Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9100, del 04-06-2021 (2021/6058)

RESOLUCIÓ de 26 de maig de 2021, de la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 98/17-AIA Tuéjar.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9100

Data del DOGV
:   04-06-2021

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2021/6058

CVE


Data del document
:   26-05-2021

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Tuéjar](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 26 de maig de 2021, de la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 98/17-AIA Tuéjar. [2021/6058]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 98/17-AIA Tuéjar.  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 98-2017-AIA.  
Títol: canvi productiu i ampliació d'explotació avícola.  
Promotor: Huevos Alto Turia, SA.  
Òrgan substantiu: Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació.  
Localització: parcel·les 482, 484, 490, 630, 530 i ampliació en les parcel·les 491, 492, 646 del polígon 10 de Tuéjar (València).  
  
Antecedents  
- En data 17 de maig de 1994, el director general de Qualitat Ambiental va dictar una declaració d'impacte ambiental (DIA) favorable en l'àmbit de l'expedient 254/93-AIA, per a una activitat avícola d'engreixament amb capacitat per a 68.000 animals localitzada al terme municipal de Tuéjar (València), promogut per Huevos Alto Turia, SA.  
- En data 21 de maig de 2003, la directora general de Planificació i Gestió del Medi va dictar una declaració d'impacte ambiental favorable en l'àmbit de l'expedient 259/01-AIA per a una activitat avícola d'engreixament amb capacitat per a 60.000 animals, localitzada en el polígon 10, parcel·les 483, 487, 488, 489, 619, 621, 630, 631 i part de les parcel·les 490 i 493, del terme municipal de Tuéjar (València), promogut per Huevos Alto Turia, SA.  
És a dir, l'explotació avaluada comptava amb una capacitat de 128.000 pollastres d'engreixament.  
- El 19 de novembre de 2010 es rep en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental una consulta sobre modificació no substancial de l'autorització ambiental que consistia en una explotació avícola amb capacitat de 150.000 gallines ponedores (tres naus de ponedores en gàbies i cinc naus de ponedores en sol) i una nau amb capacitat per a 45.000 polletes de recria.  
La proposta realitzada per a la modificació no substancial tenia com a objectiu adaptar l'explotació a les exigències legals de benestar animal. Per a això era necessari construir una nova nau amb capacitat per a 38.000 gallines ponedores, a situar en les parcel·les 491, 492 i 646, de nova adquisició.  
L'adaptació a la nova normativa de benestar animal suposaria la reducció del nombre de gallines allotjades per gàbia, passant en l'explotació de 150.000 a 105.000. Es considera, per tant, que la capacitat efectiva de l'explotació seria de 143.000 gallines.  
Mitjançant un informe de 3 de febrer de 2011 el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental va considerar que «la modificació proposada implica l'emissió d'una declaració d'impacte ambiental en la qual es contemple l'avaluació d'impacte ambiental del total de l'explotació avícola». Aquesta modificació no va arribar a ser tramitada.  
- El 28 de juliol de 2017 té entrada en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental documentació a l'efecte de l'inici de la tramitació del procediment d'avaluació d'impacte ambiental de la modificació de l'explotació de Huevos Alto Turia, SL, segons es descriu a continuació.  
  
  
Descripció del projecte  
Actualment l'explotació de Huevos Alto Turia està formada per 8 naus amb capacitat de 150.000 places amb la següent distribució:  
- 2 naus de ponedores en gàbies, cadascuna de 600 m², amb capacitat per a 18.000 gallines/nau.  
- Nau de ponedores en gàbies de 665 m² amb capacitat per a 18.000 places.  
- Nau de ponedores en sol de 1.500 m² amb capacitat per a 18.000 places.  
- 2 naus per a ponedores en sol, cadascuna de 1768 m², amb capacitat per a 19.000 gallines/nau.  
- 2 naus per a ponedores en sol, cadascuna de 1.980 m², amb capacitat per a 20.000 gallines/nau.  
L'objecte del projecte és modificar parcialment la modalitat productiva i ampliar l'explotació. L'explotació resultant serà de 94.000 gallines de posta i 165.900 pollastres d'engreixament.  
Per a això es construirà una nova nau de 1.350 m² que ocuparà part de les parcel·les 491, 492, 646 del polígon 10. Aquesta nau tindrà capacitat per a 40.000 gallines ponedores.  
La distribució prevista és la següent:  
- 2 naus de ponedores en gàbia, cadascuna de 600 m², amb capacitat per a 1.800 gallines/nau.  
- 1 nau de ponedores en gàbia, cadascuna de 665 m², amb capacitat per a 18.000 gallines/nau.  
- 1 nau per a pollastres d'engreixament de 1.500 m², amb capacitat per a 27.900 animals.  
- 2 naus per a pollastres d'engreixament, cadascuna de 1.768 m², amb capacitat per a 33.000 pollastres/nau.  
- 2 naus de pollastres d'engreixament, cadascuna de 1.980 m², amb capacitat per a 36.000 pollastres/nau.  
- 1 nau (nova construcció) de 1.350 m² amb capacitat per a 40.000 gallines de posta en sol.  
El projecte descriu l'activitat productiva de l'explotació de la següent manera (síntesi):  
- Engreixament de pollastres: es destinaran 4 naus per a l'engreixament dels pollastres. El cicle s'inicia amb la recepció dels pollets d'1 dia d'edat. Els pollets disposaran d'aliment (pinsos compostos) i beguda distribuïda uniformement al llarg de tota la nau. El període d'engreixament és de 50 dies aproximadament. La criança es realitza sobre jaç (encenall o palla) que es mantindrà en tot moment amb la humitat idònia (aproximadament del 60 %). L'excés d'humitat en el jaç es combatrà mitjançant la renovació i el caldejament de l'aire amb els equips de calefacció i ventilació.  
El cicle finalitza quan els animals arriben a 2,100 kg. Després de la finalització del cicle d'engreixament es procedeix a la retirada i venda del fem produït en el mateix dia de l'eixida dels pollastres, així com a la neteja i desinfecció dels equips, sol i paraments de la nau.  
  
S'efectua un buit sanitari després de la criança, d'una duració d'uns deu dies, amb la qual cosa el nombre de criances que s'aconsegueixen a l'any és de 5,5 a 6.  
- Ponedores: es disposarà de 3 naus de ponedores en gàbies i 1 nau de ponedores en sol. El cicle de producció comença quan les polletes són traslladades al galliner. Els animals passen per un període d'adaptació abans de començar la posta.  
El maneig es realitzarà per lots, i es practicarà la tècnica all in-all out (tot dins-tot fora) per a realitzar buits sanitaris.  
En el conjunt de l'explotació es consumiran:  
- Aigua beguda: 26.249 m³/any.  
- Aigua de neteja: 146,53 m³/any.  
- Pinso: 1.300 tm/any.  
- Electricitat: 233,91 kw/dia.  
- Gas propà (pollastres): 82.950 kg/any.  
- Encenall/llit: 331,80 t/any.  
A més de l'aigua de beguda i neteja s'emprarà aigua com a part del circuit de refrigeració a l'estiu (panells de refredament que permeten el reciclatge de l'aigua o sistemes de nebulització a alta pressió).  
L'activitat no genera efluents líquids. Les naus es netegen generalment en sec per la qual cosa la quantitat de l'aigua utilitzada en neteja no provoca consums elevats.  
Les aigües negres procedents del lavabo-vestuari s'emmagatzemen en una fossa sèptica estanca i impermeable des d'on són retirades per un gestor autoritzat.  
Els subproductes que es produiran en l'explotació seran els fems (3.895,5 t/any amb un 40 % de matèria seca), que queden en la mateixa nau fins a la seua retirada per un gestor i es disposarà a més d'un femer que no serà necessari ampliar-lo atesa la seua capacitat, i els cadàvers dels animals que s'emmagatzemen en un contenidor hermètic fins a la seua retirada per una empresa gestora.  
S'adjunta a la documentació tècnica una còpia dels contractes de retirada de cadàvers i fem.  
  
Tramitació administrativa  
El 28 de juliol de 2017 el Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació remet documentació del projecte objecte del procediment i sol·licita la declaració d'impacte ambiental.  
El 15 d'octubre de 2017 el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental sol·licita l'esmena del tràmit d'informació pública (consulta als organismes afectats per la realització del projecte), i justificació de disponibilitat d'aigua.  
El 2 de maig de 2018 l'òrgan substantiu remet documentació en la qual es constata que l'Ajuntament de Tuéjar, com a subministrador de cabals, no disposa d'efectius per a fer front a l'augment de la demanda sol·licitada.  
En data de 23 de maig de 2018 el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental comunica a l'òrgan substantiu que per a prosseguir amb l'expedient es requereix un informe favorable de l'oficina de planificació hidrològica respecte a la modificació de la concessió sol·licitada per l'Ajuntament de Tuéjar.  
El 10 de juliol de 2020 es rep en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental l'informe indicat i es considera que es disposen de suficients elements de judici per a resoldre.  
  
Informació pública i informes  
La informació pública va ser realitzada mitjançant una publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de 16 de març de 2017, i una exposició a l'Ajuntament de Tuéjar en les mateixes dates.  
  
Durant el període d'informació pública es van rebre els següents informes:  
- Resolució de 7 de desembre de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental (valoració preliminar de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000) de la qual s'extrau el següent:  
«Tant les naus originals com l'ampliació està dins de la Xarxa Natura 2000, concretament en la ZEPA Alto Turia i Sierra del Negrete».  
  
«Quant a espècies considerades com a prioritàries en el banc de dades de biodiversitat de la Comunitat Valenciana (?) s'informa que les parcel·les en les quals es construirà l'ampliació (...) no s'ha reportat la presència d'espècies d'aquest tipus en aquesta quadrícula. No obstant això, l'explotació completa (...) comprén dues quadrícules: la quadrícula 1 x 1: 30SXK6604 i la 30SXK6704. En aquesta última quadrícula s'ha reportat la presència de dues espècies prioritàries: la llúdria (Lutra lutra) inclosa en el catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçada com a «vulnerable» i la madrija (Parachondrostoma turiense), inclosa en el mateix catàleg com a «protegida». En estar totes dues espècies lligades als cursos fluvials que habiten, poden veure's afectades per la contaminació d'aquests, per la qual cosa el projecte ha d'observar les mesures necessàries perquè l'augment de cens de l'explotació aviària no derive en un augment de la contaminació del curs fluvial que, al punt més pròxim, dista de la nau de l'explotació més pròxima 135 metres.  
  
Pel que fa als hàbitats d'interés comunitari, consultat el visor cartogràfic de la Generalitat a escala 1.50.000 i 1.10.000 no n'hi ha cap afectat».  
La valoració preliminar conclou que el projecte no tindrà efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000 i no serà necessari sotmetre el projecte a avaluació detallada sobre la xarxa.  
- Informe de 16 d'octubre de 2017, de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en el qual s'indica que l'explotació haurà de complir la normativa sectorial en el tractament dels fems, haurà de constar en l'expedient un certificat d'impermeabilitat del depòsit d'aigües residuals juntament amb les factures que acrediten la seua retirada. El promotor haurà de portar un adequat manteniment i vigilància de la fossa sèptica assegurant-ne l'estanquitat i impermeabilitat al llarg del temps.  
Es recorda la prohibició d'efectuar abocaments directes o indirectes d'aigües, incloses les aigües pluvials que hagen pogut quedar contaminades, i productes residuals susceptibles de contaminar les aigües continentals o qualsevol altre element del domini públic hidràulic.  
Insta l'informe que es mantinguen les instal·lacions netes, lliures de residus com greixos i olis i apilaments a la intempèrie que puguen contaminar les aigües pluvials que hauran de ser recollides i eliminades de manera que no queden contaminades.  
Finalment, recorda que qualsevol instal·lació o activitat en zona de policia haurà de comptar amb la preceptiva autorització de l'òrgan de conca.  
- Informe de l'EPSAR de 2 d'octubre de 2017: el promotor haurà de presentar una declaració de producció d'aigües residuals. Les aigües residuals són dirigides a la depuradora de Tuéjar mitjançant un camió cuba que dispose d'autorització d'abocament.  
- Informe de 13 de juny de 2017, de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, en sentit favorable atés que l'ampliació de l'explotació se situa en un sol ja antropitzat i el projecte no afecta el patrimoni cultural en cap de les seues manifestacions.  
L'expedient conté:  
- Informe de compatibilitat urbanística de l'Ajuntament de Tuéjar de 21 de febrer de 2017 en sentit favorable.  
- Informe de 5 d'octubre de 2017 en matèria del sol no urbanitzable favorable des del punt de vista agropecuari.  
- Informe de 4 d'abril de 2018, de l'Ajuntament de Tuéjar en el qual s'indica que després de fer un balanç d'aigües, es considera necessari ampliar la concessió d'aigües per a ús humà i ramader.  
- Informe de 16 de maig de 2019, de l'oficina de planificació hidrològica sobre la modificació de les característiques de la concessió d'aigua amb destinació a ús humà i ramader on s'exposa que aquesta modificació és compatible amb el Pla hidrològic de la demarcació del Xúquer. Especifica que la massa d'aigua Las Serranías està en bon estat però insta l'Ajuntament que comprove els usos actuals.  
- Informe favorable de 23 d'abril de 2020, de l'Ajuntament de Tuéjar, per a l'ampliació del subministrament d'aigua a l'explotació avícola sol·licitada per l'interessat de 13.933 m³/any, disposant d'una quantitat de 26.353 m³/any inclosa la que ja s'utilitza en aquests moments per la qual cosa existeix suficient aigua una vegada estiga en marxa la nova captació i queda condicionada la suficiència d'aigua a la posada en marxa d'aquesta.  
  
Consideracions ambientals  
1. Identificació i valoració d'impactes. Mesures preventives i correctores.  
Fase de construcció: les accions del projecte susceptibles de generar impactes ambientals es produiran durant el desbrossament i l'aclarida del terreny, realització d'excavacions i ocupació del terreny per la nau, instal·lacions i equips.  
S'ha tingut en compte en l'ampliació de l'explotació la compatibilitat urbanística dels terrenys i l'elecció dels terrenys de manera que no es produïsquen elevats moviments de terra. El terreny és pràcticament pla per la qual cosa no serà necessari modificar la seua topografia actual.  
  
La terra sobrant s'utilitzarà en la conformació d'un talús perimetral on es construirà la tanca.  
En aquesta fase es generaran residus de materials de construcció que seran retirats a l'abocador municipal.  
Com a mesures correctores en fase d'obres es proposen: respecte de la vegetació que tinga interés paisatgístic i integració de la nova nau utilitzant en els acabats colors similars als de l'entorn.  
Fase de funcionament: els impactes més rellevants seran deguts a la producció d'olors (animals i retirada del fem), sorolls ocasionats pel trànsit rodat que produïsquen contaminació atmosfèrica i molèsties en l'àmbit social. Existirà risc de contaminació de les aigües per l'emmagatzematge de productes.  
Per a evitar contaminació d'aigües i sol el femer tindrà solera impermeable amb basseta de recollida de lixiviats. Per a evitar excés d'emissió de gasos a l'atmosfera i evitar mescla amb pluvials, es cobrirà el fem amb una coberta flexible.  
Per a evitar excés en el consum d'aigua s'utilitzarà aigua a pressió en la neteja de les naus i es durà a terme un control dels consums.  
  
Amb la finalitat de minimitzar l'ús de l'energia s'empraran lluminàries de baix consum, i es disposarà de sistemes automàtics de regulació de la temperatura en les naus.  
Els residus perillosos que es produïsquen quedaran emmagatzemats en nau ensostrada i en recipients adequats i etiquetatges fins a la seua retirada.  
Els residus i subproductes generats en la granja (envasos, cadàvers d'animals, fems) seran retirats pels respectius gestors.  
  
Els fems poden contaminar sols i aigües a causa d'un excés de càrrega contaminant (nitrogen i fòsfor). Per a disminuir la presència d'N i P en els fems s'utilitzaran pinsos adaptats a les necessitats dels animals.  
  
En l'explotació es produiran emissions a l'atmosfera: amoníac, metà, òxid nitrós, diòxid de carboni, olors i pols.  
L'amoníac és el principal component emés que provoca en el medi eutrofització i acidificació. La temperatura i ventilació de les naus i la dieta influeixen en les emissions pel que les mesures preventives seran, a més de l'anteriorment indicada, intervindre en la correcta ventilació de les naus, en el control de la temperatura i en les condicions d'humitat dels jaços.  
Quant a les olors, el femer existent es va construir en direcció contrària als vents dominants per a impedir la dispersió d'olors. Com a mesura complementària es procedirà a plantar una barrera natural al voltant d'aquest i es procedirà a cobrir el fem amb una coberta flexible. No obstant això, la pràctica habitual serà la retirada directa del fem des de les naus.  
Quant als sorolls els més importants es produiran en les càrregues i descàrregues de pinsos i animals. La distància a la població al costat de la barrera que formen els cultius no fa preveure la generació d'impactes sobre la població. En tot cas, el tràfec dels animals es realitzarà de nit, en les hores en què estan més calmats.  
2. Programa de vigilància ambiental.  
Els objectius del programa de vigilància ambiental són detectar les desviacions ocorregudes sobre les previsions establides en l'estudi d'impacte ambiental que puguen generar efectes negatius sobre el medi ambient i siguen objecte de les correccions pertinents. Els controls seran els següents:  
Fase de construcció:  
- Control de residus generats (sacs, papers, plàstics, etc.) durant la construcció, recollint-los en bosses abans de portar-los a l'abocador municipal.  
- Control d'abocaments de maquinària utilitzada, amb prohibició d'olis, filtres, etc., que s'haurà de realitzar en un taller autoritzat.  
Fase de funcionament:  
- Seguiment de la qualitat de les aigües: es realitzaran anàlisis in situ mitjançant kits de control de la qualitat bacteriològica (colis), i la dosi de clor aportada. Es realitzarà un control setmanal, que s'anotarà en el llibre de control dedicat a aquest efecte.  
Cada quadrimestre es realitzarà una anàlisi en un laboratori homologat per a control de nitrats, que s'anotarà en l'esmentat llibre.  
Es considera suficient control el registre i emplenament de la documentació referent al llibre d'explotació i seguiment informatitzat del maneig de la granja. En aquests llibres, o en un document a part, es podrà portar una relació dels consums d'aigua en l'explotació.  
- Enjardinament. Barrera vegetal. Control que es realitzen les pràctiques agrícoles corresponents per a la seua perfecta conservació i que garantisquen la integració amb la granja. Es realitzarà una inspecció visual mensualment, amb reposició de plantes malaltes així com revisió de degotadors del sistema de reg que estiguen obstruïts.  
Als 2/3 anys de la plantació cal realitzar poda de la tija terminal, afavorint el creixement lateral.  
- Femer: revisió de la impermeabilitat i recollida de lixiviats, cada fi de criança (dos mesos de mitjana) i comprovació del resultat per a detectar possibles fugues.  
  
Consideracions de l'òrgan ambiental  
- En primer lloc ha d'indicar-se que segons antecedents que consten en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental s'ha valorat únicament una explotació de 128.000 pollastres d'engreixament. Per tant, es produirà un increment de 37.900 animals d'engreixament i 94.000 gallines de posta.  
Amb la finalitat de valorar els efectes acumulatius, els punts d'aquest apartat es referiran al conjunt de l'explotació. S'assenyalen els següents:  
- L'explotació té una de les seues vies d'accés a través de la via pecuària Sendera de Talayuelas de 20 m d'ample. Amb la finalitat de protegir el domini públic, abans de l'autorització substantiva haurà de justificar-se que ni les edificacions existents ni la tanca de la granja envaeixen l'ample de la via i es considerarà el seu eix teòric com l'eix del camí.  
No obstant això, l'amplària i traçat legal d'aquesta es delimitarà en l'acte de delimitació i fitació.  
- L'explotació es troba en l'àmbit de l'espai natural protegit Xarxa Natura 2000 ZEPA Alto Turia i Sierra del Negrete. Per Decret 116/2017 (DOGV 07.09.2017) es va aprovar la seua norma de gestió i es va complir, si és el cas, amb la necessitat d'avaluar que estableix la norma de gestió per a alguns dels projectes i activitats inclosos en el seu àmbit.  
  
- La granja no se situa en zona vulnerable a la contaminació per nitrats, no presenta risc d'inundabilitat ni, en principi, afecten les seues construccions zona de policia de llit. L'ampliació ocuparà sol agrícola per la qual cosa no afectarà hàbitats d'interés.  
- Part de la parcel·la 630 és forestal segons PATFOR. Aquesta part de la parcel·la haurà de romandre en el seu ús forestal i formarà part de la superfície que ha de quedar lliure d'edificació en compliment de l'article 197a) de la Llei 5/2014 d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge en el qual s'estableix que el 50 % de la parcel·la haurà de quedar lliure d'edificació en el seu ús agrari o forestal.  
- Aigua: la disponibilitat d'aigua és una condició indispensable per a atorgar l'autorització substantiva i aquesta està supeditada al fet que l'Ajuntament de Tuéjar, per a garantir la sostenibilitat en el subministrament de cabals, obtinga de l'organisme de conca una ampliació de la concessió per la qual cosa l'autorització substantiva no podrà atorgar-se fins a la resolució de l'expedient de modificació de la concessió d'aigües subterrànies.  
- Part dels condicionants ambientals de les declaracions d'impacte ambiental esmentades en l'apartat d'antecedents han quedat sense aplicació per modificació de la legislació sectorial i, per la modificació del projecte per la qual cosa només seran aplicables els de la present resolució.  
- L'estudi d'impacte ambiental no ha tingut en compte la legislació vigent en matèria de residus per la qual cosa la gestió dels residus procedents de la construcció haurà de fer-se per gestor autoritzat.  
- Finalment cal assenyalar que el promotor haurà d'aclarir documentalment algunes qüestions del projecte amb anterioritat a l'atorgament de l'autorització substantiva, especialment pel que fa a la ubicació i característiques del femer que en qualsevol cas haurà d'estar dotat de solera impermeabilitzada artificialment i, segons projecte, amb basseta de recollida de lixiviats, igualment impermeable.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'annex I, grup 1a) de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental i annex I.1.h) del Decret 162/1990 pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental de la Comunitat Valenciana.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental modificada per la Llei 9/2018 i en les altres disposicions que li són aplicables.  
3. L'article 13.2.f del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència en matèria d'avaluació d'impacte ambiental.  
  
Per tot l'anterior es resol:  
  
Primer  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte de modificació i ampliació d'explotació avícola en la partida La Navaza de Tuéjar (València), sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i les modificacions que s'estableixen a continuació:  
  
1. Seran aplicables a l'actual projecte i la seua modificació els condicionants de la present resolució i es consideraran sense efecte els establits en les declaracions d'impacte ambiental dels expedients 254-1993-AIA i 259-2001-AIA.  
2. Abans d'atorgar l'autorització substantiva:  
a) Per tal d'assegurar el compliment de les mesures preventives i correctores que s'establiran en la present declaració d'impacte ambiental el promotor presentarà davant l'òrgan substantiu un document post-DIA en què es reculla el requerit en els condicionants 3, 4 i 5 on s'especifiquen la ubicació i característiques de les mesures correctores, descripció de materials i mètodes, zones d'intervenció o modificació del projecte, zones d'establiment de les mesures d'integració paisatgístiques.  
La descripció haurà de ser tant documental com gràfica.  
Una còpia del document post-DIA es remetrà al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental per a incorporar-lo a l'expedient. En cas necessari l'òrgan substantiu podrà sol·licitar informe sobre aquest tema.  
b) A fi de garantir que l'increment del consum d'aigua derivat de l'ampliació no produirà efectes negatius sobre els recursos hídrics, s'aportarà el títol habilitant de l'organisme de conca atorgat a l'Ajuntament de Tuéjar de l'ampliació de la concessió.  
  
3. Haurà de presentar-se davant l'òrgan substantiu pla amb major índex de detall que els presentats i en el qual conste la ubicació del femer. S'hi adjuntarà un reportatge fotogràfic d'aquest.  
En qualsevol cas aquest femer estarà convenientment impermeabilitzat de manera artificial (formigó armat o qualsevol altre material que garantisca la seua impermeabilitat) i comptarà amb una basseta impermeable de recollida de lixiviats.  
4. Àmbit social i legal.  
a) L'explotació té un dels seus punts d'accés a través de la via pecuària Sendera de Talayuelas de 20 m d'ample. Amb la finalitat de protegir el domini públic, abans de l'autorització substantiva haurà de justificar-se que ni les edificacions ni la tanca de la granja envaeixen l'ample de la via i es considerarà el seu eix teòric com l'eix del camí. En qualsevol cas, en cas de delimitació de la via pecuària, el promotor s'atindrà al que resulte d'aquest.  
b) D'acord amb el que s'estableix en l'article 197 de la Llei 5/2014 d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge es recuperarà l'ús agrari o forestal d'almenys el 50 % de la superfície del conjunt de l'explotació i es respectarà la zona forestal situada a l'est de la parcel·la 630.  
  
5. Espais naturals protegits i biodiversitat:  
a) S'hauran d'observar les mesures necessàries perquè l'augment de cens de l'explotació aviària no derive en un augment de la contaminació del curs fluvial. Per això totes les superfícies susceptibles de contindre fems, lixiviats, cadàvers d'animals, residus perillosos i no perillosos, hauran d'estar impermeabilitzades i cobertes. Els pendents seran els necessaris per a evitar que entre aigua de pluja en naus i rafals.  
  
Abans de la concessió de l'autorització substantiva es presentaran plans i memòria explicativa on consten les zones de depòsit de cadàvers i residus amb explicació de les seues característiques tècniques de manera que es justifique el compliment de l'assenyalat (prevenció de la contaminació) o s'establisquen les modificacions al projecte que siguen necessàries.  
b) No podran emmagatzemar-se a l'exterior productes o substàncies susceptibles de contaminar les aigües i s'hauran de netejar de manera immediata les zones exteriors on de manera accidental s'haja produït algun tipus d'abocament.  
c) No podran eixir a l'exterior les aigües procedents de la neteja de les naus i es disposarà en cas necessari algun tipus d'element que ho impedisca.  
6. Paisatge:  
a) Es conservaran, protegiran i se'ls donarà les degudes cures i manteniment a les zones agrícoles i forestals de les parcel·les que integren l'explotació i es recuperarà aquest ús, tenint en compte l'indicat en l'apartat 5b) en almenys el 50 % de la superfície del conjunt de l'explotació.  
b) En les noves parcel·les afectades i en la zona que limiten amb camins, es procedirà a augmentar la densitat de l'arbratge cultivat. En la resta de parcel·les on no s'haja establit cap mena de mesura d'integració es procedirà de la mateixa forma. En zones puntuals on existisca suficient superfície i existisca molta visibilitat respecte a les vies de comunicació i no siga possible augmentar la densitat de la vegetació cultivada, es procedirà a la plantació de xicotets bosquets de vegetació natural o cultivada.  
7. Gestió de residus:  
a) La gestió dels residus complirà amb el que s'estableix en la legislació vigent i no serà acceptable el seu depòsit directe en un abocador sinó que haurà d'efectuar-se una adequada gestió mitjançant el lliurament a un gestor autoritzat.  
b) Es tindrà en compte l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a la seua utilització en operacions de farciment i obres diferents d'aquelles en les quals es van generar.  
8. Les condicions de la present declaració d'impacte ambiental podran modificar-se quan concórrega qualsevol de les circumstàncies previstes en l'article 44 de la Llei 21/2013, de 9 desembre, d'avaluació ambiental.  
9. Qualsevol modificació del projecte serà objecte d'avaluació ambiental quan siga un supòsit exigit per la normativa sectorial d'avaluació ambiental vigent en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, i s'aplicarà el procediment d'avaluació d'impacte ambiental previst en aquesta.  
  
  
Segon  
La declaració d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en via administrativa i judicial contra l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que es disposa en l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental modificada per la Llei 9/2018.  
  
Quart  
La regulació de la vigència de la present declaració d'impacte ambiental serà l'establida en l'article 43 de la citada Llei 21/2013.  
  
València, 11 de desembre de 2020.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»  
  
València, 26 de maig de 2021.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9100, del 04-06-2021 (2021/6058)

RESOLUCIÓN de 26 de mayo de 2021 de la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 98/17-AIA Tuéjar.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9100

Fecha DOGV
:   04-06-2021

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2021/6058

CVE


Fecha del documento
:   26-05-2021

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Tuéjar](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 26 de mayo de 2021 de la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 98/17-AIA Tuéjar. [2021/6058]  
De conformidad con el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 98/17-AIA Tuéjar.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 98-2017-AIA.  
Título: Cambio productivo y ampliación de explotación avícola.  
Promotor: Huevos Alto Turia, SA.  
Órgano sustantivo: Servicio de Prevención y Control Integrado de la Contaminación.  
Localización: Parcelas 482, 484, 490, 630, 530 y ampliación en las parcelas 491, 492, 646 del polígono 10 de Tuéjar (Valencia).  
  
Antecedentes  
- En fecha 17 de mayo de 1994, el director general de Calidad Ambiental dictó declaración de impacto ambiental (DIA) favorable en el ámbito del expediente 254/93-AIA, para una actividad avícola de engorde con capacidad para 68.000 animales localizada en el término municipal de Tuéjar (Valencia), promovido por Huevos Alto Turia, SA.  
- En fecha 21 de mayo de 2003, la directora general de Planificación y Gestión del Medio dictó declaración de impacto ambiental favorable en el ámbito del expediente 259/01-AIA para una actividad avícola de engorde con capacidad para 60.000 animales, localizada en el polígono 10, parcelas 483, 487, 488, 489, 619, 621, 630, 631 y parte de las parcelas 490 y 493, del término municipal de Tuéjar (Valencia), promovido por Huevos Alto Turia, SA.  
Es decir, la explotación evaluada contaba con una capacidad de 128.000 pollos de engorde.  
- El 19 de noviembre de 2010 se recibe en el Servicio de Evaluación de Impacto ambiental consulta sobre modificación no sustancial de la autorización ambiental en cuya fecha consistía en una explotación avícola con capacidad de 150.000 gallinas ponedoras (tres naves de ponedoras en jaulas y cinco naves con ponedoras en suelo) y una nave con capacidad para 45.000 pollitas de recría.  
La propuesta realizada para la modificación no sustancial tenía como objetivo adaptar la explotación a las exigencias legales de bienestar animal. Para ello era necesario construir una nueva nave con capacidad para 38.000 gallinas ponedoras, a ubicar en las parcelas 491, 492 y 646, de nueva adquisición.  
La adaptación a la nueva normativa de bienestar animal supondría la reducción del número de gallinas alojadas por jaula, pasando en la explotación de 150.000 a 105.000. Se considera por lo tanto que la capacidad efectiva de la explotación sería de 143.000 gallinas.  
Mediante informe de 3 de febrero de 2011 el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental consideró que «la modificación propuesta implica la emisión de una declaración de impacto ambiental en la que se contemple la evaluación de impacto ambiental del total de la explotación avícola». Esta modificación no llegó a ser tramitada.  
- El 28 de julio de 2017 tiene entrada en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental documentación a efectos del inicio de la tramitación del procedimiento de evaluación de impacto ambiental de la modificación de la explotación de Huevos Alto Turia, SL, según se describe a continuación.  
  
Descripción del proyecto  
Actualmente la explotación de Huevos Alto Turia está formada por 8 naves con capacidad de 150.000 plazas con la siguiente distribución:  
- 2 Naves de ponedoras en jaulas,cada una de 600 m², con capacidad para 18.000 gallinas/nave.  
- Nave de ponedoras en jaulas de 665 m² con capacidad para 18.000 plazas.  
- Nave de ponedoras en suelo de 1500 m² con capacidad para 18.000 plazas.  
- 2 Naves para ponedoras en suelo, cada una de 1768 m², con capacidad para 19.000 gallinas/nave.  
- 2 naves para ponedoras en suelo, cada una de 1980 m², con capacidad de 20.000 gallinas/nave.  
El objeto del proyecto es modificar parcialmente la modalidad productiva y ampliar la explotación. La explotación resultante será de 94.000 gallinas de puesta y 165.900 pollos de engorde.  
Para ello se construirá una nueva nave de 1350 m² que ocupará parte de las parcelas 491, 492, 646 del polígono 10. Esta nave tendrá capacidad para 40.000 gallinas ponedoras.  
La distribución prevista es la siguiente:  
- 2 naves de ponedoras en jaula, cada una de 600 m², con capacidad de 1800 gallinas/nave.  
- 1 nave de ponedoras en jaula, cada una de 665 m², con capacidad de 18.000 gallinas/nave.  
- 1 nave para pollos de engorde de 1500 m² con capacidad para 27.900 animales.  
- 2 naves para pollos de engorde,cada una de 1768 m², con capacidad de 33.000 pollos/nave.  
- 2 naves de pollos de engorde,cada una de 1980 m², con capacidad de 36.000 pollos/nave.  
- 1 nave (nueva construcción) de 1350 m² con capacidad de 40.000 gallinas de puesta en suelo.  
El proyecto describe la actividad productiva de la explotación de la siguiente manera (síntesis):  
- Engorde de pollos: Se destinarán 4 naves para el engorde de los pollos. El ciclo se inicia con la recepción de los pollitos de 1 día de edad. Los pollitos dispondrán de alimento (piensos compuestos) y bebida distribuida uniformemente a lo largo de toda la nave. El periodo de engorde es de 50 días aproximadamente. La crianza se realiza sobre yacija (viruta o paja) que se mantendrá en todo momento con la humedad idónea (aproximadamente del 60 %). El exceso de humedad en la yacija se combatirá mediante la renovación y caldeamiento del aire con los equipos de calefacción y ventilación.  
El ciclo finaliza cuando los animales alcanzan 2,100 kg. Tras la finalización del ciclo de engorde se procede a la retirada y venta del estiércol producido en el mismo día de la salida de los pollos, así como a la limpieza y desinfección de los equipos, suelo y paramentos de la nave.  
Se efectúa un vacío sanitario después de la crianza, de una duración de unos diez días, con lo cual el número de crianzas que se consiguen al año es de 5,5 a 6.  
- Ponedoras: se dispondrá de 3 naves de ponedoras en jaulas y 1 nave de ponedoras en suelo. El ciclo de producción empieza cuando las pollitas son trasladadas al gallinero. Los animales pasan por un periodo de adaptación antes de comenzar la puesta.  
El manejo se realizará por lotes, practicándose la técnica all in-all out (todo dentro-todo fuera) para realizar vacíos sanitarios.  
En el conjunto de la explotación se consumirán:  
- Agua bebida: 26.249 m³/año.  
- Agua de limpieza: 146,53 m³/año.  
- Pienso: 1.300 tm/año.  
- Electricidad: 233,91 kw/día.  
- Gas propano (pollos): 82.950 kg/año.  
- Viruta/cama: 331,80 tm/año.  
Además del agua de bebida y limpieza se empleará agua como parte del circuito de refrigeración en verano (paneles cooling que permiten el reciclado del agua o sistemas de nebulización a alta presión).  
La actividad no genera efluentes líquidos. Las naves se limpian generalmente en seco por lo que la cantidad del agua utilizada en limpieza no provoca consumos elevados.  
Las aguas negras procedentes del aseo-vestuario se almacenan en una fosa séptica estanca e impermeable desde donde son retiradas por gestor autorizado.  
Los subproductos que se producirán en la explotación serán los estiércoles (3.895,5 T/año con un 40 % de materia seca) que quedan en la propia nave hasta su retirada por gestor disponiéndose además de estercolero que no será necesario ampliar dada su capacidad y los cadáveres de los animales que se almacenan en contenedor hermético hasta su retirada por empresa gestora.  
Se adjunta a la documentación técnica copia de los contratos de retirada de cadáveres y estiércol.  
  
Tramitación administrativa  
El 28 de julio de 2017 el Servicio de Prevención y Control Integrado de la Contaminación remite documentación del proyecto objeto del procedimiento y solicita la declaración de impacto ambiental.  
El 15 de octubre de 2017 el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental solicita la subsanación del trámite de información pública (consulta a los organismos afectados por la realización del proyecto), y justificación de disponibilidad de agua.  
El 2 de mayo de 2018 el órgano sustantivo remite documentación en la que se constata que el Ayuntamiento de Tuéjar, como suministrador de caudales, no dispone de efectivos para hacer frente al aumento de la demanda solicitada.  
En fecha de 23 de mayo de 2018 el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental comunica al órgano sustantivo que para proseguir con el expediente se requiere informe favorable de la oficina de planificación hidrológica respecto a la modificación de la concesión solicitada por el Ayuntamiento de Tuéjar.  
El 10 de julio de 2020 se recibe en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental el informe reseñado considerándose que se disponen de suficientes elementos de juicio para resolver.  
  
Información pública e informes.  
La información pública fue realizada mediante publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de 16 de marzo de 2017, y exposición en el Ayuntamiento de Tuéjar en las mismas fechas.  
  
Durante el periodo de información pública se recibieron los siguientes informes:  
- Resolución de 7 de diciembre de 2017, de la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental (valoración preliminar de repercusiones sobre la Red Natura 2000) del que se extrae lo siguiente:  
«Tanto las naves originales como la ampliación está dentro de la Red Natura 2000, concretamente en la ZEPA Alto Turia y Sierra del Negrete».  
«En cuanto a especies consideradas como prioritarias en el banco de datos de biodiversidad de la Comunitat Valenciana (?) se informa que las parcelas en las que se va a construir la ampliación (...) no se ha reportado la presencia de especies de este tipo en dicha cuadrícula. No obstante, la explotación completa (...) abarca dos cuadriculas: la cuadrícula 1 x 1: 30SXK6604 y la 30SXK6704. En esta última cuadrícula se ha reportado la presencia de dos especies prioritarias: la nutria (Lutra lutra) incluida en el catálogo valenciano de especies de fauna amenazada como «vulnerable» y la madrija (Parachondrostoma turiense), incluida en el mismo catálogo como «protegida». Al estar ambas especies ligadas a los cursos fluviales que habitan, pueden verse afectadas por la contaminación de los mismos, por lo que el proyecto debe observar las medidas necesarias para que el aumento de censo de la explotación aviaria no derive en un aumento de la contaminación del curso fluvial que, en su punto más cercano, dista de la nave de la explotación más próxima 135 metros.  
En lo que respecta a los hábitats de interés comunitario, consultado el visor cartográfico de la Generalitat a escala 1:50.000 y 1:10.000 no existe ninguno afectado».  
La valoración preliminar concluye que el proyecto no tendrá efectos apreciables sobre la Red Natura 2000 no siendo necesario someter el proyecto a evaluación detallada sobre la red.  
- Informe de 16 de octubre de 2017, de la Confederación Hidrográfica del Júcar en el que se indica que la explotación deberá cumplir la normativa sectorial en el tratamiento de los estiércoles, constar en el expediente certificado de impermeabilidad del depósito de aguas residuales junto con las facturas que acrediten su retirada. El promotor deberá llevar un adecuado mantenimiento y vigilancia de la fosa séptica asegurando su estanqueidad e impermeabilidad a lo largo del tiempo.  
Se recuerda la prohibición de efectuar vertidos directos o indirectos de aguas, incluidas las aguas pluviales que hayan podido quedar contaminadas, y productos residuales susceptibles de contaminar las aguas continentales o cualquier otro elemento del dominio público hidráulico.  
Insta el informe a mantener las instalaciones limpias, libres de residuos como grasas y aceites y acopios a la intemperie que puedan contaminar las aguas pluviales que deberán ser recogidas y eliminadas de forma que no queden contaminadas.  
Por último recuerda que cualquier instalación o actividad en zona de policía deberá contar con la preceptiva autorización del órgano de cuenca.  
- Informe de la EPSAR de 2 de octubre de 2017: el promotor deberá presentar declaración de producción de aguas residuales. Las aguas residuales son dirigidas a la depuradora de Tuéjar mediante camión-cuba disponiendo de autorización de vertido.  
- Informe de 13 de junio de 2017, de la Dirección General de Cultura y Patrimonio en sentido favorable dado que la ampliación de la explotación se ubica en un suelo ya antropizado y el proyecto no afecta al patrimonio cultural en ninguna de sus manifestaciones.  
El expediente contiene:  
- Informe de compatibilidad urbanística del Ayuntamiento de Tuéjar de 21 de febrero de 2017 en sentido favorable.  
- Informe de 5 de octubre de 2017 en materia del suelo no urbanizable favorable desde el punto de vista agropecuario.  
- Informe de 4 de abril de 2018, del Ayuntamiento de Tuéjar en el que se indica que después de hacer un balance de aguas, se considera necesario ampliar la concesión de aguas para uso humano y ganadero.  
- Informe de 16 de mayo de 2019, de la oficina de planificación hidrológica sobre la modificación de las características de la concesión de agua con destino a uso humano y ganadero exponiendo que dicha modificación es compatible con el plan hidrológico de la demarcación del Júcar. Especifica que la masa de agua Las Serranías está en buen estado pero insta al ayuntamiento a comprobar los usos actuales.  
- Informe favorable de 23 de abril de 2020, del Ayuntamiento de Tuéjar para la ampliación del suministro de agua a la explotación avícola solicitada por el interesado de 13.933 m³/año, disponiendo de una cantidad de 26.353 m³/año incluyendo la que ya se utiliza en estos momentos por lo que existe suficiente agua una vez esté en marcha la nueva captación y quedando condicionada la suficiencia de agua a la puesta en marcha de esta.  
  
Consideraciones ambientales  
1. Identificación y valoración de impactos. Medidas preventivas y correctoras.  
Fase de construcción: Las acciones del proyecto susceptibles de generar impactos ambientales se producirán durante el desbroce y despeje del terreno, realización de excavaciones y ocupación del terreno por la nave, instalaciones y equipos.  
Se ha tenido en cuenta en la ampliación de la explotación la compatibilidad urbanística de los terrenos y la elección de los terrenos de manera que no se produzcan elevados movimientos de tierra. El terreno es prácticamente llano por lo que no será necesario modificar su topografía actual.  
La tierra sobrante se utilizará en la conformación de un talud perimetral donde se construirá el vallado.  
En esta fase se generarán residuos de materiales de construcción que serán retirados a vertedero municipal.  
Como medidas correctoras en fase de obras se proponen: respeto de la vegetación que tenga interés paisajístico e integración de la nueva nave utilizando en los acabados colores similares a los del entorno.  
Fase de funcionamiento: los impactos más relevantes serán debidos a la producción de olores (animales y retirada del estiércol), ruidos ocasionados por el tránsito rodado produciendo contaminación atmosférica y molestias en el ámbito social. Existirá riesgo de contaminación de las aguas por el almacenamiento de productos.  
Para evitar contaminación de aguas y suelo el estercolero tendrá solera impermeable con poceta de recogida de lixiviados. Para evitar exceso de emisión de gases a la atmósfera y evitar mezcla con pluviales, se cubrirá el estiércol con una cubierta flexible.  
Para evitar exceso en el consumo de agua se utilizará agua a presión en la limpieza de las naves y se llevará a cabo un control de los consumos.  
Con el fin de minimizar el uso de la energía se emplearán luminarias de bajo consumo, y se dispondrán de sistemas automáticos de regulación de la temperatura en las naves.  
Los residuos peligrosos que se produzcan quedarán almacenados en nave techada y en recipientes adecuados y etiquetados hasta su retirada.  
  
Los residuos y subproductos generados en la granja (envases, cadáveres de animales, estiércoles) serán retirados por los respectivos gestores.  
Los estiércoles pueden contaminar suelos y aguas a causa de un exceso de carga contaminante (nitrógeno y fósforo). Para disminuir la presencia de N y P en los estiércoles se utilizarán piensos adaptados a las necesidades de los animales.  
En la explotación se producirán emisiones a la atmósfera: amoniaco, metano, óxido nitroso, dióxido de carbono, olores y polvo.  
El amoniaco es el principal componente emitido provocando en el medio eutrofización y acidificación. La temperatura y ventilación de las naves y la dieta influyen en las emisiones por lo que las medidas preventivas serán, además de la anteriormente indicada, intervenir en la correcta ventilación de las naves, en el control de la temperatura y en las condiciones de humedad de las yacijas.  
En cuanto a los olores, el estercolero existente se construyó en dirección contraria a los vientos dominantes para impedir la dispersión de olores. Como medida complementaria se procederá a plantar una barrera natural alrededor de este y se procederá a cubrir el estiércol con una cubierta flexible. No obstante la práctica habitual será la retirada directa del estiércol desde las naves.  
En cuanto a los ruidos los más importantes se producirán en las cargas y descargas de piensos y animales. La distancia a la población junto a la barrera que forman los cultivos no hace prever la generación de impactos sobre la población. En todo caso el trasiego de los animales se realizará de noche, en las horas del día en la que están más calmados.  
2. Programa de vigilancia ambiental.  
Los objetivos del programa de vigilancia ambiental son detectar las desviaciones ocurridas sobre las previsiones establecidas en el estudio de impacto ambiental que puedan generar efectos negativos sobre el medio ambiente y sean objeto de las correcciones pertinentes. Los controles serán los siguientes:  
Fase de construcción:  
- Control de residuos generados (sacos, papeles, plásticos etc), durante la construcción, recogiéndolos en bolsas antes de ser llevados al vertedero municipal.  
- Control de vertidos de maquinaria utilizada, prohibiéndolos (aceites, filtros etc), debiéndose realizar en taller autorizado.  
Fase de funcionamiento:  
- Seguimiento de la calidad de las aguas: se realizarán análisis in situ mediante kits de control de la calidad bacteriológica (colis), y la dosis de cloro aportada. Se realizará un control semanal, anotándolo en libro de control dedicado al efecto.  
Cada cuatrimestre se realizará un análisis en laboratorio homologado para control de nitratos, anotándolo en el mencionado libro.  
Se considera suficiente control el registro y cumplimentación de la documentación referente al libro de explotación y seguimiento informatizado del manejo de la granja. En dichos libros, o en documento aparte, se podrá llevar una relación de los consumos de agua en la explotación.  
- Ajardinamiento. Barrera vegetal. Control de que se realizan las prácticas agrícolas correspondientes para su perfecta conservación y que garanticen la integración con la granja. Se realizará inspección visual mensualmente, reponiendo plantas enfermas así como revisión de goteros del sistema de riego que estén obstruidos.  
A los 2/3 años de la plantación realizar poda del tallo terminal, favoreciendo el crecimiento lateral.  
- Estercolero: Revisión de la impermeabilidad y recogida de lixiviados, cada fin de crianza (dos meses de media) y comprobación del resultado para detectar posibles fugas.  
  
Consideraciones del órgano ambiental:  
- En primer lugar debe indicarse que según antecedentes obrantes en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental se ha valorado únicamente una explotación de 128.000 pollos de engorde. Por lo tanto se va a producir un incremento de 37.900 animales de engorde y 94.000 gallinas de puesta.  
Con el fin de valorar los efectos acumulativos, los puntos de este apartado se referirán al conjunto de la explotación. Se señalan los siguientes:  
- La explotación tiene uno de sus vías de acceso a través de la vía pecuaria «Vereda de Talayuelas» de 20 m de ancho. Con el fin de proteger el dominio público, antes de la autorización sustantiva deberá justificarse que ni las edificaciones existentes ni el vallado de la granja invaden el ancho de la vía considerando su eje teórico como el eje del camino.  
No obstante la anchura y trazado legal de la misma se delimitará en el acto de deslinde y amojonamiento.  
- La explotación se encuentra en el ámbito del espacio natural protegido Red Natura 2000 ZEPA Alto Túria y Sierra del Negrete. Por Decreto 116/2017 (DOGV 07.09.2017) se aprobó su norma de gestión habiéndose cumplido en su caso con la necesidad de evaluar que establece la norma de gestión para algunos de los proyectos y actividades incluidos en su ámbito.  
- La granja no se ubica en zona vulnerable a la contaminación por nitratos, no presenta riesgo de inundabilidad ni en principio afectan sus construcciones a zona de policía de cauce. La ampliación ocupará suelo agrícola por lo que no afectará a hábitats de interés.  
- Parte de la parcela 630 es forestal según PATFOR. Esta parte de la parcela deberá permanecer en su uso forestal y formará parte de la superficie que debe de quedar libre de edificación en cumplimiento del artículo 197a) de la Ley 5/2014 de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje en el que se establece que el 50 % de la parcela deberá quedar libre de edificación en su uso agrario o forestal.  
- Agua: La disponibilidad de agua es una condición indispensable para otorgar la autorización sustantiva y esta está supeditada a que el Ayuntamiento de Tuéjar, para garantizar la sostenibilidad en el suministro de caudales, obtenga del organismo de cuenca una ampliación de la concesión por lo que la autorización sustantiva no podrá otorgarse hasta la resolución del expediente de modificación de la concesión de aguas subterráneas.  
- Parte de los condicionantes ambientales de las declaraciones de impacto ambiental mencionadas en el apartado de antecedentes han quedado sin aplicación por modificación de la legislación sectorial y, por la modificación del proyecto por lo que solo serán de aplicación los de la presente resolución.  
- El estudio de impacto ambiental no ha tenido en cuenta la legislación vigente en materia de residuos por la gestión de los residuos procedentes de la construcción deberán ser gestionados por gestor autorizado.  
- Por último señalar que el promotor deberá aclarar documentalmente algunas cuestiones del proyecto con anterioridad al otorgamiento de la autorización sustantiva, especialmente en lo que se refiere a la ubicación y características del estercolero que en cualquier caso deberá estar dotado de solera impermeabilizada artificialmente y, según proyecto, con poceta de recogida de lixiviados, igualmente impermeable.  
  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del anexo I, grupo 1a) de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental y anexo I.1.h) del Decreto 162/1990 por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de Ley 2/1989, de impacto ambiental de la Comunitat Valenciana.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en la Ley 21/2013, de evaluación ambiental modificada por la Ley 9/2018 y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 13.2. f) del Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, por el que se aprueba el reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental, la competencia en materia de evaluación de impacto ambiental.  
Por todo lo anterior se resuelve:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de «modificación y ampliación» de explotación avícola en la partida La Navaza de Tuéjar (Valencia), siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
1. Serán de aplicación al actual proyecto y su modificación los condicionantes de la presente resolución considerándose sin efecto los establecidos en las declaraciones de impacto ambiental de los expedientes 254-1993-AIA y 259-2001-AIA.  
2. Antes de otorgar la autorización sustantiva:  
a) Con el fin de asegurar el cumplimiento de las medidas preventivas y correctoras que se establecerán en la presente declaración de impacto ambiental el promotor presentará ante el órgano sustantivo un documento post-DIA en el que se recoja lo requerido en los condicionantes 3, 4 y 5 especificando la ubicación y características de las medidas correctoras, descripción de materiales y métodos, zonas de intervención o modificación del proyecto, zonas de establecimiento de las medidas de integración paisajísticas.  
La descripción deberá ser tanto documental como gráfica.  
Una copia del documento post-DIA se remitirá al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental para su incorporación al expediente. En caso necesario el órgano sustantivo podrá solicitar informe al respecto.  
b) Con objeto de garantizar que el incremento del consumo de agua derivado de la ampliación no producirá efectos negativos sobre los recursos hídricos, se aportará el título habilitante del organismo de cuenca otorgado al Ayuntamiento de Tuéjar de la ampliación de la concesión.  
3. Deberá presentarse ante el órgano sustantivo planos con mayor índice de detalle que los presentados y en el que conste la ubicación del estercolero. Se adjuntará reportaje fotográfico del mismo.  
En cualquier caso este estercolero estará convenientemente impermeabilizado de manera artificial (hormigón armado o cualquier otro material que garantice su impermeabilidad) y contará con una poceta impermeable de recogida de lixiviados.  
4. Ámbito social y legal.  
a) La explotación tiene uno de sus puntos de acceso a través de la vía pecuaria «Vereda de Talayuelas» de 20 m de ancho. Con el fin de proteger el dominio público, antes de la autorización sustantiva deberá justificarse que ni las edificaciones ni el vallado de la granja invaden el ancho de la vía considerando su eje teórico como el eje del camino. En cualquier caso, en caso de deslinde de la vía pecuaria, el promotor se atendrá a lo que resulte del mismo.  
b) De acuerdo con lo establecido en el artículo 197 de la Ley 5/2014 de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje se recuperará el uso agrario o forestal de al menos el 50 % de la superficie del conjunto de la explotación respetándose la zona forestal ubicada al este de la parcela 630.  
5. Espacios naturales protegidos y biodiversidad:  
a) Se deberán observar las medidas necesarias para que el aumento de censo de la explotación aviaria no derive en un aumento de la contaminación del curso fluvial. Por ello todas las superficies susceptibles de contener estiércoles, lixiviados, cadáveres de animales, residuos peligrosos y no peligrosos, deberán estar impermeabilizadas y cubiertas. Las pendientes serán las necesarias para evitar que entre agua de lluvia en naves y cobertizos.  
Antes de la concesión de la autorización sustantiva se presentarán planos y memoria explicativa donde consten las zonas de depósito de cadáveres y residuos con explicación de sus características técnicas de manera que se justifique el cumplimiento de lo señalado (prevención de la contaminación) o se establezcan las modificaciones al proyecto que sean necesarias.  
b) No podrán almacenarse al exterior productos o sustancias susceptibles de contaminar las aguas debiendo limpiarse de manera inmediata las zonas exteriores donde de manera accidental se haya producido algún tipo de vertido.  
c) No podrán salir al exterior las aguas procedentes de la limpieza de las naves disponiéndose en caso necesario algún tipo de elemento que lo impida.  
6. Paisaje:  
a) Se conservará, protegerá y se les dará los debidos cuidados y mantenimiento a las zonas agrícolas y forestales de las parcelas que integran la explotación y se recuperará este uso, teniendo en cuenta lo indicado en el apartado 5b) en al menos el 50 % de la superficie del conjunto de la explotación.  
b) En las nuevas parcelas afectadas y en la zona que limitan con caminos, se procederá a aumentar la densidad del arbolado cultivado. En el resto de parcelas donde no se haya establecido ningún tipo de medida de integración se procederá de la misma forma. En zonas puntuales donde exista suficiente superficie y exista mucha visibilidad respecto a las vías de comunicación y no sea posible aumentar la densidad de la vegetación cultivada, se procederá a la plantación de pequeños bosquetes de vegetación natural o cultivada.  
7. Gestión de residuos:  
a) La gestión de los residuos cumplirá con lo establecido en la legislación vigente no siendo aceptable su depósito directo en vertedero sino que debe efectuarse una adecuada gestión mediante entrega a gestor autorizado.  
b) Se tendrá en cuenta la Orden APM/1007/2017, de 10 de octubre, sobre normas generales de valorización de materiales naturales excavados para su utilización en operaciones de relleno y obras distintas a aquellas en las que se generaron.  
8. Las condiciones de la presente declaración de impacto ambiental podrán modificarse cuando concurra cualquiera de las circunstancias previstas en el artículo 44 de la Ley 21/2013, de 9 diciembre de evaluación ambiental.  
9. Cualquier modificación del proyecto será objeto de evaluación ambiental cuando sea un supuesto exigido por la normativa sectorial de evaluación ambiental vigente en el ámbito de la Comunitat Valenciana, aplicando el procedimiento de evaluación de impacto ambiental previsto en la misma.  
  
Segundo  
La declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso alguno sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.  
  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental modificada por la Ley 9/2018.  
  
Cuarto  
La regulación de la vigencia de la presente declaración de impacto ambiental será la establecida en el artículo 43 de la citada Ley 21/2013.  
  
València, 11 de diciembre de 2020.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.»  
  
València, 26 de mayo de 2021.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML