Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9656, del 07-08-2023 (2023/8709)

RESOLUCIÓ de 17 de juliol de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del Projecte d'autorització ambiental integrada per a un abocador de residus no perillosos (instal·lació 3 de l'àrea de gestió V2 del Pla zonal 3), en la partida de La Matrona del terme municipal de Dos Aguas. Expedient: (1682940) 049/2021/AIA.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9656

Data del DOGV
:   07-08-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/8709

CVE


Data del document
:   17-07-2023

Organisme emissor


Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Ramaderia i Pesca](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 17 de juliol de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del Projecte d'autorització ambiental integrada per a un abocador de residus no perillosos (instal·lació 3 de l'àrea de gestió V2 del Pla zonal 3), en la partida de La Matrona del terme municipal de Dos Aguas. Expedient: (1682940) 049/2021/AIA. [2023/8709]  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (1682940) 049/2021/AIA.  
Títol: Autorització ambiental integrada per a un abocador de residus no perillosos (instal·lació 3 de l'àrea de gestió V2 del Pla zonal 3).  
  
Promotor: Entitat Metropolitana per al Tractament de Residus (EMTRE).  
Òrgan substantiu: Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental.  
Ref. òrgan substantiu: 007/21 IPPC.  
Localització: partida de La Matrona del terme municipal de Dos Aguas.  
NIMA: 4600017448.  
  
Antecedents  
L'Entitat Metropolitana per al Tractament de Residus (EMTRE) és la responsable dels serveis de tractament de residus dels municipis integrats en l'àrea de gestió V2 del Pla zonal 3. Li correspon la prestació dels serveis de valorització i eliminació de residus urbans, d'acord amb els objectius marcats per la Generalitat, a través de la normativa sectorial i de conformitat amb els instruments de planificació previstos en aquesta. Actualment, l'EMTRE compta amb 3 instal·lacions:  
  
1. Instal·lació 1. Los Hornillos, s'ubica a Quart de Poblet i es compon d'una planta de tractament de residus i compostatge amb una capacitat de tractament de 400.000 t/any.  
2. Instal·lació 2. Està formada pel depòsit controlat de residus a Dos Aguas, actualment en explotació, en la qual s'aboquen entre 400.000 i 500.000 tones anuals. Es reben els rebutjos procedents de la instal·lació 1 (planta Los Hornillos) i, fins que estiga en explotació l'abocador objecte del projecte considerat en la resolució, també els de la instal·lació 3 (planta de Manises).  
3. Instal·lació 3. Està composta per una planta de tractament d'RSU i compostatge amb una capacitat de tractament de 350.000 t/any, ubicada a Manises, i pel depòsit controlat que es pretén instal·lar a Dos Aguas, per al qual se sol·licita l'autorització ambiental integrada (AAI).   
  
Aquestes instal·lacions corresponen a les previstes en el Pla zonal d'RSU de les zones III i VIII del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana (actualment Pla zonal 3, àrea de gestió V2, d'acord amb la nova nomenclatura establida en el Decret 55/2019, de 5 d'abril, del Consell, pel qual s'aprova la revisió del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana; DOGV de 26 d'abril de 2019). L'esmentat pla zonal va obtindre declaració d'impacte ambiental favorable condicionada, emesa per la directora general de Planificació i Gestió del Medi el 15 de gener de 2002 (expedient 294/01-AIA).  
La instal·lació 1 (ubicada a Quart de Poblet) va obtindre autorització ambiental integrada (AAI) per la Resolució de 26 de maig de 2009, del director general per al canvi climàtic, amb número de registre 409/AAI/CV. Al si d'aquest tràmit es va avaluar ambientalment el projecte i es va emetre declaració d'impacte ambiental de data 26 de maig de 2009, de la Direcció General de Gestió del Medi Natural (expedient 32/2009/AIA).  
La instal·lació 2 de l'EMTRE (al terme municipal de Dos Aguas) va obtindre declaració d'impacte ambiental favorable condicionada, per la Resolució de 29 de setembre de 2008 (expedient 182/2007-AIA) de la directora general de Gestió del Medi Natural. La instal·lació es va autoritzar mitjançant la Resolució de 10 d'agost de 2009, de la Direcció General per al Canvi Climàtic, per la qual s'atorga a l'EMTRE l'AAI de l'abocador de residus no perillosos situat en la partida de La Matrona, s/n, al terme municipal de Dos Aguas, que queda inscrita en el Registre d'Instal·lacions de la Comunitat Valenciana amb el número 323/AAI/CV. Posteriorment, per a la modificació substancial d'AAI de l'abocador d'RNP de Dos Aguas, es va emetre declaració d'impacte ambiental favorable condicionada mitjançant la Resolució del director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental de data 28 de gener de 2019 (expedient 45/2017-AIA).  
En l'entorn de les instal·lacions de l'EMTRE se situa també el depòsit controlat de La Matrona, sense activitat d'abocament. Per a aquest abocador es va emetre la Resolució de 29 d'abril de 2008, de la Direcció General per al Canvi Climàtic, per la qual es va atorgar a l'empresa SYF Tractaments UTE l'AAI per a abocador existent de residus no perillosos ubicat al terme municipal de Dos Aguas, que queda inscrita en el Registre d'Instal·lacions de la Comunitat Valenciana amb el número 271/AAI/CV. En data 30 de novembre de 2010, es va dictar resolució de fi d'abocament.  
Segons la documentació presentada, es porten seguiments periòdics d'aigües superficials i subterrànies, tal com estableixen les autoritzacions ambientals corresponents, tant del depòsit controlat Matrona (situat a l'est del vas en projecte) com del depòsit controlat Instal·lació 2 de l'EMTRE (situat al sud-est del vas en projecte).  
  
  
Descripció del projecte  
L'EMTRE, juntament amb l'empresa concessionària de la instal·lació 3 del Pla zonal, l'UTE SFS Instal·lació 3, que gestiona actualment la planta de tractament d'RSU de Manises, projecten la construcció i explotació del futur depòsit controlat per als residus no perillosos (rebutjos) de l'esmentada planta, que s'ubicarà en la partida de La Matrona del terme municipal de Dos Aguas (València), i inclourà una línia de tractament de lixiviats (es tracta d'una instal·lació específica per al tractament de lixiviats produïts en l'abocador). El projecte preveu la valorització energètica del combustible derivat del residu (CDR) fabricat en la planta de Manises; cal assenyalar que, de conformitat amb el PIRCV, en els documents més recents es fa referència a combustibles sòlids recuperats (CSR), nomenclatura que s'adopta d'ara en avant.  
  
La superfície total de les instal·lacions és d'aproximadament 18 hectàrees, tenint en compte els talussos necessaris per a la construcció del vas. Les parcel·les afectades són les següents: 75, 76, 78, 79, 80, 81, 82, 83, 84, 85, 86, 132, 133, 134, 135, 136, 137, 138, 139, 140, 141, 142, 143, 144 i 166 del polígon 3, partida de La Matrona, del terme municipal de Dos Aguas. El depòsit controlat de la instal·lació 3 s'ubicarà íntegrament, sobre sòl no urbanitzable.   
Les obres que es realitzaran consisteixen en la construcció del vas d'abocament i les instal·lacions auxiliars necessàries per a la gestió de pluvials, lixiviats i biogàs que es genere; també comprenen els vials d'accés, tant a l'abocador com a les instal·lacions de tractament de lixiviats, basses de lixiviats i pluvials.  
Està previst executar una plataforma de processos (tractament de lixiviats), limítrofa al depòsit controlat, que té una superfície de 20.271 m2, dotada de paviment asfàltic. La instal·lació de tractament i depuració de lixiviats comptarà amb les següents edificacions i equips: reactor biològic, edifici d'osmosi, evaporador cristal·litzador, coberta d'emmagatzematge de CSR (el projecte preveu que els residus s'apilen sota ensostrat i mitjançant pala carregadora es portaran a un alimentador que els condueix a la trituradora i, posteriorment, a la sitja horitzontal d'emmagatzematge), nau de tractament de CSR, forn i sistema de depuració i evacuació de gasos del forn de tractament de CSR, sistema de control i monitoratge d'emissions, caldera de recuperació de calor i caseta de carbó actiu.  
  
Dades generals del projecte   
Es tracta d'un abocador d'alta densitat per a residus no perillosos en forma de bales retractilades i compactades prèviament. Els residus es depositaran en bales d'1,2 m d'alçària aproximadament, formant tongades de 5 m que inclouran el material de cobertura. Aquestes tongades seran cobertes diàriament per una capa de 0,30 m de grossària constituïda per material mineral procedent del mateix emplaçament o per àrids reciclats. La documentació aportada exposa que d'aquesta manera podrà evitar-se la generació de males olors, voladures de materials lleugers, etc.  
El vas inicial d'abocament tindrà una superfície màxima d'ocupació d'aproximadament 103.000 m2. La cota màxima d'excavació serà +382 m, i el rebliment arribarà a la cota +456 m. La documentació aportada indica que l'abocador té una capacitat aproximadament de 3.200.000 m3 i un volum útil d'ompliment de 2.905.862 m3 (2.528.100 tones), amb una vida útil de 14,9 anys, estimada sobre la base de les dades actuals de generació actual de rebutjos.   
El vas d'abocament, a causa de la seua ubicació, estarà format per una única cel·la, excavada íntegrament abans de començar l'explotació d'aquesta. A causa de la topografia existent, el depòsit controlat quedarà envoltat perimetralment per un dic, que estarà format per argila procedent de l'excavació degudament seleccionada i compactada. El dic es realitzarà en la part nord, est i sud-est de l'abocador i tant a l'oest com al sud-oest es realitzarà una excavació del vas. Aquest dic arribarà a tindre una alçària de fins a 50 m, i segons projecte es van dissenyar bermes de 4 m d'amplària cada 10 m d'alçària. En contestació a les al·legacions rebudes en relació amb l'estabilitat del talús excavat a l'oest en el terreny natural, s'ha considerat que les bermes podrien ser insuficients, per la qual cosa es proposa ampliar-les a 8,5 m d'amplària. Amb això, s'aconsegueix millorar notablement el talús general i aconseguir un coeficient de seguretat d'1,31 sense sisme i 1,16 amb sisme. Es conclou que l'inconvenient d'aquesta actuació és la pèrdua de 328.381 m3 de capacitat, en passar d'una capacitat bruta de 3.176.557 m3 a 2.848.176 m3.   
  
La xarxa d'evacuació de lixiviats es dissenya en forma d'espina de peix, amb un ramal principal i diversos ramals secundaris, formada per canonades ranurades, ficades en rasa i reblides de material drenant. Els pendents en el disseny del fons del vas estaran disposats de manera que tots els lixiviats siguen conduïts al punt d'extracció, situat en el punt de menor cota del fons del vas, al costat del dic de tancament del depòsit (cota +382); des d'aquest punt, la xarxa de lixiviats es condueix fins a la bassa de lixiviats situada a cota +370.  
Els lixiviats es tractaran en una EDAR, que comptarà amb tractament biològic de membrana, osmosi inversa i evaporació posterior. Es realitzaran analítiques periòdiques de control tant dels lixiviats d'entrada com de l'aigua depurada.  
S'executaran tres basses en la zona est del depòsit, amb les funcions següents:  
1. Bassa de lixiviats. Recull els lixiviats del fons del depòsit controlat procedents del mateix abocament i l'aigua de percolació caiguda sobre l'abocador en cas de pluges fortes i s'emmagatzemaran prèviament al seu tractament. Té una capacitat de 12.335 m3.   
2. Bassa d'aigües pluvials grises. És una bassa de laminació/decantació d'aigües pluvials d'escolament potencialment contaminades, de capacitat 9.061 m3, que recull l'aigua de la plataforma de tractament de lixiviats, i d'alguna cuneta del depòsit que poguera resultar contaminada, i està connectada amb la bassa de lixiviats; ambdues es portaran a l'EDAR de lixiviats. Es tractaran en una depuradora de tractament biològic de membrana, osmosi inversa i evaporació posterior. D'aquest evaporador s'obté un condensat que es portarà a la bassa d'aigües depurades.  
3. Bassa d'aigües depurades. Tindrà capacitat de 10.878 m3. Rep el condensat resultant del tractament d'aigües brutes. Aquestes aigües s'aprofitaran en la mateixa instal·lació per a aigualejos, neteja de superfícies i regs de camins, i l'excés s'abocarà al domini públic hidràulic (DPH).   
D'acord amb l'RD 646/2020, de 7 de juliol, es disposarà de 6 piezòmetres de control d'aigües subterrànies. Els piezòmetres projectats 1, 2 i 3, s'ubicaran en la zona occidental i tindran en principi una longitud reduïda, ja que es destinaran a la detecció de potencials fugides de lixiviats. No arribaran, per tant, al nivell freàtic, per la qual cosa es recomana que disposen d'una canonada piezomètrica ranurada en tota la seua longitud. Els altres tres punts situats en la zona oriental, piezòmetres 4, 5 i 6, es destinaran al control de la qualitat de les aigües subterrànies, per la qual cosa en aquest cas hauran d'arribar al nivell freàtic i, per tant, hauran d'estar ranurats únicament en el seu tram final, i la resta de la perforació quedarà cimentada per a evitar possibles contaminacions indirectes. També s'utilitzaran com a blanc les dades del piezòmetre C-3 (està construït i procedeix de l'abocador de la instal·lació 2).  
  
Es realitzarà una instal·lació de pous de recollida de biogàs (sistema de captació) recrescuts amb l'execució de noves fases d'abocament. La xarxa de desgasificació prevista estarà formada per ximeneres, conduccions, estació de regulació i control, bufadors i torxa de combustió. Aquestes ximeneres de desgasificació s'aniran recreixent a mesura que avança l'explotació de l'abocador fins a aconseguir la seua cota màxima (connexió amb la torxa).   
La documentació aportada estableix que els residus que es depositaran en l'abocador procedeixen del rebuig de les plantes de tractament de l'EMTRE i conté un percentatge en matèria orgànica de 24,4 %. El baix percentatge en matèria orgànica dels rebutjos i el fet de no recircular lixiviats en el vas d'abocament, comporta una baixa generació de biogàs, per la qual cosa no s'ha previst el seu aprofitament energètic.   
El biogàs captat serà conduït mitjançant canonades de PEAD des de la campana de captació fins a la torxa per al seu crema, de manera que es reduïsquen les emissions de CH4 i les males olors. El funcionament continu de la torxa mantenint les condicions de temperatura i temps de residència (900 °C i 0,3 segons) assegura l'absència d'emissió d'olors, en oxidar-se a temperatures superiors a 750 °C el sulfhídric i altres compostos volàtils causants de mala olor.   
  
Característiques constructives de l'abocador   
El sistema d'impermeabilització del fons i del talús del vas tindrà la següent distribució estructural (de baix a dalt):  
El coeficient de permeabilitat que presenta la formació argilenca està comprés entre 10-9 i 10-13 m/s, per la qual cosa es durà a terme una escarificació i posterior compactació en una grossària d'almenys 0,5 m. S'executarà únicament en el fons del vas.  
Es col·locarà una làmina de geotèxtil de polipropilé no teixit CBR 7.800 N en el fons del vas, bermes i talussos.  
La següent capa és una làmina de PEAD de 2 mm de grossària, que serà la làmina impermeable que reculla els lixiviats i constitueix la principal barrera a l'avanç dels lixiviats. Es col·locarà en el fons i talussos del vas d'abocament.  
Posteriorment, es col·locarà un geotèxtil de polipropilé no teixit CBR 9.600 N. La capa següent són les graves de drenatge, que es col·locaran en el fons del vas i en les bermes.   
L'última capa per col·locar en el fons del vas i les bermes és un geotèxtil de filtre 300 gr/m2. En els talussos, els geotèxtils i la capa de graves se substitueixen per un geocompost drenant, sent aquesta l'última capa.  
El perímetre de la instal·lació estarà totalment barrat i hi haurà un control d'accés de vehicles.  
La documentació remesa estima el balanç de terres següent:  
1. Excavació de terres. El desmunt del conjunt de les instal·lacions permetrà obtindre un volum d'argiles d'1.326.745,30 m3, sòl adequat per a les capes de cobriment de 370.669,90 m3 i un volum de terra vegetal de 27.324,90 m3.  
2. Rebliments de terres. Per al terraplé del dic i de la plataforma, capes de cobriment, capa de regularització, capa d'impermeabilització i capa de terra vegetal de segellament, es necessitarà: rebliment d'argiles d'1.254.483,27 m3, rebliment de sòl adequat de 202.285,63 m3 i rebliment de terra vegetal de 89.550,26 m3.   
L'estudi preliminar de balanç de terres conclou que la totalitat de l'excavació es reutilitzarà en les instal·lacions següents: dic perimetral, plataforma de basses, camí d'accés, terres de cobriment i segellament del depòsit controlat. Les terres de cobriment seran obtingudes de la mateixa excavació de l'abocador. En fase de projecte constructiu es realitzarà un estudi que determine on apilar de manera temporal les terres que s'han d'usar com a cobriment i segellament. El volum que s'obté en l'excavació de material apte, tant per a la construcció de l'abocador i les seues infraestructures auxiliars com per a l'explotació d'aquest, és suficient per a no haver de recórrer a préstecs. Sí que serà necessari un préstec de terra vegetal (aportació externa) de 62.225,36 m3. Així mateix, la documentació aportada estableix que si es necessita alguna aportació externa s'utilitzarà l'apilament de la instal·lació 2, ja que aquesta finalitzarà la seua activitat al mateix temps que la instal·lació 3 la inicie.  
Una vegada finalitzada l'explotació del depòsit controlat, se'n procedirà a la clausura i segellament, que consta de les següents capes de baix cap amunt per a les bermes i plataforma: geotèxtil 500 gr/m2, material granular per a drenatge de gasos de 30 cm, geotèxtil 500 gr/m2, làmina de PEAD rugosa de 2 mm, geotèxtil 500 gr/m2, capa mineral impermeable de 0,5 m, geotèxtil 500 gr/m2, 30 cm de material granular per a drenatge de pluvials, geotèxtil 500 gr/m2 i cobertura de terra vegetal d'1 metre.  
El segellament consta de les següents capes de baix cap amunt per als talussos: geotèxtil 500 gr/m2, geodrén, geotèxtil 500 gr/m2, làmina de PEAD rugosa de 2 mm, geotèxtil 500 gr/m2, capa mineral impermeable de 0,5 m (argiles compactades), geodrén i cobertura de terra vegetal d'1 metre.  
Respecte a la restauració vegetal, es preveu una plantació d'espècies arbustives en pendent suau, sembra manual de llavors d'espècies herbàcies i quant a les actuacions en zones amb talussos pronunciats, es cobriran les zones d'actuació amb geocel·les, que serviran com a protecció mecànica contra l'erosió i alhora facilitaran el sosteniment de les espècies hidrosembrades. La mescla de llavors a utilitzar és la mateixa que per a la sembra directa, representada per una mescla de gramínies i lleguminoses. La documentació aportada estableix que les espècies vegetals que s'utilitzaran en la restauració seran autòctones.  
  
Línia de tractament de lixiviats   
La documentació remesa considera que la producció de lixiviats anual del depòsit controlat estaria entorn dels 30.000 - 35.000 m3/any i un màxim entorn de 50.000 m3/any.  
Tant les aigües pluvials grises com els lixiviats de l'abocador es tractaran en l'EDAR, composta per un reactor biològic de membrana MBR (tractament biològic amb desnitrificació i nitrificació i ultrafiltració), seguit de sistema d'osmosi inversa i un equip evaporador-cristalitzador (procés d'evaporació del concentrat de l'osmosi).   
  
Per a la instal·lació de l'EDAR es necessita la construcció d'una nau i una sèrie d'instal·lacions auxiliars, així com un depòsit per a un reactor biològic. Per al subministrament d'energia necessària que consumeixen tant la instal·lació de depuració de lixiviats com altres equips, s'ha previst la construcció d'una línia elèctrica de mitjana tensió subterrània de 20 kV i de longitud aproximadament d'1,8 km, des de la subestació situada pròxima a l'actual depòsit controlat en explotació (instal·lació 2) fins a les noves instal·lacions de tractament de lixiviats. El traçat s'ha previst per les actuals carreteres d'accés al depòsit controlat (instal·lació 2) i a l'antic depòsit controlat de La Matrona. Una vegada aconseguida la plataforma, s'instal·larà un CT al costat de la nau de tractament de lixiviats, que subministrarà l'energia necessària per a tots els equips.  
  
El vapor necessari per al procés d'evaporació prové d'una caldera alimentada per un forn rotatiu, en el qual es projecta dur a terme la valorització energètica del CSR fabricat en la planta de tractament d'RSU de Manises. Es construirà una marquesina i s'emmagatzemaran temporalment les bales de CSR, abans del seu processament. S'instal·larà una nau de tractament de CSR (trituració fins a una grandària inferior a 25 mm abans de subministrar-ho al forn), que albergarà les instal·lacions d'alimentació de CSR i el forn rotatiu. Es consideren unes necessitats aproximades de 3.600 - 4.600 t/any de CSR. El sistema de tractament de gasos del forn comptarà amb un reactor de neutralització mitjançant carbó actiu.   
S'estima un volum entre 583 m3/any i 835 m3/any de concentrat de l'evaporador i entre 1.165 m3/any i 4.165 m3/any de llots procedents de la centrífuga del tractament biològic.   
Per als llots generats, es planteja la implantació d'una instal·lació de deshidratació de llots, mitjançant una separadora centrífuga.  
El concentrat produït en el procés d'evaporació de la línia de tractament de lixiviats s'emmagatzemarà temporalment fins a la seua retirada per un gestor autoritzat.   
Les aigües depurades (permeació de la fase d'osmosi i condensació de l'evaporador) es conduiran a la bassa d'aigües depurades juntament amb les aigües pluvials no contaminades per al seu ús en regs, mentre que l'excés s'abocarà a domini públic hidràulic.  
  
Tramitació administrativa  
Amb data 26 d'abril de 2021, es va rebre un ofici del Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació (òrgan substantiu), en què se sol·licitava el pronunciament sobre la suficiència de la documentació presentada o, si escau, la necessitat de completar-la o esmenar-la segons el que s'estableix en la Llei 6/2014, de 25 de juliol. Adjunta a l'ofici la següent documentació (sota la referència 007/21 IPPC): sol·licitud d'inici, estudi d'impacte ambiental (novembre 2020), resum no tècnic de l'estudi d'impacte ambiental, projecte bàsic d'autorització ambiental integrada (gener 2021), resum no tècnic del projecte, estudi d'integració paisatgística, document d'afecció a l'RN 2000, documentació complementària i còpia de la resolució de declaració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000, del director general de Medi Natural i Avaluació Ambiental de data 10 de febrer de 2021.  
  
Amb data 11 d'abril de 2022, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental (òrgan ambiental) remet un informe de suficiència de documentació a l'òrgan substantiu i sol·licita la remissió dels informes sectorials emesos per les diferents administracions públiques afectades pel projecte, consultades en el tràmit substantiu, d'acord amb el que s'estableix en l'article 37 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre. En particular, se sol·liciten els informes de l'òrgan de conca.   
Amb data 13 d'abril de 2022, l'òrgan substantiu informa que l'expedient actual (007/21 IPPC) és resultat de la tramitació de l'expedient 193/06 IPPC que va suposar que una vegada obtingut informe favorable de l'IGME, era necessari un nou projecte i un canvi d'ús dels terrenys i aprovació de mesures compensatòries. Aquest nou projecte, juntament amb l'estudi d'impacte ambiental, són els que va presentar l'EMTRE amb la nova sol·licitud que va donar inici a l'actual expedient. Per aquest motiu, hi adjunta la documentació de l'expedient 193/06 IPPC com a antecedent:  
1. Informe sobre afecció a forests catalogades remés el 12 de juliol de 2021, pel Servei Territorial de Medi Ambient de València, en què es notifica que revisada la documentació disponible en el Servei Territorial i consultat el visor web de cartografia de la Generalitat s'informa que no hi ha forests d'utilitat pública en les parcel·les consultades (parcel·les on s'ubicarà l'abocador).  
2. Informe de l'Institut Geològic i Miner d'Espanya (IGME), emés el 30 de juny de 2018, que conclou: des del punt de vista de la protecció de les aigües subterrànies, es consideren complides les dues condicions imposades per IGME en l'informe de 27 de febrer de 2017, per a la viabilitat de les instal·lacions. En conseqüència i sempre des del punt de vista de la protecció de les aigües subterrànies, es pot concloure que l'àrea sobre la qual es projecta construir les instal·lacions reuneix les característiques tècniques d'aptitud per a ser utilitzada com a potencial receptor d'RSU. Així mateix, indica que s'han de continuar mantenint i complir-se totes les modificacions estipulades en el projecte constructiu, així com les especificacions exposades per l'IGME en informes previs. Quant a la xarxa de control, es remet a l'exposat en l'últim informe de l'IGME de data de 15 de gener de 2018, el disseny del qual haurà de ser adequadament especificat i justificat.   
3. Còpia de la Resolució del director general de Medi Natural i Avaluació Ambiental, de data 10 de febrer de 2021 (RN2000).  
4. Sol·licitud de l'EMTRE de canvi d'ús de terrenys forestals. Se sol·licita que s'eleve al ple del Consell la proposta del canvi d'ús dels terrenys forestals corresponents a les parcel·les 75, 76, 78, 79, 80, 81, 82, 83, 84, 85, 86, 132, 133, 134, 135, 136, 137, 138, 139, 140, 141, 142, 143, 144 i 166 del polígon 3, partida de La Matrona, del terme municipal de Dos Aguas, per a l'execució del projecte d'abocador de residus no perillosos, amb la finalitat d'assegurar la continuïtat de la prestació del servei públic.   
En el mateix ofici de data 13 d'abril de 2022, l'òrgan substantiu comunica que de conformitat amb la disposició addicional dotzena de la Llei 9/2019, de 23 de desembre, de la Generalitat, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera i d'organització de la Generalitat, «Es declara d'interés públic de primer ordre, a aquest efecte del que es preveu en l'article 50 de la Llei 43/2003, de 21 de novembre, de forests, el projecte d'ampliació o modificació d'obres i instal·lacions de gestió de residus a Dos Aguas, de l'Entitat Metropolitana per al Tractament de Residus, àrea de gestió V2 del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana.  
En aquest supòsit, i amb caràcter excepcional, per acord del Consell, adoptat a instàncies de la conselleria competent en matèria de medi ambient, podrà acordar-se el canvi d'ús forestal dels terrenys forestals als quals fa referència l'esmentat article que resulten necessaris per a l'execució del projecte, amb la finalitat d'assegurar la continuïtat en la prestació de les obligacions de servei públic.  
L'acord establirà com a mesura compensatòria l'obligació del titular de reforestar, a càrrec seu, en l'àrea que li indique l'Administració, el doble de la superfície forestal afectada. Addicionalment, en el seu acord, el Ple del Consell podrà establir mesures compensatòries addicionals per a la comarca on s'ubique la instal·lació, dins de les seues polítiques econòmiques i pressupostàries ordinàries.  
En cap cas, l'aplicació de l'excepció prevista en aquesta disposició podrà implicar un augment de l'aprofitament lucratiu per a particulars contrari a la finalitat perseguida amb la prohibició general de canvi d'ús forestal prevista en la normativa bàsica estatal.» Aquest text en extracte correspon amb l'Acord de 29 d'octubre de 2021, del Consell, publicat en el DOGV el 18 de novembre de 2021.  
  
Així mateix, en l'esmentat ofici de 13 d'abril de 2022 s'indica que, al si de la tramitació de l'expedient 007/21 IPPC, l'òrgan substantiu ha obtingut els informes següents:  
1. Notificació del Gabinet de Comunicació (Generalitat), relativa al ja esmentat Acord de 29 d'octubre de 2021, del Consell.  
2. Informe emés el 9 de desembre de 2021, pel Servei de Protecció de l'Atmosfera sobre la suficiència de la documentació presentada, on exposa que: ateses les característiques de la instal·lació, tenint en compte les possibles afeccions en l'entorn, quan l'òrgan competent ho considere necessari, podrà requerir al titular de la instal·lació la realització d'un pla de gestió d'olors o una avaluació de la molèstia per olors; en aquest cas, l'empresa presentarà un projecte que preveja mesures correctores addicionals per a minimitzar l'emissió de compostos olorosos. (…) En matèria d'acústica, els titulars de les activitats subjectes a autorització ambiental integrada han de dur a terme un control de les emissions acústiques i dels nivells de recepció en l'entorn, mitjançant la realització d'auditories acústiques, a l'inici de l'exercici de l'activitat i, almenys, cada cinc anys o en un termini inferior si així s'establira en la seua autorització. i conclou que la idoneïtat de l'activitat d'incineració de residus ha de ser valorada pel servei competent. No obstant això, es considera que els contaminants emesos i els valors límits establits en el cas de l'autorització de l'activitat d'incineració de residus urbans amb valorització energètica i la nau d'emmagatzematge i tractament de CSR són els establits en l'informe. D'altra banda, s'haurà de justificar la inviabilitat de l'aprofitament del biogàs de l'abocador tal com estableix l'apartat 4.3. control de gasos de l'annex I del Reial decret 646/2020, de 7 de juliol.   
  
3. Informe de Confederació Hidrogràfica del Xúquer favorable, emés el 14 de setembre de 2021, relatiu al condicionat a incloure en l'AAI pel que fa a l'abocament d'aigües residuals al barranc de Roque, de caràcter sanitari i industrial, sota les prescripcions tècniques i el condicionat que s'hi detallen per a la seua inclusió en l'AAI.  
4. Confederació Hidrogràfica del Xúquer, emet en data 25 d'octubre de 2021 una modificació a l'informe anterior, relativa als controls a realitzar per a la vigilància de les aigües subterrànies.   
5. Informe tècnic de l'Ajuntament de Dos Aguas, emés el 2 de març de 2021, en què s'emet informe favorable del fet que s'ha presentat documentació suficient segons el que s'estableix en la normativa aplicable.  
6. Informe de suficiència i adequació de l'Institut Geològic i Miner d'Espanya (IGME), emés el 10 de maig de 2021, en el qual es conclou que analitzada la documentació aportada per l'òrgan substantiu en l'expedient 007/21 IPPC (estudi d'impacte ambiental i projecte bàsic de sol·licitud d'AAI), es considera que és adequada i suficient.   
  
7. Consta en l'estudi d'impacte ambiental informe patrimonial favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, emés el 17 de juliol de 2008.  
Amb data 18 de maig de 2022, l'òrgan substantiu remet documentació tècnica complementària presentada pel promotor per a contestar l'informe de l'òrgan ambiental de data 11 d'abril de 2022.   
  
Amb data 2 de juny de 2022, l'òrgan ambiental remet informe de suficiència de documentació. Així mateix, requereix el resultat del tràmit d'informació pública i consultes a les administracions públiques afectades per a la valoració del projecte.  
Amb data 18 d'agost de 2022, l'òrgan substantiu remet còpia digital de l'expedient i sol·licita la declaració d'impacte ambiental, adjuntant-hi: sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental, estudi d'impacte ambiental (novembre 2020), projecte bàsic d'AAI (gener 2021), resum no tècnic, estudi d'integració paisatgística, estudi d'afecció a l'RN 2000, documentació requerida per CHJ, documentació requerida per l'òrgan ambiental, informació pública, al·legacions i contestació a aquestes pel promotor i informes rebuts en el tràmit (ja esmentats).   
  
El tràmit d'informació pública de l'expedient de tramitació de l'autorització ambiental integrada (de conformitat amb el procediment de tramitació d'autorització ambiental integrada i d'avaluació d'impacte ambiental), es va dur a terme mitjançant anunci en el DOGV número 9368, de 23 de juny de 2022.  
Amb data 31 d'octubre de 2022, l'òrgan substantiu remet ofici en què adjunta les al·legacions presentades durant la fase d'informació pública per part d'Ecologistes en Acció del País Valencià i l'Associació Xúquer Viu, i la contestació per part del promotor. El promotor indica que les al·legacions són idèntiques, per la qual cosa es procedeix a respondre a les dues alhora en el mateix informe.  
En la mesura en què es refereixen a qüestions amb rellevància ambiental, cal esmentar les següents al·legacions i la contestació elaborada pel promotor:  
Al·legació: tipus i quantitats de residus que puguen tractar-se identificats mitjançant els codis LER i per a cada tipus d'operació d'acord amb la nova Llei 7/2022, de residus i sòls contaminats.  
Resposta del promotor: es fa referència als codis LER dels diferents tipus de residus i a les diferents operacions de tractament:  
  
D0502: Depòsit situat en abocadors de residus no perillosos.  
Respecte a la planta de tractament de lixiviats es preveuen les següents operacions de tractament:  
D0901: Tractament fisicoquimic de residus liquids, sòlids i pastosos per filtració, garbellament, coagulacio, floculacio, oxidació, reducció, precipitació, decantació, centrifugacio, neutralitzacio, destil·lació, extracció.  
D0904: Evaporació.  
R0105: Utilització principal com a combustible en altres instal·lacions de coincineracio.  
Al·legació: la normativa vigent estableix l'obligació d'un aprofitament energètic dels gasos generats en un abocador que reba residus biodegradables.   
Resposta del promotor: conclou que si resulta que s'acaba produint un volum de biogàs que rendibilitze la possibilitat de cremar-lo en motors i/o injectar-lo a la xarxa gasística, òbviament es farà. L'EMTRE s'ha compromés a fer-ho, però en principi no seria el desitjable perquè això seria indicatiu que no estaran funcionant correctament ni la recollida selectiva de la matèria orgànica ni les instal·lacions de tractament de residus.  
Al·legació: no hi ha cap estudi d'estabilitat del dic que, en les parts nord, est i sud-est de l'abocador contindria la massa dels residus depositats.  
Resposta del promotor: el dic es fa d'argila compactada per a evitar tot tipus de filtracions i que siga el més impermeable possible. Amb posterioritat a l'estudi realitzat i d'acord amb l'IGME, es va disposar en l'est de l'abocador una zona d'escullera, però això no es va fer per a millorar l'estabilitat del dic, sinó com a sistema de detecció de fugues. En el sud i el sud-est de l'abocador sí que es disposa d'escullera de protecció del dic, però en aquest cas és per a evitar l'erosió per pluvials ja que en aqueixa zona hi ha un xicotet barranc per on circularia aigua pluvial en cas de pluja torrencial. En qualsevol cas, a l'efecte d'estabilitat dels talussos, l'escullera a peu de talús millora l'estabilitat del dic. No obstant això, s'ha tornat a fer un nou estudi d'estabilitat dels talussos que s'hi aporta.  
Al·legació: l'estudi d'estabilitat dels talussos presentat com a annex 9 del projecte tècnic presenta greus deficiències i no assegura aqueixa estabilitat de l'abocador, prenent com a referència els factors de seguretat establits en el desenvolupament tècnic del Reial decret 1481/2001.  
  
Resposta del promotor: es considera que s'ha d'admetre parcialment l'al·legació anterior i que les bermes interiors del vas d'abocament passen a ser de 8,5 m d'amplària mínima en comptes dels 4,5 m establits. L'inconvenient d'aquesta actuació és que es perd un volum brut de 328.381 m3, en passar d'una capacitat bruta de 3.176.557 m3 a 2.848.176 m3.  
S'estima convenient, a més, reforçar el dic artificial amb la realització de 4 capes de sòl-ciment d'un metre de grossària, situades a l'altura de les bermes pel costat exterior. Així mateix, s'indica que els nous talussos redueixen en més d'un 10 % la capacitat de l'abocador, per la qual cosa, en execució d'obra, a fi de tornar a recuperar capacitat d'abocament, l'amplària de les bermes s'intentarà reduir sempre que els estudis geotècnics que es realitzen donen un marge de seguretat adequat.  
  
Al·legació: no s'ha presentat una vertadera anàlisi econòmica dels costos de l'abocament que exigeix el Reial decret 646/2020, de 7 de juliol.  
Resposta del promotor: el projecte de gestió original es va desenvolupar d'acord amb els preceptes de la Llei valenciana de residus de l'any 2000 (capítol V, article 34 i següents), així com el Pla zonal de les zones III i VIII (àrea de gestió 1), per la qual cosa en aquest consta un detallat estudi econòmic, del qual es dedueix el cànon d'explotació i amortització de la instal·lació. Una vegada aprovada l'AAI, ja que les característiques d'aquest projecte difereixen de l'anterior, es procedirà a realitzar tota la tramitació de modificació i adequació del contracte a les circumstàncies que establisca la nova autorització.   
Al·legació: en el projecte bàsic i tècnic no es manté una distancia mínima entre la cota del fons d'excavació dels vasos i el nivell freàtic de l'aqüífer local penjat. No s'ha estudiat la probabilitat que una pujada excepcional del nivell freàtic poguera arribar a la zona de l'abocament.  
  
Resposta del promotor: s'hi adjunta un informe específic de contestació a aquesta al·legació. En l'àrea compresa pel vas receptor s'incorporarà una capa addicional d'argiles compactades per a aconseguir, juntament amb la formació natural Fm 2, una grossària mínima de 10 m d'argiles impermeables sota el fons del vas, la qual cosa proporcionarà la màxima protecció i impermeabilització. La xarxa de vigilància bàsica d'aigües subterrànies estarà constituïda inicialment per tres punts que s'emplaçaran en el sector occidental del vas per a controlar possibles fugues de lixiviats, i altres tres en el sector oriental, destinats al control de les variacions piezomètriques i de la qualitat de les aigües subterrànies. D'acord amb el condicionat de l'IGME per a la protecció del medi hídric subterrani, es disposarà com a suport en el fons del vas d'almenys 10 m de grossària d'argiles impermeables que segellaran el vas i impediran amb caràcter permanent el flux subterrani o subsuperficial cap a l'exterior.  
Sobre aquesta formació impermeable, també es disposaran les làmines impermeables i la resta dels elements de disseny que contribuiran a l'adequat drenatge intern i controlat dels lixiviats que es generen durant l'activitat de rebliment del vas.  
També s'ha constatat mitjançant sondejos mecànics que la formació natural Fm 2 en la zona del futur vas es troba jacent sobre les formacions Fm 3 i Fm 4 de baixamolt baixa permeabilitat, la qual cosa proporcionarà una protecció natural addicional respecte al segellament del vas en profunditat i la protecció de les aigües subterrànies. Les característiques tècniques del projecte presentat permeten garantir que les aigües subterrànies no entraran en cap cas en contacte amb els residus.   
  
Al·legació: el projecte incompleix les condicions que estableix el PIRCV 2019 en el seu article 17.6 per a poder instal·lar una incineradora de CSR (combustible sòlid recuperat) elaborat en la planta TMB de Manises.  
Resposta del promotor: s'indica que l'EMTRE compleix tots aquests requisits.  
Al·legació: el projecte no explicita les set fases del rebliment de l'abocador en les quals presumptament es divideix aqueix procés. Les dades d'abocament de residus són poc realistes.  
Resposta del promotor: l'extensió màxima del front d'abocament mai serà superior als 4.000 m2 establits en l'RD 646/2020. De fet, està previst el cobriment diari dels residus depositats, per tant el front d'abocament obert sempre serà el mínim per a depositar els residus que es produeixen en un dia (1.000-2.000 m2 com a màxim).  
Al·legació: no es presenta el projecte de la linia elèctrica de mitjana tensio 12/20 kV i el seu estudi d'impacte ambiental entre la documentacio sotmesa a informacio publica.  
Resposta del promotor: la línia elèctrica no es troba sotmesa al procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
Al·legació: millors tècniques disponibles aplicables a aquest projecte.  
Resposta del promotor: la instal·lacio de fabricacio de CDR/CSR és per a 4.000 t/any, és a dir, per a instal·lacions amb una capacitat menor a les 75 t/vaig dia, per tant, no s'hi aplicarà les MTD que s'indiquen en l'al·legacio.   
El forn de CSR té una capacitat d'aprofitament de CSR inferior a 3 t/h, per la qual cosa no s'hi aplicarà la Decisió d'execució (UE) 2019/2010, de la Comissió, de 12 de novembre de 2019, per la qual s'estableixen les conclusions sobre les millors tècniques disponibles (MTD), de conformitat amb la Directiva 2010/75/UE, del Parlament Europeu i del Consell, per a la incineració de residus.  
Al·legació: no queda clar si l'operació d'incineració dels CSR serà una operació R01 o D10, ja que no s'ha presentat un certificat o una estimació del factor R1 o eficiència energètica de la instal·lació d'incineració previst en l'annex II de la Llei 7/2022, de 8 d'abril.  
  
Resposta del promotor: sense perjudici que es complisca el criteri d'eficiència energètica superior a 0,65 en aquest cas, s'estima considerar que l'operació de valorització del CSR és la R0105 utilització principal com a combustible en altres instal·lacions de coincineració, ja que el forn pot alimentar-se en el seu moment amb altres combustibles, a més que l'activitat principal en aquest cas no és la incineració de residus municipals, l'activitat principal és el tractament dels lixiviats.  
  
Al·legació: el projecte bàsic és contradictori respecte al destí de les cendres de fons i escòries generades en el procés d'incineració dels CSR.  
Resposta del promotor: es pretén alimentar al forn amb un material pràcticament granular que no supere els 20 - 30 mm i al qual se li hagen llevat prèviament la quasi totalitat dels metalls, pedres, terra i vidre. El material que es porte al tractament final que s'instal·larà a Dos Aguas, vindrà, a més, pretractat des de la planta de Manises. Les bales procedents de Manises portaran fleixos plàstics per a evitar escòries metàl·liques.  
Al·legació: el projecte bàsic no preveu un tractament de les escòries i dels lixiviats generats. El recinte per a la maduració proposat pel projecte, una nau tancada, és inviable.  
Resposta del promotor: les operacions d'admissió, alimentació, tractament de CSR i maduració d'escòries i cendres (a l'interior d'un contenidor metàl·lic de 15 m3 amb tapa estanca) es duran a terme dins d'una nau tancada sota pressió subatmosfèrica, obtinguda gràcies a una xarxa d'aspiracions distribuïdes, dirigides cap a un filtre de mànegues abans de la seua emissió a l'atmosfera.  
Aquestes escòries de caràcter no perillós, una vegada refredades es portaran a l'abocador. El volum previst d'aquestes escòries, atés que es pretén fabricar un CSR de qualitat, és de menys de 0,6 t/dia, fins i tot en el supòsit, al nostre judici erroni dels al·legadors que es produïsquen 720 t/any, són 2 t/dia que si necessiten un major refredament a l'aire lliure durant diversos dies es pot disposar d'un o dos contenidors de 20 m3 per a això i situar-los en qualsevol part de la plataforma asfaltada on s'ubiquen les instal·lacions de tractament de lixiviats.  
Al·legació: la dilució dels gasos de combustió mitjançant l'entrada d'aire exterior prevista en el projecte bàsic, és una tècnica prohibida pel RD 815/2013, pel qual s'aprova el Reglament d'emissions industrials i per la normativa autonòmica de control de les emissions de les activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera.  
  
Resposta del promotor: d'acord amb els fabricants de l'equip, aqueixa dilució compta amb una vàlvula de tancament que es trobarà normalment tancada durant totes les operacions de precalfament, incineració i parades, i s'obrirà solament si hi ha un problema de sobretemperatura en el sistema de depuració de gasos. La dilució és una mesura de seguretat que no s'utilitzarà en condicions normals de treball i permet que, en un possible escenari de mal funcionament, es baixe la sobretemperatura dels gasos perquè no danyen al filtre de mànegues. Es tracta doncs d'una manera de poder continuar filtrant els gasos, fins i tot en condicions d'emergència de la planta.  
Al·legació: el projecte d'explotacio de l'abocador no minimitza els impactes probables associats en no dividir tota la superfície en diferents cel·les i en explotar-lo com un vas únic. L'EsIA no analitza les diferents alternatives d'explotacio de l'abocador.  
Resposta del promotor: no es comparteix el criteri de l'al·legador. L'explotació de l'abocador s'ha plantejat seguint els criteris tècnics de l'EMTRE i de la UTE explotadora que tenen una llarga experiència en l'explotació d'abocadors. Per a minimitzar l'emissio de gasos d'efecte d'hivernacle, les ximeneres es van recreixent a mesura que avança l'explotacio. No hi ha problema a anar connectant i desconnectant amb la torxa aquestes ximeneres a mesura que es produeixen recrescudes en altura.  
Al·legació: el projecte i EsIA no analitza en profunditat els riscos d'ocurrència d'un incendi en l'abocador, bé per causes internes o per les externes, a causa de la seua ubicacio en sòl forestal. Tampoc s'estableixen les mesures preventives necessàries per a afrontar aqueixos riscos.  
Resposta del promotor: la instal·lacio objecte de projecte limita amb sòl forestal, amb sòl agricola i amb la instal·lacio 2. Per a complir amb les distàncies previstes pel Decret 58/2013, serà necessari executar una discontinuïtat entre la instal·lacio i el sòl forestal a traves d'un tallafocs de 25 m d'amplària més un vial de 5 m d'amplària. S'entén que aquesta zona de discontinuïtat funcionaria en ambdós sentits, tant per a un incendi de caràcter forestal que s'aproximara al depòsit controlat com al revés. Respecte a un incendi que es poguera produir a l'interior de l'abocador, l'UTE explotadora compta amb la capacitat tècnica suficient per a tractar-lo, tant per la maquinària disponible com pels mitjans humans. Els apilaments per a la terra de cobriment diari dels residus són més que suficients per a sufocar aquests incendis.  
  
Al·legació: el projecte incompleix les determinacions de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana, i del Reial decret 646/2020, de 7 de juliol, pel qual es regula l'eliminacio de residus mitjançant depòsit en abocador, respecte a les limitacions de l'abocament màxim i les restriccions de la deposicio de residus domèstics i municipals en abocador.  
Resposta del promotor: és molt dificil estimar la quantitat de tones que es tractaran anualment en un abocador, especialment en el cas dels abocadors de rebutjos de plantes de tractament de residus municipals, en dependre de molts factors, entre altres els canvis legislatius que s'han produït en els últims anys i que influiran notablement en la quantitat i tipologia dels residus que es podran depositar en els abocadors en els pròxims anys.  
Respecte de la producció de CSR/CDR, la documentació aportada en contestació a les al·legacions indica que, de conformitat amb l'article 17 del Pla integral de residus (PIRCVA), es produirà únicament CSR per a autoconsum energètic de les mateixes instal·lacions.  
Amb data 11 de juliol de 2023, l'òrgan substantiu remet els informes obtinguts en el tràmit d'autorització:  
- Informe de la Secció d'Indústria del Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines, del 5 de desembre de 2022 (ref. JUVARI/2022/124/46), que refereix el marc normatiu aplicable a l'accés a les activitats industrials i el seu exercici.   
- Informe de l'IGME, del 22 de desembre de 2022 (ref. 3777/2017, 3848/2017, 3975/2018 i 5422/2022). S'informa que l'activitat a dur a terme, segons el projecte presentat, és adequada i compatible amb la preservació dels recursos hídrics subterranis; es recomana el trasllat de la bassa de lixiviats cap al sud per a aprofitar la major grossària de les formacions subterrànies més favorables.  
- Informe de l'IGME, de 2 de novembre de 2022 (ref. 5422/2022), referit exclusivament al patrimoni geològic d'Espanya; assenyala que el projecte no se solapa amb els límits cartografiats de cap lloc d'interés geològic de l'Inventari Espanyol de Llocs d'Interés Geològic.  
  
- Resposta de l'EMTRE, del 31 de gener de 2023 (Reg. RS/90/2023), elaborada en contestació als informes preliminars en matèria d'indústria (datada el 28 de desembre de 2022).  
- Informe del Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines Indústria, del 17 de febrer de 2023 (ref. JUVARI/2022/124/46), on s'assenyala que l'actuació no es troba afectada pel RD 840/2015, de 21 de setembre, pel qual s'aproven mesures de control dels riscos inherents als accidents greus en què intervinguen substàncies perilloses.  
  
6. Informe del Servei de Residus, del 15 de març de 2023, en contestació a la sol·licitud de suficiència documental del tràmit d'AAI (formulada el 2021). Refereix que la documentació és suficient i idònia però sol·licita aclariments en relació amb el projecte bàsic.  
7. Resposta de l'EMTRE, de 5 de maig de 2023, a l'informe de l'IGME i a l'informe en matèria de residus. En relació amb el desplaçament de la bassa de lixiviats, justifica les mesures preventives de disseny que permeten estimar l'absència de riscos associats i, en tot cas, en fase d'obres, s'analitzarà la possibilitat d'ajustar la localització d'aquesta. Es respon, així mateix, als aclariments sol·licitats en matèria de residus.   
8. Informe del Servei de Residus, de 4 de juliol de 2023. Formula propostes en relació amb el projecte, l'explotació de l'abocador i el projecte de restauració.  
La informació continguda en l'expedient aporta elements de judici suficients per a l'emissió de la declaració d'impacte ambiental.  
  
Consideracions ambientals  
L'estudi d'impacte ambiental (d'ara en avant, ESIA) preveu una anàlisi d'alternatives a la ubicació de l'abocador, tenint en compte les mateixes parcel·les que formen part del projecte de gestió aprovat. Considera tres alternatives. L'alternativa 1 analitzada no garantiria la protecció dels recursos hídrics subterranis, per la qual cosa resulta desfavorable. L'alternativa 2 preveu una gestió dels lixiviats que es generaran durant l'explotació i vigilància postclausura del depòsit controlat basada en la recirculació i en el tractament extern d'aquests. La solució finalment plantejada (alternativa 3) consisteix a traslladar el vas d'abocament a l'oest de l'inicialment plantejat secundant-se en un estrat de grossària important d'argiles molt impermeables, separant-se de les calcàries del Cretaci que quedarien al nord-est del nou vas d'abocament proposat, dins de les mateixes parcel·les que formen part del projecte de gestió aprovat, adaptant-se a la geologia existent de manera que quedara clarament garantida la protecció dels recursos hídrics subterranis. Després de xicotetes modificacions i ajustos de la nova planta del depòsit controlat, al juny de 2018 s'obté informe favorable de l'IGME a l'alternativa proposada. El projecte preveu utilitzar CSR com a combustible en les instal·lacions de depuració de lixiviats, la qual cosa suposarà l'emissió de gasos de la combustió; en no recircular lixiviats al depòsit controlat, es redueix l'emissió d'olors evitant, a més, problemes d'explotació (estabilitat, extracció de biogàs) per la saturació de lixiviats en el fons del depòsit controlat i mantenint estables els costos d'explotació en no dependre de la gestió externa de lixiviats.  
  
La zona proposada per al nou vas d'RSU de Dos Aguas, es localitza en un paratge escarpat constituït per formacions del Miocé que podrien jaure, segons la cartografia MAGNA, sobre el Keuper i/o les formacions carbonatades del Cretaci. Aquest Cretaci forma part de la MASub 080.037 denominada aqüífer de la Sierra del Ave. La zona d'estudi se situa dins del canó format pel Xúquer, en un repeu relativament pla desenvolupat a mitjana altura de la vall, en les proximitats dels paratges coneguts com Portillo de la Matrona i Retama de la Solana.   
  
La instal·lació es localitza aproximadament a una distància de 4 km de nuclis de població i a més de 5 km del municipi de Dos Aguas. A la zona s'accedeix des de l'A-3, agafant l'eixida de Buñol en direcció a Macastre fins a arribar al punt en què la carretera es bifurca cap a Cortes de Pallás, cap al sud-oest i cap a Dos Aguas a l'est. Des de la carretera CV-425, a l'altura del PK 9 i en el seu marge oriental, parteix una carretera asfaltada que condueix a la presa del Naranjero. Recorrent aquesta carretera uns 5,5 km s'arriba al camí pel qual s'accedeix al nou vas d'abocament. Aquest desviament conduirà directament a la plataforma de control i al vial perimetral projectat. Des de la plataforma es donarà accés a la cel·la d'abocament.  
Consultat el visor cartogràfic, l'emplaçament de l'abocador en la seua part sud i sud-est té classificació de sòl no urbanitzable comú (zona rural comuna forestal) i la resta de l'emplaçament, la seua classificació és sòl no urbanitzable protegit (zona rural protegida municipal forestal, paisatgística, mediambiental). Es localitza dins del paisatge de rellevància regional grup 6: Paisatges associats al corredor del Xúquer, codi PRR 16. Gorges del Cabriol, Moles de Cortes i Massís del Caroig. Al sud i sud-est de l'abocador es localitza el barranc de Roque. D'acord amb el projecte constructiu s'han disposat dues canalitzacions del barranc situat al sud de l'abocador per a no interferir en el seu llit natural. Per a això, es col·locaran dos tubs de formigó armat d'1 metre de diàmetre pràcticament en la capçalera de barranc i 3 tubs també d'1 metre de diàmetre en la intersecció del camí d'accés a les basses amb el barranc.   
L'àmbit d'estudi es troba paisatgísticament condicionat per la presència dels abocadors situats a l'est, el depòsit controlat de La Matrona i, al sud-est, el depòsit controlat de la instal·lació 2. L'estudi d'integració paisatgística conclou que el segellament i restauració de l'abocador serà fonamentalment de caràcter forestal, que una vegada acabades les obres es procedirà a la restauració de la zona per a retornar-la al seu estat original, mitjançant l'adequació del terreny, la replantació amb espècies que s'hagen extret i hagen pogut conservar-se i la retirada de totes les deixalles i materials procedents dels treballs. Les actuacions que es projecten s'adequaran al pendent natural del terreny i quant a les edificacions i naus es construiran integrades cromàticament.  
  
L'actuació està en terreny forestal segons el PATFOR. Es comprova que la ubicació de la instal·lació està composta per parcel·les afectades per incendis forestals, en concret, en els anys 1994 i 2012 (aquest últim declarat a Cortes de Pallás). Reiterar que l'Acord de 29 d'octubre de 2021, del Consell, publicat en el DOGV el 18 de novembre de 2021, permet l'ocupació dels terrenys. En la tramitació de l'esmentat acord, sol·licitat informe (sobre les parcel·les i polígons susceptibles de reforestació per a incloure d'acord amb l'acord del Consell que sumen almenys el doble de la superfície forestal i sobre altres mesures compensatòries a adoptar per a la comarca de la Foia de Bunyol) a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, aquesta DG va emetre un informe el 23 de juliol de 2020, en què s'indica:  
1. El titular redactarà el corresponent projecte de repoblació, que haurà de ser aprovat per la Direcció Territorial de València; tot això, d'acord amb l'article 27.3 de la Llei 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana, i l'article 64.2 del Reglament de la Llei forestal de la Comunitat Valenciana.  
2. Quant a les mesures compensatòries addicionals que el ple del Consell pot establir per a la comarca on s'ubique la instal·lació, dins de les seues polítiques econòmiques i pressupostàries ordinàries, aquestes no són competència d'aquesta direcció general, i caldrà consultar a la Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball.  
El depòsit controlat queda dins de la Xarxa Natura 2000, concretament en la zona d'especial conservació (ZEC) Serres de Martés i el Ave i en la zona d'especial protecció per a les aus (ZEPA) Serra de Martés - Mola de Cortes ES0000212. Ambdós espais compten amb norma de gestió aprovada mitjançant el Decret 10/2017, de 27 de gener, del Consell.  
La zona d'especial conservació (ZEC) denominada Serres del Martés i el Ave abasta una superfície de 35.242 ha. Es tracta d'una àrea muntanyenca que alberga una de les millors representacions de matolls litorals mediterranis en el conjunt valencià. L'abundància de penyes la converteixen, a més, en una àrea d'especial interés per a les aus rapaces, i, especialment, per a l'àguila cuabarrada (Aquila fasciata). Finalment, la zona comprén la Cueva Hermosa, considerada un refugi important per als ratpenats. Quant als hàbitats i espècies destacables, les formacions de matoll són les representades en la zona, a través d'hàbitats com els matolls arborescents Juniperus (5210), matolls termomediterranis (5330), etc. Destaquen els prats anuals (6220), vegetació gipsícola (1520), parets rocoses amb vegetació casmofítica (8211) i coves (8310). El tram del riu Xúquer alberga importants hàbitats fluvials: freixenedes termòfiles (9180), brolladors petrificants (7220), galeries riberenques de Nerio-Tamaricetea (92D0) i de Salix i Populus (3280). Respecte a les espècies, destaca la presència de quiròpters: Rhinolophus euryale, Rhinolophus ferrum-equinum, Rhinolophus hipposideros o Miniopterus schreibersii. En els rius de la zona destaca la madrilla del Xúiquer Chondrostoma arrigonis.  
Pel que fa a la ZEPA que se superposa parcialment a l'espai anterior, té una àrea extensa de 153.191 hectàrees de superfície. Alberga importants poblacions d'aus rapaces: àguila marcenca (Circaetus gallicus), àguila reial (Aquila chrysaetos), àguila cuabarrada (Aquila fasciata), àguila calçada (Hieraaetus pennatus), falcó pelegrí (Falque peregrinus) i duc (Bubo bubo). També destaca la presència de gaig (Caracias garrulus), merla de cua blanca (Oenanthe leucura) i gralla de bec vermell (Pyrrhocorax pyrrhocorax).  
El promotor ha elaborat, en compliment de la valoració preliminar de repercussions emesa per la Resolució de data 14 d'octubre de 2020, un estudi d'afeccions a l'RN 2000. S'estableixen com a mesures correctores més rellevants les següents:   
- Actuacions destinades a la millora de condicions d'espècies d'aus d'interés de l'entorn: instal·lació d'abeuradors, instal·lació de nidals artificials per a ocells (gaigs, xoriguers, òbiles i mussols), instal·lació de nidals artificials per a ratpenats (col·locació de 5 caixes niu per a quiròpters en les edificacions de la instal·lació) i senyalització dels tancaments exteriors, amb mesures anticol·lisió per a evitar afeccions a l'avifauna.   
- S'indica que en les proximitats de la instal·lació hi ha línies elèctriques que es troben sense adequar al RD 1432/2008, de 29 d'agost, pel qual s'estableixen mesures per a la protecció de l'avifauna contra la col·lisió i l'electrocució en línies elèctriques d'alta tensió, per tant, es proposa com a mesura compensatòria l'adequació de les línies més pròximes a l'abocador, un total de 39 suports. Els suports han sigut caracteritzats en el marc dels treballs denominats «Actuacions del Servei de Vida Silvestre» per a la correcció de l'afecció de les línies elèctriques en l'avifauna. La correcció dels diferents tipus de suport de la línia elèctrica es realitzarà d'acord amb les prescripcions tècniques establides en l'RD 1432/2008, i per a això s'utilitzaran els dispositius més avançats que ofereix el mercat.  
- En l'esmentat estudi d'afeccions, es proposa per a dur a terme el programa d'investigació i seguiment de grans àguiles que s'indica en la resolució de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, que es procedirà al marcatge per emissors GPS/GSM dels individus reproductors d'àguila reial i cuabarrada corresponents als territoris més pròxims coneguts, assumint el cost de manteniment durant els primers 5 anys de funcionament del dispositiu. Tant el marcatge com el programa de seguiment serà realitzat per experts amb experiència en la matèria: grup de vertebrats terrestres de la Universitat de València o altres centres i entitats públiques sense ànim de lucre.  
  
- Es proposa la restauració de terrenys agrícoles amb hàbitats d'interés comunitari presents en la ZEC afectada. S'haurà de buscar una superfície no forestal (agrícola) de grandària entre 18 i 36 ha i proposar-la per a la seua inclusió com a terreny forestal quan s'aprove i s'execute un projecte de repoblació que haurà de ser aprovat per la Direcció Territorial de València. Des del punt de vista dels hàbitats, l'objectiu seria la restauració futura de l'hàbitat 9340. Boscos de Quercus ilex i Q. rotundifolia, utilitzant per a això algunes espècies d'aquest i altres pròpies dels hàbitats 5330 Matolls termomediterranis i preestèpics i 5210 Matoll arborescent amb Juniperus spp. No obstant això, en determinades zones s'incrementarà el nombre i la diversitat amb espècies pròpies de l'hàbitat. D'altra banda, per a potenciar la presència d'espècies d'interés a l'entorn de la instal·lació, es proposa la potenciació de poblacions de matapeix negre (Verbascum fontqueri) amb la implantació de nuclis almenys de 50 exemplars. També es planteja realitzar la mateixa operació amb una altra espècie, la fràngula (Frangula alnus), planta que es troba en estat crític a la Comunitat Valenciana, inclosa en l'annex I d'espècies del Catàleg valencià d'espècies de flora amenaçades en la categoria en perill d'extinció. Ateses les especials condicions ambientals que requereix, molt exigent en humitat i frescor ambiental i associada a valls fluvials, aquesta acció dependrà de l'existència d'enclavaments ecològicament favorables per a la seua plantació dins de les zones seleccionades o es procedirà a buscar enclavaments més apropiats en l'entorn immediat.  
  
La Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental emet resolució de declaració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000 en data 10 de febrer de 2021. Considera en general correcta l'avaluació efectuada en l'estudi d'afeccions, per la qual cosa sembla adequat considerar que els efectes de l'actuació sobre els hàbitats i les espècies potencialment afectats i, sobretot, sobre la integritat dels llocs de la Xarxa Natura 2000, seran poc significatius. Es resol que el projecte analitzat no tindrà repercussions sobre la integritat de l'espai de la Xarxa Natura 2000, sempre que en el seu desenvolupament i execució se seguisquen les determinacions establides en l'estudi d'afeccions analitzat, i que es garantisca el compliment de les mesures preventives i correctores proposades en aquest i indicades en l'apartat anterior, amb les puntualitzacions següents:  
1. La mesura denominada «Pla de correcció de suports elèctrics perillosos incorporarà la instal·lació, en la línia prevista, de dispositius de senyalització adequats per a evitar la col·lisió d'aus.   
2. La mesura denominada «Restauració de terrenys agrícoles amb hàbitats d'interés comunitari presents en la ZEC afectada, haurà de referir-se almenys a una superfície 66,66 ha, corresponents al doble de la superfície forestal afectada segons la descripció de l'actuació, considerant-se la resta de les seues previsions com a adequada.   
3. Les modificacions anteriors hauran d'incorporar-se al pressupost previst en l'estudi d'afeccions, així com als documents tècnics que corresponga en el marc de la tramitació substantiva del projecte.   
  
Una vegada comprovada l'aptitud dels terrenys per a albergar la instal·lació i la no afecció a les aigües subterrànies, s'ha procedit al disseny del vas d'abocament de conformitat amb la reglamentació tècnica d'aplicació, especialment, els sistemes d'impermeabilització, recollida de lixiviats, recollida de biogàs, que constitueixen tots mesures preventives. S'ha analitzat específicament l'estabilitat dels talussos. L'ESIA conté un apartat d'anàlisi de la vulnerabilitat del projecte. Exposa que no es troba recollit en la normativa relativa al control dels riscos inherents als accidents greus en els quals intervinguen substàncies perilloses. L'àmbit objecte d'estudi no està en zona sísmica, no es troba afectat per risc d'inundació i el risc de lliscament desapareixerà després del moviment de terres necessari per a l'execució del vas del depòsit controlat i la vulnerabilitat de la planta de tractament i depòsit controlat de residus no perillosos davant riscos d'accidents greus o de catàstrofes ve donada per un incendi de caràcter forestal principalment, per la qual cosa han d'adoptar-se les mesures de prevenció d'incendis en entorn forestal.  
  
   
Respecte al disseny final de les instal·lacions, el promotor ha valorat les propostes formulades durant el tràmit d'autorització ha adoptat la majoria d'aquestes. L'òrgan substantiu, no obstant això, pot establir mesures addicionals de protecció en la mateixa AAI. Referent a això, cal assenyalar que l'adaptació dels paràmetres de disseny del vas d'abocament per a la millora de les seues condicions tècniques i l'ajust en fase de replanteig dels elements de la instal·lació, en la mesura en què incrementen la seguretat de la instal·lació enfront d'accidents i riscos, es considera que no comporten afeccions ambientals adverses significatives.  
L'ESIA identifica i realitza una anàlisi dels impactes derivats de la implantació de l'abocador en les diferents fases:  
Fase de construcció: moviment de terres i maquinària, construcció de les instal·lacions, etc.  
Fase d'explotació: gestió de residus i aigües residuals, generació d'emissions i soroll, etc.  
Fase de segellament, clausura i desmantellament: desmantellament d'equips, vigilància i manteniment post clausura, etc.  
Durant la fase de construcció, els impactes aniran associats a l'emissió de pols i partícules i emissions de la maquinària, així com soroll. La maquinària està subjecta al Reial decret 212/2002, de 22 de febrer, pel qual es regulen les emissions sonores en l'entorn degudes a determinades màquines d'ús a l'aire lliure, i es realitzarà el manteniment i les inspeccions periòdiques reglamentàries. S'adoptaran les mesures preventives habituals per a limitar la dispersió de material particulat mitjançant el resguard del material i reg de les superfícies exposades. Es preservaran les terres excavades, i es preveuran suficients i adequades per a la construcció dels dics i estructures de l'abocador.  
  
La fase d'explotació, de conformitat amb la documentació que forma part de l'expedient, ha sigut expressament dissenyada per a minimitzar l'afecció potencial d'aquest tipus d'instal·lacions. El projecte preveu l'aplicació de les millors tècniques disponibles (MTD) amb motiu de la futura execució del nou depòsit controlat, del tractament de lixiviats previst i de la valorització energètica del combustible derivat de residus (CDR). Solament arribaran a l'abocador els residus que hagen sigut prèviament gestionats en la planta de tractament i valorització, amb un baix contingut en matèria orgànica. Es disposaran en bales compactades i retractilades i es procedirà al cobriment diari de les tongades de residus. D'aquesta manera, es pretén evitar la generació d'olors, volada de material lleuger i proliferació de vectors. S'ha previst un sistema de gestió dels lixiviats mitjançant la seua depuració en una instal·lació específica, que evite que s'acumulen en la bassa de lixiviats en connectar-se amb aquesta en continu; d'aquesta manera no resulta necessària l'adopció de mesures addicionals per a reduir o minimitzar les olors per evaporació natural en la bassa de lixiviats; també es descarta la seua recirculació al vas d'abocament. S'exposa en l'ESIA que tant la bassa de lixiviats de la instal·lació 2, com l'antic abocador de La Matrona, situats prop de l'abocador en projecte, no han generat molèsties per males olors. L'EDAR seguirà en funcionament durant la fase de postclausura mentre es continuen produint lixiviats amb càrrega contaminant. Els concentrats de l'EDAR de lixiviats seran retirats per un gestor autoritzat i els llots generats en la bassa de lixiviats seran retirats per un gestor autoritzat o s'eliminaran en l'abocador, una vegada que el seu contingut d'humitat siga inferior al 75 % i es complisquen els criteris d'admissió de la Decisió del Consell 2003/33/CE.   
  
La documentació aportada preveu altres mesures preventives i correctores com les següents: per a reduir l'emissió de material en forma de partícules, es controlarà la velocitat del trànsit de vehicles i es realitzaran regs periòdics dels vials; respecte a les emissions de tractament de CSR, es disposarà d'un filtre de mànegues que reté les partícules sòlides produïdes en la combustió; es realitzarà una auditoria acústica abans de l'inici de l'activitat, d'acord amb el que s'estableix el Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat; es realitzaran controls de l'abocament de l'excés d'aigües depurades a DPH, a través d'una entitat col·laboradora de l'Administració Hidràulica (ECAH), amb una periodicitat mensual; els residus perillosos i els no perillosos que no puguen gestionar-se en la instal·lació seran retirats per gestors autoritzats.  
Respecte al subministrament d'aigua, s'utilitzarà l'aigua procedent de la bassa d'aigua depurada, per a manteniment de la cobertura vegetal, reg de les instal·lacions per a evitar processos erosius i emissió de partícules a l'atmosfera, refredament de les cendres i escòries de fons i aigua contra incendis.  
Per a ús sanitari (dutxes, lavabos, neteja, etc.), l'aigua procedirà d'un depòsit emplenat periòdicament amb aigua de procedència externa, transportat mitjançant camió cisterna.  
Respecte de les aigües residuals sanitàries, s'emmagatzemaran en un depòsit estanc des d'on seran recollides periòdicament i es conduiran a la bassa de lixiviats, per al seu posterior tractament en l'EDAR. I quant a les aigües pluvials procedents de cobertes de la nau de l'EDAR de lixiviats i l'escolament net interceptat per les cunetes perimetrals, seran abocades al DPH.  
Una vegada finalitzada la vida útil de l'abocador, s'ha dissenyat el segellament i la restauració de la superfície afectada i es defineixen les actuacions de manteniment i control postclausura necessàries per a assegurar la seua integritat i l'absència d'afecció ambiental, en particular, sobre les aigües subterrànies, de conformitat amb la reglamentació tècnica d'aplicació, així com les prescripcions establides per l'organisme de conca.  
El programa de vigilància ambiental (PVA) proposa entre altres les següents mesures durant les diferents fases:  
Fase de construcció: es controlarà que la maquinària a utilitzar en les obres compleix les limitacions establides en la normativa vigent sobre emissió de contaminants, sorolls i vibracions. Es comprovarà que els apilaments de materials de construcció se situen en zones adequades perquè no es produïsca l'ocupació de parcel·les o vials sense autorització. Tots els residus generats durant aquesta fase seran segregats i gestionats en funció de la seua naturalesa a través de gestors autoritzats.   
  
Fase d'explotació: compliment de les condicions de funcionament que s'establisquen en l'AAI. Assumpció de les mesures preventives i/o correctores que s'establisquen en la DIA i en l'informe Xarxa Natura 2000. Es comprovarà l'eficàcia de les mesures preventives i/o correctores adoptades i, en cas que es comprove que aquestes no resulten adequades, s'aplicaran mesures addicionals, que s'hauran de comunicar a l'òrgan ambiental. En el moment de la posada en marxa i almenys cada 5 anys, serà realitzada una auditoria acústica per una ECMCA. Es portarà el control de les aigües subterrànies amb la periodicitat establida en la xarxa de piezòmetres, monitoratge mensual a través d'una ECAH dels lixiviats i de l'abocament a DPH de l'excés d'aigua depurada, monitoratge semestral a través d'ECMCA de les de les aigües superficials, diàriament es durà a terme el control del sistema del cobriment, després de cada temporal de pluja es durà a terme el control de l'erosió, etc.  
Fase de segellament, clausura i desmantellament: tractament i control del biogàs (es continuarà realitzant el seguiment del funcionament de la torxa fins que puga acreditar que aquesta mesura correctora ja no és necessària i es produïsca el segellament de les ximeneres de desgasificació), tractament i control de lixiviats (durant la fase de postclausura, els lixiviats es continuaran gestionant en la línia de tractament de lixiviats), control de les aigües superficials (el control de les aigües superficials es realitzarà en dos punts, un situat aigües amunt de l'abocador i un altre, aigües avall), control de les aigües subterrànies, control del sistema de segellament, anualment es controlaran els potencials assentaments del terreny i de la massa de residus depositada mitjançant senyalització topogràfica, control de l'erosió, etc.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte d'abocador de residus no perillosos constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental ordinària, segons es desprén de l'article 7.1.a de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, en quedar inclòs en l'annex I, grup 8.c de la llei.   
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la secció 1a, del capítol II del títol II de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental i en les altres disposicions que li són aplicables.  
  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental, la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
Per tot l'anterior, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, fent ús de les atribucions que tinc, resolc:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte d'autorització ambiental integrada per a un abocador de residus no perillosos (instal·lació 3 de l'àrea de gestió V2 del Pla zonal 3), promogut per Entitat Metropolitana per al Tractament de Residus (EMTRE), situat en la partida de La Matrona del terme municipal de Dos Aguas (València), sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb l'estudi d'impacte ambiental, el projecte i la resta de la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació:  
  
1. Respecte a la llista definitiva de residus admissibles, quedarà limitada per l'abast de l'autorització sectorial, entre els proposats pel promotor segons la documentació aportada a aquest òrgan. Es podran incloure altres codis LER que l'òrgan competent considere susceptibles d'autorització, sempre que la seua inclusió no comporte la modificació substancial del projecte avaluat i no responga a supòsits en els quals s'exigisca la tramitació d'un procediment d'avaluació ambiental d'acord amb la legislació sectorial vigent. En relació amb els criteris d'admissió dels residus en abocador, hauran d'adaptar-se a les prescripcions vigents, en particular, en relació amb el percentatge en pes d'humitat del residu.   
2. Complementàriament a les mesures correctores i compensatòries proposades pel promotor en l'estudi d'afeccions a l'RN 2000, hauran d'implementar-se les mesures preventives i correctores establides en la resolució de declaració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000, emesa pel director general de Medi Natural i Avaluació Ambiental en data 10 de febrer de 2021, i que es recullen en la part expositiva d'aquesta resolució, referides al pla de correcció de suports elèctrics perillosos, el marcatge d'individus reproductors d'àguila reial i cuabarrada, i la restauració de terrenys agrícoles amb hàbitats d'interés comunitari presents en la ZEC afectada (mesura que està associada a la reforestació de terrenys indicada en la següent condició). La implementació d'aquestes mesures s'iniciarà conjuntament amb les labors d'excavació dels terrenys, amb caràcter previ a l'inici de l'activitat.  
  
3. D'acord amb el que s'ha exposat en la part expositiva de la resolució, el promotor procedirà a reforestar, a càrrec seu, en l'àrea que li indique l'Administració, el doble de la superfície forestal afectada conforme a l'acord del Consell. A aquest efecte, remetrà per a la seua aprovació a la direcció territorial competent en matèria forestal un projecte de repoblació, amb caràcter previ a l'inici de l'activitat.  
4. Si durant l'execució de les obres es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor haurà de comunicar-ho a la conselleria competent en patrimoni cultural de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació, de conformitat amb allò previst en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.   
  
5. Respecte de la proximitat de l'abocador a sòl forestal, durant la realització dels treballs haurà de tindre's en compte l'aplicació del Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció de riscos forestals per observar en l'execució de les obres i treballs que es desenvolupen en terreny forestal o en els seus voltants.  
6. El titular de l'activitat està obligat a portar l'adequat manteniment de les basses de lixiviats, aigües pluvials grises i aigües depurades, de manera que quede assegurada la seua impermeabilitat i estanquitat al llarg del temps. El subministrament d'aigua es realitzarà des d'un origen emparat per un dret a l'ús privatiu de les aigües.   
7. Les accions incloses en el programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia. La documentació estarà a la disposició de les autoritats competents. En particular, haurà de documentar-se la realització dels controls i balanços que asseguren la correcta gestió dels lixiviats, l'adequat ús de les aigües depurades (solament en zones impermeabilitzades) i els resultats dels controls a realitzar sobre les aigües (VLE), de conformitat amb les prescripcions de l'òrgan de conca.   
  
En els termes previstos en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, aquesta declaració d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.   
  
Segon   
D'acord amb el que es preveu en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:   
a. Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.   
b. Aquesta declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs, sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en la via administrativa i judicial contra l'acte pel qual s'autoritza el projecte.   
  
Tercer   
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.   
  
València, 17 de juliol de 2023.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9656, del 07-08-2023 (2023/8709)

RESOLUCIÓN de 17 de julio de 2023, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del Proyecto de autorización ambiental integrada para un vertedero de residuos no peligrosos (instalación 3 del área de gestión V2 del Plan zonal 3), en partida La Matrona del término municipal de Dos Aguas. Expediente: (1682940) 049/2021/AIA.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9656

Fecha DOGV
:   07-08-2023

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2023/8709

CVE


Fecha del documento
:   17-07-2023

Organismo emisor


Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Ganadería y Pesca](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 17 de julio de 2023, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del Proyecto de autorización ambiental integrada para un vertedero de residuos no peligrosos (instalación 3 del área de gestión V2 del Plan zonal 3), en partida La Matrona del término municipal de Dos Aguas. Expediente: (1682940) 049/2021/AIA. [2023/8709]  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: (1682940) 049/2021/AIA.  
Título: Autorización ambiental integrada para un vertedero de residuos no peligrosos (instalación 3 del área de gestión V2 del Plan zonal 3).  
Promotor: Entidad Metropolitana para el Tratamiento de Residuos (EMTRE).  
Órgano sustantivo: Dirección General de Calidad y Educación Ambiental.  
Ref. Órgano sustantivo: 007/21 IPPC.  
Localización: Partida La Matrona del término municipal de Dos Aguas.  
NIMA: 4600017448.  
  
Antecedentes  
La Entidad Metropolitana para el Tratamiento de Residuos (EMTRE), es la responsable de los servicios de tratamiento de residuos de los municipios integrados en el área de gestión V2 del Plan zonal 3. Le corresponde la prestación de los servicios de valorización y eliminación de residuos urbanos, de acuerdo con los objetivos marcados por la Generalitat, a través de la normativa sectorial y de conformidad con los instrumentos de planificación en ella previstos. Actualmente EMTRE cuenta con 3 instalaciones:  
1. Instalación 1. Los Hornillos, está ubicada en Quart de Poblet y se compone de una planta de tratamiento de residuos y compostaje con una capacidad de tratamiento de 400.000 t/año.  
2. Instalación 2. Está formada por el depósito controlado de residuos en Dos Aguas, actualmente en explotación, en la que se vierten entre 400.000 y 500.000 toneladas anuales. Se reciben los rechazos procedentes de la instalación 1 (planta Los Hornillos) y, hasta que esté en explotación el vertedero objeto del proyecto considerado en la resolución, también los de la instalación 3 (planta de Manises).  
3. Instalación 3. Está compuesta por una planta de tratamiento de RSU y compostaje con una capacidad de tratamiento de 350.000 t/año, ubicada en Manises y por el depósito controlado que se pretende instalar en Dos Aguas, para el que se solicita la autorización ambiental integrada (AAI).  
Estas instalaciones corresponden a las previstas en Plan zonal de RSU de las zonas III y VIII del Plan integral de residuos de la Comunitat Valenciana (actualmente Plan zonal 3, área de gestión V2, de acuerdo con la nueva nomenclatura establecida en el Decreto 55/2019, de 5 de abril, del Consell, por el que se aprueba la revisión del Plan integral de residuos de la Comunitat Valenciana; DOGV 26.04.2019). El citado Plan zonal obtuvo declaración de impacto ambiental favorable condicionada emitida por la directora general de Planificación y Gestión del Medio, el 15 de enero de 2002 (expediente 294/01-AIA).  
La Instalación 1 (situada en Quart de Poblet) obtuvo autorización ambiental integrada (AAI) por Resolución de 26 de mayo de 2009, del director general para el cambio climático, con número de registro 409/AAI/CV. En el seno de dicho trámite se evaluó ambientalmente el proyecto, emitiéndose declaración de impacto ambiental de fecha 26 de mayo de 2009, de la Dirección General de Gestión del Medio Natural (expediente 32/2009/AIA).  
La instalación 2 de EMTRE (en el término municipal de Dos Aguas) obtuvo declaración de impacto ambiental favorable condicionada, por Resolución de 29 de septiembre de 2008 (expediente 182/2007-AIA) de la directora general de Gestión del Medio Natural. La instalación se autorizó mediante resolución de 10 de agosto de 2009, de la Dirección General para el Cambio Climático, por la que se otorga a EMTRE la AAI del vertedero de residuos no peligrosos ubicado en la partida La Matrona, s/n, en el término municipal de Dos Aguas, quedando inscrita en el Registro de Instalaciones de la Comunitat Valenciana con el número 323/AAI/CV. Posteriormente, para la modificación sustancial de AAI del vertedero de RNP de Dos Aguas, se emitió declaración de impacto ambiental favorable condicionada, por Resolución del director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental de fecha 28 de enero de 2019 (expediente 45/2017-AIA)  
En el entorno de las instalaciones del EMTRE se sitúa también el depósito controlado Matrona, sin actividad de vertido. Para este vertedero se emitió resolución de 29 de abril de 2008, de la Dirección General para el Cambio Climático, por la que se otorgó a la empresa SYF Tratamientos UTE la AAI para vertedero existente de residuos no peligrosos ubicado en el término municipal de Dos Aguas, quedando inscrita en el Registro de Instalaciones de la Comunitat Valenciana con el número 271/AAI/CV. En fecha 30 de noviembre de 2010, se dictó resolución de fin de vertido.  
Según la documentación presentada, se llevan seguimientos periódicos de aguas superficiales y subterráneas, tal y como establecen las autorizaciones ambientales correspondientes, tanto del depósito controlado Matrona (situado al este del vaso en proyecto) como del depósito controlado Instalación 2 del EMTRE (situado al sureste del vaso en proyecto).  
  
Descripción del proyecto  
EMTRE junto con la empresa concesionaria de la instalación 3 del Plan zonal, la UTE SFS Instalación 3, que gestiona actualmente la planta de tratamiento de RSU de Manises, proyectan la construcción y explotación del futuro depósito controlado para los residuos no peligrosos (rechazos) de la citada planta, que se ubicará en la partida La Matrona del término municipal de Dos Aguas (Valencia), e incluirá una línea de tratamiento de lixiviados (se trata de una instalación específica para el tratamiento de lixiviados producidos en el vertedero). El proyecto contempla la valorización energética del combustible derivado del residuo (CDR) fabricado en la planta de Manises; señalar que de conformidad con el PIRCV, en los documentos más recientes se hace referencia a combustibles sólidos recuperados (CSR), nomenclatura que se adopta en adelante.  
La superficie total de las instalaciones es de aproximadamente 18 hectáreas, teniendo en cuenta los taludes necesarios para la construcción del vaso. Las parcelas afectadas son las siguientes: 75, 76, 78, 79, 80, 81, 82, 83, 84, 85, 86, 132, 133, 134, 135, 136, 137, 138, 139, 140, 141, 142, 143, 144 y 166 del polígono 3, partida La Matrona, del término municipal de Dos Aguas. El depósito controlado de la instalación 3 se ubicará en su totalidad, sobre suelo no urbanizable.  
Las obras que se realizarán consisten en la construcción del vaso de vertido y las instalaciones auxiliares necesarias para la gestión de pluviales, lixiviados y biogás que se genere; también comprenden los viales de acceso, tanto al vertedero como a las instalaciones de tratamiento de lixiviados, balsas de lixiviados y pluviales.  
Está previsto ejecutar una plataforma de procesos (tratamiento de lixiviados), colindante al depósito controlado, que tiene una superficie de 20.271 m², dotada de pavimento asfáltico. La instalación de tratamiento y depuración de lixiviados contará con las siguientes edificaciones y equipos: Reactor biológico, edificio de ósmosis, evaporador cristalizador, cubierta de almacenamiento de CSR (el proyecto prevé que los residuos se acopien bajo techado y mediante pala cargadora se llevarán a un alimentador que los conduce a la trituradora y posteriormente al silo horizontal de almacenamiento), nave de tratamiento de CSR, horno y sistema de depuración y evacuación de gases del horno de tratamiento de CSR, sistema de control y monitorización de emisiones, caldera de recuperación de calor y caseta de carbón activo.  
  
Datos generales del proyecto  
Se trata de un vertedero de alta densidad para residuos no peligrosos en forma de balas retractiladas y compactadas previamente. Los residuos se depositarán en balas de 1,2 metros de altura aproximadamente, formando tongadas de cinco metros incluyendo el material de cobertura. Estas tongadas serán cubiertas diariamente por una capa de 0,30 metros de espesor constituida por material mineral procedente del propio emplazamiento o por áridos reciclados. La documentación aportada expone que de esta forma podrá evitarse la generación de malos olores, voladuras de materiales ligeros, etc.  
El vaso inicial de vertido tendrá una superficie máxima de ocupación de aproximadamente 103.000 m². La cota máxima de excavación será +382 m, alcanzando el relleno la cota +456 m. La documentación aportada indica que el vertedero tiene una capacidad aproximadamente de 3.200.000 m³ y un volumen útil de llenado de 2.905.862 m³ (2.528.100 toneladas), con una vida útil de 14,9 años, estimada en base a los datos actuales de generación actual de rechazos.  
El vaso de vertido, debido a su ubicación, estará formado por una única celda, excavada en su totalidad antes de comenzar la explotación de esta. Debido a la topografía existente, el depósito controlado quedará rodeado perimetralmente por un dique, que estará formado por arcilla procedente de la excavación debidamente seleccionada y compactada. El dique se realizará en la parte norte, este y sureste del vertedero y tanto al oeste como al suroeste se realizará una excavación el vaso. Este dique llegará a tener una altura de hasta 50 metros, y según proyecto se diseñaron bermas de 4 metros de anchura cada 10 metros de altura. En contestación a las alegaciones recibidas en relación con la estabilidad del talud excavado al oeste en el terreno natural, se ha considerado que las bermas podrían ser insuficientes, por lo que se propone ampliarlas a 8,5 metros de ancho. Con esto se consigue mejorar notablemente el talud general y alcanzar un coeficiente de seguridad de 1,31 sin sismo y 1,16 con sismo. Concluyendo que el inconveniente de esta actuación es la pérdida de 328.381 m³ de capacidad, al pasar de una capacidad bruta de 3.176.557 m³ a 2.848.176 m³.  
La red de evacuación de lixiviados se diseña en forma de espina de pez, con un ramal principal y varios ramales secundarios, formada por tuberías ranuradas, metidas en zanja y rellenas de material drenante. Las pendientes en el diseño del fondo del vaso estarán dispuestas de manera que todos los lixiviados sean conducidos al punto de extracción, ubicado en el punto de menor cota del fondo del vaso, junto al dique de cierre del depósito (cota +382), desde dicho punto la red de lixiviados se conduce hasta la balsa de lixiviados situada a cota +370.  
Los lixiviados se tratarán en una EDAR que contará con tratamiento biológico de membrana, ósmosis inversa y evaporación posterior. Se realizarán analíticas periódicas de control tanto de los lixiviados de entrada como del agua depurada.  
Se ejecutarán tres balsas en la zona este del depósito, con las siguientes funciones:  
1. Balsa de lixiviados. Recoge los lixiviados del fondo del depósito controlado procedentes del propio vertido y el agua de percolación caída sobre el vertedero en caso de lluvias fuertes y se almacenarán previo a su tratamiento. Tiene una capacidad de 12.335 m³.  
2. Balsa de aguas pluviales grises. Es una balsa de laminación/decantación de aguas pluviales de escorrentía potencialmente contaminadas de capacidad 9.061 m³, que recoge el agua de la plataforma de tratamiento de lixiviados, y de alguna cuneta del depósito que pudiera resultar contaminada y está conectada con la balsa de lixiviados; ambas se llevarán a la EDAR de lixiviados. Se tratarán en una depuradora de tratamiento biológico de membrana, osmosis inversa y evaporación posterior. De este evaporador se obtiene un condensado que se llevará a la balsa de aguas depuradas,   
3. Balsa de aguas depuradas. Tendrá capacidad de 10.878 m³. Recibe el condensado resultante del tratamiento de aguas sucias. Estas aguas se aprovecharán en la propia instalación para baldeos, limpieza de superficies y riegos de caminos y el exceso se verterá al dominio público hidráulico (DPH).  
De acuerdo con el RD 646/2020, de 7 de julio, se dispondrá de seis piezómetros de control de aguas subterráneas. Los piezómetros proyectados 1, 2 y 3, se situarán en la zona occidental y tendrán en principio una longitud reducida, ya que se destinarán a la detección de potenciales fugas de lixiviados. No alcanzarán por tanto el nivel freático por lo que se recomienda que dispongan de una tubería piezométrica ranurada en toda su longitud. Los otros tres puntos ubicados en la zona oriental, piezómetros 4, 5 y 6, se destinarán al control de la calidad de las aguas subterráneas, por lo que en este caso deberán alcanzar el nivel freático y, por tanto, deberán estar ranurados únicamente en su tramo final, quedando cementada el resto de la perforación para evitar posibles contaminaciones indirectas. También se va a utilizar como blanco los datos del piezómetro C-3 (está construido y procede del vertedero de la instalación 2).  
Se realizará una instalación de pozos de recogida de biogás (sistema de captación) recrecidos con la ejecución de nuevas fases de vertido. La red de desgasificación prevista estará formada por chimeneas, conducciones, estación de regulación y control, soplantes y antorcha de combustión. Estas chimeneas de desgasificación se irán recreciendo conforme avanza la explotación del vertedero hasta alcanzar su cota máxima (conexión con la antorcha).  
La documentación aportada establece que los residuos que se depositarán en el vertedero proceden del rechazo de las plantas de tratamiento de EMTRE y contiene un porcentaje en materia orgánica de 24,4 %. El bajo porcentaje en materia orgánica de los rechazos y el no recircular lixiviados en el vaso de vertido, conlleva una baja generación de biogás, por lo que no se ha previsto su aprovechamiento energético.  
El biogás captado será conducido mediante tuberías de PEAD desde la campana de captación hasta la antorcha para su quemado de forma que se reduzcan las emisiones de CH4 y los malos olores. El funcionamiento continuo de la antorcha manteniendo las condiciones de temperatura y tiempo de residencia (900ºC y 0,3 segundos) asegura la ausencia de emisión de olores, al oxidarse a temperaturas superiores a 750ºC el sulfhídrico y otros compuestos volátiles causantes de mal olor.  
  
Características constructivas del vertedero  
El sistema de impermeabilización del fondo y del talud del vaso tendrá la siguiente distribución estructural (de abajo a arriba):  
El coeficiente de permeabilidad que presenta la formación arcillosa está comprendido entre 10-9 y 10-13 m/s, por lo que se llevará a cabo una escarificación y posterior compactación en un espesor de al menos 0,5 metros. Se ejecutará únicamente en el fondo del vaso.  
Se colocará una lámina de geotextil de polipropileno no tejido CBR 7.800 N, en el fondo del vaso, bermas y taludes.  
La siguiente capa es una lámina de PEAD de 2 mm de espesor, que será la lámina impermeable que recoja los lixiviados y constituye la principal barrera al avance de los lixiviados. Se colocará en el fondo y taludes del vaso de vertido.  
Posteriormente se colocará un geotextil de polipropileno no tejido CBR 9.600 N. La siguiente capa son las gravas de drenaje, que se colocarán en el fondo del vaso y en las bermas.  
La última capa por colocar en el fondo del vaso y las bermas es un geotextil de filtro 300 gr/m². En los taludes, los geotextiles y la capa de gravas se sustituyen por un geo compuesto drenante, siendo esta la última capa.  
El perímetro de la instalación estará totalmente vallado y existirá un control de acceso de vehículos.  
La documentación remitida estima el siguiente balance de tierras:  
1. Excavación de tierras. El desmonte del conjunto de las instalaciones permitirá obtener un volumen de arcillas de 1.326.745,30 m³, suelo adecuado para las capas de cubrición de 370.669,90 m³ y un volumen de tierra vegetal de 27.324,90 m³.  
2. Rellenos de tierras. Para el terraplén del dique y de la plataforma, capas de cubrición, capa de regularización, capa de impermeabilización y capa de tierra vegetal de sellado, se necesitará: relleno de arcillas de 1.254.483,27 m³, relleno de suelo adecuado de 202.285,63 m³ y relleno de tierra vegetal de 89.550,26 m³.  
El estudio preliminar de balance de tierras concluye que la totalidad de la excavación se reutilizará en las siguientes instalaciones: dique perimetral, plataforma de balsas, camino de acceso, tierras de cubrición y sellado del depósito controlado. Las tierras de cubrición serán obtenidas de la propia excavación del vertedero. En fase de proyecto constructivo se realizará un estudio que determine dónde acopiar de manera temporal las tierras que se usarán como cubrición y sellado. El volumen que se obtiene en la excavación de material apto, tanto para la construcción del vertedero y sus infraestructuras auxiliares como para la explotación de este, es suficiente para no tener que recurrir a préstamos. Sí será necesario un préstamo de tierra vegetal (aporte externo) de 62.225,36 m³. Asimismo, la documentación aportada establece que si se precisa de algún aporte externo se utilizará el acopio de la instalación 2, ya que esta finalizará su actividad al mismo tiempo que la instalación 3 la inicie.  
Una vez finalizada la explotación del depósito controlado se procederá a la clausura y sellado, que consta de las siguientes capas de abajo hacia arriba para las bermas y plataforma: geotextil 500 gr/m², material granular para drenaje de gases de 30 cm, geotextil 500 gr/m², lámina de PEAD rugosa de 2 mm, geotextil 500 gr/m², capa mineral impermeable de 0,5 metros, geotextil 500 gr/m², 30 cm de material granular para drenaje de pluviales, geotextil 500 gr/m² y cobertura de tierra vegetal de 1 metro.  
El sellado consta de las siguientes capas de abajo hacia arriba para los taludes: geotextil 500 gr/m², geodren, geotextil 500 gr/m², lámina de PEAD rugosa de 2 mm, geotextil 500 gr/m², capa mineral impermeable de 0,5 metros (arcillas compactadas), geodren y cobertura de tierra vegetal de 1 metro.  
Respecto a la restauración vegetal se prevé una plantación de especies arbustivas en pendiente suave, siembra manual de semillas de especies herbáceas y en cuanto a las actuaciones en zonas con taludes pronunciados se cubrirán las zonas de actuación con geoceldas, que servirá como protección mecánica contra la erosión y a la vez facilitará el sostenimiento de las especies hidrosembradas. La mezcla de semillas a utilizar es la misma que para la siembra directa, representada por una mezcla de gramíneas y leguminosas. La documentación aportada establece que las especies vegetales que se utilizarán en la restauración serán autóctonas.  
Línea de tratamiento de lixiviados  
La documentación remitida considera que la producción de lixiviados anual del depósito controlado estaría en torno a los 30.000 - 35.000 m³/año y un máximo en torno a 50.000 m³/año.  
Tanto las aguas pluviales grises como los lixiviados del vertedero se tratarán en la EDAR, compuesta por un reactor biológico de membrana MBR (tratamiento biológico con desnitrificación y nitrificación y ultrafiltración), seguido de sistema de ósmosis inversa y un equipo evaporador-cristalizador (proceso de evaporación del concentrado de la ósmosis).  
Para la instalación de la EDAR se precisa la construcción de una nave y una serie de instalaciones auxiliares, así como un depósito para un reactor biológico. Para el suministro de energía necesaria que consumen tanto la instalación de depuración de lixiviados como otros equipos, se ha previsto la construcción de una línea eléctrica de media tensión subterránea de 20 kV y de longitud aproximadamente de 1,8 km, desde la subestación ubicada próxima al actual depósito controlado en explotación (instalación 2) hasta las nuevas instalaciones de tratamiento de lixiviados. El trazado se ha previsto por las actuales carreteras de acceso al depósito controlado (instalación 2) y al antiguo depósito controlado de la Matrona. Una vez alcanzada la plataforma, se instalará un CT junto a la nave de tratamiento de lixiviados, que suministrará la energía necesaria para todos los equipos.  
El vapor necesario para el proceso de evaporación proviene de una caldera alimentada por un horno rotativo, en el que se proyecta llevar a cabo la valorización energética del CSR fabricado en la planta de tratamiento de RSU de Manises. Se construirá una marquesina y se almacenarán temporalmente las balas de CSR, antes de su procesamiento. Se instalará una nave de tratamiento de CSR (trituración hasta un tamaño inferior a 25 mm antes de suministrarlo al horno), que albergará las instalaciones de alimentación de CSR y el horno rotativo. Se consideran unas necesidades aproximadas de 3.600 - 4.600 t/año de CSR. El sistema de tratamiento de gases del horno contará con un reactor de neutralización mediante carbón activo.  
Se estima un volumen de entre 583 m³/año y 835 m³/año de concentrado del evaporador y entre 1.165 m³/año y 4.165 m³/año de lodos procedentes de la centrífuga del tratamiento biológico.  
Para los lodos generados se plantea la implantación de una instalación de deshidratación de lodos, mediante una separadora centrífuga.  
El concentrado producido en el proceso de evaporación de la línea de tratamiento de lixiviados se almacenará temporalmente hasta su retirada por gestor autorizado.  
Las aguas depuradas (permeado de la fase de ósmosis y condensado del evaporador) se conducirán a la balsa de aguas depuradas junto con las aguas pluviales no contaminadas para su empleo en riegos, mientras que el exceso se verterá a dominio público hidráulico.  
  
Tramitación administrativa  
Con fecha 26 de abril de 2021, se recibió oficio del Servicio de Prevención y Control Integrado de la Contaminación (órgano sustantivo), solicitando el pronunciamiento sobre la suficiencia de la documentación presentada o, en su caso, la necesidad de completarla o subsanarla según lo establecido en la Ley 6/2014, de 25 de julio. Adjunta al oficio la siguiente documentación (bajo la referencia 007/21 IPPC): Solicitud de inicio, estudio de impacto ambiental (noviembre 2020), resumen no técnico del estudio de impacto ambiental, proyecto básico de autorización ambiental integrada (enero 2021), resumen no técnico del proyecto, estudio de integración paisajística, documento de afección a la RN 2000, documentación complementaria y copia de la resolución de declaración de repercusiones sobre la Red Natura 2000, del director general de Medio Natural y Evaluación Ambiental de fecha 10 de febrero de 2021.  
Con fecha 11 de abril de 2022, el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental (órgano ambiental) remite informe de suficiencia de documentación al órgano sustantivo y solicita la remisión de los informes sectoriales emitidos por las distintas Administraciones Públicas afectadas por el proyecto, consultadas en el trámite sustantivo, de acuerdo con lo establecido en el artículo 37 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre. En particular, se solicitan los informes del órgano de cuenca.   
Con fecha 13 de abril de 2022, el órgano sustantivo informa que el expediente actual (007/21 IPPC) es resultado de la tramitación del expediente 193/06 IPPC que supuso que una vez obtenido informe favorable del IGME, era necesario un nuevo proyecto y un cambio de uso de los terrenos y aprobación de medidas compensatorias. Este nuevo proyecto, junto con el estudio de impacto ambiental, son los que presentó EMTRE con la nueva solicitud que dio inicio al actual expediente. Por este motivo, adjunta la documentación del expediente 193/06 IPPC como antecedente:  
1. Informe sobre afección a montes catalogados remitido el 12 de julio de 2021, por el Servicio Territorial de Medio Ambiente de Valencia. Notificando que revisada la documentación disponible en el Servicio Territorial y consultado el visor web de cartografía de la Generalitat se informa que no existen montes de utilidad pública en las parcelas consultadas (parcelas donde se ubicará el vertedero).  
2. Informe del Instituto Geológico y Minero de España (IGME), emitido el 30 de junio de 2018, concluyendo: Desde el punto de vista de la protección de las aguas subterráneas, se dan por cumplidas las dos condiciones impuestas por IGME en el informe de 27 de febrero de 2017, para la viabilidad de las instalaciones. En consecuencia y siempre desde el punto de vista de la protección de las aguas subterráneas, se puede concluir que el área sobre la que se proyecta construir las instalaciones reúne las características técnicas de aptitud para ser utilizada como potencial receptor de RSU. Asimismo, indica que se deben seguir manteniendo y cumplirse todas las modificaciones estipuladas en el proyecto constructivo, así como las especificaciones expuestas por el IGME en informes previos. En cuanto a la red de control, se remite a lo expuesto en el último informe del IGME de fecha de 15 de enero de 2018, cuyo diseño deberá ser adecuadamente especificado y justificado.  
3. Copia de la Resolución del director general de Medio Natural y Evaluación Ambiental, de fecha 10 de febrero de 2021 (RN2000).  
4. Solicitud del EMTRE de cambio de uso de terrenos forestales. Se solicita se eleve al pleno del Consell la propuesta del cambio de uso de los terrenos forestales correspondientes a las parcelas 75, 76, 78, 79, 80, 81, 82, 83, 84, 85, 86, 132, 133, 134, 135, 136, 137, 138, 139, 140, 141, 142, 143, 144 y 166 del polígono 3, partida La Matrona, del término municipal de Dos Aguas, para la ejecución del proyecto de vertedero de residuos no peligrosos, con la finalidad de asegurar la continuidad de la prestación del servicio público.  
En el mismo oficio de fecha 13 de abril de 2022, el órgano sustantivo comunica que de conformidad con la disposición adicional decimosegunda de la Ley 9/2019, de 23 de diciembre, de la Generalitat, de medidas fiscales, de gestión administrativa y financiera y de organización de la Generalitat, «Se declara de interés público de primer orden, al efecto de lo previsto en el artículo 50 de la Ley 43/2003, de 21 de noviembre, de montes, el proyecto de ampliación o modificación de obras e instalaciones de gestión de residuos en Dos Aguas, de la Entidad Metropolitana para el Tratamiento de Residuos, área de gestión V2 del Plan integral de residuos de la Comunitat Valenciana.  
En tal supuesto, y con carácter excepcional, por acuerdo del Consell, adoptado a instancias de la Conselleria competente en materia de medio ambiente, podrá acordarse el cambio de uso forestal de los terrenos forestales a los que hace referencia el citado artículo que resulten necesarios para la ejecución del proyecto, con el fin de asegurar la continuidad en la prestación de las obligaciones de servicio público.  
El acuerdo establecerá como medida compensatoria la obligación del titular de reforestar, a su costa, en el área que le indique la Administración, el doble de la superficie forestal afectada. Adicionalmente, en su acuerdo, el Pleno del Consell podrá establecer medidas compensatorias adicionales para la comarca donde se ubique la instalación, dentro de sus políticas económicas y presupuestarias ordinarias.  
En ningún caso, la aplicación de la excepción contemplada en esta disposición podrá implicar un aumento del aprovechamiento lucrativo para particulares contrario a la finalidad perseguida con la prohibición general de cambio de uso forestal prevista en la normativa básica estatal.» Este texto en extracto corresponde con el Acuerdo de 29 de octubre de 2021, del Consell, publicado en el DOGV el 18 de noviembre de 2021.  
Asimismo, en el citado oficio de 13 de abril de 2022 se indica que en el seno de la tramitación del expediente 007/21 IPPC, el órgano sustantivo ha recabado los siguientes informes:  
1. Notificación del Gabinete de Comunicación (Generalitat), relativa al ya mencionado Acuerdo de 29 de octubre de 2021, del Consell.  
2. Informe emitido el 9 de diciembre de 2021, por el Servicio de Protección de la Atmósfera sobre la suficiencia de la documentación presentada, exponiendo que: Dadas las características de la instalación, teniendo en cuenta las posibles afecciones en el entorno, cuando el órgano competente lo considere necesario, podrá requerir al titular de la instalación la realización de un Plan de gestión de olores o una evaluación de la molestia por olores, en tal caso, la empresa presentará un proyecto que contemple medidas correctoras adicionales para minimizar la emisión de compuestos olorosos. (…) En materia de acústica, los titulares de las actividades sujetas a autorización ambiental integrada deben llevar a cabo un control de las emisiones acústicas y de los niveles de recepción en el entorno, mediante la realización de auditorías acústicas, al inicio del ejercicio de la actividad y, al menos, cada cinco años o en un plazo inferior si así se estableciera en su autorización. Concluyendo que la idoneidad de la actividad de incineración de residuos debe ser valorada por el servicio competente. No obstante, se considera que los contaminantes emitidos y los valores límites establecidos en el caso de la autorización de la actividad incineración de residuos urbanos con valorización energética y la nave de almacenamiento y tratamiento de CSR son los establecidos en el informe. Por otra parte, se deberá justificar la inviabilidad del aprovechamiento del biogás del vertedero tal como establece el apartado 4.3. control de gases del anexo I del Real decreto 646/2020, de 7 de julio.  
3. Informe de Confederación Hidrográfica del Júcar favorable, emitido el 14 de septiembre de 2021, relativo al condicionado a incluir en la AAI en lo que se refiere al vertido de aguas residuales a Barranco de Roque, de carácter sanitario e industrial, bajo las prescripciones técnicas y condicionado que se detallan en el mismo para su inclusión en la AAI.  
4. Confederación Hidrográfica del Júcar emite en fecha 25 de octubre de 2021 una modificación al informe anterior, relativa a los controles a realizar para la vigilancia de las aguas subterráneas.  
5. Informe técnico del Ayuntamiento de Dos Aguas, emitido el 2 de marzo de 2021, informando favorablemente a que se ha presentado documentación suficiente según lo establecido en la normativa aplicable.  
6. Informe de suficiencia y adecuación del Instituto Geológico y Minero de España (IGME), emitido el 10 de mayo de 2021, en el que se concluye que analizada la documentación aportada por el órgano sustantivo en el expediente 007/21 IPPC (estudio de impacto ambiental y proyecto básico de solicitud de AAI), se considera que es adecuada y suficiente.  
7. Consta en el estudio de impacto ambiental informe patrimonial favorable de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, emitido el 17 de julio de 2008.  
Con fecha 18 de mayo de 2022, el órgano sustantivo remite documentación técnica complementaria presentada por el promotor para dar contestación al informe del órgano ambiental de fecha 11 de abril de 2022.  
Con fecha 2 de junio de 2022, el órgano ambiental remite informe de suficiencia de documentación. Asimismo, requiere el resultado del trámite de información pública y consultas a las administraciones públicas afectadas para la valoración del proyecto.  
Con fecha 18 de agosto de 2022, el órgano sustantivo remite copia digital del expediente y solicita la declaración de impacto ambiental, adjuntando: Solicitud de evaluación de impacto ambiental, estudio de impacto ambiental (noviembre 2020), proyecto básico de AAI (enero 2021), resumen no técnico, estudio de integración paisajística, estudio de afección a la RN 2000, documentación requerida por CHJ, documentación requerida por el órgano ambiental, información pública, alegaciones y contestación a estas por el promotor e informes recibidos en el trámite (ya citados).  
El trámite de información pública del expediente de tramitación de la autorización ambiental integrada (de conformidad con el procedimiento de tramitación de autorización ambiental integrada y de evaluación de impacto ambiental), se llevó a cabo mediante anuncio en el DOGV número 9368 de 23 de junio de 2022.  
Con fecha 31 de octubre de 2022, el órgano sustantivo remite oficio adjuntando las alegaciones presentadas durante la fase de información pública por parte de Ecologistes en Accio del País Valencià y la Associació Xúquer Viu y la contestación por parte del promotor. El promotor indica que las alegaciones son idénticas por lo que se procede a responder a ambas a la vez en el mismo informe.  
En la medida en que se refieren a cuestiones con relevancia ambiental, cabe citar las siguientes alegaciones y la contestación elaborada por el promotor:  
Alegación: Tipos y cantidades de residuos que puedan tratarse identificados mediante los codigos LER y para cada tipo de operación de acuerdo con la nueva Ley 7/2022 de residuos y suelos contaminados.  
Respuesta del promotor: Se hace referencia a los códigos LER de los diferentes tipos de residuos y a las diferentes operaciones de tratamiento:  
D0502 Deposito en vertederos de residuos no peligrosos.  
Respecto a la planta de tratamiento de lixiviados se prevén las siguientes operaciones de tratamiento:  
D0901: Tratamiento fisico-quimico de residuos liquidos, solidos y pastosos por filtración, cribado, coagulacion, floculacion, oxidación, reducción, precipitación, decantación, centrifugacion, neutralizacion, destilación, extracción.  
D0904: Evaporación.  
R0105 Utilización principal como combustible en otras instalaciones de coincineracion.  
Alegación: La normativa vigente establece la obligación de un aprovechamiento energético de los gases generados en un vertedero que reciba residuos biodegradables.  
Respuesta del promotor: Concluye que si resulta que se acaba produciendo un volumen de biogás que rentabilice la posibilidad de quemarlo en motores y/o inyectarlo a la red gasística obviamente se hará. EMTRE se ha comprometido a hacerlo, pero en principio no sería lo deseable puesto que esto sería indicativo de que no está funcionando correctamente ni la recogida selectiva de la materia orgánica ni las instalaciones de tratamiento de residuos.  
Alegación: No hay ningún estudio de estabilidad del dique que, en la parte norte, este y sureste del vertedero contendría a la masa de los residuos depositados.  
Respuesta del promotor: El dique se hace de arcilla compactada para evitar todo tipo de filtraciones y que sea lo más impermeable posible. Con posterioridad al estudio realizado y de acuerdo con el IGME se dispuso en el este del vertedero una zona de escollera, pero esto no se hizo para mejorar la estabilidad del dique, sino como sistema de detección de fugas. En el sur y el sureste del vertedero sí se dispone de escollera de protección del dique, pero en este caso es para evitar la erosión por pluviales ya que en esa zona hay un pequeño barranco por donde circularía agua pluvial en caso de lluvia torrencial. En cualquier caso, a efectos de estabilidad de los taludes la escollera a pie de talud mejora la estabilidad del dique. No obstante, se ha vuelto a hacer un nuevo estudio de estabilidad de los taludes que se aporta.  
Alegación: El estudio de estabilidad de los taludes presentado como anejo 9 del Proyecto tecnico presenta graves deficiencias y no asegura esa estabilidad del vertedero, tomando como referencia los factores de seguridad establecidos en el desarrollo tecnico del Real decreto 1481/2001.  
Respuesta del promotor: Se considera que se debe admitir parcialmente la alegación anterior y que las bermas interiores del vaso de vertido pasen a ser de 8,5 metros de ancho mínimo en vez de los 4,5 metros establecidos. El inconveniente de esta actuación es que se pierde un volumen bruto de 328.381 m³, al pasar de una capacidad bruta de 3.176.557 m³ a 2.848.176 m³.  
Se estima conveniente además reforzar el dique artificial con la realización de 4 capas de suelocemento de un metro de espesor, ubicadas a la altura de las bermas por el lado exterior. Asimismo, se indica que los nuevos taludes reducen en más de un 10 % la capacidad del vertedero, por lo que, en ejecución de obra, a fin de volver a recuperar capacidad de vertido, el ancho de las bermas se intentará reducir siempre que los estudios geotécnicos que se realicen den un margen de seguridad adecuado.  
Alegación: No se ha presentado un verdadero análisis económico de los costes del vertido exigido por el Real decreto 646/2020, de 7 de julio.  
Respuesta del promotor: El proyecto de gestión original, se desarrolló en base a los preceptos de la ley valenciana de residuos del año 2000 (capítulo V, artículo 34 y siguientes), así como al Plan zonal de las zonas III y VIII (área de gestión 1), por lo que en él consta un detallado estudio económico del que se deduce el canon de explotación y amortización de la instalación. Una vez aprobada la AAI, puesto que las características de este proyecto difieren del anterior, se procederá a realizar toda la tramitación de modificación y adecuación del contrato a las circunstancias que establezca la nueva autorización.   
Alegación: En el proyecto básico y técnico no se mantiene una distancia mínima entre la cota del fondo de excavación de los vasos y el nivel freático del acuífero local colgado. No se ha estudiado la probabilidad de que un ascenso excepcional del nivel freático pudiera alcanzar la zona del vertido.  
Respuesta del promotor: Se adjunta un informe específico de contestación a esta alegación. En el área comprendida por el vaso receptor se incorporará una capa adicional de arcillas compactadas para alcanzar, junto con la formación natural Fm 2, de un espesor mínimo de 10 m de arcillas impermeables bajo el fondo del vaso, lo que proporcionará la máxima protección e impermeabilización. La red de vigilancia básica de aguas subterráneas estará constituida inicialmente por tres puntos que se emplazarán en el sector occidental del vaso para controlar posibles fugas de lixiviados, y otros tres en el sector oriental, destinados al control de las variaciones piezométricas y de la calidad de las aguas subterráneas. Conforme al condicionado del IGME para la protección del medio hídrico subterráneo, se dispondra como apoyo en el fondo del vaso de, al menos, 10 m de espesor de arcillas impermeables que sellarán el vaso e impedirán con carácter permanente el flujo subterráneo o subsuperficial hacia el exterior.  
Sobre esta formación impermeable también se dispondrán las láminas impermeables y el resto de los elementos de diseno que contribuirán al adecuado drenaje interno y controlado de los lixiviados que se generen durante la actividad de relleno del vaso.  
También se ha constatado mediante sondeos mecánicos que la formación natural Fm 2 en la zona del futuro vaso se encuentra yacente sobre las formaciones Fm 3 y Fm 4 de bajamuy baja permeabilidad lo que proporcionará a una protección natural adicional con respecto al sellado del vaso en profundidad y la protección de las aguas subterráneas. Las características técnicas del proyecto presentado permiten garantizar que las aguas subterráneas no entrarán en ningun caso en contacto con los residuos.  
Alegación: El proyecto incumple las condiciones que establece el PIRCV 2019 en su articulo 17.6 para poder instalar una incineradora de CSR (combustible solido recuperado) elaborado en la planta TMB de Manises.  
Respuesta del promotor: Se indica que EMTRE cumple con todos estos requisitos.  
Alegación: El proyecto no explicita las siete fases del relleno del vertedero en las que presuntamente se divide ese proceso. Los datos de vertido de residuos son poco realistas.  
Respuesta del promotor: La extensión máxima del frente de vertido nunca será superior a los 4.000 m² establecidos en el RD 646/2020. De hecho, esta prevista la cubricion diaria de los residuos depositados, luego el frente de vertido abierto siempre sera el minimo para depositar los residuos que se producen en un dia (1.000-2.000 m² como maximo).  
Alegación: No se presenta el proyecto de la linea electrica de media tension 12/20 kV y su estudio de impacto ambiental entre la documentacion sometida a informacion publica.  
Respuesta del promotor: La línea eléctrica no se encuentra sometida al procedimiento de evaluación de impacto ambiental.  
Alegación: Mejores tecnicas disponibles aplicables a este proyecto.  
  
Respuesta del promotor: La instalacion de fabricacion de CDR/CSR es para 4.000 t/ano, es decir, para instalaciones con una capacidad menor a las 75 t/dia, por tanto, no le es de aplicacion las MTD que se indican en la alegacion.  
El horno de CSR tiene una capacidad de aprovechamiento de CSR inferior a 3 t/h, por lo que no le es de aplicación la Decisión de ejecución (UE) 2019/2010 de la Comisión de 12 de noviembre de 2019 por la que se establecen las conclusiones sobre las mejores técnicas disponibles (MTD), de conformidad con la Directiva 2010/75/UE del Parlamento Europeo y del Consejo, para la incineración de residuos.  
Alegación: No queda claro si la operación de incineración de los CSR será una operación R01 o D10, ya que no se ha presentado un certificado o una estimación del factor R1 o eficiencia energética de la instalación de incineración contemplado en el anexo II de la Ley 7/2022, de 8 de abril.  
Respuesta del promotor: Sin perjuicio de que se cumpla el criterio de eficiencia energética superior a 0,65 en este caso, se estima considerar que la operación de valorización del CSR es la R0105 utilización principal como combustible en otras instalaciones de coincineración, ya que el horno puede alimentarse en su momento con otros combustibles, además que la actividad principal en este caso no es la incineración de residuos municipales, la actividad principal es el tratamiento de los lixiviados.  
Alegación: El proyecto básico es contradictorio respecto al destino de las cenizas de fondo y escorias generadas en el proceso de incineración de los CSR.  
Respuesta del promotor: Se pretende alimentar al horno con un material prácticamente granular que no supere los 20 - 30 mm y al cual se le hayan quitado previamente la casi totalidad de los metales, piedras, tierras y vidrio. El material que se lleve al tratamiento final que se va a instalar en Dos Aguas, vendrá ademas pretratado desde la planta de Manises. Las balas procedentes de Manises llevaran flejes plasticos para evitar escorias metalicas.  
Alegación: El proyecto básico no contempla un tratamiento de las escorias y de los lixiviados generados. El recinto para la maduración propuesto por el proyecto, una nave cerrada, es inviable.  
Respuesta del promotor: Las operaciones de admisión, alimentación, tratamiento de CSR y maduración de escorias y cenizas (en el interior de un contenedor metálico de 15 m³ con tapa estanca) se llevarán a cabo dentro de una nave cerrada bajo presión subatmosférica, obtenida gracias a una red de aspiraciones distribuidas, dirigidas hacia un filtro de mangas antes de su emisión a la atmósfera.  
Estas escorias de carácter no peligroso, una vez enfriadas se llevarán al vertedero. El volumen previsto de estas escorias dado que se pretende fabricar un CSR de calidad es de menos de 0,6 t/día, incluso en el supuesto, a nuestro juicio erróneo de los alegantes de que se produzcan 720 t/año, son 2 t/día que si precisan un mayor enfriamiento al aire libre durante varios días se puede disponer de uno o dos contenedores de 20 m³ para ello y ubicarlos en cualquier parte de la plataforma asfaltada donde se ubican las instalaciones de tratamiento de lixiviados.  
Alegación: La dilución de los gases de combustión mediante la entrada de aire exterior, contemplada en el proyecto básico, es una técnica prohibida por el RD 815/2013, por el que se aprueba el reglamento de emisiones industriales y por la normativa autonómica de control de las emisiones de las actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera.  
Respuesta del promotor: De acuerdo con los fabricantes del equipo, esa dilución cuenta con una válvula de cierre que se encontrará normalmente cerrada durante todas las operaciones de precalentado, incineración y paradas y se abrirá solamente si existe un problema de sobre temperatura en el sistema de depuración de gases. La dilución es una medida de seguridad que no se va a utilizar en condiciones normales de trabajo y permite que, en un posible escenario de mal funcionamiento, se baje la sobre temperatura de los gases para que no dañen al filtro de mangas. Se trata pues de una manera de poder seguir filtrando los gases incluso en condiciones de emergencia de la planta.  
Alegación: El proyecto de explotacion del vertedero no minimiza los impactos probables asociados al no dividir toda la superficie en diferentes celdas y al explotarlo como un vaso unico. El EsIA no analiza las diferentes alternativas de explotacion del vertedero.  
Respuesta del promotor: No se comparte el criterio del alegante. La explotación del vertedero se ha planteado siguiendo los criterios técnicos de la EMTRE y de la UTE explotadora que tienen una larga experiencia en la explotación de vertederos. Para minimizar la emision de gases de efecto invernadero las chimeneas se van recreciendo conforme avanza la explotacion. No hay problema en ir conectando y desconectando con la antorcha estas chimeneas conforme se producen recrecidos en altura.  
Alegación: El proyecto y EsIA no analiza en profundidad los riesgos de ocurrencia de un incendio en el vertedero, bien por causas internas o por las externas debido a su ubicacion en suelo forestal. Tampoco se establecen las medidas preventivas necesarias para afrontar esos riesgos.  
Respuesta del promotor: La instalacion objeto de proyecto linda con suelo forestal, con suelo agricola y con la instalacion 2. Para cumplir con las distancias previstas por el Decreto 58/2013, sera preciso ejecutar una discontinuidad entre la instalacion y el suelo forestal a traves de un cortafuegos de 25 metros de anchura mas un vial de cinco metros de anchura. Se entiende que esta zona de discontinuidad funcionaria en ambos sentidos, tanto para un incendio de caracter forestal que se aproximara al deposito controlado como a la inversa. Con respecto a un incendio que se pudiera producir en el interior del vertedero, la UTE explotadora cuenta con la capacidad tecnica suficiente para tratarlo, tanto por la maquinaria disponible como por los medios humanos. Los acopios para la tierra de cubricion diaria de los residuos son mas que suficientes para sofocar estos incendios.  
Alegación: El proyecto incumple las determinaciones de la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de residuos de la Comunitat Valenciana y del Real decreto 646/2020, de 7 de julio, por el que se regula la eliminacion de residuos mediante deposito en vertedero, respecto a las limitaciones del vertido maximo y las restricciones de la deposicion de residuos domesticos y municipales en vertedero.  
Respuesta del promotor: Es muy dificil estimar la cantidad de toneladas que se van a tratar anualmente en un vertedero, especialmente en el caso de los vertederos de rechazos de plantas de tratamiento de residuos municipales, al depender de muchos factores, entre otros los cambios legislativos que se vienen produciendo en los ultimos anos y que van a influir notablemente en la cantidad y tipologia de los residuos que se van a poder depositar en los vertederos en los proximos anos.  
Respecto de la producción de CSR/CDR, la documentación aportada en contestación a las alegaciones indica que, de conformidad con el artículo 17 del Plan integral de residuos (PIRCVA) se producirá únicamente CSR para autoconsumo energético de las propias instalaciones.  
Con fecha 11 de julio de 2023, el órgano sustantivo remite los informes recabados en el trámite de autorización:  
- Informe de la Sección de Industria del Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas, del 5 de diciembre de 2022 (Ref. JUVARI/2022/124/46), que refiere el marco normativo aplicable al acceso a las actividades industriales y su ejercicio.  
- Informe del IGME, del 22 de diciembre de 2022 (Ref 3777/2017, 3848/2017, 3975/2018 y 5422/2022). Se informa que la actividad a llevar a cabo, según el proyecto presentado, es adecuada y compatible con la preservación de los recursos hídricos subterráneos; se recomienda el traslado de la balsa de lixiviados hacia el sur para aprovechar el mayor espesor de las formaciones subterráneas más favorables.  
- Informe del IGME, del 2 de noviembre de 2022 (Ref. 5422/2022), referido exclusivamente al patrimonio geológico de España; señala que el proyecto no se solapa con los límites cartografiados de ningún lugar de interés geológico del Inventario Español de Lugares de Interés Geológico.  
- Respuesta de EMTRE, del 31 de enero de 2023 (Reg. RS/90/2023), elaborada en contestación a los informes preliminares en materia de industria (fechada el 28.12.2022).  
- Informe del Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas Industria, del 17 de febrero de 2023 (Ref. JUVARI/2022/124/46), señalando que la actuación no se encuentra afectada por el RD 840/2015, de 21 de septiembre, por el que se aprueban medidas de control de los riesgos inherentes a los accidentes graves en que intervengan sustancias peligrosas.  
6- Informe del Servicio de Residuos, del 15 de marzo de 2023, en contestación a la solicitud de suficiencia documental del trámite de AAI (formulada en 2021). Refiere que la documentación es suficiente e idónea pero solicita aclaraciones en relación con el proyecto básico.  
7- Respuesta de EMTRE, del 5 de mayo de 2023 al informe del IGME y al informe en materia de residuos. En relación con el desplazamiento de la balsa de lixiviados, justifica las medidas preventivas de diseño que permiten estimar la ausencia de riesgos asociados y en todo caso, en fase de obras, se analizará la posibilidad de ajustar la localización de la misma. Se responde asimismo a las aclaraciones solicitadas en materia de residuos.  
8- Informe del Servicio de Residuos, de 4 de julio de 2023. Formula propuestas en relación con el proyecto, la explotación del vertedero y el proyecto de restauración.  
La información contenida en el expediente aporta elementos de juicio suficientes para la emisión de la declaración de impacto ambiental.  
  
Consideraciones ambientales  
El estudio de impacto ambiental (en adelante, ESIA) contempla un análisis de alternativas a la ubicación del vertedero, teniendo en cuenta las mismas parcelas que forman parte del proyecto de gestión aprobado. Considera tres alternativas. La alternativa 1 analizada no garantizaría la protección de los recursos hídricos subterráneos, por lo que resulta desfavorable. La alternativa 2 contempla una gestión de los lixiviados que se generarán durante la explotación y vigilancia post clausura del depósito controlado basada en la recirculación y en el tratamiento externo de los mismos. La solución finalmente planteada (alternativa 3) consiste en trasladar el vaso de vertido al oeste del inicialmente planteado apoyándose en un estrato de espesor importante de arcillas muy impermeables, separándose de las calizas del Cretácico que quedarían al noreste del nuevo vaso de vertido propuesto, dentro de las mismas parcelas que forman parte del proyecto de gestión aprobado, adaptándose a la geología existente de forma que quedara claramente garantizada la protección de los recursos hídricos subterráneos. Tras pequeñas modificaciones y ajustes de la nueva planta del depósito controlado, en junio de 2018 se obtiene informe favorable del IGME a la alternativa propuesta. El proyecto contempla utilizar CSR como combustible en las instalaciones de depuración de lixiviados, lo que supondrá la emisión de gases de la combustión; al no recircular lixiviados al depósito controlado, se reduce la emisión de olores evitando además problemas de explotación (estabilidad, extracción de biogás) por la saturación de lixiviados en el fondo del depósito controlado y manteniendo estables los costes de explotación al no depender de la gestión externa de lixiviados.  
La zona propuesta para el nuevo vaso de RSU de Dos Aguas, se localiza en un paraje escarpado constituido por formaciones del Mioceno que podrían yacer, según la cartografía Magna, sobre el Keuper y/o las formaciones carbonatadas del Cretácico. Este Cretácico forma parte de la MASub 080.037 denominada Acuífero de la Sierra del Ave. La zona de estudio se ubica dentro del cañón formado por el Júcar, en una repisa relativamente llana desarrollada a media altura del valle, en las proximidades de los parajes conocidos como Portillo de la Matrona y Retama de la Solana.  
La instalación se localiza aproximadamente a una distancia de 4 km de núcleos de población y a más de 5 km del municipio de Dos Aguas. A la zona se accede desde la A-3, tomando la salida de Buñol en dirección a Macastre hasta alcanzar el punto en el que la carretera se bifurca hacia Cortes de Pallás, hacia el suroeste y hacia Dos Aguas al este. Desde la carretera CV-425, a la altura del PK 9 y en su margen oriental, parte una carretera asfaltada que conduce a la presa del Naranjero. Recorriendo esta carretera unos 5,5 km se llega al camino por el que se accede al nuevo vaso de vertido. Este desvío conducirá directamente a la plataforma de control y al vial perimetral proyectado. Desde la plataforma se dará acceso a la celda de vertido.  
Consultado el visor cartográfico, el emplazamiento del vertedero en su parte sur y sureste tiene clasificación de suelo no urbanizable común (zona rural común forestal) y el resto del emplazamiento su clasificación es suelo no urbanizable protegido (zona rural protegida municipal-forestal, paisajística, medioambiental). Se localiza dentro del paisaje de relevancia regional-grupo 6: Paisajes asociados al corredor del Júcar, código PRR 16. Hoces del Cabriel, Muelas de Cortes y Macizo del Caroig. Al sur y sureste del vertedero se localiza el barranco de Roque. De acuerdo con el proyecto constructivo se han dispuesto dos encauzamientos del barranco situado al sur del vertedero para no interferir en su cauce natural. Para ello se colocarán dos tubos de hormigón armado de 1 metro de diámetro prácticamente en la cabecera de barranco y 3 tubos también de 1 metro de diámetro en la intersección del camino de acceso a las balsas con el barranco.  
El ámbito de estudio se encuentra paisajísticamente condicionado por la presencia de los vertederos ubicados al este, el depósito controlado La Matrona y al sureste, el depósito controlado de la instalación 2. El estudio de integración paisajística concluye que el sellado y restauración del vertedero será fundamentalmente de carácter forestal, que una vez acabadas las obras se procederá a la restauración de la zona para devolverla a su estado original, mediante la adecuación del terreno, la replantación con especies que se hayan extraído y hayan podido conservarse y la retirada de todos los desechos y materiales procedentes de los trabajos. Las actuaciones que se proyecten se adecuarán a la pendiente natural del terreno y en cuanto a las edificaciones y naves se construirán integradas cromáticamente.  
La actuación está en terreno forestal según el PATFOR. Se comprueba que la ubicación de la instalación está compuesta por parcelas afectadas por incendios forestales, en concreto, en los años 1994 y 2012 (este último declarado en Cortes de Pallás). Reiterar que el Acuerdo de 29 de octubre de 2021, del Consell, publicado en el DOGV el 18 de noviembre de 2021, permite la ocupación de los terrenos. En la tramitación del citado Acuerdo, solicitado informe (sobre las parcelas y polígonos susceptibles de reforestación para incluir conforme el acuerdo del Consell que sumen al menos el doble de la superficie forestal y sobre otras medidas compensatorias a adoptar para la comarca de la Hoya de Buñol) a la Dirección General de Medio natural y Evaluación Ambiental, se emitió por esta DG informe el 23 de julio de 2020, indicando:  
1. El titular redactará el correspondiente proyecto de repoblación que tendrá que ser aprobado por la Dirección Territorial de València, todo esto de acuerdo con el artículo 27.3 de la Ley 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana, y artículo 64.2 del Reglamento de la Ley forestal de la Comunitat Valenciana.  
2. En cuanto a las medidas compensatorias adicionales que el pleno del Consell puede establecer para la comarca donde se sitúe la instalación, dentro de sus políticas económicas y presupuestarias encomenderas, las mismas no son competencia de esta Dirección General, teniendo que consultar a la Conselleria de Economía Sostenible, Sectores Productivos, Comercio y Trabajo.  
El depósito controlado queda dentro de la Red Natura 2000, concretamente en la zona de especial conservación (ZEC) Sierra de Martés y el Ave y en la Zona de Especial Protección para las Aves (ZEPA) Sierra de Martés - Muela de Cortes ES0000212. Ambos espacios cuentan con norma de gestión aprobada mediante el Decreto 10/2017, de 27 de enero, del Consell.  
La zona de especial conservación (ZEC) denominada Sierras del Martés y el Ave abarca una superficie de 35.242 ha. Se trata de un área montañosa que alberga una de las mejores representaciones de matorrales litorales mediterráneos en el conjunto valenciano. La abundancia de roquedos la convierten además en un área de especial interés para las aves rapaces, y en especial para el águila perdicera (Aquila fasciata). Finalmente, la zona comprende la Cueva Hermosa, considerada un refugio importante para los murciélagos. En cuanto a los hábitats y especies destacables, las formaciones de matorral son las representadas en la zona, a través de hábitats como los matorrales arborescentes Juniperus (5210), matorrales termomediterráneos (5330), etc. Destacan los prados anuales (6220), vegetación gipsícola (1520), paredes rocosas con vegetación casmofítica (8211) y cuevas (8310). El tramo del riu Xúquer alberga importantes hábitats fluviales: fresnedas termófilas (9180), manantiales petrificantes (7220), galerías ribereñas de Nerio-Tamaricetea (92D0) y de Salix y Populus (3280). Respecto a las especies destaca la presencia de quirópteros: Rhinolophus euryale, Rhinolophus ferrum-equinum, Rhinolophus hipposideros o Miniopterus schreibersii. En los ríos de la zona destaca la madrilla endémica Chondrostoma arrigonis.  
Por lo que respecta a la ZEPA que se superpone parcialmente al espacio anterior, tiene un área extensa de 153.191 hectáreas de superficie. Alberga importantes poblaciones de aves rapaces: culebrera europea (Circaetus gallicus), águila real (Aquila chrysaetos), águila-azor perdicera (Aquila fasciata), aguililla calzada (Hieraaetus pennatus), halcón peregrino (Falco peregrinus) y búho real (Bubo bubo). También destaca la presencia de carraca (Caracias garrulus), collalba negra (Oenanthe leucura) y chova piquirroja (Pyrrhocorax pyrrhocorax).  
El promotor ha elaborado, en cumplimiento de la valoración preliminar de repercusiones emitida por Resolución de fecha 14 de octubre de 2020, un estudio de afecciones a la RN 2000. Se establecen como medidas correctoras más relevantes las siguientes:  
- Actuaciones destinadas a la mejora de condiciones de especies de aves de interés del entorno: Instalación de bebederos, instalación de nidales artificiales para aves (carracas, cernícalos, lechuzas y mochuelos), instalación de nidales artificiales para murciélagos (colocación de 5 cajas nido para quirópteros en las edificaciones de la instalación) y señalización de los vallados exteriores, con medidas anticolisión para evitar afecciones a la avifauna.  
- Se indica que en las proximidades de la instalación existen líneas eléctricas que se encuentran sin adecuar al RD 1432/2008, de 29 de agosto, por el que se establecen medidas para la protección de la avifauna contra la colisión y la electrocución en líneas eléctricas de alta tensión, por tanto, se propone como medida compensatoria la adecuación de las líneas más próximas al vertedero, un total de 39 apoyos. Los apoyos han sido caracterizados en el marco de los trabajos denominados Actuaciones del Servicio de Vida Silvestre para la corrección de la afección de los tendidos eléctricos en la avifauna. La corrección de los diferentes tipos de apoyo de la línea eléctrica se realizará de acuerdo con las prescripciones técnicas establecidas en el RD 1432/2008, utilizando para ello los dispositivos más avanzados que ofrece el mercado.  
- En el citado estudio de afecciones se propone para llevar a cabo el programa de investigación y seguimiento de grandes águilas que se indica en la resolución de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, que se procederá al marcaje por emisores GPS/GSM de los individuos reproductores de águila real y perdicera correspondientes a los territorios más próximos conocidos, asumiendo el coste de mantenimiento durante los primeros 5 años de funcionamiento del dispositivo. Tanto el marcaje como el programa de seguimiento será realizado por expertos con experiencia en la materia: grupo de vertebrados terrestres de la Universitat de València u otros centros y entidades públicas sin ánimo de lucro.  
- Se propone la restauración de terrenos agrícolas con hábitats de interés comunitario presentes en la ZEC afectada. Se deberá buscar una superficie no forestal (agrícola) de tamaño entre 18 y 36 ha y proponerla para su inclusión como terreno forestal cuando se apruebe y se ejecute un proyecto de repoblación que deberá ser aprobado por la Dirección Territorial de Valencia. Desde el punto de vista de los hábitats, el objetivo sería la restauración futura del hábitat 9340 Bosques de Quercus ilex y Q. rotundifolia, empleando para ello algunas especies de este y otras propias de los hábitats 5330 Matorrales termomediterráneos y preestépicos y 5210 Matorral arborescente con Juniperus spp. No obstante, en determinadas zonas de incrementará el número y diversidad con especies propias del hábitat. Por otro lado, para potenciar la presencia de especies de interés en el entorno de la instalación, se propone la potenciación de poblaciones de Gordolobo valenciano (Verbascum fontqueri) con la implantación de núcleos de al menos de 50 ejemplares. También se plantea realizar la misma operación con otra especie, el arraclán bético (Frangula alnus), planta que se encuentra en estado crítico en la Comunitat Valenciana, incluida en el anexo I de especies del catálogo valenciano de especies de flora amenazadas en la categoría de en peligro de extinción. Dadas las especiales condiciones ambientales que requiere, muy exigente en humedad y frescor ambiental y asociada a valles fluviales, esta acción dependerá de la existencia de enclaves ecológicamente favorables para su plantación dentro de las zonas seleccionadas o se procederá a buscar enclaves más apropiados en el entorno inmediato.  
La Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental emite Resolución de declaración de repercusiones sobre la Red Natura 2000 en fecha 10 de febrero de 2021. Considera en general correcta la evaluación efectuada en el estudio de afecciones, por lo que parece adecuado considerar que los efectos de la actuación sobre los hábitats y especies potencialmente afectados y, sobre todo, sobre la integridad de los lugares de la Red Natura 2000, serán poco significativos. Se resuelve que el proyecto analizado no tendrá repercusiones sobre la integridad del espacio de la Red Natura 2000, siempre y cuando en su desarrollo y ejecución se sigan las determinaciones establecidas en el estudio de afecciones analizado, y que se garantice el cumplimiento de las medidas preventivas y correctoras propuestas en el mismo e indicadas en el apartado anterior, con las siguientes puntualizaciones:  
1. La medida denominada Plan de corrección de apoyos eléctricos peligrosos incorporará la instalación, en la línea prevista, de dispositivos de señalización adecuados para evitar la colisión de aves.  
2. La medida denominada Restauración de terrenos agrícolas con hábitats de interés comunitario presentes en al ZEC afectada, deberá referirse al menos a una superficie 66,66 ha, correspondientes al doble de la superficie forestal afectada según la descripción de la actuación, considerándose el resto de sus previsiones como adecuada.  
3. Las modificaciones anteriores deberán incorporarse al presupuesto previsto en el estudio de afecciones, así como a los documentos técnicos que corresponda en el marco de la tramitación sustantiva del proyecto.   
Una vez comprobada la aptitud de los terrenos para albergar la instalación y la no afección a las aguas subterráneas, se ha procedido al diseño del vaso de vertido de conformidad con la reglamentación técnica de aplicación, en especial, los sistemas de impermeabilización, recogida de lixiviados, recogida de biogas, constituyendo todos ellos medidas preventivas. Se ha analizado específicamente la estabilidad de los taludes. El ESIA contiene un apartado de análisis de la vulnerabilidad del proyecto. Expone que no se encuentra recogido en la normativa relativa al control de los riesgos inherentes a los accidentes graves en los que intervengan sustancias peligrosas. El ámbito objeto de estudio no está en zona sísmica, no se encuentra afectado por riesgo de inundación y el riesgo de deslizamiento desaparecerá tras el movimiento de tierras preciso para la ejecución del vaso del depósito controlado y la vulnerabilidad de la planta de tratamiento y depósito controlado de residuos no peligrosos ante riesgos de accidentes graves o de catástrofes viene dada por un incendio de carácter forestal principalmente, por lo que deben adoptarse las medidas de prevención de incendios en entorno forestal.  
Respecto al diseño final de las instalaciones, el promotor ha valorado las propuestas formuladas durante el trámite de autorización, adoptando la mayoría de ellas. El órgano sustantivo, no obstante, puede establecer medidas adicionales de protección en la propia AAI. A este respecto señalar que la adaptación de los parámetros de diseño del vaso de vertido para la mejora de sus condiciones técnicas y el ajuste en fase de replanteo de los elementos de la instalación, en la medida en que incrementen la seguridad de la instalación frente a accidentes y riesgos, se considera que no conllevan afecciones ambientales adversas significativas.  
El ESIA identifica y realiza un análisis de los impactos derivados de la implantación del vertedero en las distintas fases:  
Fase de construcción: movimiento de tierras y maquinaria, construcción de las instalaciones, etc.  
Fase de explotación: gestión de residuos y aguas residuales, generación de emisiones y ruido, etc.  
Fase de sellado, clausura y desmantelamiento: desmantelamiento de equipos, vigilancia y mantenimiento post clausura, etc.  
Durante la fase de construcción, los impactos irán asociados a la emisión de polvo y partículas y emisiones de la maquinaria, así como ruido. La maquinaria está sujeta al Real decreto 212/2002, de 22 de febrero, por el que se regulan las emisiones sonoras en el entorno debidas a determinadas máquinas de uso al aire libre y se realizará el mantenimiento e inspecciones periódicas reglamentarias. Se adoptarán las medidas preventivas habituales para limitar la dispersión de material particulado mediante el resguardo del material y riego de las superficies expuestas. Se preservarán las tierras excavadas, previéndose suficientes y adecuadas para la construcción de los diques y estructuras del vertedero.  
La fase de explotación, de conformidad con la documentación que forma parte del expediente, ha sido expresamente diseñada para minimizar la afección potencial de este tipo de instalaciones. El proyecto contempla la aplicación de las mejores técnicas disponibles (MTD) con motivo de la futura ejecución del nuevo depósito controlado, del tratamiento de lixiviados previsto y de la valorización energética del combustible derivado de residuos (CDR). Solamente llegarán al vertedero los residuos que hayan sido previamente gestionados en la planta de tratamiento y valorización, con un bajo contenido en materia orgánica. Se dispondrán en balas compactadas y retractiladas y se procederá a la cubrición diaria de las tongadas de residuos. De este modo se pretende evitar la generación de olores, volado de material ligero y proliferación de vectores. Se ha previsto un sistema de gestión de los lixiviados mediante su depuración en una instalación específica, evitando que se acumulen en la balsa de lixiviados al conectarse con esta en continuo; de este modo no resulta necesaria la adopción de medidas adicionales para reducir o minimizar los olores por evaporación natural en la balsa de lixiviados; también se descarta su recirculación al vaso de vertido. Se expone en el ESIA que tanto la balsa de lixiviados de la instalación 2, como el antiguo vertedero de la Matrona, ubicadas cerca del vertedero en proyecto, no han generado molestias por malos olores. La EDAR seguirá en funcionamiento durante la fase de post clausura mientras se sigan produciendo lixiviados con carga contaminante. Los concentrados de la EDAR de lixiviados serán retirados por gestor autorizado y los lodos generados en la balsa de lixiviados serán retirados por gestor autorizado o se eliminarán en el vertedero, una vez que su contenido de humedad sea inferior al 75 % y se cumplan los criterios de admisión de la Decisión del Consejo 2003/33/CE.  
La documentación aportada prevé otras medidas preventivas y correctoras como las siguientes: Para reducir la emisión de material en forma de partículas se controlará la velocidad del tráfico de vehículos y se realizarán riegos periódicos de los viales; respecto a las emisiones de tratamiento de CSR se dispondrá de un filtro de mangas que retiene las partículas sólidas producidas en la combustión; se realizará una auditoría acústica antes del inicio de la actividad, de acuerdo con lo establecido el Decreto 266/2004, de 3 de diciembre, del Consell de la Generalitat; se realizarán controles del vertido del exceso de aguas depuradas a DPH, a través de una entidad colaboradora de la Administración Hidráulica (ECAH), con una periodicidad mensual; los residuos peligrosos y los no peligrosos que no puedan gestionarse en la instalación, serán retirados por gestores autorizados.  
Respecto al suministro de agua, se utilizará el agua procedente de la balsa de agua depurada, para mantenimiento de la cobertura vegetal, riego de las instalaciones para evitar procesos erosivos y emisión de partículas a la atmósfera, enfriamiento de las cenizas y escorias de fondo y agua contra incendios.  
Para uso sanitario (duchas, lavabos, limpieza, etc.) el agua procederá de un depósito rellenado periódicamente con agua de procedencia externa, transportado mediante camión cuba.  
Respecto de las aguas residuales sanitarias, se almacenarán en un depósito estanco desde donde serán recogidas periódicamente y se conducirán a la balsa de lixiviados, para su posterior tratamiento en la EDAR. Y en cuanto a las aguas pluviales procedentes de cubiertas de la nave de la EDAR de lixiviados y la escorrentía limpia interceptada por las cunetas perimetrales serán vertidas al DPH.  
Una vez finalizada la vida útil del vertedero, se ha diseñado el sellado y restauración de la superficie afectada y se definen las actuaciones de mantenimiento y control postclausura necesarias para asegurar su integridad y la ausencia de afección ambiental, en particular, sobre las aguas subterráneas, de conformidad con la reglamentación técnica de aplicación, así como las prescripciones establecidas por el organismo de cuenca.  
El programa de vigilancia ambiental (PVA) propone entre otras las siguientes medidas durante las distintas fases:  
Fase de construcción: Se controlará que la maquinaria a utilizar en las obras cumple con las limitaciones establecidas en la normativa vigente sobre emisión de contaminantes, ruidos y vibraciones. Se comprobará que los acopios de materiales de construcción se ubiquen en zonas adecuadas para que no se produzca la ocupación de parcelas o viales sin autorización. Todos los residuos generados durante esta fase serán segregados y gestionados en función de su naturaleza a través de gestores autorizados.  
Fase de explotación: Cumplimiento de las condiciones de funcionamiento que se establezcan en la AAI. Asunción de las medidas preventivas y/o correctoras que se establezcan en la DIA y en el informe Red Natura 2000. Se comprobará la eficacia de las medidas preventivas y/o correctoras adoptadas y, caso de que se compruebe que estas no resultan adecuadas, se aplicarán medidas adicionales, que se comunicarán al órgano ambiental. A la puesta en marcha y al menos cada cinco años, se realizará una auditoría acústica por una ECMCA. Se llevará el control de las aguas subterráneas con la periodicidad establecida en la red de piezómetros, monitorización mensual a través de una ECAH de los lixiviados y del vertido a DPH del exceso de agua depurada, monitorización semestral a través de ECMCA de las de las aguas superficiales, diariamente se llevará a cabo el control del sistema de la cubrición, tras cada temporal de lluvia se llevará a cabo el control de la erosión, etc.  
Fase de sellado, clausura y desmantelamiento: Tratamiento y control del biogás (se continuará realizando el seguimiento del funcionamiento de la antorcha hasta que pueda acreditar que esta medida correctora ya no es necesaria y se produzca el sellado de las chimeneas de desgasificación), tratamiento y control de lixiviados (durante la fase de post clausura los lixiviados se seguirán gestionando en la línea de tratamiento de lixiviados), control de las aguas superficiales (el control de las aguas superficiales se realizará en dos puntos, uno situado aguas arriba del vertedero y otro, aguas abajo), control de las aguas subterráneas, control del sistema de sellado, anualmente se controlará los potenciales asentamientos del terreno y de la masa de residuos depositada mediante señalización topográfica, control de la erosión, etc.  
  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto de vertedero de residuos no peligrosos constituye un supuesto de evaluación de impacto ambiental ordinaria, según se desprende del artículo 7.1.a de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, al quedar incluido en el anexo I, grupo 8.c de la ley.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en la sección 1ª, del capítulo II del título II de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 13 del Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental, la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento resuelvo,  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de autorización ambiental integrada para un vertedero de residuos no peligrosos (Instalación 3 del área de gestión V2 del Plan zonal 3), promovido por Entidad Metropolitana para el Tratamiento de Residuos (EMTRE), ubicado en la partida La Matrona del término municipal de Dos Aguas (Valencia), siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con el estudio de impacto ambiental, el proyecto y el resto de la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación:  
1. Respecto al listado definitivo de residuos admisibles, quedará limitado por el alcance de la autorización sectorial, entre los propuestos por el promotor según la documentación aportada a este órgano. Se podrán incluir otros códigos LER que el órgano competente considere susceptibles de autorización, siempre y cuando su inclusión no conlleve la modificación sustancial del proyecto evaluado y no responda a supuestos en los que se exija la tramitación de un procedimiento de evaluación ambiental de acuerdo con la legislación sectorial vigente. En relación con los criterios de admisión de los residuos en vertedero, deberán adaptarse a las prescripciones vigentes, en particular, en relación con el porcentaje en peso de humedad del residuo.  
2. Complementariamente a las medidas correctoras y compensatorias propuestas por el promotor en el estudio de afecciones a la RN 2000, deberán implementarse las medidas preventivas y correctoras establecidas en la resolución de declaración de repercusiones sobre la Red Natura 2000, emitida por el director general de Medio Natural y Evaluación Ambiental en fecha 10 de febrero de 2021, y que se recogen en la parte expositiva de la presente resolución, referidas al plan de corrección de apoyos eléctricos peligrosos, el marcaje de individuos reproductores de águila real y perdicera y a la restauración de terrenos agrícolas con hábitats de interés comunitario presentes en la ZEC afectada (medida que viene asociada a la reforestación de terrenos indicada en la siguiente condición). La implementación de dichas medidas se iniciará conjuntamente con las labores de excavación de los terrenos, con carácter previo al inicio de la actividad.  
3. De acuerdo con lo expuesto en la parte expositiva de la resolución, el promotor procederá a reforestar, a su costa, en el área que le indique la Administración, el doble de la superficie forestal afectada conforme el acuerdo del Consell. A tal efecto, remitirá para su aprobación a la Dirección Territorial competente en materia forestal un proyecto de repoblación, con carácter previo al inicio de la actividad.  
4. Si durante la ejecución de las obras se encontraran restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el promotor tendrá que poner el hecho en conocimiento de la Conselleria competente en patrimonio cultural de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes para su protección y conservación en conformidad con aquello previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
5. Respecto de la proximidad del vertedero a suelo forestal, durante la realización de los trabajos deberá tenerse en cuenta la aplicación del Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de riesgos forestales por observar en la ejecución de las obras y trabajos que se desarrollen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
6. El titular de la actividad está obligado a llevar el adecuado mantenimiento de las balsas de lixiviados, aguas pluviales grises y aguas depuradas, de forma que quede asegurada su impermeabilidad y estanqueidad a lo largo del tiempo. El suministro de agua se realizará desde un origen amparado por un derecho al uso privativo de las aguas.  
7. Las acciones incluidas en el programa de vigilancia y seguimiento ambiental deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia. La documentación estará a disposición de las autoridades competentes. En particular, deberá documentarse la realización de los controles y balances que aseguren la correcta gestión de los lixiviados, el adecuado uso de las aguas depuradas (solamente en zonas impermeabilizadas) y los resultados de los controles a realizar sobre las aguas (VLE), de conformidad con las prescripciones del órgano de cuenca.  
En los términos previstos en el artículo 43 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, la presente declaración de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera comenzado la ejecución del proyecto en el plazo de cuatro años. A estos efectos, el promotor notificará al órgano ambiental el comienzo de las obras.  
  
Segundo  
Conforme a lo previsto en el artículo 41 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
a. Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, así como en la sede electrónica.  
b. La presente declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.  
  
Tercero  
El órgano sustantivo deberá tener debidamente en cuenta, en el procedimiento de autorización del proyecto, la evaluación de impacto ambiental efectuada, atendiendo a los criterios establecidos en el artículo 42 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, referidos tanto al contenido de la autorización como a la publicidad de la decisión.  
  
València, 17 de julio de 2023.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga».



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML