Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6636, del 24-10-2011 (2011/10673)

RESOLUCIÓ de 20 de setembre de 2011, del director general d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació de les declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Santa Pola, Alquerías del Niño Perdido i Riba-roja de Túria.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6636

Data del DOGV
:   24-10-2011

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2011/10673

CVE


Data del document
:   20-09-2011

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Santa Pola](javascript:void(0))
    * [Alqueries, les](javascript:void(0))
    * [Riba-roja de Túria](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 20 de setembre de 2011, del director general d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació de les declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Santa Pola, Alquerías del Niño Perdido i Riba-roja de Túria. [2011/10673]  
De conformitat amb l'article 28 de Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc,  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 66/2007 AIA Santa Pola, 75/05 AIA Alquerías del Niño Perdido i 147/07 Riba-roja de Túria.  
  
València, 20 de setembre de 2011.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.  
  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 66/2007-AIA  
Títol: Pla general d'ordenació urbana del municipi de Santa Pola  
  
Promotor: Ajuntament de Santa Pola  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Santa Pola i DT d'Alacant.  
  
Localització: Terme municipal de Santa Pola  
  
Descripció del projecte   
1. Objecte del projecte  
L'Ajuntament de Santa Pola redacta aquest nou pla general amb el qual pretén adaptar el planejament municipal a l'actual legislació urbanística i sectorial d'aplicació; d'aquesta manera canviaria els criteris o plantejaments del pla vigent de 28 de març de 1985.   
Amb això es pretén complir els objectius següents:  
- Finalitzar la trama actual del nucli urbà mitjançant la qualificació de sòl urbà.  
- Connectar els principals nuclis urbans (ciutat amb Gran Alacant).  
- Preservar les zones del terme amb més valor ambiental, restringint-ne els usos.  
- Crear sòl urbanitzable residencial facilitant el desenvolupament ordenat d'aquest.  
- Delimitar el sòl urbà i urbanitzable industrial.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es persegueix un model de ciutat amb un creixement residencial que potencie l'activitat turística, sense oblidar els sectors econòmics tradicionals. Es té en compte el paper de Santa Pola en l'entorn comarcal i territorial més pròxim com a possible punt d'atracció d'oci i turisme.  
  
Un dels pilars de l'ordenació proposada és la connexió del nucli urbà i del sector Gran Alacant, mitjançant una via urbana que done continuïtat a aquests nuclis. També es pretén dotar els eixamples de Llevant, Ponent i Gran Alacant dels serveis necessaris per a aconseguir una població estable i pal·liar l'estacionalitat.  
S'han de definir i valorar els espais ambientals, i jerarquitzar-ne la protecció segons el significat i la importància de cadascun d'aquests.  
  
El model territorial proposat es fonamenta en els criteris següents:  
  
1397778242  
  
  
\* \* \* \* \*  
  
  
  
1. Es limita el creixement del nucli tradicional als desenvolupaments del pla general del 85.  
2. El nucli de Gran Alacant es manté en la classificació actual, i s'estableixen nous mecanismes de gestió.  
3. S'estableix la continuïtat entre aquests dos sectors mitjançant una franja entre l'actual carretera i la nova via prevista, destinada a ús d'oci i esbargiment, i altres usos terciaris.  
4. Els nous desenvolupaments se situen entre l'antiga i la nova carretera Elx-Santa Pola i la connexió amb la proposta del camp de golf, que es recolza en la CN-332 i l'assegador de les Cendres, i dóna accessos i permeabilitza el Gran Alacant.  
5. Les tipologies edificatòries i els usos proposats són funció del paper i significat que cada zona ha de jugar en el context de la ciutat.  
  
6. La xarxa viària es dissenya com a element vertebrador de les distintes zones, es pretén adaptar-la a les característiques de cadascuna d'aquestes, de manera que s'aconseguisca un entorn continu.  
7. Es delimiten i defineixen les àrees del sòl no urbanitzable que han de ser protegides.  
A continuació es presenta el quadre comparatiu de superfícies i classificacions del sòl entre el planejament vigent i el proposat en el pla general:  
  
A continuació es presenta un quadre on es pot observar de manera esquemàtica la classificació de sòl urbanitzable proposada en aquest pla general:  
  
  
  
  
\* \* \* \* \*  
  
  
  
  
3. Alternatives  
L'examen de les alternatives tècnicament viables es basa en la discussió per al disseny de l'alternativa definitiva amb el fi últim de fusionar la zona industrial i la residencial amb el nucli urbà, així es deixaria vacant la part sud i est del territori municipal.  
Per a assolir aquest objectiu, l'estudi d'impacte ambiental (en endavant, EIA) se centra en el debat sobre el model extensiu o la remodelació del disseny plantejat a partir de valorar la situació dels sectors actuals i les alternatives de connexió entre els diferents sòls urbans.   
Cal destacar que en aquest estudi d'alternatives no s'introdueixen valors ambientals en la presa de les decisions. Únicament es considera l'impacte futur en l'estudi d'alternatives per a la connexió del nucli urbà i Gran Alacant. El pla general proposa una connexió més blana per la part amb menys qualitat ambiental, però en qualsevol cas que origine sòl urbà en continuïtat.  
  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 29 de març de 2007 es rep documentació relativa al Pla general d'ordenació urbana del municipi de Santa Pola, remesa per la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria, composta per expedient administratiu, l'informe d'al·legacions i informes sectorials, document tècnic, estudi d'impacte ambiental, inventari ambiental i estudi per a la descatalogació parcial de la forest pública, i es va incoar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental corresponent.  
  
2. Informació pública  
L'expedient de revisió del pla general, juntament amb l'estudi d'impacte ambiental, es van exposar al públic, segons anuncis publicats en el DOGV núm. 5101, de 27 de setembre de 2005 i en el diari Información del dia 23 de setembre de 2005.  
Durant el període d'informació pública es van presentar 3.055 escrits d'al·legacions, segons consta en els certificats que emet la Secretaria de l'Ajuntament de Santa Pola, acompanyat per la certificació d'aprovació provisional per acord del Ple en sessió celebrada el dia 14 de desembre de 2006, en què s'acorda resoldre les al·legacions formulades en el sentit recollit en els informes tècnics de l'expedient, i resulten: 2.552 al·legacions desestimades, 460 al·legacions estimades parcialment i 43 al·legacions estimades.  
  
Sol·licitud d'informes sectorials  
En l'expedient incoat s'inclouen els informes següents sol·licitats durant la tramitació del pla general:  
1. Informe forestal desfavorable, de data 12 de desembre de 2005, del tècnic de forests de la Direcció Territorial d'Alacant, que «no estima compatible, exceptuant-ne criteri millor fonamentat, la classificació com a sòls urbanitzables de terrenys que pertanyen a forests d'utilitat pública, per la qual cosa s'emet informe desfavorable». «D'una altra banda, s'ha d'assegurar, en els termes que preveu la Llei 3/95, de camins ramaders, la continuïtat i idoneïtat d'itineraris amb l'amplada legal dels camins ramaders que travessen terrenys qualificats com a urbanitzables».  
  
2. Informe de l'EPSAR, de data 12 de març de 2008, sobre les obres d'ampliació de l'EDAR de Santa Pola, que permeten assumir els cabals generats en el municipi. L'informe hi diu «...durant l'any 2007 s'ha tractat una mitjana de 8.058 m³/dia, amb una punta durant el mes d'agost de 13.517 m³/dia, per la qual cosa hi ha capacitat de resguard per a tractament de nous cabals».  
3. Informe del tècnic de protecció d'espècies de la Direcció Territorial d'Alacant, de 6 de febrer de 2006, que estima que: «resulta completament inadequada la classificació del sòl denominat xarxes estructurals en sòl no urbanitzable: front litoral ARD, s'hauria de classificar com a sòl no urbanitzable d'especial protecció. Els sòls limítrofs proposats com a zones dotacionals hoteleres i terciàries haurien de ser classificades també com a sòl no urbanitzable d'especial protecció. La qualificació com a sòl urbanitzable no edificable (camp de golf) també és del tot inadequada, s'hauria de classificar també com a sòl no urbanitzable d'especial protecció».  
4. Informe de l'Àrea de Planejament Urbanístic de la Subdirecció General de Gestió Integrada del Domini Públic Marítim i Terrestre de la Direcció General de Costes del Ministeri de Medi Ambient, de data 6 d'agost de 2007, que presenta una sèrie de consideracions que es resumeixen en: s'han d'esmenar totes i cadascuna de les deficiències assenyalades en l'apartat 3r (8 deficiències relatives a la zona de servitud de protecció i zones de domini públic marítim i terrestre) d'aquest informe, i s'ha de tenir en consideració el que indica l'apartat 4t (relatiu a l'existència d'edificacions i instal·lacions que ocupen zones de servitud de protecció i fins i tot s'ubiquen en el domini públic marítim i terrestre, i són incompatibles amb la llei de costes).  
  
5. Informe desfavorable, de data 21 de novembre de 2005, de la Divisió de Carreteres de la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Infraestructures i Transport, pels motius següents:  
  
- «S'ha de proposar una rotonda en la inserció actual de la N-332 al nucli urbà, a més s'ha de duplicar la carretera entre aquesta inserció i la rotonda d'entroncament de la futura carretera CV-865.  
- Les zones de protecció de les carreteres s'han de qualificar com a espai lliure de reserva viària, l'únic ús compatible del qual és l'enjardinament.  
- Els accessos als sectors urbanitzables han de ser finançats i construïts per aquests, i s'han de reflectir en les fitxes de gestió o planejament d'aquests.  
- S'ha de demanar un estudi de mobilitat, i específicament un estudi de trànsit tant actual com el previst quan s'haja desenvolupat tot el planejament urbanístic.»  
6. Segon informe favorable de la Divisió de Carreteres de la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Infraestructures i Transport, de data 27 de març de 2007, que conclou que ja s'han vist recollits els anteriors aspectes de l'informe de 21 de novembre de 2005, núm. inf. 5576/2005.  
7. Informes de la Direcció General d'Indústria i Comerç de la Conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència, de dates 30 de setembre de 2005 i 26 de juny de 2006, que conclouen que: «en cap cas aquesta Conselleria està vinculada per a concedir autorització a la implantació de grans superfícies de venda a la menuda que poden resultar emparades pel pla general».  
8. Informes desfavorables, de dates 17 de març de 2006, 12 de febrer de 2007 i 20 de juny de 2007, de la Unitat de Carreteres a Alacant de la Direcció General de Carreteres del Ministeri de Foment, pels motius següents:  
«...La zona afectada pel projecte de duplicació de la calçada entre els punts quilomètrics 88,000 al 93,500 de la carretera N-332, es considera la zona d'afecció a una distància de 50 m, per tant no s'ajusta a les observacions formulades anteriorment per la Unitat de Carreteres a Alacant, on s'establia la zona d'afecció a una distància de 100 m. La línia d'edificació ha reculat fins a 50 m de l'actual traça (costat est) i a 75 m de l'actual traça (costat oest)...»  
«...L'accés directe del sector Roques Blanques a la carretera N-332 en el punt quilomètric 82,270, ha de ser eliminat. L'accés a l'esmentat sector s'hauria de poder fer per l'enllaç que es pretén executar en el punt quilomètric 88,600 de la carretera N-332. A aquest fi seria convenient que, si és possible, es puga preveure la unió de les glorietes interiors existents entre el sector Roques Blanques i les Perdius.»  
9. Informe, de data 25 d'abril de 2007, de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, que determina que:  
«Respecte a afecció al domini públic hidràulic: no s'aporten plànols on es delimiten les zones d'afecció dels cabals assenyalats. Els sectors: els Bassars, Mirador de Tabarca, polígon industrial OP2, la Bassa, els Xiprerets, Badia, les Perdius I, la Cadena i el Calvari són travessats per distints barrancs sense nom. Pel detall escàs de la documentació aportada no es pot comprovar que es respecten les zones de domini públic hidràulic i de servitud. Ha de tenir l'autorització administrativa. No es presenta autorització administrativa prèvia a l'actuació per al vessament directe o indirecte d'aigües i productes residuals al domini públic hidràulic. No s'indica la destinació de les aigües recollides de l'escorrentia de pluvials procedents de la zona d'actuació, ni es presenta autorització administrativa prèvia per al vessament de pluvials.  
Incidència en el règim de corrents: Segons les dades aportades pel Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació de la Comunitat Valenciana, la zona on s'han d'ubicar les actuacions no constitueix una zona de risc d'inundació.  
Respecte a disponibilitat de recursos hídrics: S'ha de justificar l'origen de l'aigua amb què s'abastirà l'increment de consum previst, necessàriament mitjançant la concessió administrativa o dret d'aigua que l'empara, com també el volum d'aquest increment, amb l'aportació de dotacions justificades mitjançant consums reals d'activitats similars a la projectada. No s'aporta estudi de demandes; convenen destacar les demandes derivades del mateix pla general pel fet que aquest en preveu l'ordenació detallada, el dret d'aprofitament de les quals ha d'estar acreditat per a missió d'informe favorable. La CHX estima la demanda en 3.417.537 m³/any per a ús industrial i residencial.  
  
Conclou: Mentre no s'aporte la documentació adequada, aquesta Confederació no pot emetre l'informe relatiu al Pla general de Santa Pola, conforme amb els articles 25.4 del Text refós de la llei d'aigües i l'article 19.2 de la Llei 4/2004 d'OTPP.»  
10. Informe, de data 7 d'agost de 2007, de l'arquitecta municipal de l'Ajuntament de Santa Pola, com a coordinadora dels treballs de redacció del Pla general de Santa Pola, en contestació a l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer emés en data 25 d'abril de 2007, el qual, respecte a la disponibilitat de recursos hídrics, respon concloent el que segueix:  
«...Tornant a les dades relatives a l'origen de l'aigua, i conforme amb les previsions i amb el compliment del programa AGUA del Ministeri de Medi Ambient (en el marc de les actuacions prioritàries i urgents de l'annex 4 del Reial decret llei 2/2004, la planta dessaladora actual Aigua Amarga I està en fase d'ampliació), amb un horitzó temporal de l'any 2009, els 2.240.000 m³/any més que en l'actualitat provinents de la dessaladora d'Aigua Amarga són suficients per a cobrir l'increment de la demanda. Fins i tot són molt superiors a les necessitats de la població, l'ordenació de la qual estableix el pla general en tramitació.»  
  
11. Informe favorable, de data 4 de març de 2008, del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi, referent a la classificació del sòl prevista en el Pla general d'ordenació urbana de Santa Pola, que indica el que segueix:  
«...D'acord amb la documentació consultada, la cartografia de classificació i usos globals del sòl previstos en l'esmentat document per a l'àmbit del Parc Natural de les Salines de Santa Pola i la seua àrea perifèrica d'ordenació, coincideix amb el que hi estableix el Decret 60/2003, de 13 de maig, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova l'ordenació de les zones perifèriques de protecció del sistema de zones humides del sud d'Alacant. Igualment, aquesta cartografia coincideix amb la que preveu el projecte de Pla d'ordenació dels recursos naturals del sistema de zones humides del sud d'Alacant, actualment en tramitació.»  
12. Informe, de data 4 de març de 2008, del Servei de Parcs Naturals de la Direcció General de Gestió del Medi Natural d'aquesta Conselleria, que informa del que segueix:  
Respecte al Parc Natural de les Salines de Santa Pola  
«...La cartografia de classificació i usos globals del sòl previstos en l'esmentat document per a l'àmbit del Parc Natural de les Salines de Santa Pola i la seua àrea perifèrica d'ordenació coincideix amb el que hi estableix el Decret 60/2003, de 13 de maig, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova l'ordenació de les zones perifèriques de protecció del sistema de zones humides del sud d'Alacant. Igualment, aquesta cartografia coincideix amb la que preveu el projecte de Pla d'ordenació dels recursos naturals del sistema de zones humides del sud d'Alacant, actualment en tramitació.»  
Respecte a la zona humida catalogada núm. 11 els Bassars-Clot de Galvany  
«...Com que des d'aquest Servei de Parcs Naturals s'utilitza la pràctica de matisar l'àmbit dels 500 metres en zones humides catalogades, s'ha de reservar una franja de 100 metres, si és possible, lliure d'edificacions i d'altres infraestructures; els altres 400 metres restants s'han d'ajustar al que estableix el pla general d'ordenació urbana del municipi.  
Dins dels primers 100 metres del perímetre de protecció es poden distingir dues zones ben diferenciades:  
- Zona més occidental on ha d'estar lliure d'edificacions i infraestructures i on s'hi ha de recrear un bosc de ribera que ha d'actuar com a zona tampó de la zona humida catalogada.  
- Zona més oriental, si no es troba en l'actualitat consolidada, s'ha d'actuar com en el cas anterior, és a dir, lliure d'edificacions i infraestructures. Però en el cas contrari i com s'observa en l'annex cartogràfic esmentat, almenys la zona entre el vial i la zona humida catalogada s'ha de recrear, com en el supòsit anterior, un bosc de ribera per a minimitzar tant com siga possible les futures afeccions.  
Com el PGOU en la zona septentrional (límit amb la zona humida catalogada) preveu la construcció d'un camp de golf, i en consonància amb el que s'ha exposat anteriorment, aquest s'hi ha de construir a partir dels primers 100 metres del perímetre de protecció de la zona humida catalogada.  
En tot cas, i a fi d'executar el manteniment dels requeriments hídrics de la zona humida catalogada, s'ha de preveure l'elaboració dels estudis redactors del PGOU següents i que han d'incloure entre els documents els que segueixen:  
- Sol·licitar l'elaboració d'un estudi hidrogeològic de detall firmat per tècnic competent, amb una previsió de totes les entrades i eixides en el moment actual i amb l'execució del PGOU i la seua possible repercussió a la zona humida catalogada. A més, aquest balanç hídric ha de tenir en compte tots els consums previstos en les reclassificacions proposades del municipi que es nodreixen hídricament d'aquest mateix aqüífer.  
- L'estudi hidrogeològic s'ha d'adequar al que disposa l'Ordre de 13 d'agost de 1999, per la qual es disposa la publicació de les determinacions de contingut normatiu del Pla hidrogeològic de la conca del Xúquer, aprovat pel Reial decret 1664/1998, de 24 de juliol, pel qual s'aproven els plans hidrològics de conca.»  
  
Afeccions legals ambientals  
1. Espais naturals protegits  
El Pla general de Santa Pola proposa uns nous sectors que afecten directament els espais naturals següents:  
- Parc Natural de les Salines de Santa Pola  
- Zona humida Clot de Galvany  
- LIC illa de Tabarca i la serra de Santa Pola  
El planejament proposat en el Pla general de Santa Pola ha de seguir els criteris que estableix la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, com també les distintes reglamentacions que regulen els distints usos dins dels àmbits d'aquests espais naturals.   
2. Camins ramaders  
Al terme municipal hi ha els camins ramaders següents, la majoria dels quals es veuen afectats de manera directa o indirecta pel Pla general de Santa Pola:  
- assegador de Dolores  
- assegador de Crevillent a Santa Pola  
- assegador de Ballesteros o del Camí Vell de Santa Pola a Alacant  
  
- assegador de Monforte a Santa Pola o del Camí dels Cabrers  
- assegador del Castell  
- assegador de la Canyada  
- assegador dels Bassars  
- assegador de la Torre de Pep  
- camí del Far  
- el canalet de les Xurres  
El Pla general de Santa Pola ha d'assegurar, en els termes previstos en la Llei 3/95, de camins ramaders, la continuïtat i idoneïtat d'itineraris amb l'amplada legal dels camins ramaders que travessen terrenys qualificats com a urbanitzables. De totes maneres, tots els camins ramaders del municipi han de ser respectats a tot el traçat i amplada legal d'acord amb el que disposa la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders. Segons la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, han de ser considerats d'interés natural, per l'interés recreatiu i natural, perquè poden servir per a connectar els distints espais naturals de Santa Pola i municipis veïns.  
3. Inventari forestal de la Comunitat Valenciana  
Al terme municipal de Santa Pola hi ha catalogades dues forests d'utilitat pública:   
- Serra de Santa Pola núm. 51 del CUP, propietat de l'Ajuntament de Santa Pola  
- Serra de Santa Pola núm. 68 del CUP, propietat de l'Ajuntament d'Elx.  
El Pla general de Santa Pola proposa la classificació com a sòl urbanitzable de terrenys que pertanyen a aquestes forests d'utilitat pública. En concret afecten el MUP núm. 51 els sectors: la Cadena, l'Ermita i la Calera, i afecten la forest d'utilitat pública núm. 68 els sectors: les Perdius I, les Perdius II, les Perdius III, Badia, els Xiprerets, la Bassa, Polígon Ampliació i Cendres II.  
El pla general proposat ha de ser compatible amb el que disposa la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana, com també el reglament d'aquesta, aprovat pel Decret 98/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià.  
4. Rambles i llits  
Els sectors: els Bassars, Mirador de Tabarca, Polígon Industrial OP2, la Bassa, els Xiprerets, Badia, les Perdius I, la Cadena i el Calvari els travessen distints barrancs sense nom. A causa del detall escàs de la documentació aportada no es pot comprovar que es respecten les zones de domini públic hidràulic i de servitud. Ha de tenir l'autorització administrativa corresponent.   
S'han d'entendre subjectes al que disposa el Reial decret legislatiu 1/01, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües i el Reial decret 849/86, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic que desenvolupa els títols preliminar, I, IV, V, VI i VII de la Llei 29/85, de 2 d'agost, d'aigües.  
  
5. PATRICOVA  
Segons el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), la zona de les Salines de Santa Pola i els voltants estan afectats per risc d'inundació de nivell 3 (freqüència alta (25 anys); calat < 0,80 metres).  
Segons les dades del PATRICOVA la zona on s'ubiquen les actuacions no constitueix una zona de risc d'inundació (segons informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de data 25 d'abril de 2007).   
  
6. Incendis  
Consultada la cartografia temàtica d'aquesta Conselleria, s'observa que al terme municipal de Santa Pola als últims 10 anys han ocorregut 22 incendis.  
D'acord amb l'article 14 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, els terrenys forestals classificats com a sòl no urbanitzable que hagen experimentat els efectes d'un incendi no es poden classificar o reclassificar com a sòl urbà o urbanitzable.   
Aquestes zones s'han d'ajustar al que disposen la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana, i a la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del sòl no urbanitzable; com també a altres normatives aplicables.  
7. Infraestructures de transport  
Segons l'informe de la Unitat de Carreteres a Alacant de la Direcció General de Carreteres del Ministeri de Foment, es proposen cinc sectors de sòl urbanitzable sense ordenació detallada en les zones adjacents a la carretera N-332, que són: les Perdius I, II i III, la Calera i Badia, el desenvolupament dels quals ha d'estar supeditat a l'execució dels vials interiors que han d'unir el sector Gran Alacant sense els esmentats sectors sense ordenació detallada i a la definició dels accessos a la carretera N-332, els quals s'han d'ajustar al que disposa l'Ordre ministerial de 16 de desembre de 1997, per la qual es regulen els accessos a les carreteres de l'Estat, amb especial atenció als sectors les Perdius I, II i III, l'ús global dels quals és terciari (zones d'oci i serveis), cosa que pot provocar incompatibilitats amb la seguretat vial. En el tram entre els punts quilomètrics 88,000 i 93,500 de la carretera N-332, amb projecte de duplicació de la calçada, el pla general ha de considerar una zona d'afecció i una línia d'edificació d'acord amb la pròxima conversió en autovia de la carretera esmentada, és a dir, de 100 i 50 metres, respectivament.  
Segons l'esmentat informe, les normes urbanístiques del pla general s'han d'ajustar exclusivament al que disposa la Llei 25/1988, de 29 de juliol, de carreteres i al Reglament general de carreteres. A més, l'accés directe del sector Roques Blanques a la carretera N-332 en el punt quilomètric 88,270 ha de ser eliminat, i s'ha de fer per l'enllaç que es pretén executar en el punt quilomètric 88,600 de la carretera N-332.  
  
Segons l'informe de 23 d'agost de 2006, del Departament d'Obres Públiques de l'Àrea d'Infraestructures de la Diputació Provincial d'Alacant, respecte a l'afecció del pla general a la carretera CV-851, ronda sud d'Elx a la ctra. CV-85 i N-332, en el pla general s'ha de recollir la necessitat d'incloure una reserva viària per a la duplicació de la calçada de 20 metres en total que anirà a càrrec dels sectors limítrofs plantejats i ha d'estar degudament seqüenciada per a permetre'n la funcionalitat.  
Per tant, s'ha de tenir en compte la normativa quant a limitació d'usos i el domini públic, servitud i afecció, la Llei 6/1991, de 27 de març, de la Generailtat Valenciana, de carreteres de la Comunitat Valenciana, la Llei 25/1988, de 29 de juliol, de carreteres de l'Estat; com també els reglaments que les regulen.  
8. Disponibilitat de recursos hídrics, residus urbans i aigües residuals  
Respecte a la disponibilitat de recursos hídrics: D'acord amb l'estudi d'impacte ambiental i la memòria del pla general s'extrau que l'aigua d'abastiment del municipi de Santa Pola prové, fonamentalment, del transvasament Tajo-Segura, servida per la Mancomunitat dels Canals del Taibilla. Segons la documentació esmentada anteriorment, els cabals d'abastiment són deficitaris en època estival o de sequera, la qual coincideix amb l'augment de població per segona residència. D'una altra banda, l'informe de l'arquitecta municipal de l'Ajuntament de Santa Pola, de data 7 d'agost de 2007, conclou que «la viabilitat de l'abastiment depén de les previsions i el compliment del Programa AGUA del Ministeri de Medi Ambient (en el marc de les actuacions prioritàries i urgents de l'annex 4 del Reial decret llei 2/2004, la planta dessaladora actual Aigua Amarga I, que està en fase d'ampliació), amb un horitzó temporal de l'any 2009, els 2.240.000 m³/any més que en l'actualitat provinents de la dessaladora d'Aigua Amarga són suficients per a cobrir l'increment de la demanda. Fins i tot són molt superiors a les necessitats de la població, l'ordenació de la qual estableix el pla general en tramitació».  
  
- Respecte a la gestió de les aigües residuals  
L'expedient conté informe de l'EPSAR, de 12.03.2008, amb el tenor següent:  
«...Les obres de l'EDAR van ser rebudes en data 31.01.2008; no obstant això, van ser posades en servei anticipadament en juny de 2007.  
Les instal·lacions de la nova EDAR s'ubiquen en la part inferior de la bassa F-1 de l'antic sistema de llacunatge.  
L'aigua residual arriba a la planta depuradora en dos vessants independents, un de dolç i un altre de salí, i es distingeixen dues línies independents per a tractar-los per separat, però amb el mateix tractament, basat en un procés d'aeració prolongada, capaç de tractar un cabal mitjà diari de 12.000 m³/d en hivern, i, 24.000 m³/d en estiu, entre les dues línies. El tractament terciari tracta un cabal de 6.000 m³/d de la línia d'aigua dolça.  
L'EDAR està dissenyada amb tecnologia avançada tenint en compte les corresponents mesures correctores respecte a sorolls, olors, i integració paisatgística.  
Encara que en la DIA de data 24.07.2003 s'assenyala la necessitat de complir paràmetres de zona sensible per possible vessament a aquestes, l'EDAR no està dissenyada per a obtenir paràmetres de vessament a zones qualificades com a sensibles, ja que tot l'efluent es reutilitza per a reg i també que, segons la Resolució de 10.07.2006 de la Secretaria de Territori i Biodiversitat, per la qual es declaren les zones sensibles de les conques intercomunitàries, la llacuna de Santa Pola no té aglomeració associada de més de 10.000 habitants.  
Durant l'any 2007 s'ha tractat una mitjana de 8.058 m³/dia, amb una punta durant el mes d'agost de 13.517 m³/dia, per la qual cosa hi ha capacitat de resguard per a tractament de nous cabals.  
En el cas que aquests cabals provinguen de nous desenvolupaments urbanístics i d'acord amb el que disposa la Llei 16/2005, de 30 de desembre, de la Generalitat Valenciana, urbanística valenciana, en l'article 124.1.d, en el cas de no resoldre per compte propi les necessitats de sanejament i depuració que generen els programes urbanístics i sol·liciten la connexió a sistemes públics de sanejament i depuració, han de cobrir l'objectiu imprescindible de suplementar les infraestructures públiques en tot allò necessari per a no minvar ni desequilibrar els nivells de qualitat, quantitat o capacitat de servei existents. Així mateix, l'article 349.1 del Decret 67/2006, de 19 de maig, del Consell, pel qual s'aprova el ROGTU, estableix l'obligació de l'agent urbanitzador d'incloure en el projecte d'urbanització del PAI corresponent, entre altres coses, les obres de la xarxa de clavegueram per a aigües residuals, i, les del sistema de depuració.  
La connexió efectiva dels sectors de sòl urbanitzable que es facen al municipi s'ha de fer amb l'abonament previ a l'Entitat de Sanejament d'Aigües, mitjançant les oportunes transferències de capital a favor seu, del suplement d'infraestructura. En el cas contrari, aquests sectors han de disposar d'un sistema alternatiu de sanejament i depuració privat, s'entenen que aquestes actuacions no s'han de connectar al sistema públic de tractament d'aigües objecte d'aquest conveni.  
  
De conformitat amb el que disposa l'article 119.1 de la Llei 16/2005, l'Ajuntament, quan adjudica un PAI, està obligat a exigir de l'urbanitzador el dipòsit de la garantia a la qual es refereix l'article 140.3 de la mateixa llei, que ha de respondre, entre altres obligacions, de la cobertura del suplement d'infraestructures.»  
- Respecte a la gestió dels residus sòlids urbans  
No es presenta cap informe o certificat sobre la capacitat per a la recollida i gestió per a admetre els residus sòlids urbans generats pel Pla general de Santa Pola. No està degudament justificada l'esmentada capacitat de gestió.  
El Pla general de Santa Pola ha de complir, en relació amb la recollida i gestió dels residus sòlids urbans generats per l'actuació proposada, el que estableixen la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge; el Decret 67/2006, de 12 de maig, del Consell, reglament d'ordenació i gestió urbanística valenciana; com també la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana.  
9. Jaciments arqueològics  
En la documentació aportada no hi ha cap informe a l'efecte patrimonial que preveu l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià relatiu a l'estudi d'impacte ambiental del PGOU de Santa Pola.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5è de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits que preveu el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat; la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i la resta de disposicions aplicables.  
3. L'art. 16.2. m) del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot el que s'ha exposat anteriorment, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Primer  
S'emet informe desfavorable, i per tant s'exclouen d'aquesta declaració d'impacte ambiental, sobre els sectors front litoral ARD i l'Ermita AR6 pel fet de situar-se entre dos espais naturals protegits, al costat del LIC Illa de Tabarca i dins de l'àmbit de la forest d'utilitat pública catalogada núm. 51. A més, se situa dins de l'àmbit de la zona de servitud de protecció de 100 metres del domini públic maritimoterrestre.  
  
  
Segon  
Estan pendents d'avaluació, i, per tant, s'exclouen d'aquesta declaració d'impacte ambiental, els sectors la Cadena, la Calera, les Perdius I, les Perdius II, les Perdius III, Badia, els Xiprerets, la Bassa, Polígon Ampliació i Cendres II, que estan pendents de la resolució de l'expedient de descatalogació, actualment en tràmit, de part de les forests núm. 68 Serra Santa Pola i núm. 51 Serra Santa Pola, del Catàleg de forests d'utilitat pública de la província d'Alacant.   
En el cas que l'esmentat expedient de descatalogació siga desfavorable, també s'haurà d'entendre aquesta declaració d'impacte ambiental dels esmentats sectors, i haurà de mantenir la classificació com a sòl no urbanitzable de protecció forestal.  
  
Tercer  
Els terrenys previstos com a sòl urbanitzable no edificable del sòl destinat a equipament privat zona verda per a camp de golf situat en el sector els Bassars OV1 s'han de classificar com a sòl no urbanitzable comú.  
El procediment per a la implantació del camp de golf proposat s'ha d'ajustar al que determina el títol III de la Llei 9/2006, de 5 de desembre, reguladora de camps de golf a la Comunitat Valenciana.  
  
  
Quart  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials aplicables, la resta dels sectors del Pla general d'ordenació urbana de Santa Pola (Alacant), sempre que s'hi desenvolupen d'acord amb el que estableix la documentació presentada i supeditats al compliment dels condicionants següents:  
  
1. D'acord amb l'informe de data 4 de març de 2008, del Servei de Parcs Naturals de la Direcció General de Gestió del Medi Natural d'aquesta Conselleria:  
a) Dins de l'àmbit dels 500 metres del perímetre d'afecció de la zona humida catalogada núm. 11 els Bassars-Clot de Galvany, s'ha de reservar una franja de 100 metres si és possible, lliure d'edificacions i altres infraestructures, i els restants 400 metres queden al que estableix el Pla general d'ordenació urbana del municipi.   
b) Dins dels primers 100 metres del perímetre de protecció s'han de distingir dues zones ben diferenciades:  
- La zona més occidental (color violat en l'annex cartogràfic adjunt) on ha de quedar lliure d'edificacions i infraestructures i on s'ha de recrear un bosc de ribera que ha d'actuar com a zona tampó de la zona humida catalogada.  
- La zona més oriental (color roig de l'annex cartogràfic adjunt), si no es troba en l'actualitat consolidada, s'ha d'actuar com en el cas anterior, és a dir lliure d'edificacions i infraestructures. Però en el cas contrari i com s'observa en l'esmentat annex cartogràfic, almenys la zona entre el vial i la zona humida catalogada s'ha de recrear com en el supòsit anterior: un bosc de ribera per a minimitzar tant com siga possible les futures afeccions.  
c) A més, el camp de golf que limita amb la zona humida s'ha de construir a partir dels primers 100 metres del perímetre de protecció de la zona humida catalogada.  
d) Així mateix, s'ha de presentar estudi hidrogeològic de detall firmat per tècnic competent, on estiguen previstes totes les entrades i eixides en el moment actual i amb l'execució del PGOU i la seua possible repercussió a la zona humida catalogada. A més, aquest balanç hídric ha de tenir en compte tots els consums previstos en les reclassificacions proposades del municipi que es nodreixen hídricament d'aquest mateix aqüífer. L'estudi hidrogeològic s'ha d'adequar al que disposa l'Ordre de 13 d'agost de 1999, per la qual es disposa la publicació de les determinacions de contingut normatiu del Pla hidrogeològic de la conca del Xúquer, aprovat pel Reial decret 1664/1998, de 24 de juliol, pel qual s'aproven els plans hidrològics de conca.  
En conseqüència, es considera que el camp de golf previst en la urbanització del sector els Bassars OV1 únicament és un ús previst en la normativa urbanística del sector, sense que hi haja cap compromís sobre la tramitació posterior d'aquest projecte pel que fa tant a la viabilitat com a la distribució i, per a la seua aprovació definitiva cal el procediment d'avaluació d'impacte ambiental establit per la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, com també pel seu desenvolupament reglamentari.  
S'adjunta còpia de l'annex cartogràfic que forma part de l'informe.  
2. Les edificacions i instal·lacions existents a la vora litoral que ocupen zones sobre les quals recau la servitud de protecció, fins i tot n'hi ha algunes que s'ubiquen en domini públic maritimoterrestre, s'han de desenvolupar, juntament amb la Direcció General de Costes del Ministeri de Medi Ambient, els mecanismes urbanístics necessaris que asseguren una substancial transformació de les zones més problemàtiques del litoral del municipi.   
3. Prèviament a l'inici de les obres d'urbanització dels sòls urbanitzables, amb ordenació detallada o sense, i així s'ha de disposar en les fitxes de planejament i gestió corresponents, s'ha de presentar davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme la documentació següent:  
- Informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus, d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, en el supòsit que aquest informe resulte desfavorable, també s'ha d'entendre així aquesta declaració d'impacte ambiental.  
- La justificació de la disponibilitat de recursos hídrics necessaris per a abastir totes les necessitats que es plantegen amb el Pla general de Santa Pola proposat, amb el compliment de la legislació vigent.   
  
En el cas que els informes o certificats per a l'esmentada justificació siguen desfavorables, també s'ha d'entendre així aquesta declaració d'impacte ambiental.  
- Certificat de l'Ajuntament, o entitat gestora, que determine la gestió dels RSU, amb la indicació del volum de residus sòlids urbans que comportarà el desenvolupament del sector, el tractament que rebran i la destinació final d'aquests, de conformitat amb el pla zonal corresponent.  
- Estudi sobre el paisatge que necessàriament ha d'identificar les fites geogràfiques i les característiques del territori que constitueixen referents del paisatge de l'àmbit de la planificació i ordenació del terme de Santa Pola, d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
Correspon a l'òrgan competent en paisatge determinar la idoneïtat de l'estudi presentat en relació amb les determinacions establides en l'esmentada Llei 4/2004, com també amb la resta de la normativa aplicable.  
4. Abans de la recepció de la urbanització dels sectors de sòl urbanitzable amb ordenació detallada o sense, i així s'ha de disposar en les fitxes de planejament i gestió, l'Ajuntament de Santa Pola s'ha d'encarregar de:   
- Obtenir autorització administrativa de la CHX per al vessament de les aigües pluvials a vies públiques, d'acord amb l'article 9 del Text refós de la llei d'aigües.  
- Obtenir, si escau, de la CHX la corresponent concessió de reutilització d'aigües depurades amb destinació a regs, d'acord amb els articles 104, 128 i 130 del RDPH.  
- Autorització administrativa de la CHX per a l'actuació en les zones de policia dels barrancs que travessen els sectors els Bassars, Mirador de Tabarca, polígon industrial OP2, la Bassa, els Xiprerets, Badia, les Perdius I i el Calvari. S'ha d'adjuntar un projecte de regeneració de riberes i llits dels diferents barrancs existents al municipi, com també, de recuperació de boscos, en el qual s'ha de recollir una llista amb les diferents espècies vegetals que s'han d'utilitzar en l'enjardinament de totes les zones verdes, tant naturals com urbanes, s'ha d'optar sempre per espècies autòctones i amb sistemes radiculars no agressius.  
- Tots els camins ramaders del municipi han de ser respectats en tot el traçat i l'amplada legal d'acord amb el que disposa la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders. Segons la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, han de ser considerades d'interés natural, per l'interés recreatiu i natural que tenen, ja que poden servir per a connectar els distints espais naturals de Santa Pola i municipis veïns.  
5. Les mesures correctores s'han de completar amb els aspectes següents:  
- Durant la fase d'execució s'ha de preveure i identificar una zona per a l'amuntegament dels materials que s'han d'utilitzar en les obres d'urbanització i edificació, s'ha d'evitar l'ocupació dels terrenys limítrofs.  
- Durant la fase d'execució s'ha de definir l'àrea on estarà aparcada temporalment la maquinària d'obra i s'ha d'indicar, si escau, el lloc on es duran a terme les tasques de neteja i manteniment d'aquesta. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles han de ser degudament gestionats per taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.  
  
- El sistema de reg ha de ser independent de la xarxa de subministrament municipal, s'ha d'evitar la creació de zones verdes que exigeixen una gran quantitat d'aigua, i preferiblement s'ha d'optar per les espècies autòctones o els cultius ja existents.  
- En el supòsit que afecte serveis i infraestructures de reg s'ha de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tenen una funcionalitat més enllà dels límits d'aquest. Qualsevol desviament o alteració d'aquestes instal·lacions ha de tenir l'autorització de la comunitat de regants o de l'òrgan competent, qui determinarà la manera en què s'han de dur a terme les actuacions proposades.  
- La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, s'ha de mantenir en condicions agrícoles adequades, atesa l'elevada qualitat agrària d'aquestes, i s'ha de destinar al rebliment de les zones verdes previstes en l'actuació, o si no n'hi ha cap, a altres àrees del municipi on en siga susceptible la utilització. S'ha de definir el lloc i les condicions d'emmagatzematge del sòl eliminat, a fi de garantir que aquesta terra no perda les condicions d'humitat i les característiques edàfiques.  
- Els residus vegetals originats amb la tala de l'arbrat i el desbrossament dels terrenys s'han de gestionar de manera adequada a la seua naturalesa, i està prohibida la incineració in situ d'aquests o de qualsevol altre tipus de residu.  
- L'Ajuntament de Santa Pola ha de vetllar perquè les indústries que no puguen connectar-se a la xarxa de clavegueram municipal -i per tant aboquen a via pública- tinguen un sistema de tractament d'aigües residuals individual apropiat i la preceptiva autorització per al vessament d'aigües residuals i pluvials que, si escau, atorga la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
- El vessament generat pels desenvolupaments urbanístics que genere el PGOU ha de complir els límits de vessament que estableix l'Ordenança de vessaments de l'Entitat de Sanejament d'Aigües, a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent.  
- Estan prohibits els vessaments als barrancs presents al terme municipal de Santa Pola sense depuració prèvia.  
6. És obligatori instal·lar en totes les activitats aïllades o habitatges familiars aïllats no connectats a xarxes de sanejament, per als nous usos, sistemes d'oxidació total, i es prohibeix l'ús de sistemes individuals d'eliminació com ara els pous morts i fins i tot les foses sèptiques, com també prohibir el vessament de les aigües residuals sobre el terreny o en les rambles i els barrancs adjacents.  
L'Ajuntament de Santa Pola ha de fer estudis que acrediten l'absència d'incidències en la contaminació i en el consum de recursos hídrics provocada per les urbanitzacions disperses en el municipi que no estiguen connectades a la xarxa municipal de col·lectors d'aigües residuals.  
7. S'observa error en el plànol 1 Model Territorial. Ordenació Estructural, en el qual la zona verda que limita amb el sòl no urbanitzable protegit del Parc Natural de les Salines de Santa Pola la denominació IN-3, quan hauria d'estar classificat com a zona verda.  
8. Correspon a l'òrgan competent en l'aprovació del pla el seguiment i la vigilància del compliment dels condicionants de la declaració d'impacte ambiental. L'òrgan ambiental hi pot demanar informació i fer les comprovacions necessàries per a verificar el compliment del condicionat, per a la qual cosa la Comissió Territorial d'Urbanisme ha de remetre còpia de l'acord d'aprovació del Pla general de Santa Pola.  
  
9. Són nuls de ple dret les resolucions o els acords d'autorització o aprovació de qualsevol projecte, pla o programa que s'adopten sense observar, totalment o absoluta, els procediments d'avaluació ambiental que regula la llei.   
10. Tota la normativa específica d'ordenació de zones industrials, totes les mesures preventives i correctores proposades i pressupostades i els condicionants exposats han de ser recollits per la normativa urbanística del pla general, tant pel que fa al mateix plantejament en si, com pel que fa a les respectives fases d'execució i funcionament.  
  
  
Cinquè  
Notificar a les parts interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè es puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
  
Sisè  
Aquesta declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
  
València, 7 de març de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: María Ángeles Centeno Centeno.  
  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
  
Expedient :75/2005-AIA  
Títol:modificació núm. 14 de les normes subsidiàries  
Promotor: Ajuntament d'Alquerías del Niño Perdido (Castelló)  
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i CTU  
Localització: al sud del nucli urbà al sector el Caixer  
  
Descripció del projecte  
1. Objecte de projecte  
L'objecte d'aquesta modificació és la classificació com a sòl urbanitzable residencial amb ordenació detallada, amb xarxa primària adscrita, d'una zona actualment classificada, en part, com a sòl no urbanitzable comú, situada al sud del nucli urbà i, en part, com a zona d'equipament educativocultural en sòl no urbanitzable.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
a) L'àmbit de la modificació comprén una superfície de 170.093 m², classificada com a sòl urbanitzable residencial, més 4.0391 m² de xarxa primària adscrita.  
b) Els límits del sector són:  
- Al nord, el carrer de Betxí, a la vora de sòl urbà  
- A l'est, l'av. Caixer, a la vora de sòl no urbanitzable comú  
- Al sud, sòl no urbanitzable comú  
- A l'oest, sòl no urbanitzable comú  
c) L'edificabilitat total privada del sector serà de 52.541 m²/sostre, dels quals 51.027 m²/sostre seran d'ús residencial i 1.514 m²/sostre seran d'ús terciari. Al sector es podran edificar 340 habitatges, i si considerem un total de tres habitants per habitatge comportarà un increment de població de 1.020 habitants.   
d) A les zones qualificades amb ús global residencial els usos permesos són: habitatge, hoteler, comercial (tipus A i B), oficines, esportiu, sanitari, religiós, recreatiu i aparcament. Els usos prohibits són: artesanal, magatzems, industrial i estacions de servei.  
e) Les zones per a ús terciari es destinen a ús educativocultural, i s'hi permet la ubicació de centres de transformació d'energia elèctrica.3.   
3. Alternatives  
No s'hi han presentat.  
  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 13 d'abril de 2005 es rep en la Direcció General de Gestió del Medi Natural documentació, remesa pel Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de Castelló, la qual inclou la documentació tècnica del projecte, estudi d'impacte ambiental i l'expedient administratiu on s'inclouen els informes, el resultat de la informació pública i l'aprovació provisional, i s'incoa el corresponent expedient administratiu.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el periòdic Mediterráneo, amb data 31 de juliol de 2001, i en el DOGV núm. 4073, de 28 d'agost de 2001, per un període d'un mes.  
Durant el període d'informació pública no s'hi va presentar cap al·legació, segons consta en els certificats emesos pel secretari de l'Ajuntament d'Alquerías del Niño Perdido.  
En data 8 de setembre de 2004 l'Ajuntament aprova provisionalment la modificació introduïda en el projecte d'acord amb el dictamen de la Comissió Informativa d'Urbanisme, per a la qual l'Ajuntament va atorgar audiència per un termini de 10 dies als 9 titulars cadastrals afectats per l'ampliació de l'àmbit d'actuació, i s'hi van presentar 6 al·legacions, de les quals cap de caràcter ambiental.  
  
3. Petició d'informació o documentació complementària   
En data 15 d'abril de 2005 es rep en la Direcció General de Gestió del Medi Natural la documentació següent remesa pel Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de Castelló:  
  
- Certificat del consorci d'aigües-xarxa de proveïment de la Plana.  
  
- Informe de la Cooperativa d'Aigües Potables el Molí sobre la captació, distribució i subministrament d'aigua.  
- Informe tècnic municipal justificatiu de la suficiència de recursos hídrics.  
Amb data 24 de maig de 2005, es requereix a l'Ajuntament d'Alquerías del Niño Perdido que complete la documentació presentada segons els punts que, de manera resumida, s'exposen a continuació:  
- Informe d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
- Còpia en suport informàtic de la documentació presentada.  
Amb data 22 de novembre de 2005 s'adverteix a l'Ajuntament d'Alquerías del Niño Perdido la caducitat de l'expedient d'estudi d'impacte ambiental si en el termini de tres mesos no realitza els actes requerits per a impulsar la consecució d'aquest.  
En data 7 de desembre de 2005 es rep en la Direcció General de Gestió del Medi Natural la documentació següent remesa per l'Ajuntament d'Alquerías del Niño Perdido:  
- Escrit que indica que s'ha enviat a la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià el projecte redactat per un arqueòleg a fi d'obtenir informe d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
  
- Còpia en suport informàtic de la documentació presentada.  
Amb data 18 de maig de 2006 es remet al Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de Castelló un escrit en el qual se sol·licita que es complete la documentació presentada segons els punts que, de manera resumida, s'hi exposen a continuació:  
- Informe d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
- Certificats que justifiquen la capacitat de gestió de residus sòlids urbans i inerts.  
- Certificat de l'entitat gestora de l'estació depuradora d'aigües residuals que justifique la capacitat de l'EDAR que hi ha al terme municipal per a admetre les aigües residuals generades pel desenvolupament dels usos proposats per al sector d'estudi.  
- Quadre resum de les necessitats hídriques del sector.  
- Document en què es reculla el traçat del col·lector d'evacuació d'aigües pluvials com també el punt d'abocament d'aquest.  
- Autorització prèvia per part de l'organisme competent per a l'abocament de les aigües pluvials a la Séquia Major de Baix o Jussana.  
- Identificació i tractament de les séquies que hi ha al sector.  
En data 12 de setembre de 2006 es rep en la Direcció General de Gestió del Medi Natural la següent documentació remesa pel Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de Castelló:  
  
- Estudi d'impacte ambiental relatiu al patrimoni cultural.  
- Annex d'identificació i tractament de séquies.  
- Annex justificatiu d'evacuació d'aigües pluvials.  
- Informe de la CHX previst per l'article 19.2, de la Llei de la Generalitat Valenciana, 4/2004.  
Amb data 20 de setembre de 2006 es remet al Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de Castelló un escrit en què se sol·licita que es complete la documentació presentada segons els punts que, de manera resumida, s'hi exposen a continuació:  
- Informe d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
- Informe sobre la gestió de residus sòlids urbans i inerts, com també el certificat per part de l'organisme encarregat d'això, de la capacitat de gestió d'aquests.  
- Certificat de l'entitat gestora de l'estació depuradora d'aigües residuals que justifique la capacitat de l'EDAR que hi ha al terme municipal per a admetre les aigües residuals generades pel desenvolupament dels usos proposats per al sector d'estudi.  
- Autorització prèvia per part de l'organisme competent per a l'abocament de les aigües pluvials a la Séquia Major de Baix o Jussana.  
- Justificació del sistema de reg adoptat.  
En data 6 de novembre de 2006 es rep en la Direcció General de Gestió del Medi Natural la documentació següent remesa pel Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de Castelló:  
  
- Informe de gestió de RSU i RSI.  
- Certificat sobre la capacitat de gestió de RSU i RSI.  
- Certificat sobre la capacitat de l'EDAR.  
- Escrit de la Comunitat de Regants de Vila-real en referència a la justificació del sistema de reg i l'autorització prèvia per a l'abocament d'aigües pluvials.  
En data 24 de juliol de 2007 es rep en la Direcció General de Gestió del Medi Natural la documentació següent remesa per l'Ajuntament d'Alquerías del Niño Perdido:  
- Informe favorable d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
  
En data 26 de juliol de 2007 es rep en la Direcció General de Gestió del Medi Natural la documentació següent remesa pel Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de Castelló:  
- Informe favorable d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
  
  
Sol·licitud d'informes sectorials  
Durant el procés d'avaluació ambiental s'han rebut els informes següents:  
- Informe del tècnic municipal de l'Ajuntament d'Alquerías del Niño Perdido justificatiu de la suficiència de recursos hídrics, de 23 de març de 2005, en el qual informa que no hi ha cap problema per a disposar de subministrament d'aigua en quantitat i qualitat suficient per a atendre la demanda d'aigua derivada de la modificació, atés que:  
  
L'increment poblacional derivat d'aquesta modificació preveu un màxim de 340 habitatges i un augment de població estimat de 1.020 habitants.  
Si considerem una dotació de 250 l/hab/dia el desenvolupament del sector originarà un increment del cabal de 255.000 l/dia.  
El subministrament d'aigües potables al municipi gestionat per la Cooperativa d'Aigües Potables el Molí es produeix de dues captacions denominades pous número 1 i número 2 i de l'aigua potable procedent del consorci Plana Baixa.  
El pou número 2 és capaç de subministrar fins a 7.000 l/min o 10.080.00 l/dia, quantitat molt superior a l'estimada per a satisfer la població d'aquesta modificació.  
- Certificat del consorci d'aigües-xarxa de proveïment de la Plana, de 17 de març de 2005, en el qual se certifica que Alquerías del Niño Perdido té la consideració d'usuari del servei d'acord al Reglament del servei, i el cabal de concessió és de 8.000.000 m³/any.  
  
- Informe de la Cooperativa d'Aigües Potables el Molí sobre la captació, distribució i subministrament d'aigua, de data 15 de març de 2005, en el qual s'informa que l'esmentada cooperativa és titular de dues captacions denominades pous número 1 i número 2 que, al seu torn, aquesta cooperativa distribueix al terme municipal aigua potable procedent del consorci d'aigües potables Plana Baixa, i que el pou número 2 és capaç de subministrar fins a 7.000 l/min o 10.080.00 l/dia.  
- Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer d'acord amb el que preveu l'article 19.2 de la Llei de la Generalitat Valenciana 4/2004, sobre la MP núm. 14 de les normes subsidiàries d'Alquerías del Niño Perdido, de 6 de juny de 2005, en el qual s'emet informe favorable a l'actuació plantejada, vist que Alquerías del Niño Perdido disposa d'un cabal suficient per a atendre l'increment de consum estimat d'acord amb la documentació presentada per l'Ajuntament i de la consulta dels antecedents que consten en aquest organisme.  
- Informe del tècnic municipal de l'Ajuntament d'Alquerías del Niño Perdido relatiu a la gestió dels RSU i dels RSI, de 27 d'octubre de 2006, en el qual informa de la gestió que es fa d'aquests i certifica que l'empresa concessionària del servei de recollida de residus sòlids i el buidatge dels contenidors disposa de capacitat suficient per a la seua recollida i tractament.  
- Informe de l'Entidat de Sanejament d'Aigües sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de la Mancomunitat d'Onda-Betxí-Vila-real per a admetre els cabals residuals generats per la MP núm. 14 de les normes subsidiàries d'Alquerías del Niño Perdido, 20 de juliol de 2005, en el qual es comunica, en funció de la informació remesa pel sol·licitant i de l'estudi del disseny i funcionament de l'actual depuradora, que l'EDAR de la Mancomunitat d'Onda-Betxí-Vila-real està dissenyada per a tractar 22.486 m³/dia. Actualment tracta un cabal mitjà de 13.071 m³/dia i el cabal generat previst, segons dades del sol·licitant, és de 204 m³/dia, per tant, s'emet informe favorable sobre la viabilitat del tractament, sempre que es realitze la corresponent sol·licitud de connexió i les obres necessàries per a aquest fi, i es complisca sempre amb els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments.  
- Informe de la Comunitat de Regants de Vila-real, de 23 d'octubre de 2006, en el qual comunica que l'esmentada comunitat disposa de capacitat suficient per a dotar de reg totes les zones verdes del sector i que es concedeix autorització per a efectuar en la Séquia Major de Baix o Jussana l'abocament d'aigües pluvials, amb els punts de connexió a l'esmentada séquia previstos en el projecte.   
- Informe del director general de Patrimoni Cultural Valencià d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià, de 3 de juliol de 2007, en el qual s'emet informe favorable, sempre que prèviament a l'inici de les obres el promotor presente davant d'aquest centre directiu un projecte de seguiment arqueològic firmat per un tècnic competent.  
  
Afeccions legals   
1. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, com també a l'existència d'espais naturals protegits, no s'ha detectat, en l'àrea d'estudi, afeccions directes a cap figura ambiental.   
No obstant això, i segons l'informe emés pel Servei de Parcs Naturals, de data 30 de març de 2007, relatiu al concert previ d'Alquerías del Niño Perdido, s'intueix que l'augment en la demanda de recursos hídrics, la disminució de la superfície d'infiltració i la supressió dels retorns de reg pot afectar, de manera indirecta, les zones humides catalogades (ZHC) següents, i un lloc d'interés comunitari (LIC):  
  
- ZHC núm. 3 Marjal de Nules-Borriana.  
- ZHC núm. 18 Clot de la Mare de Déu que també està declarat com a paratge natural municipal.  
- LIC codi: ES5222005 Marjal de Nules.  
2. L'estudi d'impacte ambiental relatiu al patrimoni cultural afirma que la modificació de planejament presentada respecta tots els edificis que hi ha en l'àmbit d'aquesta, excepte una xicoteta casa d'arreus, per la qual cosa el patrimoni arquitectònic que hi ha no s'hi veurà afectat. Així mateix, estableix que no afecta cap jaciment que conste en l'Inventari general de jaciments arqueològics de la DG de Patrimoni Artístic, i que durant els treballs de camp no van aparéixer restes que determinen l'existència d'algun jaciment.  
D'altra banda, el projecte presenta l'informe favorable del Servei de Patrimoni Arquitectònic i Ambiental relatiu a l'afecció del patrimoni en què s'indica que, realitzada la prospecció arqueològica, no s'ha localitzat cap jaciment a la zona. No obstant això, en l'àmbit bibliogràfic se cita en aquest lloc el jaciment de Bonretorn, per la qual cosa s'ha estimat convenient que l'estudi d'impacte ambiental preveja el seguiment arqueològic de les obres.  
Amb relació als béns immobles, l'informe estableix que no veu cap inconvenient en l'aprovació de la modificació sempre que es mantinga en la totalitat d'aquest el conjunt anomenat el Replà tal com queda reflectit en l'estudi d'impacte ambiental, ja que és un bé de rellevància local.  
Des de la consideració del patrimoni etnològic, l'esmentat informe estableix que la documentació presentada estudia el paisatge i els sistemes de reg tradicional, i especifica la integració dels elements etnològics més representatius en el projecte.  
No obstant això, l'informe estableix, al seu torn, l'obligació per part del promotor de redactar, prèviament a l'inici de les obres, un projecte de seguiment d'obra.  
3. El sector no afecta cap curs d'aigua natural, no obstant això, el sector està travessat d'oest a est, fonamentalment, per tres séquies principals que són la Filla Usó, la Filla Veral i el Braçal Veral, utilitzades per al reg de camps dins i fora del sector.   
La reposició i la no-afecció a aquells sectors que se serveixen d'aquestes séquies, més enllà dels límits del sector, queda garantida sempre que es realitzen d'acord amb el document denominat annex d'identificació i tractament de séquies, d'agost 2006, en el qual es recull quins trams de séquia s'han de mantenir, quins s'han de reposar i quins s'han de demolir.   
4. El sector d'estudi afecta la zona catalogada com a citròpolis pel Pla d'acció territorial de l'entorn de Castelló (PATECAS), sotmés a informació pública el 5 de juliol de 2005.   
El PATECAS, mitjançant la figura de citròpolis, estableix criteris per a l'ordenació de la plana agrícola de Castelló, a fi de salvaguardar l'estructura bàsica d'aquesta enfront de l'ocupació indiscriminada del sòl rústic pel desenvolupament urbanístic i industrial, ja que es considera necessari mantenir aquest cultiu de la plana de Castelló per ser un element definitori tant de la seua història, com de l'activitat econòmica i el paisatge.  
El sector el Caixer, encara que se situa per complet dins d'aquesta zona, és limítrof al nucli urbà, per tant, en principi, és una de les zones de creixement natural.   
D'altra banda, s'observa que el projecte ha respectat quasi totes les edificacions tradicionals que hi ha a la zona, com també el traçat del carrer Sant Ramon, al llarg del qual se situen aquestes edificacions.  
Per tant, s'entén que el desenvolupament del sector, atés que se situa en una de les zones amb major vocació urbana dins de la classificació de citròpolis i que manté els elements tradicionals, afecta de manera lleu l'esmentada classificació, per tant n'és viable el desenvolupament.  
  
Consideracions ambientals  
1. En data 5 de març de 2007 la secretaria autonòmica de Territori i Habitatge evacua informe ambiental relatiu al concert previ del PGOU del municipi d'Alquerías del Niño Perdido, de conformitat amb l'article 216.2 del Reglament d'ordenació i gestió urbanística i territorial, aprovat pel Decret 67/2006, en el qual es conclou, entre altres:  
  
a) Des del punt de vista ambiental, el creixement proposat pel nou PGOU és acceptable, sempre que es deixe fora del procés urbanitzador la unitat ambiental situada a l'oest de l'AP-7, ja que, d'aquesta manera, l'increment poblacional previst està més a prop de la idea de creixement sostenible definida en la legislació vigent i, al mateix temps, el planejament s'adapta als criteris establits pel Pla d'acció territorial que hi ha per a aquesta zona, el PATECAS i a criteris de protecció ambiental.  
  
b) L'Ajuntament ha de considerar en l'aprovació provisional del CP els informes que des d'aquest servei s'han sol·licitat a altres serveis respecte a les figures ambientals que hi ha al terme municipal, a fi de recollir adequadament totes les recomanacions que els tècnics competents presenten respecte d'això. Els serveis consultats seran els inclosos en l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals, pertanyents a la DG d'Ordenació del Territori.  
Posteriorment, amb data 30 de març de 2007, el Servei de Parcs Naturals evacua un informe respecte d'això en el qual, vista la possible afecció indirecta a les dues zones humides, una d'aquestes declarada LIC, sol·licita incloure entre els documents del PGOU l'estudi hidrogeològic de detall firmat per un tècnic competent, on es prevegen totes les entrades i eixides en el moment actual i amb l'execució del PGOU i la possible repercussió d'aquest a les dos ZHC, d'acord amb l'article 6.3 de la Directiva 92/43/CEE, del Consell, de 21 de maig de 1992, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i la flora silvestre.  
  
El concert previ informat recull el sector d'estudi, per tant en la valoració ambiental realitzada s'han tingut en compte, a escala territorial, les possibles afeccions que el desenvolupament del sector pot ocasionar amb relació a la resta de les actuacions proposades, per tant, tot el que informa respecte d'això serà d'aplicació directa al sector d'estudi.   
  
Vist l'informe ambiental, s'observa que el sector d'estudi és d'acord amb el que estableix aquest, a falta de l'estudi hidrogeològic sol·licitat pels tècnics competents en la matèria.  
2. L'àrea d'estudi es troba enclavada a la conca del riu Millars, concretament en una zona caracteritzada pel desguàs de camps de cultiu de la xarxa de séquies que hi ha.   
Els pendents de la zona oscil·len al voltant de l'1% d'oest a est i quasi nuls de nord a sud, sense cap fondalada ni zona d'acumulació d'aigua. En l'estudi d'impacte ambiental no s'han observat riscos ambientals associats a la localització proposada.  
L'àmbit de la zona d'estudi presenta una vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers mitjana, així la zona és compatible amb l'ús que es pretén implantar. L'estudi d'impacte ambiental afirma que en el subsistema aqüífer en què s'enclava l'actuació, la Plana de Castelló, s'observen actualment problemes de sobreexplotació que es manifesten en la intrusió marina i en la salinització dels pous més litorals.  
  
El desenvolupament del sector produirà un increment en el consum d'aigua potable, una disminució dels retorns d'aigua de reg, com també un increment de l'escorriment superficial, com a conseqüència de la impermeabilització del sector i, per tant, una disminució de la infiltració de l'aigua de pluja; efectes que, en conjunt, s'intueix que pot implicar un augment en les eixides enfront de les entrades que done lloc a un balanç hídric negatiu a l'aqüífer, amb clars problemes ja de sobreexplotació i, al seu torn, indirectament, un mal funcionament de les dues zones humides que hi ha.   
Per tant, cal l'elaboració d'un estudi hidrogeològic que aporte dades suficients per a poder avaluar adequadament la possible afecció sobre l'aqüífer i indirectament sobre les dues zones humides, d'acord amb l'article 6.3 de la Directiva 92/43/CEE del Consell, de 21 de maig de 1992, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i la flora silvestre.  
3. El sector d'estudi té una llarga tradició d'ús agrari, com a terreny de regadiu, per la qual cosa les sèries naturals han desaparegut per complet, i no s'observa més que la presència d'arbres fruiters, cultius de cítrics, i espècies herbàcies de marcat caràcter nitròfil. Per tant, l'interés d'aquesta vegetació és molt baix, tal com estableix l'estudi d'impacte ambiental, i l'impacte és molt lleu.  
D'altra banda, l'estudi d'impacte ambiental estableix, respecte a la fauna, que a causa de la naturalesa agrària de la zona i la proximitat d'aquesta a nucli urbà important, fa que a penes es troben animals i que aquests siguen de grups molt comuns, i l'impacte compatible està en funció del barem presentat.  
4. El proveïment d'aigua al municipi d'Alquerías del Niño Perdido està gestionat per la Cooperativa d'Aigües Potables el Molí mitjançant el pou que explota l'esmentada entitat i mitjançant l'aportació d'aigua provinent dels pous situats al municipi de Vila-real.   
El desenvolupament del sector originarà un increment del cabal de 255.000 l/dia, com estableix l'informe del tècnic municipal, el qual quedarà garantit pel pou número 2 que és capaç de subministrar fins a 7.000 l/min o 10.080.00 l/dia, quantitat molt superior a l'estimada per a satisfer la població d'aquesta modificació.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, la xarxa de clavegueram serà, en la mesura que es puga, de tipus separatiu. Les aigües residuals seran conduïdes a l'EDAR de la Mancomunitat d'Onda-Betxí-Vila-real, que segons informe de l'EPSAR té capacitat per a absorbir els 204 m³/dia que comportarà el desenvolupament del sector. L'abocament de les aigües pluvials es realitzarà a la Séquia Major de Baix o Jussana per a la qual cosa es disposa d'autorització d'abocament emés per la Comunitat de Regants de Vila-real.  
Així mateix, la Comunitat de Regants de Vila-real certifica que l'esmentada comunitat disposa de capacitat suficient per a dotar de reg les zones verdes incloses en l'àmbit del sector i que es troba en disposició de portar-ho a terme.  
Segons informe del tècnic municipal de l'Ajuntament els residus que es generen al municipi són recollits en contenidors de fem situats a la via pública, on també hi ha contenidors diferenciats per a la recollida de vidres, envasos, paper i cartó.  
La concessió del servei de recollida de residus sòlids i buidatge dels contenidors la té assignada Fomento de Benicassim, SA, empresa que disposa de capacitat suficient per a la recollida i tractament d'aquests. Els RSU es tracten dins del terme municipal en abocadors i plantes de tractament adequats, mentre que per als RSI no hi ha cap abocador al municipi i són transportats a abocadors legalitzats, per a aquest fi, a altres termes municipals.  
5. La zona d'estudi, segons l'estudi d'impacte ambiental, no és altra cosa que un conjunt de parcel·les dedicades al cultiu de cítrics, és per això un paisatge molt artificial en el qual prevalen els signes inequívocs de l'activitat humana, murs, canals i séquies... que recorden que no estem en un medi natural.  
La fragilitat visual és baixa ja que qualsevol actuació humana no ressaltaria excessivament pel fet de ser ja molt comú a la contornada, alhora que els cultius i la posició topogràfica d'aquesta fa que només siguen destacables les actuacions des del pont de l'autopista A-7.  
L'estudi d'impacte ambiental no ha considerat el valor com a paisatge cultural d'aquest enclavament i el seu entorn; valor clau pel qual el PATECAS l'ha inclòs dins de l'àrea denominada Citròpolis, l'objectiu principal del qual és mantenir el cultiu a la Plana de Castelló per ser un element definitori tant de la seua història, com de l'activitat econòmica i el paisatge.  
El desenvolupament del sector comportarà una pèrdua de part d'aquests valors culturals, ja que no s'han identificat i senyalitzat les fites arquitectòniques més significatives del sector, a fi de determinar quins elements haurien d'haver sigut conservats i establir mesures de protecció o rehabilitació que posaren en valor i en ús els esmentats elements, com marca el PATECAS, sobretot a l'entorn del Replà.   
6. De les dades aportades per al concert previ s'extrau que tenint en compte el planejament vigent, normes subsidiàries de 1989, Alquerías del Niño Perdido disposa, entre sòl urbà i sòl urbanitzable, d'un total d'1.340.662 m², dels quals 555.047 m² són sòl urbà i 785.615 m² sòl urbanitzable.  
Del total del sòl urbanitzable, s'observa que el 31% de sòl urbanitzable, 240.999 m², està sense desenvolupar.  
D'altra banda, en data 7 de setembre de 2005, la Direcció General de Gestió del Medi Natural va emetre declaració d'impacte ambiental favorable a la modificació puntual núm. 21 de les normes subsidiàries de planejament d'Alquerías del Niño Perdido, per les quals es reclassifica una superfície total de 57.249 m².  
Per tant, en el moment actual, Alquerías del Niño Perdido disposa d'un total de 298.248 m² de sòl urbanitzable, una quantitat de sòl superior a la demandada mitjançant aquesta modificació, 170.093 m², per la qual cosa es dedueix que aquesta modificació no respon a una demanda real del sòl, ni a una necessitat urgent i inajornable d'aquest tipus de sòl.  
No obstant això, s'observa que la quantitat de sòl que es pretén reclassificar entre la MP núm. 21 i la MP núm. 14 puja a un total de 227.342 m², la qual cosa implica un increment en el consum de sòl del 17%; increment que es pot considerar dins del llindar de sostenibilitat establit en l'annex I del Decret 67/2006, de 12 de maig, del Consell, Reglament d'ordenació i gestió territorial i urbanística.  
  
7. El desenvolupament del sector incrementarà la població en 1.020 habitants, la qual passarà dels 3.866 de l'any 2006 a un total de 4.886, la qual cosa comporta un increment poblacional del 27%, que sumats als 485 de la MP núm. 21, comportarà un increment del 39%.  
Alquerías del Niño Perdido presenta un creixement vegetatiu de tendència positiva, amb un increment de població en els últims 10 anys de 335 habitants, amb una població de 3.508 habitants en 1996 i 3.866 en 2006. Avaluades aquestes dades, s'observa que el creixement proposat per aquesta modificació és prou superior a la tendència natural dels últims anys.  
8. L'estudi d'impacte ambiental identifica i valora els possibles impactes que es deriven del planejament proposat, mitjançant una matriu general d'impactes, i es pot considerar globalment l'impacte de caràcter compatible. No obstant això, no han sigut tinguts en compte els possibles efectes indirectes sobre les dues zones humides que hi ha, d'acord amb l'article 6 de la Directiva 92/43/CEE del Consell, de 21 de maig de 1992, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i la flora silvestre.  
Les principals mesures correctores i el pla de vigilància ambiental es basen en criteris de prevenció i disminució d'impactes, i les més específiques són les relatives al control sobre les emissions, abocaments i residus, i s'apliquen totes i cadascuna de les mesures proposades que no entren en contradicció amb la declaració d'impacte ambiental.   
  
No s'ha presentat cap tipus de mesura preventiva o correctora dirigida a minimitzar l'impacte que el desenvolupament del sector produirà sobre el paisatge, ni sobre el règim hídric de l'aqüífer, ni sobre les ZHC.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 16, apartat 2, lletra m), del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
4. En data 30 d'abril de 2006 va entrar en vigor la Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre avaluació dels efectes de determinats plans i programes en el medi ambient (LEAE).  
La Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre avaluació dels efectes de determinats plans i programes en el medi ambient i la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, són complementàries.  
D'acord amb la Llei 9/2006, els plans i programes, com també les modificacions d'aquests, que puguen tenir efectes significatius en el medi ambient i que siguen promoguts o aprovats per l'administració, són objecte d'aquesta avaluació ambiental estratègica.  
D'altra banda, la LEAE defineix en l'article 2 com a zones de reduït àmbit territorial les que per les seues escasses dimensions, el nivell de protecció del medi ambient i la integració ambiental pot garantir-se mitjançant l'aplicació de l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
El pla presentat, en principi, ha d'ajustar-se al que estableix la LEAE. Vist que l'àmbit de l'actuació urbanística, per les seues dimensions i funció dins del model territorial d'Alquerías del Niño Perdido, com també els efectes previsibles d'aquest sobre el medi ambient, pot considerar-se com una zona de reduït àmbit territorial, resulta possible l'aplicació de l'avaluació d'impacte ambiental.   
Així mateix, la modificació proposada és conforme a l'informe ambiental relatiu al concert previ, de data 5 de març de 2007, en el qual l'esmentada modificació quedava recollida, i s'han valorat, per tant, els efectes acumulatius o sinèrgics del conjunt de les actuacions proposades per al nou model territorial d'Alquerías del Niño Perdido.  
  
Per tot l'anteriorment exposat, el procediment d'avaluació ambiental per a aquest cas serà el corresponent al de l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
  
Declaració d'impacte ambiental   
  
Primer  
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de modificació núm. 14 de les normes subsidiàries del terme municipal d'Alquerías del Niño Perdido (Castelló), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants següents:  
1. El desenvolupament del sector s'ha de supeditar al resultat de l'estudi hidrogeològic de detall firmat per un tècnic competent, sol·licitat per al concert previ, on s'han de preveure totes les entrades i eixides en el moment actual i amb l'execució de la modificació i la possible repercussió a les dues ZHC, que justifique la no-afecció a les zones humides del Clot de la Mare de Déu i la Marjal de Nules-Burriana.  
  
L'estudi hidrogeològic s'ha d'adequar al que disposa l'Ordre de 13 d'agost de 1999, per la qual es disposa la publicació de les determinacions de contingut normatiu del Pla hidrològic de conca del Xúquer, aprovat pel Reial decret 1664/1998, de 24 de juliol, pel qual s'aproven els plans hidrogelògics.  
En aquest sentit, serà motiu d'una resolució complementària que ha d'emetre la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
2. Prèviament a l'inici de les obres, el promotor ha de presentar en la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià el projecte de seguiment d'arqueològic firmat per un tècnic competent el qual ha de ser prèviament autoritzat d'acord amb el que disposa l'article 60 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
3. El bé de rellevància local denominat el Replà s'ha de mantenir en la seua totalitat com es desprén de l'informe emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
4. Abans de la recepció de la urbanització, l'Ajuntament ha de ser l'encarregat de:   
4.1. Exigir a les empreses, després de la realització de les obres, els certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
4.2. Sol·licitar l'autorització d'abocament a la corresponent confederació hidrogràfica.  
4.3. Sol·licitar l'autorització pertinent a la corresponent confederació hidrogràfica si, finalment, s'utilitza per a reg de les zones verdes del sector l'aigua gestionada per la Comunitat de Regants de Vila-real.  
  
5. L'Ajuntament és l'encarregat de vigilar que els abocaments d'aigües residuals i pluvials han d'ajustar-se al que disposa la normativa específica vigent i en particular al Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües.  
  
6. L'Ajuntament ha d'ajustar la gestió del tractament dels RSU al que disposa Pla zonal III i VIII, en el moment que s'aproven. Mentrestant els RSU han de ser tractats en abocadors legalment autoritzats.  
  
7. El sistema de reg ha de ser independent de la xarxa de subministrament municipal, i s'ha d'evitar la creació de zones verdes que exigisquen gran quantitat d'aigua, i optar, preferiblement, per les espècies autòctones o els cítrics que ja hi són.  
8. No es permeten els murs, els tancaments, les instal·lacions, les plantacions vegetals... que trenquen l'harmonia amb l'entorn rural que hi ha.  
9. Cal reposar, per part de l'urbanitzador, tots els serveis i infraestructures de reg afectats i funcionalment necessaris. S'ha de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tenen una funcionalitat més enllà dels límits d'aquest. Qualsevol desviació o alteració de les esmentades instal·lacions ha de disposar de l'autorització de la comunitat de regants o de l'òrgan competent, el qual determinarà la manera en què s'han de dur a terme les actuacions proposades.   
10. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, s'ha de mantenir en condicions agrícoles adequades, atesa l'elevada qualitat agrària, i s'ha de destinar al rebliment de les zones verdes previstes en l'actuació o, si no n'hi ha, a altres àrees del municipi on en siga susceptible la utilització. S'ha de definir el lloc i les condicions d'emmagatzematge del sòl eliminat, a fi de garantir que l'esmentada terra no perda les condicions d'humitat i les característiques edàfiques.  
11. Els residus vegetals originats amb la tala de l'arbratge i desbrossament dels terrenys s'han de gestionar de manera adequada a la seua naturalesa, i queda prohibida la incineració in situ de qualsevol altre tipus de residu.  
12. Durant la fase d'execució, s'ha de preveure i identificar una zona per a l'abassegament dels materials que s'han d'emprar a les obres d'urbanització i edificació, i evitar l'ocupació dels terrenys limítrofs.   
13. Durant la fase d'execució, s'ha de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinaria d'obra i indicar, si és procedent, el lloc on s'han de dur a terme les labors de neteja i manteniment. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles han de ser gestionats com cal per un taller o un gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.  
  
Segon  
Totes les mesures preventives i correctores proposades, com també aquelles derivades dels condicionants exposats, han de ser recollides per la normativa urbanística de la modificació puntual, tant per a la modificació en si com per a les posteriors fases d'execució i funcionament.  
  
  
Tercer  
Aquesta declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
  
València, 22 de novembre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient:147/07-AIA  
Promotor: Ploder, SA  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial. Conselleria d'Indústria, Comerç i Innovació.  
Objecte del projecte: explotació de recursos secció A) materials de préstec ZP-2  
Localització: diverses parcel·les del polígon núm. 17 del terme municipal de Chiva i la parcel·la 9001 del polígon 23 del terme municipal de Riba-roja de Túria (València)  
  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació  
L'objecte del projecte és l'obertura d'una extracció de materials de préstec tramitada com a recurs de la secció A) per la Llei de mines. La legalització d'aquest préstec va vinculada al projecte de construcció de la plataforma de la línia d'alta velocitat de llevant. Tram Cheste-Aldaia.  
Segons el projecte, el préstec s'enclava majoritàriament al terme municipal de Chiva a excepció d'un xicotet tram situat al NE de l'explotació que se situa al terme municipal de Riba-roja de Túria (València).   
  
La superfície ocupada per l'explotació és d'aproximadament 382.000 m², de l'esmentada superfície queden sense afectar aquells terrenys situats dins de l'àrea de protecció de l'autovia A-3, Madrid-València (50 m) i els terrenys que ocupen la franja perimetral de protecció a parcel·les limítrofes i a camins veïnals (5 m i 10 m respectivament).  
  
El volum de terra vegetal que s'ha de retirar s'ha estimat en 146.378 m³ i el de materials adequats per a la construcció de la plataforma en 417.373,464 m², la qual cosa equival a un volum total de 563.751,464 m³.  
L'explotació s'inicia mitjançant la preparació del terreny amb la fase de desbrossament, la retirada de la coberta vegetal i l'abassegament del sòl edàfic en cordons perimetrals de màxim 2,50 m d'alçària i pendents 1V:1,5H que se situaran a la zona compresa entre l'àrea de concessió i l'àrea d'explotació.  
Una vegada retirat el sòl edàfic, s'inicia l'extracció del material de préstec a la zona de major cota i descendint mitjançant la formació d'un banc no superior a 2 m d'alçària i 45º d'inclinació fins a assolir la cota més baixa del terreny. D'aquesta manera s'assegura un mínim pendent en el terreny que facilite l'escorriment de l'aigua superficial cap a la rambla de Poio, i s'evita la formació de zones endorreiques a l'explotació.  
Una vegada extret el material mitjançant procediments mecànics, aquest es carrega als camions i es transporta fins a l'obra de construcció de la plataforma de l'AVE.  
Per a permetre la simultaneïtat de l'explotació dels préstecs amb les labors de restauració, s'ha subdividit el total de l'explotació en tres sectors. Una vegada que s'inicie l'explotació del sector núm. 2 es restaurarà el sector núm. 1 i així successivament fins a quedar restaurada tota la superfície explotada.  
  
Sector Superfície  
Núm. 1 134.246 m²  
Núm. 2 61.873 m²  
Núm. 3 176.117 m² - 8.323,53 m² (superfície de la zona de protecció A-3).  
  
Es disposarà dels camins perimetrals necessaris (en el marge oest i en la part nord del sector núm. 1) per a donar continuïtat als camins afectats pels treballs d'explotació.   
S'instal·larà una pantalla antipols als marges pròxims als habitatges que hi ha (marge nord i oest) i a la A-3 (marge sud).  
La restauració de les parcel·les es durà a terme mitjançant el modelatge dels talussos d'explotació i se'n reduirà el pendent fins a assolir un pendent màxim de talús de 35º. Una vegada remodelades les superfícies d'explotació s'estendrà la terra vegetal i es revegetaran les parcel·les.  
  
Per a la revegetació de talussos se sembraran espècies herbàcies de creixement ràpid (gramínies i lleguminoses) i es plantaran espècies arbustives pròpies de la zona. La plataforma, una vegada sembrada, es lliurarà als propietaris per a continuar les labors d'agrícoles originals.  
Pel que fa als drenatges dissenyats, es crearà una cuneta de protecció a la capçalera del talús per a desviar l'aigua d'escorriment cap a la rambla i evitar l'entrada de l'aigua a l'àrea d'explotació. A més, la plataforma d'explotació, una vegada restaurada, es modelarà per a garantir el correcte desguàs de les aigües superficials cap a la rambla de Poio.  
  
Per a protegir el camí que discorre pel marge dret de la rambla de Poio, se'n procedirà a l'emmacat de pedra de pedrera, sense alterar-ne el rasant actual.  
Les parcel·les que es troben dins del perímetre d'explotació sol·licitat i que estan afectades per antigues explotacions, seran integrades en la restauració topogràfica del conjunt de l'explotació. A més, es reposaran els camins afectats, com també els trams de séquies i serveis de reg demolits en els treballs d'extracció del préstec.  
  
Per al reg de camins i plaça de pedrera com també per al reg de sembres i plantacions que s'han de realitzar en les labors de restauració, el projecte proposa l'ús d'un camió cisterna.  
Finalitzada la restauració del total de la superfície, es retirarà la tanca perimetral i les parcel·les seran lliurades als seus propietaris, amb els límits i serveis reposats.  
El pla de vigilància i manteniment de l'obra es prolongarà fins a finalitzar la restauració de les parcel·les i el lliurament als anteriors propietaris. Consistirà en la vigilància i control de l'aplicació de les mesures correctores proposades en la documentació tramitada com també a garantir el compliment de les mesures correctores que puguen establir-se en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
  
El compliment, control i seguiment del pla de vigilància ambiental és responsabilitat del GIF, qui ho executarà amb personal propi o mitjançant assistència tècnica.  
2. Estudi d'alternatives i justificació de la solució adoptada  
Consideracions que s'han tingut en compte a l'hora de triar la ubicació de la parcel·la que s'ha d'explotar:  
- Disponibilitat de material.  
- Propietats físiques i químiques del recurs miner.   
- Fàcil accés i proximitat a l'eix del traçat de l'obra.  
- No-afecció a espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
- No-afecció a espais de la Comunitat Valenciana proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000.  
- No-afecció a hàbitat naturals, fauna i flora silvestre protegida.  
  
- Permet la laminació de les possibles aigües d'inundació de la rambla de Poio.  
  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
Al juliol de 2007, el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València remet projecte d'explotació, projecte de restauració, estudi d'impacte ambiental i document de síntesi referent a la sol·licitud d'autorització d'explotació de recursos de la secció A) denominada préstec ZP-2, al terme municipal de Chiva (València).  
  
S'hi adjunta, a més:  
a) Certificat del resultat de la informació pública de l'expedient en què s'indica que després d'haver-se publicat en el BOP núm. 5519, de data 24 de maig de 2007 l'anunci de l'esmentada sol·licitud, i transcorregut el termini de 30 dies hàbils, no s'hi ha presentat cap al·legació.  
b) Informe vinculant favorable emés en data 12 de març de 2007 per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus.  
  
c) Informe favorable de l'organisme de conca emés en data 27 de desembre de 2006. S'informa el següent:  
- Afecció al domini públic hidràulic i incidència sobre el règim de corrents.  
La zona de préstec ZP-2 afecta la zona de policia de la rambla de Xiva o de Poio. Qualsevol construcció, obres o treballs a la zona de policia necessita autorització administrativa prèvia de l'organisme de conca competent.  
- Disponibilitat de recursos hídrics.  
Origen de l'aigua. Està previst l'aprofitament de l'efluent de l'EDAR del polígon industrial de Cheste per a regar els camins interiors de l'explotació.  
Volum de l'esmentat increment. Se sol·licita un volum de 50 m³.  
S'adjunta autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer a l'empresa Ploder, SA per a la captació d'aigua amb caràcter temporal de l'EDAR del polígon industrial de Cheste, per a l'execució de les obres del Projecte de construcció de la plataforma del nou accés ferroviari d'alta velocitat de llevant. Tram Cheste-Aldaia. La quantitat d'aigua que s'ha de captar serà de 50 m³.  
En data 9 de novembre de 2007, el promotor remet una còpia de l'informe de compatibilitat urbanística emés en data 30 de març de 2007 pel Servei Territorial d'Ordenació del Territori de València, en el qual s'indica com a conclusió el següent:  
«Per la qual cosa, en aplicació de l'article 17 de la Llei 10/2004, del sòl no urbanitzable; l'article 13 del RD 2387/2004, de 30 de desembre, pel qual s'aprova el Reglament del sector ferroviari, i l'article 108/3 de la Llei d'expropiació forçosa s'emet informe favorable a la compatibilitat urbanística sol·licitada sense perjudici que a la finalització de les obres que van originar l'expropiació es reposen els terrenys a l'estat natural primitiu i sempre que no s'alteren els valors que hi van motivar la protecció.»  
S'hi adjunta, a més, informe de compatibilitat urbanística emés per l'Ajuntament de Riba-roja de Túria en data 2 de febrer de 2007. En el qual s'indica que s'han confrontat els plànols amb els que consten en l'arxiu municipal i la parcel·la objecte del certificat no pertany al municipi de Riba-roja, sinó que pertany al municipi de Chiva. S'indica, a més, que l'extracció pot afectar els accessos previstos des de l'enllaç de la A-3 a Chiva cap al pla parcial Masia de Baló, a Riba-roja, i en concret la zona d'una de les rotondes previstes.  
2. Documentació addicional  
Revisada la documentació inicialment tramitada i visitada la zona que es pretén explotar, en data 6 de setembre de 2007 es va requerir al promotor, a través del Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València, l'ampliació de la documentació en els termes següents:  
  
- Com a mesura protectora s'ha de mantenir un perímetre de protecció en tota l'àrea extractiva de 5 m a parcel·les limítrofes i 10 m a camins veïnals De la mateixa manera, l'explotació s'ha de mantenir a una distància de 50 m de la carretera N-III i s'ha de respectar la zona de protecció establida per a aquest tipus de vies d'acord amb la Llei estatal 25/1988, de 29 de juliol, de carreteres.   
- Els camins veïnals i les séquies de reg que estiguen afectats per l'explotació, han de ser reposats o desviats durant i després de l'explotació.  
- Els talussos de restauració han de reduir el pendent fins a un màxim de 35º respecte a l'horitzontal.  
- En la fase de restauració de les parcel·les ja explotades, cal dissenyar un sistema de drenatge que garantisca el correcte desguàs de les aigües superficials cap a la rambla de Poio. Ha de garantir-se que les aigües d'escorriment drenen cap a la rambla sense generar fenòmens erosius ni acumulacions d'aigua i integrar la topografia resultant amb la morfologia de la rambla.  
- La revegetació de l'àrea explotada s'ha de fer de manera immediata una vegada finalitzada l'explotació. Per a la revegetació de talussos es considera adequat a més de sembrar espècies herbàcies de ràpid creixement (gramínies i lleguminoses) plantar espècies arbustives característiques de la zona. No obstant això, per a la revegetació de la plataforma d'explotació es considera més adequat dur a terme una sembra d'espècies herbàcies de ràpid creixement i lliurar les parcel·les als propietaris sense dur a terme altres plantacions tal com s'ha plantejat en el projecte tramitat.  
- Pel que fa a la valoració d'impactes i aplicació de mesures correctores:   
a) S'ha de valorar adequadament el possible impacte derivat de l'arrancada del sòl i vegetació existent i l'acció del vent. Amb aquesta finalitat, s'ha de tenir en compte la intensitat i direcció del vent i la possible afecció a habitatges pròxims o a la carretera N-III. Autovia Madrid-València. Depenent de la magnitud d'aquest impacte s'aplicaran les mesures correctores que s'estimen oportunes (pantalles tallavents, regs, etc.) per a compatibilitzar l'actuació amb les possibles afeccions.  
b) S'ha de valorar, a més, el possible impacte paisatgístic que l'actuació puga ocasionar des dels nuclis de població pròxims i des de la carretera N-III. Autovia Madrid-València. Si es considera oportú s'aplicaran mesures correctores adequades (pantalles visuals) per a minimitzar l'esmentat impacte.  
En data 19 d'octubre de 2007 té entrada en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental l'ampliació de documentació requerida al Servei d'Indústria i Seguretat Industrial de València. Revisada la documentació es comprova que s'ha aportat tot el que s'ha sol·licitat en el requeriment d'ampliació de documentació.  
  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat  
El préstec queda situat al nord de l'autovia A-3 (Madrid-València), al nord del traçat de l'AVE i al sud de la rambla de Poio. Encara que el traçat de l'AVE no el tallat, dista únicament uns 300 m d'aquest, al nord del PK 5 + 400.   
El sòl que ocupen les parcel·les que s'han d'explotar segons el Pla general d'ordenació urbana del municipi de Chiva estan classificades com a sòl no urbanitzable de protecció agrícola (50%) i la resta sòl no urbanitzable sense protecció.  
Al nord-oest de l'explotació hi ha una xicoteta urbanització que pot veure's afectada per l'explotació.   
El paisatge de la zona correspon a una àrea de topografia plana dedicada majoritàriament a l'agricultura i que està travessada per la rambla de Poio. També poden observar-se antigues extraccions de terra sense restaurar, urbanitzacions i diverses vies de comunicació que la travessen, entre aquestes la A-3 (Madrid-València).  
Les parcel·les que seran explotades es troben comunicades per diversos camins agrícoles i disposen de séquies de reg que subministren l'aigua necessària per al desenvolupament dels cultius.  
La fauna que habita la zona és la característica dels hàbitats alterats on s'alternen els camps de cultiu amb la vegetació natural com també la presència humana. La proximitat de l'autovia A-3 ha fet desaparéixer les espècies més sensibles a la presència humana. Així apareixen com a dominants espècies comunes i d'àmplia distribució geogràfica: xicotets mamífers, avifauna i rèptils.  
La qualitat del paisatge ha sigut considerada mitjana per l'elevat nivell d'antropització, la substitució de la vegetació natural per cultius productius, l'obertura de camins, la construcció de grans vies de comunicació pròximes i l'extracció il·legal de material.  
El clima d'aquestes terres pot ser classificat com a mediterrani encara que presenta trets de continentalitat generats per l'altitud i l'allunyament del mar. Les temperatures mitjanes disminueixen respecte de la costa per la major altitud, però s'incrementa l'oscil·lació tèrmica, tant la diària com l'anual. Les precipitacions són escasses i irregulars. A l'estiu les precipitacions solen presentar caràcter tempestuós amb granissades.  
Des del punt de vista geològic els materials explotables es corresponen amb depòsits al·luvials quaternaris disposats subhoritzontalment i constituïts per graves de composició calcària amb matriu llimoargilosa i arenollimosa amb intercalacions de llims.   
La rambla de Poio talla els sediments quaternaris i genera xicotets escarpes laterals que deixen el llit de la rambla diversos metres per sota de la cota de les parcel·les que s'han d'explotar. El fons d'aquesta és pla i ample i es poden observar al seu llit nivells de conglomerats.   
  
Hidrològicament la zona està englobada a la conca de la rambla de Poio, de caràcter torrencial, que porta un gran cabal en èpoques de tempestes i que desemboca en la llacuna de l'Albufera de València.  
Des del punt de vista hidrogeològic, els materials que van a ser explotats no constitueixen cap aqüífer d'interés a nivell regional, encara que sí que poden constituir per la seua permeabilitat aqüífers d'interés a nivell local.  
Des del punt de vista socioeconòmic, la població s'ha dedicat tradicionalment al sector agrícola (regadiu i secà: olivera i vinya) i al sector ramader (boví, oví i porcí). Actualment hi ha diversos polígons industrials pròxims a l'autovia A-3 i nombroses urbanitzacions de segona residència.  
2. Afeccions legals  
El 50% del sòl ocupat per l'explotació del préstec ZP-2 es troba classificat com a sòl no urbanitzable de protecció agrícola i l'altre 50% es classifica com a sòl no urbanitzable comú.  
La Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià ha emés un informe vinculant en sentit favorable al projecte de referència.  
Part de l'explotació ocupa la zona de policia de la rambla de Poio.  
  
La zona d'estudi no es troba en l'àmbit de cap dels espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, LIC, ZEPA, espais inclosos en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals, ni en el catàleg de zones humides, no es troba pròxima a cap microreserva, i no afecta cap camí ramader ni forest d'utilitat pública.  
  
3. Identificació i valoració dels impactes. Propostes de mesures correctores  
El projecte tramitat afectarà directament el paisatge, el sòl, la geomorfologia, la hidrologia, l'aire, la vegetació i la fauna com també les infraestructures d'accés i regadiu.  
Les accions que originaran impactes són: arrancada de la vegetació que hi ha a la parcel·la, moviment i abassegament de terres, extracció, càrrega i transport de material en la fase d'explotació i en la de restauració, increment del trànsit rodat pels camins d'accés, desviació de camins i séquies, rebaix de la cota topogràfica de les parcel·les i manteniment de la maquinària.  
Els efectes més destacables que originarà l'explotació seran el deteriorament dels camins d'accés i parcel·les limítrofes; el deteriorament paisatgístic; l'alçament de pols i producció de sorolls; el canvi morfològic de les parcel·les afectades per l'explotació; modificació de l'escorriment superficial; modificació del drenatge a la rambla de Poio; contaminació d'aigües superficials per arrossegament de sediments; possible contaminació del sòl i les aigües subterrànies per mala gestió dels residus perillosos generats en l'explotació, i l'increment dels fenòmens erosius.  
Les mesures protectores i correctores proposades per a minimitzar aquests possibles impactes seran entre altres: la retirada del sòl edàfic; abassegament i manteniment d'aquest per a l'ús posterior en les tasques de restauració; minimitzar la producció de pols en reduir la velocitat dels camions aplicant riscos periòdics en camins d'accés i fronts d'explotació; ubicació de pantalles visuals i tallavents; reparació i manteniment periòdic de la maquinària; garantir la correcta gestió dels residus generats en l'explotació; prohibir la circulació de vehicles a través de la rambla de Poio; disminuir el consum d'aigua; remodelar els fronts d'explotació i suavitzar els pendents de la plataforma d'explotació; garantir l'estabilitat dels fronts d'explotació-restauració; construcció de cunetes de recollida d'aigües d'escorriment; restituir camins veïnals i infraestructures de reg afectades per l'explotació, i la revegetació de totes les superfícies restaurades per a protegir el sòl de l'erosió.   
  
4. Consideració sobre l'aplicació de les mesures correctores proposades  
El conjunt de mesures correctores proposades en el projecte són considerades adequades, no obstant això és necessari introduir una sèrie de millores pel que fa a l'afecció de la pols, afecció a la rambla de Poio, restauració de les infraestructures de regadiu i camins veïnals danyats o modificats com també la revegetació amb espècies vegetals més apropiades que garantisquen la correcta revegetació de la superfície i que frenen els processos erosius que puguen ocasionar-se als talussos i a la plataforma.  
El programa de vigilància ambiental, a més de garantir el correcte desenvolupament de l'explotació i de garantir l'aplicació de les mesures correctores establides en la documentació tramitades, s'ha d'implementar d'acord amb els condicionants establits en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 3 c.1. del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/89, d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 16, apartat 2, lletra m), del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
A la vista de tot l'anterior, i basant-se en les competències que tinc legalment atribuïdes, formule la següent;  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Primer  
Estimar favorable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'obertura de l'extracció de préstecs, secció A) denominada préstec ZP-2, a diverses parcel·les del polígon núm. 17 del terme municipal de Chiva i la parcel·la 9001 del polígon 23 del terme municipal de Riba-roja de Túria (València) promogut per Ploder, SA, sempre que l'activitat s'exercisca de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en la documentació tramitada i els condicionants establits en l'apartat següent, com també les modificacions introduïdes per aquests.  
  
Segon  
Com a condicions que cal complir en l'execució d'aquest projecte s'estableixen les següents:  
1. Els accessos a l'explotació des de l'enllaç de la A-3 a Chiva han de tenir en compte la possible afecció a una de les rotondes previstes en el desenvolupament del Pla parcial Masia de Baló del terme municipal de Riba-roja de Túria.   
2. Ha de garantir-se la compatibilitat urbanística del sòl ocupat per l'explotació amb l'ús extractiu.  
3. Cal respectar distàncies de seguretat entre l'explotació i els límits de camins i parcel·les limítrofes com també reposar totes aquelles infraestructures de reg que puguen veure's afectades per l'explotació. L'empresa promotora serà la responsable de reparar qualsevol dany ocasionat tant als camins d'accés com als límits de finques limítrofes a l'explotació. Ha de garantir-se durant l'explotació i fins que les parcel·les es troben de nou cultivades el manteniment del camí que discorre pel marge dret de la rambla de Poio.  
  
4. Cal garantir que els camions que transporten material des de l'explotació a l'obra circulen amb la caixa tapada per una lona.  
5. Els abassegaments de material, els fronts d'explotació i els vials interns i externs a l'explotació s'han de mantenir al llarg de tot el temps que dure l'activitat en condicions òptimes d'humitat per a evitar l'alçament de pols.  
6. Per a la revegetació de les parcel·les s'aconsella emprar les espècies arbustives següents: Pistacia lentiscus, Stipa tenacisima, Rosmarinus officinallis i Antillys cytizoides.  
7. Qualsevol construcció, obres o treballs a la zona de policia necessita l'autorització administrativa prèvia de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
8. Es recorda al promotor la prohibició de realitzar a la zona qualsevol tipus d'abocament no autoritzat i, en particular, els produïts pels canvis d'oli, combustible i manteniment de la maquinària, que han de ser gestionats per un taller o gestor de residus degudament autoritzat, d'acord amb el que preveu la Llei 10/1998, de residus i en el Reial decret 833/1988, relatiu a la gestió de residus tòxics i perillosos.  
  
9. El programa de vigilància ambiental s'ha d'implementar d'acord amb els condicionants establits en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
  
  
València, 16 de novembre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6636, del 24-10-2011 (2011/10673)

RESOLUCIÓN de 20 de septiembre de 2011, del director general de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los municipios de Santa Pola, Alquerías del Niño Perdido y Riba-roja de Túria.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6636

Fecha DOGV
:   24-10-2011

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2011/10673

CVE


Fecha del documento
:   20-09-2011

Organismo emisor
:   Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Santa Pola](javascript:void(0))
    * [Alquerías del Niño Perdido](javascript:void(0))
    * [Riba-roja de Túria](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 20 de septiembre de 2011, del director general de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los municipios de Santa Pola, Alquerías del Niño Perdido y Riba-roja de Túria. [2011/10673]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el termino señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, y sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo:  
  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes 66/2007 AIA Santa Pola, 75/05 AIA Alquerías del Niño Perdido y 147/07 Riba-roja de Túria.  
  
Valencia, 20 de septiembre de 2011.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.  
  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente en el servicio de evaluación de impacto ambiental  
Expediente: 66/2007-AIA  
Título: Plan general de ordenación urbana del municipio de Santa Pola   
Promotor: Ayuntamiento de Santa Pola  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Santa Pola y DT de Alicante.  
Localización: Término municipal de Santa Pola  
  
Descripción del proyecto  
1. Objeto de proyecto  
El Ayuntamiento de Santa Pola redacta este nuevo plan general con el que pretende adaptar el planeamiento municipal a la actual legislación urbanística y sectorial de aplicación, cambiando así los criterios o planteamientos del plan vigente de 28 de marzo de 1985.   
Con ello, se pretende cumplir con los siguientes objetivos:  
- Terminar la trama actual del casco urbano mediante la calificación de suelo urbano  
- Conectar los principales núcleos urbanos (ciudad con Gran Alacant)  
- Preservar aquellas zonas del término de mayor valor ambiental, restringiendo los usos en las mismas.  
- Crear suelo urbanizable residencial facilitando el desarrollo ordenado de esta.  
- Delimitar el suelo urbano y urbanizable industrial.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
Se persigue un modelo de ciudad con un crecimiento residencial que potencia la actividad turística, sin olvidar los sectores económicos tradicionales. Se tiene en cuenta el papel de Santa Pola en su entorno comarcal y territorial más próximo, como posible punto de atracción de ocio y turismo.  
Uno de los pilares de la ordenación propuesta es la conexión del casco urbano y del sector Gran Alacant, mediante un viario urbano que de continuidad a estos núcleos. También, se pretende dotar a los ensanches de Levante, Poniente y Gran Alacant de los servicios necesarios para conseguir una población estable, paliando la estacionalidad.  
Debe definirse y valorarse los espacios medioambientales, jerarquizando su protección, en función del significado e importancia de cada uno de ellos.  
El modelo de territorial propuesto se fundamenta en los criterios siguientes:  
1397778242  
  
  
\* \* \* \* \*  
  
  
  
1. Se limita el crecimiento del núcleo tradicional a los desarrollos del plan general del 85.  
2. El núcleo del Gran Alacant se mantiene en su clasificación actual, estableciendo nuevos mecanismos de gestión.  
3. Se establece la continuidad entre estos dos sectores mediante una franja entre la actual carretera y el nuevo viario previsto, destinado a uso de esparcimiento y ocio, y otros usos terciarios.  
4. Los nuevos desarrollos se sitúan entre la antigua y la nueva carretera Elx-Santa Pola y su conexión con la propuesta del campo de golf, que se apoya en la CN-332 y la vereda de Cendres, dando accesos y permeabilizando el Gran Alacant.  
5. Las tipologías edificatorias y los usos propuestos son función del papel y significado que cada zona debe de jugar en el contexto de la ciudad.  
6. La red viaria se diseña como elemento vertebrador de las distintas zonas, adaptándose a las características de cada una de ellas, de manera que se consiga un entorno continuo.  
7. Se delimitan y definen las áreas del suelo no urbanizable que deben ser protegidos.  
A continuación se presenta el cuadro comparativo de superficies y clasificaciones del suelo entre el planeamiento vigente y el propuesto en el plan general:  
  
A continuación se presenta un cuadro donde se pueden observar de forma esquemática la clasificación de suelo urbanizable propuesta en este plan general:  
  
  
  
  
\* \* \* \* \*  
  
  
  
  
3. Alternativas  
El examen de las alternativas técnicamente viables se basa en la discusión para el diseño de la alternativa definitiva con el fin de último de fusionar la zona industrial y la residencial con el casco urbano, dejando vacante la parte sur y este del territorio municipal.  
Para alcanzar este objetivo, el estudio de impacto ambiental (en adelante, EIA) se centra en el debate sobre el modelo extensivo o la remodelación del planteado valorando la situación de los sectores actuales y las alternativas de conexión entre los diferentes suelos urbanos.   
Destacar que en este estudio de alternativas no se introducen valores ambientales en la toma de las decisiones. Únicamente se considera el impacto futuro en el estudio de alternativas para la conexión del núcleo urbano y Gran Alacant. El plan general propone una conexión más blanda por la parte de menor calidad ambiental, pero en cualquier caso que origine suelo urbano en continuidad.  
  
Tramitación administrativa  
1. Admisión a trámite  
En fecha 29 de marzo de 2007 se recibe documentación relativa al Plan general de ordenación urbana del municipio de Santa Pola, remitida por la Dirección Territorial de Alicante de esta Conselleria, compuesta por expediente administrativo, informe de alegaciones e informes sectoriales, documento técnico, estudio de impacto ambiental, inventario ambiental y estudio para la descatalogación parcial del monte público, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
2. Información pública  
El expediente de revisión del plan general junto al estudio de impacto ambiental se expusieron al público, según anuncios publicados en el DOGV núm. 5101, de 27 de septiembre de 2005 y en el diario Información del día 23 de septiembre de 2005.  
Durante el periodo de información pública se presentaron 3.055 escritos de alegaciones, según consta en los certificados emitidos por la Secretaria del Ayuntamiento de Santa Pola, acompañado por la certificación de aprobación provisional por acuerdo del Pleno en sesión celebrada el día 14 de diciembre de 2006, en el cual se acuerda resolver las alegaciones formuladas en el sentido recogido en los informes técnicos del expediente, resultando: 2.552 alegaciones desestimadas, 460 alegaciones estimadas parcialmente y 43 alegaciones estimadas.  
  
Solicitud de informes sectoriales  
En el expediente incoado se incluyen los siguientes informes solicitados durante la tramitación del plan general:  
1. Informe forestal desfavorable, de fecha 12 de diciembre de 2005, del técnico de montes de la Dirección Territorial de Alicante, el cual «no estima compatible, salvo criterio mejor fundado, la clasificación como suelos urbanizables de terrenos pertenecientes a montes de utilidad pública, por lo que se informa desfavorablemente.». «Por otra parte, deberá asegurarse, en los términos previstos en la Ley 3/1995, de vías pecuarias, la continuidad e idoneidad de itinerarios con su anchura legal de las vías pecuarias que atraviesan terrenos calificados como urbanizables».  
2. Informe de la EPSAR, de fecha 12 de marzo de 2008, acerca de la las obras de ampliación de la EDAR de Santa Pola, que permiten asumir los caudales generados en el municipio. El informe cita que «?durante el año 2007 se ha tratado una media de 8.058 m³/día, con una punta durante el mes de agosto de 13.517 m³/día, por lo que existe capacidad de resguardo para tratamiento de nuevos caudales».  
3. Informe del técnico de protección de especies de la Dirección Territorial de Alicante, de 6 de febrero de 2006, el cual estima que: «resulta completamente inadecuado la clasificación del suelo denominado redes estructurales en suelo no urbanizable: frente litoral ARD debiendo clasificarse como suelo no urbanizable de especial protección. Los suelos colindantes propuestos como zonas dotaciones hoteleras y terciarias deberán ser clasificadas también como suelo no urbanizable de especial protección. La calificación como suelo urbanizable no edificable (campo de golf) también es del todo inadecuada debiendo clasificarse también como suelo no urbanizable de especial protección».  
4. Informe del Área de Planeamiento Urbanístico de la Subdirección General de Gestión Integrada del Dominio Público Marítimo-Terrestre de la Dirección General de Costas del Ministerio de Medio Ambiente, de fecha 6 de agosto de 2007, el cual presenta una serie de consideraciones que se resumen en: deberá subsanarse todas y cada una de las deficiencias señaladas en el apartado 3º (8 deficiencias relativas a la zona de servidumbre de protección y zonas de dominio público marítimo-terrestre) de este informe, y tener en consideración lo indicado en el apartado 4º (relativo a la existencia de edificaciones e instalaciones que ocupan zonas de servidumbre de protección e incluso se ubican en el dominio público marítimo-terrestre, siendo incompatibles con la ley de costas).  
5. Informe desfavorable, de fecha 21 de noviembre de 2005, de la División de Carreteras de la Dirección General de Obras Públicas de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte, por los siguientes motivos:  
- «Debe proponerse una rotonda en la inserción actual de la N-332 al casco urbano, además se duplicará la carretera entre esta inserción y la rotonda de entronque de la futura carretera CV-865.  
- Las zonas de protección de las carreteras se calificarán como espacio libre de reserva viaria cuyo único uso compatible será el ajardinamiento.  
- Los accesos a los sectores urbanizables serán financiados y construidos por ellos reflejándose en las fichas de gestión o planeamiento de los mismos.  
- Se requerirá un estudio de movilidad, y específicamente un estudio de tráfico tanto actual como el previsto cuando se haya desarrollado todo el planeamiento urbanístico.»  
6. Segundo informe favorable de la División de Carreteras de la Dirección General de Obras Públicas de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte, de fecha 27 de marzo de 2007, el cual concluye que ya se han visto recogidos los anteriores aspectos del informe de 21 de noviembre de 2005, núm. inf. 5576/2005.  
7. Informes de la Dirección General de Industria y Comercio de la Conselleria de Empresa, Universidad y Ciencia, de fechas 30 de septiembre de 2005 y 26 de junio de 2006, que concluye que: «en ningún caso esta Conselleria queda vinculada para conceder autorización a la implantación de grandes superficies de venta al detalle que pudieran resultar amparadas por el plan general».  
8. Informes desfavorables, de fechas: 17 de marzo de 2006, 12 de febrero de 2007 y 20 de junio de 2007, de la Unidad de Carreteras en Alicante de la Dirección General de Carreteras del Ministerio de Fomento, por los siguientes motivos:  
«...La zona afectada por el proyecto de duplicación de la calzada entre los puntos kilométricos 88,000 al 93,500 de la carretera N-332, se considera la zona de afección a una distancia de 50 m, por lo que no se ajusta a las observaciones formuladas anteriormente por la Unidad de Carreteras en Alicante, donde se establecía la zona de afección a una distancia de 100 m. La línea de edificación se ha retranqueado hasta 50 m de la actual traza (lado este) y a 75 m de la actual traza (lado oeste)...»  
«...El acceso directo del sector Rocas Blancas a la carretera N-332 en el punto kilométrico 82,270, debe ser eliminado. El acceso al mencionado sector se debería de poder realizar por el enlace que se pretende ejecutar en el punto kilométrico 88,600 de la carretera N-332. A tal fin sería conveniente que, de ser posible, se previera la unión de las glorietas interiores existente entre el sector Rocas Blancas y Las Perdices.»  
9. Informe, de fecha 25 de abril de 2007, de la Confederación Hidrográfica del Júcar, el cual determina que:  
«Respecto a afección al dominio público hidráulico: no se aportan planos donde se delimiten las zonas de afección de los cauces señalados. Los sectores Balsares, Mirador de Tabarca, polígono industrial OP2, La Balsa, Els Xiprerets, Bahía, Perdices I, La Cadena y Calvario, se encuentran atravesados por distintos barrancos sin nombre. Dado el escaso detalle de la documentación aportada no se puede comprobar que se respeten las zonas de dominio público hidráulico y de servidumbre. Deberá contar con la autorización administrativa. No se presenta autorización administrativa, previa a la actuación, para el vertido directo o indirecto de aguas y productos residuales al dominio público hidráulico. No se indica el destino de las aguas recogidas de la escorrentía de pluviales procedentes de la zona de actuación, ni se presenta autorización administrativa previa para el vertido de pluviales.  
Incidencia en el régimen de corrientes: Según los datos aportados por el Plan de acción territorial sobre prevención del riesgo de inundación de la Comunitat Valenciana, la zona donde se ubicarán las actuaciones no constituye una zona de riesgo de inundación.  
Respecto a disponibilidad de recursos hídricos: Deberá justificar el origen del agua con el que va a abastecer el incremento de consumo previsto, necesariamente mediante la concesión administrativa o derecho de agua que lo ampara, así como el volumen de dicho incremento, aportando dotaciones justificadas mediante consumos reales de actividades similares a la proyectada. No se aporta estudio de demandas, destacando las demandas que derivan del propio plan general por contemplar éste su ordenación pormenorizada, cuyo derecho de aprovechamiento deberá estar acreditado para la emisión de informe favorable. La CHJ estima la demanda en 3.417.537 m³/año para uso industrial y residencial.  
Concluye: Mientras no se aporte la debida documentación, no puede emitirse por esta Confederación el informe relativo al plan general de Santa Pola, conforme a los artículos 25.4 del Texto refundido de la ley de aguas y el artículo 19.2 de la Ley 4/2004 de OTPP.»  
10. Informe, de fecha 7 de agosto de 2007, de la arquitecta municipal del Ayuntamiento de Santa Pola, como coordinadora de los trabajos de redacción del plan general de Santa Pola, en contestación al informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar emitido en fecha 25 de abril de 2007, el cual, respecto a la disponibilidad de recursos hídricos, responde concluyendo lo siguiente:  
«...Volviendo a los datos relativos al origen del agua y conforme a las previsiones y al cumplimiento del Programa AGUA del Ministerio de Medio Ambiente (en el marco de las actuaciones prioritarias y urgentes del anexo 4 del Real decreto ley 2/2004, la planta desaladora actual Agua Amarga I, está en fase de ampliación), con un horizonte temporal del año 2009, los 2.240.000 m³/año más que en la actualidad provenientes de la desaladora de Agua Amarga son suficientes para cubrir el incremento de la demanda. Incluso son muy superiores a las necesidades de la población cuya ordenación establece el plan general en tramitación.»  
11. Informe favorable, de fecha 4 de marzo de 2008, del Servicio de Ordenación Sostenible del Medio, referente a la clasificación del suelo prevista en el plan general de ordenación urbana de Santa Pola, indica lo siguiente:  
«...De acuerdo con la documentación consultada, la cartografía de clasificación y usos globales del suelo previstos en el citado documento para el ámbito del Parque Natural de las Salinas de Santa Pola y su área periférica de ordenación, coincide con lo establecido al respecto por el Decreto 60/2003, de 13 de mayo, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba la ordenación de las zonas periféricas de protección del sistema de zonas húmedas del sur de Alicante. Igualmente, dicha cartografía coincide con la prevista en el proyecto de plan de ordenación de los recursos naturales del sistema de zonas húmedas del sur de Alicante, actualmente en tramitación.»  
12. Informe, de fecha 4 de marzo de 2008, del Servicio de Parques Naturales de la Dirección General de Gestión del Medio Natural de esta Conselleria, el cual informa de lo siguiente:  
- Respecto al Parque Natural de las Salinas de Santa Pola.  
«...La cartografía de clasificación y usos globales del suelo previstos en el citado documento para el ámbito del Parque Natural de las Salinas de Santa Pola y su área periférica de ordenación, coincide con lo establecido al respecto por el Decreto 60/2003, de 13 de mayo, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba la ordenación de las zonas periféricas de protección del sistema de zonas húmedas del sur de Alicante. Igualmente, dicha cartografía coincide con la prevista en el proyecto de Plan de ordenación de los recursos naturales del sistema de zonas húmedas del sur de Alicante, actualmente en tramitación.»  
- Respecto a la zona húmeda catalogada núm. 11 Els Bassars-Clot de Galvany  
«...Dado que desde este Servicio de Parques Naturales se viene utilizando la práctica de matizar el ámbito de los 500 metros en humedales catalogados, se reservará una franja de 100 metros a ser posible, libre de edificaciones y demás infraestructuras, quedando los restantes 400 metros a lo que establezca el plan general de ordenación urbana del municipio.  
Dentro de los primeros 100 metros del perímetro de protección se puede distinguir dos zonas bien diferenciadas:  
- Zona más occidental donde debe quedar libre de edificaciones e infraestructuras y donde se recreará un bosque de ribera que actuará como zona tampón de la zona húmeda catalogada.  
- Zona más oriental, si no se encuentra en la actualidad consolidada, se deberá actuar como en el caso anterior, es decir libre de edificaciones e infraestructuras. Pero en caso contrario y como se observa en el citado anexo cartográfico, al menos la zona entre el vial y la zona húmeda catalogada se recreará como en el supuesto anterior un bosque de ribera para minimizar lo más posible las futuras afecciones.  
Como el PGOU en su zona septentrional (límite con la zona húmeda catalogada) contempla la construcción de un campo de golf, y en consonancia con lo expuesto anteriormente, este se deberá construir a partir de los primeros 100 metros del perímetro de protección de la zona húmeda catalogada.  
En todo caso, y con objeto de cumplimentar el mantenimiento de los requerimientos hídricos de la zona húmeda catalogada, se deberá contemplar la elaboración de los siguientes estudios redactores del PGOU que incluyan entre sus documentos los siguientes:  
- Solicitar la elaboración de un estudio hidrogeológico de detalle firmado por técnico competente, donde se contemplen todas las entradas y salidas en el momento actual y con la ejecución del PGOU y su posible repercusión a la zona húmeda catalogada. Además dicho balance hídrico tendrá en cuenta todos los consumos previstos en las reclasificaciones propuestas del municipio que se nutren hídricamente de este mismo acuífero.  
- El estudio hidrogeológico se adecue a lo dispuesto en la Orden de 13 de agosto de 1999 por el que se dispone la publicación de las determinaciones de contenido normativo del Plan hidrogeológico de la cuenca del Júcar, aprobado por el Real decreto 1664/1998, de 24 de julio, por el que se aprueban los planes hidrológicos de cuenca.»  
  
Afecciones legales ambientales  
1. Espacios naturales protegidos.   
El Plan general de Santa Pola propone nuevos sectores que afectan de forma directa a los siguientes espacios naturales:  
- Parque Natural de las Salinas de Santa Pola.  
- Zona húmeda Clot de Galvany  
- LIC isla de Tabarca y la Sierra de Santa Pola.   
El planeamiento propuesto en el Plan general de Santa Pola deberá seguir los criterios establecidos en la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana, así como las distintas reglamentaciones que regulan los distintos usos dentro de los ámbitos de estos espacios naturales.   
2. Vías pecuarias.   
En el término municipal existen las siguientes vías pecuarias, la mayoría de las cuales se ven afectadas de forma directa o indirecta por el Plan general de Santa Pola:  
- Vereda de Dolores  
- Colada de Crevillent a Santa Pola  
- Colada de Ballesteros o del Camino Viejo de Santa Pola a Alicante  
- Colada de Monforte a Santa Pola o del Camino de los Cabreros  
- Colada del Castillo  
- Colada de la Cañada  
- Colada de Los Balsares  
- Colada de la Torre de Pep  
- Colada del Camino del Faro  
- Colada de las Churras  
El Plan general de Santa Pola deberá asegurar, en los términos previstos en la Ley 3/1995, de vías pecuarias, la continuidad e idoneidad de itinerarios con su anchura legal de las vías pecuarias que atraviesan terrenos calificados como urbanizables. De todos modos, todos la vías pecuarias del municipio deberán ser respetadas en todo su trazado y anchura legal acorde a lo dispuesto en la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías pecuarias. Atendiendo a la Ley 11/1994, de espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana, deben ser consideradas de interés natural, dado su interés recreativo y natural, al poder servir para conectar los distintos espacios naturales de Santa Pola y municipios vecinos.  
3. Inventario forestal de la Comunitat Valeciana  
En el término municipal de Santa Pola hay catalogados dos montes de utilidad pública:   
- Sierra de Santa Pola núm. 51 del CUP, propiedad del Ayuntamiento de Santa Pola  
- Sierra de Santa Pola núm. 68 del CUP, propiedad del Ayuntamiento de Elche.  
El Plan general de Santa Pola propone la clasificación como suelo urbanizable de terrenos pertenecientes a estos montes de utilidad pública. En concreto afectan al MUP núm. 51 los sectores: la Cadena, La Ermita y La Calera, y afectan al monte de utilidad pública núm. 68 los sectores: Perdices I, Perdices II, Perdices III, Bahía, Xiprerets, La Balsa, Polígono Ampliación y Cendres II.  
El Plan general propuesto deberá ser compatible con lo dispuesto en la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, forestal de la Comunitat Valenciana, así como su reglamento aprobado por el Decreto 98/1995, de 16 de mayo, del Gobierno Valenciano.  
4. Ramblas y cauces  
Los sectores Balsares, Mirador de Tabarca, polígono industrial OP2, La Balsa, Els Xiprerets, Bahia, Perdices I, la Cadena y Calvario, se encuentran atravesados por distintos barrancos sin nombre. Dado el escaso detalle de la documentación aportada no se puede comprobar que se respeten las zonas de dominio público hidráulico y de servidumbre. Deberá contar con la autorización administrativa correspondiente.   
Deberán entenderse sujetos a lo dispuesto en el Real decreto legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la ley de aguas y el Real decreto 849/1986, de 11 de abril, por el que se aprueba el Reglamento del dominio publico hidráulico que desarrolla los títulos preliminar, I, IV, V, VI y VII de la Ley 29/1985, de 2 de agosto, de aguas.  
5. PATRICOVA  
Según el Plan de acción territorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), la zona de las Salinas de Santa Pola y sus aledaños, están afectadas por riesgo de inundación de nivel 3 (frecuencia alta (25 años); calado < 0,80 metros).  
Según los datos del PATRICOVA la zona donde se ubican las actuaciones no constituye una zona de riesgo de inundación (según informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar de fecha, 25 de abril de 2007).   
6. Incendios  
Consultada la cartografía temática de esta Conselleria, se observa que en el término municipal de Santa Pola en los últimos 10 años han acaecido 22 incendios.  
De acuerdo con el artículo 14 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de ordenación del territorio y protección del paisaje, los terrenos forestales clasificados como suelo no urbanizable que hayan sufrido los efectos de un incendio no podrán clasificarse o reclasificarse como suelo urbano o urbanizable.   
Deberá atenderse para estas zonas a lo dispuesto en la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, forestal de la Comunitat Valenciana y la Ley 10/2004, de 9 de diciembre, de la Generalitat, del suelo no urbanizable; así como otras normativas que sean de aplicación.  
7. Infraestructuras de transporte  
Según el informe de la Unidad de Carreteras en Alicante de la Dirección General de Carreteras del Ministerio de Fomento, se proponen cinco sectores de suelo urbanizable sin ordenación pormenorizada en las zonas adyacentes a la carretera N-332, que son: Perdices I, II y III, La Calera y Bahía, el desarrollo de los cuales deberá quedar supeditado a la ejecución de los viales interiores que unirán el sector Gran Alacant, con los citados sectores sin ordenación pormenorizada y a la definición de los accesos a la carretera N-332, los cuales se deberán ajustar a lo dispuesto en la Orden ministerial de 16 de diciembre de 1997, por la que se regulan los accesos a las carreteras del Estado, con especial atención a los sectores Perdices I, II y III, cuyo uso global será terciario (zonas de ocio y servicios), lo que pude provocar incompatibilidades con la seguridad vial. En el tramo entre los punto kilométrico 88,000 y 93,500 de la carretera N-332, con proyecto de duplicación de la calzada, el plan general deberá considerar una zona de afección y una línea de edificación acordes con la próxima conversión en autovía de la citada carretera, es decir, de 100 y 50 metros respectivamente.  
Según el citado informe, las normas urbanísticas del plan general deberán ajustarse exclusivamente a lo dispuesto en la Ley 25/1988, de 29 de julio, de carreteras y al Reglamento general de carreteras. Además, el acceso directo del sector Rocas Blancas a la carretera N-332 en el punto kilométrico 88,270, debe ser eliminado, debiéndose realizar por el enlace que se pretende ejecutar en el punto kilométrico 88,600 de la carretera N-332.  
Según el informe de 23 de agosto de 2006, del Departamento de Obras Públicas del Área de Infraestructuras de la Diputación Provincial de Alicante, respecto a la afección del plan general a la carretera CV-851 ronda sur de Elche a la ctra. CV-85 y N-332, se deberá recoger en el plan general la necesidad de incluir una reserva viaria para la duplicación de la calzada de 20 metros en total que se realizará a cargo de los sectores colindantes planteados y deberá estar debidamente secuenciada para permitir su funcionalidad.  
Por tanto, deberá atenderse a la normativa en cuanto a limitación e usos y el dominio público, servidumbre y afección, a la Ley 6/1991, de 27 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de carreteras de la Comunitat Valenciana, así como la Ley 25/1988, de 29 de julio, de carreteras del Estado; así como los reglamentos que las regulan.  
8. Disponibilidad de recursos hídricos, residuos urbanos y aguas residuales  
- Respecto a la disponibilidad de recursos hídricos: De acuerdo con el estudio de impacto ambiental y la memoria del plan general se extrae que el agua de abastecimiento del municipio de Santa Pola procede, fundamentalmente, del transvase Tajo-Segura, servida por la Mancomunidad de los Canales del Taibilla. Según la documentación citada anteriormente, los caudales de abastecimiento son deficitarios en época estival o de sequía, la cual coincide con el aumento de población por segunda residencia. Por otro lado, el informe de la arquitecta municipal del Ayuntamiento de Santa Pola de fecha 7 de agosto de 2007, concluye que «la viabilidad del abastecimiento depende de las previsiones y el cumplimiento del Programa AGUA del Ministerio de Medio Ambiente (en el marco de las actuaciones prioritarias y urgentes del anexo 4 del Real decreto Ley 2/2004, la planta desaladora actual Agua Amarga I, que está en fase de ampliación), con un horizonte temporal del año 2009, los 2.240.000 m³/año más que en la actualidad provenientes de la desaladora de Agua Amarga son suficientes para cubrir el incremento de la demanda. Incluso son muy superiores a las necesidades de la población cuya ordenación establece el plan general en tramitación».  
- Respecto a la gestión de las aguas residuales.  
Existe en el expediente informe de la EPSAR, de 12.03.08, con el siguiente tenor:  
«?Las obras de la EDAR fueron recibidas en fecha 31.01.08; no obstante, fueron puestas en servicio anticipadamente en junio de 2007.  
  
Las instalaciones de la nueva EDAR se ubican en la parte inferior de la balsa F-1 del antiguo sistema de lagunaje.  
El agua residual llega a la planta depuradora en dos vertidos independientes, uno dulce y otro salino, distinguiéndose dos líneas independientes para tratarlos por separado, pero con el mismo tratamiento, basado en un proceso de aireación prolongada, capaz de tratar un caudal medio diario de 12.000 m³/d en invierno, y, 24.000 m³/d en verano, entre las dos líneas. El tratamiento terciario trata un caudal de 6.000 m³/d de la línea de agua dulce.  
La EDAR está diseñada con tecnología avanzada teniendo en cuenta las correspondientes medidas correctoras respecto a ruidos, olores, e integración paisajística.  
Aunque en la DIA de fecha 24.07.2003 se señala la necesidad de cumplir parámetros de zona sensible por posible vertido a las mismas, la EDAR no está diseñada para lograr parámetros de vertido a zonas calificadas como sensibles, dado que todo el efluente se reutiliza para riego, y, dado, también, que según la Resolución de 10.07.2006, de la Secretaria de Territorio y Biodiversidad, por la que se declaran las zonas sensibles de la cuencas intercomunitarias, la laguna de Santa Pola no tiene aglomeración asociada de más de 10.000 habitantes.  
Durante el año 2007 se ha tratado una media de 8.058 m³/día, con una punta durante el mes de agosto de 13.517 m³/día, por lo que existe capacidad de resguardo para tratamiento de nuevos caudales.  
En el caso de que esos caudales procedan de nuevos desarrollos urbanísticos y de acuerdo con lo dispuesto en la Ley 16/2005, de 30 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, urbanística valenciana, en su artículo 124.1.d, en caso de no resolver por su cuenta las necesidades de saneamiento y depuración que generen los programas urbanísticos y vayan a solicitar la conexión a sistemas públicos de saneamiento y depuración, deberán cubrir el objetivo imprescindible de suplementar las infraestructuras públicas en lo necesario para no menguar ni desequilibrar los niveles de calidad, cantidad o capacidad de servicio existentes. Asimismo, el artículo 349.1 del Decreto 67/2006, de 19 de mayo, del Consell, por el que se aprueba el ROGTU, establece la obligación del agente urbanizador de incluir en el proyecto de urbanización del correspondiente PAI, entre otras, las obras de la red de alcantarillado para aguas residuales, y, las del sistema de depuración.  
La conexión efectiva de los sectores de suelo urbanizable que se realicen en el municipio, se realizará previo abono a la Entidad de Saneamiento de Aguas, mediante las oportunas transferencias de capital a su favor, del suplemento de infraestructura. En caso contrario, dichos sectores deberán disponer de un sistema alternativo de saneamiento y depuración privado, entendiéndose que dichas actuaciones no se conectarán al sistema público de tratamiento de aguas objeto del presente convenio.  
De conformidad con lo dispuesto en el artículo 119.1 de la Ley 16/2005, el Ayuntamiento, al adjudicar un PAI, deberá exigir del urbanizador el depósito de la garantía a la que se refiere el artículo 140.3 de la misma Ley, que responderá, entre otras obligaciones, de la cobertura del suplemento de infraestructuras.»  
- Respecto a la gestión de los residuos sólidos urbanos.  
No se presenta ningún informe o certificado sobre la capacidad para la recogida y gestión para admitir los residuos sólidos urbanos generados por el Plan general de Santa Pola. No queda debidamente justificada la citada capacidad de gestión.  
El Plan general de Santa Pola deberá cumplir, en relación a la recogida y gestión de los residuos sólidos urbanos generados por la actuación propuesta, con lo establecido en la Ley 4/2004, de 30 de junio, de ordenación del territorio y protección del paisaje, en el Decreto 67/2006, de 12 de mayo, del Consell, reglamento de ordenación y gestión urbanística valenciana, así como la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de residuos de la Comunitat Valenciana.  
9. Yacimientos arqueológicos  
En la documentación aportada no existe informe a los efectos patrimoniales contemplados en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano relativo al estudio de impacto ambiental del PGOU de Santa Pola.  
  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su reglamento, anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 16.2. m) del Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por todo lo anterior, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Primero  
Se informa desfavorablemente y, por tanto, se excluye de la presente declaración de impacto ambiental los sectores frente litoral ARD y La Ermita AR6 por encontrarse entre dos espacios naturales protegidos, limita con el LIC Isla de Tabarca y dentro del ámbito del monte de utilidad pública catalogado núm. 51. Además, se encuentra dentro del ámbito de la zona de servidumbre de protección de 100 metros del dominio público marítimo-terrestre.  
  
Segundo  
Queda pendiente de evaluación, y, por tanto, se excluyen de esta declaración de impacto ambiental, los sectores La Cadena, La Calera, Perdices I, Perdices II, Perdices III, Bahía, Xiprerets, La Balsa, Polígono Ampliación y Cendres II, que se encuentran pendientes de la resolución del expediente de descatalogación, actualmente en trámite, de parte de los montes núm. 68 Sierra Santa Pola y núm. 51 Sierra Santa Pola del Catálogo de montes de utilidad pública de la provincia de Alicante.   
En el caso de que el citado expediente de descatalogación sea desfavorable, así deberá entenderse también esta declaración de impacto ambiental de los citados sectores, debiendo mantenerse su clasificación como suelo no urbanizable protección forestal.  
  
Tercero  
Los terrenos contemplados como suelo urbanizable no edificable del suelo destinado a equipamiento privado zona verde para campo de golf situado en el sector Balsares OV1, deberán clasificarse como suelo no urbanizable común.  
El procedimiento para la implantación del campo de golf propuesto deberá ajustarse a lo determinado en el título III de la Ley 9/2006, de 5 de diciembre, reguladora de campos de golf en la Comunitat Valenciana.  
  
Cuarto  
Estimar aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sea de aplicación, el resto de los sectores del Plan general de ordenación urbana de Santa Pola (Alicante), siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y supeditado al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. De acuerdo con el informe de fecha 4 de marzo de 2008, del Servicio de Parques Naturales de la Dirección General de Gestión del Medio Natural de esta Conselleria:  
a) Dentro del ámbito de los 500 metros del perímetro de afección de la zona húmeda catalogada núm. 11 Els Bassars-Clot de Galvany, se reservará una franja de 100 metros a ser posible, libre de edificaciones y demás infraestructuras, quedando los restantes 400 metros a lo que establezca el Plan general de ordenación urbana del municipio.   
b) Dentro de los primeros 100 metros del perímetro de protección se deberán distinguir dos zonas bien diferenciadas:  
- La zona más occidental (color violeta en el anexo cartográfico adjunto) donde debe quedar libre de edificaciones e infraestructuras y donde se recreará un bosque de ribera que actuará como zona tampón de la zona húmeda catalogada.  
- La zona más oriental (color rojo del anexo cartográfico adjunto), si no se encuentra en la actualidad consolidada, se deberá actuar como en el caso anterior, es decir libre de edificaciones e infraestructuras. Pero en caso contrario y como se observa en el citado anexo cartográfico, al menos la zona entre el vial y la zona húmeda catalogada se recreará como en el supuesto anterior un bosque de ribera para minimizar lo más posible las futuras afecciones.  
c) Además, el campo de golf que linda con la zona húmeda, se deberá construir a partir de los primeros 100 metros del perímetro de protección de la zona húmeda catalogada.  
d) Asimismo, se deberá presentar estudio hidrogeológico de detalle firmado por técnico competente, donde se contemplen todas las entradas y salidas en el momento actual y con la ejecución del PGOU y su posible repercusión a la zona húmeda catalogada. Además dicho balance hídrico tendrá en cuenta todos los consumos previstos en las reclasificaciones propuestas del municipio que se nutren hídricamente de este mismo acuífero. El estudio hidrogeológico deberá adecuarse a lo dispuesto en la Orden de 13 de agosto de 1999 por el que se dispone la publicación de las determinaciones de contenido normativo del Plan hidrogeológico de la cuenca del Júcar, aprobado por el Real decreto 1664/1998, de 24 de julio, por el que se aprueban los planes hidrológicos de cuenca.   
En consecuencia, se considera que el campo de golf previsto en la urbanización del sector Balsares OV1 únicamente es un uso contemplado en la normativa urbanística del sector, no existiendo compromiso alguno sobre la tramitación posterior de dicho proyecto en lo que se refiere tanto a su viabilidad como a su distribución y requiriendo, para su aprobación definitiva, el procedimiento de evaluación de impacto ambiental establecido por la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, así como por su desarrollo reglamentario.  
Se adjunta copia del anexo cartográfico que forma parte del citado informe.  
2. Las edificaciones e instalaciones existentes en el borde litoral que ocupan zonas sobre las que recae la servidumbre de protección, incluso algunas de ellas se ubican en dominio público marítimo-terrestre, se deberán desarrollar, junto con la Dirección General de Costas del Ministerio de Medio Ambiente, los mecanismos urbanísticos necesarios que aseguren una sustancial transformación de las zonas más problemáticas del litoral del municipio.   
3. Previo al inicio de las obras de urbanización de los suelos urbanizables, con o sin ordenación pormenorizada, y así se dispondrá en sus fichas de planeamiento y gestión correspondientes, se presentará ante la Comisión Territorial de Urbanismo la siguiente documentación:  
- Informe de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano y Museos, de acuerdo al artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, en el supuesto de que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse también la presente declaración de impacto ambiental.  
- La justificación de la disponibilidad de recursos hídricos necesarios para abastecer todas las necesidades que se plantean con el Plan general de Santa Pola propuesto, cumpliendo con la legislación vigente.   
En caso de que los informes o certificados para la citada justificación sean desfavorables, así deberá entenderse también la presente declaración de impacto ambiental.  
- Certificado del Ayuntamiento, o entidad gestora, en el que se determina la gestión de los RSU, indicando el volumen de residuos sólidos urbanos que supondrá el desarrollo del sector, el tratamiento que se recibirán y el destino final de los mismos, de conformidad con su correspondiente plan zonal.  
- Estudio sobre el paisaje que necesariamente deberá identificar los hitos geográficos y aquellas características del territorio que constituyan referentes del paisaje del ámbito de la planificación y ordenación del término de Santa Pola, de acuerdo con el artículo 11 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de ordenación del territorio y protección del paisaje.  
Corresponderá al órgano competente en paisaje determinar la idoneidad del estudio presentado en relación con las determinaciones establecidas en la citada Ley 4/2004, así como con el resto de la normativa que le sea de aplicación.  
4. Antes de la recepción de la urbanización de los sectores de suelo urbanizable con o sin ordenación pormenorizada, y así se dispondrá en sus fichas de planeamiento y gestión, el Ayuntamiento de Santa Pola será el encargado de:   
- Obtener autorización administrativa de la CHJ para el vertido de las aguas pluviales a cauces públicos, de acuerdo con el artículo 9 del Texto refundido de la ley de aguas.  
- Obtener, en su caso, de la CHJ la correspondiente concesión de reutilización de aguas depuradas con destino a riegos, de acuerdo a los artículos 104, 128 y 130 del RDPH.  
- Autorización administrativa de la CHJ para la actuación en las zonas de policía de los barrancos que atraviesan los sectores Balsares, Mirador de Tabarca, polígono industrial OP2, la Balsa, els Xiprerets, Bahía, Perdices I y Calvario. Se adjuntará un proyecto de regeneración de riberas y cauces de los diferentes barrancos existentes en el municipio, así como, de recuperación de bosques. En el que se recogerá un listado con las diferentes especies vegetales a utilizar en el ajardinamiento de las todas zonas verdes, tanto naturales como urbanas, optando siempre por especies autóctonas y con sistemas radiculares no agresivos.  
- Todas las vías pecuarias del municipio deberán ser respetadas en todo su trazado y anchura legal acorde a lo dispuesto en la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de vías pecuarias. Atendiendo a la Ley 11/1994, de espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana, deben ser consideradas de interés natural, dado su interés recreativo y natural, al poder servir para conectar los distintos espacios naturales de Santa Pola y municipios vecinos.  
5. Las medidas correctoras se completarán con los siguientes aspectos:  
- Durante la fase de ejecución, se deberá prever e identificar una zona para el acopio de los materiales a emplear en las obras de urbanización y edificación, evitando la ocupación de los terrenos colindantes.  
  
- Durante la fase de ejecución, se deberá definir el área donde quedará aparcada temporalmente la maquinaría de obra indicando, en su caso, el lugar donde se llevarán cabo las labores de limpieza y mantenimiento de la misma. Asimismo, se recuerda que los cambios de aceite, filtros y cualquier otro residuo de mantenimiento de maquinaria y vehículos deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor de residuos tóxicos y peligrosos debidamente autorizado  
- El sistema de riego deberá ser independiente de la red de suministro municipal, evitándose la creación de zonas verdes que exijan gran cantidad de agua, optándose preferiblemente por las especies autóctonas y/o los cultivos ya existentes.  
- En el supuesto que se afecte a servicios e infraestructuras de riego se deberá garantizar la continuidad de todas las canalizaciones y tuberías que atraviesan el sector y tienen una funcionalidad más allá de los límites del mismo. Cualquier desvío o alteración de dichas instalaciones deberá contar con la autorización de la comunidad de regantes o del órgano competente, quien determinará la forma en la que se llevarán a cabo las actuaciones propuestas.   
- La tierra vegetal extraída durante la fase de movimiento de tierras, y que sea susceptible de aprovechamiento, se mantendrá en condiciones agrícolas adecuadas, dada la elevada calidad agraria de las mismas, y se destinará al relleno de las zonas verdes previstas en la actuación, o en su defecto, a otras áreas del municipio donde sea susceptible su utilización. Se definirá el lugar y las condiciones de almacenamiento del suelo eliminado, con el fin de garantizar que dicha tierra no pierda sus condiciones de humedad y sus características edáficas.  
- Los residuos vegetales originados con la tala del arbolado y desbroce de los terrenos se gestionarán de manera adecuada a su naturaleza, quedando prohibida la incineración in situ de los mismos o de cualquier otro tipo de residuo.  
- El Ayuntamiento de Santa Pola velará para que las industrias que no puedan conectarse a la red de alcantarillado municipal -y por tanto viertan a cauce público- cuenten con un sistema de tratamiento de aguas residuales individual apropiado y la preceptiva autorización para el vertido de aguas residuales y pluviales que, en su caso, otorga la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
- El vertido generado por los desarrollos urbanísticos a que de lugar el PGOU deberá cumplir con los límites de vertido establecidos en la Ordenanza de vertidos de la Entidad de Saneamiento de Aguas al objeto de preservar la integridad del sistema de saneamiento y la calidad del efluente.  
- Quedan prohibidos los vertidos a los barrancos presentes en el término municipal de Santa Pola sin depuración previa.  
6. Será obligatorio instalar en aquellas actividades aisladas o viviendas familiares aisladas no conectadas a redes de saneamiento, para los nuevos usos, sistemas de oxidación total, prohibiéndose el empleo de sistemas individuales de eliminación como son los pozos ciegos e incluso las fosas sépticas, así como prohibir el vertido de las aguas residuales sobre el terreno o en las ramblas y barrancos adyacentes.  
El Ayuntamiento de Santa Pola deberá realizar estudios que acrediten la ausencia de incidencias en la contaminación y en el consumo de recursos hídricos provocada por las urbanizaciones dispersas en el municipio que no están conectadas a la red municipal de colectores de aguas residuales.  
7. Se aprecia error en el plano 1 Modelo Territorial. Ordenación Estructural, en el que la zona verde lindante con el suelo no urbanizable protegido del Parque Natural de Las Salinas de Santa Pola la denominación IN-3, cuando debería estar clasificado como zona verde.  
8. Corresponde al órgano competente en la aprobación del plan el seguimiento y vigilancia del cumplimiento de los condicionantes de la declaración de impacto ambiental. El órgano ambiental podrá recabar información al respecto y efectuar las comprobaciones necesarias para verificar el cumplimiento del condicionado, para lo que la Comisión Territorial de Urbanismo remitirá copia del acuerdo de aprobación del Plan general de Santa Pola.  
9. Son nulos de pleno derecho las resoluciones o los acuerdos de autorización o aprobación de cualquier proyecto, plan o programa que se adopten sin observar, total o absolutamente, los procedimientos de evaluación ambiental que regula la ley.   
10. Toda la normativa específica de ordenación de zonas industriales, todas las medidas preventivas y correctoras propuestas y presupuestadas y los condicionantes expuestos deberán ser recogidas por la normativa urbanística del plan general, tanto en aquello referente al propio planteamiento en sí, como en lo correspondiente a las respectivas fases de ejecución y funcionamiento.  
  
Quinto  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
Sexto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
  
Valencia, 7 de marzo de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 75/2005-AIA  
Título: modificación núm. 14 de las normas subsidiarias   
Promotor: Ayuntamiento de Alquerías del Niño Perdido (Castellón)  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento y CTU  
Localización: al sur del casco urbano en el sector el Caixer  
  
Descripción del proyecto  
1. Objeto de proyecto  
El objeto de esta modificación es la clasificación como suelo urbanizable residencial con ordenación pormenorizada, con red primaria adscrita, de una zona actualmente clasificada, en parte, como suelo no urbanizable común situada al sur del casco urbano y en parte como zona de equipamiento educativo cultural en suelo no urbanizable.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
a) El ámbito de la modificación comprende una superficie de 170.093 m², que se clasifican como suelo urbanizable residencial, más 4.0391 m² de red primaria adscrita.  
b) Los límites del sector son:  
- Al norte la calle Betxí junto a suelo urbano.  
- Al este la av. Caixer junto a suelo no urbanizable común.  
- Al sur suelo no urbanizable común.  
- Al oeste suelo no urbanizable común.  
c) La edificabilidad total privada del sector será de 52.541 m²/techo, de los cuales 51.027 m²/techo serán de uso residencial y 1.514 m²/techo serán de uso terciario. En el sector se podrán edificar 340 viviendas, que considerando un total de 3 habitantes por vivienda supondrá un incremento de población de 1.020 habitantes.   
d) En las zonas calificadas con uso global residencial los usos permitidos son: vivienda, hotelero, comercial (tipo A y B), oficinas, deportivo, sanitario, religioso, recreativo y aparcamiento. Los usos prohibidos son: artesanal, almacenes, industrial y estaciones de servicio.  
e) Las zonas para uso terciario se destina a uso educativo-cultural, permitiéndose la ubicación de centros de transformación de energía eléctrica.  
3. Alternativas  
No se han presentado  
  
Tramitación administrativa  
1. Admisión a trámite  
En fecha 13 de abril de 2005, se recibe en la Dirección General de Gestión del Medio Natural documentación, remitida por el Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial de Castellón, integrada por la documentación técnica del proyecto, estudio de impacto ambiental y expediente administrativo en el que se incluían informes, resultado de información pública y aprobación provisional, incoándose el correspondiente expediente administrativo.  
2. Información pública   
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el periódico Mediterráneo, con fecha 31 de julio de 2001, y en el DOGV núm. 4073, de 28 de agosto de 2001, por un periodo de un mes.  
Durante el periodo de información pública no se presentó ninguna alegación, según consta en los certificados emitidos por el secretario del Ayuntamiento de Alquerías del Niño Perdido.  
En fecha 8 de septiembre de 2004 el Ayuntamiento aprueba provisionalmente, la modificación introducida en el proyecto con arreglo al dictamen de la Comisión Informativa de Urbanismo, para la cual el Ayuntamiento otorgó audiencia por plazo de 10 días a los nueve titulares catastrales afectados por la ampliación del ámbito de actuación, presentándose 6 alegaciones, no siendo ninguna de ellas de carácter ambiental.  
3. Petición de información o documentación complementaria  
En fecha 15 de abril 2005 se recibe en la Dirección General de Gestión del Medio Natural la siguiente documentación remitida por el Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial de Castellón:  
- Certificado del consorcio de aguas-red de abastecimiento de la Plana.  
- Informe de la Cooperativa de Aguas Potables El Molino sobre la captación, distribución y suministro de agua.  
- Informe técnico municipal justificativo de la suficiencia de recursos hídricos.  
Con fecha 24 de mayo de 2005, se requiere al Ayuntamiento de Alquerías del Niño Perdido que complete la documentación presentada según los puntos que de manera resumida se exponen a continuación:  
- Informe de acuerdo al artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural valenciano.  
- Copia en soporte informático de la documentación presentada.  
Con fecha 22 de noviembre de 2005, se advierte al Ayuntamiento de Alquerías del Niño Perdido la caducidad del expediente de estudio de impacto ambiental si en el plazo de tres meses no realiza los actos requeridos para impulsar la consecución del mismo.  
En fecha 7 de diciembre de 2005 se recibe en la Dirección General de Gestión del Medio Natural la siguiente documentación remitida por el Ayuntamiento de Alquerías del Niño Perdido:  
- Escrito indicando que se ha enviado a la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano el proyecto redactado por arqueólogo al objeto de obtener informe de acuerdo al artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
- Copia en soporte informático de la documentación presentada.  
Con fecha 18 de mayo de 2006 se remite, al Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial de Castellón, escrito en el que se solicita se complete la documentación presentada según los puntos que de manera resumida se exponen a continuación:  
- Informe de acuerdo al artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
- Certificados que justifiquen la capacidad de gestión de residuos sólidos urbanos e inertes.  
- Certificado de la entidad gestora de la estación depuradora de aguas residuales que justifique la capacidad de la EDAR existente en el término municipal para admitir las aguas residuales generadas por el desarrollo de los usos propuestos para el Sector de estudio.  
- Cuadro resumen de las necesidades hídricas del sector.  
- Documento en el que se recoja el trazado del colector de evacuación de aguas pluviales así como el punto de vertido del mismo.  
- Autorización previa por parte del organismo competente para el vertido de las aguas pluviales a la Séquia Major de Baix o Jussana.  
- Identificación y tratamiento de acequias existentes en el sector.  
En fecha 12 de septiembre de 2006 se recibe en la Dirección General de Gestión del Medio Natural la siguiente documentación remitida por el Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial de Castellón:  
- Estudio de impacto ambiental relativo al patrimonio cultural  
- Anejo de identificación y tratamiento de acequias.  
- Anejo justificativo de evacuación de aguas pluviales.  
- Informe de CHJ previsto por el artículo 19.2 de la Ley de la Generalitat Valenciana 4/2004.  
Con fecha 20 de septiembre de 2006 se remite, al Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial de Castellón, escrito en el que se solicita se complete la documentación presentada según los puntos que de manera resumida se exponen a continuación:  
- Informe de acuerdo al artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
- Informe sobre la gestión de residuos sólidos urbanos e inertes, así como la certificación por parte del organismo encargado de ello de la capacidad de gestión de los mismos.  
- Certificado de la entidad gestora de la estación depuradora de aguas residuales que justifique la capacidad de la EDAR existente en el término municipal para admitir las aguas residuales generadas por el desarrollo de los usos propuestos para el sector de estudio.  
- Autorización previa por parte del organismo competente para el vertido de las aguas pluviales a la Séquia Major de Baix o Jussana.  
- Justificación del sistema de riego adoptado.  
En fecha 6 de noviembre de 2006 se recibe en la Dirección General de Gestión del Medio Natural la siguiente documentación remitida por el Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial de Castellón:  
- Informe de gestión de RSU y RSI.  
- Certificado sobre la capacidad de gestión de RSU y RSI.  
- Certificado sobre la capacidad de la EDAR.  
- Escrito de la Comunidad de Regantes de Vila-real en referencia a la justificación del sistema de riego y la autorización previa para el vertido de aguas pluviales.  
En fecha 24 de julio de 2007 se recibe, en la Dirección General de Gestión del Medio Natural, la siguiente documentación remitida por el Ayuntamiento de Alquerías del Niño Perdido:  
- Informe favorable de acuerdo al artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
En fecha 26 de julio de 2007 se recibe en la Dirección General de Gestión del Medio Natural la siguiente documentación remitida por el Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial de Castellón:  
- Informe favorable de acuerdo al artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
  
Solicitud de informes sectoriales  
Durante el proceso de evaluación ambiental se han recibido los siguientes informes:  
- Informe del técnico municipal del Ayuntamiento de Alquerías del Niño Perdido justificativo de la suficiencia de recursos hídricos, de 23 de marzo de 2005, en el que informa que no existe problema alguno para disponer de suministro de agua en cantidad y calidad suficiente para atender la demanda de agua derivada de la modificación de acuerdo a:  
El incremento poblacional derivado de esta modificación contempla un máximo de 340 viviendas y un aumento de población estimado de 1.020 habitantes.  
Considerando una dotación de 250 l/hab/día el desarrollo del sector originará un incremento del caudal de 255.000 l/día.  
El suministro de aguas potable en el municipio gestionado por la Cooperativa de Aguas Potables El Molino se produce de dos captaciones denominadas pozos número 1 y número 2 y del agua potable procedente del consorcio Plana Baixa.  
El pozo número 2 es capaz de suministrar hasta 7.000 l/min o 10.080.00 l/día, cantidad muy superior a la estimada para satisfacer la población de esta modificación.  
- Certificado del consorcio de aguas-red de abastecimiento de la Plana, de 17 de marzo de 2005, en el que se certifica que Alquerías del Niño Perdido tiene consideración de usuario del servicio de acuerdo al Reglamento del servicio, siendo el caudal de concesión de 8.000.000m³/año.  
- Informe de la Cooperativa de Aguas Potables El Molino sobre la captación, distribución y suministro de agua, de fecha 15 de marzo de 2005, en el que se informa que dicha cooperativa es titular de dos captaciones denominadas pozos número 1 y número 2, que a su vez esta cooperativa distribuye en el término municipal agua potable procedente del consorcio de aguas potables Plana Baixa, y que el pozo número 2 es capaz de suministrar hasta 7.000 l/min o 10.080.00 l/día.  
- Informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar conforme a lo previsto por el artículo 19.2 de la Ley de la Generalitat Valenciana 4/2004, sobre MP núm. 14 de las normas subsidiarias de Alquerías del Niño Perdido, de 6 de junio de 2005, en el que se informa favorablemente a la actuación planteada, visto que Alquerías del Niño Perdido dispone de un caudal suficiente para atender el incremento de consumo estimado de acuerdo a la documentación presentada por el Ayuntamiento y de la consulta de los antecedentes obrantes en ese organismo.  
- Informe del técnico municipal del Ayuntamiento de Alquerías del Niño Perdido relativo a la gestión de los RSU e RSI, de 27 de octubre de 2006, en el que informa de la gestión que se hace de los mismos y certifica que la empresa concesionaria del servicio de recogida de residuos sólidos y vaciado de los contenedores cuenta con capacidad suficiente para la recogida y tratamiento de los mismos.  
- Informe de la Entidad de Saneamiento de Aguas sobre la capacidad del sistema de saneamiento y depuración de la Mancomunidad de Onda-Betxi-Vila-real para admitir los caudales residuales generados por la MP núm. 14 de las normas subsidiarias de Alquerías del Niño Perdido, 20 de julio de 2005, en el que se comunica en función de la información remitida por el solicitante y del estudio del diseño y funcionamiento de la actual depuradora, que la EDAR de la Mancomunidad de Onda-Betxi-Vila-real está diseñada para tratar 22.486 m³/dia. Actualmente trata un caudal medio de 13.071 m³/día y que el caudal generado previsto, según datos del solicitante, es de 204 m³/día, por tanto, se informa de la viabilidad del tratamiento, siempre y cuando se realice la correspondiente solicitud de conexión y las obras necesarias para ello, cumpliendo, siempre, con los límites de vertido establecidos en la ordenanza municipal de vertidos.  
- Informe de la Comunidad de Regantes de Vila-real, de 23 de octubre de 2006, en el que informa que dicha comunidad dispone de capacidad suficiente para dotar de riego a todas las zonas verdes del sector y que se concede autorización para efectuar en la Séquia de Major de Baix o Jussana el vertido de aguas pluviales, con los puntos de conexión a dicha acequia previstos en el proyecto.   
- Informe del director general de Patrimonio Cultural Valenciano de acuerdo al artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano, de 3 de julio de 2007, en el que informa favorablemente, siempre y cuando previo al inicio de las obras, el promotor presente ante ese centro directivo proyecto de seguimiento arqueológico firmado por técnico competente.  
  
Afecciones legales   
1. En relación con la transposición de la Directiva 92/43/CEE y la red Natura 2000, así como a la existencia de espacios naturales protegidos, no se ha detectado, en el área de estudio, afecciones directas a figura ambiental alguna.   
No obstante, y según informe emitido por el Servicio de Parques Naturales, de fecha 30 de marzo de 2007, relativo al concierto previo de Alquerías del Niño Perdido, se intuye que el aumento en la demanda de recursos hídricos, la disminución de la superficie de infiltración y la supresión de los retornos de riego podría afectar de manera indirecta a las siguientes zonas húmedas catalogadas (ZHC), y a un lugar de interés comunitario (LIC):  
- ZHC núm. 3 Marjal de Nules-Burriana.  
- ZHC núm 18 Clot de la Mare de Déu que también está declarado como paraje natural municipal.  
- LIC código: ES5222005 Marjal de Nules   
2. El estudio de impacto ambiental relativo al patrimonio cultural afirma que la modificación de planeamiento presentada respeta todos los edificios existentes en el ámbito de la misma, salvo una pequeña casa de aperos, por lo que el patrimonio arquitectónico existente no se verá afectado. Asimismo, establece que no se ve afectado ningún yacimiento que conste en el Inventario general de yacimientos arqueológicos de la DG de Patrimonio Artístico, y que durante los trabajos de campo no aparecieron restos que determinan la existencia de algún yacimiento.  
Por otra parte, el proyecto presenta informe favorable del Servicio de Patrimonio Arquitectónico y Medio Ambiental relativo a la afección del patrimonio en el que se indica que, realizada la prospección arqueológica no se ha localizado ningún yacimiento en la zona, sin embargo, a nivel bibliográfico se cita en ese lugar el yacimiento de Bonretorn, por lo que se estimó conveniente que el estudio de impacto ambiental contemplase el seguimiento arqueológico de las obras.  
Con relación a los bienes inmuebles el informe establece que no ve inconveniente alguno en la aprobación de la modificación siempre y cuando se mantenga en su totalidad el conjunto llamado el Replà tal y como queda reflejado en el estudio de impacto ambiental, puesto que es un bien de relevancia local.  
Desde la consideración del patrimonio etnológico, dicho informe establece que la documentación presentada estudia el paisaje y los sistemas de riego tradicional, especificando la integración de los elementos etnológicos más representativos en el proyecto.  
No obstante, el informe establece a su vez la obligación por parte del promotor de redactar previo al inicio de las obras proyecto de seguimiento de obra.  
3. El sector no afecta a ningún curso de agua natural, sin embargo, el sector se encuentra atravesado de oeste a este, fundamentalmente, por tres acequias principales que son la Filla Usó, la Filla Veral y el Braçal Veral, utilizadas para el riego de campos dentro y fuera del sector.  
La reposición y la no afección a aquellos sectores que se sirven de éstas acequias, más allá de los límites del sector, queda garantiza siempre y cuando se realicen de acuerdo al documento anejo identificación y tratamiento de acequias de agosto 2006, en el que se recoge que tramos de acequia se van a mantener, cuales a reponer y cuales a demoler.   
  
4. El sector de estudio afecta a la zona catalogada como citrópolis por el Plan de acción territorial del entorno de Castellón (PATECAS), sometido a información pública el 5 de julio de 2.005.   
El PATECAS mediante la figura de citrópolis establece criterios para la ordenación de la plana agrícola de Castellón, con el fin de salvaguardar su estructura básica frente a la ocupación indiscriminada del suelo rústico por el desarrollo urbanístico e industrial, puesto que se considera necesario mantener este cultivo en la plana de Castellón por ser un elemento definitorio tanto de su historia, como de su actividad económica y de su paisaje.  
El sector el Caixer, aunque se sitúa por completo dentro de esta zona, es colindante al casco urbano por lo que, en principio, sería una de las zonas de crecimiento natural del mismo.  
Por otra parte, se observa que el proyecto ha respetado casi todas las edificaciones tradicionales existentes en la zona, así como el trazado de la calle San Ramón, a lo largo de la cual se sitúan estas edificaciones.  
Por tanto, se entiende que el desarrollo del sector al situarse en una de las zonas con mayor vocación urbana dentro de la clasificación de citrópolis, y al mantener los elementos tradicionales afecta de manera leve a dicha clasificación, siendo viable el desarrollo del mismo.  
  
Consideraciones ambientales  
1. En fecha 5 de marzo de 2007 la secretaria autonómica de Territorio y Vivienda evacua informe ambiental relativo a concierto previo del PGOU del Municipio de Alquerías del Niño Perdido, de conformidad con el artículo 216.2 del Reglamento de ordenación y gestión urbanística y territorial, aprobado por el Decreto 67/2006, en el que se concluye, entre otros:  
a) Desde el punto de vista medioambiental, el crecimiento propuesto por el nuevo PGOU sería aceptable, siempre y cuando se dejara fuera del proceso urbanizador la unidad ambiental situada al oeste de la AP-7, puesto que, de este modo, el incremento poblacional previsto estaría más cerca de la idea de crecimiento sostenible definida en la legislación vigente, al mismo tiempo, que el planeamiento se adaptaría a los criterios establecidos por el Plan de acción territorial existente para esa zona, el PATECAS y a criterios de protección ambiental.  
b) El Ayuntamiento deberá considerar en la aprobación provisional del CP los informes que desde este servicio se han solicitado a otros servicios respecto a las figuras ambientales existentes en el término municipal, con el fin de recoger adecuadamente todas las recomendaciones que los técnicos competentes presenten al respecto. Los servicios consultados serán los incluidos en el Área de Conservación de Espacios Naturales, pertenecientes a la DG de Ordenación del Territorio.  
Posteriormente, con fecha 30 de marzo de 2007, el Servicio de Parques Naturales evacua informe al respecto en el que vista la posible afección indirecta a las dos zonas húmedas, una de ella declarada LIC, solicita incluir entre los documentos del PGOU estudio hidrogeológico de detalle firmando por técnico competente, donde se contemplen todas las entradas y salidas en el momento actual y con la ejecución del PGOU y su posible repercusión a las dos ZHC, de acuerdo con el artículo 6.3 de la Directiva 92/43/CEE del Consejo, de 21 de mayo de 1992, relativa a la conservación de los hábitats naturales y de la fauna y la flora silvestre.  
El concierto previo informado recoge el sector de estudio, por tanto en la valoración ambiental realizada se han tenido en cuenta, a escala territorial, las posibles afecciones que el desarrollo del sector pudiera ocasionar en relación con el resto de las actuaciones propuestas, por tanto, todo lo informado al respecto le será de aplicación de aplicación directa al sector de estudio.   
Visto el informe ambiental, se observa que el sector de estudio, es conforme a lo establecido en el mismo, a falta del estudio hidrogeológico solicitado por los técnicos competentes en la materia.  
2. El área de estudio se haya enclavado en la cuenca del río Mijares, concretamente en una zona caracterizada por el desagüe de campos de cultivo de la red de acequias existentes.   
Las pendientes de la zona oscilan entorno al 1% de oeste a este y casi nula de norte a sur, sin ninguna hondonada, ni zona de acumulación de agua. En el estudio de impacto ambiental no se han observado riesgos ambientales asociados a la localización propuesta.  
El ámbito de la zona de estudio presenta una vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos media, siendo la zona compatible con el uso que se pretende implantar. El estudio de impacto ambiental afirma que en el subsistema acuífero en el que se enclava la actuación, la Plana de Castellón, se observan actualmente problemas de sobreexplotación que se manifiestan en la intrusión marina y en la salinización de los pozos más litorales.  
El desarrollo del sector producirá un incremento en el consumo de agua potable, una disminución de los retornos de agua de riego, así como un incremento de la escorrentía superficial, como consecuencia de la impermeabilización del sector, y por tanto una disminución de la infiltración del agua de lluvia; efectos que en su conjunto, se intuye, podrían implicar un aumento en las salidas frente a las entradas que diese lugar a un balance hídrico negativo en el acuífero, con claros problemas ya de sobrexplotación, y a su vez, indirectamente, un mal funcionamiento de las dos zonas húmedas existentes.   
Por tanto, sería necesario la elaboración de un estudio hidrogeológico, que aportara datos suficientes para poder evaluar adecuadamente la posible afección sobre el acuífero e indirectamente sobre las dos zonas húmedas, de acuerdo con el artículo 6.3 de la Directiva 92/43/CEE del Consejo, de 21 de mayo de 1992, relativa a la conservación de los hábitats naturales y de la fauna y la flora silvestre.  
3. El sector de estudio tiene una larga tradición de uso agrario, como terreno de regadío, por lo que las series naturales han desaparecido por completo, no observándose más que la presencia de árboles frutales, cultivos de cítricos, y especies herbáceas de marcado carácter nitrófilo. Por lo que el interés de esta vegetación es muy bajo, tal y como establece el estudio de impacto ambiental, siendo el impacto muy leve.  
Por otra parte, el estudio de impacto ambiental establece respecto la fauna que debido a la naturaleza agraria de la zona y su proximidad a casco urbano importante, hace que apenas se encuentren animales y que estos sean de grupos muy comunes, siendo el impacto compatible en función del baremo presentado.  
4. El abastecimiento de agua en el municipio de Alquerías del Niño Perdido esta gestionado por la Cooperativa de Aguas Potables El Molino mediante el pozo que explota la citada entidad y mediante el aporte de agua proveniente de los pozos situados en el municipio de Vila-real.   
El desarrollo del sector originará un incremento del caudal de 255.000 l/día, como establece el informe del técnico municipal, que quedará garantizado por el pozo número 2 que es capaz de suministrar hasta 7.000 l/min o 10.080.00 l/día, cantidad muy superior a la estimada para satisfacer la población de esta modificación.  
Según el estudio de impacto ambiental, la red de alcantarillado será, en lo posible, de tipo separativo. Las aguas residuales serán conducidas a la EDAR de la Mancomunidad de Onda-Betxí-Vila-real, que según informe de la EPSAR tiene capacidad para absorber los 204 m³/día que supondrá el desarrollo del sector. El vertido de las aguas pluviales se realizará a la Séquia Major de Baix o Jussana para lo cual se dispone de autorización de vertido emitido por la Comunidad de Regantes de Vila-real.  
Asimismo, la Comunidad de Regantes de Vila-real certifica que dicha comunidad dispone de capacidad suficiente para dotar de riego a las zonas verdes incluidas en el ámbito del sector y que se encuentra en disposición de llevarlo a término.  
Según informe del técnico municipal del Ayuntamiento los residuos que se generan en el municipio son recogidos en contenedores de basura ubicados en la vía pública, donde también existen contenedores diferenciados para la recogida de vidrios, envases y papel y cartón.  
La concesión del servicio de recogida de residuos sólidos y vaciado de los contenedores la tiene asignada Fomento de Benicassim, SA. que cuenta con capacidad suficiente para la recogida y tratamiento de los mismos, que los RSU se tratan dentro del término municipal en vertederos y plantas de tratamiento adecuados, mientras que para RSI no existe ningún vertedero en el municipio y son transportados a vertederos legalizados para tal fin en otros términos municipales.  
5. La zona de estudio, según el estudio de impacto ambiental, no es más que un conjunto de parcelas dedicadas al cultivo de cítricos, es por ello un paisaje muy artificial en la que prevalecen los signos inequívocos de la actividad humana, muros, canales y acequias... que recuerdan que no estamos en un medio natural.  
La fragilidad visual es baja pues cualquier actuación humana no resaltaría excesivamente al ser ya muy común en los alrededores al tiempo que los cultivos y su posición topográfica hace que sólo sean destacables las actuaciones desde el puente de la autopista A-7.  
El estudio de impacto ambiental no ha considerado el valor como paisaje cultural de este enclave y su entorno; valor clave por el que el PATECAS lo ha incluido dentro del área denominada Citrópolis, cuyo objetivo principal es mantener el cultivo en la plana de Castellón por ser un elemento definitorio tanto de su historia, como de su actividad económica y de su paisaje.  
El desarrollo del sector supondrá una pérdida de parte de estos valores culturales, puesto que no se han identificado y señalizado los hitos arquitectónicos más significativos del sector, con el fin de determinar que elementos deberían haber sido conservados y establecer medidas de protección y/o rehabilitación que pusiesen en valor y en uso dichos elementos, como marca el PATECAS, sobre todo en el entorno del Replà.   
6. De los datos aportados para el concierto previo se extraen que por el planeamiento vigente, normas subsidiarias de 1989, Alquerías del Niño Perdido dispone, entre suelo urbano y suelo urbanizable, de un total de 1.340.662 m², de los cuales 555.047 m² son suelo urbano y 785.615 m² suelo urbanizable.  
Del total del suelo urbanizable, se observa que el 31% de suelo urbanizable, 240.999 m², está sin desarrollar.  
Por otra parte, en fecha 7 de septiembre de 2005, la Dirección General de Gestión del Medio Natural emitió declaración de impacto ambiental favorable a la modificación puntual núm. 21 de las normas subsidiarias de planeamiento de Alquerías del Niño Perdido, por la que se reclasifica una superficie total de 57.249 m².  
Por tanto, en el momento actual, Alquerías del Niño Perdido dispone de un total de 298.248 m² de suelo urbanizable, una cantidad de suelo superior la demandada mediante esta modificación, 170.093 m², por lo que se deduce que esta modificación no responde a una demanda real del suelo, ni a una necesidad urgente e inaplazable de este tipo de suelo.  
Sin embargo, se observa que la cantidad de suelo que se pretende reclasificar entre la MP núm. 21 y la MP núm. 14 asciende a un total de 227.342 m², lo que implica un incremento en el consumo de suelo del 17%; Incremento que se puede considerar dentro del umbral de sostenibilidad establecido en el Anexo I del Decreto 67/2006, de 12 de mayo, del Consell, Reglamento de ordenación y gestión territorial y urbanística.  
7. El desarrollo del sector incrementará la población en 1.020 habitantes, pasando de los 3.866 del año 2.006 a un total de 4.886, lo que supone un incremento poblacional del 27%, que sumados a los 485 de la MP nº 21, supondrá un incremento del 39%.  
Alquerías del Niño Perdido presenta un crecimiento vegetativo de tendencia positiva, con un incremento de población en los últimos 10 años de 335 habitantes, con una población de 3.508 habitantes en 1996 y 3.866 en 2.006. Evaluados estos datos, se observa que el crecimiento propuesto por esta modificación es bastante superior a la tendencia natural de los últimos años.  
8. El estudio de impacto ambiental identifica y valora los posibles impactos que se derivan del planeamiento propuesto, mediante una matriz general de impactos, pudiéndose considerar globalmente el impacto de carácter compatible. Sin embargo, no han sido tenidos en cuenta los posibles efectos indirectos sobre las dos zonas húmedas existentes, de acuerdo al artículo 6 de la Directiva 92/43/CEE del Consejo, de 21 de mayo de 1992, relativa a la conservación de los hábitats naturales y de la fauna y la flora silvestre.  
Las principales medidas correctoras y el plan de vigilancia ambiental se basan en criterios de prevención y disminución de impactos, y las más específicas son las relativas al control sobre las emisiones, vertidos y residuos, siendo de aplicación todas y cada una de las medidas propuestas que no entren en contradicción con la declaración de impacto ambiental.   
No se han presentado ningún tipo de medida preventiva y/o correctora dirigida a minimizar el impacto que el desarrollo del sector producirá sobre el paisaje, ni sobre el régimen hídrico del acuífero, ni sobre las ZHC.  
  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su Reglamento, anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 16, apartado 2, letra m), del Decreto 217/2007, de 26 de octubre, por el que se modifica el Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
4. En fecha 30 de abril de 2.006 entró en vigor la Ley 9/2006, de 28 de abril, sobre evaluación de los efectos de determinados planes y programas en el medio ambiente (LEAE).  
La Ley 9/2006, de 28 de abril, sobre evaluación de los efectos de determinados planes y programas en el medio ambiente y la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, son complementarias.  
De acuerdo a la Ley 9/2006, los planes y programas, así como sus modificaciones, que puedan tener efectos significativos en el medio ambiente y que sean promovidos o aprobados por la administración, son objeto de esta evaluación ambiental estratégica.  
Por otra parte, la LEAE define en su artículo 2 como zonas de reducido ámbito territorial, aquellas que por sus escasas dimensiones, el nivel de protección del medio ambiente y la integración ambiental puede garantizarse mediante la aplicación de la evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
El plan presentado, en principio, debería ajustarse a lo establecido en la LEAE. Visto que el ámbito de la actuación urbanística, por sus dimensiones y función dentro del modelo territorial de Alquerías del Niño Perdido, así como sus efectos previsibles sobre el medio ambiente, puede considerarse como una zona de reducido ámbito territorial, resulta posible la aplicación de la evaluación de impacto ambiental.   
Asimismo, la modificación propuesta es conforme al informe ambiental relativo al concierto previo, de fecha 5 de marzo de 2007, en el que dicha modificación quedaba recogida, habiéndose valorado, por tanto, los efectos acumulativos y/o sinérgicos del conjunto de las actuaciones propuestas para el nuevo modelo territorial de Alquerías del Niño Perdido.  
Por todo lo anteriormente expuesto, el procedimiento de evaluación ambiental para este caso será el correspondiente al de la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Primero  
Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de modificación núm. 14 de las normas subsidiarias del término municipal de Alquerías del Niño Perdido (Castellón), siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los siguientes condicionantes:  
1. El desarrollo del sector se supeditará al resultado del estudio hidrogeológico de detalle firmado por técnico competente, solicitado para el concierto previo, donde se contemplarán todas las entradas y salidas en el momento actual y con la ejecución de la modificación y su posible repercusión a las dos ZHC, que justifique la no afección a las zonas húmedas del Clot de la Mare de Déu y la Marjal de Nules-Burriana.  
El estudio hidrogeológico se adecuará a lo dispuesto en la Orden de 13 de agosto de 1999 por la que se dispone la publicación de las determinaciones de contenido normativo del Plan hidrológico de cuenca del Júcar, aprobado por el Real decreto 1664/1998, de 24 de julio, por el que se aprueban los planes hidrogelógicos.  
En este sentido será motivo de una resolución complementaria que emitirá la directora general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda.  
2. Previo al inicio de las obras, el promotor presentará en la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano proyecto de seguimiento de arqueológico firmado por técnico competente que deberá ser previamente autorizado conforme a lo dispuesto en el art. 60 de la Ley 4/98, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
3. El bien de relevancia local denominado el Replà se deberá mantener en su totalidad, como se desprende del informe emitido por la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano.  
4. Antes de la recepción de la urbanización el Ayuntamiento será el encargado de:   
4.1. Exigir a las empresas, tras la realización de las obras, certificados de recepción de residuos sólidos inertes por parte de vertederos o empresas autorizadas para la gestión de este tipo de residuos.  
4.2. Solicitar la autorización de vertido a la correspondiente confederación hidrográfica.  
4.3. Solicitar la autorización pertinente a la correspondiente confederación hidrográfica si, finalmente, se utiliza para riego de las zonas verdes del sector el agua gestionada por la Comunidad de Regantes de Vila-real.  
5. El Ayuntamiento será el encargado de vigilar que los vertidos de aguas residuales y pluviales, deberán ajustarse a lo dispuesto en la normativa específica vigente y en particular al Real decreto legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la ley de aguas.  
6. El Ayuntamiento deberá ajustar la gestión del tratamiento de los RSU a lo dispuesto Plan zonal III y VIII, en el momento que se aprueben. Mientras tanto los RSU deberán ser tratados en vertederos legalmente autorizados.  
7. El sistema de riego deberá ser independiente de la red de suministro municipal, evitándose la creación de zonas verdes que exijan gran cantidad de agua, optándose preferiblemente por las especies autóctonas y/o los cítricos ya existentes.  
8. No se permitirán los muros, los cierres, las instalaciones, plantaciones vegetales... que rompan la armonía con el entorno rural existente.  
9. Será necesaria la reposición de todos los servicios e infraestructuras de riego afectados y funcionalmente necesarios por parte del urbanizador. Se deberá garantizar la continuidad de todas las canalizaciones y tuberías que atraviesan el sector y tienen una funcionalidad más allá de los límites del mismo. Cualquier desvío o alteración de dichas instalaciones deberá contar con la autorización de la comunidad de regantes o del órgano competente, quien determinará la forma en la que se llevarán a cabo las actuaciones propuestas.   
10. La tierra vegetal extraída durante la fase de movimiento de tierras, y que sea susceptible de aprovechamiento, se mantendrá en condiciones agrícolas adecuadas, dada la elevada calidad agraria de las mismas, y se destinará al relleno de las zonas verdes previstas en la actuación, o en su defecto, a otras áreas del municipio donde sea susceptible su utilización. Se definirá el lugar y las condiciones de almacenamiento del suelo eliminado, con el fin de garantizar que dicha tierra no pierda sus condiciones de humedad y sus características edáficas.  
11. Los residuos vegetales originados con la tala del arbolado y desbroce de los terrenos se gestionarán de manera adecuada a su naturaleza, quedando prohibida la incineración in situ de los mismos o de cualquier otro tipo de residuo.  
12. Durante la fase de ejecución, se deberá prever e identificar una zona para el acopio de los materiales a emplear en las obras de urbanización y edificación, evitando la ocupación de los terrenos colindantes.   
13. Durante la fase de ejecución, se deberá definir el área donde quedará aparcada temporalmente la maquinaría de obra indicando, en su caso, el lugar donde se llevarán cabo las labores de limpieza y mantenimiento de la misma. Asimismo, se recuerda que los cambios de aceite, filtros y cualquier otro residuo de mantenimiento de maquinaria y vehículos deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor de residuos tóxicos y peligrosos debidamente autorizado.  
  
Segundo  
Todas las medidas preventivas y correctoras propuestas así como aquellas derivadas de los condicionantes expuestos deberán ser recogidas por la normativa urbanística de la modificación puntual, bien aquello relativo a la modificación en sí como en lo correspondiente a las posteriores fases de ejecución y funcionamiento.  
  
Tercero  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
  
Valencia, 22 de noviembre de 2007.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 147/07-AIA  
Promotor: Ploder, SA.  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial. Conselleria de Industria, Comercio e Innovación.  
Objeto del proyecto: Explotación de recursos sección A) materiales de préstamo ZP-2  
Localización: Varias parcelas del polígono núm. 17 del término municipal de Chiva y la parcela 9001 del polígono 23 del término municipal de Riba-roja de Turia (Valencia).  
  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación  
El objeto del proyecto es la apertura de una extracción de materiales de préstamo tramitada como recurso de la sección A) por la Ley de minas. La legalización del presente préstamo va vinculado al proyecto de construcción de la plataforma de la línea de alta velocidad de levante. Tramo Cheste-Aldaia.  
Según proyecto, el préstamo se enclava en su mayoría en el término municipal de Chiva a excepción de un pequeño tramo situado al NE de la explotación que se ubica en el término municipal de Riba-roja de Turia (Valencia).   
La superficie ocupada por la explotación es de aproximadamente 382.000 m² de dicha superficie quedan sin afectar aquellos terrenos situados dentro del área de protección de la autovía A-3, Madrid-Valencia (50 m) y los terrenos que ocupan la franja perimetral de protección a parcelas colindantes y a caminos vecinales (5 m y 10 m respectivamente).  
El volumen de tierra vegetal a retirar se ha estimado en 146.378 m³ y el de materiales adecuados para la construcción de la plataforma en 417.373,464 m², lo que equivale a un volumen total de 563.751,464 m³.  
La explotación se inicia mediante la preparación del terreno con la fase de desbroce, la retirada de la cubierta vegetal y el acopio del suelo edáfico en cordones perimetrales de no más de 2,50 m de altura y pendientes 1V:1,5H que se situarán en la zona comprendida entre el área de concesión y el área de explotación.  
Una vez retirado el suelo edáfico, se inicia el arranque del material de préstamo en la zona de mayor cota y descendiendo mediante la formación de un banco no superior a 2 m de altura y 45º de inclinación hasta alcanzar la cota más baja del terreno. De este modo se asegura una mínima pendiente en el terreno que facilite la escorrentía del agua superficial hacia la rambla del Poyo, evitando la formación de zonas endorreicas en la explotación.  
Una vez arrancado el material mediante medios mecánicos, éste se carga a los camiones y se transporta hasta la obra de construcción de la plataforma del AVE.  
Para permitir la simultaneidad de la explotación de los préstamos con las labores de restauración, se ha subdividido el total de la explotación en tres sectores. Una vez que se inicie la explotación del sector núm. 2 se procederá a restaurar el sector núm. 1 y así sucesivamente hasta quedar restaurada toda la superficie explotada.  
  
Sector Superficie  
Núm.1 134.246 m²  
Núm.2 61.873 m²  
Núm.3 176.117 m² - 8.323,53 m² (superficie zona protección A-3).  
  
Se dispondrán de los caminos perimetrales necesarios (en el margen oeste y en la parte norte del sector núm. 1) para dar continuidad a los caminos afectados por los trabajos de explotación.   
Se instalará una pantalla antipolvo en los márgenes cercanos a las viviendas existentes (margen norte y oeste) y a la A-3 (margen sur).  
La restauración de las parcelas se llevará a cabo mediante el modelado de los taludes de explotación reduciendo la pendiente de los mismos hasta alcanzar una pendiente máxima de talud de 35º. Una vez remodeladas las superficies de explotación se procederá al extendido de la tierra vegetal y a la revegetación de las parcelas.  
Para la revegetación de taludes se sembrarán especies herbáceas de rápido crecimiento (gramíneas y leguminosas) y se plantarán especies arbustivas propias de la zona. La plataforma una vez sembrada se entregará a los propietarios para continuar con las labores de agrícolas originales.  
En cuanto a los drenajes diseñados, se creará una cuneta de protección en la cabecera del talud para desviar el agua de escorrentía hacia la rambla y evitar la entrada del agua al área de explotación. Además, la plataforma de explotación una vez restaurada se modelará para garantizar que se garantice el correcto desagüe de las aguas superficiales hacia la rambla del Poyo.  
Para proteger el camino que discurre por la margen derecha de la rambla del Poyo, se procederá a su protección mediante encachado de piedra de cantera, sin alterar su rasante actual.  
Las parcelas que se encuentran dentro del perímetro de explotación solicitado y que están afectadas por antiguas explotaciones, se restaurarán integrándolas en la restauración topográfica del conjunto de la explotación. Además, se repondrán los caminos afectados, así como los tramos de acequias y servicios de riego demolidos en los trabajos de extracción del préstamo.  
Para el riego de caminos y plaza de cantera así como para el riego de siembras y plantaciones a realizar en las labores de restauración, el proyecto propone el uso de un camión cisterna.  
Finalizada la restauración del total de la superficie, se procederá a la retirada del vallado perimetral y las parcelas serán entregadas a sus propietarios, con los lindes y servicios repuestos.  
El plan de vigilancia y mantenimiento de la obra se prolongará hasta finalizar la restauración de las parcelas y la entrega de las mismas a sus anteriores propietarios. Consistirá en la vigilancia y control de la aplicación de las medidas correctoras propuestas en la documentación tramitada así como en garantizar el cumplimiento de las medidas correctoras que puedan establecerse en la presente declaración de impacto ambiental.  
El cumplimiento, control y seguimiento del plan de vigilancia ambiental es responsabilidad del GIF, quien lo ejecutará con personal propio o mediante asistencia técnica.  
2. Estudio de alternativas y justificación de la solución adoptada.  
Consideraciones que se han tenido en cuenta a la hora de elegir la ubicación de la parcela a explotar:  
- Disponibilidad de material  
- Propiedades físicas y químicas del recurso minero   
- Fácil acceso y proximidad al eje de la traza de la obra  
- No afección a espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana.  
- No afección a espacios de la Comunitat Valenciana propuestos para formar parte de la red natura 2000.  
- No afección a hábitats naturales, fauna y flora silvestre protegida.  
- Permite la laminación de las posibles aguas de inundación de la rambla del Poyo.  
  
Tramitación administrativa  
1. Información pública. Remisión del expediente.  
En julio de 2007, el Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Valencia remite proyecto de explotación, proyecto de restauración, estudio de impacto ambiental y documento de síntesis referente a la solicitud de autorización de explotación de recursos de la Sección A) denominada préstamo ZP-2 en el término municipal de Chiva (Valencia).  
Se adjunta además:  
a) Certificado del resultado de la información pública del expediente en el que se indica que tras haberse publicado en el BOP. núm. 5519, de fecha 24 de mayo de 2007, el anuncio de dicha solicitud y transcurrido el plazo de 30 días hábiles, no se ha presentado alegación alguna.  
b) Informe vinculante favorable emitido en fecha 12 de marzo de 2007 por la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano y Museos.  
c) Informe favorable del organismo de cuenca emitido en fecha 27 de diciembre de 2006. Se informa lo siguiente:  
- Afección al dominio público hidráulico e incidencia sobre el régimen de corrientes.  
La zona de préstamo ZP-2 afecta a la zona de policía de la rambla de Chiva o del Poyo. Cualquier construcción, obras o trabajos en la zona de policía precisa autorización administrativa previa del organismo de cuenca competente.  
- Disponibilidad de recursos hídricos.  
Origen del agua. Está previsto el aprovechamiento del efluente de la EDAR del polígono industrial de Cheste para regar los caminos interiores de la explotación.  
Volumen de dicho incremento. Se solicita un volumen de 50 m³.  
Se adjunta autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar a la empresa Ploder, SA, para la captación de agua con carácter temporal de la EDAR del polígono industrial de Cheste, para la ejecución de las obras del Proyecto de construcción de la plataforma del nuevo acceso ferroviario de alta velocidad de Levante. Tramo Cheste-Aldaia. La cantidad de agua a captar será de 50 m³.  
En fecha 9 de noviembre de 2007, el promotor remite copia del informe de compatibilidad urbanística emitido en fecha 30 de marzo de 2007 por el Servicio Territorial de Ordenación del Territorio de Valencia, en el que se indica como conclusión lo siguiente:  
«Por lo que en aplicación del artículo 17 de la Ley 10/2004, del suelo no urbanizable; el articulo 13 del RD 2387/2004, de 30 de diciembre, por el que se aprueba el Reglamento del sector ferroviario y el artículo 108/3 de la Ley de expropiación forzosa se informa favorablemente la compatibilidad urbanística solicitada sin perjuicio que a la finalización de las obras que originaron la expropiación se repongan los terrenos a su estado natural primitivo y siempre que no se vean alterados los valores que motivaron su protección.»  
Se adjunta además informe de compatibilidad urbanística emitido por el Ayuntamiento de Riba-roja de Turia en fecha 2 de febrero de 2007. En el se indica que cotejados los planos con los obrantes en los archivos municipales, la parcela objeto del certificado no pertenece al municipio de Riba-roja sino que pertenece al municipio de Chiva. Se indica además, que la extracción pudiera afectar a los accesos previstos desde el enlace de la A-3 en Chiva hacia el plan parcial Masía de Baló, en Riba-roja, y en concreto a la zona de una de las rotondas previstas.  
2. Documentación adicional  
Revisada la documentación inicialmente tramitada y visitada la zona que se pretende explotar, en fecha 6 de septiembre de 2007, se requirió al promotor a través del Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Valencia, ampliación de la documentación en los siguientes términos:  
- Como medida protectora se mantendrá un perímetro de protección en toda el área extractiva de 5 m a parcelas colindantes y 10 m a caminos vecinales Del mismo modo, la explotación se mantendrá a una distancia de 50 m de la carretera N-III respetando la zona de protección establecido para este tipo de vías de acuerdo a la Ley estatal 25/1988 de 29 de julio de carreteras.   
- Los caminos vecinales y acequias de riego que se vean afectados por la explotación, deberán ser repuestos y/o desviados durante y después de la explotación.  
- Los taludes de restauración deberán reducir la pendiente hasta un máximo de 35º respecto la horizontal.  
- En la fase de restauración de las parcelas ya explotadas, deberá diseñarse un sistema de drenaje que garantice el correcto desagüe de las aguas superficiales hacia la rambla del Poyo. Deberá garantizarse que las aguas de escorrentía drenen hacia la rambla sin generar fenómenos erosivos ni acumulaciones de agua e integrando la topografía resultante con la morfología de la rambla.  
- La revegetación del área explotada se realizará de forma inmediata una vez finalizada la explotación. Para la revegetación de taludes se considera adecuado además de sembrar especies herbáceas de rápido crecimiento (gramíneas y leguminosas) plantar especies arbustivas características de la zona. Sin embargo, para la revegetación de la plataforma de explotación se considera más adecuado llevar a cabo una siembra de especies herbáceas de rápido crecimiento y entregar las parcelas a sus propietarios sin llevar a cabo otras plantaciones tal y como se ha planteado en el proyecto tramitado.  
- En cuanto a la valoración de impactos y aplicación de medidas correctoras:   
a) Se valorará adecuadamente el posible impacto derivado del arranque del suelo y vegetación existente y la acción del viento. Para ello se tendrá en cuenta la intensidad y dirección del viento y la posible afección a viviendas próximas y/o carretera N-III. Autovía Madrid-Valencia. Dependiendo de la magnitud de dicho impacto se aplicarán las medidas correctoras que se estimen oportunas (pantallas corta-vientos, riegos,etc) para compatibilizar la actuación con sus posibles afecciones.  
b) Se valorará además, el posible impacto paisajístico que la actuación pueda ocasionar desde los núcleos de población cercanos y desde la carretera N-III. Autovía Madrid-Valencia. Si se estima oportuno se aplicarán medidas correctoras adecuadas (pantallas visuales) para minimizar dicho impacto.  
En fecha 19 de octubre de 2007, tiene entrada en el servicio de evaluación de impacto ambiental la ampliación de documentación requerida al Servicio de Industria y Seguridad Industrial de Valencia. Revisada dicha documentación se comprueba que se ha aportado todo lo solicitado en el requerimiento de ampliación de documentación.  
  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
El préstamo queda ubicado al norte de la Autovía A-3 (Madrid-Valencia), al norte del trazado del AVE y al sur de la rambla del Poyo. Aunque no es cortado por el trazado del AVE, dista únicamente unos 300 m del mismo, al norte del PK 5 + 400.   
El suelo que ocupan las parcelas a explotar según el Plan general de ordenación urbana del municipio de Chiva están clasificadas como suelo no urbanizable de protección agrícola (50%) y el resto suelo no urbanizable sin protección.  
En el noroeste de la explotación hay una pequeña urbanización que puede verse afectada por la explotación.   
El paisaje de la zona corresponde a un área de topografía plana dedicada en su mayoría a la agricultura y que está atravesada por la rambla del Poyo. También pueden observarse antiguas extracciones de tierras sin restaurar, urbanizaciones y diferentes vías de comunicación que la atraviesan, entre ellas la A-3 (Madrid-Valencia).  
Las parcelas que van a ser explotadas se encuentran comunicadas por varios caminos agrícolas y disponen de acequias de riego que suministran el agua necesaria para el desarrollo de los cultivos.  
La fauna que habita en la zona es la característica de los hábitats alterados donde se alternan los campos de cultivo con la vegetación natural así como la presencia humana. La proximidad de la autovía A-3 ha hecho desaparecer las especies más sensibles a la presencia humana. Así aparecen como dominantes, especies comunes y de amplia distribución geográfica: pequeños mamíferos, avifauna y reptiles.  
La calidad del paisaje ha sido considerada media por su elevado nivel de antropización, la sustitución de la vegetación natural por cultivos productivos, la apertura de caminos, la construcción de grandes vías de comunicación cercanas y la extracción ilegal de material.  
El clima de estas tierras puede ser clasificado como mediterráneo aunque presenta rasgos de continentalidad que vienen dados por su altitud y su alejamiento del mar. Las temperaturas medias disminuyen respecto de la costa por la mayor altitud, pero se incrementa la oscilación térmica, tanto la diaria como la anual. Sus precipitaciones son escasas e irregulares. En verano las precipitaciones suelen presentar carácter tormentoso con granizadas.  
Desde el punto de vista geológico los materiales explotables se corresponden con depósitos aluviales cuaternarios dispuestos sub horizontalmente y constituidos por gravas de composición caliza con matriz limo-arcillosa y areno-limosa con intercalaciones de limos.   
La rambla del Poyo corta los sedimentos cuaternarios generando pequeños escarpes laterales que dejan el cauce de la rambla varios metros por debajo de la cota de las parcelas a explotar. Su fondo es plano y ancho y se pueden observar en su lecho niveles de conglomerados.   
Hidrológicamente la zona está englobada en la cuenca de la rambla del Poyo, de carácter torrencial, que lleva un gran caudal en épocas de tormentas y que desemboca en la laguna de la Albufera de Valencia.  
Desde el punto de vista hidrogeológico, los materiales que van a ser explotados no constituyen ningún acuífero de interés a nivel regional, aunque si pueden constituir por su permeabilidad acuíferos de interés a nivel local.  
Desde el punto de vista socioeconómico, la población se ha dedicado tradicionalmente al sector agrícola (regadío y secano: olivo y viñedo) y al sector ganadero (bovino, ovino y porcino). Hoy en día existen varios polígonos industriales cercanos a la autovía A-3 y numerosas urbanizaciones de segunda residencia.  
2. Afecciones legales  
El 50% del suelo ocupado por la explotación del préstamo ZP-2 se encuentra clasificado como suelo no urbanizable de protección agrícola y el otro 50% se clasifica como suelo no urbanizable común.  
La Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano ha emitido informe vinculante favorable al proyecto de referencia.  
Parte de la explotación ocupa la zona de policía de la rambla del Poyo.  
La zona de estudio no se encuentra en el ámbito de ninguno de los espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana, LIC, ZEPA, espacios incluidos en el ámbito de planes de ordenación de los recursos naturales, ni en el catálogo de zonas húmedas, no se encuentran próximas a ninguna microreserva, y no afecta a ninguna vía pecuaria ni monte de utilidad pública.  
3. Identificación y valoración de los impactos. Propuestas de medidas correctoras  
El proyecto tramitado afectará directamente al paisaje, el suelo, la geomorfología, la hidrología, el aire, la vegetación y la fauna así como las infraestructuras de acceso y regadío.  
Las acciones que van a originar impactos son: arranque de la vegetación existente en la parcela, movimiento y acopio de tierras, arranque, carga y transporte de material en la fase de explotación y en la de restauración, incremento del tráfico rodado por los caminos de acceso, desvío de caminos y acequias, rebaje de la cota topográfica de las parcelas y mantenimiento de la maquinaria.  
Los efectos más destacables que originará la explotación serán el deterioro de los caminos de acceso y parcelas limítrofes, el deterioro paisajístico, el levantamiento de polvo y producción de ruidos, el cambio morfológico de las parcelas afectadas por la explotación, modificación de la escorrentía superficial, modificación drenaje rambla del Poyo, contaminación de aguas superficiales por arrastre de sedimentos, posible contaminación del suelo y las aguas subterráneas por mala gestión de los residuos peligrosos generados en la explotación y el incremento de los fenómenos erosivos.  
Las medidas protectoras y correctoras propuestas para minimizar estos posibles impactos serán entre otras: la retirada del suelo edáfico, acopio y mantenimiento del mismo para su uso posterior en las tareas de restauración, minimizar la producción de polvo reduciendo la velocidad de los camiones y aplicando riesgos periódicos en caminos de acceso y frentes de explotación, ubicación de pantallas visuales y corta vientos, reparación y mantenimiento periódico de la maquinaria, garantizar la correcta gestión de los residuos generados en la explotación, prohibir la circulación de vehículos a través de la rambla del Poyo, disminuir el consumo de agua, remodelar los frentes de explotación y suavizar las pendientes de la plataforma de explotación, garantizar la estabilidad de los frentes de explotación-restauración, construcción de cunetas de recogida de aguas de escorrentía, restituir caminos vecinales e infraestructuras de riego afectadas por la explotación, revegetación de todas las superficies restauradas para proteger el suelo frente la erosión.   
4. Consideración sobre la aplicación de las medidas correctoras propuestas  
El conjunto de medidas correctoras propuestas en el proyecto son consideradas adecuadas, sin embargo es necesario introducir una serie de mejoras en lo referente a la afección del polvo, afección rambla del Poyo, restauración de las infraestructuras de regadío y caminos vecinales dañados o modificados así como la revegetación con especies vegetales más apropiadas que garanticen la correcta revegetación de la superficie y que frenen los procesos erosivos que puedan ocasionarse en taludes y plataforma.  
El programa de vigilancia ambiental además de garantizar el correcto desarrollo de la explotación y de garantizar la aplicación de las medidas correctoras establecidas en la documentación tramitada, se implementará de acuerdo a los condicionantes establecidos en la presente declaración de impacto ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del art. 5º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su Reglamento. La actividad propuesta se encuentra incluida en el anexo I, apartado 3c.1. del Decreto 162/1990 de 15 de octubre por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/89, de impacto ambiental.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El articulo 16, apartado 2, letra m), del Decreto 217/2007, de 26 de octubre, por el que se modifica el Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
A la vista de todo lo anterior, y en base a las competencias que tengo legalmente atribuidas, se formula la siguiente;  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Primero  
Estimar favorable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de apertura de la extracción de préstamos, sección A) denominada préstamo ZP-2 en varias parcelas del polígono núm. 17 del término municipal de Chiva y la parcela 9001 del polígono 23 del término municipal de Riba-roja de Turia (Valencia) promovido por Ploder, SA. siempre que la actividad se desarrolle de conformidad con el cumplimiento de las medidas propuestas en la documentación tramitada y los condicionantes establecidos en el siguiente apartado, así como las modificaciones introducidas por éstos.  
  
Segundo  
Como condiciones que hay que cumplir en la ejecución del mencionado proyecto se establecen las siguientes:  
1. Los accesos a la explotación desde el enlace de la A-3 en Chiva deberán tener en cuenta la posible afección a una de las rotondas previstas en el desarrollo del Plan parcial Masía de Baló del término municipal de Riba-roja.   
2. Deberá garantizarse la compatibilidad urbanística del suelo ocupado por la explotación con el uso extractivo.  
3. Respetar distancias de seguridad entre la explotación y los lindes de caminos y parcelas limítrofes así como reponer todas aquellas infraestructuras de riego que puedan verse afectadas por la explotación. La empresa promotora será la responsable de reparar cualquier daño ocasionado tanto en los caminos de acceso como en los lindes de fincas limítrofes a la explotación. Deberá garantizarse durante la explotación y hasta que las parcelas se encuentren de nuevo cultivadas el mantenimiento del camino que discurre por la margen derecha de la rambla del Poyo.  
4. Garantizar que los camiones que transporten material desde la explotación a la obra, circulen con la caja tapada por una lona.  
5. Los acopios de material, los frentes de explotación y los viales internos y externos a la explotación se mantendrán a lo largo de todo el tiempo que dure la actividad en condiciones óptimas de humedad para evitar el levantamiento de polvo.  
6. Para la revegetación de las parcelas se aconseja emplear las siguientes especies arbustivas: Pistacia lentiscus, Stipa tenacisima, Rosmarinus officinallis y Antillys cytizoides.  
7. Cualquier construcción, obras o trabajos en la zona de policía precisa autorización administrativa previa de la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
8. Se recuerda al promotor la prohibición de realizar en la zona cualquier tipo de vertido no autorizado y, en particular, de los producidos por los cambios de aceite, combustible y mantenimiento de la maquinaria, que deberán ser gestionados por taller o gestor de residuos debidamente autorizado, de acuerdo con lo previsto en la Ley 10/1998, de residuos y en el Real decreto 833/1988, relativo a la gestión de residuos tóxicos y peligrosos.  
9. El programa de vigilancia ambiental se implementará de acuerdo a los condicionantes establecidos en la presente declaración de impacto ambiental.  
  
Tercero  
Se notificará a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Se publicará la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 31.5 del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
  
Valencia, 16 de noviembre de 2007.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML