Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5990, del 07-04-2009 (2009/3820)

RESOLUCIÓ de 3 de març de 2009, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions i resolució d'impacte ambiental corresponents als municipis de Manises, L'Alcora, Requena i Onda.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5990

Data del DOGV
:   07-04-2009

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2009/3820

CVE


Data del document
:   03-03-2009

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Alcora, l'](javascript:void(0))
    * [Onda](javascript:void(0))
    * [Manises](javascript:void(0))
    * [Requena](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 3 de març de 2009, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions i resolució d'impacte ambiental corresponents als municipis de Manises, L'Alcora, Requena i Onda. [2009/3820]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 167/05-AIA Manises, 128/06-AIA L'Alcora, 022/07-AIA Requena i 133/06-AIA Onda.  
València, 3 març de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 167/05 AIA  
Títol: Homologació i pla parcial del sector Gran Manises al terme municipal de Manises (València)  
Promotor: Ajuntament de Manises  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de València   
Localització: Terme municipal de Manises. Els límits del sector són els següents:   
- Límit nord: sòl no urbanitzable de protecció de llits (séquia principal de Favara i riu Túria)  
- Límit sud: carretera CV-370  
- Límit est: nucli urbà  
- Límit oest: franja de sòl no urbanitzable (zona d'afecció A-7) i bypass  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
L'objecte d'aquest projecte és la definició de les condicions formals i materials necessàries per a desenvolupar una àrea de sòl que en l'actualitat es troba classificada com a no urbanitzable, reclassificar-la a urbanitzable i dotar-la de la necessària ordenació detallada. Amb això es crea una bossa de sòl urbanitzable residencial a fi de satisfer les necessitats futures de la ciutat de Manises, i constituir l'eixample nord-oest d'aquesta.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Localització  
El municipi de Manises es troba situat a l'est de la Comunitat Valenciana, a la comarca de l'Horta Oest i pertany administrativament a la província de València, a uns 8 km de la capital d'aquesta. S'estén al marge dret del riu Túria, que discorre en direcció NO-SE, marcant el límit municipal amb Paterna. Manises limita a l'oest amb Riba-roja del Túria i al sud amb el municipi de Quart de Poblet.   
L'àrea objecte d'estudi se situa al nord del terme municipal, la qual limita a l'est amb el nucli urbà. Els terrenys afectats es troben emmarcats per la línia de ferrocarril València - Riba-roja del Túria, paral·lela a la carretera CV-370 (al sud); la séquia principal de Favara i el riu Túria (al nord); el nucli urbà (a l'est), i el bypass (a l'oest).  
Planejament vigent i pressupost  
El planejament vigent de Manises està constituït pel Pla general d'ordenació urbana, aprovat definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València el 22 de desembre de 1988; publicant-se el 24 de gener de 1989 en el Butlletí Oficial de la Província les corresponents normes urbanístiques.  
En el pla general vigent, l'àmbit afectat per aquesta actuació es classifica com a sòl no urbanitzable comú i de protecció agrícola, amb una zona reservada per a patrimoni municipal del sòl.  
Segons consta en la documentació remesa, l'actual Pla general d'ordenació urbana es troba en fase de revisió, després d'un termini de vigència de més de quinze anys. A hores d'ara s'ha elaborat l'avanç del Pla general presentat per a obtenir i formalitzar el necessari i preceptiu concert previ amb la Conselleria.  
L'avanç del PGOU preveu el sòl objecte d'aquest Pla parcial com a urbanitzable, la qual cosa denota, segons el promotor, la necessitat de sòl que satisfaça les necessitats futures de la ciutat de Manises.  
Ordenació prevista i usos  
L'àmbit de l'actuació s'engloba en un únic sector amb una superfície de 1.396.880 m², estableix com a ús característic del nou sector el residencial plurifamiliar d'habitatge col·lectiu, admet com a compatible el terciari en les distintes opcions (comercial, hoteler, oficines, etc.), i queda prohibit l'ús industrial en totes les modalitats d'aquest. Així mateix, atés que la densitat màxima proposada és de 70 habitatges per hectàrea, es preveu aproximadament un nombre d'habitatges de 9.401 unitats.  
S'establirà com a tipologia predominant la de bloc exempt amb una alçària màxima de 12 plantes, que no obstant això podrà ser modificada a l'alça per a illes completes mitjançant la tramitació del corresponent estudi de detall, sense que en cap moment puga superar-se un percentatge d'ocupació del 40% sobre parcel·la, ni incrementar-se l'edificabilitat neta prevista per illa. En la documentació aportada es fa referència també que en l'ordenació detallada haurà de justificar-se el compliment de l'afecció que suposa el fet que l'alçària màxima no podrà sobrepassar els límits derivats de les servituds radioelèctriques de l'aeroport de Manises.   
L'ordenació detallada del sector configurarà una trama predominantment octagonal amb suport en bulevards als quals donen façana les parcel·les edificables. El parc urbà es localitzarà predominantment en la zona centre del sector, sense perjudici de la necessària integració de la massa arbòria localitzada en l'extrem est del sector, limítrof amb els equipaments esportius del parc urbà.  
Tramitació administrativa  
En data 26 de setembre de 2005 el Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de València remet estudi d'impacte ambiental juntament amb la documentació tècnica, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Segons l'acord plenari de la sessió extraordinària celebrada en data 6 de maig de 2005, s'acorda aprovar provisionalment el projecte d'homologació i Pla parcial del sector Gran Manises.  
1. Informació pública  
L'esmentat estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, amb edictes publicats en el diari Levante de data 4 de gener de 2005; en Las provincias, de data 4 de gener de 2005; en el BOP de 14 i 27 de gener de 2005, respectivament, i en el DOGV número 4917, de 4 de gener de 2005.   
Durant el període d'informació pública de l'alternativa presentada es té constància de la presentació de 49 al·legacions.  
2. Resum de les al·legacions  
La majoria de les al·legacions presentades es consideren de caràcter urbanístic; i són els aspectes de caràcter ambiental més recurrents en les al·legacions els que es resumeixen a continuació.  
- Existència de béns protegits i per tant incompliment de les lleis relatives al patrimoni cultural valencià.  
- Part dels terrenys objecte de l'actuació poden estar inclosos en el PATRICOVA.  
- Incompliment de l'article 13.6 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.   
- El tractament inadequat del camí ramader assagador de Ximetes.  
- Inexistència d'estudi hidrològic de detall.  
- Incompliment de la Llei d'ordenació del territori i protecció del paisatge, pel que fa a la qualitat de vida i desenvolupament sostenible.  
- Afecció a la zona de domini públic hidràulic.  
- Incompliment de l'estudi d'impacte ambiental basant-se en l'Ordre del 3 de gener de 2005 respecte als continguts mínims que s'han de desenvolupar en els estudis d'impacte ambiental.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
En data 7 de febrer de 2006 l'Àrea d'Avaluació Ambiental, després d'observar una sèrie de deficiències en la documentació remesa, efectua requeriment de documentació al Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de València, i se sol·liciten els informes i documentació que a continuació es detallen:   
1. Còpia dels informes emesos pels distints organismes consultats fins a la data respecte a l'actuació.  
2. Previsió justificada del volum d'aigua potable necessari, adjuntant informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer o d'entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament d'aigua potable del municipi, sobre la disponibilitat d'aigua en quantitat i qualitat suficients per a la previsió de consums que es desprén del desenvolupament del sector plantejat, tal com recull l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
3. Informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer on autoritza l'ús de l'aigua residual depurada i pluvial per al reg de les zones verdes del sector; i presentació igualment de l'autorització per a l'abocament de les aigües pluvials al llit del riu Túria.  
4. Atés que es planteja construir part del sector en els 100 metres corresponents a la zona de policia del llit natural del riu Túria, s'haurà de presentar autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, tal com es regula en el Reial decret 849/1986, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el reglament del domini públic hidràulic i en el Reial decret legislatiu 1/2001, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües.  
5. Tal com es reflecteix en l'estudi d'impacte ambiental la urbanització del sector pretés, en cas de pluges torrencials, produirà un augment del negament de la zona contigua al límit nord del sector i al llit del riu Túria; i s'han de presentar les mesures proposades per a evacuar l'esmentat cabal sense produir un augment del risc d'inundació de la zona contigua.  
6. S'ha de realitzar una previsió justificada i assegurar la correcta gestió de residus generats pel desenvolupament del sector, i presentar el certificat de l'organisme gestor en què assumisca la gestió de l'augment de residus sòlids urbans generats.  
7. Anàlisi de la possible contaminació acústica produïda sobre el sector residencial proposat, pel pas del metro plantejat, la línia fèrria València Riba-roja del Túria, el bypass, com també la produïda per l'aeroport situat a escassa distància de l'actuació. També s'han de definir les mesures preventives i correctores previstes per a complir els paràmetres establits en la legislació vigent.  
8. Estudi de paisatge en compliment de l'article 11 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
9. Informe favorable del Servei Territorial de Medi Ambient de València de la Conselleria de Territori i Habitatge, favorable respecte a la modificació del traçat del camí ramader assagador de Ximetes.  
10. Format digital de la delimitació georeferenciada del sector.  
11. Realització d'una superposició de l'ordenació plantejada del sector amb la situació actual del terreny afectat, avaluant les zones forestals afectades, integració d'aquestes en l'ordenació proposada i mesures proposades per a la seua conservació.  
12. Informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural valencià, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998.  
En resposta a aquest requeriment, la Direcció Territorial de València remet en dates 25 d'abril i 15 de maig de 2006, respectivament, un estudi d'impacte ambiental refós remés per l'Ajuntament de Manises, en el qual amplia la documentació originària i contesta diversos aspectes dels sol·licitats en el requeriment anteriorment mencionat.  
El 8 de juny i el 24 d'octubre de 2006 es reitera requeriment de documentació al Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de València, notificant aquest a l'Ajuntament de Manises; on se sol·licita l'ampliació d'aquells aspectes que no han sigut esmenats amb la documentació i informes remesos fins a la data.   
El 22 de setembre de 2006, la Direcció Territorial de València remet l'informe de l'Entitat Metropolitana de Serveis Hidràulics (EMSHI).   
El 12 de febrer de 2007 es remet, entre altra documentació complementària, la següent:  
- Adaptació de la proposta d'ordenació del sector a les consideracions deduïdes dels informes sectorials previs.  
- Estudi d'impacte sobre el patrimoni cultural.  
- Còpia de l'autorització arqueològica per part de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.   
- Còpia dels apartats del text refós de l'estudi d'impacte ambiental, relatius a l'harmonització del Pla parcial de millora del sector amb el Pla general d'ordenació forestal.  
- Còpia de la remissió per part del Departament d'Urbanisme, Secció de Planejament i Gestió, de l'Ajuntament de Manises, a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de la següent documentació realitzada amb data octubre de 2006:  
- Estudi geomorfològic, hidrològic i hidràulic. Afecció al règim de corrents.  
- Estudi d'afecció de l'actuació al domini públic hidràulic i a les zones de servitud i de policia d'aquesta.   
Informes sectorials  
1. Informe de data 26 de juliol de 2005 de l'entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR) en el qual comunica que l'EDAR de Quart-Benàger està dissenyada per a tractar una cabal de 60.000 m³/dia i que actualment tracta 43.150 m³/dia. Després de revisar la documentació rebuda de l'Ajuntament de Manises, el cabal generat s'estima en 6.456,7 m³/dia, per tant, l'EPSAR informa de la viabilitat de gestió del cabal generat sempre que es complisquen els condicionants següents:  
- En el seu moment, el promotor del desenvolupament urbanístic haurà de realitzar la corresponent sol·licitud de la connexió efectiva. Les obres necessàries per a la connexió de les aigües residuals a les infraestructures públiques s'efectuaran pel peticionari al compte i risc d'aquest.  
- En tot cas, l'abocament generat pel desenvolupament urbanístic de referència haurà de complir els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de sanejament a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. A aquest efecte, els urbanitzadors hauran de preveure que abans del punt de connexió han de disposar una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments de la xarxa municipal de clavegueram editat per aquesta entitat de sanejament, dotada a més de guies per a la instal·lació d'una arqueta de bagants que permeta la desconnexió de l'abocament.   
- Amb anterioritat a l'execució de la connexió, s'haurà d'ingressar a l'entitat de sanejament la quantitat resultant de 5.110.398,90 €, a l'efecte de la qual haurà d'establir-se l'oportú conveni, si és el cas, entre l'entitat de sanejament i l'Ajuntament de Manises.  
2. Informe del director de planificació d'infraestructures, de data 24 de març de 2006, en el qual s'indica que: "a fi de complir el que estableix la declaració d'impacte ambiental corresponent al projecte d'ampliació de l'aeroport de València, es remeten les isòfones definides per Leq diürn 65 dB(A) entre les 7.00 i les 23.00 hores i Leq nocturn 55 dB(A) entre les 23.00 i les 7.00 hores".  
3. Informe desfavorable, de data 13 de juliol de 2005, de la Conselleria d'Infraestructures i Transports, en el qual s'indiquen, entre altres, les consideracions següents:   
- Analitzada la documentació aportada, des del punt de vista del planejament del sistema viari, es pot constatar que les connexions previstes per al sector amb el sistema viari extern són molt dèbils, per la qual cosa s'haurà d'estudiar i presentar una solució amb connexions operatives i suficients pel que fa a funcionalitat i capacitat, solució basada en un estudi de trànsit.  
- Pel que fa a altres aspectes relacionats amb la carretera, haurà de demanar-se informe del Ministeri de Foment per la proximitat de l'actuació a l'autovia A-7 com a organisme titular de la via i a la Diputació de València, anàlogament per l'afecció a la carretera CV-370.   
4. Informe de data 29 de juliol de 2005 de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en el qual sol·licita diversa documentació per a poder pronunciar-se. Basant-se en aquest informe l'Ajuntament de Manises, en data 8 de novembre de 2005, remet a l'esmentada Confederació Hidrogràfica documentació complementària; reiterant la Confederació novament, el 3 de març de 2006, documentació addicional per a l'emissió del corresponent informe.   
5. Informe de data 4 d'agost de 2005 d'AENA que sol·licita l'esmena de diferents aspectes de la documentació del projecte, i especifica, entre altres, les afeccions següents:  
- Com que el sector està inclòs en les zones de servituds aeronàutiques legals, la construcció en aquest de qualsevol edifici o estructura requerirà resolució favorable del Ministeri de Foment, d'acord amb els articles 29 i 30 del Decret 584/1972, sobre servituds aeronàutiques. Aquesta circumstància haurà de recollir-se en els documents del planejament de desenvolupament; concretament en les normes urbanístiques i en les fitxes de les zones d'ordenació urbanística corresponents a habitatges en bloc (EDA) i a terciari (TBA) del pla parcial, com també en els corresponents estudis de detall.  
- Respecte a les afeccions acústiques, d'acord amb criteris establits en els diversos informes ja emesos pel Ministeri de Foment a documents de planejament, que afecten els aeroports d'interés general, en els sòls afectats per les petjades de soroll s'ha d'excloure la possibilitat d'implantar nous usos residencials, educatius i sanitaris dins de les envoltants sonores de les corbes Leqdiürn 60 db (A) - Leqnocturn 50 db (A), atés que d'acord amb la modificació introduïda a la Llei 48/1969, de navegació aèria, per la Llei 55/1999, de mesures fiscals, administratives i d'ordre social, les esmentades afeccions es consideren servituds pel que fa a la navegació aèria.  
- D'acord amb el Reial decret 2591/1998, de 4 de desembre, sobre l'ordenació dels aeroports d'interés general i la seua zona de servei, tant la modificació puntual del Pla general de Manises com el planejament de desenvolupament (estudis de detall), hauran de disposar d'informe, de caràcter preceptiu i vinculant, en la Direcció General d'Aviació Civil del Ministeri de Foment.   
6. Informe de data 2 de setembre de 2005 de la Demarcació de Carreteres, Ministeri de Foment, en el qual posposa pronunciar-se fins que s'esmenen diversos aspectes de la documentació presentada, atés que en aquest s'informa de les qüestions següents:  
- L'actuació urbanística se situa dins de la zona de reserva viària de 500 metres vigent a un costat i a l'altre de l'autovia A7-E15.  
- Atesa l'entitat de l'actuació urbanística que estima una ocupació de 27.000 habitants d'aquesta, s'haurà de remetre a aquest Servei de Conservació i Explotació un estudi de trànsit, que incloga la incidència de l'actuació urbanística sobre la xarxa viària actual, intensitats de trànsit, capacitat i les connexions a l'esmentada xarxa viària.  
- Ha d'incloure's en la normativa per a les noves construccions pròximes a carreteres de l'estat existents o previstes, la necessitat que amb caràcter previ a l'atorgament de llicències d'edificació es duguen a terme els estudis corresponents de determinació dels nivells sonors esperables, com també l'obligatorietat d'establir limitacions a l'edificabilitat o de disposar els mitjans de protecció acústica imprescindibles, en cas de superar-se els llindars recomanats, d'acord amb el qual estableix la normativa vigent (Llei 37/2003, de 17 de novembre, de soroll), i si és el cas, la normativa autonòmica).  
7. Certificat de data 2 de novembre de 2005 de l'Entitat Metropolitana de Serveis Hidràulics (EMSHI), en el qual s'emet un informe positiu de suficiència de recursos hídrics per a l'actuació, amb una estimació d'un cabal necessari de 3.900.000 l/dia i que amb els cabals necessaris per a aigua de reg i serveis s'espera d'1,42 hm³/any. L'esmentat informe es considera positiu condicionat a la resolució de les qüestions següents:  
- Realització d'estudi detallat del tractament que s'ha de donar a les adduccions en alta que discorren per la zona.  
- Lliurament de resums de consums de població de Manises en els últims 10 anys, discriminada per tipus de consum i percentatge de rendiment de la xarxa de distribució.  
- Previsió, i en el seu moment, projecció i execució, de la construcció en la zona en qüestió de doble xarxa de proveïment d'aigua, que haurà de ser alimentada amb aigua diferent de la potable.   
- Realització de les oportunes accions, en l'horitzó d'actuació del pla, perquè el consum total d'aigua potable del municipi siga com a màxim de 150 l/h./dia.  
- El projecte constructiu que desenvolupe l'actuació haurà de ser sotmés a l'aprovació d'aquesta Administració, en els aspectes hidrològics, hidràulics o que tinguen alguna relació amb les instal·lacions EMSHI.  
Amb data 12 de juny de 2006, l'Entitat Metropolitana de Serveis Hidràulics (EMSHI) va elaborar un altre informe complementari a l'anteriorment mencionat, en el qual es determinava el següent:   
«En virtut de les competències atorgades per la Llei 2/2001, d'11 de maig, en la disposició addicional primera de la qual s'estableix que a correspon l'EMSHI la competència del servei d'aigua en alta, la producció i subministrament fins al punt de la seua distribució municipal, en data 31 de maig de 2006 ha sigut emés un informe positiu sobre capacitat i qualitat de proveïment d'aigua potable en alta per l'enginyer cap de servei de l'entitat».  
Juntament amb aquest, s'adjunta còpia del referit informe de 31 de maig de 2006.  
8. En data 7 d'abril de 2006 l'Àrea de Patrimoni Cultural de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport autoritza la prospecció arqueològica en l'àmbit d'actuació; i s'estableixen les obligacions següents per a directors i directores de l'actuació:   
- Comunicar a la Direcció General de Patrimoni Cultural la data d'inici i finalització dels treballs.  
- Elaborar un informe preliminar dels resultats obtinguts acompanyat del material gràfic pertinent.  
- Elaborar una memòria preliminar en el termini de 8 mesos des de la concessió d'aquesta autorització.  
- Aportar còpia de l'acta del dipòsit dels materials en el centre designat.  
- Elaborar la corresponent memòria científica i presentar document en format informàtic en el termini de 2 anys des de la finalització dels treballs a aquesta Direcció General.  
- La resolució haurà d'estar en possessió del director de la intervenció durant el temps que s'execute aquesta.  
9. Informe de l'Entitat Metropolitana per al Tractament de Residus (EMTRE), de data 18 d'abril de 2006, en el qual se certifica la capacitat d'assumir la gestió dels residus sòlids urbans i inerts que puguen produir-se al municipi de Manises, una vegada aprovat el PGOU.  
10. Informe relatiu a l'afecció del camí ramader assagador de Ximetes, de data 13 de febrer de 2007, subscrit per tècnic i cap de la Secció Forestal de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, en el qual s'indiquen, entre altres, les qüestions que a continuació s'indiquen:   
La nova proposta de modificació del traçat de l'assagador de Ximetes sembla que compleix tots els requisits exigits per l'article 12 de la Llei 3/95, que tracta de les modificacions del traçat dels camins ramaders com a conseqüència d'una nova ordenació territorial. Així mateix, la proposta d'integració del camí ramader en un bulevard enjardinat és adequada al caràcter de corredor ecològic d'aquest i apropiat al trànsit ramader i als altres usos compatibles o complementaris previstos per la llei. A més, es respecta el caràcter de domini públic del camí ramader, ja que la superfície d'aquest no computa a l'efecte de compliment d'estàndards urbanístics.   
D'altra banda, en aquesta nova documentació s'observa que es troba projectada la realització d'una infraestructura viària, dins del sector en estudi, que creua el nou traçat proposat per al camí ramader. En el punt en què s'encreuen ambdós camins es projecta construir una rotonda d'enllaç, elevada sobre el nivell del sòl. En aquest cas és aplicable l'article 13 de la Llei 3/95, sobre les modificacions sobre camins ramaders per a la realització d'obres públiques, en concret l'apartat segon, que tracta dels encreuaments dels camins ramaders amb línies fèrries o carreteres. La documentació observada no permet conéixer, pel grau de detall d'aquesta, si es troba projectada l'habilitació d'algun pas, al mateix o distint nivell, que garantisca el trànsit en condicions de rapidesa i comoditat per al bestiar i els altres usos compatibles o complementaris, tal com exigeix la Llei 3/95.   
Per tot l'exposat anteriorment, s'emet un informe favorable condicionat a la presentació de nova documentació que garantisca l'habilitació d'algun pas, al mateix o distint nivell, en el punt en què s'encreuen el nou traçat proposat per a l'assagador de Ximetes i la nova infraestructura viària projectada, en la rotonda d'enllaç, que garantisca el trànsit en condicions de rapidesa i comoditat per al bestiar i els altres usos compatibles o complementaris, tal com exigeix la Llei 3/95.   
11. Informe relatiu a l'estudi de paisatge del projecte, elaborat pel Servei de Suport Tècnic del Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de València, de data 14 de desembre de 2006; en el qual s'informa, entre altres, de les qüestions següents:  
- El paisatge actuarà com a criteri condicionant de tots aquells instruments de planejament de desenvolupament que impliquen nous creixements urbans o la implantació d'infraestructures, sempre que l'exposició pública d'aquest s'haja produït després de l'entrada en vigor de la Llei d'ordenació del territori i protecció del paisatge, 3 de juliol de 2004, i haja conclòs amb anterioritat a l'entrada en vigor de la Llei urbanística valenciana, 1 de febrer de 2006.   
- En data 14 d'octubre de 2005 es va emetre un informe respecte de l'estudi de paisatge del Pla parcial del sector Nou Manises, rebut el 29 de setembre de 2005, en el sentit que no era possible emetre un informe respecte de la integració paisatgística de la intervenció, basant-se en la documentació presentada, remetent nova documentació d'estudi de paisatge del Pla parcial del sector ara denominat Gran Manises en data 25 d'abril de 2006. No obstant això, es pot afirmar que no procedeix l'emissió de nou informe per aquest Servei atés el nou marc legislatiu existent, ja que no és exigible estudi de paisatge ni estudi d'integració paisatgística.   
- Atés que el tràmit d'informació pública del document d'homologació modificatiu i Pla parcial del sector Gran Manises va concloure amb anterioritat a l'entrada en vigor de la Llei urbanística valenciana, 1 de febrer de 2006, no li és, per tant, exigible l'estudi d'integració paisatgística, sense perjudici que el paisatge actue com a criteri condicionant de la planificació territorial i urbanística.   
12. Informe relatiu a l'estudi acústic presentat, realitzat per tècnic del Control Integrat de la Contaminació, de la Direcció Territorial de València, de data 12 de febrer de 2007, en el qual s'indica, entre altres qüestions, el contingut mínim d'un estudi acústic inclòs en un pla parcial, d'acord amb el Decret 104/2006, de 14 de juliol, del Consell, de planificació i gestió en matèria de contaminació acústica; atés que, entre altres aspectes que s'han d'esmenar en l'estudi presentat, se subratlla el fet de no haver-se elaborat els corresponents mapes sonors en funció dels nivells obtinguts, com tampoc s'ha presentat la petjada acústica de l'afecció generada per l'aeroport, ni la petjada acústica futura. Per la qual cosa hauria d'elaborar-se un nou estudi acústic en què s'esmenaren totes les deficiències apuntades en l'esmentat informe; com també la posterior avaluació d'aquest per organisme competent en la matèria.  
13. Informe, de data 19 de febrer de 2007, del Servei d'Ordenació Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge, en el qual s'indica el següent:  
La parcel·la esportiva que s'adscriu al sector Gran Manises es troba en sòl no urbanitzable, i està afectada amb risc de nivell 5 (freqüència entre 100 i 500 anys; calat > 0,8 m) segons el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
Com que es tracta únicament de l'adscripció de la parcel·la al sector i mentre no es propose la reclassificació d'aquesta com a sòl urbanitzable en el projecte d'instal·lacions esportives, no serà necessari la realització del preceptiu estudi d'inundabilitat.   
Afeccions legals  
1. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, no s'ha constatat l'existència en l'àmbit d'actuació de llocs d'importància comunitària denominats LIC, proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000 ni ZEPA designades per a formar part de la xarxa Natura 2000. Tampoc apareixen espais naturals protegits de la Generalitat Valenciana (parc natural, paratge natural, paratge natural municipal, reserva natural, monument natural, lloc d'interés i paisatge protegit), zones humides catalogades, microreserves vegetals, forests d'utilitat pública o gestionades per l'administració.  
2. Tal com s'ha reflectit en l'apartat relatiu a informes sectorials, el promotor obté autorització de l'Àrea de Patrimoni Cultural de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport per a la realització de prospecció arqueològica en l'àrea d'estudi.   
Una de les al·legacions presentades durant el període d'informació al públic sol·licita el reconeixement com a bé d'interés cultural de l'alqueria denominada Masia Sant Joan atesa la rellevància etnològica d'aquesta, situada en una de les parcel·les objecte de reclassificació. Sobre l'esmentat punt haurà de pronunciar-se l'organisme competent en la matèria a l'hora de realitzar l'informe definitiu de l'actuació.  
Encara que, basant-se en el Catàleg de béns d'interés arqueològic, etnogràfic i paleontològic de la Conselleria d'Educació i Cultura, no s'han detectat jaciments situats en la zona d'estudi. En l'estudi d'impacte ambiental es fa referència al fet que s'integraran en l'ordenació les principals edificacions i instal·lacions incloses en l'àmbit del sector, concretament s'estableix la consideració següent: «L'ordenació detallada procurarà, en la mesura que siga possible, la integració de les edificacions existents que tinguen un determinat valor patrimonial cultural en sòl destinat a dotacions públiques, a fi d'evitar-ne la demolició».  
3. Per l'àrea d'estudi discorre el camí ramader assagador de Ximetes, amb una amplària legal de 20,89 m i 7,7 km de longitud aproximadament. L'esmentat camí ramader travessa el sector amb direcció NO-SE pel centre d'aquesta; per a valorar més adequadament la possible afecció que comporta el projecte sobre aquest, s'ha obtingut informe de l'òrgan competent en la matèria de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, el contingut de la qual s'especifica en l'apartat corresponent d'aquesta declaració.   
4. L'àrea d'actuació limita amb part de l'àmbit del futur Parc Natural del Túria; per la qual cosa haurà de demanar-se informe de l'organisme competent en la matèria, en el qual, entre altres qüestions, s'avalue la compatibilitat de l'actuació amb la proximitat d'un ecosistema protegit com el que es troba en tramitació; cal recordar que en el DOGV número 5367, de data 16 d'octubre de 2006, es va publicar un anunci de l'exposició al públic del projecte de Decret de declaració del Parc Natural del Túria i d'aprovació del Pla d'ordenació dels recursos naturals del Túria, elaborats per la Conselleria de Territori i Habitatge.   
Consideracions ambientals  
- Actualment, la vegetació existent en l'àrea d'estudi està constituïda fonamentalment per terrenys agrícoles, formats per cultius de cítrics, hortalisses i camps de garroferes, fonamentalment. També hi ha parcel·les dedicades a la producció d'espècies de jardineria com ara la Cyca revoluta i altres palmàcies.  
Pel que fa a la vegetació forestal, hi ha unes quantes zones, concentrades en els extrems nord-occidental i sud-oriental del sector, principalment, segons es desprén de l'estudi d'impacte ambiental presentat, formades per pinedes de Pinus halepensis, acompanyats per altres espècies arbòries i un estrat arbustiu compost per matolls serials, de major o menor desenvolupament.   
A les riberes del Riu Túria, com també a la séquia de Faitanar (Quart de Poblet), ambdues fora de l'àmbit d'actuació, encara que pràcticament limítrofes, es desenvolupa una vegetació ripària i de rambles, a causa de l'elevat nivell freàtic d'aquestes zones.   
Pel que fa a la descripció de la vegetació, de forma molt general, ha de completar-se fent menció de la vegetació arvense present en els límits de camins i en els camps de cultiu abandonats, principalment.   
- La ubicació del sector proposat implica que reba especial importància la possible contaminació acústica de la zona, ja que els terrenys objecte d'ordenació limiten amb la via fèrria València - Riba-roja del Túria, amb la carretera CV-370, amb el bypass (A7/E15), i es troben notablement pròxims a l'aeroport de València.  
- Pel que fa als riscos naturals i físics, la zona objecte de l'actuació no presenta problemes d'erosió actual ni potencial, no hi ha riscos de lliscament ni despreniment, el risc de contaminació d'aqüífers és mitjà-alt i la capacitat d'ús de l'ús és alta, la qual cosa comporta la pèrdua d'un sòl amb capacitat agrícola elevada.   
- Pel que fa a les zones industrials, la més pròxima al límit sud del sector es localitza al nord-oest del nucli urbà de Manises. Aquest polígon industrial, denominat la Cova, s'estén al llarg i a un costat i a l'altre de la carretera que comunica el bypass amb el nucli de població, amb una superfície total de 78 hectàrees. Així mateix, hi ha naus industrials a l'interior del sector avaluat que es poden considerar construccions aïllades lligades a l'activitat agrícola.   
- Al febrer de 2007 es redacta, tal com s'ha especificat en l'apartat d'aquesta declaració relatiu a la petició d'informació o documentació complementària, un annex d'adaptació de la proposta d'ordenació del sector a les consideracions deduïdes dels informes sectorials demanats fins a la data; per la qual cosa s'exposa de manera resumida alguns dels aspectes considerats en aquest:  
- Pel que fa a les condicions d'accessibilitat del sector respecte a la xarxa viària estructural de l'entorn de l'actuació, es considera la construcció d'un doble enllaç en el costat oest i est del sector respecte a la carretera Riba-roja-Manises. Des d'aquests enllaços es planteja, al seu pas pel sector, la construcció d'una complexa xarxa viària, constituïda per un cos central que discorre en tota la seua longitud, i queda integrat en aquest mitjançant un sistema d'accessos a distint nivell i un viari de servei paral·lel al traçat d'aquest.  
- S'establirà una alçària màxima de l'edificació en cada illa del sector, amb l'objecte d'adequar-se a les exigències de les servituds aeronàutiques de l'aeroport de Manises. Així mateix, es considera la necessitat d'incorporar en les normes urbanístiques del Pla determinades condicions d'edificació per a evitar la interferència dels edificis amb les mencionades servituds. També s'estableix la necessitat d'incorporar com a condicions d'execució del Pla el finançament a càrrec d'aquest, de l'elevació de determinats radars de l'aeroport.   
- Respecte al camí ramader assagador de Ximetes, en un principi, en la proposta original d'ordenació del sector, es proposava la desafectació i la modificació del traçat d'aquest; no obstant això, finalment s'ha desestimat l'opció de la desafectació, i s'ha acceptat la modificació del traçat, en una nova zona específica per a aquest ús, i s'ha establit que la superfície del camí ramader no compute a l'efecte d'edificabilitat, aprofitament i dotació.   
- En relació als equipaments, es manté, respecte a la proposta originària, el conjunt de dotacions previstes, encara que modificant la ubicació d'aquelles zones l'entorn de les quals s'ha variat, principalment, per la nova xarxa viària primària del sector.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, després de la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta i de l'annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març del Consell de la Generalitat.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3.C, del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant, i basant-se en les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'homologació i Pla parcial del sector Gran Manises al terme municipal de Manises (València), sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada fins al moment, amb els informes sectorials emesos respecte d'això, i amb els condicionants establits en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon   
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants que es desenvolupen a continuació:   
1. Segons l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, haurà d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, i complir les determinacions que, si és el cas, continga l'esmentat informe preceptiu i vinculant. En cas que l'esmentat informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's aquesta declaració.   
2. D'acord amb l'informe elaborat per tècnic del Control Integrat de la Contaminació, de la Direcció Territorial de València, de data 12 de febrer de 2007, sobre l'estudi acústic presentat, en el qual se subratlla, basant-se en el Decret 104/2006, de 14 de juliol, del Consell, de planificació i gestió en matèria de contaminació acústica, el contingut mínim que ha de tenir d'un estudi acústic inclòs en un pla parcial, haurà de presentar-se un nou estudi acústic en què s'incloguen totes aquelles consideracions a què s'al·ludeix en l'informe elaborat per tècnic competent; i obtenir-se basant-se en les esmenes introduïdes el corresponent informe favorable a aquest, prèviament a l'aprovació definitiva d'aquest projecte.   
3. Prèviament a l'aprovació definitiva del projecte haurà de presentar-se davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme de València informe definitiu de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer respecte als aspectes que a continuació s'indiquen, adequant-se al que dicte la Confederació, en el sentit que resulte dels procediments de concessió i autorització pertinents:  
- Afecció de l'actuació al domini públic hidràulic o a les zones de servitud i de policia d'aquest.   
- Incidència de l'actuació en el règim de corrents.  
4. Prèviament a l'aprovació definitiva del projecte haurà d'obtenir-se informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, o d'entitat col·laboradora autoritzada (en el qual es justifique adequadament l'origen d'aquests), relatiu a la disponibilitat de recursos hídrics en quantitat i qualitat suficient per a la previsió dels consums que es desprenen del desenvolupament de l'actuació plantejada, tal com es recull en l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
5. D'acord amb l'informe relatiu al risc d'inundabilidad, elaborat pel Servei d'Ordenació Territorial d'aquesta Conselleria de Territori i Habitatge, s'indica que la parcel·la esportiva, sobre sòl classificat com a no urbanitzable, que s'adscriu al sector, es troba afectada per risc d'inundació de nivell 5; per la qual cosa, basant-se en el que s'ha considerat en l'esmentat informe, en el cas que es propose la reclassificació d'aquesta com a sòl urbanitzable en el projecte d'instal·lacions esportives, haurà de realitzar-se el preceptiu estudi d'inundabilitat, que haurà de ser avaluat per l'organisme competent en la matèria; havent d'obtenir-se el corresponent informe favorable d'aquest prèviament a l'execució del sector.  
6. Haurà de complir, prèviament a l'aprovació definitiva del projecte, els condicionants establits en l'informe relatiu a l'afecció del camí ramader assagador de Ximetes, de data 13 de febrer de 2007, subscrit per tècnic i cap de la Secció Forestal de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, relatius a la presentació de nova documentació en relació als aspectes mencionats en l'esmentat informe.   
7. Atesa la limitació del sector plantejat respecte a l'àmbit afectat pel projecte de declaració del Parc Natural del Túria i el corresponent Pla d'ordenació dels recursos naturals (PORN) d'aquest; s'haurà de demanar informe favorable de l'organisme competent en la matèria respecte de la possible afecció acústica i contaminació atmosfèrica derivades de les infraestructures viàries i el trànsit de vehicles susceptibles de generar-se com a conseqüència del desenvolupament urbanístic del sector, sobre l'esmentat ecosistema. Així mateix, en l'esmentat informe, que serà demanat prèviament a l'aprovació definitiva d'aquest projecte, haurà de valorar-se la idoneïtat de plantejar una zona d'esmorteïment d'impactes entre el sector que s'ha de desenvolupar i l'espai natural limítrof.   
8. Haurà d'obtenir-se, prèviament a l'aprovació definitiva del projecte, informe favorable del Ministeri de Foment, per la proximitat de l'actuació a l'autovia A-7 i informe de la Diputació de València, per l'afecció a la carretera CV-370.  
9. S'haura d'obtenir, prèviament a l'aprovació definitiva del projecte per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València, resolució favorable del Ministeri de Foment respecte a l'afecció a les servituds aeronàutiques, en el qual, entre altres qüestions, s'avalue que es garanteix la seguretat i no es produeix una afecció a la regularitat de les operacions de les aeronaus.   
10. Haurà d'obtenir-se informe favorable de l'administració forestal competent, de la Direcció Territorial de València, respecte a la idoneïtat de les actuacions i els tractaments proposats que es pretén donar a la vegetació existent en els terrenys situats a l'est i centre del sector plantejat, catalogats com a sòl forestal segons el Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana.  
11. Hauran de complir els condicionants establits en l'informe elaborat per l'Entitat de Sanejament d'Aigües, de data 26 de juliol de 2005, respecte a la viabilitat del tractament de les aigües residuals generades en l'EDAR Quart-Benàger.   
12. S'eleva a criteri de l'òrgan competent en matèria de planificació i ordenació territorial el pronunciament respecte a l'ordenació plantejada del sector, fonamentalment, pel que fa als usos i edificabilitat proposats.   
13. L'Ajuntament haurà d'exigir a les empreses, després de la realització de les obres, els corresponents certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
14. Durant la fase d'execució s'haurà de preveure i identificar una zona per a l'aplegament dels materials que s'han d'emprar en les obres d'urbanització i edificació, i evitar l'ocupació dels terrenys limítrofs.  
15. Hauran de preveure's, en la urbanització, llocs per a la ubicació de contenidors per a la recollida selectiva dels distints tipus de residus que es tracten habitualment a la Comunitat Valenciana en quantitat suficient per a adequar el projecte presentat al corresponent pla integral de residus.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 27 de març de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 128/06-AIA  
Promotor: Cerámica Vives, SA  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana  
Objecte del projecte: Sol·licitud d'autorització ambiental integrada  
Localització: Carretera Castelló a l'Alcora, km 22, s/n, de l'Alcora (Castelló)   
Ref. òrgan substantiu: 082/05 IPPC SCICo/CPLL   
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques del projecte  
Objecte  
Cerámica Vives, SA és una indústria dedicada a la fabricació de rajoles ceràmiques de paviment que disposa de llicència d'activitat des del 8 d'octubre de 1973.  
La societat projecta realitzar una ampliació de les instal·lacions i li és aplicable la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, ja que l'activitat industrial està inclosa en la categoria 3.5 de l'annex 1 (Instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada, en concret teules, rajoles, refractaris, taulellets o productes ceràmics ornamentals o d'ús domèstic, amb una capacitat de producció superior a 75 tones per dia).   
És preceptiva l'obtenció de l'autorització ambiental integrada, motiu pel qual es redacta el projecte avaluat.  
Ubicació  
Les instal·lacions se situen al km 22 de la carretera Castelló-l'Alcora, al municipi de l'Alcora (Castelló). La superfície del terreny construït és de 51.932 m², sobre una propietat de 105.508 m².  
Matèries primeres i productes elaborats  
Les matèries primeres emprades són argiles, esmalts i òxids colorants. La producció de paviment ceràmic és de 4.401.075 m²/any, equivalent a 92.312.398 kg/any (dades de l'any 2004).  
Energia  
L'energia consumida és elèctrica o procedent del gas natural i del gasoil A i B. Ceràmica Vives SA. També exporta l'energia elèctrica excedentària que cogenera.  
Aigua  
Cerámica Vives SA disposa de la concessió administrativa per a extraure 6.600 m³ anuals del pou de l'Esperança, que es troba dins de la mateixa instal·lació. L'any 2004 el consum va pujar a 73.301 m³.  
Del consum total es valoren 28.000 m³, el reg de jardins necessita 25.926 m³ i la resta són pèrdues per evaporació i assecada.  
El volum d'aigua residual industrial puja a 24.450 m³/any.  
Procés de fabricació  
Les instal·lacions de Cerámica Vives estan compostes per dues plantes de fabricació denominades: planta 1 i planta 2.   
La planta 1 fabrica argiles atomitzades per a consum propi i paviment ceràmic, a més disposa de planta de cogeneració d'electricitat.  
La planta 2 fabrica únicament paviments ceràmics i les argiles atomitzades són subministrades per la planta 1 mitjançant una cinta.  
a) Preparació d'esmalts i serigrafies  
Les matèries primeres dels esmalts es prenen dels abassegaments, es pesen i s'introdueixen en molins de boles discontinus en mòlta humida, s'agreguen additius. L'esmalt que resulta es bomba a uns dipòsits proveïts d'agitadors i d'ací passa a bidons, els quals es traslladen a les línies d'esmaltada, on es filtren per tamisos vibratoris.  
Les serigrafies es fabriquen segons una fórmula establida, amb aquest fi es mescla esmalt en pols de gra molt fi amb òxids colorants i amb un derivat líquid dels poliglicols, que facilita l'homogeneïtzació i millora les propietats de la mescla, i així s'obté la serigrafia. La mescla es passa per un molí de boles d'alúmina i des d'ací s'emmagatzema en bidons.  
b) Conformació dels suports  
Les argiles s'abasseguen a l'exterior, a la intempèrie; mitjançant carregadora frontal són enviades a la trituradora, passen a les tremuges d'emmagatzematge i mitjançant cintes arriben als molins de boles que funcionen discontínuament per via humida, una vegada arribat al punt de mòlta adequat el producte, també denominat barbotina, s'aboca a basses proveïdes d'agitadors.  
La barbotina es polvoritza en gotes fines i se sotmet a l'atomitzada (assecada), després de la qual s'obté una pols argilosa amb baix contingut en aigua i que s'emmagatzema en tremuges per a l'ús posterior d'aquesta.  
La pols atomitzada es premsa en motles fins a aconseguir una densitat aparent, grossària forma i dimensions predeterminades, i s'obté una peça denominada suport.  
Els suports es recullen en cistelles i s'assequen mitjançant aire calent en assecadores verticals, que a més eleven la temperatura superficial de la peça fins als 100ºC, i la deixen preparada per a entrar en la línia d'esmaltada.  
c) Aplicació dels esmalts i serigrafies  
El suport s'humiteja, després se li dóna una capa d'engalba i posteriorment se li aplica l'esmalt mitjançant la filera o campana. Una vegada que l'esmalt s'ha assecat prou, s'hi aplica la serigrafia.  
d) Càrrega i emmagatzematge de les peces esmaltades  
Les peces serigrafiades arriben a la màquina de càrrega, on es col·loquen en diverses files i es carreguen posteriorment en vagonetes o boxs, que les emmagatzemen al parc de les peces esmaltades en espera de passar pel forn de cocció.  
e) Assecada i cocció  
Les peces passen per unes assecadores prèvies al forn de cocció (alimentat per gas natural) i quan ja estan seques entren al forn monococció-monoestrat, on avancen impulsades pel gir dels corrons cap a les diverses zones que es troben a distintes temperatures.  
Una vegada cuites les peces, a l'eixida del forn passen a la màquina de càrrega, des d'on es tornen a dipositar en vagonetes per a quedar al parc a l'espera de classificació.  
f) Classificació i embalatge  
Les peces pateixen un control de qualitat, s'agrupen per qualitats i s'embalen en caixes, que al seu torn conformen palets, preparades per a l'expedició.  
Les peces rebutjades per la mala qualitat s'aboquen al runam pròxim als abassegaments d'argiles.  
En el procés de fabricació s'empren 13 assecadores, 6 forns i 2 atomitzadores.  
Les instal·lacions disposen d'un total de dos atomitzadores, 15 assecadors, 6 forns i 8 filtres de mànegues.   
Residus   
Cerámica Vives SA és un xicotet productor de residus tòxics i perillosos, està registrat amb el número 12-04949; a més és el gestor de residus no perillosos 050/V/RNP7CV.   
Els residus tòxics i perillosos que genera anualment pugen a 5.822 kg (any 2004) i són: envasos de plàstic contaminats, envasos metàl·lics contaminats, olis, filtres d'oli, sòlids contaminats, filtres, draps i absorbents contaminats, tubs fluorescents i làmpades de mercuri.   
Els residus inerts i urbans que produeix són: llots de material ceràmic, restes de ceràmica anteriors i posteriors a la cocció, paper i cartó, plàstics, ferralla, llots de fosses sèptiques i altres residus sòlids urbans.  
Les aigües residuals domèstiques se segreguen en dos: aigua de dutxa i aigües fecals. L'aigua de dutxa es mescla amb les aigües industrials en un dipòsit, per a ser reutilitzades posteriorment. Les aigües fecals s'envien a dues fosses sèptiques, on són tractades mitjançant llit bacterià; la fase líquida aclarida es mescla amb les aigües industrials en el dipòsit comentat anteriorment, els llots orgànics són retirats per un gestor autoritzat.  
Cerámica Vives SA gestiona els residus no perillosos següents: llots i suspensions aquoses que contenen materials ceràmics, restes de ceràmica produïda abans del procés de cocció, partícules i pols en suspensió.  
Les aigües pluvials recollides per les cobertes de les naus i les superfícies del solar es condueixen al terreny limítrof, propietat del promotor, i s'aboquen al barranc de Regatell.  
Els residus se segreguen en origen, s'empren gàbies i contenidors per a recollir-los, els quals es troben identificats. Hi ha un magatzem de residus perillosos que es localitza a la planta 1, pròxim a la secció de recepció i preparació d'argiles.   
Les instal·lacions no tenen maquinària generadora d'aerosols.  
Alternatives ambientals  
El titular no planteja cap alternativa. Justifica la seua posició considerant que les accions desenvolupades per la seua activitat industrial «[...] s'ajusten en major grau al contingut de l'esmentada normativa [...]».   
Tramitació administrativa  
1. Tramitació   
En data 26 d'abril de 2006 l'Àrea de Qualitat Ambiental remet un exemplar de: projecte bàsic d'autorització ambiental integrada, estudi d'impacte ambiental i document de síntesi.  
El 21 de juliol de 2006 se sol·licita un informe sobre camins ramaders a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge a Castelló.  
L'1 d'agost de 2006 se sol·licita informació a l'Ajuntament de l'Alcora.  
2. Informació pública  
La Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge va sotmetre l'expedient a informació pública i va publicar, a aquest efecte, un anunci en el DOCV núm. 5138, del 18 de novembre de 2005; una vegada transcorregut el termini de 30 dies hàbils, no s'hi van presentar al·legacions.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
S'han sol·licitat informes la Direcció Territorial de Territori i Habitatge i a l'Ajuntament de l'Alcora.  
Informes sectorials   
- Informe de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge a Castelló:  
Els terrenys en què es troben les instal·lacions industrials limiten pel NE amb l'assagador Reial núm. 1, que longitudinalment coincideix amb el traçat de la carretera Onda-l'Alcora, classificat amb 75 metres d'amplària, encara que no està delimitat en aquest tram.  
L'assagador Reial núm. 1 està classificat per OM de 05.04.1954, va ser publicada en el BOE de data 14.04.1954 i BOP de data 13.05.1954.  
Per tot l'anterior es considera que les instal·lacions no incideixen sobre l'esmentat camí ramader.  
- Informe de l'Ajuntament de l'Alcora  
Encara no ha contestat a la consulta sol·licitada.  
Afeccions legals ambientals  
D'acord amb l'informe de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge, com també amb la informació cartogràfica i ambiental continguda en els sistemes d'informació geogràfica de la Conselleria de Territori i Habitatge, el projecte no presenta afeccions legals sobre espais protegits per la legislació.  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats de manera important pel projecte de l'activitat  
Les fosses sèptiques es troben impermeabilitzades, l'estanquitat d'aquestes està certificada per un tècnic competent, qui també certifica que no es produeix cap abocament al barranc del Regatell, ni al sòl o subsòl.  
2. Identificació i valoració dels impactes   
Els abassegaments d'argiles se situen sobre una esplanada construïda amb rebutjos de ceràmiques que no han passat el control de qualitat (suports i peces esmaltades i cuites), cada any s'aboquen en aquest lloc unes 460 tones de residus.   
Segons les previsions del titular, els rebutjos ocuparien la parcel·la 109 i s'acumularien al llarg dels pròxims 40 anys, sense intenció de realitzar cap construcció en l'esmentat lloc. Hi ha un impacte visual i paisatgístic que s'allargaria durant 40 anys, els quals no han sigut identificats ni valorats.  
Els abassegaments s'ubiquen sobre farciments realitzats amb ceràmiques que no han passat el control de qualitat. D'acord amb la informació que consta en les fitxes de seguretat de les matèries primeres, la ceràmica conté Pb, Ba, Zn, W, Zn, Cr i Zr. Si els materials de farciment estigueren composts únicament per suports de mala qualitat que no havien entrat encara en la línia d'esmaltada serien inerts, però s'ha emplenat també amb suports esmaltats. Les precipitacions poden percolar a través del farciment, ja que hi presenta porositat connectada i permeabilitat suficient.  
Les instal·lacions de Cerámica Vives SA se situen sobre roques quaternàries aluvionars, constituïdes per cudols, graves i arenes. Són roques amb bona porositat i permeabilitat i constitueixen un aqüífer superficial local que pot estar en continuïtat hidràulica amb altres més profunds. En el cas que arribaren a acumular-se metalls pesants als farciments esmentats, els cations serien mobilitzats per l'aigua que percolara i es produiria una contaminació de les aigües subterrànies. El promotor considera que aquest impacte no arribarà a produir-se.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental   
Per a l'eliminació de les immisions atmosfèriques de partícules s'empren filtres de mànegues, ciclons-refrigeradors, filtres de via seca i una agranadora industrial. Els dispositius disposen d'inspeccions visuals diàries i un manteniment regular i periòdic, a més de mesures de les emissions, les quals es troben per sota dels límits que estableixen les MTD.   
Els abassegaments d'argiles es mantenen amb la superfície humida, però no tenen barreres antivent i humectació durant les operacions de càrrega i descàrrega, la qual cosa genera emissions. Aquest efecte no ha sigut analitzat i no té mesures correctores.  
Els nivells de recepció externs del soroll són inferiors als 70 dB(A) de dia i els 60 dB(A) de nit, conforme estableix la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de protecció contra la contaminació acústica. Com a mesura correctora se segueix un programa de manteniment de la maquinària.  
Els residus que s'acumulen al magatzem de solera impermeabilitzada estan agrupats per característiques i emmagatzemats en contenidors, dipòsits, sacs grans o bidons, cada un dels quals es troba ben tancat i identificat amb etiqueta. Els envasos de residus perillosos estan disposats dins d'una cubeta. Hi ha diversos gestors de residus autoritzats que els retiren, un dels quals és la mateixa Cerámica Vives, SA. Es desconeix si hi ha canalitzacions per a recollir els abocaments accidentals.  
No hi ha constància que l'aigua del pou estiga lliure de Legionella pneumophila.  
La fase de desmantellament s'esbossa genèricament, no es concreta la construcció d'un drenatge permanent; ni un drenatge temporal durant la fase de la demolició, amb un sistema per a eliminar la càrrega en suspensió de l'escorriment, abans del desguàs d'aquest al barranc del Regatell. Es desconeix la selecció d'espècies vegetals emprades per a repoblar els terrenys, com també la densitat de sembra i els marcs de plantació. També es desconeix el relleu final del terreny restaurat.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I, grup 4, epígraf l de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 1, apartat 1, de l'esmentada Llei 6/2001, de 8 de maig.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989 d'impacte ambiental.  
4. L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de les autoritzacions administratives prèvies que hi són preceptives, el projecte bàsic per a l'autorització ambiental integrada de la indústria de fabricació de taulellets de Cerámica Vives, SA, sítia al km 22 de la carretera Castelló-l'Alcora del municipi de l'Alcora (Castelló), en els termes que estableix l'esmentat projecte, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les mesures correctores establides en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Per a l'execució d'esmentat projecte s'hauran de complir les condicions següents:  
1) Amb la finalitat d'evitar durant els pròxims 40 anys la possible contaminació de les aigües subterrànies, els impactes visual i paisatgístic, com també eliminar la càrrega en suspensió que pot arrossegar l'escorriment cap al barranc del Regatell, s'hauran de realitzar les obres següents en l'àrea dels abassegaments d'argiles:  
a) El talús actual s'haurà de dividir en dos talussos, cada un dels quals haurà de posseir un pendent màxim de 30º respecte de l'horitzontal. Entre els dos talussos s'ha de construir una berma de 4 metres d'amplària, la qual s'ha de situar, aproximadament, a meitat d'alçària i enllaçarà amb la segona plataforma de menor cota (es troba a la part més oriental de la zona d'abassegaments, d'ara endavant se la denominarà plataforma B). La berma s'ha d'anivellar.  
b) En ambdues plataformes s'ha de reservar una franja de 2 metres d'amplària per tota la vora que dóna al barranc del Regatell, on s'ha de plantar una fila d'arbres d'una o diverses espècies, de gran densitat foliar i de 3 metres d'alçària mínima; els exemplars s'han de plantar sense deixar espais al mig.   
c) En aquelles parts de la plataforma distants del talús, on no resulte possible realitzar la plantació de l'apartat anterior, s'ha de col·locar una barrera d'obra de fàbrica o semblant, amb una alçària mínima igual a l'alçària màxima que abasten normalment els abassegaments. Tant la pantalla arbòria com la d'obra han de constituir un tancament amb espai per a entrada i eixida de vehicles.  
d) Sobre els dos talussos i la berma intermèdia s'ha d'abocar terra vegetal amb una grossària mínima de 50 centímetres, la qual haurà de posseir una textura i riquesa en nutrients idònis per a la repoblació vegetal.   
A la berma s'ha de realitzar primerament una escarificació i a continuació un adobament, després cal sembrar espècies herbàcies pròpies del lloc; també s'hauran de sembrar els talussos. Una vegada arrelades les espècies herbàcies, s'hauran de plantar a la berma espècies arbòries i arbustives i als talussos arbustos; les espècies han de ser semblants a les que existeixen en l'entorn i els plançons han de ser d'una saba. El clot mínim de plantació ha se ser de 30x30 cm i la densitat de plantació d'acord amb l'existent als voltants del barranc del Regatell.  
e) Sobre la berma, i amb una separació d'1 metre del peu del talús, s'ha de col·locar una cuneta perimetral de dimensions adequades per a drenar els abassegaments, la qual enllaçarà amb la cuneta de la plataforma B.   
La cuneta de la plataforma B ha d'anar situada entre la barrera arbòria i el cap del talús i enllaçarà amb la cuneta de la berma.   
L'aigua drenada per la cuneta ha de desguassar en un dipòsit per a eliminar la càrrega en suspensió. Els llots sedimentats i l'aigua podrien reutilitzar-se, si així ho estima l'autoritat administrativa substantiva.  
f) La restant superfície dels abassegaments s'ha d'impermeabilitzar amb materials resistents i hidròfobs.  
g) Les plantes i les llavors que s'utilitzen en la repoblació de la berma i els talussos han de complir les disposicions de qualitat i procedència que s'especifiquen en el Decret 15/2006, de 20 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula la producció, comercialització i utilització dels materials forestals de reproducció.  
2) Els rebutjos de ceràmica que produïsca el titular a partir de l'atorgament de l'autorització administrativa per part de l'òrgan substantiu han de ser traslladats a un abocador autoritzat.   
3) El promotor haurà de justificar documentalment l'absència de Legionella pneumophila en l'aigua procedent del pou que l'abasteix.  
4) La constitució química de l'aigua residual provinent de la línia d'esmaltada i preparació d'esmalts no ha sigut descrita i és molt probable que continga metalls pesants, per la qual cosa el promotor haurà de caracteritzar l'esmentada aigua que, excepte resultats en contra, ha de constituir un residu perillós. Cada vegada que es fabriquen nous productes o es realitzen noves formulacions cal caracteritzar-la.  
5) S'ha de disposar de l'adequada quantitat d'absorbent no inflamable per a resoldre els xicotets vessaments accidentals. L'absorbent contaminat s'ha de gestionar segons la naturalesa del vessament.  
6) Ceràmica Vives SA ha de disposar d'un tanc o bassa addicional capaç d'emmagatzemar la precipitació caiguda durant quinze minuts sobre les cobertes de la fàbrica, amb una intensitat màxima previsible d'un període de retorn de 25 anys. Aquesta aigua es pot emprar en el procés, o se li poden separar els metalls pesants per a abocar-la posteriorment a la xarxa general de clavegueram. En aquest últim cas ha de disposar de l'autorització expressa de l'Ajuntament i el sediment ha de ser caracteritzat, i si resulta perillós ha de ser gestionat com cal.  
7) L'ampliació implica un increment del consum d'aigua. A més del pou de l'Esperança el promotor està autoritzat per a extraure un màxim de 6.600 m³ anuals, la qual cosa és insuficient per a cobrir les necessitats (l'any 2004 Cerámica Vives, SA va consumir 73.301 m³). En vista d'això, el promotor haurà de remetre l'informe favorable emés per l'organisme de conca competent, segons estableix l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
8) Durant la fase de desmantellament s'ha d'enviar a un abocador autoritzat tot el rebliment que existeix sota els abassegaments. El relleu final de la superfície industrial desmantellada ha de tractar de restaurar, en tant que siga possible, la superfície topogràfica original del terreny, i integrar-la amb una forma semblant a l'existent, sense contrastos geomorfològics.  
Les labors de restauració i les espècies vegetals per a la repoblació hauran de ser de característiques semblants a les descrites en l'apartat 1, amb l'excepció de l'anivellament. Els treballs s'han d'iniciar amb una neteja integral de les sabates i de tots els elements existents sobre el sòl, i haurà d'anar seguida d'un ripatge de tota la superfície i un desempedregament.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 30 de març de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 22/07-AIA  
Títol: Explotació de boví de producció de llet Granja San Ramón  
Promotor: SAT 299 San Ramón  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Requena  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat   
Localització: Polígon 71, parcel·la 143, assagador Tolluda, terme municipal de Requena (València)  
Descripció del projecte  
1. Característiques més rellevants del projecte  
La distància a la pedania Campo Arcís és de 2.000 metres aproximadament.  
L'explotació estarà situada dins d'una parcel·la de 694.871 m². Amb una superfície edificada de 27.710,30 m².   
L'activitat ramadera que s'ha de desenvolupar serà la producció de llet i la cria, recria i engreixament dels vedells i vedelles de reposició. La capacitat de l'explotació està prevista per a 2.870 places (1.200 vaques adultes, 1.000 jònegues de reposició i 670 vedells d'engreixament).  
Instal·lacions ramaderes  
- Dues naus d'allotjament per a les vaques en producció de 4.920 m² cada una.  
- Nau per a vaques en producció, seques, per a parts i infermeria de 4.920 m².  
- Nau per a la sala de munyiment, sala d'espera i lleteria de 1.698 m².  
- Nau de recria de vedelles de 5.100 m².  
- Nau de cria de vedells de 660 m².  
- Nau de maneig de 810 m².  
- Nau de vedells d'engreixament de 2.460 m².   
- Nau per a l'emmagatzemament i preparació d'aliments d'autoconsum de 1.325 m².   
Totes les naus han de disposar d'una solera de formigó armat amb mallat de 15-18 cm de gruix. La retirada de les dejeccions a les naus d'allotjament de vaques es farà amb tragella que les arrossegarà fins als canals. En el cas de les zones de llit calent es retiraran amb pala fins a la zona de compostatge.   
Per a la minimització dels residus ramaders s'ha proposat un sistema de gestió. Es valorarà mitjançant la digestió, depuració i compostatge de les dejeccions sòlides i líquides.  
Instal·lacions per al tractament de les dejeccions:  
El residu líquid que prové de les dejeccions líquides de l'explotació, aigües residuals de neteja i aigües brutes seran destinades al digestor anaerobi. El temps de permanència del residu en els tancs serà de 30 dies, a una temperatura de 37ºC. Es construirà:  
- Tanc de recollida per al condicionament de les dejeccions.  
- Dos digestors anaerobis de formigó estancs, de 1.200 m³ de capacitat cada un.   
L'efluent que prové dels digestors es recull en un tanc d'eixida, d'allí és bombat a la unitat de tractament d'aigua. S'ha de realitzar una separació sòlid-líquid mitjançant una premsa de caragol i un tamís vibratori. El residu líquid amb la part fina dels sòlids que no s'ha aconseguit separar se sotmetrà a un procés de microfiltració. Es condicionarà l'efluent (disminució del pH amb H2SO4) i es farà una filtració per a eliminar els possibles precipitats. Després del procés d'osmosi inversa la part retinguda per les membranes és un líquid altament concentrat en N, P, K que s'emprarà per a enriquir el residu sòlid compostat. Un últim pas abans de portar aquesta aigua depurada a la bassa d'emmagatzemament serà augmentar el pH per a complir els paràmetres de qualitat (tractament amb NaOH). L'esmentada bassa d'emmagatzemament tindrà una capacitat de 15.000 m³ i estarà impermeabilitzada amb una làmina de PE.  
S'ha plantejat l'aprofitament de biogàs (s'estima una riquesa en CH4 del 59%) obtingut en la digestió mitjançant cogeneració per a la producció d'electricitat i l'aprofitament tèrmic dels gasos d'escapament per a calefacció.   
El fem sòlid generat en les zones amb llit calent (zona de parts, cria de vedells i vedelles d'engreixament) juntament amb el residu sòlid separat després del procés de digestió serà retirat i transportat a la planta de compostatge. Aquesta ha de constar de:  
- Planta de compostatge, amb sostre en la zona que cobreix el compostatge i amb tancament lateral en tres dels quatre costats, de 8.000 m².  
- Planta d'adobs orgànics amb una superfície de 1.000 m². Ha de disposar d'una solera de formigó amb làmina de PVC.   
Els lixiviats que es produïsquen durant el procés de compostatge seran canalitzats i emmagatzemats per a ser reutilitzats en el reg de les mateixes piles de compost.   
S'estima:  
5.164 t/any de fem provinent de les zones de llit calent.  
5.412 t/anys del residu sòlid separat després del procés de digestió.  
Totes les rases de canalització com també qualsevol canal de dejeccions seran degudament impermeabilitzades mitjançant l'ús de de làmines de geosintètics i geotèxtils. Els canals s'han de construir amb parets de formigó, amb impermeabilització i laminatge a base de fibra de polièster. Les canonades de conducció de les dejeccions i de les aigües de neteja seran de PVC. Addicionalment s'establiran unes barreres geològiques artificials >50 cm d'argila compactada, en el cas que la permeabilitat del terreny natural no complisca unes característiques de K=10-9 en un gruix de com a mínim 5 metres.   
Instal·lacions auxiliars i sanitàries  
Les instal·lacions auxiliars seran entre altres: oficines i aparcaments, laboratoris d'anàlisi, tanca perimetral de la parcel·la i l'explotació, pediluvis, guals sanitaris, canalitzacions per a la recollida d'aigües brutes, pluvials i aigua potable. Corredors de maneig de bestiar, sitges, línia elèctrica i conduccions.  
Per al proveïment d'aigua es disposarà de dos sondatges situats dins de la mateixa parcel·la. En el projecte presentat per a la concessió d'aigua subterrània s'ha estimat un consum de 101.175 m³/any. En l'estudi d'impacte s'indica que l'aigua s'emprarà per a beure els animals i per a la neteja de la sala de munyiment.   
Per a la neteja de la resta de les instal·lacions s'emprarà l'aigua depurada en l'explotació. S'ha previst emprar també l'aigua depurada per al reg de pasts. Segons l'estudi d'impacte ambiental el procés de l'explotació està dissenyat per a la reutilització total de l'aigua (abocament zero).  
Tramitació administrativa  
1. Remissió de l'expedient. Informació pública  
L'expedient es va iniciar el 9 de febrer de 2007 amb la remissió per la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge de València del projecte d'activitat, l'estudi d'impacte ambiental i l'expedient municipal.  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 243, de 12 d'octubre de 2006. S'han presentat al·legacions al projecte dels veïns immediats al lloc d'emplaçament de l'activitat. Un dels al·legants ha adjuntat documentació amb la firma de 800 persones més que al·leguen el projecte.   
2. Informes sectorials i documentació complementària  
Amb data de visat en el Col·legi Professional de 27 de febrer de 2006, sobre la consideració com a impermeable de la finca, firmat per tècnic competent.  
Amb data 1 de març de 2006, informe d'Egevasa, responsable de la gestió del Servei d'Aigua Potable i Clavegueram del municipi de Requena, sobre la no-afecció del bombament situat en el pou Finca Talluda, durant el temps que va durar la prova, al pou de proveïment de l'aldea Campo Arcís.  
Amb data eixida 5 d'abril de 2006, informe favorable de la Direcció Territorial de la Conselleria d'Agricultura Pesca i Alimentació, d'acord amb el que preveu l'Ordre 17 d'octubre de 2005, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per la qual es regula l'emissió dels informes de caràcter territorial i urbanístic. S'indica:  
A la vista del projecte presentat i l'informe del veterinari d'inspecció pecuària de l'Oficina Comarcal de la Plana de Requena, referendat pel cap de la Secció de Producció i Sanitat Animal, s'informa que:  
L'ús, l'activitat i l'aprofitament per al qual se sol·licita informe està vinculat a l'activitat ramadera.  
Les instal·lacions que contenen el bestiar són adequades i necessàries per a l'activitat.  
La ubicació de les instal·lacions que contenen el bestiar compleixen les distàncies previstes per la Llei 6/2003, de ramaderia.  
Amb data 20 d'abril de 2006, informe urbanístic de l'arquitecte municipal respecte a l'adequació del projecte a les normes urbanístiques. Qualifica el sòl on s'ha de situar l'explotació com a sòl no urbanitzable comú permeable. En aportar el promotor el corresponent informe de permeabilitat i disposar de l'informe previ per part de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, considera factible l'exercici de l'activitat.  
Amb data eixida 8 de maig de 2006, informe previ de la Conselleria de Cultura Educació i Esport sobre la no-afecció al patrimoni arqueològic, paleontològic i etnològic.  
Amb data 2 de juny de 2006, informe de la tècnica municipal en què se sol·licita l'ampliació de la documentació que s'ha d'aportar per a poder continuar els tràmits:  
- Hauran d'indicar si es tracta d'un trasllat o d'una ampliació. S'observa en l'annex de pòlissa d'agroassegurança que hi ha un total de 1.795 animals i en l'apartat 9 de la memòria un total de 2.870 animals.  
- Han de realitzar una descripció de les soleres de les naus.  
- A fi que l'activitat de biogàs-cogeneració i l'activitat de planta de compostatge queden incloses dins de la qualificació d'explotació bovina, hauran d'incloure els apartats específics d'aquestes activitats basant-se en la Instrucció 2/83.   
- Han d'indicar d'on procedeix el subministrament d'aigua.  
Amb data eixida 3 de juliol de 2006, informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre la concessió d'aigües subterrànies en què es considera que la concessió no seria incompatible amb el Pla hidrològic de la conca del Xúquer i que el volum sol·licitat és d'acord amb les dotacions habituals per a ús ramader. Durant la informació pública del projecte d'aprofitament d'aigües subterrànies un dels veïns de l'emplaçament va presentar al·legacions per l'afecció sobre el proveïment dels municipis pròxims per la instal·lació de les captacions i falsedat en el volum real que es pretén extraure d'aquestes. Projecte publicat en el BOP de València número 149, en data 24 de juny de 2006.  
En data 31 de juliol de 2006 l'Ajuntament de Requena comunica al promotor la necessitat d'ampliar la informació presentada, i li demana:  
- Estudiat el projecte d'activitat s'observa que hi ha una activitat principal i unes altres secundàries, per la qual cosa s'haurà d'indicar, en cada una de les activitats, segons s'especifica en el Decret 54/990, de 26 de març, del Consell de la Generalitat Valenciana:  
Divisió, agrupació, grup i subgrup  
Classificació i grau  
Classificació decimal  
- I així mateix també s'haurà de preveure o desenvolupar per a cada una de les activitats el guió establit en la Instrucció 2/83 que dóna normes per a la redacció de projectes tècnics que acompanyen els expedients de llicència municipal d'obertura d'activitats.  
- I al seu torn, realitzar una descripció de les soleres o paviments de cada una de les naus.  
Justificació de les mesures adoptades per a evitar filtracions i contaminació d'aqüífers subterranis.  
Amb data 21 de setembre de 2006, informe tècnic favorable per a la concessió de la llicència, firmat de l'enginyer tècnic industrial i l'enginyer agrònom de l'Ajuntament de Requena.   
En data 19 de desembre de 2006, diligència de l'Ajuntament sobre la informació pública i les al·legacions presentades.  
En data 19 de desembre de 2006, informe del regidor delegat d'Urbanisme en què s'afirma que pot concedir-se la llicència sol·licitada amb l'adopció de les mesures correctores a què es fa referència en l'expedient.   
Sol·licitud d'informes   
Amb data 26 de febrer de 2007, informe de contestació a la consulta realitzada de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals en què es conclou:  
- Una vegada estudiada la documentació remesa del projecte (...) l'esmentat projecte està adequat als requisits del PORN de les Gorges del Cabriol, sobre minimització de l'impacte sobre el paisatge, la flora, la fauna i el sòl, com també les mesures de restauració de les superfícies i els hàbitats afectats.  
- Respecte dels abocaments de les aigües residuals, hauran de complir els requisits mínims en concentració dels contaminants en els tractaments secundaris indicats en el Pla hidrològic del Xúquer.  
- Finalment haurà de garantir el compliment del programa de vigilància ambiental proposat en l'esmentat projecte.   
Amb data 23 de març de 2007, informe de contestació a la consulta realitzada de l'Àrea de Residus respecte al programa de valoració de residus proposat. S'inclou:  
Les operacions de gestió del fem i la resta de subproductes animals de l'explotació (...) estaran subjectes al que regulen expressament les normatives específiques que a continuació es relacionen:  
- Reglament (CE) núm. 1774/2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà, el qual estableix que els processos de tractament o transformació dels residus d'origen animal en les instal·lacions de biogàs o de compostatge es duran a terme segons el que regula expressament aquest, i estaran subjectes a l'autorització prevista en l'esmentat reglament.  
- Reial decret 261/1996, sobre protecció de les aigües contra la contaminació pels nitrats procedents de fonts agràries, i la resta de normativa concordant, que regeix la utilització com a fertilitzant agrícola dels residus de l'explotació ramadera en l'àmbit de les explotacions agràries.  
La normativa de residus s'aplicarà supletòriament a tota aquella gestió de residus de l'explotació no expressament regulada i emparada per les citades normatives específiques, i haurà de ser duta a terme, si és procedent, per una empresa gestora de residus, de conformitat amb la Llei 10/1998, de residus, i la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana.   
1. Al·legacions presentades al projecte  
S'han presentat les al·legacions al projecte de construcció i a la concessió d'aigües subterrànies per part dels veïns immediats de l'emplaçament i d'aproximadament 800 persones que es van sumar amb la seua firma a aquestes. Les al·legacions fan referència a: errors en els estudis presentats pel que fa a la permeabilitat de la zona d'actuació i l'afecció al proveïment de les poblacions pròximes pels sondatges previstos i deficiències en l'estudi d'impacte ambiental. S'afirma que s'ha infravalorat: qualitat ambiental de l'aire, qualitat de les aigües subterrànies, qualitat del paisatge i l'efecte que tindran les emissions d'amoníac en l'aire i la vegetació. Per un altre costat s'al·lega la imprecisió de les dades aportades referents al clima i l'inventari vegetal, entre altres.  
Amb data 18 de desembre de 2006, informe de l'Ajuntament en contestació a les al·legacions presentades. De les al·legacions presentades, part van ser contestades i desestimades per l'Ajuntament encara que es va considerar necessari requerir al promotor de l'activitat perquè emetera un informe respecte d'això, atesa l'extensió de les al·legacions presentades. El 14 de desembre de 2006 es presenta el document annex al projecte de contestació a les esmentades al·legacions.  
Afeccions legals  
El sòl on se situa l'explotació es qualifica com a sòl no urbanitzable de protecció amb classificació de molt permeable en les normes subsidiàries de Requena, de 26 de juliol de 1998. S'estableixen les proteccions següents:  
Queden prohibits tot tipus d'urbanitzacions, excepte quan com a conseqüència d'un estudi detallat i de manera inequívoca quede demostrat que un sòl qualificat com a molt permeable no ho és, i en aquest cas l'Ajuntament podrà autoritzar les edificacions permeses en sòl no urbanitzable ordinari, després dels informes tècnics corresponents.  
L'activitat proposada es troba dins de l'àmbit del PORN de les Gorges del Cabriol, zona d'esmorteïment d'impactes determinada per l'esmentat Pla aprovat pel Decret 24/2005, de 4 de febrer, del Consell de la Generalitat.  
Article 61. Granges de cria. (...) En l'àmbit del PORN es permet la instal·lació de granges de cria intensives i extensives sempre que estiga d'acord amb el planejament vigent i amb les autoritzacions de la Conselleria en matèria d'espais naturals i sempre que no perjudique el desenvolupament normal de la fauna autòctona de la zona (...).  
Segons la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del sòl no urbanitzable.  
Article 32. Activitats que necessiten declaració d'interés comunitari. La Generalitat intervé en l'autorització d'usos i aprofitaments en sòl no urbanitzable comú, dins dels límits i en les condicions establides en aquesta llei, mitjançant la declaració d'interés comunitari prèvia a la llicència municipal, en els supòsits previstos en els articles 24 a 27 d'aquesta llei.   
Article 25. Activitats industrials, productives i terciàries o de serveis  
Segons l'inventari de sòl forestal del PEGOF als extrems nord i sud de la parcel·la hi ha zones classificades com a sòl forestal d'arbratge natural.  
El municipi de Requena no està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que calga obtenir d'altres organismes.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte. Identificació i valoració d'impactes  
L'estudi d'impacte ambiental inclou una descripció del medi natural on estarà situada l'explotació, la qual inclou: aire, aigua, sòl, flora, fauna, paisatge, riscos naturals i l'entorn socioeconòmic de la zona. Per a la valoració d'impactes s'ha elaborat una matriu de quantificació d'impactes.   
Afeccions al sòl i a les aigües pels residus generats per l'exercici de l'activitat. L'estudi hidrogeològic presentat per a la determinació del grau de permeabilitat del sòl sobre el qual se situarà l'explotació classifica de mitjà el grau de permeabilitat en els punts concrets d'anàlisi. S'ha detectat la presència d'una capa d'argila que va de més a menys de nord a sud de la parcel·la. A la zona nord-est de la parcel·la on se situarà la bassa d'aigua depurada s'ha detectat l'existència d'una falla en què aflora el basament calcari.   
L'explotació estarà situada dins d'una parcel·la que actualment no està cultivada però dedicada anteriorment al cultiu de cereal, gira-sol i farratgeres. Es troba travessada parcialment per fileres de carrasca, algunes amb port alt, coscoll i gatoses europees en sentit transversal a la zona central i de manera longitudinal a la zona perimetral. La ubicació de les construccions afectarà de manera significativa aquestes formacions vegetals.  
Als límits nord i sud de la parcel·la se situen zones boscoses d'arbratge natural, integrades principalment per: pi blanc, carrasca, coscoll i romer. En el turó situat a la part nord s'ha projectat la construcció d'un dipòsit d'emmagatzemament de 1.000 m³ per a aigua potable, per al proveïment en cas d'emergència, sense que s'haja especificat el traçat de les conduccions per a la distribució de l'aigua. En la zona sud de la parcel·la hi ha un tàlveg d'escassa entitat que fa de desguàs natural de les aigües d'escorriment amb terme dins de la mateixa parcel·la.   
La presència de les construccions de grans dimensions que constitueixen l'explotació afectaran el paisatge de la zona. S'ha presentat un estudi de paisatge on es determinen les unitats paisatgístiques i les conques visuals. Les instal·lacions se situaran a la zona de la parcel·la dedicada al cultiu, zona de qualitat visual mitjana i de fragilitat variable. Disposa d'un relleu baix i topografia plana. L'explotació quedarà protegida parcialment per les elevacions pròximes. Serà visible en trams de la carretera que discorre en direcció SO i des de la zona alta, en el tossal entre els turons, de l'Àrea Recreativa de Campo Arcís situada dins de la mateixa parcel·la.   
Les activitats proposades de minimització de residus i la mateixa activitat ramadera afectaran l'aire. Per emissió de sorolls i vibracions pròpies de l'exercici de l'activitat ramadera i del funcionament de la maquinària instal·lada. Producció d'olors provinents de la zona de compostatge i de les naus d'allotjament de bestiar.   
2. Mesures protectores, correctores. Programa de vigilància ambiental  
Es proposen mesures preventives, protectores i correctores per a contrarestar l'efecte sobre l'aire, el sòl, les aigües, la vegetació i la fauna i el paisatge. Es preveu entre altres mesures:  
- Estudi del drenatge preexistent i disseny i dimensionament de xarxes i dispositius de drenatge per a l'evacuació d'escorriments de procedència exterior a la zona d'explotació.  
- L'àrea del sector NE, a partir d'on aflora el basament calcari, s'impermeabilitzarà mitjançant l'excavació de la zona de 5 m de profunditat i reemplaçament amb material argilós procedent d'excedents de la resta d'excavacions en argila.   
- Reforçament de la impermeabilització natural del sòl en soleres i canalitzacions.  
- S'evitaran les ocupacions innecessàries. Les labors d'eliminació de vegetació han de realitzar-se en les superfícies estrictament necessàries.  
- Introducció d'espècies vegetals autòctones en les revegetacions previstes en l'actuació. S'ha proposat també la repoblació forestal del tossal entre els turons de la zona nord de la parcel·la, on es troba l'àrea recreativa.   
- Edificació d'acord amb les normes urbanístiques. Els colors de façanes i teulades han de basar-se en colors que reproduïsquen els existents en el terreny. Ús de pantalles verdes.   
- Ubicació de pantalles vegetals a les vores de l'explotació per a dificultar la lliure circulació del vent.   
- Les dejeccions sòlides es conduiran a través de canonades de PVC.  
- S'establirà un sistema de neteja i retirada periòdica de les dejeccions a les naus de bestiar.  
El programa de vigilància ambiental preveu tant la fase de construcció com d'explotació de les instal·lacions. S'inclou el compromís de presentar informes relatius al desenvolupament de les obres i l'activitat com també de les mesures protectores i correctores aplicades durant la fase de construcció i explotació.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989; de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3.c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, a només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la construcció de l'explotació de boví d'engreixament, situada al polígon 71, parcel·la 143, al terme municipal Requena (València), promoguda per SAT 299 San Ramón sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental, el pla de vigilància i els condicionants i lesmodificacions establides a continuació:  
1. La planta de cogeneració té consideració d'activitat de producció d'energia en règim especial (Llei 54/1997 del sector elèctric, capítol segon) per tant la construcció i explotació d'aquesta està sotmesa al règim d'autorització administrativa prèvia. L'esmentada autorització serà atorgada per l'òrgan substantiu competent. Prèviament a la resolució es remetrà a aquesta Secretaria Autonòmica l'avantprojecte o projecte, segons siga procedent, juntament amb l'estudi d'impacte per a la seua avaluació (Decret 88/2005, procediments d'autorització d'instal·lacions de producció, transport i distribució d'energia elèctrica que són competència de la Generalitat; Decret 162/1990, annex I apartat 2. Energia epígrafs f) Producció d'energia hidroelèctrica, termoelèctrica i nuclear a excepció de la produïda amb grups electrògens).  
2. Fins a l'obtenció de l'autorització administrativa per a la construcció i posada en marxa de la planta de cogeneració s'haurà d'assegurar la correcta gestió del biogàs produït en el procés de digestió. S'haurà de comunicar el procés elegit. Si s'opta per la combustió directa en torxa s'haurà de comprovar el funcionament correcte d'aquesta. Els nivells d'emissió del focus no han d'excedir els límits màxims establits en el Decret 127/2006, de 15 de setembre, pel qual es desenvolupa la Llei 2/2006, de 5 de maig, de la Generalitat, de prevenció de la contaminació i qualitat ambiental. Caldrà disposar d'un programa de vigilància ambiental de les emissions a l'atmosfera, el qual haurà d'incloure els mesuraments de control i autocontrol dels paràmetres de H2S, SO2, NO2, CO i opacitat, amb la periodicitat que corresponga.   
3. La construcció del dipòsit i la xarxa de distribució en el turó situat a la zona nord de la parcel·la serà sotmesa a estimació d'impacte ambiental tal com es preveu en el Decret 98/1995, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana.  
4. El magatzem d'aliments ha d'estar impermeabilitzat i disposar d'un sistema de recollida dels lixiviats que es generen. Es comprovarà periòdicament el bon estat de les impermeabilitzacions.  
5. S'hauran de realitzar analítiques trimestrals de l'aigua obtinguda després dels processos de microfiltració i osmosi inversa per a assegurar que es compleixen els paràmetres de qualitat exigits en matèria de reutilització d'aigües residuals.   
6. S'haurà d'obtenir l'autorització per a l'aprofitament d'aigües subterrànies per al volum de 101.175 m³/any estimat en el projecte i per a l'ús d'aigües depurades en el reg de pastos. S'ha de realitzar un seguiment de la piezometria i qualitat de les aigües subterrànies.  
7. Amb vista a aconseguir una major integració paisatgística de l'explotació. En la fase de construcció s'haurà de minimitzar l'afecció als bosquets presents entre les zones de cultiu en especial a les espècies existents de major port. Les pantalles vegetals previstes es faran amb espècies autòctones. S'haurà d'evitar accentuar la presència de les construccions i emprar amb aquesta finalitat tonalitats que estiguen d'acord amb l'entorn.   
8. S'haurà de presentar una memòria descriptiva de la repoblació forestal prevista situada en la zona nord de la parcel·la al tossal entre els turons. Caldrà disposar del vistiplau de l'Àrea de Gestió de Recursos Forestals i Conservació Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.   
9. Els residus generats en l'explotació s'han de gestionar de manera adequada atesa la naturalesa i perillositat d'aquests.   
10. Pel que fa a la ubicació de la bassa d'emmagatzemament d'aigua depurada. Ateses les característiques geològiques de l'àrea, es recomana l'emplaçament en un altre sector de la parcel·la, evitant així l'excavació en la zona on se situa la falla del basament calcari i la substitució amb argiles en una profunditat de fins a 5 m.   
11. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi presentat, haurà de ser comunicat a l'òrgan competent en avaluació d'impacte ambiental el qual establirà, si s'escau, l'aplicació de noves mesures correctores.   
12. S'hauran de presentar davant d'aquesta Secretaria Autonòmica, amb la periodicitat prevista, el resultat de les analítiques de control efectuades, com també els informes del programa de vigilància ambiental inclosos en l'estudi.   
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 27 de març de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medio Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Resolució complementària  
Vist l'expedient 22/07 sobre la construcció de l'explotació de vaquí d'engreix, situada al polígon 71, parcel·la 143, al terme municipal de Requena (València), promoguda per SAT 299 San Ramón, del qual es va formular la preceptiva declaració d'impacte ambiental amb data 27 de març de 2007.  
Vist que, en l'informe de data 7 de setembre de 2006, de la Conselleria de Cultura Educació i Esport, s'indica que «Una vegada analitzades totes les possibles afeccions patrimonials del projecte és procedent aportar l'estudi d'impacte ambiental, document que ha de tenir en compte les actuacions realitzades, els resultats i els programes de vigilància o mesures correctores, si escau, i sobre el qual s'ha d'emetre l'informe definitiu que preveu l'article 11 de la Llei de patrimoni cultural valencià, a fi que s'aporte en el corresponent procediment d'impacte ambiental davant l'òrgan administratiu competent».  
Atés que, segons l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià, els estudis d'impacte ambiental relatius a qualsevol classe de projectes, públics o privats, que puguen afectar béns immobles de valor cultural han d'incorporar l'informe de la conselleria competent en matèria de cultura sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural. Aquest informe és vinculant per a l'òrgan que haja de fer la declaració d'impacte ambiental.  
Atés que l'informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció de patrimoni cultural és un dels informes que necessàriament han d'incloure els estudis d'impacte ambiental, tal com recull l'Ordre de 3 de gener de 2005, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'estableix el contingut mínim dels estudis d'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent resolució complementària:  
La construcció de l'explotació de vaquí d'engreix, situada al polígon 71, parcel·la 143, al terme municipal de Requena (València), promoguda per SAT 299 San Ramón, s'ha de dur a terme d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental, el pla de vigilància i els condicionants i les modificacions que estableix la declaració ambiental formulada en data 27 de març de 2007, com també amb el condicionant que es recull a continuació:  
Primer  
Ha d'obtenir l'informe definitiu favorable a l'efecte patrimonial de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, que estableix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.   
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta resolució complementària en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.   
València, 18 d'abril de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 133/06-AIA  
Promotor: Fritta, SL  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge   
Objecte del projecte: Fabricació de frites, esmalts i colors ceràmics  
Localització: Paratge Miralcamp, s/n, km 8 de la carretera CV-20, municipi d'Onda.   
Ref. òrgan substantiu: 58/05 IPPC SCICo/VCP  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques del projecte   
Objecte  
Fritta SL és una societat dedicada a la fabricació de frites, esmalts i colors ceràmics, afectada per la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, i resulta preceptiva l'obtenció de la corresponent autorització ambiental integrada, motiu pel qual es presenta el projecte a avaluació.  
El projecte se sotmet també al procediment d'avaluació d'impacte ambiental, per constituir un dels supòsits previstos en l'annex I, grup 4, epígraf j de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental.  
Ubicació  
Les instal·lacions se situen al Polígon Industrial Miralcamp, a les proximitats de la localitat d'Onda.   
La societat ocupa una superfície de 97.686 m² en terrenys qualificats segons el vigent PGOU d'Onda com a sòl urbà industrial, en els quals és compatible l'ús industrial del terreny que aquesta societat realitza.  
Matèries primeres i energia   
Les matèries primeres que s'empren en la fabricació de frites són: sílice, àcid bòric, zircó, caolí, òxid de zinc, feldespat i altres components sense especificar; s'emmagatzemen sota coberta, sobre una solera de formigó impermeable.  
L'energia emprada és elèctrica i també s'utilitza el gas natural.  
Aigua  
L'aigua que consumeix Fritta, SL procedeix d'un pou propi que disposa de la concessió administrativa de 52.177 m³/any de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer; a més disposa d'una participació en la Societat de Regs del Pou de Sant Francesc d'Onda.  
Procés de fabricació  
Les matèries primeres arriben a granel a les instal·lacions i s'emmagatzemen en sitges individuals, sacs o bosses grans; es dosifiquen posteriorment i passen a la mescladora per a l'homogeneïtzació d'aquestes. La mescla és bombada a sitges individuals i des d'ací es transporta fins al corresponent forn d'elaboració de frita.   
Al forn es produeix una fase líquida a 1.500ºC, la qual s'aboca bruscament sobre aigua, amb la qual cosa es refreda bruscament i es formen agregats cristal·lins o frites. El producte final és conduït a la secció d'envasament i és empaquetat en bosses grans.  
A partir de les frites fabriquen també frita granulada base, frita granulada pintada, frita granulada mescla, pols de frita granulada, esmalt i esmalt micronitzat.  
Emissions atmosfèriques  
Existeixen 17 focus d'emissió atmosfèrica distribuïts de la manera següent: 4 localitzats a l'eixida dels filtres de mànegues dels forns de frites, 2 a la zona de colors, 3 en les assecadores, 1 en la màquina de frita granulada, 2 en els filtres de mànegues a la zona de la formigonera de frita granulada i 5 a la planta pilot.   
Els mesuraments acústics de control es realitzen amb un sonòmetre marca Sound Level Meter HD 8701, amb 9 punts de presa de mostres localitzades a l'exterior de la nau i 2 estacions per a mesurar el soroll de fons.   
Residus   
Els residus que genera l'activitat són els següents: líquids fixador i revelador, residus assimilables a urbans, absorbents, residus no perillosos especials, residus perillosos procedents de colors, tubs fluorescents, suport cru, pots d'esmalt, ferralla, envasos metàl·lics i de vidre contaminats, plàstics contaminats, vidre no contaminat, paper i cartó contaminats o no, residus inerts, olis usats, tòners, fusta, teles de pantalles serigràfiques, residus ceràmics caducats, esmalts durs neutre i acolorit i plàstics no contaminats.  
Els residus sòlids urbans procedents del menjador i de la neteja de les oficines s'ensaquen i són retirats posteriorment pels serveis municipals.  
Fritta, SL disposa d'un ecoparc de 225 m², posseeix coberta i està obert per dos laterals. En aquest es dipositen els residus segregats per tipus de matèries: plàstics, paper, mànegues de filtre, fusta, especials, ferralla, colors, inerts, forns i frites i pols ceràmiques. A banda dels anteriors, es col·loquen en prestatgeries els residus següents: olis usats en GRG, líquids fixadors i reveladors en GRG, teles pantalles, envasos metàl·lics, residus absorbents, terra i suport cru, restes de coles i vernissos.  
L'aigua procedent de la zona denominada colors s'emmagatzema en un dipòsit exterior d'estructura de formigó armat i recobert de ciment hidròfob. Un gestor autoritzat retira les aigües amb periodicitat.  
Les aigües residuals procedents de l'àrea de forns, molins i micronització s'aboquen a una xicoteta bassa i des d'ací es condueixen fins una bassa de decantació de 97 m³, des d'on són bombats a una planta de tractament fisicoquímic proveïda d'un decantador lamel·lar per a reutilitzar l'aigua dels processos industrials; mitjançant aquest procés, les aigües residuals se segreguen en aigua depurada i llots, que es bomben a sengles basses de 90 m³ de capacitat. El volum de llots generats és de 20.000 m³/any i es valoritzen completament enviant-los a una fàbrica atomitzadora. No hi ha abocaments industrials.  
La fàbrica disposa de xarxa de recollida de pluvials, que és conduïda a la xarxa general de clavegueram. Les aigües fecals procedents de les oficines, vestidors, laboratori i lavabos es condueixen també a la xarxa general de clavegueram.  
2. Alternatives ambientals  
L'elecció de l'emplaçament es deu al fet que els terrenys on se situa són propietat de la societat, que també disposa d'un terreny contigu que s'utilitzarà en futures ampliacions i per a situar-se pròxim tant a proveïdors com a clients.  
El promotor explica que «[...] tenint en compte totes les necessitats que previsiblement fan falta, entenem que l'alternativa adoptada constitueix la més coherent i adequada des del punt de vista ambiental».  
Tramitació administrativa  
1. Tramitació  
El dia 7 de juny de 2006, l'Àrea de Qualitat Ambiental remet un exemplar de l'estudi d'impacte ambiental, una còpia del projecte bàsic de sol·licitud d'autorització ambiental integrada i de documentació complementària, i sol·licita un informe d'idoneïtat de la documentació aportada pel promotor.  
El cap de l'Àrea d'Avaluació Ambiental emet l'informe citat en data 14 de juny de 2005.  
En data 20 d'abril de 2006, l'Àrea de Qualitat Ambiental aporta el resultat del tràmit d'informació pública i la documentació tècnica per a sotmetre a avaluació d'impacte ambiental la sol·licitud d'autorització ambiental integrada. La documentació consisteix en: estudi d'impacte ambiental, projecte bàsic d'autorització ambiental integrada, un exemplar denominat documentació complementària, document de síntesi, annex II: atmosfera i residus, annex IV: general (Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric i de Residus Industrials) i annex III: Àrea d'Avaluació Ambiental.  
2. Informes sectorials  
No se n'han sol·licitats.  
3. Afeccions legals   
No s'observa cap afecció legal.  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats de manera important pel projecte de l'activitat  
La zona on se situa Fritta, SL presenta un risc alt de vulnerabilitat d'aqüífers, segons consta en el SIG oficial de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
La fabricació de frites consumeix quantitats elevades d'energia i aigua, a més és una activitat potencialment contaminant de l'atmosfera per estar inclosa en el grup B, epígraf 2.10.2, de l'annex ll, del Decret 833/75, de 6 de febrer que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric.  
Les emissions atmosfèriques procedeixen de la combustió del gas natural, de la fusió de les matèries primeres i de la depuració de les aigües residuals industrials que es recirculen i s'emeten en els forns i assecadores. La manipulació i el transport dels productes acabats i de les matèries primeres també emet partícules a l'aire.  
Fritta SL produeix emissions acústiques en diverses fonts, com ara: en els molins de boles, tambors de mescla, turbines i cremadors dels forns, conduccions que van des de les sitges fins al punt de mescla de les formulacions, en les eixugadores, en les màquines productores de frita i les carretons elevadores de gasoil. L'efecte és sinèrgic i pot sobrepassar els límits de recepció externs que estipula la taula 1 de l'annex II de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de protecció contra la contaminació acústica.  
La fabricació de frites genera residus perillosos, inerts i urbans, que s'emmagatzemen temporalment i són recollits per un gestor extern (atomitzadora).  
La maquinària en funcionament produeix vibracions.  
L'entrada i eixida de vehicles a les instal·lacions augmenta la densitat del trànsit en la zona.  
2. Identificació i valoració dels impactes   
Els impactes analitzats s'enfoquen principalment a la fase d'activitat industrial, que és en la qual es troba actualment, encara que també comprén la fase de desmantellament i abandó de les instal·lacions.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental   
Els mesuraments de les emissions de gasos i partícules a l'atmosfera han sigut realitzades per ATISAE (organisme de control autoritzat). Aquesta empresa certifica que el O2, CO2, CO, SO2, NOx, NO, NO2 i l'opacitat compleixen amb els limites d'emissió fixats per la legislació vigent. No obstant això, es desconeixen els nivells d'emissió del F (gas), F en partícules, HCl, Pb, Cd i Tl que també solen formar part de les emissions en la fabricació de frites.  
Per a reduir l'emissió de partícules sòlides a la zona de sitges, el 90% de les matèries primeres es descarreguen pneumàticament des dels camions cisterna a les tremuges i s'empren filtres de mànegues. Les emissions de partícules sòlides procedents dels forns es redueixen per l'ús de 7 filtres de depuració de fums.  
Els residus són retirats per un gestor autoritzat. Hi ha punts de dipòsit selectiu o punts verds i una recollida diària d'aquests, que s'emmagatzemen en un ecoparc fins a la recollida d'aquests pel gestor. Els residus s'acumulen en l'ecoparc en contenidors grans i xicotets, gàbies, GRG i prestatgeries.  
Les màquines que produeixen vibracions i es troben a una distància mínima d'1 m de les parets mitgeres i a 0,7 m dels barandats i parets interiors disposen de muntatges antivibratoris.   
El solar de la planta de fabricació està asfaltat, la qual cosa redueix la generació d'emissió de pols.  
La maquinària segueix un manteniment periòdic per a reduir emissions i sorolls. Les màquines susceptibles de transmetre vibracions disposen d'elements dissipadors de les vibracions.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I, grup 4, epígraf j de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 1, apartat 1, de l'avantdita Llei 6/2001, de 8 de maig.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
4. L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de les autoritzacions administratives prèvies que hi siguen preceptives, el projecte bàsic d'autorització ambiental integrada de la societat Fritta, SL, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les mesures correctores establides en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Per a l'execució de l'esmentat projecte s'han de complir les condicions següents:  
1. La constitució química de l'aigua de la secció denominada colors no ha sigut descrita i és molt probable que continga metalls pesants, per la qual cosa el promotor ha de caracteritzar aquesta aigua, que excepte resultats en contra, ha de constituir un residu perillós. Cada vegada que es fabriquen nous productes o es realitzen noves formulacions serà necessari caracteritzar l'aigua de colors.  
2. La neteja d'envasos ha d'estar expressament autoritzada per la Direcció General de Qualitat Ambiental.   
3. Les aigües residuals domèstiques si s'aboquen al clavegueram municipal, hauran d'observar els paràmetres que exigeix l'ordenança municipal i atenir-se als controls i periodicitat disposats en aquesta.   
4. S'haurà de disposar de l'adequada quantitat d'absorbent no inflamable per a resoldre els xicotets vessaments accidentals. L'absorbent contaminat es gestionarà segons la naturalesa del vessament.  
5. S'hauran de realitzar les auditories acústiques, exigides pel Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell, que desenvolupa la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica. Els nivells acústics de recepció externs que han de complir les instal·lacions es regiran per la taula 1, de l'annex II, de l'esmentada llei.  
6. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, o si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient que establirà, si és procedent, l'aplicació de nous condicionants.  
7. Les matèries primeres pulverulentes es depositen en les cobertes i superfícies horitzontals de la fàbrica i són arrossegades per l'aigua de les precipitacions. Fritta, SL ha de disposar d'un tanc o bassa addicional capaç d'emmagatzemar l'aigua caiguda durant quinze minuts, amb una intensitat màxima previsible d'un període de retorn de 25 anys. Aquesta aigua es pot emprar en el procés, o s'hi separaran els metalls pesants per a abocar-la posteriorment a la xarxa general de clavegueram, i en aquest cas haurà de disposar de l'autorització expressa de l'Ajuntament i el sediment haurà de ser gestionat com un residu perillós.  
8. Tots els dies s'hauran de netejar amb una agranadora industrial, proveïda d'aspiració i filtre per a separar la pols, les superfícies exteriors de les instal·lacions. Els residus recollits, tindran la consideració de perillosos i hauran d'emmagatzemar-se i entregar-se posteriorment a un gestor autoritzat, d'acord amb la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus.  
9. Segons estableix l'apartat 1.a de l'article 22 de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, s'han de mesurar les emissions de la resta de substàncies contaminants que són susceptibles d'emetre's en la fabricació i estan recollides en l'annex III de l'esmentada llei, és a dir: F (gas), F en partícules, HCl, Pb, Cd i Tl.   
En funció dels resultats obtinguts i d'acord amb els nivells establits en el Decret 833/1975, de 6 de febrer, pel qual es desenvolupa la Llei 38/1972, i en els nivells definits en el document de Millors Tècniques Disponibles (MTD), publicat per la Comissió Europea, d'acord amb l'apartat 2, de l'article 16, de la Directiva 96/61/CE, s'han d'implementar les mesures correctores per a prevenir la contaminació atmosfèrica.  
10. Els mesuraments de l'apartat anterior els haurà de realitzar un organisme de control autoritzat o la mateixa empresa una vegada a l'any.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 20 de març de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5990, del 07-04-2009 (2009/3820)

RESOLUCIÓN de 3 de marzo de 2009, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones y resolución de impacto ambiental correspondientes a los municipios de Manises, L'Alcora, Requena y Onda.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5990

Fecha DOGV
:   07-04-2009

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2009/3820

CVE


Fecha del documento
:   03-03-2009

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Alcora, l'](javascript:void(0))
    * [Onda](javascript:void(0))
    * [Manises](javascript:void(0))
    * [Requena](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 3 de marzo de 2009, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones y resolución de impacto ambiental correspondientes a los municipios de Manises, L'Alcora, Requena y Onda. [2009/3820]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el plazo señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, i sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo:  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes 167/05-AIA Manises, 128/06-AIA L'Alcora, 022/07 Requena y 133/06-AIA Onda.  
Valencia, 3 de marzo de 2009.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 167/05 AIA  
Título: Homologación y Plan Parcial del Sector Gran Manises en el Término Municipal de Manises (Valencia)  
Promotor: Ayuntamiento de Manises  
Autoridad sustantiva: Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia   
Localización: Término Municipal de Manises; siendo los límites del Sector los siguientes:   
- Linde Norte: Suelo No Urbanizable protección de cauces (Acequia principal de Favara y Río Túria)  
- Linde Sur: Carretera CV-370  
- Linde Este: Casco urbano  
- Linde Oeste: Franja de suelo no urbanizable (zona de afección A-7) y By-Pass  
Descripción del proyecto  
1. Objeto del proyecto  
El objeto del presente proyecto es la definición de las condiciones formales y materiales necesarias para proceder al desarrollo de un área de suelo que en la actualidad se encuentra clasificado como no urbanizable, reclasificándolo a urbanizable y dotándolo de la necesaria ordenación pormenorizada; creándose con ello una bolsa de suelo urbanizable residencial con el fin de satisfacer las necesidades futuras de la ciudad de Manises, constituyendo el ensanche noroeste de la misma.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
Localización  
El municipio de Manises se encuentra situado al este de la Comunidad Valenciana, en la Comarca de L'Horta Oest; perteneciendo administrativamente a la provincia de Valencia, a unos 8 km. de la capital de ésta. Se extiende al margen derecho del Río Túria, que discurre en dirección NO-SE, marcando el límite municipal con Paterna. Manises limita al Oeste con Riba-roja del Túria y al Sur con el municipio de Quart de Poblet.   
El área objeto de estudio se ubica al norte del término municipal, lindando al este con el casco urbano. Los terrenos afectados se encuentran enmarcados por la línea de ferrocarril Valencia - Riba-roja del Túria, paralela a la carretera CV-370 (al Sur); la acequia principal de Favara y el río Túria (al Norte), el casco urbano (al Este), y el by-pass (al Oeste).  
Planeamiento vigente y propuesto  
El Planeamiento vigente de Manises, está constituido por el Plan General de Ordenación Urbana, aprobado definitivamente por la Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia el 22 de diciembre de 1988; publicándose el 24 de enero de 1989 en el Boletín Oficial de la Provincia las correspondientes Normas Urbanísticas.  
En el Plan General vigente, el ámbito afectado por la presente actuación se clasifica como Suelo No Urbanizable Común y de Protección Agrícola, con una zona reservada para Patrimonio Municipal del Suelo.  
Según consta en la documentación remitida, el actual Plan General de Ordenación Urbana se encuentra en fase de Revisión, tras un plazo de vigencia de más de quince años. A día de hoy se ha elaborado el Avance del Plan General presentado para obtener y formalizar el necesario y preceptivo Concierto Previo con la Conselleria.  
El Avance del PGOU contempla el Suelo objeto de este Plan Parcial como Urbanizable, lo que denota según el promotor, la necesidad de suelo que satisfaga las necesidades futuras de la ciudad de Manises.  
Ordenación prevista y usos  
El ámbito de la actuación se engloba en un único Sector con una superficie de 1.396.880 m²; estableciéndose como uso característico del nuevo Sector el residencial plurifamiliar de vivienda colectiva, admitiéndose como compatible el terciario en sus distintas opciones (comercial, hotelero, oficinas, etc..), quedando prohibido el uso industrial en todas sus modalidades. Asimismo, dado que la densidad máxima propuesta es de 70 viviendas por hectárea, se prevé aproximadamente un número de viviendas de 9.401 unidades.  
Se establecerá como tipología predominante la de bloque exento con una altura máxima de 12 plantas, que no obstante podrá ser modificada al alza para manzanas completas mediante la tramitación del correspondiente Estudio de Detalle, sin que en ningún momento pueda superarse un porcentaje de ocupación del 40% sobre parcela, ni incrementarse la edificabilidad neta prevista por manzana. En la documentación aportada se hace referencia también, a que en la ordenación pormenorizada deberá justificarse el cumplimiento de la afección que supone el hecho que la altura máxima no podrá sobrepasar los límites derivados de las servidumbres radioeléctricas del Aeropuerto de Manises.   
La ordenación pormenorizada del Sector configurará una trama predominantemente octagonal con apoyo en bulevares a los que den fachada las parcelas edificables. El Parque Urbano se localizará predominantemente en la zona centro del Sector, sin perjuicio de la necesaria integración de la masa arbórea localizada en el extremo Este del Sector, colindante con los equipamientos deportivos del parque urbano.  
Tramitación Administrativa  
En fecha 26 de septiembre de 2005 el Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial de Valencia remite estudio de impacto ambiental junto con la documentación técnica, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
Según acuerdo plenario de la sesión extraordinaria celebrada en fecha 6 de mayo de 2005, se acuerda aprobar provisionalmente el proyecto de Homologación y Plan Parcial del Sector Gran Manises.  
1. Información pública  
El mencionado estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto con el resto de la documentación técnica, según edictos publicados en el diario Levante de fecha 4 de enero de 2005, en Las Provincias, de fecha 4 de enero de 2005, en el BOP de 14 y 27 de enero de 2005, respectivamente, y en el DOGV número 4917, de 4 de enero de 2005.   
Durante el periodo de información pública de la alternativa presentada se tiene constancia de la presentación de 49 alegaciones.  
2. Resumen de las alegaciones  
La mayoría de las alegaciones presentadas se considera de carácter urbanístico; siendo los aspectos de carácter ambiental más recurrentes en las alegaciones los que se resumen a continuación.  
- Existencia de bienes protegidos y por lo tanto incumplimiento de las leyes relativas al Patrimonio Cultural Valenciano.  
- Parte de los terrenos objeto de la actuación pueden estar incluidos en el PATRICOVA.  
- Incumplimiento del artículo 13.6 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje.   
- El tratamiento inadecuado de la Vía Pecuaria Vereda de Chimetes.  
- Inexistencia de Estudio Hidrológico de detalle.  
- Incumplimiento de la Ley de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, en cuanto a la calidad de vida y desarrollo sostenible.  
- Afección a la zona de Dominio Público Hidráulico.  
- Incumplimiento del estudio de impacto ambiental en base a la Orden del 3 de enero de 2005 respecto a los contenidos mínimos a desarrollar en los estudios de impacto ambiental.  
3. Peticiones de información o documentación complementaria  
En fecha 7 de febrero de 2006 el Área de Evaluación Ambiental, tras observar una serie de deficiencias en la documentación remitida, efectúa requerimiento de documentación al Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial de Valencia, solicitándose los informes y documentación que a continuación se detallan:   
1. Copia de los informes emitidos por los distintos organismos consultados hasta la fecha respecto a la actuación.  
2. Previsión justificada del volumen de agua potable necesario, adjuntando informe favorable de la Confederación Hidrográfica del Júcar o de entidad colaboradora autorizada para el suministro de agua potable del municipio, sobre la disponibilidad de agua en cantidad y calidad suficiente para la previsión de consumos que se desprende del desarrollo del Sector planteado, tal y como recoge el artículo 19.2 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje.  
3. Informe favorable de la Confederación Hidrográfica del Júcar autorizando el uso del agua residual depurada y pluvial para el riego de las zonas verdes del sector; presentándose igualmente, autorización para el vertido de las aguas pluviales al cauce del río Túria.  
4. Dado que se plantea construir parte del sector en los 100 metros correspondientes a las zona de policía del cauce natural del río Túria, se deberá presentar autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar, tal y como se regula en el Real Decreto 849/1986 de 11 de abril por el que se aprueba el Reglamento del Dominio Público Hidráulico y en el Real Decreto Legislativo 1/2001, por el que se aprueba el Texto Refundido de la Ley de Aguas.  
5. Tal y como se refleja en el estudio de impacto ambiental la urbanización del Sector pretendido, en caso de lluvias torrenciales, producirá un aumento del anegamiento de la zona contigua al límite norte del sector y al cauce del río Túria; debiéndose presentar las medidas propuestas para evacuar dicho caudal sin producir un aumento del riesgo de inundación de la zona contigua.  
6. Se debe realizar una previsión justificada y asegurar la correcta gestión de residuos generados por el desarrollo del sector, presentando certificado del organismo gestor en el que asuma la gestión del aumento de Residuos Sólidos Urbanos generados.  
7. Análisis de la posible contaminación acústica producida sobre el sector residencial propuesto, por el paso del metro planteado, la línea férrea Valencia Riba-Roja del Túria, el by-pass, así como la producida por el aeropuerto situado a escasa distancia de la actuación. También se deben definir las medidas preventivas y correctoras previstas, para cumplir los parámetros establecidos en la legislación vigente.  
8. Estudio de Paisaje en cumplimiento del Artículo 11 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje.  
9. Informe favorable del Servicio de Territorial de Medio Ambiente de Valencia de la Conselleria de Territorio y Vivienda, favorable respecto a la modificación del trazado de la Vía Pecuaria Vereda de Chimetes.  
10. Formato digital la delimitación georeferenciada del sector.  
11. Realización de una superposición de la ordenación planteada del sector con la situación actual del terreno afectado, evaluando las zonas forestales afectadas, integración de las mismas en la ordenación propuesta y medidas propuestas para su conservación.  
12. Informe vinculante de la Dirección General de Patrimonio de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, sobre la conformidad del proyecto con la Normativa de Protección del Patrimonio Cultural Valenciano, de acuerdo al artículo 11 de la ley 4/1998.  
En respuesta a este requerimiento, la Dirección Territorial de Valencia remite en fechas 25 de abril y 15 de mayo de 2006, respectivamente, un estudio de impacto ambiental refundido remitido por el Ayuntamiento de Manises, en el que amplía la documentación originaria contestando a diversos aspectos de los solicitados en el requerimiento anteriormente mencionado.  
El 8 de junio y el 24 de octubre de 2006, se reitera requerimiento de documentación al Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial de Valencia, notificándose el mismo al Ayuntamiento de Manises; solicitándose la ampliación de aquellos aspectos que no han sido subsanados con la documentación e informes remitidos hasta la fecha.   
El 22 de septiembre de 2006, la Dirección Territorial de Valencia remite Informe de la Entidad Metropolitana de Servicios Hidráulicos (EMSHI).   
El 12 de febrero de 2007, se remite, entre otra documentación complementaria, la siguiente:  
- Adaptación de la propuesta de ordenación del Sector a las consideraciones deducidas de los informes sectoriales previos.  
- Estudio de Impacto sobre el Patrimonio Cultural.  
- Copia de la autorización arqueológica por parte de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte.   
- Copia de los apartados del texto refundido del estudio de impacto ambiental, relativos a la armonización del Plan Parcial de Mejora del Sector con el Plan General de Ordenación Forestal.  
- Copia de la remisión por parte del Departamento de Urbanismo, Sección de Planeamiento y Gestión, del Ayuntamiento de Manises, a la Confederación Hidrográfica del Júcar de la siguiente documentación realizada con fecha de octubre de 2006:  
- Estudio geomorfológico, Hidrológico e Hidráulico. Afección al Régimen de Corrientes.  
- Estudio de Afección de la actuación al Dominio Público Hidráulico y/o a sus zonas de servidumbre y de policía.   
Informes sectoriales  
1. Informe de fecha 26 de julio de 2005 de la Entidad de Saneamiento de Aguas (EPSAR) en el que comunica que la EDAR de Quart-Benáger está diseñada para tratar una caudal de 60.000 m³/día y que actualmente trata 43.150 m³/día. Tras revisar la documentación recibida del Ayuntamiento de Manises, el caudal generado se estima en 6.456,7 m³/día, por lo tanto, la EPSAR informa de la viabilidad de gestión del caudal generado siempre y cuando se cumplan los siguientes condicionantes:  
- En su día, el promotor del desarrollo urbanístico deberá realizar la correspondiente solicitud de la conexión efectiva. Las obras necesarias para la conexión de las aguas residuales a las infraestructuras públicas se efectuarán por el peticionario a su cuenta y riesgo.  
- En cualquier caso, el vertido generado por el desarrollo urbanístico de referencia deberá cumplir con los límites de vertido establecidos en la Ordenanza Municipal de Vertidos o, en su defecto, en el Modelo de Ordenanza de Vertidos de la Entidad de Saneamiento al objeto de preservar la integridad del sistema de saneamiento y la calidad del efluente. A tales efectos los urbanizadores deberán prever que antes del punto de conexión, debe disponer una arqueta de registro de la misma tipología que la que figura en el Modelo de Ordenanza de Vertidos de la Red Municipal de Alcantarillado editado por esta Entidad de Saneamiento, dotada además de guías para la instalación de una tajadera que permita la desconexión del vertido.   
- Con anterioridad a la ejecución de la conexión, se deberá ingresar a la Entidad de Saneamiento la cantidad resultante de 5.110.398,90 €, a cuyos efectos deberá establecerse el oportuno convenio, en su caso, entre la Entidad de Saneamiento y el Ayuntamiento de Manises.  
2. Informe del director de Planificación de Infraestructuras, de fecha 24 de marzo de 2006, en el que se indica que, «al objeto de dar cumplimiento a lo establecido en la Declaración de Impacto Ambiental correspondiente al proyecto de ampliación del Aeropuerto de Valencia, se remiten las isófonas definidas por Leqdía 65 dB(A) entre las 7.00 y las 23.00 horas y Leqnoche 55 dB(A) entre las 23:00 y las 7:00 horas».  
3. Informe desfavorable, de fecha 13 de julio de 2005, de la Conselleria de Infraestructuras y Transportes, en el que se indican, entre otras las siguientes consideraciones:   
- Analizada la documentación aportada, desde el punto de vista del planeamiento del sistema viario se puede constatar que las conexiones previstas para el Sector con el sistema viario externo, resultan ser muy débiles, por lo que se deberá estudiar y presentar una solución con conexiones operativas y suficientes en cuanto a funcionalidad y capacidad, solución apoyada en un estudio de tráfico.  
- En cuanto a otros aspectos relacionados con la carretera, deberá recabarse informe del Ministerio de Fomento por la proximidad de la actuación a la Autovía A-7 como organismo titular de la vía y a la Diputación de Valencia, análogamente por la afección a la carretera CV-370.   
4. Informe de fecha 29 de julio de 2005 de la Confederación Hidrográfica del Júcar en el que solicita diversa documentación para poder pronunciarse; en base a este informe el Ayuntamiento de Manises en fecha 8 de noviembre de 2005, remite a dicha Confederación Hidrográfica documentación complementaria; reiterando la Confederación nuevamente, el 3 de marzo de 2006, documentación adicional para la emisión del correspondiente informe.   
5. Informe de fecha 4 de agosto de 2005 de AENA en que solicita la subsanación de diferentes aspectos de la documentación del proyecto, especificándose, entre otras, las siguientes afecciones:  
- Al encontrarse el Sector incluido en las Zonas de Servidumbres Aeronáuticas Legales, la construcción en el mismo de cualquier edificio o estructura requerirá resolución favorable del Ministerio de Fomento, conforme a los artículos 29 y 30 del Decreto 584/1972 sobre Servidumbres Aeronáuticas. Esta circunstancia deberá recogerse en los documentos del planeamiento de desarrollo; concretamente en las Normas Urbanísticas y en las fichas de las Zonas de Ordenación Urbanística correspondientes a Viviendas en Bloque (EDA) y a Terciario (TBA) del Plan Parcial, asi como en los correspondientes Estudios de Detalle.  
- Respecto a las afecciones acústicas, de acuerdo con criterios establecidos en los diversos informes ya emitidos por el Ministerio de Fomento a documentos de planeamiento, que afectan a los aeropuertos de interés general, en los suelos afectados por las Huellas de Ruido, se debe excluir la posibilidad de implantar nuevos usos residenciales, educativos y sanitarios dentro de las envolventes sonoras de las curvas Leqdia 60 db (A) - Leqnoche 50 db (A), dado que de acuerdo con la modificación introducida a la Ley 48/1969, de Navegación Aérea, por la Ley 55/1999 de medidas Fiscales, Administrativas y de Orden Social, dichas afecciones se consideran servidumbres en razón de la navegación aérea.  
- De acuerdo con el Real Decreto 2591/1998, de 4 de diciembre, sobre la Ordenación de los Aeropuertos de Interés General y su Zona de Servicio, tanto la Modificación Puntual del Plan General de Manises como el planeamiento de desarrollo (Estudios de Detalle), deberán contar con informe, de carácter preceptivo y vinculante, en la Dirección General de Aviación Civil del Ministerio de Fomento.   
6. Informe de fecha 2 de septiembre de 2005 de la Demarcación de Carreteras, Ministerio de Fomento, en el que pospone pronunciarse hasta que se subsanen diferentes aspectos de la documentación presentada, dado que en el mismo se informa de las siguientes cuestiones:  
- La actuación urbanística se sitúa dentro de la zona de reserva viaria de 500 metros vigente a ambos lados de la Autovía A7-E15.  
- Dada la entidad de la actuación urbanística que estima una ocupación de 27.000 habitantes de la misma, se deberá remitir a este Servicio de Conservación y Explotación un estudio de tráfico, incluyendo incidencia de la actuación urbanística sobre la red viaria actual, intensidades de tráfico, capacidad y conexiones a la citada red viaria.  
- Debe incluirse en la normativa para las nuevas construcciones próximas a carreteras del estado existentes o previstas, la necesidad de que con carácter previo al otorgamiento de licencias de edificación se lleven a cabo los Estudios correspondientes de determinación de los niveles sonoros esperables, asi como la obligatoriedad de establecer limitaciones a la edificabilidad o de disponer los medios de protección acústica imprescindibles, en caso de superarse los umbrales recomendados, de acuerdo con lo establecido en la normativa vigente (Ley 37/2003, de 17 de noviembre de Ruido), y en su caso, la normativa autonómica)  
7. Certificado de fecha 2 de noviembre de 2005 de la Entidad Metropolitana de Servicios Hidráulicos (EMSHI), en el que se emite informe positivo de suficiencia de recursos hídricos para la actuación, bajo una estimación de un caudal necesario de 3.900.000 l/día y que con los caudales necesarios para agua de riego y servicios se espera de 1,42 Hm³/año. Dicho informe se considera positivo condicionado a la resolución de las siguientes cuestiones:  
- Realización de estudio pormenorizado del tratamiento a dar a las aducciones en alta que discurren por la zona.  
- Entrega de resúmenes de consumos de población de Manises en los últimos 10 años, discriminada por tipo de consumo y porcentaje de rendimiento de la red de distribución.  
- Previsión, y en su momento, proyección y ejecución, de la construcción en la zona en cuestión de doble red de abastecimiento de agua, que deberá ser alimentada con agua distinta a la potable.   
- Realización de las oportunas acciones, en el horizonte de actuación del Plan, para que el consumo total de agua potable del municipio sea como máximo de 150 l/hab/día.  
- El proyecto constructivo, que desarrolle la actuación, deberá ser sometido a la aprobación de esta Administración, en los aspectos hidrológicos, hidráulicos o que tuviesen alguna relación con las instalaciones EMSHI.  
Con fecha 12 de junio de 2006, la Entidad Metropolitana de Servicios Hidráulicos (EMSHI) elaboró otro informe complementario al anteriormente mencionado, en el que se determinaba lo siguiente:   
«En virtud de las competencias otorgadas por la Ley 2/2001, de 11 de mayo, en cuya disposición adicional primera se establece que a la EMSHI le corresponde la competencia del servicio de agua en alta, la producción y suministro hasta el punto de su distribución municipal, en fecha 31 de mayo de 2006 se ha emitido informe positivo sobre capacidad y calidad de abastecimiento de agua potable en alta por el ingeniero jefe de Servicio de la Entidad».  
Junto con éste, se adjunta copia del referido Informe de 31 de mayo de 2006.  
8. En fecha 7 de abril de 2006 el Área de Patrimonio Cultural de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, autoriza la prospección arqueológica en el ámbito de actuación; estableciéndose las siguientes obligaciones para el/los director/es de la actuación:   
- Comunicar a la Dirección General de Patrimonio Cultural la fecha de inicio y finalización de los trabajos.  
- Elaborar informe preliminar de los resultados obtenidos acompañado del material gráfico pertinente.  
- Elaborar una memoria preliminar en el plazo de 8 meses desde la concesión de la presente autorización.  
- Aportar copia del acta del depósito de los materiales en el centro designado.  
- Elaborar la correspondiente memoria científica y presentar documento en formato informático en el plazo de 2 años desde la finalización de los trabajos a esta Dirección General.  
- La resolución deberá estar en posesión del director de la intervención durante el tiempo que se ejecute la misma.  
9. Informe de la Entidad Metropolitana para el Tratamiento de Residuos (EMTRE), fecha 18 de abril de 2006, en el que se certifica la capacidad de asumir la gestión de los residuos sólidos urbanos e inertes que puedan producirse en el municipio de Manises, una vez aprobado el PGOU.  
10. Informe relativo a la afección de la Vía Pecuaria Vereda de Chimetes, de fecha 13 de febrero de 2007, suscrito por técnico y jefe de la Sección Forestal de la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Valencia; en el que se indican, entre otras, las cuestiones que a continuación se indican:   
La nueva propuesta de modificación del trazado de la Vereda de Chimetes, parece que cumple con todos los requisitos exigidos por el artículo 12 de la Ley 3/95, que trata de las modificaciones del trazado de las Vías Pecuarias como consecuencia de una nueva ordenación territorial. Asimismo, la propuesta de integración de la vía pecuaria en un bulevar ajardinado es adecuada a su carácter de corredor ecológico y apropiado al tránsito ganadero y a los otros usos compatibles y/o complementarios contemplados por la Ley. Además, se respeta e carácter de dominio público de la Vía Pecuaria, puesto que su superficie no computa a efectos de cumplimiento de estándares urbanísticos.   
Por otra parte, en esta nueva documentación se observa que se encuentra proyectada la realización de una infraestructura viaria, dentro del Sector en estudio, que cruza con el nuevo trazado propuesto para la vía pecuaria. En el punto en que se cruzan ambas vías se proyecta construir una rotonda de enlace, elevada sobre el nivel del suelo. En este caso es de aplicación el artículo 13 de la ley 3/95, sobre las modificaciones sobre vías pecuarias por la realización de obras públicas, en concreto el apartado segundo, que trata de los cruces de las Vías Pecuarias con líneas férreas o carreteras. La documentación observada no permite conocer, por su grado de detalle, si se encuentra proyectada la habilitación de algún paso, al mismo o distinto nivel, que garantice el tránsito en condiciones de rapidez y comodidad para los ganados y los demás usos compatible y/o complementarios, tal como exige la ley 3/95.   
Por todo lo expuesto anteriormente, se emite informe favorable condicionado a la presentación de nueva documentación que garantice la habilitación de algún paso, al mismo o distinto nivel, en el punto en que se cruzan el nuevo trazado propuesto para la Vereda de Chimetes y la nueva infraestructura viaria proyectada, en la rotonda de enlace, que garantice el tránsito en condiciones de rapidez y comodidad para los ganados y los demás usos compatibles y/o complementarios, tal como exige la Ley 3/95.   
11. Informe relativo al Estudio de Paisaje del proyecto, elaborado por el Servicio de Apoyo Técnico del Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial de Valencia, de fecha 14 de diciembre de 2006; en el que se informa, entre otras, de las siguientes cuestiones:  
- El paisaje actuará como criterio condicionante de todos aquellos instrumentos de planeamiento de desarrollo que impliquen nuevos crecimientos urbanos o la implantación de infraestructuras, siempre y cuando su exposición pública se haya producido con posterioridad a la entrada en vigor de la Ley de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, 3 de julio de 2004, y haya concluido con anterioridad a la entrada en vigor de la Ley Urbanística Valenciana, 1 de febrero de 2006.   
- En fecha 14 de octubre de 2005, se emitió informe respecto del estudio de Paisaje del Plan Parcial del Sector Nou Manises, recibido el 29 de septiembre de 2005, en el sentido de que no era posible emitir informe respecto de la integración paisajística de la intervención, basándose en la documentación presentada, remitiendo nueva documentación de Estudio de Paisaje del Plan Parcial del Sector ahora denominado Gran Manises en fecha 25 de abril de 2006. No obstante, cabe afirmar que no procede la emisión de nuevo informe por este Servicio dado el nuevo marco legislativo existente, al no ser exigible Estudio de Paisaje ni Estudio de Integración Paisajística.   
- Dado que el trámite de información pública del Documento de Homologación Modificativo y Plan parcial del sector Gran Manises, concluyó con anterioridad a la entrada en vigor de la Ley Urbanística Valenciana, 1 de febrero de 2006, no le es, por tanto, exigible el Estudio de integración paisajística, sin perjuicio de que el paisaje actúe como criterio condicionante de la planificación territorial y urbanística.   
12. Informe relativo al Estudio acústico presentado, realizado por Técnico del Control Integrado de la Contaminación, de la Dirección Territorial de Valencia, de fecha 12 de febrero de 2007, en el que se indican, entre otras cuestiones, el contenido mínimo de un estudio acústico incluido en un plan parcial, de acuerdo con el Decreto 104/2006, de 14 de julio, del Consell, de planificación y gestión en materia de contaminación acústica; dado que, entre otros aspectos a subsanar en el estudio presentado, se subraya el hecho de no haberse elaborado los correspondientes mapas sonoros en función de los niveles obtenidos, así como tampoco se ha presentado la huella acústica de la afección generada por el aeropuerto, ni la huella acústica futura. Por lo que debería elaborarse un nuevo estudio acústico en el que se subsanasen todas las deficiencias apuntadas en dicho informe; así como su posterior evaluación por organismo competente en la materia.  
13. Informe, de fecha 19 de febrero de 2007, del Servicio de Ordenación Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda, en el que se indica lo siguiente:  
La parcela deportiva que se adscribe al Sector Gran Manises se encuentra en suelo no urbanizable, estando afectada con riesgo, de nivel 5 (frecuencia entre 100 y 500 años; calado > 0,8 m) según el Plan de Acción Territorial sobre Prevención del Riesgo de Inundación en la Comunidad Valenciana (PATRICOVA).  
Al tratarse únicamente de la adscripción de la parcela al Sector y mientras no se proponga su reclasificación como suelo urbanizable en el proyecto de instalaciones deportivas, no será necesario la realización del preceptivo estudio de inundabilidad.   
Afecciones legales  
1. En relación con la transposición de la Directiva 92/43/CEE y la Red Natura 2000, no se ha constatado la existencia en el ámbito de actuación de lugares de importancia comunitario denominados LIC, propuestos para formar parte de la Red Natura 2000 ni ZEPAs designadas para formar parte de la Red Natura 2000. Tampoco aparecen Espacios Naturales Protegidos de la Generalitat Valenciana (Parque Natural, Paraje Natural, Paraje Natural Municipal, Reserva Natural, Monumento Natural, Sitio de interés y Paisaje protegido), Zonas Húmedas catalogadas, Microrreservas vegetales, Montes de Utilidad Pública o gestionados por la administración.  
2. Tal y como se ha reflejado en el apartado relativo a informes sectoriales, el promotor obtiene autorización del Área de Patrimonio Cultural de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, para la realización de prospección arqueológica en el área de estudio.   
Una de las alegaciones presentadas durante el periodo de información al público, solicita el reconocimiento como Bien de Interés Cultural de la Alquería denominada Masía San Juan en virtud de su relevancia etnológica situada en una de las parcelas objeto de reclasificación. Sobre dicho extremo deberá pronunciarse el organismo competente en la materia a la hora de realizar el informe definitivo de la actuación.  
Aunque, en base al Catálogo de Bienes de Interés Arqueológico, Etnográfico y Paleontológico de la Conselleria de Educación y Cultura, no se han detectado yacimientos situados en la zona de estudio; en el estudio de impacto ambiental se hace referencia a que se integrarán en la ordenación las principales edificaciones e instalaciones incluidas en el ámbito del Sector, concretamente, se establece la siguiente consideración, citándose textualmente: «La ordenación pormenorizada procurará, en la medida de lo posible, la integración de las edificaciones existentes que tengan cierto valor patrimonial cultural en suelo destinado a dotaciones públicas, a fin de evitar su demolición».  
3. Por el área de estudio discurre la Vía Pecuaria Vereda de Chimetes, con una anchura legal de 20,89 m y 7,7 km de longitud aproximadamente. Dicha Vía Pecuaria atraviesa el Sector con dirección NO-SE por el centro de la misma; para valorar más adecuadamente la posible afección que supone el proyecto sobre la misma, se ha obtenido informe del órgano competente en la materia de la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Valencia, cuyo contenido se especifica en el apartado correspondiente de la presente Declaración.   
4. El área de actuación limita con parte del ámbito del futuro Parque Natural del Túria; por lo que deberá recabarse informe del Organismo competente en la materia, en el que, entre otras cuestiones, se evalúe la compatibilidad de la actuación con la proximidad de una ecosistema protegido como el que se halla en tramitación; recordar que en el DOGV número 5.367, de fecha 16 de octubre de 2006, se publicó anuncio de la exposición al público del proyecto de Decreto de declaración del Parque Natural del Turia y de aprobación del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales del Turia, elaborados por la Conselleria de Territorio y Vivienda.   
Consideraciones ambientales  
- Actualmente, la vegetación existente en el área de estudio está constituida fundamentalmente por terrenos agrícolas, formados por cultivos de cítricos, hortalizas, y campos de algarrobos, fundamentalmente. También existen parcelas dedicadas a la producción de especies de jardinería como la Cyca revoluta y otras palmáceas.  
En cuanto a la vegetación forestal, existen varias zonas, concentradas en los extremos noroccidental y suroriental del Sector, principalmente, según se desprende del estudio de impacto ambiental presentado, formadas por pinares de Pinus halepensis, acompañados por otras especies arbóreas y un estrato arbustivo compuesto por matorrales seriales, de mayor o menor desarrollo.   
En las riberas del Río Turia, así como en la acequia de Faitanar (Quart de Poblet), ambas fuera del ámbito de actuación, aunque prácticamente lindantes, se desarrolla una vegetación riparia y de ramblas, debido al elevado nivel freático de estas zonas.   
En cuanto a la descripción de la vegetación, de forma muy general, debe completarse haciendo mención a la vegetación arvense presente en los lindes de caminos y en los campos de cultivo abandonados, principalmente.   
- La ubicación del Sector propuesto implica que cobre especial importancia la posible contaminación acústica de la zona, ya que los terrenos objeto de ordenación limitan con la vía férrea Valencia - Riba-roja del Túria, con la carretera CV-370, con el by-pass (A7/E15), y se encuentran notablemente próximos al Aeropuerto de Valencia.  
- En cuanto a los riesgos naturales y físicos, la zona objeto de la actuación no presenta problemas de erosión actual ni potencial, no existen riesgos de deslizamiento ni desprendimiento, el riesgo de contaminación de acuíferos es medio - alto y la capacidad de uso del uso es alta, lo que supone la pérdida de un suelo con capacidad agrícola elevada.   
- En cuanto a las zonas industriales, la más próxima al límite Sur del Sector, se localiza al noroeste del casco urbano de Manises. Este polígono industrial, denominado La Cova, se extiende a lo largo y a ambos lados de la carretera que comunica el By Pass con el núcleo de población, con una superficie total de 78 hectáreas. Asimismo, existen naves industriales en el interior del Sector evaluado, pudiendo considerarse construcciones aisladas ligadas a la actividad agrícola.   
- En febrero de 2007, se redacta, tal y como se ha especificado en el apartado de la presente Declaración relativo a la petición de información o documentación complementaria, un Anexo de adaptación de la propuesta de ordenación del Sector a las consideraciones deducidas de los informes sectoriales recabados hasta la fecha; por lo que se procede a exponer de forma resumida algunos de los aspectos considerados en el mismo:  
- En cuanto a las condiciones de accesibilidad del Sector con respecto a la red viaria estructural del entorno de la actuación, se considera la construcción de un doble enlace en el lado oeste y este del Sector con respecto a la carretera Ribarroja-Manises. Desde estos enlaces se plantea, a su paso por el Sector, la construcción de una compleja red viaria, constituida por un cuerpo central que discurre en toda su longitud, quedando integrado en el mismo mediante un sistema de accesos a distinto nivel y un viario de servicio paralelo a su trazado.  
- Se procederá a establecer una altura máxima de la edificación en cada manzana del Sector, con el objeto de adecuarse a las exigencias de las servidumbres aeronáuticas del Aeropuerto de Manises. Asimismo, se considera la necesidad de incorporar en las normas urbanísticas del Plan determinadas condiciones de edificación para evitar la interferencia de los edificios con las mencionadas servidumbres. También se establece la necesidad de incorporar como condiciones de ejecución del Plan, la financiación con cargo al mismo, la elevación de determinados radares del Aeropuerto.   
- Respecto a la Vía Pecuaria Vereda de Chimetes, en un principio, en la propuesta original de ordenación del Sector, se proponía la desafectación y la modificación del trazado de la misma; no obstante, finalmente se ha desestimado la opción de la desafectación, aceptándose la modificación del trazado, en una nueva zona específica para tal uso, y estableciéndose que la superficie de la Vía Pecuaria no compute a efectos de edificabilidad, aprovechamiento y dotación.   
- En relación a los equipamientos, se mantiene, con respecto a la propuesta originaria, el conjunto de dotaciones previstas, aunque procediéndose a la modificación de la ubicación de aquellas zonas cuyo entorno se ha variado, principalmente, por la nueva red viaria primaria del Sector.   
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo del Consell de la Generalitat.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Artículo 8.3.C, del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la Evaluación de Impacto Ambiental.  
Por tanto, y en base a las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la Homologación y Plan Parcial del Sector Gran Manises en el Término Municipal de Manises (Valencia), siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada hasta el momento, con los Informes Sectoriales emitidos al respecto, y con los condicionantes establecidos en el apartado Segundo de la presente Declaración.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado Proyecto al cumplimiento de los condicionantes que se desarrollan a continuación:   
1. En cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, deberá obtenerse informe favorable de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano; dando cumplimiento a las determinaciones que en su caso contenga el citado Informe preceptivo y vinculante. En caso que dicho Informe resultara desfavorable, así deberá entenderse la presente Declaración.   
2. De acuerdo con el Informe elaborado por Técnico del Control Integrado de la Contaminación, de la Dirección Territorial de Valencia, de fecha 12 de febrero de 2007, sobre el Estudio Acústico presentado, en el que se subrayan, en base al Decreto 104/2006, de 14 de julio, del Consell, de planificación y gestión en materia de contaminación acústica, el contenido mínimo que ha de tener de un Estudio Acústico incluido en un Plan Parcial; deberá presentarse un nuevo Estudio Acústico en el que se incluyan todas aquellas consideraciones a las que se alude en el Informe elaborado por Técnico competente; obteniéndose en base a las subsanaciones introducidas, el correspondiente Informe favorable al mismo, previamente a la aprobación definitiva del presente proyecto.   
3. Previamente a la aprobación definitiva del proyecto, deberá presentarse ante la Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia informe definitivo de la Confederación Hidrográfica del Júcar respecto a los aspectos que a continuación se indican, adecuándose a lo que dicte la Confederación, en el sentido que resulte, de los procedimientos de concesión y autorización pertinentes:  
- Afección de la actuación al dominio público hidráulico o a sus zonas de servidumbre y de policía   
- Incidencia de la actuación en el régimen de corrientes  
4. Previamente a la aprobación definitiva del Proyecto, deberá obtenerse Informe favorable de la Confederación Hidrográfica del Júcar, o de entidad colaboradora autorizada (en el que se justifique adecuadamente el origen de los mismos), relativo a la disponibilidad de recursos hídricos en cantidad y calidad suficiente para la previsión de los consumos que se desprenden del desarrollo de la actuación planteada; tal y como se recoge en el artículo 19.2 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje  
5. De acuerdo con el Informe relativo al riesgo de inundabilidad, elaborado por el Servicio de Ordenación Territorial de esta Conselleria de Territorio y Vivienda, se indica que la parcela deportiva, sobre suelo clasificado como no urbanizable, que se adscribe al Sector, se encuentra afectada por riesgo de inundación de nivel 5; por lo que, en base a lo considerado en dicho informe, en el caso que se proponga su reclasificación como suelo urbanizable en el proyecto de instalaciones deportivas, deberá realizarse el preceptivo estudio de inundabilidad, que será evaluado por el organismo competente en la materia; debiendo obtenerse el correspondiente informe favorable del mismo previamente a la ejecución del Sector.   
6. Deberá, previamente a la aprobación definitiva del proyecto, darse cumplimiento a los condicionantes establecidos en el Informe relativo a la afección de la Vía Pecuaria Vereda de Chimetes, de fecha 13 de febrero de 2007, suscrito por Técnico y Jefe de la Sección Forestal de la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Valencia; relativos a la presentación de nueva documentación en relación a los aspectos mencionados en dicho informe.   
7. Dada la colindancia del Sector planteado con respecto al ámbito afectado por el Proyecto de Declaración del Parque Natural del Turia y su correspondiente Plan de Ordenación de los Recursos Naturales (PORN); se recabará informe favorable del Organismo competente en la materia, respecto a la posible afección acústica y contaminación atmosférica, derivadas de las infraestructuras viarias y el tráfico de vehículos susceptibles de generarse como consecuencia del desarrollo urbanístico del Sector, sobre dicho ecosistema. Asimismo, en dicho informe, que será recabado previamente a la aprobación definitiva del presente proyecto, deberá valorarse la idoneidad de plantear una zona de amortiguación de impactos entre el Sector a desarrollar y el espacio natural colindante.   
8. Deberá obtenerse, previamente a la aprobación definitiva del Proyecto, Informe favorable del Ministerio de Fomento, por la proximidad de la actuación a la autovía A-7 e Informe de la Diputación de Valencia, por la afección a la carretera CV-370.   
9. Se obtendrá previamente a la aprobación definitiva del Proyecto por la Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia, resolución favorable del Ministerio de Fomento respecto a la afección a las Servidumbres Aeronáuticas, en el que, entre otras cuestiones, se evalúe que se garantiza la seguridad y no se produce una afección a la regularidad de las operaciones de las aeronaves.   
10. Deberá obtenerse Informe favorable de la administración forestal competente, de la Dirección Territorial de Valencia, respecto a la idoneidad de las actuaciones y tratamientos propuestos que se le pretende dar a la vegetación existente en los terrenos situados en el Este y Centro del Sector planteado, catalogados como suelo forestal según el Plan General de Ordenación Forestal de la Comunidad Valenciana.  
11. Deberá darse cumplimiento a los condicionantes establecidos en el informe elaborado por la Entidad de Saneamiento de Aguas, de fecha 26 de julio de 2005 respecto a la viabilidad del tratamiento de las aguas residuales generadas en la EDAR Quart-Benáger.   
12. Se eleva a criterio del Órgano competente en materia de planificación y ordenación territorial, el pronunciamiento respecto a la ordenación planteada del Sector, fundamentalmente, en lo relativo a los usos y edificabilidad propuestos.   
13. El Ayuntamiento exigirá a las empresas, tras la realización de las obras, los correspondientes certificados de recepción de residuos sólidos inertes por parte de vertederos o empresas autorizadas para la gestión de este tipo de residuos.  
14. Durante la fase de ejecución, se deberá prever e identificar una zona para el acopio de los materiales a emplear en las obras de urbanización y edificación, evitando la ocupación de los terrenos colindantes.  
15. Deberán preverse, en la urbanización, lugares para la ubicación de contenedores para la recogida selectiva de los distintos tipos de residuos que vienen tratándose habitualmente en la Comunidad Valenciana en cantidad suficiente para adecuar el proyecto presentado al correspondiente Plan integral de residuos.  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
La presente Declaración de Impacto Ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 27 de marzo de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 128/06-AIA  
Promotor: Cerámica Vives SA.  
Autoridad sustantiva: Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda de la Generalitat Valenciana.  
Objeto del proyecto: Solicitud de Autorización Ambiental Integrada.  
Localización: Carretera Castellón a Alcora, km 22, s/n de Alcora (Castellón).  
Ref. órgano sustantivo: 082/05 IPPC SCICo/CPLL   
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características del proyecto   
Objeto  
Cerámica Vives SA es una industria dedicada a la fabricación de baldosas cerámicas de pavimento, que dispone de Licencia de Actividad desde el 8 de octubre de 1973.   
La sociedad proyecta realizar una ampliación de las instalaciones y le es de aplicación la Ley 16/2002 de 1 de julio de Prevención y Control Integrados de la Contaminación, pues la actividad industrial está incluida en la categoría 3.5 del anexo 1 (Instalaciones para la fabricación de productos cerámicos mediante horneado, en particular tejas, ladrillos, refractarios, azulejos o productos cerámicos ornamentales o de uso doméstico, con una capacidad de producción superior a 75 toneladas por día).   
Resulta preceptiva la obtención de la Autorización Ambiental Integrada, motivo por el que se redacta el proyecto evaluado.  
Ubicación  
Las instalaciones se sitúan en el km 22 de la carretera Castellón-Alcora, en el Municipio de Alcora (Castellón). La superficie del terreno construido es de 51.932 m², sobre una propiedad de 105.508 m².  
Materias primas y productos elaborados  
Las materias primas empleadas son arcillas, esmaltes y óxidos colorantes. La producción de pavimento cerámico es de 4.401.075 m²/año, equivalente a 92.312.398 kg/año (datos del año 2004).  
Energía  
La energía consumida es eléctrica, o procedente del gas natural y del gasóleo A y B. Cerámica Vives SA. también exporta la energía eléctrica excedentaria que cogenera.  
Aguas   
Cerámica Vives SA. cuenta con la concesión administrativa para extraer 6.600 m³ anuales del Pozo de la Esperanza, que se encuentra dentro de la propia instalación. En el año 2004 el consumo ascendió a 73.301 m³.  
Del consumo total se valorizan 28.000 m³, el riego de jardines precisa 25.926 m³ y el resto son pérdidas por evaporación y secado.  
El volumen de agua residual industrial asciende a 24.450 m³/año.  
Proceso de fabricación   
Las instalaciones de Cerámica Vives están compuestas por dos plantas de fabricación denominadas Planta -1 y Planta - 2.   
La Planta -1 fabrica arcillas atomizadas para consumo propio y pavimento cerámico, además dispone de planta de cogeneración de electricidad.  
La Planta -2 fabrica únicamente pavimentos cerámicos y las arcillas atomizadas son suministradas por la Planta -1 mediante una cinta.  
a) Preparación de esmaltes y serigrafías  
Las materias primas de los esmaltes se toman de los acopios, se pesan y se introducen en molinos de bolas discontinuos en molienda húmeda, se agregan aditivos. El esmalte que resulta se bombea a unos depósitos provistos de agitadores y de ahí pasa a bidones, los cuales se trasladan a las líneas de esmaltado, donde se filtran por tamices vibratorios.  
Las serigrafías se fabrican según una fórmula establecida, para ello se mezcla esmalte en polvo de grano muy fino con óxidos colorantes y con un derivado líquido de los poliglicoles, que facilita la homogeneización y mejora las propiedades de la mezcla, obteniéndose la serigrafía. La mezcla se pasa por un molino de bolas de alúmina y desde ahí se almacena en bidones.  
b) Conformado de los soportes  
Las arcillas se acopian en el exterior, a la intemperie; mediante cargadora frontal son enviadas a la trituradora, pasan a las tolvas de almacenamiento y mediante cintas llegan a los molinos de bolas que funcionan discontínuamente por vía húmeda, una vez alcanzado el punto de molturación adecuado el producto, también denominado barbotina, se vierte en balsas provistas de agitadores.  
La barbotina se pulveriza en gotas finas y se somete al atomizado (secado), tras el cual se obtiene un polvo arcilloso con bajo contenido en agua y que se almacena en tolvas para su uso posterior.  
El polvo atomizado se prensa en moldes hasta alcanzar una densidad aparente, espesor forma y dimensiones predeterminadas, obteniéndose una pieza denominada soporte.  
Los soportes se recogen en cestas y se secan mediante aire caliente en secaderos verticales, que además elevan la temperatura superficial de la pieza hasta los 100º C, dejándola preparada para entrar en la línea de esmaltado.  
c) Aplicación de los esmaltes y serigrafías  
El soporte se humedece, luego se le da una capa de engobe y posteriormente se le aplica el esmalte mediante la filera o campana. Una vez que ha secado suficientemente el esmalte se le aplica la serigrafía.  
d) Carga y almacenamiento de las piezas esmaltadas  
Las piezas serigrafiadas llegan a la máquina de carga, donde se colocan en varias filas y se cargan posteriormente en vagonetas o boxes, que las almacenan en el parque de las piezas esmaltadas en espera de pasar por el horno de cocción.  
e) Secado y cocción  
Las piezas pasan por unos secaderos previos al horno de cocción (alimentado por gas natural) y cuando ya están secas entran en el horno monococción-monoestrato, donde avanzan impulsadas por el giro de los rodillos hacia las diferentes zonas que se encuentran a distintas temperaturas.  
Una vez cocidas las piezas, a la salida del horno pasan a la máquina de carga, desde donde se vuelven a depositar en vagonetas para quedar en el parque a la espera de clasificación.  
f) Clasificación y embalaje  
Las piezas sufren un control de calidad, se agrupan por calidades y se embalan en cajas, que a su vez conforman palets, listos para su expedición.  
Las piezas rechazadas por su mala calidad se vierten en la escombrera próxima a los acopios de arcillas.  
En el proceso de fabricación se emplean 13 secaderos, 6 hornos y 2 atomizadores.  
Las instalaciones cuentan con un total de dos atomizadoras, 15 secaderos, 6 hornos y 8 filtros de mangas.   
Residuos   
Cerámica Vives SA es un pequeño productor de residuos tóxicos y peligrosos, está registrado con el número 12-04949; además es el gestor de residuos no peligrosos 050/V/RNP7CV.   
Los residuos tóxicos y peligrosos que genera anualmente ascienden a 5.822 kg (año 2004) y son: envases de plástico contaminados, envases metálicos contaminados, aceites, filtros de aceite, sólidos contaminados, filtros, trapos y absorbentes contaminados, tubos fluorescentes y lámparas de mercurio.   
Los residuos inertes y urbanos que produce son: lodos de material cerámico, restos de cerámica anteriores y posteriores a la cocción, papel y cartón, plásticos, chatarra, lodos de fosas sépticas y otros residuos sólidos urbanos.  
Las aguas residuales domésticas se segregan en dos: agua de duchas y aguas fecales. Las aguas de duchas se mezclan con las aguas industriales en un depósito, para ser reutilizadas posteriormente. Las aguas fecales se envían a dos fosas sépticas, donde son tratadas mediante lecho bacteriano; la fase líquida clarificada se mezcla con las aguas industriales en el depósito comentado anteriormente, los lodos orgánicos son retirados por un gestor autorizado.  
Cerámica Vives SA gestiona los siguientes residuos no peligrosos: lodos y suspensiones acuosas que contienen materiales cerámicos, restos de cerámica producida antes del proceso de cocción, partículas y polvo en suspensión.  
Las aguas pluviales recogidas por las cubiertas de las naves y las superficies del solar se conducen al terreno colindante, propiedad del promotor, y se vierten al Barranco de Regatell.  
Los residuos se segregan en origen, se emplean jaulas y contenedores para recogerlos, las cuales se encuentran identificadas. Existe un almacén de residuos peligrosos, que se localiza en la Planta 1, próximo a la sección de recepción y preparación de arcillas.   
Las instalaciones carecen de maquinaria generadora de aerosoles.  
Alternativas medioambientales  
El titular no plantea ninguna alternativa, lo justifica considerando que las acciones desarrolladas por su actividad industrial "[...] se ajustan en mayor medida al contenido de dicha normativa [...]".   
Tramitación administrativa  
1. Tramitación  
En fecha 26 de abril de 2006 el Área de Calidad Ambiental remite un ejemplar de: proyecto básico de autorización ambiental integrada, estudio de impacto ambiental y documento de síntesis.  
El 21 de Julio de 2006 se solicita un informe sobre vías pecuarias a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda en Castellón.  
El 1 de agosto de 2006 se solicita información al Ayuntamiento de Alcora.  
2. Información pública  
La Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda sometió el expediente a información pública y publicó, a tal efecto, un anuncio en el DOCV nº 5138, del 18 de noviembre de 2005; una vez transcurrido el plazo de 30 días hábiles, no se presentaron alegaciones.  
3. Peticiones de información o documentación complementaria  
Se han solicitado informes a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda y al Ayuntamiento de Alcora.  
Informes sectoriales  
- Informe de la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda en Castellón:  
Los terrenos en los que se encuentran las instalaciones industriales limitan por el NE con la Cañada Real nº 1, que longitudinalmente coincide conel trazado de la carretera Onda-Alcora, clasificada con 75 metros de anchura, aunque no está deslindada en este tramo.  
La Cañada Real nº 1 está clasificada por O.M. del 5-4-1954, fue publicada en el BOE de fecha 14-4-1954 y B.O.P. de fecha 13-5-1954.  
Por todo lo anterior se considera que las instalaciones no inciden sobre la citada vía pecuaria.  
- Informe del Ayuntamiento de Alcora  
Aún no ha contestado a la consulta solicitada.  
Afecciones legales medioambientales  
De acuerdo con el informe de la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda, así como con la información cartográfica y medioambiental contenida en los sistemas de información geográfica de la Conselleria de Territorio y Vivienda, el proyecto no presenta afecciones legales sobre espacios protegidos por la legislación.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de la actividad  
Las fosas sépticas se encuentran impermeabilizadas, su estanqueidad está certificada por técnico competente, quien también certifica que no se produce ningún vertido al Barranco del Regatell, ni al suelo o subsuelo.  
2. Identificación y valoración de los impactos   
Los acopios de arcillas se sitúan sobre una explanada construida con desechos de cerámicas que no han pasado el control de calidad (soportes y piezas esmaltadas y cocidas), cada año se vierten en ese lugar unas 460 toneladas de residuos.   
Según las previsiones del titular, los desechos ocuparían la parcela 109 y se acumularían a lo largo de los próximos 40 años, sin intención de realizar construcción alguna en dicho lugar. Existe un impacto visual y paisajístico que se alargaría durante 40 años, los cuales no han sido identificados ni valorados.  
Los acopios se asientan sobre rellenos realizados con cerámicas que no han pasado el control de calidad. De acuerdo con la información que consta en las fichas de seguridad de las materias primas, la cerámica contiene Pb, Ba, Zn, W, Zn, Cr y Zr. Si los materiales de relleno estuvieran compuestos únicamente por soportes de mala calidad que no habían entrado aún en la línea de esmaltado, serían inertes, pero se ha rellenado también con soportes esmaltados. Las precipitaciones pueden percolar a través del relleno, pues presenta porosidad conectada y permeabilidad suficiente para ello.  
Las instalaciones de Cerámica Vives SA se sitúan sobre rocas cuaternarias aluvionares, constituidas por cantos, gravas y arenas. Son rocas con buena porosidad y permeabilidad y constituyen un acuífero superficial local, que puede estar en continuidad hidráulica con otros más profundos. En caso de que llegaran a acumularse metales pesados en los rellenos antedichos, los cationes serían movilizados por el agua que percolase y se produciría una contaminación de las aguas subterráneas. El promotor considera que este impacto no llegará a producirse.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.   
Para la eliminación de las inmisiones atmosféricas de partículas se emplean filtros de mangas, ciclones-abatidores, filtros de vía seca y una barredora industrial. Los dispositivos cuentan con inspecciones visuales diarias y un mantenimiento regular y periódico, además de medidas de las emisiones, las cuales se encuentran por debajo de los límites que establecen las MTD.   
Los acopios de arcillas se mantienen con su superficie húmeda, pero carecen de barreras antiviento y humectación durante las operaciones de carga y descarga, lo que genera emisiones. Este efecto no ha sido analizado y carece de medidas correctoras.  
Los niveles de recepción externos del ruido son inferiores a los 70 dB(A) de día y los 60 dB(A) de noche, conforme establece la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de Protección Contra la Contaminación Acústica. Como medida correctora se sigue un programa de mantenimiento de la maquinaria.  
Los residuos que se acumulan en el almacén de solera impermeabilizada, están agrupados por características y almacenados en contenedores, depósitos, sacos grandes o bidones, cada uno de los cuales se encuentra bien cerrado e identificado con etiqueta. Los envases de residuos peligrosos están dispuestos dentro de un cubeto. Existen varios gestores de residuos autorizados que retiran los mismos, uno de los cuales es la propia Cerámica Vives SA. Se desconoce si existen canalizaciones para recoger los vertidos accidentales.  
No existe constancia de que el agua del pozo esté libre de Legionella pneumophila.  
La fase de desmantelamiento se esboza genéricamente, no se concreta la construcción de un drenaje permanente; ni un drenaje temporal durante la fase de la demolición, con un sistema para eliminar la carga en suspensión de la escorrentía, antes de su desagüe al Barranco de Regatell. Se desconoce la selección de especies vegetales empleadas para repoblar los terrenos, así como la densidad de siembra y los marcos de plantación. También se desconoce el relieve final del terreno restaurado.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el Anexo I, grupo 4, epígrafe l de la Ley 6/2001, de 8 de mayo, de modificación del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del Artículo 1, apartado 1, de la antedicha Ley 6/2001, de 8 de mayo.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.  
3. El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las Declaraciones de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental.  
4. El artículo 8.3 c), del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por tanto, en vista de todo lo anterior y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de las autorizaciones administrativas previas que le sean preceptivas, el Proyecto Básico para la Autorización Ambiental Integrada de la industria de fabricación de azulejos de Cerámica Vives SA., sita en el km. 22 de la carretera Castellón-Alcora del Municipio de Alcora (Castellón), en los términos que establece el citado proyecto, siempre que este se desarrolle de acuerdo con las medidas correctoras establecidas en el apartado segundo de la presente declaración.  
Segundo  
Para la ejecución de citado proyecto se deberán cumplir las siguientes condiciones:  
1) Con la finalidad de evitar durante los próximos 40 años la posible contaminación de las aguas subterráneas, los impactos visual y paisajístico, así como eliminar la carga en suspensión que puede arrastrar la escorrentía hacia el Barranco del Regatell, se realizarán las siguientes obras en el área de los acopios de arcillas:   
a) El talud actual se dividirá en dos taludes, cada uno de los cuales poseerá una pendiente máxima de 30º respecto de la horizontal. Entre los dos taludes se construirá una berma de 4 metros de anchura, la cual se situará aproximadamente a mitad de altura y enlazará con la segunda plataforma de menor cota (se encuentra en la parte más oriental de la zona de acopios, en lo que sigue se la denominará plataforma B). La berma se nivelará.   
b) En ambas plataformas se reservará una franja de 2 metros de ancho a todo lo largo del borde que mira hacia el Barranco de Regatell, donde se plantará una fila de árboles de una o varias especies, de gran densidad foliar y de 3 metros de altura mínima; los ejemplares se plantarán sin dejar espacios en medio.   
c) En aquellas partes de la plataforma distantes del talud, donde no resulte posible realizar la plantación del apartado anterior, se colocará una barrera de obra de fábrica o similar, con una altura mínima igual a la altura máxima que alcancen normalmente los acopios. Tanto la pantalla arbórea como las de obra darán un cerramiento con espacio para entrada y salida de vehículos.  
d) Sobre los dos taludes y la berma intermedia se verterán tierra vegetal con un espesor mínimo de 50 centímetros, la cual poseerá una textura y riqueza en nutrientes idóneas para la repoblación vegetal.   
En la berma se realizará primeramente un escarificado y seguidamente un abonado, tras lo cual se sembrarán especies herbáceas propias del lugar; también se sembrarán los taludes. Una vez arraigadas las especies herbáceas, se plantarán en la berma especies arbóreas y arbustivas y en los taludes se plantarán arbustos; las especies serán similares a las que existen en el entorno y los plantones serán de una savia. El hoyo mínimo de plantación será de 30x30 cm y la densidad de plantación ha de ser acorde con la existente en las inmediaciones del Barranco de Regatell.  
e) Sobre la berma y con una separación de 1 metro del pie del talud se colocará una cuneta perimetral de dimensiones adecuadas para drenar los acopios, que enlazará con la cuneta de la plataforma B.   
La cuneta de la plataforma B irá situada entre la barrera arbórea y la cabeza del talud y enlazará con la cuneta de la berma.   
El agua drenada por la cuneta desaguará en un depósito para eliminar la carga en suspensión. Los lodos sedimentados y el agua podrían reutilizarse, si así lo estima la autoridad administrativa sustantiva.  
f) La restante superficie de los acopios se impermeabilizará con materiales resistentes e hidrófobos.  
g) Las plantas y semillas que se utilicen en la repoblación de la berma y los taludes deben cumplir las disposiciones de calidad y procedencia que se especifican en el Decreto 15/2006, de 20 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se regula la producción, comercialización y utilización de los materiales forestales de reproducción.  
2) Los desechos de cerámica que produzca el titular a partir del otorgamiento de la autorización administrativa por parte del órgano sustantivo, serán enviados a un vertedero autorizado.   
3) El promotor justificará documentalmente la ausencia de Legionella pneumophila en el agua procedente del pozo que le abastece.  
4) La constitución química del agua residual proveniente de la línea de esmaltado y preparación de esmaltes no ha sido descrita y es muy probable que contenga metales pesados, por lo que el promotor caracterizará dicha agua, que salvo resultados en contra, ha de constituir un residuo peligroso. Cada vez que se fabriquen nuevos productos o se realicen nuevas formulaciones será preciso caracterizarla.  
5) Se contará con la adecuada cantidad de absorbente no inflamable para solventar los pequeños derrames accidentales. El absorbente contaminado se gestionará según la naturaleza del derrame.  
6) Cerámica Vives SA dispondrá de un tanque o balsa adicional, capaz de almacenar la precipitación caída durante quince minutos sobre las cubiertas de la fábrica, con una intensidad máxima previsible de un período de retorno de 25 años. Este agua se puede emplear en el proceso, o se le separarían los metales pesados para verterla posteriormente a la red general de alcantarillado, en cuyo caso contaría con la autorización expresa del Ayuntamiento y el sedimento sería caracterizado, si resultara peligroso sería gestionado acordemente.  
7) La ampliación implica un incremento del consumo de agua, además el Pozo de la Esperanza está autorizado para extraer un máximo de 6.600 m³ anuales, lo que es insuficiente para cubrir las necesidades (en el año 2004 Cerámica Vives SA. consumió 73.301 m³). En vista de ello, el promotor remitirá el informe favorable emitido por el organismo de cuenca competente, según establece el artículo 19.2 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje.  
8) Durante la fase de desmantelamiento se enviará a un vertedero autorizado todo el relleno que existe bajo los acopios. El relieve final de la superficie industrial desmantelada tratará de restaurar, dentro de lo posible, la superficie topográfica original del terreno, integrándola con una forma similar a la existente, sin contrastes geomorfológicos.  
Las labores de restauración y las especies vegetales para repoblación serán de características similares a las descritas en el apartado1, con la excepción del nivelado. Los trabajos se iniciarán con una limpieza integral de las zapatas y de todos los elementos existentes sobre el suelo, e irá seguida de un ripado de toda la superficie y un despedregado.  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 30 de marzo de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 22/07-AIA  
Título: Explotación de Vacuno de producción de leche Granja San Ramón  
Promotor: SA.T. 299 San Ramón  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Requena  
Objeto del proyecto: Obtención de la Licencia de Actividad   
Localización: Polígono 71, parcela 143, Cañada Tolluda, término municipal de Requena (Valencia).  
Descripción del proyecto  
1. Características más relevantes del proyecto.  
La distancia a la Pedanía Campo Arcís es de 2.000 metros aproximadamente.  
La explotación estará ubicada dentro de una parcela de 694.871 m². Con una superficie edificada de 27.710,30 m².   
La actividad ganadera a desarrollar será la producción de leche y la cría, recría y engorde de los terneros y terneras de reposición. La capacidad de la explotación está prevista para 2.870 plazas (1.200 vacas adultas, 1.000 novillas de reposición y 670 terneros de engorde).  
Instalaciones ganaderas  
- Dos naves de alojamiento para las vacas en producción de 4.920 m² cada una.  
- Nave para vacas en producción, secas, para partos y enfermería de 4.920 m².  
- Nave para la sala de ordeño, sala de espera y lechería de 1.698 m² .  
- Nave de recría de terneras de 5.100 m².  
- Nave de cría de terneros de 660 m².  
- Nave de manejo de 810 m².  
- Nave de terneros de engorde de 2.460 m².   
- Nave para el almacenamiento y preparación de alimentos de autoconsumo de 1.325 m².   
Todas las naves dispondrán de una solera de hormigón armado con mallazo de 15-18 cm de espesor. La retirada de las deyecciones en las naves de alojamiento de vacas se hará con arrobadera que las arrastrará hasta los canales. En el caso de las zonas de cama caliente se retirarán con pala hasta la zona de compostaje.   
Para la minimización de los residuos ganaderos se ha propuesto un sistema de gestión. Se valorizará mediante la digestión, depuración y compostaje de las deyecciones sólidas y líquidas.  
Instalaciones para el tratamiento de las deyecciones  
El residuo líquido que proviene de las deyecciones líquidas de la explotación, aguas residuales de limpieza y aguas sucias se destinarán al digestor anaerobio. El tiempo de permanencia del residuo en los tanques será de 30 días, a una temperatura de 37ºC. Se construirán:  
- Tanque de recogida para el acondicionamiento de las deyecciones.  
- Dos digestores anaerobios de hormigón estancos, de 1.200 m³ de capacidad cada uno.   
El efluente que proviene de los digestores se recoge en un tanque de salida, de allí es bombeado a la unidad de tratamiento de agua. Se realizará una separación sólido-líquido mediante una prensa de tornillo y un tamiz vibratorio. El residuo líquido con la parte fina de los sólidos que no se ha conseguido separar se someterá a un proceso de microfiltración. Se acondicionará el efluente (disminución del PH con H2SO4) y se hara una filtración para eliminar los posibles precipitados. Tras el proceso de ósmosis inversa, la parte retenida por las membranas, es un líquido altamente concentrado en N, P, K que se empleará para enriquecer el residuo sólido compostado. Un último paso antes de llevar esta agua depurada a la balsa de almacenamiento será aumentar el PH para cumplir con los parámetros de calidad (tratamiento con NaOH). Dicha balsa de almacenamiento tendrá una capacidad de 15.000 m³ y estará impermeabilizada con una lámina de PE.  
Se ha planteado el aprovechamiento de biogás (se estima una riqueza en CH4 del 59%) obtenido en la digestión mediante cogeneración para la producción de electricidad y el aprovechamiento térmico de los gases de escape para calefacción.   
El estiércol sólido generado en las zonas con cama caliente (zona de partos, cría de terneros y terneras de engorde) junto con el residuo sólido separado tras el proceso de digestión será retirado y transportado a la planta de compostaje. Esta constará de:  
- Planta de compostaje, techada en la zona que cubre el compostaje y con cerramiento lateral en tres de los cuatro lados, de 8.000 m².  
- Planta de abonos orgánicos con una superficie de 1.000 m². Dispondrá de una solera de hormigón con lámina de PVC.   
Los lixiviados que se produzcan durante el proceso de compostaje serán canalizados y almacenados para ser reutilizado en el riego de las propias pilas de compost.   
Se estima:  
5.164 t/año de estiércol proveniente de las zonas de cama caliente.  
5.412 t/años del residuo sólido separado tras el proceso de digestión.  
Todas las zanjas de canalización así como cualquier canal de deyecciones serán debidamente impermeabilizados mediante empleo de láminas de geosintéticos y geotextiles. Los canales de se construirán mediante paredes de hormigón, con impermeabilizado y lascado a base de fibra de poliéster. Las tuberías de conducción de las deyecciones y de las aguas de limpieza serán de PVC. Adicionalmente, se establecerán una barreras geológicas artificiales >50 cm de arcilla compactada, en el caso de que la permeabilidad del terreno natural no cumpla con unas características de K=10-9 en un espesor de al menos 5 metros.   
Instalaciones auxiliares y sanitarias  
Las instalaciones auxiliares serán entre otras: oficinas y aparcamienos, laboratorios de análisis, vallado perimetral de la parcela y la explotación, pediluvios, vados sanitarios, canalizaciones para la recogida de aguas sucias, pluviales y agua potable. Pasillos de manejo de ganado, silos, línea eléctrica y conducciones.  
Para el abastecimiento de agua se dispondrá de dos sondeos ubicados dentro de la misma parcela. En el proyecto presentado para la concesión de agua subterránea se ha estimado un consumo de 101.175 m³/año. En el estudio de impacto se indica que el agua se empleará como agua de bebida de los animales y para la limpieza de la sala de ordeño.   
Para la limpieza del resto de las instalaciones se empleará el agua depurada en la explotación. Se ha previsto emplear también el agua depurada para el riego de pastos. Según el estudio de impacto ambiental el proceso de la explotación esta diseñado para la reutilización total del agua (vertido cero).  
Tramitación administrativa  
1. Remisión del expediente. Información pública.  
El expediente se inició el 9 de febrero de 2007, con la remisión por la Dirección Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda de Valencia del Proyecto de Actividad, el estudio de impacto ambiental y el Expediente municipal.  
La información pública se ha realizado mediante la publicación en el BOP nº 243, de 12 de octubre de 2006. Se han presentado alegaciones al proyecto de los vecinos inmediatos al lugar de emplazamiento de la actividad. Uno de los alegantes ha adjuntado documentación con la firma de 800 personas más que alegan al proyecto.   
2. Informes sectoriales y documentación complementaria.  
Con fecha de visado en el Colegio Profesional de 27 de febrero de 2006, sobre la consideración como impermeable de la finca, firmado por técnico competente.  
Con fecha 1 de marzo de 2006, informe de Egevasa, responsable de la gestión del Servicio de Agua Potable y Alcantarillado del municipio de Requena, sobre la no afección del bombeo situado en el pozo Finca Talluda, durante el tiempo que duró la prueba, al pozo de abastecimiento de la aldea Campo Arcís.  
Con fecha de salida 5 de abril de 2006, informe favorable de la Dirección Territorial de la Conselleria de Agricultura Pesca y Alimentación de acuerdo con lo previsto por la Orden 17 de octubre de 2005 de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación por la que se regula la emisión de los informes de carácter territorial y urbanístico. Se indica:  
A la vista del proyecto presentado e informe del Veterinario de Inspección Pecuaria de la Oficina Comarcal de la Plana de Requena, refrendado por el jefe de la Sección de Producción y Sanidad Animal, se Informa que:  
El uso, actividad y aprovechamiento para el que se solicita informe está vinculado a la actividad ganadera.  
Las Instalaciones que albergan el ganado son adecuadas y precisas para la actividad.  
La ubicación de las instalaciones que albergan el ganado cumplen las distancias previstas por la Ley 6/2003 de Ganadería.  
Con fecha 20 de abril de 2006, informe urbanístico del Arquitecto municipal con respecto a la adecuación del proyecto a las normas urbanísticas. Califica el suelo donde se ubicará la explotación como Suelo no urbanizable común permeable. Al aportar el promotor el correspondiente informe de permeabilidad y contar con el informe previo por parte de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, considera factible el desarrollo de la actividad.  
Con fecha de salida 8 de mayo de 2006, Informe previo de la Conselleria de Cultura Educación y Deporte sobre la no afección al Patrimonio arqueológico, paleontológico ni etnológico.  
Con fecha 2 de junio de 2006, informe de la técnico municipal en el que se solicita la ampliación de la documentación a aportar para poder continuar con los trámites:  
- Deberán indicar si se trata de un traslado o de una ampliación, se observa en el anejo de póliza de agroseguro que hay un total de 1795 animales y en el apartado 9 de la memoria un total de 2870 animales.  
- Realizar una descripción de las soleras de las naves.  
- Con objeto de que la actividad de biogás-cogeneración y la actividad de planta de compostaje queden incluidas dentro de la calificación de explotación vacuna, deberán incluir los apartados específicos de estas actividades, en base a la Instrucción 2/83.   
- Indicar de donde procede el suministro de agua.  
Con fecha de salida 3 de julio de 2006, informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar sobre la concesión de aguas subterráneas en la que se considera que la concesión no sería incompatible con el Plan Hidrológico de la cuenca del Júcar y que el volumen solicitado es acorde con las dotaciones habituales para uso ganadero. Durante la información pública del proyecto de aprovechamiento de aguas subterráneas uno de los vecinos del emplazamiento presentó alegaciones por la afección sobre el abastecimiento de los municipios cercanos por la instalación de las captaciones y falsedad en el volumen real que se pretende extraer de las mismas. Proyecto publicado en el BOP de Valencia número 149 en fecha 24 de junio de 2006.  
En fecha 31 de julio de 2006 el Ayuntamiento de Requena comunica al promotor la necesidad de ampliar la información presentada requiriéndole:  
- Estudiado el proyecto de actividad en el mismo se observa que hay una actividad principal y otras secundarias, por lo que se deberá Indicar, en cada una de las actividades, según se especifica en el Decreto 54/990 de 26 de marzo del Consell de la Generalitat Valenciana:  
División, agrupación, grupo y subgrupo  
Clasificación y grado  
Clasificación decimal  
- Y así mismo también se deberá contemplar o desarrollar para cada una de las actividades el guión establecido en la Instrucción 2/83 que da normas para la redacción de proyectos técnicos que acompañan a los expedientes de Licencia Municipal de Apertura de Actividades.  
- Y a su vez realizar una descripción de las soleras o pavimentos de cada una de las naves.  
Justificación de las medidas adoptadas para evitar filtraciones y contaminación de acuíferos subterráneos.  
Con fecha 21 de septiembre de 2006, informe técnico favorable para la concesión de la licencia, firmado del Ingeniero técnico industrial y el ingeniero agrónomo del Ayuntamiento de Requena.   
En fecha 19 de diciembre de 2006, diligencia del Ayuntamiento acerca de la información pública y las alegaciones presentadas.  
En fecha 19 de diciembre de 2006, informe del Concejal Delegado de Urbanismo en la que se afirma que puede concederse la licencia solicitada con la adopción de las medidas correctoras a que se hace referencia en el expediente.   
Solicitud de informes   
Con fecha 26 de febrero de 2007, informe de contestación a la consulta realizada del Área de Conservación de Espacios Naturales en el que se concluye:  
- Una vez estudiada la documentación remitida del proyecto (...) el citado proyecto está adecuado a los requisitos del PORN de las Hoces del Cabriel, sobre minimización del impacto sobre el paisaje, la flora, la fauna, y el suelo, así como las medidas de restauración de las superficies y los hábitats afectados.  
- Respecto de los vertidos de las aguas residuales, deberán cumplir los requisitos mínimos en concentración de los contaminantes en los tratamientos secundarios indicados en el Plan Hidrológico del Júcar.  
- Por último deberá garantizar el cumplimiento del programa de vigilancia ambiental propuesto en el citado proyecto.   
Con fecha 23 de marzo de 2007, informe de contestación a la consulta realizada del Área de Residuos con respecto al programa de valorización de residuos propuesto. Se incluye:  
Las operaciones de gestión de los estiércoles y demás subproductos animales de la explotación (...) estarán sujetas a lo regulado expresamente en las normativas específicas que a continuación se relacionan:  
- Reglamento (CE) nº 1774/2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano, que establece que los procesos de tratamiento o transformación de los propios residuos de origen animal en las instalaciones de biogás o de compostaje, se llevarán a cabo cumpliendo lo regulado expresamente en él y, estará sujeto a la autorización prevista en el citado reglamento.  
- Real Decreto 261/1996, sobre protección de las aguas contra la contaminación por los nitratos procedentes de fuentes agrarias, y demás normativa concordante, que rige la utilización como fertilizante agrícola de los residuos de la explotación ganadera en el ámbito de las explotaciones agrarias.  
La normativa de residuos será de aplicación supletoria a toda aquella gestión de residuos de la explotación no expresamente regulada y amparada por las citadas normativas específicas, y tendrá que se llevada a cabo, en su caso, por empresa gestora de residuos, de conformidad con la Ley 10/1998 de Residuos, y la Ley 10/2000 de Residuos de la Comunidad Valenciana.   
3. Alegaciones presentadas al proyecto  
Se han presentado las alegaciones al proyecto de construcción y a la concesión de aguas subterráneas por parte de los vecinos inmediatos del emplazamiento y de aproximadamente 800 personas que se sumaron con su firma a las mismas. Las alegaciones hacen referencia a: errores en los estudios presentados en cuanto a la permeabilidad de la zona de actuación, acerca de la afección al abastecimiento de las poblaciones cercanas por los sondeos previstos y deficiencias en el estudio de impacto ambiental. Se afirma que se ha minusvalorado: calidad ambiental del aire, calidad de las aguas subterráneas, calidad del Paisaje y el efecto que tendrán las emisiones de amoniaco en el aire y la vegetación. Por otro lado se alega la imprecisión de los datos aportados referentes al clima, el inventario vegetal entre otros.  
Con fecha 18 de diciembre de 2006, informe del Ayuntamiento en contestación a las alegaciones presentadas. De las alegaciones presentadas, parte de las mismas fueron contestadas y desestimadas por el Ayuntamiento aunque se consideró necesario requerir al promotor de la actividad para que emitiese informe al respecto, dada la extensión de las alegaciones presentadas. El 14 de diciembre de 2006 se presenta el documento anexo al proyecto de contestación a dichas alegaciones.  
Afecciones legales  
El suelo donde se ubica la explotación se califica como Suelo No Urbanizable de Protección con clasificación de muy permeable en las Normas Subsidiarias de Requena de 26 de julio de 1998. Se establecen las siguientes protecciones:  
Quedan prohibidas todo tipo de urbanizaciones, excepto cuando como consecuencia de un estudio pormenorizado y de manera inequívoca que da demostrado que un suelo calificado como muy permeable no lo fuera, en cuyo caso el M.I. Ayuntamiento podrá autorizar las edificaciones permitidas en suelo no urbanizable ordinario, previos los informes técnicos correspondientes.  
La actividad propuesta se encuentra dentro del ámbito del PORN de la Hoces del Cabriel, zona de Amortiguación de Impactos determinada por dicho Plan aprobado por el Decreto 24/2005, de 4 de febrero, del Consell de la Generalitat.  
Art.61. Granjas de cría. (...) En el ámbito del PORN se permite la instalación de granjas de cría intensivas y extensivas siempre y cuando esté de acuerdo con el planeamiento vigente y con las autorización de la Conselleria en materia de espacios naturales y siempre que no perjudique al desarrollo normal de la fauna autoctona de la zona (...).  
Según la Ley 10/2004, de 9 de diciembre, de la Generalitat, del Suelo No Urbanizable.  
Art. 32 Actividades que precisan de declaración de interés comunitario. La Generalitat interviene en la autorización de usos y aprovechamientos en suelo no urbanizable común, dentro de los límites y en las condiciones establecidas en esta ley, mediante su declaración de interés comunitario previa a la licencia municipal, en los supuestos contemplados en los artículos 24 a 27 de esta ley.   
Art. 25 Actividades industriales, productivas y terciarias o de servicios  
Según el inventario de suelo forestal del PEGOF en los extremos norte y sur de la parcela existen zonas clasificadas como suelo forestal de arbolado natural.  
El municipio de Requena no está considerado como Zona Vulnerable según el Decreto 13/2000 de 25 de enero del Gobierno Valenciano, por el que se designan, en el ámbito de la Comunidad Valenciana, determinados municipios como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto. Identificación y valoración de impactos.  
El estudio de Impacto Ambiental incluye una descripción del medio natural donde estará situada la explotación y que incluye: aire, agua, suelo, flora, fauna, paisaje, riesgos naturales y el entorno socioeconómico de la zona. Para la valoración de impactos se ha elaborado una matriz de cuantificación de impactos.   
Afecciones al suelo y a las aguas por los residuos generados por el desarrollo de la actividad. El estudio hidrogeológico presentado para la determinación del grado de permeabilidad del suelo sobre el que se ubicará la explotación clasifica de medio el grado de permeabilidad en los puntos concretos de análisis. Se ha detectado la presencia de una capa de arcilla que va de más a menos de norte a sur de la parcela. En la zona nordeste de la parcela donde se situará la balsa de agua depurada se ha detectado la existencia de una falla en la que aflora el basamento calizo.   
La explotación estará situada dentro de una parcela que actualmente se encuentra inculta pero dedicada anteriormente al cultivo de cereal, girasol y forrajeras. Se encuentra atravesada parcialmente por hileras de carrasca algunas con porte alto, coscoja y tojos en sentido transversal en la zona central y de manera longitudinal en la zona perimetral. La ubicación de las construcciones afectará de manera significativa estas formaciones vegetales.   
En los límites norte y sur de la parcela se ubican zonas boscosas de arbolado natural, integradas principalmente por: pino carrasco, carrasca, coscoja y romero. En el cerro situado en la parte norte se ha proyectado la construcción de un depósito de almacenamiento de 1000 m³ para agua potable, para el abastecimiento en caso de emergencia, sin que se haya especificado el trazado de las conducciones para la distribución del agua. En la zona sur de la parcela existe una vaguada de escasa entidad que hace de desagüe natural de las aguas de escorrentía con termino dentro de la propia parcela.   
La presencia de las construcciones de grandes dimensiones que constituyen la explotación afectarán al paisaje de la zona. Se ha presentado un estudio de paisaje determinándose las unidades paisajística y las cuencas visuales. Las instalaciones se ubicarán en la zona de la parcela dedicada al cultivo, zona de calidad visual media y de fragilidad variable. Cuenta con un relieve bajo y topografía plana. La explotación quedará protegida parcialmente por las elevaciones cercanas. Será visible en tramos de la carretera que discurre en dirección SO y desde la zona alta, en el collado entre los cerros, del Área Recreativa de Campo Arcís ubicada dentro de la propia parcela.   
Las actividades propuestas de minimización de residuos y la propia actividad ganadera afectarán al aire. Por emisión de ruidos y vibraciones propias del desarrollo de la actividad ganadera y del funcionamiento de la maquinaria instalada. Producción de olores provenientes de la zona de compostaje y de las naves de alojamiento de ganado.   
2. Medidas protectoras, correctoras. Programa de vigilancia ambiental.  
Se proponen medidas preventivas, protectoras y correctoras para contrarrestar los efectos sobre el aire, el suelo, las aguas, la vegetación y la fauna y el paisaje. Se contempla entre otras medidas:  
- Estudio del drenaje preexistente y diseño y dimensionamiento de redes y dispositivos de drenaje para la evacuación de escorrenterías de procedencia exterior a la zona de explotación.  
- El área del sector NE, a partir de donde aflora el basamento calizo, se impermeabilizará mediante la excavación de la zona de 5 m de profundidad y reemplazo con material arcilloso procedente de excedentes del resto de excavaciones en arcilla.   
- Refuerzo de la impermeabilización natural del suelo en soleras y canalizaciones.  
- Se evitarán las ocupaciones innecesarias. Las labores de eliminación de vegetación deben realizarse en las superficies estrictamente necesarias.  
- Introducción de especies vegetales autóctonas en las revegetaciones previstas en la actuación. Se ha propuesto también la repoblación forestal del collado entre los cerros de la zona norte de la parcela, donde se encuentra el Área de Recreo.   
- Edificación conforme a las normas urbanísticas. Los colores de fachadas y tejados deben basarse en colores que reproduzcan los existentes en el terreno. Empleo de pantallas verdes.   
- Ubicación de pantallas vegetales en los bordes de la explotación para dificultar la libre circulación del viento.   
- Las deyecciones sólidas se conducirán a través de tuberías de PVC.  
- Se establecerá un sistema de limpieza y retirada periódica de las deyecciones en las naves de ganado.  
El Programa de Vigilancia Ambiental contempla tanto la fase de construcción como de explotación de las instalaciones. Se incluye el compromiso de presentar informes relativos al desarrollo de las obras y la actividad así como de las medidas protectoras y correctoras aplicadas durante la fase de construcción y explotación.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 8.3 c) del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye Secretaría Autonómica la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a solo los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la construcción de la explotación de vacuno de cebo, situada en el Polígono 71, parcela 143 en el término municipal Requena (Valencia) promovida por SAT 299 San Ramón siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental, el Plan de vigilancia y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
1. La planta de cogeneración tiene consideración de actividad de producción de energía en régimen especial (Ley 54/1997 del sector eléctrico, Capítulo segundo) por lo que su construcción y explotación está sometida al régimen de autorización administrativa previa. Dicha autorización será otorgada por el órgano sustantivo competente. Previamente a la resolución, se remitirá a esta Secretaría Autonómica el anteproyecto o proyecto, según proceda, junto con el estudio de impacto para su evaluación (Decreto 88/2005 procedimientos de autorización de instalaciones de producción, transporte y distribución de energía eléctrica que son competencia de la Generalitat; Decreto 162/1990, Anexo I apartado 2. Energía epígrafes f) Producción de energía hidroeléctrica, termoeléctrica y nuclear con excepción de la producida con grupos electrógenos).  
2. Hasta la obtención de la autorización administrativa para la construcción y puesta en marcha de la planta de cogeneración se deberá asegurar la correcta gestión del biogás producido en el proceso de digestión. Se deberá comunicar el proceso escogido. Si se opta por la combustión directa en antorcha se deberá comprobar el correcto funcionamiento de la misma. Los niveles de emisión del foco no excederán los límites máximos establecidos en el Decreto 127/2006, de 15 de septiembre, por el que se desarrolla la Ley 2/2006, de 5 de mayo, de la Generalitat, de Prevención de la Contaminación y Calidad Ambiental. Deberá disponerse de un Programa de Vigilancia Ambiental de las emisiones a la atmósfera y deberá incluirse las mediciones de control y autocontrol de los parámetros de H2S, SO2, NO2, CO y opacidad, con la periodicidad que corresponda.   
3. La construcción del depósito y su red de distribución en el cerro situado en la zona norte de la parcela será sometida a estimación de impacto ambiental tal y como se contempla en el Decreto 98/1995 por el se aprueba el reglamento de la Ley 3/1993 Forestal de la Comunidad Valenciana.   
4. El almacén de alimentos deberá estar impermeabilizado y contar con un sistema de recogida de los lixiviados que se generarán. Se comprobará periódicamente el buen estado de las impermeabilizaciones.  
5. Se deberán realizar analíticas trimestrales del agua obtenida tras los procesos de microfiltración y ósmosis inversa para asegurar que se cumplen con los parámetros de calidad exigidos en materia de reutilización de aguas residuales.   
6. Se deberá obtener la autorización para el aprovechamiento de aguas subterráneas, para el volumen de 101.175 m³/año estimado en el proyecto y para el empleo de aguas depuradas en el riego de pastos. Se realizará un seguimiento de la piezometría y calidad de las aguas subterráneas.  
7. Con vistas a conseguir una mayor integración paisajística de la explotación. En la fase de construcción se minimizará la afección a los bosquetes presentes entre las zonas de cultivo en especial de las especies existentes de mayor porte. Las pantallas vegetales previstas se harán con especies autóctonas. Se evitará acentuar la presencia de las construcciones empleando para ello tonalidades acordes con el entorno.   
8. Se deberá presentar una memoria descriptiva de la repoblación forestal prevista situada en la zona norte de la parcela en el collado entre los cerros. Deberá contar con el visto bueno Área de Gestión de Recursos Forestales y Conservación Ambiental de la CTH.   
9. Los residuos generados en la explotación se gestionarán de forma adecuada atendiendo a su naturaleza y peligrosidad.   
10. Por lo que respecta a la ubicación de la balsa de almacenamiento de agua depurada. Dadas las características geológicas del área, se recomienda el emplazamiento en otro sector de la parcela evitando así la excavación en la zona donde se sitúa la falla del basamento calizo y la sustitución con arcillas en una profundidad de hasta 5 m.   
11. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el Estudio presentado, deberá ser comunicado al órgano competente en evaluación de impacto ambiental que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.   
12. Se presentarán ante esta Secretaría Autonómica, con la periodicidad prevista, el resultado de los de las analíticas de control efectuadas, así como los informes del programa de vigilancia ambiental incluido en el Estudio.   
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 27 de marzo de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Resolución complementaria  
Visto el expediente 22/07 sobre la construcción de la explotación de vacuno de cebo, situada en el polígono 71, parcela 143 en el término municipal Requena (Valencia) promovida por SAT 299 San Ramón del que se formuló la preceptiva Declaración de Impacto Ambiental con fecha 27 de marzo de 2007.  
Resultado que en el informe de fecha 7 de septiembre de 2006 de la Conselleria de Cultura Educación y Deporte se indica que: Una vez analizadas todas las posibles afecciones patrimoniales del proyecto resulta procedente aportar el estudio de impacto ambiental, documento que contemplará las actuaciones realizadas, resultados y programas de vigilancia y/o medidas correctoras, en su caso, y sobre el que se emitirá el informe definitivo previsto en el art. 11 de la Ley de Patrimonio Cultural Valenciano al efecto de que se aporte en el correspondiente procedimiento de impacto ambiental ante el órgano administrativo competente.  
Considerando que según el art.11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano, los estudios de impacto ambiental relativos a toda clase de proyectos, públicos o privados, que puedan afectar a bienes inmuebles de valor cultural deberán incorporar el informe de la Conselleria competente en materia de cultura acerca de la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural. Siendo dicho informe vinculante al órgano que deba realizar la declaración de impacto ambiental.  
Considerando que el informe vinculante de conformidad del proyecto con la normativa de protección de patrimonio cultural es uno de los informes que necesariamente deben incluir los estudios de impacto ambiental tal y como se recoge en la Orden de 3 de enero de 2005, de la Conselleria de Territorio y Vivienda por la que se establece el contenido mínimo de los estudios de impacto ambiental.  
Por todo ello en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente resolución complementaria:  
La construcción de la explotación de vacuno de cebo, situada en el Polígono 71, parcela 143 en el término municipal de Requena (Valencia) promovida por SAT 299 San Ramón se desarrollará de acuerdo con las previsiones de estudio de impacto ambiental, el Plan de vigilancia y los condicionantes y modificaciones establecidos en la Declaración Ambiental formulada en fecha 27 de marzo de 2007, así como al condicionante que se recoge a continuación:  
Primero  
Deberá obtener el informe definitivo favorable a los efectos patrimoniales de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, establecido en el art.11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano.   
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar la presente resolución Complementaria en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.   
Valencia, 18 de abril de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 133/06-AIA  
Promotor: Fritta SL.  
Autoridad sustantiva: Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda.   
Objeto del proyecto: Fabricación de fritas, esmaltes y colores cerámicos  
Localización: Paraje Miralcamp s/n, km 8 de la carretera CV-20, Municipio de Onda.   
Ref. órgano sustantivo: 58/05 IPPC SCICo/VCP  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características del proyecto   
Objeto  
Fritta SL es una sociedad dedicada a la fabricación de fritas, esmaltes y colores cerámicos, afectada por la Ley 16/2002, de 1 de julio, de Prevención y Control Integrados de la Contaminación, resultando preceptiva la obtención de la correspondiente Autorización Ambiental Integrada, motivo por el que se presenta el proyecto a evaluación.  
El proyecto se somete también al procedimiento de evaluación de impacto ambiental, por constituir uno de los supuestos contemplados en el Anexo I, grupo 4, epígrafe "j" de la Ley 6/2001, de 8 de mayo, de modificación del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental.  
Ubicación  
Las instalaciones se sitúan en el Polígono Industrial Partida Miralcamp, en las proximidades de la localidad de Onda.   
La sociedad ocupa una superficie de 97.686 m² en terrenos calificados según el vigente PGOU de Onda como suelo urbano industrial, en los cuales es compatible el uso industrial del terreno que dicha sociedad realiza.  
Materias primas y energía   
Las materias primas que se emplean en la fabricación de fritas son: sílice, ácido bórico, zircón, caolín, óxido de zinc, feldespato y otros componentes sin especificar; se almacenan bajo cubierta, sobre una solera de hormigón impermeable.  
La energía empleada es eléctrica y también se utiliza el gas natural.  
Agua  
El agua que consume Fritta SL procede de un pozo propio que cuenta con la concesión administrativa de 52.177 m³/año de la Confederación Hidrográfica del Júcar; además dispone de una participación en la Sociedad de Riegos del Pozo San Francisco de Onda.  
Proceso de fabricación  
Las materias primas llegan a granel a las instalaciones y se almacenan en silos individuales, sacos o bolsas grandes; se dosifican posteriormente y pasan a la mezcladora para su homogeneización. La mezcla es bombeada a silos individuales y desde ahí se transporta hasta su correspondiente horno de fritado.   
En el horno se produce una fase líquida a 1500 ºC, la cual se vierte bruscamente sobre agua, con lo que se enfría bruscamente y se forman agregados cristalinos o fritas. El producto final es conducido a la sección de envasado y es empaquetado en bolsas grandes.  
A partir de las fritas fabrican también granilla base, granilla coloreada, granilla mezcla, polvo de granilla, esmalte y esmalte micronizado.  
Emisiones atmosféricas.   
Existen 17 focos de emisión atmosférica distribuidos de la manera siguiente: 4 localizados a la salida de los filtros de mangas de los hornos de fritas, 2 en la zona de colores, 3 en los secaderos, 1 en la granilladora, 2 en los filtros de mangas en la zona de la hormigonera de granillas y 5 en la planta piloto.   
Las mediciones acústicas de control se realizan con un sonómetro marca Sound Level Meter HD 8701, con 9 puntos de toma de muestras localizadas en el exterior de la nave y 2 estaciones para medir el ruido de fondo.   
Residuos   
Los residuos que genera la actividad son los siguientes: líquidos fijador y revelador, residuos asimilables a urbanos, absorbentes, residuos no peligrosos especiales, residuos peligrosos procedentes de colores, tubos fluorescentes, soporte crudo, botes de esmalte, chatarra, envases metálicos y de vidrio contaminados, plásticos contaminados, vidrio no contaminado, papel y cartón contaminados o no, residuos inertes, aceites usados, tóneres, madera, telas de pantallas serigráficas, residuos cerámicos caducados, esmaltes duros neutro y coloreado, y plásticos no contaminados.  
Los residuos sólidos urbanos procedentes del comedor y de la limpieza de las oficinas se ensacan y son retirados posteriormente por los servicios municipales.  
Fritta SL dispone de un ecoparque de 225 m², posee cubierta y está abierto por dos laterales. En él se depositan los residuos segregados por tipos de materias: plásticos, papel, mangas de filtro, madera, especiales, chatarra, colores, inertes, hornos y fritas y polvos cerámicos. Aparte de los anteriores, se colocan en estanterías los residuos siguientes: aceites usados en GRG, líquidos fijadores y reveladores en GRG, telas pantallas, envases metálicos, residuos absorbentes, tierra y soporte crudo, restos de colas y barnices.  
El agua procedente de la zona denominada colores se almacena en un depósito exterior de estructura de hormigón armado y recubierto de cemento hidrófobo. Un gestor autorizado retira las aguas con periodicidad.  
Las aguas residuales procedentes del área de hornos, molinos y micronización se vierten a una pequeña balsa y desde ahí se conducen hasta una balsa de decantación de 97 m³, desde donde son bombeados a una planta de tratamiento físico-químico provista de un decantador lamelar para reutilizar el agua de los procesos industriales; mediante este proceso, las aguas residuales se segregan en agua depurada y lodos, que se bombean a sendas balsas de 90 m³ de capacidad. El volumen de lodos generados es de 20.000 m³/año y se valorizan completamente enviándolos a una fábrica atomizadora. No existen vertidos industriales.  
La fábrica cuenta con red de recogida de pluviales, que es conducida a la red general de alcantarillado. Las aguas fecales procedentes de las oficinas, vestuarios, laboratorio y aseos se conducen también a la red general de alcantarillado.  
2. Alternativas medioambientales  
La elección del emplazamiento se debe a que los terrenos donde se ubica son propiedad de la sociedad, a que también cuenta con un terreno contiguo que se utilizará en futuras ampliaciones y por ubicarse cercano tanto a proveedores como a clientes.  
El promotor explica que «[...] teniendo en cuenta todas las necesidades que previsiblemente hacen falta, entendemos que la alternativa adoptada constituye la más coherente y adecuada desde el punto de vista medioambiental».  
Tramitación administrativa  
1. Tramitación  
El día 7 de junio de 2006, el Área de Calidad Ambiental remite un ejemplar del estudio de impacto ambiental, una copia del proyecto básico de solicitud de autorización ambiental integrada y de documentación complementaria, sobre lo cual solicita un informe de idoneidad de la documentación aportada por el promotor.  
El jefe del Área de Evaluación Ambiental emite el informe citado en fecha 14 de junio de 2005.  
En fecha 20 de abril de 2006, el Área de Calidad Ambiental aporta el resultado del trámite de información pública y la documentación técnica para someter a evaluación de impacto ambiental la solicitud de Autorización Ambiental Integrada. La documentación consiste en: estudio de impacto ambiental, proyecto básico de autorización ambiental integrada, un ejemplar denominado Documentación Complementaria, Documento de Síntesis, Anexo II: Atmósfera y Residuos, Anexo IV: General (Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico y de Residuos Industriales) y Anexo III: Área de Evaluación Ambiental.  
2. Informes sectoriales  
No se han solicitado.  
3. Afecciones legales   
No se observa afección legal alguna.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de la actividad  
La zona donde se ubica Fritta SL presenta un riesgo alto de vulnerabilidad de acuíferos, según consta en el SIG oficial de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
La fabricación de fritas consume cantidades elevadas de energía y agua, además es una actividad potencialmente contaminadora de la atmósfera por estar incluida en el grupo B, epígrafe 2.10.2, del Anexo ll, del Decreto 833/75, de 6 de febrero que desarrolla la Ley 38/1972 de Protección del Ambiente Atmosférico.  
Las emisiones atmosféricas proceden de la combustión del gas natural, de la fusión de las materias primas y de la depuración de las aguas residuales industriales que se recirculan y se emiten en los hornos y secaderos. La manipulación y el transporte de los productos terminados y de las materias primas también emite partículas al aire.  
Fritta SL produce emisiones acústicas en diversas fuentes, a saber: en los molinos de bolas, bombos de mezcla, turbinas y quemadores de los hornos, en las conducciones que van desde los silos hasta el punto de mezcla de las formulaciones, en los secadores, en las granilladoras y las carretillas elevadoras de gasóleo. El efecto es sinérgico y puede rebasar los límites de recepción externos que estipula la tabla 1 del Anexo II de la Ley 7/2002 de 3 de diciembre, de Protección Contra la Contaminación Acústica.  
La fabricación de fritas genera residuos peligrosos, inertes y urbanos, que se almacenan temporalmente y son recogidos por un gestor externo (atomizadora).  
La maquinaria en funcionamiento produce vibraciones.  
La entrada y salida de vehículos a las instalaciones aumenta la densidad del tráfico en la zona.  
2. Identificación y valoración de los impactos   
Los impactos analizados se enfocan principalmente a la fase de actividad industrial, que es en la que se encuentra actualmente, aunque también comprende la fase de desmantelación y abandono de las instalaciones.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.   
Las mediciones de las emisiones de gases y partículas a la atmósfera han sido realizadas por ATISAE (organismo de control autorizado). Esta empresa certifica que el O2, CO2, CO, SO2, NOx, NO, NO2 y la opacidad cumplen con los límites de emisión fijados por la legislación vigente. No obstante lo anterior, se desconocen los niveles de emisión del F (gas), F en partículas, HCl, Pb, Cd y Tl que también suelen formar parte de las emisiones en la fabricación de fritas.  
Para reducir la emisión de partículas sólidas en la zona de silos, el 90% de las materias primas se descargan neumáticamente desde los camiones cisterna a las tolvas y se emplean filtros de mangas. Las emisiones de partículas sólidas procedentes de los hornos se reducen por el empleo de 7 filtros de depuración de humos.  
Los residuos son retirados por un gestor autorizado. Existen puntos de depósito selectivo o puntos verdes y una recogida diaria de los mismos, que se almacenan en un ecoparque hasta la recogida de los mismos por el gestor. Los residuos se acumulan en el ecoparque en contenedores grandes y pequeños, jaulas, GRGs y estanterías.  
Las máquinas que producen vibraciones y se encuentran a una distancia mínima de 1 m de las paredes medianeras y a 0,7 m de los tabiques y paredes interiores cuentan con montajes antivibratorios.   
El solar de la planta de fabricación se encuentra asfaltado, lo que reduce la generación de emisión de polvo.  
La maquinaria sigue un mantenimiento periódico para reducir emisiones y ruidos. Las máquinas susceptibles de transmitir vibraciones disponen de elementos disipadores de las vibraciones.   
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el Anexo I, grupo 4, epígrafe j de la Ley 6/2001, de 8 de mayo, de modificación del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del Artículo 1, apartado 1, de la antedicha Ley 6/2001, de 8 de mayo.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.  
3. El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las Declaraciones de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental.  
4. El artículo 8.3 c), del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por tanto, en vista de todo lo anterior y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de las autorizaciones administrativas previas que le sean preceptivas, el Proyecto Básico de Autorización Ambiental Integrada de la Sociedad Fritta SL., siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las medidas correctoras establecidas en el apartado segundo de la presente declaración.  
Segundo  
Para la ejecución de citado proyecto se deberán cumplir las siguientes condiciones:  
1. La constitución química del agua de la sección denominada colores no ha sido descrita y es muy probable que contenga metales pesados, por lo que el promotor caracterizará dicha agua, que salvo resultados en contra, ha de constituir un residuo peligroso. Cada vez que se fabriquen nuevos productos o se realicen nuevas formulaciones será preciso caracterizar el agua de colores.  
2. La limpieza de envases ha de estar expresamente autorizada por la Dirección General de Calidad Ambiental.   
3. Las aguas residuales domésticas si se vierten al alcantarillado municipal, deberán observar los parámetros que exige la ordenanza municipal y atenerse a los controles y periodicidad dispuestos en ella.   
4. Se contará con la adecuada cantidad de absorbente no inflamable para solventar los pequeños derrames accidentales. El absorbente contaminado se gestionará según la naturaleza del derrame.  
5. Se realizarán las auditorías acústicas, exigidas por el Decreto 266/2004, de 3 de diciembre, del Consell, que desarrolla la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección Contra la Contaminación Acústica. Los niveles acústicos de recepción externos que deben cumplir las instalaciones se regirán por la Tabla 1, del Anexo II, de la citada ley.  
6. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, o si se detectara algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberán ser comunicados a la Secretaría Autonómica de Territorio y Medio Ambiente que establecerá, si procede, la aplicación de nuevos condicionantes.  
7. Las materias primas pulverulentas se depositan en las cubiertas y superficies horizontales de la fábrica y son arrastradas por el agua de las precipitaciones. Fritta SL. deberá disponer de un tanque o balsa adicional, capaz de almacenar el agua caída durante quince minutos, con una intensidad máxima previsible de un período de retorno de 25 años. Este agua se puede emplear en el proceso, o se le separarán los metales pesados para verterla posteriormente a la red general de alcantarillado, en cuyo caso deberá contar con la autorización expresa del Ayuntamiento y el sedimento será gestionado como un residuo peligroso.  
8. Todos los días se limpiarán con una barredora industrial, provista de aspiración y filtro para separar el polvo, las superficies exteriores de las instalaciones. Los residuos recogidos, tendrán la consideración de peligrosos y habrán de almacenarse y entregarse posteriormente a un gestor autorizado, de acuerdo con la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de Residuos.  
9. Según establece el apartado 1.a del artículo 22 de la Ley 16/2002, de 1 de Julio, de Prevención y Control Integrados de la Contaminación, se han de medir las emisiones del resto de sustancias contaminantes que son susceptibles de emitirse en la fabricación y vienen recogidas en el Anexo III de la citada ley, es decir: F (gas), F en partículas, HCl, Pb, Cd y Tl.   
En función de los resultados obtenidos y de acuerdo con los niveles establecidos en el Decreto 833/1975, de 6 de febrero, por el que se desarrolla la Ley 38/1972, y en los niveles definidos en el documento de Mejores Técnicas Disponibles (MTD), publicado por la Comisión Europea, con arreglo al apartado 2, del artículo 16, de la Directiva 96/61/CE, se implementarán las medidas correctoras para prevenir la contaminación atmosférica.  
10. Las mediciones del apartado anterior las realizará un organismo de control autorizado o la propia empresa una vez al año.  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente Declaración de ipacto abiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 20 de marzo 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML