esta declaració d'impacte ambiental.  
15. Els diversos documents del projecte de construcció (memòria, plans, plec de prescripcions tècniques i pressupost) incorporaran tots els aspectes concernents a les mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, així com els derivats d'estos condicionants; tot això amb el grau de detall necessari per a la seua contractació i execució conjunta amb la resta de les obres. Així, el pressupost del projecte de construcció incorporarà, preferentment en una única partida, totes les unitats d'obra que es referisquen a les mesures correctores a emprendre.  
També es valoraran i proveiran pressupostàriament tots els gastos derivats del programa de vigilància ambiental; així com el gasto de les labors de manteniment de les plantacions realitzades.  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Quart  
La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
Cosa que li notifique perquè en prenga coneixement i perquè tinga els efectes oportuns.  
  
València, 30 de juliol de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.»  
  
València, 23 de novembre de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6949, del 23-01-2013 (2013/432)

RESOLUCIÓN de 23 de noviembre de 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los terminos municipales de Casas Altas, Riba-roja de Túria y Vilamarxant. Expedientes: 398/2006 AIA y 86/2007 AIA.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6949

Fecha DOGV
:   23-01-2013

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2013/432

CVE


Fecha del documento
:   23-11-2012

Organismo emisor
:   Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Casas Altas](javascript:void(0))
    * [Riba-roja de Túria](javascript:void(0))
    * [Vilamarxant](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 23 de noviembre de 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los terminos municipales de Casas Altas, Riba-roja de Túria y Vilamarxant. Expedientes: 398/2006 AIA y 86/2007 AIA. [2013/432]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el término señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, y sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo:  
  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes: 398/2006 AIA Casas Altas y 86/2007 AIA Riba-roja de Túria y Vilamarxant.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 398/2006-AIA.  
Promotor: Ayuntamiento de Casas Altas  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Casas Altas y Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia.  
Objeto proyecto: Plan General de Ordenación Urbana de Casas Altas (Valencia).  
Localización: En el término municipal de Casas Altas (Valencia).  
Descripción del proyecto  
La descripción del proyecto de plan general se hace teniendo en cuenta la última documentación presentada en esta Conselleria con fecha de entrada de 9 de julio de 2009, como respuesta al último requerimiento:  
Respecto al planeamiento urbanístico, en el municipio, está en vigor el proyecto de delimitación de suelo urbano (PDSU). Actualmente se plantea un plan general por la necesidad de ajustar el modelo territorial a adoptar. Se plantea un crecimiento del suelo urbanizable de poca envergadura y una ordenación de los usos del suelo (en suelo no urbanizable) basado en la aptitud ambiental del medio y las necesidades socioeconómicas de los habitantes del municipio.  
La población actual, de acuerdo con la documentación presentada, es de 163 habitantes, siendo la previsión, con la ampliación del suelo residencial, de entre 300 y 350 habitantes.  
De acuerdo con la información aportada con fecha de entrada 19 de septiembre de 2008, el suelo urbano crece aproximadamente de 73.000 m² a 90.568 m². Este crecimiento se hace fundamentalmente como zona de ordenación residencial adosado y, en menor medida, como zona de ordenación ampliación casco urbano. Respecto al planeamiento vigente se plantea un suelo urbanizable residencial pormenorizado de 27.440 m². Estos datos se reducen algo teniendo en cuenta la modificación que la última documentación aportada hace en el suelo urbanizable y urbano, consecuencia del estudio de inundabilidad.  
El resto del término municipal será, en su mayor parte, suelo no urbanizable protegido, y una pequeña porción del mismo, suelo no urbanizable común (junto al casco urbano y la N-330). El suelo no urbanizable protegido se divide en: protección ecológica paraje natural Fuente Bellido, de protección agrícola forestal frente al riesgo de erosión, de protección agrícola y ganadera, de protección de cauces y riberas, de protección de vías pecuarias, de protección cultural y de protección viaria.  
En el casco urbano (suelo urbano y urbanizable) se distinguen las siguientes zonas de ordenación urbanística:  
- Núcleo histórico (NUH): uso global dominante el residencial unitario. El número máximo de plantas será de 3, siendo la altura máxima reguladora de 10 metros.  
- Ampliación de casco (ACA): uso global dominante el residencial unitario. El número máximo de plantas será de 3, siendo la altura máxima reguladora de 10 metros.  
- Viviendas adosadas (ADO): uso global dominante el residencial unitario o múltiple. El número máximo de plantas será de 3, siendo la altura máxima reguladora de 9 metros.  
Suelo no urbanizable común: su destino principal será el agrícola o ganadero y se permitirán los usos y aprovechamientos determinados en el artículo 5 de la Ley 10/2004 del suelo no urbanizable. Se regulan los siguientes usos: construcciones e instalaciones agrícolas, ganaderas, cinegéticas o forestales, la vivienda aislada y familiar (solo sobre las edificaciones existentes), actividades industriales, productivas y terciarias o de servicios.   
Suelo no urbanizable de protección ecológica paraje natural municipal Fuente Bellido: es la porción del término municipal situada en la margen izquierda del cauce del Túria e incluida en el ámbito del Plan Especial Paraje Natural Fuente Bellido, declarado mediante Acuerdo de 13 de julio de 2007 del Consell. La normativa de usos y gestión es la de este plan especial.  
Suelo no urbanizable de protección agrícola forestal frente al riesgo de erosión:  
Se trata de una zona con espacios forestales mixtos y áreas de cultivo de secano. Como usos, en síntesis, destacan los siguientes: repoblación forestal, recreo concentrado, vivienda unifamiliar, ganadería extensiva, infraestructuras y servicios.  
Cabe destacar que la vivienda unifamiliar aislada solo se podrá dar en edificaciones existentes. Se permitirá solo el mantenimiento de las actuales explotaciones agrícolas quedando prohibida la transformación de nuevos terrenos para dicho uso.  
Suelo no urbanizable de protección agrícola-ganadero: es un sector del municipio con vocación y uso agrícola-ganadero, con un elevado interés para su mantenimiento y conservación por ser soporte de la población de la alondra de Dupont o ricotí.  
Son de destacar los usos agrícolas y ganaderos y la vivienda unifamiliar vinculada a la explotación agrícola en edificaciones existentes. Así como los usos de turismo rural en edificaciones existentes.  
No se contemplan aquí infraestructuras y servicios.  
Suelo no urbanizable de protección de cauces y riberas: en él será de aplicación la Ley de Aguas, y en el ámbito del LIC. Ríos del Rincón de Ademuz se establece que para la realización de cualquier actuación y el desarrollo de proyectos deberá contarse con informe previo del Servicio de Ordenación Sostenible del Medio de la Conselleria de Medio Ambiente.  
Se establecen unas bandas de protección en cauces, barrancos y acequias con una serie de condiciones de uso.  
Suelo no urbanizable de protección de vías pecuarias: cordel de Ademuz a Sesga de 35,6 metros de ancho. En lo relativo a sus usos, aprovechamientos y medidas se estará a lo dispuesto en la Ley 3/1995 de 23 de marzo de Vías Pecuarias.  
Suelo no urbanizable protección viaria: carreteras y caminos.  
Suelo no urbanizable de protección cultural: se refiere a los yacimientos que puso de manifiesto el Servicio de Investigación Prehistórica de la Diputación y de la Conselleria de Cultura, así como a otros elementos de interés. Se establecen medidas de protección.  
Se aporta un catálogo de bienes y espacios protegidos, con una normativa.  
Respecto al abastecimiento a la población se indica que proviene del nacimiento de La Balsa, contándose con dos depósitos (uno de cabecera de 372 m² y otro de regulación de 125 m²).  
El sistema de saneamiento y evacuación de aguas residuales es una EDAR cuyo destino final es el río Turia, con un caudal de proyecto de 250 m³/día.  
Tramitación administrativa  
Con fecha 22 de noviembre de 2006 se remitió por la Sección de Planeamiento de la Dirección Territorial de Valencia de esta Conselleria la siguiente documentación: proyecto de plan general, estudio de impacto ambiental y expediente administrativo.  
En el expediente administrativo destaca la siguiente documentación:  
- Certificado de 26 de abril de 2005 de la aprobación provisional del PGOU de 30 de marzo de 2005. En el mismo se aceptan algunas alegaciones por completo, otras parcialmente y algunas se desestiman.  
- Informe del arquitecto director de los trabajos del PGOU, de 15 de febrero de 2005, respuesta a las alegaciones.  
- Alegaciones al PGOU.  
- Informe del arquitecto director de los trabajos del PGOU de 20 de julio de 2004.  
- Certificado de información pública (DOCV 4873, 29.10.2004).  
  
- Informe favorable al estudio acústico del técnico de actividades calificadas de la Dirección Territorial de Valencia de esta Conselleria, considerando aceptables las medidas que en él se proponen (limitación de velocidad y regulación de la circulación durante la fase de funcionamiento).  
- Informe de GIRSA (Gestión Integral de Residuos Sólidos, SA.): informa que todos los residuos sólidos generados en el municipio serán tratados en el vertedero que gestiona hasta su colmatación, y a partir de ese momento se aplicarán los planes zonales que garantizarán la gestión de los residuos del municipio de Casas Altas.  
- Informe de EPSAR:  
- La EDAR de Casas Altas está diseñada para tratar 250 m³/día, y en el año 2004 el caudal medio ascendió a 71 m³/día.  
- Es viable el tratamiento en la EDAR siempre y cuando se cumplan una serie de condicionantes: conexión con la misma a cuenta y riesgo del peticionario, cumplimiento de los límites de vertidos establecidos en la Ordenanza Municipal de Vertido o, en su defecto, en el Modelo de Ordenanza de Vertidos de la Entidad de Saneamiento de Aguas, antes del punto de conexión se deberá prever arqueta de registro, etc.  
- Informe de la Conselleria de Cultura de fecha 27 de octubre de 2006 en el que se indican una serie de deficiencias que deben subsanarse en el Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos y referentes al estudio de impacto ambiental.  
Con fecha 26 de diciembre de 2006 se remite informe del Servicio de Apoyo Técnico de esta Conselleria en el que se indica que respecto al estudio de paisaje presentado, debe completarse la documentación de acuerdo con lo establecido en el Reglamento de Paisaje de la Comunitat Valenciana.  
En abril de 2007 se solicitaron informes de la Sección Forestal de la Dirección Territorial de Valencia de esta Conselleria, del Servicio de Ordenación Territorial, del Servicio de Biodiversidad y del Área de Espacios Naturales.  
La Sección de Planeamiento de la Dirección Territorial de Valencia de esta Conselleria, en fecha 3 de julio de 2007, remitió escrito del arquitecto redactor del PGOU indicando que habían procedido a subsanar deficiencias observadas.  
Con fecha 4 de junio de 2007 la Sección Forestal remitió informe en el que se hacían una serie de indicaciones y se aportaba como posibilidad una clasificación del suelo.  
Con fecha 3 de julio de 2007 se remitió informe del Área de Espacios Naturales.  
Con fecha 26 de octubre de 2007 se remitió informe del Servicio de Ordenación Territorial en relación al riesgo de inundabilidad.  
Con fecha 21 de noviembre de 2007 se remitió por el Servicio de Biodiversidad informe en relación a las posibles afecciones a especies o hábitats de interés.  
Con fecha 18 de abril de 2008 se remitió por la Sección de Planeamiento un informe de disponibilidad hídrica realizado por ingeniero agrónomo para el ayuntamiento de Casas Altas.  
Con fecha abril de 2008 se solicitaron informes a la Sección Forestal de la Dirección Territorial de Valencia de esta Conselleria; al Área de Espacios Naturales, en relación a la existencia del paraje natural Fuente Bellido y su plan especial.  
Con fecha de registro de salida de 12 de mayo de 2008 se remitió, a través de la Sección de Planeamiento de la Dirección Territorial de Valencia de esa Conselleria, requerimiento de documentación a subsanar por el Ayuntamiento.  
Con fecha 26 de mayo de 2008 se solicitó nuevo informe al Área de Espacios Naturales sobre el estudio que había que efectuar en relación al suelo residencial propuesto y el LIC. Ríos Rincón de Ademuz.  
Con fecha 4 de junio de 2008 se remitió por el Área de Espacios Naturales informe complementario al anterior enviado. Del mismo se dio traslado al ayuntamiento a través de la Sección de Planeamiento para que lo tuviera en cuenta.  
Con fecha 7 de julio de 2008 se remitió nuevo informe por la Sección Forestal de la Dirección Territorial de Valencia de esta Conselleria. El mismo se remitió al Ayuntamiento a través de la Sección de Planeamiento de la Dirección Territorial de Valencia de esta Conselleria a los mismos efectos.  
Con fecha 19 de septiembre de 2008 se remitió por la Sección de Planeamiento de la Dirección Territorial de Valencia Texto Refundido del Plan General de Ordenación Urbana; así como estudio de impacto ambiental con las modificaciones incorporadas por el Ayuntamiento.  
Con fecha 12 de noviembre de 2008 el ayuntamiento de Casas Altas remitió el estudio de impacto ambiental antes referido.  
Con fecha 20 de febrero de 2009 se solicitó informe al Área de Espacios Naturales y al Servicio de Biodiversidad de esta Conselleria en relación a la nueva documentación remitida.  
Con fecha 2 de marzo de 2009 se efectuó un nuevo requerimiento al Ayuntamiento, a través del órgano sustantivo, basándose en la documentación presentada.  
El 2 de marzo de 2009 se remitió por el Servicio de Biodiversidad nuevo informe al respecto.  
El 14 de abril de 2009 se remitió, por el Área de Planificación Territorial y Litoral (Servicio de Ordenación Territorial), nuevo informe.  
El 23 de marzo y el 28 de abril de 2009 se remitieron al Ayuntamiento a través del órgano sustantivo los informes del Servicio de Biodiversidad y del Servicio de Ordenación Territorial.  
Con fecha 29 de mayo de 2009 se remitió por la Sección de Planeamiento de la Dirección Territorial de Valencia de esta Conselleria copia de las alegaciones al PGOU.  
Se ha consultado la documentación e informe disponible en el Servicio de Apoyo Técnico de la Dirección General de Territorio y Paisaje de esta Conselleria (en concreto el documento de refundición del estudio de paisaje de octubre de 2008, así como el Catálogo de Paisaje de la misma fecha, y el informe del estudio de paisaje efectuado por el Servicio de fecha 19 de mayo de 2009).  
Con fecha 9 de julio de 2009 se remite por el Ayuntamiento nueva documentación como respuesta al último requerimiento: se presenta estudio de inundabilidad y proyecto de plan general (memoria justificativa y documento con eficacia normativa), así como certificado del secretario del Ayuntamiento en el que indica que en el pleno de la Corporación Local, de 24 de febrero de 2009, se han aprobado las modificaciones introducidas en el plan y presentadas a la Conselleria de Medio Ambiente. También se presenta escrito de remisión del estudio de impacto ambiental del plan para obtención del informe de la Conselleria de cultura, con fecha 7 de julio de 2009, así como copia de solicitud de aprovechamiento de aguas subterráneas de nueva implantación para caudal inferior a 7.000 m³/año para usos domésticos de 125 personas.  
Resumen informes recabados  
- Informe del Área de Espacios Naturales de 3 de julio de 2007:  
1. Considera adecuado con carácter general la categorización de suelos y el planeamiento propuestos.  
2 En relación al suelo urbanizable residencial propuesto que afecta al LIC. Ríos Rincón de Ademuz, se debe realizar un estudio sobre la necesidad de recalificar este espacio, y analizar posibles alternativas que no tengan afecciones al LIC.  
a) Ampliación de la zona calificada como suelo no urbanizable de protección ecológica-forestal y paisajística (SNUP-EFP) de manera que abarque todo el ámbito del LIC.  
b) Respecto a los usos permitidos en el SNUP-EFP en el LIC. Puebla de San Miguel se deberá contar con el informe de afección al referido LIC para cualquier actuación, y desarrollo de planes y proyectos, que deberá emitir el área de Espacios Naturales.  
c) No deben ser contemplados como usos permitidos la instalación de líneas eléctricas aéreas en el ámbito del LIC. Puebla de San Miguel dado el impacto de su construcción y mantenimiento, además del riesgo de incendio. Se puede contemplar la instalación de líneas de transporte y/o distribución de energías eléctricas enterradas en caminos existentes.  
d) En las zonas calificadas como suelo no urbanizable de protección de cauces y riberas se deberá contar con el informe del Área de Espacios Naturales de esta Conselleria, de afección al LIC. Ríos Rincón de Ademuz para la realización de cualquier actuación y el desarrollo de planes o proyectos que afecten a ese ámbito territorial.  
- Informe del Servicio de Biodiversidad de fecha19 de noviembre de 2007:  
- Respecto a la ampliación del casco urbano que se realiza sobre el LIC. Ríos Rincón de Ademuz no afecta a los hábitats por los que se propuso el LIC.; no obstante se debe armonizar el área urbana con la huerta manteniendo los árboles y setos del entorno.  
- En el área oeste del municipio (adjuntan plano grafiándola), se encuentra una zona idónea para la alondra de Dupont, siendo necesario para su conservación mantener unos usos del suelo compatibles con sus requerimientos ecológicos:  
- mantener el uso actual del suelo en la zona delimitada, evitando en particular proyectos de repoblación o gestión forestal en el área;  
- mantenimiento de la ganadería;  
- mantener los cultivos actuales, así como el aprovechamiento de plantas aromáticas.  
Proponen un área aproximadamente a una altura de más de 1.020 metros, que se mantenga como área de protección agrícola - ganadera pero no forestal.  
- Informe de la Sección Forestal de la Dirección Territorial de Valencia de esta Conselleria de fecha 22 de mayo de 2007: se indican una serie de condiciones respecto a monte de utilidad pública y se recomienda para los diferentes tipos de suelos unas normas.  
- Informe del Área de Espacios Naturales de fecha 3 de junio de 2008:  
- Reiteran lo indicado en la conclusión núm. 1 del informe de 3 de julio de 2007, la clasificación y calificación propuestas son, en términos generales, compatibles con la adecuada conservación de los LIC. Puebla de San Miguel y Ríos Rincón de Ademuz. Así mismo, se considera compatible con la protección del Paraje Natural municipal Fuente Bellido.  
  
- En relación con la conclusión 2.ª del informe de 3 de julio de 2007, se considera que la propuesta de suelo urbanizable colindante con el casco urbano y que afecta al LIC. Ríos Rincón de Ademuz no supondrá un impacto negativo significativo sobre los hábitats y especies protegidos mediante el LIC., la zona afectada no muestra ninguno de los hábitats.  
- Se reitera la conclusión 2b del anterior informe: toda la superficie municipal afectada por el LIC. Puebla de San Miguel debe calificarse como suelo no urbanizable de protección ecológico-forestal y paisajística.  
- Se reiteran las conclusiones 2c y 2d relativas al régimen de los LIC citados.  
- En el presente informe se incide en que el régimen de uso y gestión del suelo afectado por el paraje natural municipal Fuente Bellido deberá ser el establecido en el vigente Plan Especial del Espacio Natural Protegido, sin perjuicio de lo indicado en el punto 3 de este informe sobre el LIC. Puebla de San Miguel, el cual coincide con una parte del paraje natural municipal.  
- Informe de la Sección Forestal de la Dirección Territorial de Valencia de esta Conselleria, de fecha 18 de junio de 2008:   
- El informe anterior es válido a pesar de hacer referencia al Plan General de Ordenación Forestal.  
- No se observan contradicciones entre la declaración del paraje natural municipal Fuente Bellido, su plan especial, y las consideraciones del informe anterior. Los usos permitidos en el Monte de Utilidad Pública que conforma el paraje coinciden con los del plan especial.  
- El territorio definido como monte de utilidad pública núm. 46 denominado Alto del Gazapo se deberá considerar como área de suelo forestal de protección, e igualmente se deberían considerar las dos zonas LIC. El resto del territorio forestal deberá considerarse como área de suelo forestal común.  
El monte de utilidad pública debe contemplarse como dominio público en base a lo establecido en el artículo 12 de la Ley 43/2003 de 21 de noviembre, de Montes, modificada por la Ley 10/2006, de 28 de abril.  
- Cabe señalar que cualquier aprovechamiento o actividad en terreno forestal o monte de utilidad pública se regulará por su legislación específica.  
- Se debería incluir la obligación de disponer de zonas que permitan contener los posibles incendios forestales cuando haya núcleos de población cercanos a terreno forestal, mediante fajas de seguridad con reducción de la vegetación, calles perimetrales al núcleo de construcciones, y la instalación de hidrantes contra incendios en dicho cinturón perimetral.  
- Informe del Servicio de Biodiversidad, de 2 de marzo de 2009: en relación al área y usos adecuados a la conservación de la alondra de Dupont:  
- El área puede destinarse a la conservación de la especie referida, incluida en la propuesta de ampliación de ZEPA Hontanar-Ferriza cuya delimitación, ligeramente diferente a la presentada, puede solicitarse al Servicio de Ordenación Sostenible del Medio.  
- Respecto a los usos compatibles en esa zona se reitera lo indicado en el informe de fecha 19 de noviembre de 2007.  
- Informe del Servicio de Ordenación Territorial (Área de Planificación del Territorio y el Litoral), de fecha 3 de abril de 2009: informan desfavorablemente al no estimar suficientemente cumplidas las previsiones del PATRICOVA. Se considera imprescindible la realización de un estudio de inundabilidad para la concreción del riesgo de inundación en el ámbito del término municipal en los siguientes términos: gran parte del crecimiento urbano propuesto se establece sobre suelo afectado por riesgo de inundación, no pudiendo ser objeto de reclasificación, no debe suponer un incremento significativo del riesgo de inundación en el término municipal; el estudio de inundabilidad es imprescindible para adoptar decisiones y deberá ajustarse a lo establecido en el PATRICOVA; se analizarán las condiciones de drenaje superficial de todo el municipio y el riesgo de inundación asociado al cauce vaguada del Pozo, etc.  
- Informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar, de fecha 28 de mayo de 2008 (remitido por la Sección de Planeamiento de la Dirección Territorial de Valencia de esta Conselleria): de carácter desfavorable por no respetar la ordenación propuesta el dominio público hidráulico y no acreditar la disponibilidad de recursos hídricos. No se ha podido analizar la incidencia en el régimen de corrientes por falta de documentación.  
- Informe de 19 de mayo de 2009 del Servicio de Apoyo Técnico de la Dirección General de Territorio y Paisaje: en el mismo se indica que la localización del sector urbanizable propuesto no es la adecuada al afectar al LIC. Ríos Rincón de Ademuz, y a suelo afectado por riesgo de inundación, y se propone la búsqueda de otra zona de expansión, o la redelimitación del sector dejando fuera del mismo este suelo afectado por la protección. Informan desfavorablemente el sector.  
No obstante, si finalmente se justificara mediante estudio de inundabilidad e informe favorable de la Dirección General de Gestión del Medio Natural la viabilidad del sector (dado que se considera que el impacto paisajístico y visual sobre el núcleo podrá reducirse con las medidas adecuadas), se deberá garantizar con medidas y normas de integración paisajística que las actuaciones en él realizadas cumplirán las determinaciones del LIC. Ríos Rincón de Ademuz, no afectando al paisaje de este ámbito y definiendo adecuadamente sus bordes urbanos y silueta, de conformidad con el artículo 35 de la LOTPP, que debe cumplirse para el desarrollo de los nuevos sectores. También se deberán limitar las alturas de la edificación en las nuevas zonas propuestas para garantizar la protección de las vistas y silueta del núcleo, consideradas de alto valor, atendiendo a lo dispuesto en el artículo 32 de la LOTPP; así como la definición del borde urbano para una adecuada integración en el paisaje, haciendo especial mención a la parte que vuelca hacia el ámbito del LIC ríos Rincón de Ademuz y hacia la carretera N-330, al ser puntos de vista principales.  
  
Información pública  
Se sometió a información pública el plan general y el correspondiente estudio de impacto ambiental mediante publicación en el DOCV núm. 4873, de 29 de octubre de 2004. Se han remitido las alegaciones presentadas. Estas alegaciones no tienen carácter ambiental en general, solo una de ellas hace referencia a la altura de las edificaciones de 2 plantas máximo en lugar de tres.  
El certificado de 25 de abril de 2005 del Ayuntamiento indica las alegaciones estimadas y desestimadas. En concreto, la alegación correspondiente a la altura máxima antes citada, de Marcelo Carratalá Ballester, se estima, según el Ayuntamiento, introduciendo una excepcionalidad en el apartado de altura máxima reguladora (art. 5.11.2).  
Afecciones legales  
En el término municipal existen diversos cauces, a destacar el Turia por su importancia, y el barranco del Pozo por su proximidad al casco urbano, el dominio público hidráulico debe ser suelo no urbanizable protegido de acuerdo con lo establecido en la Ley 10/2004, de 9 de diciembre de la Generalitat, del suelo no urbanizable.  
El monte de utilidad pública núm. 46 denominado Alto del Gazapo debe contemplarse como dominio público (artículo 12 de la Ley 43/2003 de 21 de noviembre, de Montes, modificada por la Ley 10/2006 de 28 de abril).  
El ámbito del municipio se ve afectado por la vía pecuaria cordel del Cerro, siendo la misma dominio público y debiendo ajustarse las actuaciones en la misma a la Ley de Vías Pecuarias.  
El término municipal es atravesado por la carretera nacional 330, por lo que deberán cumplirse lo establecido para la misma en la legislación sectorial.  
En el municipio hay dos lugares de interés comunitario (LIC) denominados Puebla de San Miguel y Ríos Rincón de Ademuz, así como el paraje natural municipal Fuente Bellido, declarado mediante acuerdo de 13 de julio de 2007 del Consell, que igualmente aprobaba el plan especial.  
El cauce del río Turia y los terrenos adyacentes están afectados por riesgo de inundación grado 3 por el Plan de Acción de carácter sectorial de Prevención de Riesgos de Inundación en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA). Se ha presentado un estudio de inundabilidad de la zona, debiendo obtenerse informe favorable del organismo de cuenca y del Servicio de Ordenación Territorial de esta Conselleria.  
La zona oeste del municipio se encuentra dentro del ámbito de la zona de especial protección de aves (ZEPA) denominada Hontanar-Ferriza  
Consideraciones ambientales  
1. Por el Servicio Territorial de Ordenación del Territorio de la Dirección Territorial de Valencia se remitió, el 16 de septiembre de 2008 con fecha de entrada en Servicios Centrales de 18 de septiembre de 2008, nueva documentación del proyecto de plan general (memoria justificativa, documento con eficacia normativa y planos); así como el correspondiente estudio de impacto ambiental en el que se habían introducido las modificaciones solicitadas en requerimiento de la Dirección General de Gestión del Medio Natural. En fecha 9 de julio de 2009 se ha remitido nueva documentación del plan general con modificaciones consecuencia del último requerimiento efectuado y del estudio de inundabilidad (la documentación presentada con fecha de entrada de 18 de septiembre de 2008 fue aprobada por el ayuntamiento, no así la última de 9 de julio de 2009).  
Las modificaciones consisten, básicamente, en la adaptación a la Ley del Suelo No Urbanizable 10/2004 en lugar de adaptación a la anterior Ley del Suelo No Urbanizable; así como considerar toda la parte oriental del municipio como un solo tipo de suelo protegido, al estar vigente en él, el plan especial del paraje natural municipal. Se realizan ciertas modificaciones en los suelos no urbanizables protegidos (en usos y denominación) para una mejor adaptación a las características y valores de los mismos, y se reduce el suelo no urbanizable común al afectarle por una parte el monte de utilidad pública y, por otra, el perímetro de protección de la captación de la balsa. También hay modificaciones consecuencia del estudio de inundabilidad en suelos urbanizables y urbanos propuesto. Las características generales de la propuesta de planeamiento que se efectuó inicialmente se mantienen, no se considera una modificación sustancial lo propuesto (los suelos siguen manteniendo mayoritariamente una protección especial con diferentes grados y matices, con usos permitidos similares a los inicialmente propuestos).  
La documentación del plan general presentada el 9 de julio de 2009, con las modificaciones que resulten de esta declaración deberá ser aprobadas por el Ayuntamiento.  
2. El término municipal de Casas Altas está constituido fundamentalmente por relieves montañosos separados por el cauce del río Turia y su vega. A ambos lados del Turia hay relieves montañosos de pendientes acusadas, atravesados por barrancos.   
En la margen derecha del Turia se sitúan unos relieves montañosos que constituyen altiplanos formados por materiales calizos travertínicos terciarios, en gran parte aterrazados, ocupados por pastizales y matorrales continentales, con algunas manchas de vegetación forestal más o menos arbolada y, en su parte inferior, por cultivos de secano arbolado (almendros). En esta zona destaca la parte superior de estos relieves de pendiente moderada o suave, que de acuerdo con el informe del Servicio de Biodiversidad constituye el hábitat de la alondra de Dupont o ricotí (Chersophilus duponti).  
En la margen izquierda del Turia se sitúan unos relieves montañosos que son estribaciones de la sierra Tortajada, que forma parte de la sierra de Javalambre y llegan a alcanzar alturas superiores a 1.200 metros en la porción sureste del término municipal. Esta zona oriental del municipio constituye el paraje natural municipal Fuente Bellido, constituida por relieves montañosos de pendiente, en general acusada, formados en su parte inferior por el mismo tipo de materiales que en la margen contraria, y en su parte superior por materiales arcillosos y margocalizos Cretácicos y por calizas Jurásicas. En esta margen, en su parte inferior, se presentan cultivos de olivos y almendros con matorrales y pastizales continentales, y al ascender en altura los cultivos de secano dejan paso a matorrales y pastizales continentales, y a pinares de pino negral o laricio (Pinus nigra), y por último a sabinares de sabina albar (Juniperus thurifera).  
En esta margen izquierda del Turia en su parte superior se encuentra el LIC. Puebla de San Miguel donde destacan los sabinares de sabina albar.  
El cauce del Turia y su vega forman parte del LIC. Ríos Rincón de Ademuz, que está constituida por una zona llana ocupada mayoritariamente por cultivos de regadío y cultivos de frutales (manzano), destacando la vegetación riparia (choperas, alamedas y saucedas) que se concentra junto al cauce del Turia.  
Desde el punto de vista de la fauna son de destacar la población de aves rapaces (Circaetus gallicus, Hieraetus pennatus, Aquila chrysaetos, etc.) en el LIC Puebla de San Miguel y, de acuerdo con el informe del Servicio de Biodiversidad, el hábitat para la alondra de Dupont en la parte occidental del término.  
El pueblo se sitúa en la margen derecha del Turia junto a la vega del mismo.  
La valoración ambiental de la zona es elevada, coexistiendo un uso tradicional agrícola con zonas forestales de gran valor. La propuesta presentada pretende la conservación de los valores ambientales de la zona permitiendo usos compatibles con los mismos, y planteando un pequeño desarrollo urbano.  
3. En el estudio de impacto ambiental se efectúa una evaluación por unidades ambientales y otra según la propuesta de planeamiento efectuada. Se destaca lo siguiente:  
- En la unidad de áreas urbanas el impacto se considera compatible globalmente. Respecto a la afección al paisaje la considera nula en principio, aun cuando las obras de nueva planta deberán adecuarse a la tipología constructiva de la población.  
- En la unidad de áreas periurbanas de pendientes moderadas, respecto al paisaje se hace la misma valoración que en la unidad anterior, y en cuanto a la capacidad del suelo se indica que se trata de suelos influenciados por la proximidad del núcleo urbano.  
- En la unidad tercera, áreas de carácter forestal degradadas, con pendientes moderadas y presencia de cultivos en terrazas, se propone en una zona próxima al casco urbano un suelo no urbanizable común, que ocupa zonas sin aprovechamientos, eriales, siendo de dimensiones reducidas.  
- El resto de unidades son suelos no urbanizables protegidos en diferentes grados, estimándose igualmente el impacto como compatible.  
4. Una porción del suelo urbanizable y del crecimiento del suelo urbano están afectados por riesgo de inundación grado 3 (PATRICOVA). La normativa del PATRICOVA indica que el suelo no urbanizable afectado por riesgo de inundación no podrá ser objeto de reclasificación como suelo urbano o urbanizable. El informe del Servicio de Ordenación Territorial de esta Conselleria considera que es imprescindible la realización de un estudio de inundabilidad que justifique que el suelo urbanizable propuesto en la ordenación del futuro plan no es inundable.  
Igualmente atravesando en su extremo norte el nuevo suelo urbano y urbanizable propuesto existe el barranco del Pozo.  
El estudio de inundabilidad presentado considera necesaria la modificación del planeamiento en las zonas antes referidas, teniendo en cuenta los resultados del mismo. Habría una porción de terrenos grafiados en la documentación presentada, situados en el barranco del Pozo, a ambos lados del mismo y aguas abajo que se verían afectados por riesgo de inundación. Sin embargo, los nuevos suelos urbanizables propuestos no se verían afectados por la inundabilidad procedente del Turia, contrariamente a lo que indica el PATRICOVA. El estudio propone un cambio de ordenación y en la nueva documentación del Plan se propone una modificación de la clasificación, calificación y ordenación en terrenos de suelo urbanizable y urbano que se habían propuesto, que pasan a suelo no urbanizable de protección de cauces y riberas, incluyendo el dominio público hidráulico del barranco del Pozo o Penyaroja.  
Es necesario que tanto el Servicio de Ordenación Territorial de esta Conselleria como la Confederación Hidrográfica del Júcar informen favorablemente el referido estudio, sus conclusiones y la modificación en la clasificación, calificación y ordenación presentadas. Asimismo se informe favorablemente el plan por la Confederación Hidrográfica del Júcar respecto a la afección al dominio público hidráulico, zonas de servidumbre y policía, la incidencia en el régimen de corrientes y la disponibilidad de recursos hídricos.  
Hay que tener en cuenta que el artículo 20.6 de la Ley de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje establece que junto al dominio público hidráulico y en toda su extensión deberán disponerse de espacios libres de edificación, por lo que deberán establecerse dichos espacios libres junto al dominio público hidráulico del Barranco del Pozo, de al menos 5 metros, salvo en las zonas en las que por la inundabilidad esta circunstancia ya se consiga al quedar los terrenos como suelo no urbanizable de protección de cauces.  
En el resto de terrenos no afectados por inundabilidad, situados fuera del LIC. Ríos Rincón de Ademuz, la propuesta de reclasificación se considera, dadas las características de la misma y del medio afectado, aceptable medioambientalmente.  
5. Los terrenos afectados por el suelo urbanizable propuesto, que no serían inundables según el Estudio de Inundabilidad presentado por el promotor, afectan al LIC. Ríos Rincón de Ademuz. El último informe del Área de Espacios Naturales indicaba que la urbanización no supondría un impacto negativo significativo sobre los hábitats y especies protegidos mediante LIC.; el Servicio de Biodiversidad en su informe indicaba que no se afectaba a los hábitats por los que se propuso este espacio para la Red Natura 2000, pero que, en cualquier caso, su desarrollo debe tener en cuenta las características ambientales del espacio, manteniendo los árboles, setos del entorno, armonizando el área urbana con la huerta colindante.   
En consecuencia, siempre y cuando se obtuviesen los informes favorables del Servicio de Ordenación Territorial de esta Conselleria y de la Confederación Hidrográfica del Júcar, se considera aceptable su reclasificación, debiendo cumplirse una serie de medidas correctoras en relación con el informe de Biodiversidad, y paisajísticas, que permitan una adecuada integración de la actuación en el entorno.  
6. Disponibilidad de recursos hídricos:  
El informe de disponibilidad hídrica elaborado por técnico para el ayuntamiento indica que el horizonte de población será de 300 habitantes y las necesidades hídricas de 33 m³/día como valor medio anual. El origen del agua es el manantial de La Balsa en el término municipal de Casas Altas, junto al término municipal de Ademuz. La parcela donde se encuentra la captación de aguas es de titularidad municipal, la captación se usa para el abastecimiento a la población de Casas Altas y para el riego de las huertas aledañas al barranco de La Balsa, en los términos municipales de Casas altas y Ademuz.  
El informe referido indica que cuenta con la autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar, pero sin aportar documentación acreditativa al respecto.  
El informe el sistema acuífero afectado y concluye que la disponibilidad de recursos no está comprometida por el PGOU siempre y cuando se mantenga el mismo nivel de uso industrial de agua potable de este momento, prácticamente inexistente.  
Los consumos anuales son de 11.972 m³ anuales, la calidad del agua es normal, apta para el consumo.  
La Sección de Planeamiento de la Dirección Territorial de Valencia de esta Conselleria remitió informe de la CHJ en el que se indicaba que no se había acreditado la disponibilidad de recursos hídricos. Respecto al volumen demandado, la CHJ explica que la demanda actual es de 11.899 m³/año correspondientes a 163 habitantes, y que la demanda resultante del suelo urbanizable residencial pormenorizado previsto será de 21.243 m³/año correspondientes a 291 habitantes.   
En cuanto al origen de los recursos se indica en el informe de la CHJ que en ese organismo, el Ayuntamiento no dispone de aprovechamientos propios ni los está tramitando, que los aprovechamientos citados se destinan a riego exclusivamente. El informe es desfavorable en este aspecto, siendo necesaria la tramitación del correspondiente expediente de aprovechamientos.  
El incremento de suelo a desarrollar respecto al planeamiento vigente no es excesivo, teniendo en cuenta que se trata de un municipio de pequeñas dimensiones. El aumento de población previsible según la documentación del ayuntamiento sería de 166 habitantes actuales a un horizonte de entre 300 y 350. Sin embargo la CHJ calcula solo para el suelo urbanizable pormenorizado una población de 291 habitantes, es decir 457 habitantes totales. No obstante, no se ha acreditado disponer de recursos hídricos y su no-afección negativa a otros recursos, siendo por lo tanto necesario que previamente a la aprobación definitiva del plan general se obtenga el informe favorable de la CHJ en este punto.  
El Ayuntamiento ha aportado solicitud de aprovechamiento de caudales de la captación de la Balsa, pero lo ha solicitado para un caudal claramente inferior a las sus necesidades reales según el informe de la Confederación, no habiendo tenido en cuenta tampoco los incrementos de población planteados.  
7. El informe de la CHJ de 28 de mayo de 2008 indica respecto a los cauces del municipio que en los documentos presentados no hay cartografía que los clasifique como suelo no urbanizable de especial protección. El barranco de Peña Roya o del Pozo estaría afectado por suelo urbano y residencial (el dominio público no puede ser afectado por el proceso de urbanización y debe ser clasificado como suelo no urbanizable de especial protección). Los terrenos lindantes al cauce están sujetos a una zona de servidumbre de 5 metros para uso público y una zona de policía de 100 metros en la que se condicionará el uso del suelo y las actividades que se desarrollen. La zona de servidumbre debe estar expedita. Toda actuación en zona de policía estará sujeta a autorización administrativa por parte de ese organismo.  
Se considera adecuado que todos los cauces del municipio en la propuesta de planeamiento efectuada estén en ámbito de suelo no urbanizable de especial protección (protección paraje natural Fuente Bellido, protección agrícola-ganadero, protección forestal, protección cauces y riberas, etc.). Las actuaciones que puedan plantearse deberán cumplir lo establecido en la Ley de Aguas y normativa que la desarrolla.  
En la propuesta de planeamiento existe un suelo no urbanizable de protección de cauces, que gráficamente se circunscribe al Turia y al barranco del Pozo. La normativa sin embargo parece hacer referencia a otros cauces y barrancos, que no se representan. Esta normativa establece, sin perjuicio de lo que indiquen las normas sectoriales, unas bandas de protección y unas condiciones de uso. En este punto se considera que para el suelo no urbanizable de protección de cauces y riberas propuestas, es decir, el Turia y el barranco del Pozo, se debe cumplir lo establecido por la Ley de Aguas y la legislación que la desarrolle, sin perjuicio de lo indicado en las normas en cuanto a condiciones de uso.  
La nueva propuesta de 9 de julio de 2009, ha grafiado el barranco del Pozo como suelo no urbanizable de protección de cauces y riberas en el tramo que atraviesa el suelo no urbanizable de protección agrícola forestal frente a erosión. Teniendo en cuenta la protección de este tipo de suelos, no se considera necesario que se dé la protección de cauces y riberas al tramo referido del barranco del Pozo, sino que queden con la protección de no urbanizable de protección agrícola-forestal frente a erosión, atendiendo las consideraciones de la Ley de Aguas y normativa de desarrollo.  
Además deberá solicitarse para las actuaciones que pretendan llevarse a cabo dentro del LIC Ríos Rincón de Ademuz informe previo favorable del Servicio de Ordenación Sostenible del Medio.  
8. En relación con el suelo no urbanizable de protección agrícola - ganadero el mismo se establece con la función de conservación de la especie alondra de Dupont conforme a los informes del Servicio de Biodiversidad.   
El término municipal de Casas Altas se ha visto afectado por la ampliación de la zona de especial protección de aves (ZEPA) de Hontanar-Ferriza según Acuerdo de 5 de junio de 2009 del Consell de ampliación de la red de ZEPA de la Comunitat Valenciana. En la nueva documentación presentada los límites de este suelo se ajustan a los límites de esta ZEPA en el municipio.  
Es necesario efectuar algunas precisiones en las normas urbanísticas en la última documentación presentada, para conseguir la finalidad de conservación citada.   
9. En relación con el suelo no urbanizable de protección ecológica paraje natural municipal Fuente Bellido, tal y como se refleja en la nueva documentación, su normativa será la establecida en el plan especial de este espacio natural protegido declarado mediante Acuerdo de 13 de julio de 2003.  
La normativa de este tipo de suelo según indican los informes del Servicio de Ordenación Sostenible del Medio, debe modificarse en relación con la existencia del LIC. Puebla de San Miguel dentro del mismo.   
10. La nueva propuesta de planeamiento incrementa el suelo urbano respecto al planeamiento vigente junto a la carretera nacional 330, en un pequeño tramo sin que se establezca servidumbre de protección. Se debe obtener informe favorable respecto a la propuesta del organismo que gestione la citada carretera.   
11. El ámbito del plan general está afectado por el Plan Eólico de la Comunitat Valenciana, su extremo suroriental propuesto como suelo no urbanizable de protección ecológica paraje natural Fuente Bellido, es zona no apta, la zona central es considerada zona exterior residual, es decir, excluida del plan, y el extremo occidental propuesto como Suelo No Urbanizable de Protección Agrícola-ganadero y de protección Agrícola forestal, es zona apta con cumplimiento de prescripciones. Respecto a esta zona occidental pertenece a la zona eólica 7 que ya ha sido evaluada descartándose la misma como alternativa de ubicación de parques.  
En la última propuesta del ayuntamiento se establece en el artículo 6.3 de la normativa la prohibición de parques eólicos en suelo no urbanizable, y se ha suprimido del artículo 6.18 correspondiente al suelo no urbanizable de protección agrícola forestal la mención que se hacía por error.  
12. En relación a la afección al patrimonio cultural, se ha aportado un catálogo de bienes y espacios protegidos, con una normativa de protección. Se reflejan en plano los suelos no urbanizables de protección histórico-artístico-cultural, aunque la normativa se refiere exclusivamente a un elemento patrimonial.  
En el expediente consta informe de la Conselleria de Cultura relacionando una serie de deficiencias en la documentación presentada, sin que se tenga constancia de que la Conselleria de Cultura las considere subsanadas.  
En consecuencia debe obtenerse el informe favorable de afección al patrimonio cultural del artículo 11 de la Ley de patrimonio cultural valenciano, previamente a la aprobación del plan general, en el que se establecerán las medidas correctoras y modificaciones que estime oportunas.  
13. En relación con la afección paisajística y dada la documentación presentada ante la Dirección General de Territorio y Paisaje se considera lo siguiente:   
- Los suelos urbanizables propuestos que afectan al LIC. Ríos Rincón de Ademuz, teniendo en cuenta el informe del Servicio de Ordenación Sostenible del Medio y el del Servicio de Biodiversidad, se consideran aceptables con una serie de condiciones, tal y como se ha argumentado en la presente declaración.  
En relación con la inundabilidad y la afección al régimen de corrientes del barranco del Pozo de los nuevos suelos urbanos y urbanizables propuestos, serán aceptables los mismos dependiendo del informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar y del Servicio de Ordenación Territorial de esta Conselleria.  
- En el estudio de paisaje se aporta plano de clasificación y calificación del suelo de febrero de 2008, que no coincide con el plano de julio de 2008 aportado en el Área de Evaluación Ambiental.  
- En el Catálogo de paisaje la documentación de carácter normativo se considera adecuada ambientalmente, con las correcciones indicadas en el informe del Servicio de Apoyo Técnico de fecha 19 de mayo de 2009 que deben llevarse a cabo. Además cabe realizar correcciones en el siguiente sentido:  
Se han definido las unidades siguientes: cultivos de secano, unidad mixta, y unidad forestal, que no coinciden con la calificación propuesta en la documentación con registro de entrada de 9 de julio de 2009 en el Área de Evaluación Ambiental.  
La documentación presentada al Área de Evaluación Ambiental el 9 de julio de 2009 delimita un suelo no urbanizable de protección agrícola ganadero cuya normativa pretende el desarrollo de actividades que permitan la conservación de la Alondra Ricotí y su hábitat (ámbito de ZEPA Hontanar-Ferriza). Sin embargo en el catálogo de paisaje se define esta zona mayoritariamente dentro de la unidad de paisaje forestal con unos usos que no son los mismos y que no permiten la adecuada conservación de esta especie y su hábitat, al permitirse por ejemplo las repoblaciones forestales. En consecuencia, se considera que la normativa y delimitación para este tipo de suelos debe ser la establecida en la documentación presentada ante el Área de Evaluación Ambiental con fecha 9 de julio de 2009.  
- Respecto al suelo no urbanizable de protección ecológica paraje natural municipal Fuente Bellido la normativa del plan presentada en el Área de Evaluación Ambiental coincide con la del plan especial aprobado, estimándose que la normativa debe ajustarse al plan especial y no a la del Catálogo del Paisaje.  
- En el suelo no urbanizable de protección agrícola forestal/riesgo de erosión la normativa del plan presentada no coincide exactamente con la redacción presentada en el Catálogo de Paisaje, ya que en este último caso corresponde a tres unidades paisajísticas diferentes: forestal, de secano y mixta. Se considera que la normativa a aplicar debe corresponder con la presentada ante el Área de Evaluación Ambiental y no la correspondiente al Catálogo de Paisaje.   
- El suelo no urbanizable de protección agrícola forestal/riesgo de erosión en su porción norte, en el Catálogo de Paisaje existe una zona indicada como unidad de paisaje de ríos y cauces con una normativa propia del suelo no urbanizable de protección de cauces, sin embargo se considera que por las características de la zona la normativa adecuada ambientalmente a los valores de la zona debe ser la indicada en primer lugar.  
- Respecto al suelo no urbanizable común propuesto la normativa presentada ante el Área de Evaluación Ambiental no coincide con la normativa de la unidad de paisaje del Catálogo de Paisaje, estimándose que dadas las características de la zona es admisible la normativa propuesta en el plan siendo demasiado restrictiva la del catálogo. No obstante, la implantación de las actuaciones en esa zona estará sujeta a las autorizaciones correspondientes y a la evaluación de impacto ambiental en el caso de que lo exija la legislación.  
Se deberá obtener el informe favorable de la Dirección General de Territorio y Paisaje de esta Conselleria. Las modificaciones y medidas que se introduzcan en la documentación consecuencia de los informes de la referida Dirección se consideran aceptables siempre y cuando no sean contradictorias con la presente declaración.  
14. Respecto al suelo no urbanizable común y las actividades en él permitidas en la normativa propuesta, en las laderas que dan al pueblo deberá cumplirse lo establecido en al artículo 20 del Reglamento de Paisaje de la Comunitat Valenciana y las restricciones que pueda establecer la Dirección General de Territorio y Paisaje.  
15. En relación con el impacto acústico el informe del técnico de actividades calificadas de esta Conselleria es favorable considerando aceptables las medidas correctoras en él establecidas.  
16. En el municipio existe una estación de depuración de aguas residuales (EDAR con una capacidad de tratamiento de 25 m³/día, el caudal medio tratado en el año 2004 fue de 71 m³/día. El informe de la Entitat de Sanejanet d'Aigües de fecha 13 de julio de 2005 indica que en el caso de que los urbanizadores decidan no resolver el saneamiento y depuración de las aguas residuales, la EPSAR informa de la viabilidad del tratamiento de las mismas en la EDAR de Casas Altas siempre y cuando se cumplan una serie de condicionantes:  
«1. En su día los urbanizadores responsables de los desarrollos urbanísticos deberán realizar la correspondiente solicitud de la conexión efectiva. Las obras necesarias para la conexión de las aguas residuales a las infraestructuras públicas se efectuarán por el peticionario a su cuenta y riesgo.  
2. En cualquier caso, el vertido generado por los desarrollos urbanísticos a que dé lugar el PGOU de referencia deberá cumplir con los límites de vertido establecidos en la Ordenanza Municipal de Vertidos, en su defecto, en el Modelo de Ordenanza de Vertidos de la Entidad de Saneamiento de aguas al objeto de preservar la integridad del sistema de saneamiento y la calidad del efluente. A tales efectos los urbanizadores deberán prever que antes del punto de conexión, deben disponer de una arqueta de registro de la misma tipología que la que figura en el Modelo de Ordenanza de Vertidos a la Red Municipal de alcantarillado editado por esta Entidad de saneamiento de Aguas, dotada además de guías para la instalación de una tajadera que permita la desconexión del vertido. Asimismo, en la conexión de la zona industrial además de disponer de la mencionada arqueta de registro, se deberá prever la construcción sobre dicha arqueta de una caseta que permita la instalación de equipos de medida en continuo, cerrada con llave.  
3. Con anterioridad a la ejecución de la conexión, se deberá ingresar a la Entidad de Saneamiento de Aguas la cantidad resultante del cálculo del suplemento de infraestructuras efectuado, a cuyos efectos deberá establecerse el oportuno convenio, en su caso, entre la Entidad de Saneamiento y el Ayuntamiento de Casas Altas.»  
Los cálculos de generación de aguas residuales por parte de los nuevos desarrollos no están claros respecto a lo informado por la EPSAR, la misma indica que el caudal adicional generado será de 39,2 m³/día. No obstante hay que tener en cuenta que los cálculos de incremento de población que suponían los nuevos desarrollos efectuados por la CHJ y por el planeamiento son discrepantes. En consecuencia, es necesario establecer medidas para garantizar que los desarrollos urbanísticos se realicen de manera coordinada con la ejecución de la EDAR, de manera que los mismos no entren en funcionamiento hasta que la EDAR no pueda dar servicio a los mismos.  
17. La empresa Gestión Integral de Residuos Sólidos, SA propietaria del vertedero controlado de residuos sólidos urbanos de Ademuz, indica que los residuos sólidos urbanos serán tratados en el referido vertedero hasta su colmatación, y a partir de esa fecha se aplicarán los correspondientes planes zonales.  
Previamente al inicio de los desarrollos urbanísticos, se comprobará que el tratamiento y destino de los residuos está garantizado y, en cualquier caso, el ayuntamiento deberá garantizar la adecuada gestión de los mismos.  
18. El informe de la 1.ª Demarcación Forestal de Valencia de esta Conselleria de fecha 18 de junio de 2008 indica que los montes de utilidad pública y los LIC deben ser suelos no urbanizables de protección. En este sentido la propuesta del Ayuntamiento considera esos terrenos como suelos no urbanizables protegidos, ecológico paraje natural Fuente Bellido o de Protección de Cauces.  
El informe efectúa una serie de recomendaciones respecto a la normativa y calificación del suelo, estimándose no obstante que la propuesta efectuada por el Ayuntamiento es suficiente y adecuada para la conservación de los valores naturales que posee cada zona, con las modificaciones o medidas correctoras establecidas en la presente declaración.  
En el informe se establece la obligación de disponer de zonas que permitan contener los posibles incendios forestales cuando haya núcleos de población cercanos a terreno forestal, conforme a lo establecido en la normativa sectorial aplicable, esto se podrá realizar mediante fajas de seguridad con reducción de la vegetación, calles perimetrales al núcleo de construcciones, y la instalación de hidrantes contraincendios en dicho cinturón perimetral. De acuerdo con el GIS esta situación no se da en el pueblo al estar en terreno no forestal.  
19. En la normativa del suelo no urbanizable de protección viaria se hace referencia a caminos, estableciendo para ellos un ancho genérico de 8 metros. Esta regulación no se ha justificado convenientemente, y caso de ensancharse los caminos existentes deberán someterse a evaluación de impacto ambiental si así lo determina la legislación aplicable en la materia.  
20. En el estudio de impacto ambiental se proponen una serie de medidas correctoras en relación a diferentes factores: contaminación acústica, afecciones sobre el relieve, afecciones sobre el suelo, afecciones sobre el subsuelo, protección de la vegetación, de la fauna, paisaje, infraestructuras, gestión de residuos, etc.  
Las medidas propuestas se consideran adecuadas, cabe precisar respecto de ellas que deberán obtenerse los informes y autorizaciones correspondientes y cumplirse la legislación vigente correspondiente a cada una de las materias. Por ejemplo: respecto a las reforestaciones será necesario obtener en su caso las autorizaciones e informes que correspondan respecto a la legislación sectorial forestal y el informe en su caso de afección al LIC., cumplir lo establecido en la legislación reguladora autonómica de especies exóticas invasoras, etc.  
Asimismo, en las consideraciones ambientales se ha expuesto la necesidad de rectificar o añadir medidas correctoras respecto de las propuestas de manera que se minimicen los efectos en el entorno.  
21. El estudio de impacto ambiental propone un programa de vigilancia y seguimiento ambiental, debiendo extenderse el mismo a todas las medidas correctoras y condicionantes que se establezcan en esta declaración.  
22. La propuesta de planeamiento efectuada y presentada el 9 de julio de 2009 ante el órgano ambiental, se considera aceptable desde un punto de vista ambiental, teniendo en cuenta que la regulación de usos es en líneas generales adecuada a la conservación de los valores ambientales del municipio. Se estima necesario adoptar medidas preventivas y correctoras adicionales a las establecidas en el estudio de impacto ambiental, que se desarrollan en el apartado de condicionantes de la presente declaración, para asegurar la adecuada conservación de los valores naturales y la minimización del impacto ambiental, y la obtención de los informes sectoriales que correspondan respecto a la propuesta realizada.   
La propuesta de incremento de suelos urbanizables y urbanos respecto a la situación actual se considera aceptable en los términos indicados en la presente declaración siempre y cuando obtenga el informe favorable previo de la Confederación Hidrográfica del Júcar y del Servicio de Ordenación Territorial de esta Conselleria, en relación con la inundabilidad de estas zonas, aplicación de la normativa PATRICOVA, repercusión sobre el régimen de corrientes y el dominio público hidráulico; así como sobre la disponibilidad de recursos hídricos.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto se encuentra sometido al procedimiento de declaración de impacto ambiental, al estar incluido en los supuestos previstos en el anexo I, apartado 8 g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley de impacto ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de Impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del artículo 5.º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su reglamento.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, del 15 de octubre, el Consell de la Generalitat valenciana por el que se aprueba el reglamento de impacto ambiental; en a Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo quinto del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de impacto ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para la declaración de Impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
El artículo 16 del Decreto 131/2007, del Consell, modificado por el Decreto 217/2007 del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por los particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.  
Por todo ello y en uso de las facultades que legalmente tengo atribuidas, resuelvo:  
  
Primero   
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de Plan General de Ordenación Urbana del municipio de Casas Altas, promovido por la Corporación Local Casas Altas, de acuerdo con la documentación presentada en esta Conselleria, siempre que se cumpla lo establecido en la documentación presentada del plan general de fecha de entrada de 9 de julio de 2009, así como del estudio de impacto ambiental, sus medidas correctoras y programa de vigilancia ambiental remitidos por la Sección de Planeamiento de la Dirección Territorial de Castellón de esta Conselleria de 19 de septiembre de 2008; y sin perjuicio de la obtención de las autorizaciones sectoriales que sean necesarias y del cumplimento de los condicionantes establecidos en el apartado segundo de la presente declaración.  
  
Segundo  
Condicionantes del Plan General de Ordenación Urbana referido:   
1. Previamente a la aprobación definitiva del plan general se deberá:  
a) Aprobación por la Corporación Local de la documentación del plan general que resulte de la incorporación de los condicionantes de la presente declaración.  
b) Obtener informe favorable de la Confederación Hidrográfica del Júcar y del Servicio de Ordenación Territorial al estudio de inundabilidad presentado por el Ayuntamiento, y a la clasificación, calificación y ordenación pormenorizada propuesta, consecuencia del mismo fecha de registro de entrada de 9 de julio de 2009, en especial en lo referente al incremento de suelo urbano y urbanizable junto al actual casco urbano.   
Igualmente se deberá obtener informe favorable de la Confederación Hidrográfica del Júcar respecto a la afección al dominio público hidráulico, y zonas de servidumbre y policía, a la incidencia en el régimen de corrientes; así como respecto a la disponibilidad de recursos hídricos (compatibilidad con el plan hidrológico y no menoscabo de otros usos legalmente implantados).  
Deberá atenderse a lo dispuesto en el artículo 20.6 de la Ley de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, que establece que junto al dominio público hidráulico y, en toda su extensión, deberán disponerse espacios libres de edificación. Esta circunstancia debe darse en el barranco del Pozo y en el resto de cauces, y debe ser informada favorablemente por la Confederación Hidrográfica. Respecto al barranco del Pozo deberá establecerse un espacio libre, como zona verde junto a su dominio público hidráulico, de al menos 5 metros, salvo en las zonas en las que por la inundabilidad esta circunstancia ya se consiga al quedar los terrenos como suelo no urbanizable de protección de cauces.  
c) Obtener informe favorable de la Dirección General de Territorio y Paisaje (Servicio de Apoyo Técnico) respecto a la afección paisajística en el que se determinen, en su caso, las medidas y correcciones a efectuar en la propuesta planteada.  
Se considera aceptable en líneas generales la normativa propuesta en el Catálogo de Paisaje de octubre de 2008 presentado ante la Dirección General de Territorio y Paisaje de esta Conselleria, con las correcciones que indica el informe del Servicio de Apoyo Técnico de esta Conselleria y reflejadas en la presente declaración.   
Se considera que deben llevarse a cabo las siguientes correcciones a la normativa del catálogo de paisaje propuesta:  
La normativa a aplicar en el suelo no urbanizable agrícola ganadero, suelo no urbanizable de protección ecológica paraje natural municipal Fuente Bellido y suelo no urbanizable de protección agrícola forestal/riesgo de erosión, será la propuesta en el plan general, con las correcciones de la presente declaración, no aceptándose la propuesta en el catálogo de paisaje referido.  
- La normativa a aplicar en el suelo no urbanizable común será la propuesta en el plan, con las correcciones de la presente declaración, no aceptándose la propuesta en el catálogo de paisaje. No obstante, la implantación de las actuaciones en esa zona estará sujeta a las autorizaciones correspondientes y a la evaluación de impacto ambiental en el caso de que lo exija la legislación.   
- Respecto al suelo no urbanizable de protección agrícola forestal/riesgo de erosión en su porción norte, en el catálogo de paisaje existe una zona indicada como unidad de paisaje de ríos y cauces con una normativa propia del suelo no urbanizable de protección de cauces, sin embargo se considera que por las características de la zona la normativa adecuada ambientalmente a los valores de la zona debe ser la indicada en primer lugar.  
Las modificaciones y medidas que se introduzcan en la documentación consecuencia de los informes de la Dirección General de Territorio y Paisaje de esta Conselleria se consideran aceptables siempre y cuando no sean contradictorias con la presente declaración.  
a) Obtener informe favorable de la Conselleria de Cultura respecto a la afección al patrimonio cultural debiendo cumplirse las modificaciones y medidas correctoras y protectoras que establezca.  
2. La nueva propuesta de 9 de julio de 2009 rectificará el grafiado del tramo del barranco del Pozo que atraviesa el suelo no urbanizable agrícola forestal frente a erosión, que se ha puesto como suelo no urbanizable de protección de cauces y riberas, dejándolo como de protección agrícola forestal frente a erosión, debiendo cumplirse igualmente lo establecido en la Ley de Aguas y su normativa de desarrollo.  
3. En relación a la integración paisajística de las actuaciones que se llevarán a cabo se deberá cumplir lo establecido en el Reglamento de Paisaje de la Comunitat Valenciana, en especial las normas de aplicación directa y de integración del paisaje en el medio.  
4. En relación con el suelo urbanizable propuesto, caso de obtener los informes favorables de la Confederación Hidrográfica del Júcar y del Servicio de Ordenación Territorial de esta Conselleria antes referidos, su desarrollo deberá llevarse a cabo de manera que permita el mantenimiento y conservación solo de aquel arbolado y setos más relevantes y característicos, pudiendo llevarse a cabo el trasplante dentro de la misma zona, como excepción.  
En la propuesta de ordenación pormenorizada presentada el 9 de julio de 2009 se plantea el suelo no urbanizable de protección de cauces junto al cauce del barranco del Pozo como dotacional red secundaria área de juegos. Esta ordenación deberá ser informada favorablemente por la Confederación Hidrográfica del Júcar y el Servicio de Ordenación Territorial de esta Conselleria. Las actuaciones que en ella se lleven a cabo deben usar, en su caso, especies vegetales propias de la zona (vegetación forestal actual y potencial y agrícola tradicional), y deben conllevar el mantenimiento de la actual vegetación presente en esa zona.   
5. En el suelo no urbanizable común, en las laderas que dan al pueblo, deberá cumplirse lo establecido en al artículo 20 del Reglamento de Paisaje de la Comunitat Valenciana y las consideraciones que pueda establecer la Dirección General de Territorio y Paisaje.  
Las actividades que se establezcan en este tipo de suelo deberán disponer de un sistema de depuración de aguas residuales acorde con las características de las mismas.  
6. Respecto a la regulación normativa del suelo no urbanizable agrícola ganadero se modificará reflejando lo siguiente: deberá tenerse en cuenta en relación a las actividades que se puedan desarrollar en este tipo de suelo que el hábitat de la alondra de Dupont consiste en espacios abiertos, pastizales, cultivos de cereales y matorrales, no siendo adecuadas las zonas arbóreas, las repoblaciones forestales, ni los cultivos arbolados extensos. En consecuencia las actuaciones que se lleven a cabo en este suelo deben ser coherentes con estos requerimientos. El establecimiento de alojamientos turísticos y actividades ganaderas no extensivas requerirá informe previo favorable del Servicio de Biodiversidad de esta Conselleria.  
7. Deberá reflejarse en la normativa que cualquier actuación y el desarrollo de planes y proyectos que afecten al ámbito territorial del LIC. «Puebla de San Miguel» deberá contar con informe favorable del Servicio de Ordenación Sostenible del Medio de esta Conselleria. Además no se contemplarán como usos permitidos la instalación de líneas eléctricas aéreas en el ámbito del LIC citado, y sí se contemplará la instalación de líneas de transporte y/o distribución de energía eléctrica enterrada en caminos existentes.  
8. La normativa deberá recoger que cualquier actuación y el desarrollo de planes y proyectos que afecten al ámbito territorial del LIC. Ríos Rincón de Ademuz, debe contar con informe favorable del Servicio de Ordenación Sostenible del Medio de esta Conselleria. Además las actuaciones que se desarrollen en el suelo no urbanizable de protección de cauces se ajustarán a lo establecido en le Ley de Aguas y su normativa de desarrollo, además de lo establecido en la normativa del plan.  
  
9. Se deberán coordinar adecuadamente los desarrollos urbanísticos con la ejecución y puesta en funcionamiento de la ampliación de la EDAR para conseguir que la misma pueda dar tratamiento a estos desarrollos.  
No se deberá conceder ninguna licencia de ocupación o cédula de habitabilidad de las viviendas hasta que no se justifique que la ampliación de la EDAR está en funcionamiento para darles servicio, y se cumplen las condiciones de la EPSAR reflejadas en síntesis en la presente declaración.  
10. Previamente al inicio de los desarrollos urbanísticos previstos, se comprobará que el tratamiento y destino de los residuos está garantizado, y en cualquier caso el ayuntamiento deberá garantizar la adecuada gestión de los mismos.  
11. Deben de disponer de zonas que permitan contener los posibles incendios forestales cuando haya núcleos de población o terrenos urbanos-urbanizables cercanos a terreno forestal, conforme a lo establecido en la normativa sectorial aplicable.  
12. En la normativa del suelo no urbanizable de protección viaria se hace referencia a caminos, indicando que para ellos se establece un ancho genérico de 8 metros. En caso de ensancharse los caminos existentes deberán someterse a evaluación de impacto ambiental si la legislación específica lo requiere, y en la misma se determinara si ambientalmente es aceptable la propuesta de ampliación.  
13. Respecto a la aplicación de las medidas correctoras propuestas en el estudio de impacto ambiental se llevarán a cabo, sin perjuicio de que se obtengan los informes y autorizaciones correspondientes, y cumplirse la normativa sectorial aplicable.  
14. El programa de vigilancia y seguimiento ambiental debe extenderse a todas las medidas correctoras y condicionantes que se establezcan como consecuencia de esta declaración.  
15. El monte de utilidad pública debe contemplarse como dominio público en base a lo establecido en el artículo 12 de la Ley 43/2003, de 21 de noviembre, de Montes, modificada por la Ley 10/2006, de 28 de abril.  
  
Tercero  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento de ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
  
Valencia, 23 de julio de 2009.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.»  
  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 86 /2007 AIA.  
Título: Prolongación línea 5 del metro: tramo Riba-roja de Túria-Vilamarxant.  
Promotor: Conselleria de Infraestructuras y Transportes.  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Infraestructuras y Transportes.  
Localización: Riba-roja de Túria y Vilamarxant (Valencia).  
Descripción del proyecto  
Objeto del proyecto  
El objeto de este proyecto es prolongar la línea 5 del metro de Valencia aprovechando al máximo la plataforma de la antigua línea de cercanías de Renfe Valencia-Lliria, de modo que se eviten las expropiaciones o, en la medida de lo posible, se minimicen.  
Es decir, es la recuperación de la plataforma ferroviaria existente en el tramo Riba-roja del Túria-Vilamarxant, como continuación natural de la plataforma comprendida entre el aeropuerto y Riba-roja, la prolongación de la misma mediante un tramo de nuevo trazado hasta alcanzar el núcleo urbano de Vilamarxant, y la habilitación sobre este itinerario conjunto de una línea electrificada, integrada en la red de Metro de Valencia mediante su conexión con la línea 5 de dicha red, dotada de un equipamiento y unas instalaciones coherentes con las del resto de la red metropolitana.  
En la actualidad la plataforma del tramo Riba-roja-Vilamarxant, de la antigua plataforma ferroviaria Valencia-Llíria, aparece desmantelada, desprovista de vía, carril y balasto, pero susceptible toda ella de recuperación.  
Localización geográfica  
El trazado de metro en estudio se localiza entre los términos municipales de Riba-roja de Túria y Vilamarxant (Valencia), ambos ubicados en la comarca el Camp del Túria, en el sector central de la provincia de Valencia.  
Descripción de las características más relevantes  
El tramo Riba-roja del Túria-Vilamarxant tendrá una longitud total de 4.623,746 metros, de los cuales 93,834 m (2 % de la longitud total) corresponden a la sección soterrada del cajón bajo la variante de Riba-roja, 746,980 m (16,2 %) corresponden a sección en trinchera y los 3.782,932 restantes (81,8 %) corresponden a secciones en superficie.  
Además, de la longitud total del trazado, 3.200,036 metros (69,2 %) se apoyan sobre la plataforma preexistente, mientras que 1.423,710 m (30,8 %) queda fuera de dicha plataforma.  
Entre el PK inicial y el PK 3.200,036 el trazado se ceñirá estrictamente a la plataforma existente del antiguo ferrocarril de cercanías de Renfe Valencia-Lliria.  
A partir del citado punto kilométrico (PK)la plataforma existente cruza bajo la carretera CV-370 y se dirige, a través de un viaducto sobre el Túria hacia Llíria, siendo necesario que abandone la citada plataforma para alcanzar el núcleo urbano de Vilamarxant. Para ello se aprovechará el corredor utilizado actualmente por la carretera CV-370, único posible hasta llegar a la citada población, que se abre camino en la franja de terreno existente entre el cauce del Túria y los relieves montañosos de la zona conocida como Molló de Crusa.  
Las estructuras de paso existentes y previstas sobre el trazado son:  
- Viaductos: se proyectan dos, ambos de nueva construcción y situados en el tramo de nuevo trazado, fuera ya de la plataforma existente. Uno sobre el barranco de Oms y otro sobre el barranco de Teulada.  
- Pasos superiores: uno, de nueva construcción, para salvar el cruce con la carretera CV-370.  
- Pasos inferiores: serán dos, uno preexistente y el otro de nueva ejecución, como consecuencia de la supresión de un paso a nivel.  
- Otras estructuras: el cajón bajo la variante Riba-roja, y las actuaciones de reconstrucción de tablero en las obras de paso sobre los barrancos de Porxinos y la Monxolina.  
- Obras de paso para drenaje: sobre la plataforma existente en la actualidad hay seis obras de drenaje y se ejecutarán siete nuevas obras, algunas de las cuales sustituirán a obras preexistentes o en estado ruinoso.  
Actualmente existen tres pasos a nivel sobre la plataforma ferroviaria:  
- Paso a nivel PN-1: en el término municipal de Ribaroja, en el PK 1+067,067, y situado sobre un camino rural no asfaltado.  
- Paso a nivel PN-2: en el límite entre Ribaroja y Vilamarxant, en el PK 1+483,027, y situado sobre el camino que discurre junto a la subestación de transformación de Vilamarxant y que comunica la CV-370 con el área de vivienda de segunda residencia del sector de Els Oms. Este camino coincide con la vía pecuaria Vereda del Assegador de la Serra.  
- Paso a nivel PN-3, en el término de Vilamarxant, en el PK 2+239,026.  
Estos tres pasos a nivel, serán suprimidos en su totalidad, habilitándose las soluciones oportunas de permeabilidad que permitan la restitución de los flujos de tráfico actuales a través de la vía.  
El proyecto prevé el montaje de vía única y una reserva de espacio para una futura duplicación de vía. La vía a implantar será de ancho métrico, con carril UIC, y el sistema permitirá la compatibilidad con el resto de líneas metropolitanas de Valencia con las que se encuentra comunicada. El trazado se iniciará con doble vía, sobre el tramo en trinchera; esta vía doble finaliza en el PK 0+273,965 y se convierte en vía única. La parada de Vilamarxant, dispondrá de doble vía.  
Se situará una única parada, Vilamarxant, que se ubicará junto al casco urbano, en un espacio clasificado como urbanizable.  
Alternativas.  
El trazado se desarrolla mayoritariamente sobre la plataforma de la antigua línea de cercanías de Renfe Valencia-Llíria (3.200,036 metros sobre 4.623,746), mientras que el tramo final, de 1.423,710 metros, es de nueva planta y tiene como objeto el acceso al núcleo urbano de Vilamarxant.  
En el tramo de nueva planta es donde presentan el estudio de alternativas, que está condicionado por:  
- La ubicación de la parada de Vilamarxant, designada por el planeamiento municipal.  
- El corredor abierto por la carretera CV-370.  
- El cauce del río Turía.  
- El macizo montañoso del Molló de Crusa.  
Es decir, en el tramo donde se abandona la plataforma ferroviaria existente, el trazado debe encajarse en el estrecho pasillo existente entre el área residencial denominada Molló de Crusa, ocupada por vivienda de segunda residencia, y el cauce del Túria. En esta franja se ubica la CV-370, por lo cual deberá aprovecharse el corredor de la misma.  
A partir del punto kilométrico 3+200, se presentan las cuatro alternativas, cuya longitud es, en todos los casos, de 1,2 kilómetros. El Estudio de Alternativas elige la opción que mantiene la situación de paralelismo con la CV-370, permitiendo el futuro desdoblamiento o ampliación de la misma.  
Tramitación administrativa  
En fecha 13 de abril de 2007 se recibe en la Conselleria de Medio Ambiente Agua, Urbanismo y Vivienda la documentación remitida por La Conselleria d'Infraestructures i Transports, solicitando que se emita la preceptiva Declaración de Impacto Ambiental, por lo que se incoa el correspondiente expediente.   
Información pública  
El proyecto básico y el estudio de impacto ambiental se expusieron al público mediante anuncio publicado en el BOE del día 4 de diciembre de 2006.  
Resumen de alegaciones  
Durante el período de información pública se presentaron los siguientes escritos:  
- Área de Carreteras de la Diputación Provincial de Valencia:   
Identifica la afección del proyecto sobre la carretera CV-370, cuya titularidad ostenta.  
- Delegación del Gobierno de la Comunitat Valenciana.  
Adjuntan dos informes diferentes, presentados, respectivamente, por la Dirección General de Ferrocarriles del Ministerio de Fomento, y por la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
En el primero, se expresa que la actuación no afecta a infraestructuras existentes de carácter estatal, y que, consecuentemente, no existen inconvenientes para la misma desde el punto de vista de la planificación ferroviaria.  
En el informe de la CHJ, relaciona una serie de consideraciones a tener en cuenta, tanto en la fase de proyecto de construcción, como en el de ejecución de las obras.   
- Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana.  
El informe de Ferrocarrils de la Generalitat efectúa diversas consideraciones, de las cuales las de carácter ambiental son:  
- Se expresa que, aunque el proyecto básico no lo especifica, sería preferible disponer de evacuación de aguas por gravedad en el paso que se prevé bajo la variante CV-370 a su paso por Riba-roja, evitando la evacuación mediante bombeo.  
- Del estudio de ruido que forma parte del EIA se deduce la necesidad de implantar pantallas antirruido en los determinados tramos, al rebasarse, por un escaso margen, los niveles máximos establecidos en la Ley 37/2003 del Ruido. Se indica que se debería cotejar los datos calculados con datos obtenidos en infraestructuras existentes análogas, y que además, dado que los valores obtenidos en los estudios no superan en 10 dB los permitidos por la ley, no sería necesaria la aplicación de ninguna medida preventiva, de acuerdo con el artículo 27.3 del Decreto 104/2006.   
- Ayuntamiento de Riba-roja del Túria.  
Expresa cuestiones en relación con su trazado dentro del término municipal de Riba-roja de Túria, y solicita prolongar el tramo subterráneo hasta el cajón soterrado previsto para salvar el cruce con la variante de Riba-roja de la carretera CV-370.  
- Dirección de Patrimonio y Urbanismo del Administrador del Infraestructuras Ferroviarias (ADIF).  
Esta alegación solicita la modificación de la titularidad y superficie de seis parcelas afectadas.  
- La mercantil J.A. Herrera Morales SL.  
Plantea cuestiones de carácter urbanístico.  
Consultas  
Se realiza consulta al Área de Espacios Naturales y el Servicio de Gestión Forestal en fecha 23 de abril de 2008; al Área de Planificación Territorial y Litoral en fecha 7 de mayo de 2008, y al Servicio Territorial de Medio Ambiente en fecha 23 de febrero de 2009.  
Solicitud de documentación complementaria  
En fecha 15 de mayo de 2008 se realiza un requerimiento de documentación.  
- Informe emitido por la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte sobre la conformidad del Proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural.  
- Informe favorable relativo al tratamiento de la vía pecuaria afectada.  
- Estudio de integración paisajística.  
- Informe favorable sobre el estudio acústico.  
- Examen de alternativas técnicamente viables y justificación de la solución adoptada.  
- En el EIA presentado, en el programa de vigilancia ambiental, alude a la planta solar fotovoltaica del municipio de Losa del Obispo. Se debe aclarar este aspecto y completar el programa de vigilancia ambiental aplicado a la línea de metro objeto de estudio.  
- Informe en el que se realice una estimación del volumen de residuos a generar durante la construcción y comprobar que este volumen es asumible por los vertederos asignados para albergarlos. Asimismo se debe aportar documentación referente a la legalidad y la clasificación de estos vertederos.  
- Localización de las instalaciones auxiliares, debiéndose evitar: suelo protegido, suelo forestal, zonas de dominio público hidráulico.  
En fecha 28 de julio de 2008 se reitera el requerimiento.  
Una vez examinada la documentación remitida en fecha 23 de septiembre de 2008, se realiza nuevo requerimiento de lo que falta, en fecha 16 de octubre de 2008:   
- Informe patrimonio   
- Estudio de integración paisajística.  
Se reitera el último requerimiento de documentación en fecha 20 de febrero de 2009.  
Se realiza otro requerimiento en fecha 16 de abril de 2009, adjuntando el informe desfavorable EIP.  
Documentación complementaria  
Se recibe documentación en fecha 23 de septiembre de 2008, contestando al primer requerimiento:  
- Tramitación en la Conselleria de Cultura de la prospección arqueológica.  
Cumplimentación de los requerimientos indicados en el informe acústico emitido por el Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico.  
Estimación del volumen de residuos a generar durante la construcción e instalaciones para su vertido.  
Plano de ubicación de las instalaciones auxiliares.  
Se recibe estudio de integración paisajística en fecha 23 de enero de 2009.  
Se recibe documentación, en fecha 31 de marzo de 2009, en relación con la tramitación del informe de Cultura.  
Se recibe documentación sobre los aspectos a subsanar del estudio de integración paisajística, en fecha 11 de junio de 2009.  
Informes sectoriales  
Informe del Área de Carreteras de la Diputación de Valencia  
De fecha 15 de diciembre de 2006, informa que:  
«.....el citado proyecto afecta a las siguiente carretera de la Diputación de Valencia:  
CV-370 (VP-6116) de Manises a Pedralba  
El citado proyecto tiene en cuenta la segunda fase de la variante de la carretera CV-370 a su paso por Riba-roja de Túria en ejecución. La afección se resuelve mediante la construcción de una sección en cajón que permita el paso del trazado ferroviario bajo la futura carretera. En coordinación con la Conselleria d'Infraestructuras i Transport, la sección soterrada tiene en cuenta la previsión del futuro desdoblamiento de la carretera CV-370.  
La afección a la actual carretera CV-370 se resuelve en el proyecto mediante un paso superior PSN-1 en el PK 3+298,156, del cual no se da mayor detalle. La actual carretera en ese punto cuenta con calzada de 7 metros t arcenes de 1,5 y 1,1 metros y soporta en dicho tramo cerca de 7.000 vh/d. En cualquier caso, la actuación debe tener en cuenta la futura duplicación de calzada de la CV-370 al convertirse en una radial que conectará con la futura ronda metropolitana CV-50 de la Conselleria d'Infraestructures i Transport, la cual debería preverse en la posterior definición del proyecto constructivo...»  
Informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar   
De fecha 28 de febrero de 2007, indica que se deberán tener en cuenta los siguientes factores:  
- «La capacidad de desagüe de las obras de fábrica será suficiente para permitir el paso del caudal de avenida de cálculo, sin que se produzca sobreelevación, aguas arriba, de la lámina de agua.  
- Las embocaduras de las obras de fábrica, aguas abajo, deberán estar convenientemente protegidas y con los disipadores de energía adecuados, tendentes a evitar erosiones al restituir el agua a su cauce natural.  
- Independientemente de los caudales de cálculo, deberán dimensionarse las obras con los gálibos mínimos que garanticen el paso de los caudales sólidos previsibles, evitándose así la acumulación de materiales de gran tamaño en la estructura de desagüe.  
- Deberán reponerse la servidumbre de paso del agua de tal modo que se cumpla el art. 47.1 del texto refundido de la Ley de Aguas aprobado por RDL 1/2001 de 20 de julio, es decir, sin modificar las servidumbres naturales actualmente existentes, garantizándose además, la inexistencia de riego de encharcamiento o inundación en las zonas próximas al trazado de la vía. En cualquier caso, deberá este Organismo de cuenca, autorizar cualquier modificación.  
- Se garantizará en todo momento el drenaje superficial de las aguas hacia los cauces, manteniendo las márgenes limpias.  
- Se deberá reducir en lo posible la plataforma de trabajo de la maquinaria y de los accesos, afectando únicamente al terreno estrictamente necesario.  
- Con respecto a los rellenos y vertidos, se garantizará la no afección a los cursos de agua superficiales y subterráneos, por vertidos contaminantes que puedan realizarse durante la fase de construcción, así como una vez finalizadas las obras.  
- Se garantizará la no afección a las formaciones vegetales de la ribera.  
- En cuanto a la hidrología, a los efectos de considerar los posibles impactos sobre las aguas subterráneas se estudiarán:  
- Localización de acuíferos, zona de recarga y surgencia.  
- Calidad de las aguas e inventario de vertidos.  
- Evolución estacional de los niveles freáticos y determinación de los flujos subterráneos.  
Las actuaciones previstas, deberán cumplir la legislación de aguas vigente y deberán solicitarse las correspondientes autorizaciones administrativas, para realizar las obras.  
El trazado no interfiere en el Proyecto del Parque Fluvial del Túria entre Villamarxant y Quart de Poblet al discurrir dicho trazado paralelamente al río pero alejado de la actuación proyectada.»  
De las consultas realizadas por el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental se reciben los siguientes informes:  
Informe del Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico sobre el estudio acústico  
De fecha 16 de mayo de 2008, tras evaluar y valorar el informe considera que «...La documentación es insuficiente, por lo que debería adecuarse al contenido que se establece en el punto B) del anexo VI del Decreto 104/2006, de 14 de julio, de planificación en gestión en materia de contaminación acústica, respetando los objetivos de calidad establecidos en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica, siendo los puntos que faltan los siguientes:  
- Plan de comprobación, a su puesta en uso, del cumplimiento de objetivos de calidad en las zonas colindantes, según los valores reales de tráfico: número de trenes, características de la vía, medidas correctoras ejecutadas, etc.  
- Plan de mantenimiento de las medidas correctoras, especificando quien será el responsable de dicho mantenimiento».  
Informe del Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico sobre el estudio acústico  
De fecha 7 de julio de 2009, tras evaluar la documentación requerida en el informe de fecha 16 de mayo de 2008, informa que:  
«...1. En cuanto al contenido del estudio acústico.  
El punto B) del Anexo VI del Decreto 104/2006, de 14 de julio, del Consell, de planificación y gestión en materia de contaminación acústica, establece el contenido mínimo de los estudios acústicos que deben incluir los proyectos de nuevas infraestructuras.  
Una vez revisada la documentación adicional presentada, el estudio acústico se ajusta al contenido mínimo indicado en el punto B)  
2. Conclusión  
Una vez revisado el contenido del estudio acústico y documentación adicional remitida, teniendo en cuenta lo señalado en el punto 1, la documentación se considera suficiente, siempre y cuando, una vez llevada a cabo la prolongación se cumplan los objetivos de calidad establecidos en el Anexo II de la Ley 7/2002 en la áreas residenciales próximas a la nueva infraestructura».  
Informe del Área de Espacios Naturales   
De fecha 20 de mayo de 2008, concluye que:  
«...la prolongación de la línea 5 del metro entre las localidades de Riba-roja de Túria y Vilamarxant es compatible con el Plan de Ordenación de Recursos Naturales del Turia con los siguientes condicionantes:  
1. Que en la ejecución de las obras en los barrancos de Oms y de Teulada se tendrá especial cuidado para evitar el vertido de residuos a los lechos de los barrancos, así como la restauración de los vertidos que hayan sido efectuados.  
2. Que los viaductos a construir para salvar los barrancos de Oms y de Teulada no afectarán a su cauce, por tal motivo ha de alargarse el viaducto que atraviesa el barranco de Teulada para que el estribo descanse fuera del lecho.  
3. Restauración mediante especies riparias en el tramo comprendido entre la plataforma de la vía del tren que cruza la carretera CV-370 y el final del viaducto del barranco de Teulada, pero al norte de esta plataforma, es decir, entre el río Túria y la vía del tren, y no como en el EIA que se propone la restauración entre la mencionada vía del tren y la carretera CV-370.  
4. Ampliar las barreras de retención de sedimentos, al menos, en todo el tramo comprendido desde el punto donde la plataforma de la vía del tren cruza la carretera CV-370 y el viaducto del barranco de Teulada.  
5. Que los trabajos susceptibles de provocar riesgos de incendio se ajustarán al Decreto 7/2004, de 23 de enero, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realizan en terrenos forestales y sus alrededores».   
Informe del Área de Planificación del Territorio y el Litoral.  
De fecha 9 de julio de 2008, informa sobre el riesgo de inundación:  
«Revisada la documentación, en relación con el proceso de ampliación de la línea 5 del Metro de Valencia: Tramo Riba-roja de Túria-Vilamarxant, promovido por la Conselleria d'Infraestructuras i Transports, se informa lo siguiente:  
- El trazado de la infraestructura a realizar se encuentra parcialmente afectada por riesgo de inundación de nivel 1 (frecuencia alta, 25 años, y calado alto, mayor de 0,8 m) según el Plan de Acción Territorial sobre prevención del Riesgo de Inundación en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
- La zona afectada por tal riesgo de inundación es la comprendida entre los PK 3+350 y 3+700.  
- Tal y como se establece en el artículo 26 de la normativa del PATRICOVA, debe establecerse, en las zonas afectadas por riesgo de inundación, la adecuación de la infraestructura de forma que no obstaculicen el flujo natural de las aguas ni provoquen un aumento significativo del riesgo de inundación en los terrenos colindantes».  
Informe sobre vías pecuarias  
De fecha 23 de marzo de 2009:  
«Se observa que el trazado de la infraestructura férrea proyectada presenta un cruce con la vía pecuaria denominada Vereda Azagador de la Sierra, de 20 metros de anchura legal, tal y como contempla el propio proyecto básico presentado. Según los planos recibidos, el cruce se produce en el PK 1+459,280 y coincide con el preexistente paso a nivel PN-2, que va a ser eliminado.  
Para la restitución del paso de la vía pecuaria se prevé la construcción de un paso inferior, resuelto mediante una sección en marco de hormigón bajo el trazado ferroviario, de dimensiones libres interiores 2 x 2 metros, con acceso directo desde el actual camino. Dicho cajón será exclusivamente de uso pecuario, y no será accesible por consiguiente para el tráfico rodado.  
Nos se observan más afecciones a vías pecuarias que la anteriormente reseñada.  
En el caso que nos ocupa será de aplicación lo dispuesto por la ley 3/1995, de 23 de marzo, de vías pecuarias, en su artículo 13, sobre modificaciones por la realización de obras públicas sobre terrenos de vías pecuarias, cuando dice:  
'En los cruces de las vías pecuarias con líneas férreas o carreteras se deberán habilitar suficientes pasos al mismo o distinto nivel que garanticen el tránsito en condiciones de rapidez y comodidad para los ganados.'  
La solución mediante un paso inferior se considera adecuada. Sin embargo, con el objeto de garantizar adecuadamente las condiciones de rapidez y comodidad exigidas por la ley, y teniendo en cuenta los usos legales previsto para la vía pecuaria, este técnico considera que el paso debería contar con una anchura no inferior a los 5 metros y una altura no inferior a los 2,5 metros.  
El paso inferior proyectado deberá ser de una longitud y trazado tal que desde la entrada al paso, el ganado pueda ver su salida o, en caso contrario, deberá contar con suficiente iluminación interior, sea de tipo natural o artificial.  
Asimismo, deberá preverse que el paso inferior no sea inundable o, en caso contrario, proyectar las pertinentes soluciones técnicas de drenaje.  
En todo caso, durante la realización de las obras necesarias, y con posterioridad a las mismas, se deberá garantizar el tránsito ganadero y los usos compatibles y complementarios previstos por la Ley.»  
Informe favorable del Servicio de Apoyo Técnico (Dirección General del Territorio y Paisaje)  
De fecha 2 de julio de 2009, informa que:  
1. Plan de participación pública  
El EIP incluye memoria de plan de participación pública realizado, de conformidad con el capítulo II del título del RPJECV, si bien se indica no haber recibido respuestas a las encuestas del mismo, por lo que no influye en la valoración del paisaje.  
2. Descripción y alcance de la actuación.  
- El EIP incluye descripción y alcance de la actuación. Ésta consiste en la prolongación de la citada línea del metro sobre la línea ferroviaria existente Valencia-Llíria, salvo un tramo menor que discurre paralelo a la carretera CV-370 y continúa hasta la estación prevista en Vilamarxant. El principal espacio con protección ambiental afectado es el parque natural del Túria, en un tramo de unos 1.500 metros de los que unos 600 metros ya eran línea ferroviaria. No se observa análisis de otras alternativas al trazado propuesto.  
- Las superficies pavimentadas en algunos tramos a ambos lados de la línea proyectada corresponden a la reposición de caminos afectados por la plataforma ferroviaria.  
3. Delimitación del ámbito de estudio y caracterización de las unidades de paisaje y recursos paisajísticos.  
- El estudio de integración paisajística delimita un ámbito de estudio, que se considera aceptable, marcando sobre él los umbrales de nitidez a 500, 1.500 y 3.500 metros desde la actuación con la información de la visibilidad en cada uno de ellos.  
- Se delimitan y caracterizan unidades de paisaje y recursos paisajísticos.  
4. Planes y proyectos en trámite o ejecución en el mismo ámbito.  
- El estudio de integración paisajística señala los planes y proyectos existentes en el ámbito afectado. Destaca la afección al PORN del parque natural del Túria.  
5. Valoración de la integración paisajística y visual.  
- El EIP contiene una valoración de la integración paisajística de la actuación, concluyendo que esta es muy baja a media en el tramo entorno al parque natural del Túria (principalmente por su alta calidad y fragilidad), y muy alta en el resto del trazado.  
- Se aportan fotomontajes antes y después de la aplicación de las medidas correctoras propuestas, sobre vistas desde la carretera CV-370 del tramo señalado con menor integración paisajística, donde destaca la reducción de visibilidad de la actuación desde estos puntos de vista mediante vegetación.  
- Se aportan perfiles de trazado en el tramo de afección al parque del Túria (PK 2+6000 a PK 4+000) de 1.000 metros de anchura (500 metros a cada lado de la plataforma ferroviaria proyectada) y se aportan cuatro nuevos fotomontajes.  
6. Identificación de los impactos paisajísticos y visuales.  
- El EIP contiene identificación y análisis de los principales impactos paisajísticos y visuales de la actuación contiene identificación y análisis de los principales impactos paisajísticos y visuales de la actuación. Los más elevados (de magnitud moderada), se señalan en parte del tramos que atraviesa el parque natural del Túria, donde se proyecta parte del trazado de nueva planta.  
7. Medidas de integración y mitigación de impactos y programa de implementación.  
- Se completan las medidas de integración y mitigación de los principales impactos mencionados, y el programa de implementación propuestos, con la ampliación y modificación de la revegetación inicialmente propuesta en el tramo de afección al parque, proyectando módulos de plantación de 25X25 m, compuestos por 75 individuos de 15 especies autóctonas, compuestos por 75 individuos de 15 especies autóctonas, más la plantación de ejemplares dispersos de Pinus halepensis.  
- En cuanto al diseño y tratamiento de los cruces de los barrancos de Teulada (PK 3+989) y del Oms (PK 3+836), se deberá estudiar en el proyecto de ejecución una solución que garantice la conexión ecológica y funcional de los cauces, intentando evitar infraestructuras cortas de los pasos elevados y procurando que los estribos queden fuera de los márgenes fluviales para permitir el desarrollo del cordón de ribera.  
- En la documentación aportada se justifica que no se puede aportar mayor detalle de la urbanización al estar pendientes de desarrollo de los suelos colindantes con la actuación, que se repondrán todos los itinerarios y recorridos del ámbito afectados por la plataforma, salvo el del PK 3+280 que se anula, y que la escasa transformación topográfica generada por la plataforma, junto con la presencia de la CV-370 y las características de los hitos que constituyen el río Túria y les Rodanes, hacen que se conserven intactas las relaciones visuales de la zona.  
- Se aportan medidas para minimizar el impacto de los acopios y retiradas de tierra vegetal, delimitando zonas de almacenamiento de materiales y de paso de maquinaria.  
- Se modifica el programa de implementación para incluir las nuevas plantaciones.  
Por todo ello, se emite el presente informe favorable al estudio de integración paisajística del Proyecto Básico de Prolongación de la Línea 5 del Metro, tramo Riba-roja del Túria-Vilamarxant proponiendo estudiar en el proyecto de ejecución las consideraciones incluidas en el punto 7, relativas al cruce con los barrancos de Oms y Teulada.  
Afecciones Legales  
1. Red Natura 2000 y Espacios Naturales Protegidos en la Comunitat Valenciana  
Parte del trazado de la línea afecta al parque natural del Túria. El trazado que atraviesa el parque natural se localiza en las Áreas de Protección, de acuerdo con el decreto 42/2007, de 13 de abril, por el que se aprueba el Plan de Ordenación de Recursos Naturales (PORN) del Túria.  
Según informe emitido por el Área de Espacios Naturales el proyecto es compatible con el PORN con los siguientes condicionantes:  
- «Que en la ejecución de las obras en los barrancos de Oms y de Teulada se tendrá especial cuidado para evitar el vertido de residuos a los lechos de los barrancos, así como la restauración de los vertidos que hayan sido efectuados.  
- Que los viaductos a construir para salvar los barrancos de Oms y de Teulada no afectarán a su cauce, por tal motivo ha de alargarse el viaducto que atraviesa el barranco de Teulada para que el estribo descanse fuera del lecho.  
- Restauración mediante especies riparias en el tramo comprendido entre la plataforma de la vía del tren que cruza la carretera CV-370 y el final del viaducto del barranco de Teulada, pero al Norte de esta plataforma, es decir, entre el río Túria y la vía del tren, y no como en el EIA que se propone la restauración entre la mencionada vía del tren y la carretera CV-370.  
- Ampliar las barreras de retención de sedimentos, al menos, en todo el tramo comprendido desde el punto donde la plataforma de la vía del tren cruza la carretera CV-370 y el viaducto del barranco de Teulada.  
- Que los trabajos susceptibles de provocar riesgos de incendio se ajustarán al Decreto 7/2004, de 23 de enero, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realizan en terrenos forestales y sus alrededores.»   
2. Dominio público hidráulico  
El trazado de la línea se sitúa en la margen derecha del cauce del río Túria, sensiblemente paralelo al mismo en una distancia media aproximada de un kilómetro, sin llegar a cruzar en ningún momento dicho cauce.  
A lo largo del trazado se van cruzando una serie de barrancos y vaguadas que conducen la escorrentía pluvial hacia el Túria, siendo los barrancos de Porxinos, Monxolina, Oms y Teulada los cuatro de mayor importancia.  
El Barranc dels Oms y el de Teulada se encuentran al suroeste del casco urbano de Vilamarxant, donde se producen sus desembocaduras en el río Túria, cruzando de esta forma tanto la carretera CV-370 que une Riba-roja de Túria y Vilamarxant, como el trazado propuesto para la línea de metro.   
El barranco de la Monxolina se localiza en el término municipal de Vilamarxant pero cerca del límite municipal, mientras que el barranco de Porxinos se encuentra cerca del casco urbano de Riba-roja del Túria.  
3. Riesgo de inundación  
La parte del trazado más próxima al barranco de Teulada y donde discurre paralelo a la CV-370, está afectado por riesgo de inundación de nivel 1, que es el máximo establecido en el PATRICOVA.  
El cruce sobre el barranco de Teulada, en el PK 3+990, afectado por riesgo de inundación 1, se efectúa mediante un viaducto de aproximadamente 60 metros de longitud, quedando de este modo sus estribos fuera de la zona del cauce del barranco.  
En el cruce del trazado sobre el barranco de Porxinos se produce en una zona de riesgo de inundación 3.  
Según establece la memoria del proyecto básico, garantizan que la ejecución de las obras contempladas en el proyecto no va a suponer ningún tipo de perjuicio para el drenaje de las aguas pluviales de la zona.  
Se deberá cumplir la normativa del PATRICOVA, en relación a infraestructuras lineales, cumpliendo el artículo 26.3, permitiendo el drenaje transversal, para un período de retorno de 500 años. Según establece el proyecto, las obras de drenaje transversal existentes o proyectadas sobre cauces de barrancos, siguiendo el criterio marcado por la Confederación Hidrográfica del Júcar se ha utilizado un periodo de retorno T=500 años.  
4. Vías pecuarias  
El trazado de la línea es atravesado por una vía pecuaria situada dentro del término municipal de Vilamarxant denominada Vereda del Assegador de la Serra.  
El cruce con la vereda del Assegador de la Serra se produce en el PK 1+459,280 y coincide con el preexistente paso a nivel PN-2.  
Para restituir el paso de esta vía pecuaria se construirá un paso inferior, resuelto mediante una sección en marco de hormigón bajo el trazado ferroviario, de dimensiones libres interiores 2 x 2 metros, con acceso directo desde el actual camino.  
Dicho cajón será exclusivamente de uso pecuario y no será accesible para el tráfico rodado que en la actualidad utiliza el camino sobre el que discurre el trazado de la vía pecuaria.  
Las vías pecuarias vienen reguladas en la Ley 3/1995 de 23 de marzo, de Vías Pecuarias. Según informe emitido por el técnico de vías pecuarias, el paso deberá:  
- Contar con una achura no inferior a los 5 metros y una altura no inferior a los 2,5 metros.   
- Ser de una longitud y trazado tal que desde la entrada al paso el ganado pueda ver su salida o, en caso contrario, deberá contar con suficiente iluminación interior, sea de tipo natural o artificial.  
- Que no sea inundable o, en caso contrario, se deben proyectar las pertinentes soluciones técnicas de drenaje.  
- Durante la fase de realización de las obras necesarias, y posteriormente, se deberá garantizar el tránsito ganadero y los usos compatibles y complementarios previstos por la ley.  
5. Patrimonio cultural  
Según establece el EIA, se encuentran diversos elementos pertenecientes al patrimonio cultural, yacimientos arqueológicos y elementos etnológicos. Entre todos los elementos, destacan:  
- Puente de ferrocarril sobre el barranco de Monxolina, en el término municipal de Vilamarxant.  
- Puente de ferrocarril sobre el barranco de Porxinos, en el término municipal de Riba-roja de Túria.  
Ambos se encuentran catalogados en el Inventario General del Patrimonio Cultural Valenciano como bienes de interés etnológico.  
Se debe presentar informe favorable definitivo de la Conselleria de Cultura, conforme a lo dispuesto en el artículo 11 de la Ley de Protección del Patrimonio Cultural Valenciano.  
6. Suelo forestal.  
Prácticamente la traza del proyecto no atraviesa suelo forestal, tan solo al cruzar el barranco de Teulada y de Oms.  
Hay un incendio registrado en 2005 sobre el suelo forestal del río Túria, y que afecta al barranco de Oms.  
7. Carreteras  
En la actualidad se encuentra en ejecución la segunda fase de la variante de la carretera CV-370 a su paso por Riba-roja, que genera una intersección con la plataforma ferroviaria en el tramo objeto del presente proyecto.  
La afección se resolverá mediante la construcción de una sección en cajón que permita el paso del trazado ferroviario bajo la futura carretera. Esta sección soterrada tiene en cuenta la previsión del futuro desdoblamiento de la CV-370.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.  
El terreno por el cual discurre la plataforma se encuentra, en su totalidad, en la margen derecha del río Túria; dicho terreno es en su inicio, ligeramente descendente hasta cruzar el barranco de Porxinos (PK 0+456,264), a continuación mantiene una tónica levemente ascendente hasta la divisoria de aguas entre los barrancos de Porxinos y de la Monxolina (PK 2+574,844); a partir de aquí los terrenos que circundan la plataforma existente presentan un relieve ondulado, con una tónica general descendente hacia el Túria, que se encuentra próximo a la carretera CV-370.  
Desde el cruce con esta (PK 3+298,156) hasta el final, la traza discurre en paralelo al cauce del río Túria, y deberá atravesar los barrancos de Oms y Teulada antes de llegar al punto donde se encuentra prevista la parada, junto al casco urbano de Vilamarxant, sobre suelo urbanizable actualmente destinado al cultivo intensivo de cítricos.  
La plataforma sobre la cual se desarrollará el proyecto dispone de una anchura en coronación que se sitúa, permanentemente, en el entorno de 3,00 m, con mínimo de 2,70 metros.  
Únicamente existen terraplenes de cierta consideración en el acceso a los dos estribos del barranco de Porxinos; los taludes existentes se aproximan, en general, a una inclinación 3H/2V, con alturas máximas entorno a 6 metros; los desmontes se desarrollan en zonas de materiales rocosos o muy cementados, y son de carácter subvertical, con inclinaciones variables que oscilan en torno a 1H/5V, y unas alturas máximas de 8 metros.  
El suelo de la zona de estudio se caracteriza por estar representado por un único tipo de suelo como los Fluvisoles, ambos con amplia representación a lo largo del trazado propuesto.  
En el área de estudio, la vegetación más representativa son los campos de cultivo, lo que determina que la presencia y gran proliferación de especies nitrófilas. El cultivo dominante en el área de estudio es el de cítricos, por lo tanto la vegetación arvense que se desarrolla está determinada por las actividades que se desarrollan en estos campos de cítricos, como el riego constante, el abonado, uso periódico de herbicidas, etc.  
Cabe destacar la existencia de los barrancos de Teulada y el de Oms, los cuales desembocan en el río Túria. En ellos encontramos el típico matorral de las ramblas mediterráneas, llevan ligadas comunidades de ribera. La principal formación vegetal es el Rubo-nerietum oleander poblada básicamente por la adelfa, acompañados por Osyris alba, punica granatum, además de los colonizadores habituales de las riberas mediterráneas.  
Según establece el EIA, ninguna especie vulnerable se localiza en el entorno de actuación ni en sus inmediaciones, dado el carácter antrópico y el elevado grado de degradación del entorno, al tratarse de especies asociadas al río Túria sobre el cual no se produce afección alguna.  
Sobre la plataforma actual, en el tramo en el que esta debe ser aprovechada para implantar el trazado objeto del nuevo proyecto, existen en la actualidad las estructuras siguientes:  
- Un paso inferior, que se sitúa en el PK 0+456,264  
- Seis obras de paso para drenaje.  
El emplazamiento propuesto de las instalaciones auxiliares se encuentra en la superficie ubicada entre la plataforma del metro y la carretera CV-370. Esta superficie, situada entre el PK 0+839,363 y el PK 1+040, no afecta a suelo protegido ni forestal, ni afecta a zona de dominio público hidráulico.  
Referente al paisaje, se ha presentado un estudio de integración paisajística. Según el Reglamento de Paisaje de la Comunitat Valenciana, aprobado por Decreto 120/2006, de 11 de agosto, del Consell, los proyectos de infraestructuras u obras públicas deben ir acompañados de un estudio de integración paisajística.  
La Dirección General de Territorio y Paisaje emite informe favorable de este estudio de integración paisajística, condicionado al cumplimiento de unas consideraciones, relativas al cruce con los barrancos de Oms y Teulada, que son las siguientes:  
- En cuanto al diseño y tratamiento de los cruces de los barrancos de Teulada (PK 3+989) y del Oms (PK 3+836), se deberá estudiar en el proyecto de ejecución una solución que garantice la conexión ecológica y funcional de los cauces, intentando evitar infraestructuras cortas de los pasos elevados y procurando que los estribos queden fuera de los márgenes fluviales para permitir el desarrollo del cordón de ribera.  
Los niveles sonoros máximos que serán permitidos deberán adecuarse tanto en valor como en las franjas horarias de limitación a lo reflejado en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica y a lo establecido en el título III, Regulación del ruido producido por infraestructuras de transporte, del Decreto 104/2.006, de 14 de julio, de Planificación y Gestión en materia de contaminación acústica.  
Del estudio de ruido que forma parte del EIA se deduce la necesidad de implantar pantallas antirruido en los determinados tramos, al rebasarse, por un escaso margen, los niveles máximos establecidos en la Ley 37/2003, del Ruido.  
De los resultados de los cálculos del estudio de ruido permite establecer que:  
- El nivel sonoro continuo equivalente 55 dB (A) establecido en la actual legislación como límite para zonas residenciales durante el período diurno se alcanza a 3 metros de la vía.  
- El nivel sonoro continuo equivalente 45 dB (A) establecido en la actual legislación como límite para zonas residenciales durante el período nocturno se alcanza entre 4 y 45 metros del eje de la vía.  
- A lo largo del trazado de la vía estudiado existen viviendas y/o áreas donde se superan los niveles máximos establecidos.  
- En estos puntos es necesario instalar barreras acústicas a fin de conseguir que los niveles sonoros generados por el futuro tráfico sean inferiores a los valores límite.  
El Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico emite un primer informe sobre el estudio de ruido, en el que concluye que se debe completar:  
- «...Plan de comprobación, a su puesta en uso, del cumplimiento de objetivos de calidad en las zonas colindantes, según los valores reales de tráfico: número de trenes, características de la vía, medidas correctoras ejecutadas, etc.  
- Plan de mantenimiento de las medidas correctoras, especificando quien será el responsable de dicho mantenimiento».  
Como respuesta a este requerimiento, remiten documentación adicional. Una vez revisada esta documentación, el Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico emite informe, concluyendo que es suficiente, siempre y cuando se cumplan los objetivos de calidad establecidos en el anexo II de la Ley 7/2002 en las áreas residenciales próximas a la nueva infraestructura.  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes.  
Bajo este epígrafe se pretende hacer hincapié en los efectos generados por la actuación que, de entre los estudiados en el EIA, presentan mayor relevancia:  
Impacto sobre la hidrología y la hidrogeología: tendrán lugar actividades que producen una disminución de la calidad de las aguas: aumento de los sólidos en suspensión, depósito de materiales sólidos en los cauces y la disminución de la calidad directa de las aguas por vertidos accidentales.  
Impacto sobre la calidad del aire: se producirá impacto por emisiones atmosféricas y por emisiones acústicas.  
Impacto sobre los riesgos ambientales: se podrán incrementar otra serie de riesgos ambientales en el área de localización y su entorno: riesgo de erosión, deslizamiento y desprendimiento, vulnerabilidad a la contaminación de los acuíferos, inundación y riesgo de incendios.  
Impacto sobre los espacios naturales y otras afecciones legales: se ha estimado compatible el impacto sobre el parque natural del Túria y sobre la vía pecuaria, el Assagador de la Serra.  
Existen próximos al área de estudio algunos elementos del patrimonio arqueológico y cultural. Se realizará un estudio detallado para la restauración de los puentes de ferrocarril sobre los barrancos de Monxolina y Porxinos.  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el programa de vigilancia ambiental.  
Las medidas correctoras las agrupa en medidas de carácter general y de carácter particular. Las de carácter general son:  
- Movimiento de tierras: los materiales de relleno se obtendrán de canteras legalmente autorizadas.  
- Puntos de recogida controlada de residuos de obra: se establecerán diversos puntos de recogida controlada de residuos. Los materiales inertes deberán ser depositados en vertederos de residuos inertes legales.  
- Realización de riegos periódicos para minimizar la emisión de polvo en las zonas de movimientos de maquinaria.  
- Puesta en marcha de una instalación para la limpieza de bajos de maquinaria.  
- Cubrimiento de camiones de transportes de áridos mediante entoldado.  
- Revisión periódica de las emisiones gaseosas de vehículos y maquinaria.  
- Revisión de tolvas de transporte mediante gomas y otros materiales fonoabsorbentes: para minimizar el efecto del ruido será necesario la elección de equipos que sean poco ruidosos, y que cumplan las especificaciones que marca la normativa en cuanto a emisiones acústicas.  
- Realización de medidas para el control de ruido y las vibraciones durante la fase de construcción.  
- Adecuada ubicación de las instalaciones auxiliares, del parque de maquinaria y de las zonas de acopio, procediendo posteriormente al desmantelamiento y la restauración de la totalidad de la zona ocupada  
- Impermeabilización de los parques de maquinaria.  
- Colocación de jalonamiento o vallado temporal de protección, tanto en el perímetro de las obras como en las instalaciones auxiliares y en ocupaciones temporales.  
- Aplicación de un grupo de medidas generales para el caso de apertura de canteras, préstamos y/o puntos de vertedero.  
- Utilización del trazado de caminos preexistentes como zona de paso.  
- Reposición de caminos.  
- Puesta en marcha y desarrollo durante la fase de construcción del programa de seguridad y salud en el trabajo.  
- Prospección y posterior seguimiento arqueológico y paleontológico.  
Las medidas correctoras de carácter particular son las siguientes:  
- Vías pecuarias: el proyecto prevé la reposición de los tráficos propios de la vía pecuaria mediante la construcción de un paso inferior.  
- Respetar las áreas de afección de cauces de barrancos y ramblas: se respetarán las zonas de servidumbre de uso público y zonas de policía de los cauces. El proyecto prevé el mantenimiento de los puentes actuales en los tramos en los cuales la plataforma es preexistente (barrancos de Porxinos y de la Monxolina), tras haberse comprobado que la capacidad de desagüe es suficiente. Asimismo, se prevé la ejecución de sendos viaductos para salvar los barrancos de Oms y Teulada, ambos en el tramo en el cual la plataforma es de nuevo trazado.  
- Protección frente al impacto acústico y las vibraciones procedentes de la actuación objeto del proyecto: existen seis tramos en los cuales se rebasan los valores máximos de los niveles equivalentes nocturnos (45 dB). Para estos seis tramos se adopta la medida correctora de instalar pantallas acústicas, aunque la ubicación y dimensiones de estas pantallas deberán ser confirmadas en fase de proyecto de construcción.  
- Adecuación de las canalizaciones para el paso de las aguas: con una red de drenaje completa, tanto para drenaje transversal como longitudinal.  
- Restauración de taludes de desmonte y terraplén: en las superficies de terraplén de la plataforma de nueva planta se prevé la revegetación de la totalidad de las superficies, y en las superficies de desmonte también.  
- Protección de especies vegetales de interés: trasplante de especies de interés: olivos, pinos, algarrobos, y otras especies interesantes, que permita su reutilización en otras zonas.  
- Instalación de barreras de paja en puntos cercanos a los cauces: que garantiza la reducción de la posible afección por vertidos accidentales. Se realizará en los entornos de los barrancos de Porxinos, Monxolina, Teulada y Oms, así como en el caso del propio Túria.  
- Rehabilitación de las obras de fábrica sobre los barrancos de Porxinos y Monxolina, inscritas en la relación de Inventario General del Patrimonio Cultural Valenciano.  
- Implantación de mantas elastoméricas: en el tramo en el cual la plataforma ferroviaria estará delimitada por estructura de hormigón (zona de trinchera y sección en cajón bajo variante de Riba-roja comprendida entre los PK 0+521 y 1+888, se dotará a la superestructura de manta elastomérica.  
- Adecuación de zonas mediante plantaciones arbóreas: con objeto de propiciar la integración paisajística en el tramo que discurre paralelo al parque natural del Túria, entre el PK 3+320 y 3+800, en el ámbito que se extiende entre la carretera y la propia vía férrea.   
En el presupuesto del proyecto sí se incorpora un presupuesto de las medidas correctoras.  
En cuanto al programa de vigilancia ambiental tiene como objetivos determinar las operaciones de vigilancia, localizar los diferentes impactos, seleccionar indicadores, diseñar un sistema de recogida de datos y comprobar el cumplimiento de las medidas preventivas y correctoras.  
El programa de vigilancia ambiental establece el objetivo, el indicador de realización, el valor umbral, la fase aplicación/frecuencia de control y las medidas correctoras a aplicar.   
Consideraciones jurídicas  
1 El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
2 En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3 El artículo 16.2.m) del Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente declaración de impacto ambiental  
  
Primero  
Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Proyecto de Prolongación línea 5 del Metro, tramo Riba-roja de Túria-Vilamarxant (Valencia), cuyo promotor es la Conselleria d'Infraestructures i Transports, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada, y con los condicionantes que se recogen en el punto Segundo.  
  
Segundo  
Se supedita la ejecución del proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Se debe aportar Informe emitido por la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte sobre la conformidad del Proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
Si durante la ejecución de las obras, se hallase presencia de restos arqueológicos, el hecho se pondrá en conocimiento de la Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, de forma inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
2. Para que sea compatible el proyecto con el PORN del Túria, se deberán cumplir, todos y cada uno, de los siguientes condicionantes establecidos en el informe del Área de Espacios Naturales de la Dirección General del Territorio y Paisaje:  
Que en la ejecución de las obras en los barrancos de Oms y de Teulada se tendrá especial cuidado para evitar el vertido de residuos a los lechos de los barrancos, así como la restauración de los vertidos que hayan sido efectuados.  
Que los viaductos a construir para salvar los barrancos de Oms y de Teulada no afectarán a su cauce, por tal motivo ha de alargarse el viaducto que atraviesa el barranco de Teulada para que el estribo descanse fuera del lecho. (Esta prolongación es igualmente necesaria con el fin de no afectar a suelo forestal incendiado)  
Restauración mediante especies riparias en el tramo comprendido entre la plataforma de la vía del tren que cruza la carretera CV-370 y el final del viaducto del barranco de Teulada, pero al norte de esta plataforma, es decir, entre el río Túria y la vía del tren, y no como en el EIA que se propone la restauración entre la mencionada vía del tren y la carretera CV-370.  
Ampliar las barreras de retención de sedimentos, al menos, en todo el tramo comprendido desde el punto donde la plataforma de la vía del tren cruza la carretera CV-370 y el viaducto del barranco de Teulada.  
Que los trabajos susceptibles de provocar riesgos de incendio se ajustarán al Decreto 7/2004, de 23 de enero, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realizan en terrenos forestales y sus alrededores.»   
3. Tal y como se establece en el artículo 26 de la normativa del PATRICOVA, en las zonas afectadas por riesgo de inundación, deben adecuarse las infraestructuras de forma que no obstaculicen el flujo natural de las aguas ni provoquen un aumento significativo del riesgo de inundación en los terrenos colindantes.  
4. Se deben cumplir los condicionantes establecidos en el informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar (CHJ):  
- «La capacidad de desagüe de las obras de fábrica será suficiente para permitir el paso del caudal de avenida de cálculo, sin que se produzca sobreelevación, aguas arriba, de la lámina de agua.  
- Las embocaduras de las obras de fábrica, aguas abajo, deberán estar convenientemente protegidas y con los disipadores de energía adecuados, tendentes a evitar erosiones al restituir el agua a su cauce natural.  
- Independientemente de los caudales de cálculo, deberán dimensionarse las obras con los gálibos mínimos que garanticen el paso de los caudales sólidos previsibles, evitándose así la acumulación de materiales de gran tamaño en la estructura de desagüe.  
- Deberán reponerse la servidumbre de paso del agua de tal modo que se cumpla el art. 47.1 del texto refundido de la Ley de Aguas aprobado por RDL 1/2001 de 20 de julio, es decir, sin modificar las servidumbres naturales actualmente existentes, garantizándose además, la inexistencia de riego de encharcamiento o inundación en las zonas próximas al trazado de la vía. En cualquier caso, deberá este Organismo de cuenca, autorizar cualquier modificación.  
- Se garantizará en todo momento el drenaje superficial de las aguas hacia los cauces, manteniendo las márgenes limpias.  
- Se deberá reducir en lo posible la plataforma de trabajo de la maquinaria y de los accesos, afectando únicamente al terreno estrictamente necesario.  
- Con respecto a los rellenos y vertidos, se garantizará la no afección a los cursos de agua superficiales y subterráneos, por vertidos contaminantes que puedan realizarse durante la fase de construcción, así como una vez finalizadas las obras.  
- Se garantizará la no afección a las formaciones vegetales de la ribera.  
- En cuanto a la hidrología, a los efectos de considerar los posibles impactos sobre las aguas subterráneas se estudiarán:  
- Localización de acuíferos, zona de recarga y surgencia.  
- Calidad de las aguas e inventario de vertidos.  
- Evolución estacional de los niveles freáticos y determinación de los flujos subterráneos.»   
5. Se deberá obtener autorización administrativa previa de la CHJ para la ejecución de las obras o trabajos en dominio público hidráulico o zona de policía de cauces de los barrancos.  
6. Queda prohibido el vertido de cualquier tipo de material o sustancia a las aguas, en especial cemento, hormigón o hidrocarburos.  
7. El paso inferior, que soluciona el cruce de la línea con la vía pecuaria Vereda Azagador de la Sierra, deberá ser de una anchura no inferior a los 5 metros y una altura no inferior a los 2,5 metros.  
Además, deberá ser de una longitud y trazado tal que desde la entrada al paso el ganado pueda ver su salida o, en caso contrario, deberá contar con suficiente iluminación interior, sea de tipo natural o artificial. Asimismo, deberá preverse que no sea inundable o, en caso contrario, proyectar las pertinentes soluciones técnicas de drenaje.  
En todo caso, durante la realización de las obras necesarias, y con posterioridad a las mismas, se deberá garantizar el tránsito ganadero y los usos compatibles y complementarios previstos por la ley.  
8. Se deberá cumplir lo dispuesto en el estudio de integración paisajística (de 02.07/09) y la documentación complementaria de este.  
Según el informe sobre el estudio de integración paisajística, elaborado por el Servicio de Apoyo Técnico, se deberá incluir en el proyecto de ejecución, las siguientes consideraciones relativas al cruce con los barrancos de Oms y Teulada:  
- En cuanto al diseño y tratamiento de los cruces de los barrancos de Teulada (PK 3+989) y del Oms (PK 3+836), se deberá estudiar en el proyecto de ejecución una solución que garantice la conexión ecológica y funcional de los cauces, intentando evitar infraestructuras cortas de los pasos elevados y procurando que los estribos queden fuera de los márgenes fluviales para permitir el desarrollo del cordón de ribera.  
9. Se deberá cumplir todo lo dispuesto en el estudio acústico y la documentación adicional de este.  
Una vez ejecutada la obra, se deben cumplir los objetivos de calidad establecidos en el anexo II de la Ley 7/2002 en las áreas residenciales próximas a la nueva infraestructura.  
10. Los materiales de relleno y las zahorras que fuesen necesarias para la ejecución del proyecto, se obtendrán de préstamos y canteras existentes y legalmente autorizadas. En el caso de nuevas aperturas se someterán estas, con carácter previo a su utilización, al procedimiento de declaración de impacto ambiental.  
Del mismo modo, el lugar que se elija como vertedero o escombrera, de no tratarse de un vertedero de residuos debidamente identificado y legalizado, se deberá someter, antes de su utilización, al procedimiento de estimación de impacto ambiental.  
11. Los cambios de aceite, filtros o cualquier otro residuo procedente del mantenimiento de la maquinaria y vehículos, deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor autorizado de residuos tóxicos y peligrosos. El mantenimiento de la maquinaria se realizará en emplazamientos adecuados con medios para evitar vertidos accidentales, es necesario definir y presupuestar los mismos. Por ello, en caso de que el parque de maquinaria se localice en un área no acondicionada al efecto, esta deberá ir provista de una solera impermeable terminada con pendientes que dirijan posibles vertidos a canalizaciones que los conduzcan a arquetas ciegas suficientemente dimensionadas, todo lo cual deberá ser descrito y presupuestado en el proyecto de construcción.  
12. Las áreas adyacentes a la obra que hayan sido ocupadas y degradadas durante la ejecución de la obra, se deberán restaura e integrar paisajísticamente.  
13. De acuerdo con el estudio de impacto ambiental, se recuperará la capa superior de suelo vegetal que pueda estar afectada por la obra para su posterior reutilización en los procesos de restauración. Los suelos fértiles así obtenidos se acopiarán a lo largo de la traza en montones, cuya altura deberá definirse precisamente en el pliego de prescripciones técnicas particulares del proyecto de construcción, de forma tal que se garantice el mantenimiento de sus propiedades.  
14. La dirección de obra exigirá el cumplimiento de las medidas protectoras y correctoras contenidas en el estudio de impacto ambiental, haciendo especial hincapié en la protección de los cauces, del sistema hidrológico y de la calidad de las aguas, y de las medidas de integración del estudio de integración paisajística, así como de los condicionantes de la presente declaración de impacto ambiental.  
15. Los diversos documentos del proyecto de construcción (memoria, planos, pliego de prescripciones técnicas y presupuesto) incorporarán todos los aspectos concernientes a las medidas protectoras y correctoras incluidas en el estudio de impacto ambiental, así como los derivados de los presentes condicionantes, todo ello con el grado de detalle necesario para su contratación y ejecución conjunta con el resto de las obras. Así, el presupuesto del proyecto de construcción incorporará, preferentemente en una única partida, todas las unidades de obra que se refieran a las medidas correctoras a emprender.  
También se valorarán y proveerán presupuestariamente todos los gastos derivados del programa de vigilancia ambiental; así como el gasto de las labores de mantenimiento de las plantaciones realizadas.  
  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
  
  
Valencia, 30 de julio de 2009.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.»  
  
Valencia, 23 de noviembre de 2012.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML