Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6109, del 24-09-2009 (2009/10609)

RESOLUCIÓ de 12 d'agost de 2009, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis d'Albatera, Enguera, Onil-Castalla-Sax i Cabanes.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6109

Data del DOGV
:   24-09-2009

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2009/10609

CVE


Data del document
:   12-08-2009

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Onil](javascript:void(0))
    * [Sax](javascript:void(0))
    * [Albatera](javascript:void(0))
    * [Enguera](javascript:void(0))
    * [Cabanes](javascript:void(0))
    * [Castalla](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 12 d'agost de 2009, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis d'Albatera, Enguera, Onil-Castalla-Sax i Cabanes. [2009/10609]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 175/05-AIA Albatera, 336/04-AIA Enguera, 404/06-AIA Onil-Castalla-Sax i 200/06-AIA Cabanes.  
València, 12 d'agost de 2009.-La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 175/05-AIA  
Projecte: Embassament regulador per a reg. Fase I  
Promotor: SAT núm. 3569 Virgen del Rosario  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació  
Localització: A la parcel·la 127 del polígon 21 al terme municipal d'Albatera (Alacant)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'activitat del projecte:  
El projecte planteja la construcció d'un embassament regulador revestit amb làmina de polietilé de 2 mm de grossària, amb capacitat per a 160.211 m³, amb una superfície d'ocupació de 38.500 m 2. La finalitat d'aquest és disposar d'aigua per a proveir la societat agrària esmentada, que correspon a una superfície cultivada de 1.400 ha de producció de cítrics majoritàriament.  
El projecte se situa en sòl no urbanitzable de protecció especial, inclòs dins de la forest Sierra Baja i Lomas, núm. 72 del Catàleg de forests d'utilitat pública de la província d'Alacant.  
2. Alternatives:  
No es plantegen alternatives d'ubicació.  
Tramitació administrativa:  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient:  
En data 28 de setembre de 2005, els serveis territorials d'Alacant de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació remeten el projecte esmentat que inclou l'estudi d'impacte ambiental, com també el certificat d'informació pública.  
El projecte va ser sotmés al tràmit d'informació pública, mitjançant un anunci publicat en el BOP núm. 182 d'11 d'agost, i no s'hi han presentat al·legacions, segons els certificats remesos.  
2. Sol·licitud de documentació i informes remesos:  
Es va sol·licitar ampliació de documentació relativa a informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià; informe sobre classificació urbanística dels terrenys i compatibilitat amb el planejament municipal; indicar capacitat de desguàs i canalització per a desembassament ràpid.  
Així mateix s'efectua consulta a la Direcció General d'Interior i als serveis territorials d'Alacant de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
- Dels informes rebuts cal assenyalar els següents:  
L'Ajuntament d'Albatera: informa que el sòl on es projecta l'embassament és sòl forestal que forma part de la forest Sierra i Lomas, catalogada d'utilitat pública amb el núm. 72, i està classificat com a sòl no urbanitzable de protecció especial per les normes subsidiàries definitivament aprovades el 1990, hui vigents.  
Indica que en tractar-se de terrenys d'ús i aprofitament forestal i ser, a més, forest de domini i ús públic catalogada amb el núm. 72, aquests terrenys estan subjectes a un règim específic de protecció i ús, regulat per la legislació de forests i medi ambient.  
Pel que fa a la compatibilitat urbanística, l'Ajuntament fa referència a la Llei 10/2004, i indica que en poder-se considerar l'embassament que s'ha de realitzar com a obres i instal·lacions necessàries per a la gestió dels béns de domini públic o un servei públic, o una activitat d'utilitat pública o d'interés general, cap l'autorització en aquest tipus de sòl i es pot considerar compatible, sense perjudici de la corresponent declaració d'interés comunitari i de l'informe favorable de la conselleria competent en matèria de territori i d'altres autoritzacions preceptives que corresponguen determinades en la legislació sectorial corresponent (legislació de forests, etc.)  
Els serveis territorials de Medi Ambient d'Alacant remeten l'informe de la demarcació sud de la Secció Forestal, que ha sigut subscrit pel tècnic de protecció d'espècies, i que es transcriu a continuació:  
«- L'embassament regulador de 160.211 m² de capacitat, ocuparia una extensió aproximada de 40.000 m², tota aquesta inclosa dins de la forest Sierra Baja i Lomas, núm. 72 del Catàleg de forests d'utilitat pública de la província de València.  
- El Decret 18/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana, estableix en l'article 17 que excepcional i restrictivament es podrà autoritzar per raons d'interés particular l'establiment de servituds o ocupacions temporals en forests catalogades, en el cas que se'n justifique la compatibilitat amb la utilitat pública o domini públic de la forest i en siga impossible la substitució fora d'aquesta, i que es prefereix en tot cas la localització d'aquesta en zones desarbrades o d'escàs interés ecològic.  
- L'estudi d'impacte ambiental, com a justificació de la solució adoptada, assenyala que l'embassament se situarà en una zona on no hi haja risc de revingudes, allunyat de poblacions i habitatges aïllats per a evitar danys en cas de ruptura, per la qual cosa no queda justificada la impossibilitat de substitució fora de la forest.  
- D'altra banda, el terreny previst per a l'embassament queda inclòs en el Projecte de restauració ambiental i lluita contra la desertificació a la conca del riu Segura. Forests gestionades per la Conselleria de Medi Ambient (part II) (154/02-A), finançat pel Ministeri de Medi Ambient, Direcció General de Conservació de la Naturalesa amb fons europeus FEDER, per la qual cosa queda descartat l'escàs interés ecològic d'aquest.  
- Per tot l'anteriorment exposat s'informa desfavorablement l'expedient de referència.»  
Afeccions legals:  
L'emplaçament previst per a l'embassament es troba situat en sòl classificat com a sòl no urbanitzable de protecció especial en les normes subsidiàries del municipi d'Albatera.  
La superfície afectada pel projecte es troba inclosa en la totalitat d'aquesta dins de la forest Sierra Baja i Lomas, núm. 72 del Catàleg de forests d'utilitat pública de la província d'Alacant. Pel que qualsevol actuació en aquest es troba subjecta al que estableix el Decret 18/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals:  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats pel projecte:  
Els principals factors ambientals que poden resultar afectats són el sòl i vegetació per l'ocupació de terrenys, que en aquest cas corresponen a sòl forestal inclòs en el Catàleg de forests d'utilitat pública. Així mateix es troben classificats com a sòl no urbanitzable de protecció especial en les normes subsidiàries del municipi d'Albatera.  
Vist l'informe anteriorment exposat, emés per la Secció Forestal dels Serveis Territorials d'Alacant, l'actuació projectada s'ha informat desfavorablement, entre altres qüestions per presentar interés ecològic i perquè els terrenys en què es projecta situar l'embassament estan inclosos en el Projecte de restauració ambiental i lluita contra la desertificació a la conca del riu Segura. Forests gestionades per la Conselleria de Medi Ambient (part II), (154/02-A).  
Per tant, es considera que la ubicació prevista per al projecte no resulta compatible amb els valors ambientals del sòl, i no compleix les condicions establides per a l'execució del projecte en sòl no urbanitzable protegit, que s'inclouen en la Llei 10/2004, del sòl no urbanitzable.  
Consideracions jurídiques:  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics del Decret 162/90 pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta (annex I-8-e).  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta Llei.  
4. L'article 8.3 c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar desfavorable, des del punt de vista ambiental, el Projecte d'embassament regulador per a reg. Fase I, que es vol situar a la parcel·la 127 del polígon 21 d'Albatera (Alacant), promogut per la SAT núm. 3569 Virgen del Rosario, per les raons indicades en la part expositiva d'aquesta resolució.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 20 d'abril de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 336/2004-AIA   
Títol: Pla general d'ordenació urbana d'Enguera  
Promotor: Ajuntament d'Enguera  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Enguera i CTU   
Localització: Terme municipal d'Enguera (València)  
Descripció del projecte   
1. Objecte del projecte  
L'objecte del Pla general és l'ordenació urbanística integral del terme municipal i la definició del model territorial i urbà del municipi d'Enguera i l'ordenació estructural d'aquest.  
El Pla general divideix el territori en dues parts ben diferenciades: una a l'oest de relleus de caràcter forestal, que protegeix; i l'altra a l'est de cultius de secà i en la qual s'ubica el principal assentament de població, la vila d'Enguera. Hi ha diversos caserius disseminats al territori i un segon assentament, l'aldea de Navalón de Arriba i el caseriu de Navalón de Abajo al SO seguint la carretera comarcal, ambdós amb poca població.   
El model urbà es manté i defineix com a compacte al nucli urbà, i s'orienta el creixement residencial d'aquest cap al nord i a l'oest amb un desenvolupament industrial que ordena l'edificació i completa la trama existent, al llarg de la carretera CV-322. S'estableix en les normes urbanístiques que la revisió del planejament general procedirà per esgotament de la seua capacitat o quan es pretenga alterar globalment el model territorial previst.  
D'aquesta manera, el límit del creixement urbà queda definit pels elements següents: al nord el barranc de Cañaret (la Mota) i el traçat de la ronda; al sud el relleu de la Plana, i en direcció est i oest al llarg de la travessia definit per les rotondes de connexió de la ronda.   
El PG estableix en les directrius definitòries de l'estratègia d'evolució urbana i d'ocupació del territori (DEUT), el següent:  
1. Manteniment de l'essència i trama urbana del nucli històric o nucli antic.  
2. Procurar que l'ampliació del nucli es realitze observant una necessària solució de continuïtat amb la malla urbana que hi ha.  
3. Plantejar un creixement urbà moderat i d'acord amb les necessitats actuals i les previsions a deu anys vista.  
4. Orientar el creixement residencial en direcció nord-oest, ateses les barreres físiques i geogràfiques que hi ha, i procurar en tot moment una divisió clara, amb límits significatius entre l'ús residencial i l'industrial.  
5. Afavorir l'assentament d'activitats industrials com a alternativa a l'economia agrícola que domina a Enguera.  
6. Donar cabuda a activitats terciàries ja existents i en projecte (instal·lacions hoteleres, centre geriàtric i serveis socials) compatibles amb l'entorn natural que caracteritza el terme d'Enguera.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
I. El terme municipal d'Enguera pertany a la comarca de la Canal de Navarrés i està situat al SO de la província de València. Disposa d'una superfície de 241,80 km 2 i limita al nord amb Ayora, Quesa, Bolbaite, Chella i Anna; a l'est, amb Montesa; al sud, amb Vallada, Moixent i la Font de la Figuera, i a l'oest, amb Almansa a la província d'Albacete.  
II. L'instrument de planejament actualment vigent al municipi són les normes subsidiàries aprovades definitivament per la Comissió Provincial d'Urbanisme el 23 de desembre de 1986, sense que les esmentades normes foren sotmeses al procediment d'avaluació d'impacte ambiental. El planejament anterior classificava les superfícies següents:  
 Enguera Navalón Total  
- Sòl urbà: 69,12 ha  
Residencial: 29,09 ha 0,90 ha  
Industrial: 4,22 ha  
Serveis i equipaments 33,76 ha 2,05 ha  
- Sòl urbanitzable: 35,53 ha  
Residencial: 4,73 ha  
2ª residència: 30,25 ha  
Parc urbà: 0,55 ha  
- Sòl no urbanitzable: 23.922,52 ha  
No protegit: 6.722,00 ha  
Protegit: 17.200,52 ha  
III. El document de planejament general aprovat provisionalment el 5 de març de 2004 pel Ple municipal classifica, segons la memòria justificativa, les superfícies següents:  
 Enguera Navalón Total  
- Sòl urbà: 67,67 ha 70,30 ha  
Nucli antic: 13,84 ha 2,63 ha  
Ampliació nucli: 51,51 ha  
Industrial (El Vapor): 2,30 ha  
- Sòl urbanitzable: 58,79 ha  
Residencial amb ordenació   
detallada: 26,94 ha  
Industrial amb ordenació   
detallada: 14,39 ha  
Industrial sense ordenació  
detallada: 17,46 ha  
- Sòl no urbanitzable: 23.898,08 ha  
Comú: 5.717,31 ha  
De protecció: 18.180,77 ha  
IV. El sòl no urbanitzable de protecció es divideix en les categories següents (no s'especifiquen en el Pla general les superfícies encara que majoritàriament es correspon amb sòl forestal, excepte les proteccions resultants de l'aplicació de la legislació sectorial vigent):  
- Protecció agrologicoforestal i paisatgística  
- Protecció de llits, barrancs i séquies  
- Protecció d'infraestructures  
- Protecció de camins ramaders   
- Protecció patrimoni històric artístic cultural  
V. El municipi d'Enguera disposa d'una població de 5.635 habitants actuals segons les dades censals de 2006. S'estima un potencial de 1.400 nous habitants, la qual cosa estableix un nou horitzó poblacional de 7.035 habitants totals per al municipi. En resum, el Pla general d'ordenació urbana proposa un creixement moderat al voltant del nucli urbà que, si arriba a desenvolupar-se per complet, comporta un increment del 25% de la població del municipi i del 23% en el consum de sòl respecte al sòl urbà i urbanitzable actual.   
VI. El Pla general inclou un catàleg d'edificis i conjunts d'interés arquitectònic que inventaria mitjançant fitxes (plànol de situació i fotografia de façana) els elements de rellevància al nucli històric. L'esmentat catàleg no recull els jaciments arqueològics catalogats al municipi ni els elements etnològics llistats per la Conselleria Educació, Cultura i Esports, ni els dos BIC que hi ha a la vila, el seu àmbit de protecció i normativa reguladora.  
VII. La classificació i qualificació del sòl limítrof entre termes municipals pot considerar-se ambientalment compatible ja que la majoria dels municipis limítrofs classifiquen el sòl com a sòl no urbanitzable de protecció. El municipi d'Anna classifica com a sòl no urbanitzable de protecció agrícola els terrenys a un costat i a l'altre del riu Anna i com a sòl no urbanitzable comú la resta dels terrenys. També Moixent classifica la zona pròxima a Navalón com a sòl no urbanitzable comú, sense una protecció específica.   
3. Alternatives  
Pel que fa a l'estudi d'alternatives i ateses les característiques del projecte, en l'estudi d'impacte ambiental no s'han analitzat alternatives enteses com a tals, ja que el planejament general es basa en una anàlisi ambiental del territori d'estudi i els elements que l'estructuren, i s'ha introduït una justificació de les solucions adoptades.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 19 de maig de 2004 la Direcció Territorial de València remet una còpia de la documentació tècnica, inclòs l'estudi d'impacte ambiental, relatiu al Pla general d'ordenació urbana d'Enguera, com també la certificació del resultat del tràmit d'informació pública a què han sigut sotmesos la totalitat dels documents, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica inicialment presentada, segons anuncis publicats en els diaris Levante i Las Provincias, de data 22 i 25 de març de 2003, respectivament, i en el DOGV núm. 4467 de data 6 de març de 2003, per període d'un mes, correcció d'errors en el DOGV núm. 4474, de data 4 d'abril de 2003.   
Durant el període d'informació pública es van presentar un total de 30 al·legacions, segons consta en el certificat emés el secretari-interventor de l'Ajuntament d'Enguera, acompanyat en l'expedient administratiu municipal per la certificació d'aprovació provisional per acord del Ple de data 5 de març de 2004.  
3. Resum de les al·legacions  
De les al·legacions presentades, la majoria centren el seu interés perquè determinades disposicions del planejament en les àrees urbanes o urbanitzables siguen modificades, algunes en relació amb les propietats afectades, els immobles inclosos a la zona de recinte historicoartístic, les alienacions o alçàries permeses, les zones verdes o el traçat de vials proposats.   
L'al·legació núm. 6 sol·licita assignar a una determinada finca pròxima al nucli de població, en la partida Umbría, un ús i aprofitament en sòl no urbanitzable comú que permeta construir una residència per a malalts mentals crònics, que és estimada i es delimita un sòl dotacional per a un equipament assistencial (TD).  
L'al·legació núm. 25 sol·licita que s'amplie el sòl dotacional adscrit a residència d'ancians i s'incloga una rotonda de connexió a tots el serveis que hi ha a la vora de la CV-590, que també és estimada. L'al·legació núm.26 sol·licita que es reclassifique a urbà el sòl de l'hotel, siti en la mateixa zona i que s'incloga la rotonda de connexió a la CV-590, que és estimada.  
Les al·legacions de caràcter ambiental o que guarden major relació amb el procediment d'estudi d'impacte ambiental són les que de manera resumida s'exposen a continuació:  
L'al·legació núm. 5, formulada pel Consell Assessor d'Arbres d'Interés Local, sol·licita que es prevegen en el Pla general els arbres d'interés local que al seu dia van ser aprovats per Ple municipal, que és desestimada en argumentar que el Pla general no comporta una modificació d'aquest aspecte, el contingut de la qual queda postergat a la redacció d'una ordenança reguladora.  
L'al·legació núm. 20, formulada per l'Associació per a la Defensa de la Naturalesa d'Enguera (Adene), que és desestimada i proposa:  
- La classificació com a sòl no urbanitzable de protecció agrologicoforestal i paisatgística de les forests de Navalón FUP núm. 74, Los Altos FUP núm.72 i totes les enclavades incloses en els seus límits.   
- Una limitació pel que fa als usos i aprofitaments per a aquest tipus de sòl sòl no urbanitzable de protecció, enfront dels usos permesos en sòl no urbanitzable comú.  
- Pel que fa al patrimoni arquitectònic municipal es destaca l'absència d'agrupacions d'habitatges que complisquen les característiques especials requerides per a ser incloses com a tals, com són: «Hoya Redonda, Benalaz, Benigüengo, Casas de Benacancil..., edificacions lligades a l'aprofitament agroforestal del territori, construïdes amb anterioritat als anys 50 i que representen una forma d'arquitectura característiques dels ambients serrans, disperses per les zones muntanyoses, que al seu moment van tenir un fort vincle amb l'arquitectura, la ramaderia i l'aprofitament forestal.  
- No hi ha figures de protecció municipal de caràcter natural. Es proposa la possible declaració com a paratge natural municipal de determinats paratges, com el Carrascal del Losar.  
- A l'estudi d'impacte ambiental:  
- Dins de l'inventari d'aus no s'inclou la presència al municipi d'una rapaç que sí que ha sigut albirada, l'àguila calçada (Hieraaetus pennatus).  
- Sobre la descripció de la flora i vegetació es comenta que l'incendi de caràcter forestal de l'any 1999 afecta terrenys forestals de matoll majoritàriament, i queden pins adults aïllats com a testimonis de diversos incendisen la zona.  
- Pel que fa als espais naturals protegits, només s'anomena l'existència d'una microreserva de flora, quan són tres les declarades al terme municipal d'Enguera.  
L'al·legació núm. 21, formulada per l'Ajuntament d'Anna, informa que no s'observen disconformitats amb la classificació i qualificació proposades, però s'assenyala la conveniència d'incloure proteccions per als següents elements en el límit administratiu entre municipis:  
- Protecció cultural, per a un jaciment arqueològic que afecta ambdós municipis. Es desestima pel fet de no entendre's l'al·legació plantejada.  
- Protecció dels recursos hidràulics, per a una àrea en un radi de 5.500 m al voltant de l'Albufera d'Anna, que ja està recollit en el seu pla especial de protecció en tràmit. S'hi adjunta l'article referit a aquesta protecció. Es desestima per no poder-se incorporar una determinació d'un document en tramitació.  
L'al·legació núm. 24, formulada per l'entitat mercantil Jazara Servicios, SA, sol·licita la classificació com a sòl urbanitzable residencial d'habitatges adossats (ADO) i el seu desenvolupament mitjançant pla parcial, dels terrenys forestals que es delimiten en un pla, corresponent-se a la finca Lucena, a la zona de Fuente Lucena a la vora de la CV-590, que és desestimada pel fet de no ser d'acord amb l'ordenació estructural del document.  
L'al·legació núm. 30 és desestimada. Està formulada pel Grup Socialista Municipal d'Enguera i de manera resumida incideix sobre els aspectes següents:  
- La ubicació del polígon industrial a l'entrada del nucli de població a la vora de sòls d'ús residencial i que afecta un barranc.  
- L'ordenació detallada proposada de l'àrea industrial a l'oest, producte de l'edificació incontrolada de magatzems.  
- Observacions respecte al sòl urbà.  
- Es qüestiona l'ordenació com a sòl no urbanitzable comú de la zona d'habitatges aïllats de La Solana que no té els serveis urbanístics necessaris, com ara la connexió a la xarxa de sanejament. Es proposa la classificació d'aquesta com a sòl urbanitzable, tal com figurava en el concert previ. En l'informe de desestimació s'apunta la gestió d'aquesta mitjançant pla especial.  
- Amb relació a l'oportuna ordenació de les diverses aldees al terme municipal. El Pla general recull la informació que hi ha respecte a Navalón de Arriba i el caseriu de Navalón de Abajo.  
- En relació amb polígon industrial El Vapor, que s'afirma es resol el problema en paral·lel al Pla general mitjançant la modificació puntual d'aquest.  
4. Peticions d'informació o documentació complementària  
Amb data 22 de març de 2005 es requereix que el ST de Planificació i Ordenació Territorial complete la documentació inicialment presentada amb la informació següent:  
- Informe favorable regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.   
- Informe favorable de l'organisme de conca competent, sobre la disponibilitat de recursos hídrics per als usos previstos en l'ordenació i en especial de la disponibilitat d'aigua potable per al proveïment del municipi amb els sostres poblacionals del Pla general.  
- Els certificats que justifiquen la capacitat de gestió de residus sòlids urbans i inerts.  
- Els certificats que justifiquen la capacitat d'admissió i gestió de les aigües residuals en l'EDAR del municipi.  
Amb data 17 d'agost de 2005, no havent-se rebut resposta a l'ampliació sol·licitada, s'adverteix a l'Ajuntament d'Enguera la caducitat del procediment d'EIA si en el termini de tres mesos no realitza els actes requerits amb anterioritat.  
Amb data 24 de juliol de 2006, l'Ajuntament d'Enguera remet informe tècnic municipal en el qual comunica l'obtenció de l'informe de l'EPSAR, de la Sociedad Española de Abastecimientos, SA (Seasa) i d'Europea de Servicios Públicos, SA, com també la sol·licitud dels informes la CHX i a la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència.  
Amb data 2 d'octubre de 2006, la Direcció Territorial de València remet l'informe de l'EPSAR i el certificat d'Europea de Servicios Públicos, SA. (L'Ajuntament remet per fax novament aquests certificats, amb data 13 de febrer de 2007).  
Amb data 14 de febrer de 2007, l'Ajuntament remet per fax l'informe de Seasa sobre la capacitat i suficiència de la xarxa de proveïment d'aigua al municipi, que és remés també, amb data 20 de febrer de 2007, per la Direcció Territorial de València. Es remeten en el mateix fax, dos escrits de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència en relació amb la documentació necessària a fi de poder emetre l'informe a l'efecte patrimonial.  
Amb data 28 de febrer de 2007, l'Ajuntament remet per fax el certificat d'Egevasa, com a societat concessionària del servei de proveïment d'aigua potable i clavegueram a la població.  
Amb data 23 de març de 2007, la Direcció Territorial remet una còpia de la memòria justificativa a fi de completar el document de Pla general. L'Ajuntament remet, en la mateixa data, el Catàleg d'edificis i conjunts d'interés i un annex a aquest, el qual es remet a l'Àrea de Patrimoni Cultural Valencià.  
Informes sectorials  
Consten en l'expedient administratiu municipal els informes següents:  
- Dictamen de l'Ajuntament de Xàtiva que informa que: «vist que la qualificació del sòl que limita amb el terme municipal d'aquesta ciutat és de sòl no urbanitzable amb protecció agrològica, forestal i paisatgística, hi ha un paral·lelisme entre les dues classes de classificació i els usos».  
- Informe de la Direcció General de Patrimoni Artístic (08/04/03) que diu:  
«...en localitzar-se en l'àmbit que serà objecte d'ordenació integral dos béns d'interés cultural que són el castell i l'església parroquial de San Miguel Arcángel haurà d'avaluar-se amb abast vinculant i, per tant, impeditiu, si és el cas, de la prossecució del procediment, les determinacions del Pla general amb vista a contrastar si s'atenen degudament les exigències protectores que demanen els valors ja formalitzats en els dos immobles de referència i l'àmbit de protecció d'aquests».  
Amb data 4 d'octubre de 2005, l'Ajuntament sol·licita l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, sense que fins a la data se n'haja remés una còpia.  
- Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (04/07/03), que es refereix a la necessitat de classificar com a sòl no urbanitzable d'especial protecció el domini públic hidràulic d'acord amb la Llei 4/1992, LSNU i conclou que:  
«...procediria la classificació com a sòl no urbanitzable dels terrenys que tinguen la condició de domini públic hidràulic, i la seua exclusió de qualsevol procés urbanitzador o edificatori».  
Assenyalar que si bé no s'ha obtingut posteriorment un informe favorable sobre la classificació proposada en el pla 11-02, protecció de llits, barranc i séquies, sí que s'observen llits que poden afectar els sòls urbanitzables, a la zona esportiva (RD) i el polígon industrial El Vapor.  
Durant el procediment d'estudi d'impacte ambiental s'han remés els informes següents:  
- Informe d'Europea de Servicios Públicos, SA (25/10/05), que manifesta «la capacitat de recollida i transport a un centre autoritzat dels RSU previstos en el PGOU del municipi d'Enguera»  
- Informe de l'EPSAR (16/11/05) sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració d'Enguera per a admetre els cabals generats pel PGOU, que informa la viabilitat del tractament, encara que adverteix la necessitat d'ampliar l'esmentada infraestructura. Les actuacions necessàries d'ampliació de la planta per a adequar-la per al tractament del nou cabal generat, hauran de ser a càrrec dels desenvolupaments urbanístics previstos, i no està prevista l'ampliació i millora d'aquesta depuradora en el II Pla director de sanejament d'aigües de la CV.  
- Informe de la Sociedad Española de Abastecimientos, SA (26/05/06), que diu:  
«...en l'actualitat no hi ha problemes de proveïment a la població, ja que hi ha suficient capacitat de producció com també d'emmagatzemament als dipòsits de la població, i també li confirmem que no hi haurà problemes de proveïment d'aigua en l'estudi de creixement presentat en el PGOU.   
Per l'anteriorment exposat certifiquem a petició de l'Ajuntament d'Enguera la capacitat i suficiència de la xarxa d'aigua potable a la població.»  
- Informe del tècnic municipal (05/06/06), sobre l'estat de la tramitació del document i en el qual s'interpreta el silenci administratiu relatiu als informes sol·licitats a la CHX sobre la disponibilitat de recursos i també de l'informe regulat en la Llei de patrimoni cultural valencià de caràcter vinculant.  
- Informe d'Egevasa, com a societat concessionària del servei de proveïment d'aigua potable i clavegueram al municipi d'Enguera fins a l'any 2031, que informa que en l'actualitat les dades del subministrament són les següents:  
«Habitants: 5.635  
Producció anual d'aigua potable: 582.106 m³/any  
Hores de funcionament del pou: 4.864 h/any  
Consum mitjà per habitant: 283 l/h/dia  
En el PG es considera un creixement de 1.400 habitants, la qual cosa comportaria una producció de 396,2 m³/dia més, cabal que es pot abastir amb el sistema de proveïment que hi ha»  
I se certifica que «la població d'Enguera, amb el PG aprovat i amb el creixement màxim d'habitants previst, no tindrà problemes de proveïment d'aigua potable amb el sistema actual de proveïment».  
Afeccions legals  
1. Espais naturals protegits. Enguera disposa del Paratge Natural Municipal Umbría La Plana, situat al sud-est del nucli urbà en què s'inclouen elements patrimonials entre els quals destaca el castell, amb la presència de masses de pineda amb alt grau de naturalització i amb la vegetació en barrancs i zones ombrívoles caracteritzada per una alta cobertura i diversitat. L'àmbit protegit disposa d'una superfície de 426,28 ha i va ser declarat per Acord del Consell de la Generalitat de 20 de maig de 2005.   
D'altra banda, són nombroses les cavitats de diferents tipus que hi ha a Enguera. Es considera necessari inventariar i cartografiar les coves i avencs i incloure'ls en el planejament com a elements protegits d'acord amb el que estableix Llei 11/1994, d'espais naturals protegits, i en el reglament d'aquesta pel qual es desenvolupa el règim de protecció de les coves.  
2. Xarxa Natura 2000. La zona sud-oest del municipi, al sud de la CV-590, es troba inclosa en la delimitació del lloc d'interés comunitari (LIC) denominat Serra d'Enguera, zona muntanyosa de gran interés per a la fauna silvestre, ocupada per matolls i fragments de formacions forestals i solcada a més per importants barrancs que alberguen hàbitats rocosos i fluvials d'elevat valor.  
3. Microreserves de vegetació. En l'àmbit de la Serra d'Enguera s'han declarat tres microreserves de flora denominades Los Altos de Enguera amb una extensió d'1,04 ha, El Chorrillo de 8,85 ha i barranc de la Rosa amb 6,70 ha de superfície.  
4. Pla general d'ordenació forestal. La major part dels terrenys del municipi estan cartografiats com a sòl forestal pel PGOF. Enguera disposa de les forests catalogades d'utilitat pública o gestionades per la Conselleria V-1005 i V-155 La Matea i Las Chofleras, V-3002 i V-72 Los Altos, V-74 Navalón i V-75 La Redonda.   
Alguns d'aquests terrenys s'han vist afectats per incendis de caràcter forestal ocorreguts en diferents anys sent el més important el de l'any 1999, que va arrasar una superfície pròxima a les 3.200 ha, la majoria arborades a les forests de Navalón, i els del període 1989-1992 que van assolar la part central del municipi, i afectaren en 1991 més de 2.300 ha i en 1985 prop de 3.000 ha. Aquestes xifres donen una idea sobre el grau de degradació patit per les masses arborades de pi blanc en la mateixa Serra d'Enguera, encara que en l'actualitat es troben en un estat avançat de regeneració.  
5. Domini públic hidràulic. La xarxa hidrogràfica principal al terme municipal està formada per nombrosos llits i barrancs de diferent jerarquia amb orientació oest-est principalment. Entre els principals cursos d'aigua està, al nord, la rambla del Ribazón tributària del riu Grande, que marca el límit del municipi amb Ayora; per la part central, el riu Mínguez, al qual s'uneixen just abans del municipi d'Anna i la seua Albufera els nombrosos barrancs tributaris d'aquest: pel nord, la rambla del Riajuelo i des d'interior de la serra, els barrancs de Benigüengo, Cloches i Sayton. A la zona meridional, el barranc de Las Cuevas i Las Arenas són afluents del de La Hoz, que descendeix travessant la zona del Chorrillo, cap a Moixent i Vallada, fins al riu Canyoles.   
6. Camins ramaders. Al terme municipal d'Enguera hi ha un total de 23 camins ramaders classificats: assegador Reial d'Almansa o de València, assegador Reial de Tortosilla, assegador de la Plana, assegador de Benalí, assegador del Regajo i del Mozo, assegador de l'Escudero, assegador del Centenar, assegador de Las Arenas, assegador de la Fuente del Pino, assegador de Fraga, assegador de Lucena, assegador de la Mota, assegador de la Costera Blanca, assegador de Barbas, assegador de Balsa Blanca, assegador del Borch, assegador de Villaseca, assegador de Benacancil, assegador del camí de Sant Antón, assegador de Toñuna, assegador de Los Corrales, assegador del Riajuelo i l'assegador de la Cebolla.   
A més, hi ha un bon nombre d'abeuradors al llarg del municipi, també recollits en l'estudi d'impacte ambiental, però no en el planejament general.  
7. Patrimoni cultural. L'estudi d'impacte ambiental recull tots els jaciments arqueològics catalogats a Enguera, que segons les dades consultades de l'Àrea de Patrimoni Cultural Valencià són: Abrig del barranc del Jatillo, Altico Redondo; Alto de la Vibac, Alto del Collado, Campo Jacinto, Casa de En Medio, Casa del Cuarto, Casa Guillem, Casa Lucena, Castillico de Las Arenas, castell de Borch, castell de Jácara I, castell de Jácara II, Cebolla, Cerro de las Brujas, Cerro Lucena, Colchón del Moro, Coveta Santa, Coveta Simón, cova de las Brujas, cova de la Carrasquilla, cova de la Virgen, cova de las Calaveras, cueva del Niño, El Castillarejo, El Gatillo, El Santo, Fangachán, El Canaleja, La Perereta, Los Castillets, Los Castillets II, Moseguellas, penya del Tossal, penya La Mota, Punta de Coleto, Punta de les Enmiendas, Santic i Toñuña.   
Segons l'informe de la DG de Patrimoni Artístic, hi ha dos elements catalogats que tenen la consideració de BIC: el castell en la categoria de monument, edifici militar d'arquitectura islàmica enclavat en un turó pròxim a nucli urbà; i l'església parroquial de San Miguel Arcángel del segle xvi-xvii.  
La llista d'etnologia de l'Àrea de Patrimoni Cultural Valencià inclou els elements següents: 1ª bassa de Benalaz, 1ª bassa de la Casa de Martín, 2ª bassa del barranc de la Cierva, 2ª bassa de Benalaz, 3ª bassa de Benalaz, abeurador de la Teja, abeurador del Puntal, abeurador Fuente Santich, aqüeducte de Banalaz, bassa 1 de Fuente Santich, bassa 2 de Fuente Santich, bassa 3 de Fuente Santich, bassa barranc de la Cierva, bassa Casas de Requena, bassa de suport de la Fuente de les Umbrías, bassa de Benicaez, bassa de Benigüengo, bassa de Casas de Lloret (Benacancil), bassa de la Casa de Martín, bassa de la Fuente de les Umbrías, bassa de la Fuente del Conejo, bassa de la Fuente del Puntal, bassa de la Sarga, bassa de la Solana, bassa de la Tejedora (Benacancil), bassa de La Umbría de las Arenas, bassa de las Cantaricas (I,II i III), bassa de Casas del Reig, bassa de Las Tres Bocas, bassa de Los Mimbres, bassa de Los Morenillos (I, II, III, IV, V i VI), bassa del Lavadero del Puntal, bassa del Romero (Benacancil), bassa del Tun, bassa de La Canaleja, bassa Nova de l'Escurzón, bassa Vieja del Escurzón, basses de Benalí, el molí de Navalón, font de la Teja, font de la Tejedora (Benacancil), font de Las Cantaricas, font del Pueblo, llavador, llavador de Benalaz, llavador del Puntal, llavador Fuente Santich, molí de Benalaz, molí del Morenillo, naixement de la séquia Casas de Requena, naixement Fuente de la Sarga, naixement Font Santich, pou de la Solana, pou de Las Casas del Reig, pou del Charral, pou del Pepitín i pou del Saitón.  
L'estudi d'impacte ambiental es refereix a l'inventari i la descripció, per part de l'Ajuntament d'Enguera en la publicació Los cucos de la sierra de Enguera, d'aquestes construccions de pedra seca dedicades a l'ús agrari, com a elements del patrimoni etnològic i rural de valor, i considera prioritària la seua conservació. S'hi adjunta una taula en què s'inclouen els cucos inventariats i la ubicació d'aquests.  
8. Infraestructures lineals. El terme municipal és travessat per una línia de transport d'energia elèctrica d'alta tensió per la part més occidental del municipi. Les infraestructures de comunicació més importants que el travessen són les carreteres CV-590 Aiora - l'Alcúdia de Crespins, que constitueix l'eix vertebrador del territori, de la qual parteixen dues vies distribuïdores, des de la vila d'Enguera la carretera VV-3051 a Casas de Benali i Ayora, i la carretera VV-3053, d'Enguera a Navalón i Moixent, que enllaça amb l'autovia València-Almansa (N-430).  
Consideracions ambientals  
El terme municipal d'Enguera es troba enclavat a la Serra d'Enguera, un espai d'important rellevància mediambiental. L'ús del sòl dominant és el forestal (pròxima al 75% de la superfície municipal), que presenta masses forestals ben desenvolupades i estructurades malgrat els incendis, i destaquen les zones de pi natural adult, sempre acompanyades de matoll termòfil, coscollars en majoria. L'ús agrícola de cultius de secà se situa a l'est, principalment en mosaic de cultius que afavoreix la biodiversitat d'ambients, i en diversos enclavaments entre els sòls forestals.   
- La documentació urbanística avaluada és l'aprovada provisionalment el 5 de març de 2004 en la qual no es fa referència a tots els elements mereixedors de protecció pels seus valors ambientals, que condicionen directament el planejament:  
El Pla general divideix el sòl no urbanitzable en: sòl no urbanitzable de protecció agrologicoforestal i paisatgístic, que comprén les zones de vegetació forestal arbòria i arbustiva, i sòl no urbanitzable comú, segons es tracte d'àrees de cultius herbacis i llenyosos de secà i la zona més atropitzada al voltant de la vila d'Enguera.   
D'aquesta manera, s'inclou com a sòl no urbanitzable de protecció la gran majoria de la zona LIC i la majoria dels terrenys amb cobertura forestal excepte els enclavaments d'ús agropecuari classificats com a sòl no urbanitzable comú en l'entorn de Navalón i algun dels caserius dispersos al terme municipal: Benalí, Cebolleja, Benigüengo, Piqueras, La Cierva, Barranco Balsaret i Molina, Fangachar, La Hoz, Sant Pau i Barranco Gallardo.   
La delimitació com a sòl no urbanitzable comú de diversos enclavaments a la Serra d'Enguera de predomini forestal no respon als seus valors ambientals i naturalesa del terreny, encara sent zones d'ús agrícola lligades a caserius i zones terrassades de cultiu seguint el curs dels barrancs. En molts d'aquests enclavaments hi ha masses forestals importants i en bon estat, com també terres de cultiu abandonades fa algun temps on s'ha desenvolupat vegetació de naturalesa forestal. Es considera necessari delimitar amb més precisió les àrees de cultiu entre sòls forestals, o bé es prendrà com a referència la cartografia de detall del PGOF, que no obstant es classificaran com a sòl no urbanitzable de protecció forestal, i dins d'aquesta classe i categoria, com a zones subjectes a ordenació diferenciada en les quals es permet l'ús agropecuari tradicional. Es mantindrà la prohibició de qualsevol tipus d'edificacions, entre elles, l'habitatge familiar aïllat.  
La distinció entre sòl no urbanitzable de protecció i sòl no urbanitzable comú en la part oriental pot resultar adequada, ja que correspon majoritàriament amb terrenys forestals en mosaic de cultiu. No obstant això, s'ha de considerar una protecció per als terrenys forestals en sòl no urbanitzable comuns següents:   
- A les zones de predomini agrícola d'El Bonaguillo, Cañado Roya i El Borch, entre la rambla del Riajuelo i el riu Mínguez (barranc del Borch), els sòls forestals, que s'han vist reduïts als terrenys a un costat i a l'altre dels llits, s'haurien de conservar ampliant la protecció tenint en compte la cartografia de detall del PGOF o, com a mínim, en una amplària igual a la zona de policia.   
- D'acord amb la mateixa cartografia, s'han de protegir aquells relleus centrals fortament soscavats on predomina la vegetació forestal amb masses arborades, com a la zona de El Saiton, entre el barranc de Saitón i l'assegador Reial d'Almansa o de València.   
- Igualment, per als relleus septentrionals a la partida Farracual, en una zona d'alta erosionabilitat, a la vora del barranc de Peña Roja i el de Las Contiendas.  
La legislació forestal de la Comunitat Valenciana estableix que els terrenys forestals que hagen patit l'efecte d'un incendi no podran dedicar-se o transformar-se en sòls agrícoles fins transcorreguts almenys vint anys, excepte autorització expressa i motivada de l'administració forestal. L'article 3 del Decret 6/2004, pel qual s'estableixen normes generals de protecció en terrenys forestals incendiats, assenta la negativa de minorar les proteccions derivades de l'ús i aprofitament en terrenys forestals classificats com a sòl no urbanitzable que hagen patit l'efecte d'un incendi, i la protecció d'aquests per a la reforestació i reposició de la vegetació en tota la seua superfície.  
El nucli de població se situa tangent al barranc de Cañaret, que conforma el límit nord del creixement urbà previst en el Pla general. El planejament general, a més d'establir una banda de protecció per als llits i barrancs, disposa encertadament de zones verdes al llarg d'aquest barranc excepte en el tram que discorre a través del polígon industrial El Vapor de San Jaime. Resulta d'aquesta manera insuficient la protecció del barranc de Cañaret (La Mota), que ha de classificar-se com a sòl no urbanitzable de protecció en tota la seua longitud amb una amplària mínima que incloga el llit i 5 m de servitud a cada costat en què quede garantit un ús públic. A més, s'haurà de delimitar amb precisió, en els plànols de classificació i qualificació del sòl, el sòl no urbanitzable de protecció de llits, barrancs i séquies atés que la representació d'aquest, mitjançant una línia, no respon a la protecció establida en la normativa ni als valors ambientals propis dels ambients fluvials.  
Encara que al terme municipal d'Enguera no s'inclouen zones de risc d'inundació segons el PATRICOVA, en l'estudi d'impacte ambiental sí que s'ha cartografiat l'existència de risc d'inundació, nivell baix, a l'entorn del barranc de Cañaret (La Mota), des del nucli de població fins a l'àrea en què se situa la depuradora.  
Hi ha més d'un centenar de cavitats de diferent tipologia a Enguera i informació detallada sobre aquestes. Igualment, un bon nombre d'arbres que poden tenir la consideració d'arbres monumentals.   
Alguns dels elements patrimonials que hi ha han sigut inventariats en l'estudi d'impacte ambiental i semblen haver sigut recollits en la categoria de sòl no urbanitzable de protecció patrimoni artístic cultural (patrimoni etnològic i arqueològic), encara que no s'identifiquen en el plànol corresponent (núm.11-02) ni es defineix l'àmbit de protecció d'aquests. Entre els elements que conformen el patrimoni rural de la serra d'Enguera destaquen també les seues construccions, com ara els caserius i els cucos molt abundants per tot el territori.  
Les normes urbanístiques refereixen l'àmbit d'aplicació del sòl no urbanitzable de protecció patrimoni historicoartístic cultural a una relació, sense relació amb l'estudi d'impacte ambiental, de 23 jaciments arqueològics i el seu entorn en un radi de 100 metres; inclou les antigues edificacions lligades a l'aprofitament agroforestal a la Serra d'Enguera i, en especial, les agrupacions de Casas de Requena, Casa de Santich,La Canaleja, El Puntal i Casas de Benalí; i es fa constar la presència de pous, cucos o refugis de pedra en sec, fonts, aljubs, ribassos, etc. com a elements d'interés sense identificar-los.  
No figura entre la documentació presentada un catàleg de béns i espais protegits que incloga tots els elements patrimonials que hi ha: l'àmbit d'aquests; nivell de protecció i normativa, i els elements i espais naturals de valor al municipi.  
Els camins ramaders han sigut inclosos en la categoria de sòl no urbanitzable de protecció de camins ramaders i es grafien i identifiquen en el plànol de classificació del sòl núm.11-02, on s'inclouen les distintes amplàries legals. No obstant això, no s'han inclòs en la protecció els abeuradors allistats en l'estudi d'impacte ambiental. Hi ha una important xarxa de camins rurals i pistes que travessen el municipi, com també ho fa en direcció nord-sud la senda de gran recorregut GR-7 i les sendes SLV-6, SLV-7 i SLV-8 de xicotet recorregut circular.  
- Els nous sectors de sòl urbanitzable que es pretenen incorporar al planejament general municipal comporten una continuïtat del model de ciutat compacta en ser ampliacions del nucli urbà actual de població. Els terrenys afectats per les reclassificacions proposades no presenten valors dignes de protecció i per tant són tots acceptables des del punt de vista ambiental, a excepció dels terrenys afectats pel domini públic hidràulic d'algun barranc, i una vegada justificada l'existència de recursos suficients i la capacitat de gestió dels residus i abocaments, principalment:  
Respecte al proveïment d'aigua potable, en els informes aportats de Seasa i Egevasa no s'indica la procedència del proveïment ni s'hi aporta cap dada de la concessió d'aigua amb què disposa actualment el municipi, l'increment del qual sí que s'ha estimat quantitativament en 396,2 m 3/dia per a 1.400 nous habitants sense preveure els usos industrials, i els esmentats informes certifiquen la capacitat de la xarxa i del sistema de proveïment a la població. És a dir, els esmentats informes fan referència a la infraestructura però no garanteixen les noves demandes d'aigua i que aquestes necessitats no afecten ni menyscaben els usos que ja hi ha.   
Respecte a la depuració de les aigües residuals, actualment són tractades en l'EDAR d'Enguera, amb un cabal de disseny de 1.750 m 3/dia, i és inferior el cabal mitjà actual de 1.470 m³/dia. El cabal previst generat és de 595 m³/dia segons estimacions de l'Ajuntament, per la qual cosa resulta necessària l'ampliació de la depuradora per al complet desenvolupament del planejament.  
Pel que fa a la recollida dels RSU, en el certificat de recollida i transport dels residus no s'indica la destinació final d'aquests, on la gestió i eliminació dels residus ha de realitzar-se d'acord amb el que estableix el Pla zonal de residus de la zona XI, àrea de gestió 2 del PIR. El Pla general reserva un sòl dotacional com a abocador de residus inerts, situat a la vora d'una explotació de graves i àrids en funcionament, al nord del nucli urbà amb accés directe des de la carretera comarcal VV-3051.   
- En l'inventari ambiental s'han descrit prou els principals factors ambientals i els de major valor en el medi físic d'Enguera, com són: la geologia, geomorfologia, hidrologia (superficial i subterrània, i valoració de recursos), flora i vegetació (hàbitats d'interés comunitari i vegetació protegida, vegetació de ribera, espècies endèmiques, rares i amenaçades) i fauna (on destaca a causa de la diversitat d'ambients la presència d'alguns rèptils i amfibis; entre els mamífers, diverses espècies de rates penades; i entre les aus, les rapaces). El paisatge d'Enguera ha sigut estudiat i valorat en l'estudi d'impacte ambiental i representat segons la qualitat d'aquest en el corresponent mapa d'unitats de paisatge.  
S'han cartografiat un total de 9 unitats ambientals, i és la més extensa la definida com a unitat MCMA 8, dolomies i calcàries del Caroig, que ocupa la part central del territori, amb una qualitat ambiental que es defineix com a molt alta. Les altres unitats, menors en extensió, se situen al seu voltant i cap als vores del municipi: una unitat al nord amb una qualitat ambiental alta i les restants per a les quals es defineix una qualitat ambiental molt baixa.  
L'estudi d'impacte ambiental identifica els impactes ambientals previsibles per a cada una de les actuacions que proposa el PG i comporten una reclassificació o canvi significatiu d'ús del sòl, i els valora com a moderats o compatibles, i proposa un conjunt de mesures correctores genèriques per a cada sector o específiques per als impactes més concrets, amb el seu corresponent pla de vigilància ambiental (PVA), i s'apliquen totes les mesures proposades que no entren en contradicció amb la declaració d'impacte ambiental.   
L'únic impacte valorat com a sever és el produït per la ubicació d'un abocador de residus inerts en una zona d'alta qualitat ambiental i alta vulnerabilitat d'aqüífers. No obstant això, els efectes s'atenuen en origen en limitar el tipus de residus, abocador que admet únicament de residus inerts (RI), a més de les mesures correctores proposades que han d'aplicar-se als successius projectes d'execució i gestió.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3 c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer   
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte del Pla general d'ordenació urbana d'Enguera, promogut per l'Ajuntament d'Enguera, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon   
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
I. S'ha d'observar el que s'ha indicat en l'informe de la Direcció General de Patrimoni Artístic, de data 3 d'abril de 2003, i obtenir-se informe favorable a l'efecte patrimonial relatiu al document del Pla general, en compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià, de caràcter vinculant per a la declaració d'impacte ambiental.   
II. El Pla general ha d'establir una protecció per als elements naturals següents:   
- D'acord a l'article 16 de la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits, es consideren protegides, amb caràcter general, totes les coves, avencs i la resta de cavitats subterrànies síties al municipi, i es prohibeix tota alteració o destrucció de les seues característiques físiques, com també l'extracció o introducció de qualsevol classe de materials naturals o artificials que els afecten. En cas de descobriment fortuït d'alguna cova, ha de procedir-se d'acord amb el procediment previst en el Decret 65/2006, pel qual es desenvolupa el règim de protecció de coves.  
- S'han de considerar elements protegits tots els exemplars que al seu moment van ser reconeguts com a arbres d'interés local pel Ple municipal i formen part del patrimoni natural d'Enguera, protecció aquesta que és concordant amb l'article 6 de la Llei 4/2006, de patrimoni arbori monumental de la Comunitat Valenciana.   
En un termini màxim de 6 mesos s'ha de remetre a l'Àrea Ambiental un catàleg de béns i espais protegits en què han de figurar, almenys, els elements naturals anteriorment esmentats, amb el seu nom, àmbit i normativa de protecció. S'han d'incloure també com a espais protegits les tres microreserves de vegetació declarades al municipi i el paratge natural municipal Umbría La Plana; i es valorarà la protecció d'aquells cucos i caserius d'interés com a construccions del patrimoni rural municipal mereixedores de protecció.  
III. S'ha d'ampliar la superfície classificada com a sòl no urbanitzable de protecció agrologicoforestal i paisatgística, sense perjudici dels usos actuals legalment establits, a les zones que el PGOF estima que són terreny forestal i han de ser catalogades com a àrees de sòl forestal de protecció, d'acord amb el següent:  
- Als relleus al nord, s'ha d'abaixar la cota de protecció al barranc de Las Contiendas i la zona de Farracual i barranc de Peña Roja tenint en compte la cartografia en detall del pla forestal i l'estat actual de la vegetació de les vessants.  
- En els relleus centrals de la zona denominada El Sayton, la protecció forestal s'ha d'ampliar en àrees homogènies seguint la cartografia en detall del PGOF, entre el barranc del mateix nom i l'assegador Reial d'Almansa o de València, d'acord amb la naturalesa d'aquests relleus on predomina la vegetació arborada, en detriment del sòl no urbanitzable comú.   
- Els enclavaments amb ús agropecuari tradicional al voltant dels caserius i agrupacions de cases han de mantenir la classificació de sòl no urbanitzable de protecció, i es podran ordenar com a zones diferenciades d'ús agropecuari: Benalí, Casas del Cuarto, Cebolleja, Benigüengo, Piqueras, Benalaz, El Puntal, Hoya Redona, La Cierva, Casa Matamoros, Santich, Casas de Requena, Brunales, Navalón de Abajo, Tejarico, Fangachar, La Hoz, etc.   
- Pel que fa a les normes urbanístiques en aquesta classe i categoria de sòl:  
- L'ús dominant ha de ser el forestal. La Llei 3/1989, forestal, impedeix expressament la tala d'arbratge, modificació o destrucció de la coberta vegetal sense autorització prèvia de l'administració forestal, i l'ambiental si és procedent.  
- Als terrenys afectats per incendis subjectes a protecció s'ha de permetre la reforestació i reposició de la vegetació en tota la superfície d'aquests.  
- L'ús agrícola es permet en aquelles zones ordenades per a aquest efecte: a les parcel·les amb un ús agrícola tradicional que es troben en cultiu; o als bancals abandonats amb l'autorització prèvia de l'administració forestal. L'ús ramader es permet amb les limitacions pròpies d'aquesta activitat que pot resultar molesta per a la població.   
- Es pot considerar com a ús compatible en els enclavaments o zones d'ús agropecuari les activitats turístiques, d'oci o amb fins educatius relacionades amb el medi ambient per a gaudi públic i aprofitament col·lectiu quan harmonitzen amb els valors ambientals propis del medi rural i natural en el qual se situen, com també els allotjaments rurals quan comporten la rehabilitació o recuperació de construccions o caserius que ja hi ha.  
IV. La protecció que atorga el planejament general proposat al domini públic hidràulic resulta insuficient pel que fa a:  
- El criteri de delimitació, que correspon com a mínim a l'àrea compresa en una faixa igual a l'amplària del llit i la zona de servitud a cada costat del marge, ha d'incloure també les zones on es desenvolupe vegetació de ribera o masses d'arbratge quan travesse sòl no urbanitzable comú.   
- En aquest sentit, s'ha d'ampliar el sòl no urbanitzable de protecció de llits, barrancs i séquies en detriment del sòl no urbanitzable comú, i prendre un dels dos criteris següents: segons la cartografia de detall del PGOF, a tots els terrenys forestals a un costat i a l'altre dels barrancs; o bé, amb criteri general, a una banda de 100 m a un costat i a l'altre per a tots els llits tributaris al riu Mínguez (barrancs de Bonillo, Gallardo, Pocico del Majo, Borch, del Barbas, etc.) que travessen les zones d'El Bonaguillo i Altico de Lucas, Cañada Roya, El Borch i Rechama.   
- En zona de policia es permeten els usos agrícoles tradicionals i els usos i aprofitaments propis del sòl no urbanitzable comú, sense perjudici de l'autorització de l'organisme de conca.  
- La protecció s'ha d'establir al llit en tota la longitud i trams continus d'aquest, inclosos els que discorren tangents o interiors al sòl urbà o urbanitzable, les bandes dels quals es defineixen com a inedificables i d'ús públic (barranc de Cañaret o La Mota).  
- S'estableix una protecció per als pous i les fonts en un àmbit amb un perímetre de 300 metres de radi.  
V. En les fitxes de planejament i gestió, s'ha de supeditar el desenvolupament dels sectors de sòl urbanitzable al compliment de les següents mesures obligatòries, prèvies a l'execució d'aquestes:  
- La possibilitat de tractament real de l'increment del volum d'aigües residuals generades pels nous sectors urbanitzables, mitjançant la connexió efectiva a l'EDAR municipal o la necessària ampliació d'aquestes.  
- La disponibilitat de recursos hídrics, a partir de les infraestructures necessàries per al proveïment a la població, ratificat amb la corresponent concessió de l'organisme de conca.  
- En la unitat d'execució II, III, IX i urbanitzable industrial sense ordenació detallada s'ha d'incorporar la mesura preventiva 1 de l'estudi d'impacte ambiental, i cal estudiar el possible risc d'inundació als voltants del barranc de Cañaret o La Mota, establir les mesures correctores oportunes i evitar que l'esmentat risc puga veure's incrementat per les actuacions proposades.  
- Resulta igualment necessari estudiar l'escorriment i el drenatge natural dels relleus de La Plana que puguen afectar els sòls urbanitzables o dotacionals, i establir mesures correctores a fi que no s'impedisca el pas de l'aigua i se n'evite l'acumulació o afecte terrenys limítrofs.  
- En la unitat d'execució III i IX s'ha d'incorporar la mesura preventiva 8 descrita en el l'estudi d'impacte ambiental, a fi de garantir el compliment de la Llei 3/1995, pel que fa a l'afecció del camí ramader assegador del camí de San Antón.  
VI. Els abeuradors al terme municipal d'Enguera, llistats en l'estudi d'impacte ambiental, han de ser inclosos com a sòl no urbanitzable de protecció de camins ramaders.  
VII. La gestió dels residus ha d'ajustar-se al que estableix el Pla zonal de la zona XI, àrea de gestió 2 del PIR, procurant la recollida selectiva dels residus sòlids urbans (RSU) i reservant l'espai necessari en la xarxa viària per a la ubicació dels contenidors. S'ha d'establir una reserva de sòl dotacional per a la implantació d'un ecoparc tipus C.  
VIII. La zona d'habitatge familiar aïllada consolidada situada a La Solana ha de minimitzar l'impacte territorial i ambienta segons el que preveu la Llei 10/2004, LSNU.  
IX. En sòl no urbanitzable s'ha d'incorporar en les normes urbanístiques la mesura correctora especifica que prohibeix les fosses sèptiques i obliga, en tots els casos en què no siga possible la connexió a la xarxa municipal, a la depuració d'aigües residuals mitjançant sistemes compactes d'oxidació total.  
X. Sembla necessari i es recomana la representació gràfica de l'ordenació estructural sobre una cartografia base que permeta la lectura del territori i incloga una representació en detall del relleu amb la xarxa hidrogràfica; les carreteres, pistes i camins; els nuclis de població i els caserius, i la toponímia. S'ha de representar en un únic plànol a l'escala adequada (en diversos fulls si fóra necessari), almenys, la classificació i qualificació del sòl en totes les categories d'aquest, amb expressió de les superfícies assignades. Per tant, per al sòl no ubanitzable:   
- El sòl no urbanitzable de protecció de llits, barrancs i séquies, amb les bandes de protecció a cada costat d'aquests.  
- El sòl no urbanitzable de protecció agrologicoforestal i paisatgística, amb la delimitació de zones d'ordenació d'ús agropecuari tradicional.  
- El sòl no urbanitzable de protecció d'infraestructures amb les seues servituds.  
- El sòl no urbanitzable de protecció de camins ramaders: identificació, traçat i amplària legal.  
- El sòl no urbanitzable de protecció patrimoni historicoartístic cultural, és a dir, els jaciments arqueològics i els elements del patrimoni etnològic o rural, amb el seu àmbit de protecció.  
- I el sòl no urbanitzable comú.  
XI. La declaració d'impacte ambiental relativa al PGOU d'Enguera no eximeix que els projectes que s'han de desenvolupar al terme municipal recollits en la legislació ambiental vigent siguen sotmesos a avaluació d'impacte ambiental, i resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva o autorització corresponent, sobre la base d'un estudi d'impacte ambiental específic i concret de cada un d'aquests.  
Tercer   
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart   
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 4 d'abril de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 404/06-AIA  
Títol: Gasoducte Onil - Sax   
Promotor: Endesa Gas Alicante  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Energia d'Alacant  
Localització: Onil, Castalla i Sax  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'objecte del projecte és la construcció d'un gasoducte d'alta pressió A per al subministrament de gas natural al terme municipal de Sax. La longitud total del gasoducte serà de 18.892 metres i diàmetre de 6" dels quals 5.638 metres discorreran pel terme municipal d'Onil, 5.739 metres pel terme municipal de Castalla i 7.515 metres pel terme municipal de Sax.   
A fi de poder efectuar el subministrament als usuaris comercials, s'instal·larà un armari de regulació i mesura AMP/MPA de pressió d'entrada 16 bar i d'eixida regulable entre 0,4 i 0,1 bar.  
Es realitzarà una prova hidràulica a una pressió d'1,3 vegades la pressió màxima de treball i control radiogràfic de les unions soldades.  
En condicions normals d'estesa de la conducció, la profunditat mínima que es preveu en el projecte per a la col·locació de la canonada és 1,00 m. En l'encreuament de rius, torrents o rierols importants, s'ha previst assolir una profunditat mínima de l'ordre d'1,50 a 2,50 metres. Així mateix en els encreuaments de carreteres, autovies, autopistes, ferrocarrils i altres vials, la canonada s'instal·larà a 1,50 metres (mínim). Segons els plànols aportats en el projecte, la pista de treball serà de 14 metres.  
S'ha previst realitzar un sistema de protecció catòdica consistent a unir l'estructura que s'ha de protegir al pol negatiu d'una font de corrent continu. Els elements de protecció catòdica es divideixen en dos grans grups:  
- Estacions de protecció catòdica (EPC): se situarà a la vora de l'armari de regulació i mesura APA/MPA a Sax.  
- Accessoris instal·lats a la canonada.  
Juntament amb la conducció de gas, s'instal·larà un conducte buit de polietilé per a la protecció de cables de telecomunicacions que eventualment s'instal·len en un futur.  
L'afecció a les finques particulars derivades d'aquest projecte, es concreta en l'expropiació forçosa dels terrenys sobre els quals s'han de construir les instal·lacions fixes en superfície i la imposició de servitud permanent amb una amplària de quatre metres.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'expedient va ser remés pels serveis territorials d'Energia d'Alacant i va tenir entrada en el registre dels serveis centrals de la Conselleria de Territori i Habitatge el dia 30 de novembre de 2006.   
La informació pública va ser realitzada mitjançant un anunci en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del dia 29 d'agost de 2006 i mitjançant un edicte publicat en el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant del dia 18 d'agost de 2006. Durant el període d'informació pública es van rebre al·legacions en els termes següents:  
2. Al·legacions   
- Canvis del traçat perquè s'opte per camins o cunetes i no s'afecten camps de cultiu.  
- Reposició d'infraestructures.  
- Sol·licitud de canalització de rambles i barrancs pròxims al pas del gasoducte.  
- El gasoducte no guarda una alineació lògica amb les vies de comunicació i imposa servituds que no existirien si el gasoducte discorreguera per camins a la zona de protecció de l'autovia.  
Els serveis tècnics de l'Ajuntament d'Onil:  
- El sòl per on discorre el traçat del gasoducte està qualificat pel vigent PGOU d'Onil com a sòl no urbanitzable comú, en discórrer el traçat parcialment per una zona amb risc d'inundabilitat.  
- El traçat proposat del gasoducte creua dos camins ramaders: assegador del Tormo  
i assegador de la Tosquera per la qual cosa caldrà ajustar-se al que disposa la Llei 3/1995, de camins ramaders.  
- El traçat del gasoducte no guarda una alineació lògica.  
- El traçat creua un llit per al qual s'està redactant projecte de canalització.  
- El traçat imposa unes servituds que condicionen la futura revisió del PGOU, per tant considerem que el traçat ha de consensuar-se amb els serveis tècnics municipals perquè l'esmentat traçat siga compatible amb el planejament.   
Gas Alicante manifesta:  
- Que si bé el traçat de la canalització no pot establir-se com una línia recta regular perfectament paral·lela en tot el seu recorregut a la carretera preexistent, ja que hi ha molts altres factors que cal tenir en compte a l'hora de la definició d'aquesta (distàncies reglamentàries a altres infraestructures, zones de protecció ambiental, orografia del terreny...) aquesta empresa analitza una possible variació entre els vèrtexs V-1 a V-36 a Onil on el gasoducte discorreria per camins municipals.  
3. Tramitació complementària:  
El dia 26 de desembre de 2006 es rep en el Registre dels serveis centrals de la Conselleria de Territori i Habitatge plànols amb el nou traçat adoptat entre els vèrtexs VAL-001 i VAL-036 conseqüència de l'acceptació de les al·legacions de l'Ajuntament d'Onil.   
Afeccions legals  
El traçat del gasoducte discorre (fins a arribar al nucli urbà de Sax) per sòl no urbanitzable.  
L'esmentat gasoducte discorrerà, d'acord amb l'informe sectorial corresponent, en part del traçat amb el límit del LIC Maigmó i Serres de Castalla, i del paisatge protegit de la serra del Maigmó i serra del Sit.  
Les afeccions a camins ramaders a priori són les següents:  
- Assegador del Puntal: Sax  
- Assegador dels Valencians: Sax  
- Assegador Reial de l'Empenyador: Castalla  
- Assegador de la Tosquera: Onil  
- Assegador del Tormo: Onil  
A priori, els llits d'aigua afectats són els següents:  
- Barranc del Puntal: Sax  
- Barranc del Portugués: Sax  
- Riu Vinalopó: Sax.  
- Barranc Bolay: Sax  
- Rambla del Carrascar: Sax  
- Barranc Bodegueta: Castalla.  
Risc d'inundabilitat: d'acord amb el PATRICOVA (Pla d'acció territorial de caràcter sectorial de prevenció de riscos d'inundació a la Comunitat Valenciana), al terme municipal d'Onil hi ha una xicoteta afecció a una zona amb risc d'inundació 6 (riu Sec, de Campello).  
L'estudi bàsic sobre el patrimoni cultural valencià, inclòs en els documents del projecte indica que no hi ha, en carta arqueològica oficial, jaciments arqueològics als termes municipals d'Onil, Castalla i Sax que puguen ser modificats o alterats per la conducció del gasoducte Onil - Sax.  
No obstant això, l'informe recomana la necessitat de realitzar una prospecció arqueològica superficial, sistemàtica i intensiva sobre la totalitat del traçat.  
D'acord amb el PGOF (Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana), hi ha una afecció a vegetació forestal en l'anomenada Loma del Mudo al terme municipal de Sax.  
Informes sectorials  
L'expedient conté l'informe del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi del qual s'extracta el següent:  
«El trajecte del gasoducte discorre pels límits dels termes municipals de Biar i Castalla, i coincideix amb el límit del LIC Maigmó i Serres de Castalla.  
El traçat proposat del gasoducte també discorre de manera adjacent sense arribar a afectar el paisatge protegit de la serra del Maigmó i serra del Sit.»  
Respecte a això el decret de declaració del paisatge protegit diu:  
«Article 3. Règim de protecció.  
d) No es permet la col·locació d'estructures i la realització d'activitats fora de les zones ja existents que interrompen l'estètica actual del paisatge. S'entén per aquestes estructures les constituïdes per elements artificials que sobreïsquen de manera notòria i trenquen l'harmonia del paisatge.  
e) Fins que no siga aprovat el Pla rector d'ús i gestió, tota acció, ús, aprofitament, pla o projecte no previst en els apartats anteriors i que, sent capaç d'afectar els valors naturals de l'esmentat espai natural es realitzen en l'àmbit d'aquest, hauran de ser informats per la conselleria competent en matèria de medi ambient amb anterioritat a la concessió o negació de la corresponent llicència o autorització per l'òrgan administratiu corresponent. El pla rector ha d'establir les activitats autoritzades i definir aquelles que hagen de ser objecte d'autorització especial.»  
L'informe continua:  
«L'activitat de canalització de gas ha de ser compatible amb la normativa de l'anteriorment esmentat paisatge protegit ja que discorre pel perímetre d'aquest sense afectar-lo.  
Per tot això, i sense perjudici de les autoritzacions sectorials s'emet informe favorable de l'esmentat projecte, encara que es mencionen a continuació una sèrie de mesures de caràcter preventiu que han ser de compliment obligatori.  
- Evitar tota afecció a LIC o al paisatge protegit.  
- Restablir les condicions originals del medi després de la instal·lació de les canalitzacions de l'esmentat gasoducte.  
- Instal·lació de les àrees auxiliars fora de zones amb alt valor ambiental.  
- Utilització del traçat de camins preexistents com a zona de pas.»  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat  
El traçat del gasoducte discorre per camps de cultiu en producció o abandonats on predominen els cultius de secà. Les afeccions més importants que ha de presentar es deuran a l'encreuament de diverses rambles/barrancs i l'encreuament del riu Vinalopó al terme municipal de Sax.  
Destaca l'estudi d'Impacte ambiental xicotetes afeccions a vegetació natural i la presència en la zona d'espècies com el fardatxo ocel·lat (Lacerta lepidia), la serp verda (Malpolon monspessulanus) espècies protegides d'acord amb el Decret 32/2004, del Consell de la Generalitat, pel qual es crea i regula el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades, i s'estableixen categories i normes per a la protecció d'aquestes.  
Pel que fa al paisatge, es qualifica amb un valor alt el tram que discorre pel corredor que formen les serres de la Peña Rubia, el Fraile, i la Serra d'Algueña on destaquen elements de valor com ara les oliveres de gran port, els marges de maçoneria en sec, aljubs i abeuradors.   
D'altra banda, el pas del gasoducte pel riu Vinalopó s'ha de realitzar per una zona prèviament afectada per altres infraestructures.  
2. Identificació i valoració d'impactes  
L'estudi d'impacte ambiental conclou que el projecte proposat no originarà efecte negatiu d'importància sobre la qualitat ambiental. No obstant això, es detecta un risc d'afecció a la fauna, la vegetació i el paisatge.   
3. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental proposa les mesures correctores següents:  
- Les obres s'han de realitzar de manera que la maquinària no afecte cap element arbori o arbustiu als ribassos dels bancals de cultiu en producció o abandonats pròxims a la conducció de gas. S'evitaran danys als exemplars de Quercus rotundifolia que hi ha en l'àmbit del traçat.   
- Es trasplantaran les oliveres de més de 15 cm de diàmetre de tronc.  
- Es restauraran els marges de maçoneria afectats.  
- Es descompactarà la franja de terreny no afectada pel gasoducte.  
- L'execució de les obres ha de respectar el Decret 7/2004, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes quan s'han d'observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terrenys forestals o en els seus voltants.  
- Tot el material procedent del desbrossament del traçat haurà de ser retirat de la zona d'actuació a un abocador autoritzat.  
- Tots els materials inerts sobrants hauran de ser transportats a un abocador autoritzat.  
El programa de vigilància ambiental verificarà el compliment del projecte en els termes en què s'han descrit.  
Consideracions jurídiques  
1.El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
2.En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3.L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Atés que s'ha realitzat una modificació en el projecte basada en l'acceptació de les al·legacions presentades a aquest però que, a la vista de la documentació presentada, l'esmentada modificació es considera no substancial i no es requereix un nou tràmit d'informació pública a l'efecte de l'article 21 del Decret 32/2006, pel qual es va modificar el Decret 162/1990, de desplegament de La Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
Atés que el traçat del gasoducte afecta el LIC Maigmó i Serres de Castalla i el paisatge protegit de la serra del Maigmó i serra del Sit i que han de complir-se els condicionants proposats per l'òrgan competent.  
Atés que han de minimitzar-se les afeccions tant a la vegetació natural com als exemplars arboris cultivats.  
Atés que en la implantació d'infraestructures i altres projectes ha de realitzar-se sobre la base de la sostenibilitat ambiental i l'adequat respecte als valors naturals, es resol:   
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte gasoducte Onil - Sax sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
1. S'ha d'obtenir l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià, modificada per la Llei 5/2007. Tant el sentit d'aquest informe com els condicionants emesos en aquest vinculen aquesta declaració d'impacte.   
2. S'han d'evitar afeccions als valors protegits pel LIC o el paisatge protegit.  
3. S'han de restablir les condicions originals del medi després de la instal·lació de les canalitzacions del gasoducte.  
4. La instal·lació de les àrees auxiliars s'han de realitzar fora de zones amb alt valor ambiental.  
5. S'han d'utilitzar els camins preexistents com a zones de pas.  
6. La pista de treball s'ha de reduir al màxim a fi d'evitar-hi afeccions innecessàries.   
7. En la fase de replantejament del projecte s'ha d'avaluar la possibilitat d'ajustar el traçat del gasoducte a camins i límits de parcel·les, sempre disposant dels oportuns permisos i autoritzacions.  
8. En l'encreuament de barrancs, rius, cursos d'aigua s'ha de disposar de les autoritzacions oportunes de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer. Els condicionants de les esmentades autoritzacions s'entenen incloses en aquesta declaració d'impacte. A més, ha de respectar-se al màxim qualsevol possible aparició de fauna i flora d'interés en l'encreuament de barrancs i efectuar les correccions paisatgístiques que calguen i s'han de tenir en compte les afeccions derivades de projectes de canalització dels esmentas cursos d'aigua.  
9. S'ha d'evitar l'afecció a la vegetació forestal als voltants de la Loma del Mulo al terme municipal de Sax. Qualsevol altra afecció a terreny forestal ha de disposar del permís de l'òrgan oportú.  
10. S'han de demanar els corresponents permisos d'ocupació i encreuament de camins ramaders.  
11. La terra obtinguda del fons de les rases no s'haurà de mesclar amb la terra vegetal i aquesta no s'haurà d'emprar per a la solera o coberta de les canonades sinó per a restaurar les capes més superficials del sòl.  
12. En el cas de ruptura de marges o límits realitzats amb pedra, terra o qualsevol altre element natural, aquests hauran de ser reposats al seu estat original.  
13. En el desenvolupament de les obres s'han de respectar els preceptes continguts en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, contra la contaminació acústica i les ordenances municipals dictades respecte d'això.   
14. S'ha d'efectuar una correcta gestió dels residus, d'acord amb la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana, generats en l'obra, i a l'acabament d'aquesta els terrenys ha de quedar expedits de qualsevol resta procedent d'aquesta. A més, les restes vegetals han d'utilitzar-se en la restauració del terreny prèviament triturat. Les restes vegetals que no puguen triturar-se han de derivar-se cap a un gestor autoritzat i evitar-ne la crema.  
15. Els canvis d'oli de la maquinària s'han de realitzar en tallers autoritzats com cal.  
16. S'han de revisar diàriament les rases a fi d'evacuar-ne la fauna atrapada i s'ha de revisar la correcta disposició de les rampes d'eixida.  
17. S'ha de disposar dels permisos pertinents per a la captació de l'aigua emprada en la prova hidràulica de les canonades. S'han d'implantar mesures per a evitar l'absorció de la fauna per la força de succió de les bombes d'aigua. En el cas d'emprar algun producte químic en la prova hidràulica, s'ha de realitzar una bassa de decantació de manera que els sobrants tinguen les característiques adequades per a l'abocament d'aquests a llit públic. Els productes químics sobrants, s'han de derivar a un gestor autoritzat.  
18. S'ha de tenir en compte, en l'execució del projecte, el risc d'inundació al terme municipal d'Onil, a fi d'efectuar, en el cas que calga, les correccions oportunes en el projecte.  
19. El traçat del gasoducte, quan condicionen futurs desenvolupaments urbanístics, ha de consensuar-se amb els municipis afectats.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 11 d'abril de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el servei d'avaluació d'impacte ambiental  
Expedient: 200/2006-AIA  
Títol: Pla parcial reclassificatori i modificatiu del PGOU S-8 industrial de Cabanes (Castelló)   
Promotor: Ajuntament de Cabanes  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Cabanes i DTTH de Castelló  
Localització: Terme municipal de Cabanes  
Descripció del projecte   
1. Objecte de projecte  
El projecte pretén la reclassificació de 178.873 m² de sòl classificat en el Pla general d'ordenació urbana aprovat per la Comissió Provincial d'Urbanisme el 26 de juliol de 1983 com a sòl no urbanitzable comú a sòl urbanitzable industrial, i el desenvolupament del sòl urbanitzable industrial mitjançant l'homologació modificativa del citat PGOU.  
Recentment es va realitzar una homologació de l'entorn del nucli urbà de Cabanes, aprovada el 25 d'octubre de 2002 i que va ser modificada per una declaració d'impacte ambiental, que excloïa el sector que ara es vol desenvolupar, en aquesta es proposa la classificació dels terrenys, com a sòl urbanitzable no programat en l'àmbit del sector 8 amb ús industrial.  
L'àrea objecte d'ordenació se situa a l'oest del terme municipal de Cabanes, a un terreny amb forma triangular i un tant residual en l'actualitat, que se situa al límit del terme municipal de la Vall d'Alba, que limita amb aquest per l'oest, i de Vilafamés situat immediatament al sud, a l'altre costat del barranc. Al sud té la urbanització del polígon del Gaidó, actualment en execució i la resta de l'àrea industrial consolidada quasi en la totalitat d'aquesta, per la qual es connecta a la carretera de la CV-159.  
El sector està limitat per xarxes primàries establides des de l'homologació del nucli de Cabanes, i al sud per un sòl de domini públic de barranc que el separa d'un sòl urbanitzable d'ús industrial.   
En concret els límits proposats per al sector coincideixen amb els seus límits físics i amb sòls de domini públic definits en l'homologació i en actual fase d'execució:  
- Pel sud: sòl de domini públic hidràulic del barranc d'Estrech  
- Per l'est: sòl de domini públic hidràulic del barranc d'Estrech  
- Per l'oest: sòl de domini públic pertanyent al camí ramader Camí de la Ratlla, que delimita la vora amb el terme municipal de la Vall d'Alba.  
- Pel nord: sòl de domini públic pertanyent a la carretera CV-159 entre Cabanes i la Vall d'Alba.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
  
  
\* \* \* \* \*  
  
\* \* \* \* \*  
- Planejament proposat  
- Paràmetres urbanístics  
3. Alternatives proposades  
No es fa un examen de les alternatives tècnicament viables. Únicament es justifica l'elecció de l'emplaçament per diverses raons:  
1. Es troba pròxim al nucli urbà de Cabanes.  
2. El límit nord d'aquest correspon amb la CV-159 per la qual cosa es troba perfectament comunicat.  
3. El terreny és perfectament pla.  
4. No hi ha a la zona espècies vegetals ni monuments d'interés.  
5. Es troba situat a la vora del polígon el Gaidó, ja en funcionament.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 23 de maig de 2006 la Direcció Territorial de Castelló va remetre documentació relativa al Pla parcial reclassificatori i modificatiu del PGOU S-8 industrial de Cabanes (Castelló), composta per expedient administratiu, estudi d'impacte ambiental i projecte, i s'incoà el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
Es va exposar al públic l'estudi d'impacte ambiental, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el periòdic Mediterráneo de data 20 d'agost de 2004 i en el DOGV núm. 4825, de 23 d'agost de 2004.  
Durant el període d'informació pública es va presentar una única al·legació, realitzada per la mercantil Iberdrola Distribución Eléctrica, SAU, en la qual efectuen una sèrie d'indicacions del projecte, tot això, segons consta en el certificat emés pel secretari de l'Ajuntament de Cabanes de data 30 de desembre de 2005, en els quals s'incloïa el certificat de l'aprovació provisional en ple en sessió celebrada el dia 24 de gener de 2005.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
En data 30 de juny de 2006 s'emet requeriment de documentació, per part d'aquest Servei, a fi de completar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental, en el qual se sol·licita la documentació següent:  
1. D'acord amb l'article 18 del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), haurà de presentar estudi d'inundabilitat aprovat per la Conselleria competent en matèria d'ordenació del territori, amb un informe previ de l'organisme de conca competent.  
En cas de no solucionar favorablement el risc d'inundació del sector S-8, haurà d'excloure de l'esmentat sector aquelles zones de sòl no urbanitzable afectat per risc d'inundació les quals no podran ser objecte de reclassificació com a sòl urbà o urbanitzable, d'acord amb l'article 22 del pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
2. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, i especialment davant de l'absència d'informació que justifique o no la possible presència de restes arqueològiques a l'entorn de l'actuació, haurà d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que l'esmentat informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
3. Haurà de presentar informe realitzat per l'entitat de sanejament sobre la viabilitat del sistema de sanejament i depuració de l'EDAR del polígon industrial adjacent el Gaidó per a assumir els cabals generats per l'actuació del sector 8.   
4. Haurà de presentar certificat favorable de l'empresa encarregada de la recollida de residus sòlids urbans per a assumir l'increment generat per l'actuació.  
5. D'acord amb l'article 245 del Reial decret 849/1986, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic, que desenvolupa els títols preliminar, I, IV, V, VI i VII de la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'aigües, haurà de presentar autorització de l'organisme de conca competent per a l'abocament al barranc d'Estrech de les aigües residuals i pluvials després de ser depurades per l'EDAR.  
En data 30 d'octubre de 2006 la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló remet documentació complementària la qual consta de:   
- Full d'entrada en registre de l'Ajuntament de l'annex II a l'estudi d'inundabilidad del Sector 8   
- Tràmit en patrimoni (no l'informe d'acord a l'article 11)  
- Certificat EDAR  
- Certificat RSU  
En data 9 de febrer de 2007 es rep de la DTTH de Castelló l'informe del SOT rebut anteriorment i informe del Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
En data 16 de maig de 2007 es rep documentació de la DTTH de Castelló en contestació del requeriment, l'esmentada documentació consta de:   
- Informe de Facsa  
- Informe de recollida de RSU  
- Informe de l'empresa EPSAR sobre la viabilitat del tractament en l'EDAR  
- Prospecció arqueològica.  
Sol·licitud d'informes sectorials  
En l'expedient incoat s'inclouen els informes següents sol·licitats durant la tramitació del pla parcial:  
1. Tercer informe del Servei d'Ordenació Territorial de la Direcció General d'Ordenació del Territori, de data 30 de gener de 2007, en relació amb l'estudi d'inundabilidad de l'homologació modificativa del sector S-8 de Cabanes, el qual es resumeix de la manera següent:  
«...Vist l'informe de data 21 de juny de 2004, emés per la Comissaria d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre la inundabilitat corresponent a l'homologació modificativa dels sectors S-4 i S-8 de les normes subsidiàries de Cabanes.  
Vist el primer informe del Servei d'Ordenació Territorial de data 22 de juliol de 2004, en el qual es considera necessari per a aprovar l'estudi d'inundabilitat que aquest es complete en determinats aspectes tècnics.  
Vist el segon informe del Servei d'Ordenació Territorial de data 7 d'abril de 2005 en el qual, després de revisar la documentació aportada en relació amb els sectors 4 i 8, s'informa desfavorablement l'estudi d'inundabilitat del Sector 8 pel fet de no estimar-se complides suficientment les previsions contingudes en el PATRICOVA.  
Vist el segon informe de data 4 de maig de 2006, emés per la Comissaria d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre la inundabilitat corresponent a l'homologació modificativa dels sectors S-4 i S-8 de les normes subsidiàries de Cabanes.   
Vist el 2n annex complementari a l'estudi d'inundabilidad redactat per l'autor de l'estudi per a donar resposta a l'informe de l'organisme de conca, mitjançant una solució definitiva que garantisca la no-inundabilitat del sector.  
Vist que l'estudi d'inundabilitat està subscrit per un tècnic competent, tal com ho avala el corresponent visat del col·legi professional (article 16.2 normativa PATRICOVA), per la qual cosa cal suposar que els resultats de la modernització i les conclusions a què arriba són correctes.  
Vist l'estudi d'inundabilitat concreta el risc establit a escala regional pel PATRICOVA a una altra escala major (1:5.000) i determina el risc futur després de l'execució de les mesures correctores.  
Vist que el PATRICOVA estableix que el planejament, en cap cas, podrà donar lloc a un increment significatiu del risc al seu terme municipal o en el d'altres municipis potencialment afectats.  
Vist que l'ordenació detallada del sector S-8 disposa de zones verdes públiques situades a la vora del llit, i al llarg de tota l'extensió d'aquest, i compleix les determinacions contingudes en l'article 30 del PATRICOVA respecte a les condicions d'ús del subjecte a la vora dels llits.  
Conclou  
Procedeix informar favorablement l'aprovació de l'estudi d'inundabilitat de l'homologació modificativa dels sector S-8 de les normes subsidiàries de Cabanes, en considerar-se complides les previsions contingudes en el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA). Aprovació de l'estudi que es considerarà subsumida, al moment oportú, en l'instrument de planejament que habilita l'actuació (pla parcial). Hi han de constar les condicions següents:  
- Pel fet que el sector, ateses les característiques geomorfològiques d'aquest, per avaria del sistema de bombament o desbordaments del barranc per a períodes de retorn superiors als previstos en l'estudi d'inundabilitat, pot veure's afectat per risc d'inundació, són exigibles les condicions generals d'adequació de les edificacions i infraestructures en zones inundables establides en els articles 26 i 27 de la normativa del PATRICOVA.  
- El promotor de l'actuació haurà d'executar a càrrec de l'actuació les mesures correctors previstes en l'estudi d'inundabilitat.  
- L'Ajuntament de Cabanes, com a Administració competent per a l'aprovació dels projectes i supervisió de les obres d'urbanització del sector, haurà de comprovar el correcte dimensionament i execució de les infraestructures de drenatge (en particular canalitzacions, estacions de bombament i punts d'abocament) per a no afectar tercers aliens al sector, i haurà de rescabalar dels danys que es produïsquen per aquest motiu.  
D'altra banda, en el moment que l'actuació afecte el domini públic hidràulic i zona de policia o la possible incidència en el règim de corrents, haurà d'ajustar-se al que disposa la normativa vigent (Text refós de la llei d'aigües i la resta de disposicions que la despleguen), igualment s'haurà d'obtenir autorització prèvia per a l'abocament de les aigües pluvials, com també si es preveu realitzar captacions d'aigua superficial o subterrània.»  
2. Informe de la Comissaria d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de data 7 de setembre de 2006, sobre les actuacions urbanístiques en l'àmbit del terme municipal de Cabanes (Castelló), el qual, respecte al programa d'actuació integrada sector S-8 del Pla parcial de Cabanes, es pronuncia de la manera següent:  
«Afecció al domini públic hidràulic i a les seues zones d'afecció de servitud i policia  
El Programa d'actuació integrada sector S-8 es troba immediatament aigües avall de la confluència del barranc de la Font amb el barranc de Cabanes o Ravatxol, en zona de domini públic hidràulic i les seues zones d'afecció de servitud i policia.»  
Disponibilitat de recursos hídrics  
S'extrau que: pel que fa a la demanda futura d'aigua previsible per al proveïment del Programa d'actuació integrada sector S-8 del pla parcial de Cabanes, s'informa que per a una superfície de 10,79 ha, estimant una dotació de 4.000 m 3 /ha/any, l'increment de consum estimat per a ús industrial del sector serà de 43.160 m 3/any = 0,04316 hm 3 /any.  
Incidència en el règim de corrents  
«Respecte al Programa d'actuació integrada sector S-8 es troba immediatament aigües avall de la confluència del barranc de la Font amb el barranc de Cabanes o del Ravatxol, i es troba afectat segons el PATRICOVA: Zona CI68 barranc de Fontaneres, Belloch i del Metge, amb risc d'inundació 4-6, i en concret risc 6 a l'entorn de la zona d'actuació (freqüència entre 100 i 500 anys, calat < 0,8 m)»  
Conclou que: «Per tot l'exposat, us fem saber que mentre no s'aporte la documentació aquesta Confederació no pot emetre l'informe relatiu a les diferents actuacions d'acord amb els articles 25.4 del Text refós de la llei d'aigües i 19.2 de la Llei 4/2004, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.»  
3. Informe de la mercantil Facsa (Sociedad de Fomento Agrícola Castellonense, SA), de data 1 d'abril de 2004, com a actual concessionària del servei per al subministrament d'aigua potable del municipi de Cabanes, el qual conclou el següent:  
«El subministrament d'aigua potable previst per al desenvolupament urbanístic del sector de sòl no urbanitzable, situat a la vora del pla parcial del polígon del Cardo, al terme municipal de Cabanes, està garantit, amb anàloga regularitat que gaudeixen la resta de construccions del terme municipal, i l'esmentada urbanització no comportarà minva addicional respecte a les disponibilitats de cabal existents, sempre que es complisquen els requisits urbanístics:  
... es conclou que el municipi de Cabanes necessita un nou dipòsit regulador d'aigua potable de 2.000 m³ de capacitat, en previsió a futures demandes i a fi de tenir una reserva de subministrament d'un dia.  
...La xarxa de proveïment del nou polígon que volen desenvolupar, ha de partir de la canonada projectada que s'ha d'instal·lar al polígon en fase d'execució a la vora d'aquest i hauran de connectar a la vora de la depuradora.  
La xarxa principal haurà de discórrer paral·lelament a la carretera Cabanes-la Vall d'Alba (tal com s'indica en el plànol adjunt), i haurà de ser de polietilé de 10 at de pressió i de 250 mm de diàmetre. Quan estiguen en el procés hauran de posar-se en contacte amb aquesta empresa, per a la supervisió d'aquesta.»  
4. Informe de l'EPSAR (entitat de sanejament d'aigües), de data 30 de maig de 2006, sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Cabanes per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel desenvolupament del Programa d'actuació integrada del sector industrial S-8 de Cabanes (Castelló), el qual conclou el següent:  
«Pel que s'ha assenyalat anteriorment, i per al cas en què l'urbanitzador responsable del desenvolupament urbanístic decidisca no resoldre el sanejament i depuració de les aigües residuals generats per les seues actuacions mitjançant la construcció d'una EDAR pròpia i haja de sol·licitar en un futur la connexió a un sistema públic de sanejament i depuració, aquesta Entitat de Sanejament d'Aigües informa la viabilitat del tractament de l'EDAR de Cabanes de les aigües residuals generades pel desenvolupament del Programa d'actuació integrada S-8 Industrial de Cabanes (Castelló) sempre que es complisca amb els condicionants següents»  
5. Certificat de l'alcalde-president de l'Ajuntament de Cabanes, de data 29 de setembre de 2006, sobre el servei de recollida de fems del municipi de Cabanes, el qual certifica el següent:  
«En aquesta localitat, el servei de recollida de fems es presta a través de l'oportú contracte de gestió de serveis públics per l'empresa FCC Medio Ambiante, la qual disposa dels mitjans suficients i necessaris tant tècnics com humans per a fer front a la gestió dels residus sòlids urbans que es generen en el desenvolupament del sector S-8.   
Igualment es fa constar que independentment del sistema de gestió dels residus sòlids urbans, una vegada executat l'esmentat sector i rebudes les obres d'urbanització, el sector S-8 s'integrarà en el sistema de gestió municipal, i quedarà garantida la gestió d'aquest en els termes que establisca la legislació vigent.»  
Afeccions legals  
1. Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, PGOF, CTV i xarxa Natura, no s'han detectat afeccions sobre l'àrea d'estudi.   
2. PATRICOVA  
El sector S-8 Industrial es troba en la zona d'inundació CI68, barrancs de Fontaneres, Benlloch i del Metge, considerada de risc 6 pel PATRICOVA.  
Hauran de complir-se les condicions d'ús del sòl a la vora dels llits exigides pel PATRICOVA, com també, si és procedent, les condicions d'adequació de les edificacions i infraestructures previstes en el PATRICOVA.  
3. Camins ramaders  
El límit occidental del sector S-8 coincideix amb el traçat del camí ramader assegador de la Ratlla o dels Romans (núm. 7), amb una amplària legal de 20,88 metres.  
Per això, haurà d'adequar-se d'acord amb la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders.  
4. Rambles i llits  
El sector S-8 se situa en una zona pràcticament de plana on conflueixen els barrancs del Ravatxol, el Metge i Cabanes. Concretament el barranc de Cabanes constitueix el límit est del sector.   
S'ha d'entendre subjecte al que disposa el Reial decret legislatiu 1/01, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües i el Reial decret 849/86, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic que desenvolupa els títols preliminar, I, IV, V, VI i VII de la Llei 29/85, de 2 d'agost, d'aigües.  
5. Jaciments arqueològics  
En l'àmbit d'estudi no es troben jaciments arqueològics, no obstant això, haurà d'obtenir-se informe relatiu al compliment del que disposa la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
6. Infraestructures de transport  
La infraestructura més pròxima localitzada és la carretera CV-159 que forma el límit nord de la parcel·la en qüestió, la qual es veurà afectada de manera directa i indirecta per l'actuació.  
Hauran de respectar-se les zones de protecció i de domini públic per afecció de vials exposades en la Llei 6/1991, de 27 de març, de carreteres de la Comunitat Valenciana, com també la Llei 14/2005, de 23 de desembre, de mesures fiscals, de gestió financera i administrativa, i d'organització de la Generalitat Valenciana.  
7. Infraestructures de transport d'energia  
Hi ha una canalització de gas pertanyent a les xarxes de titularitat de Gas Natural, que travessa el sector d'est a nord-oest, entre el marge nord d'un camí rural que hi ha actualment i el talús de la carretera CV159.  
Haurà d'atendre's al que disposa la Llei 34/1998, de 7 d'octubre, del sector d'hidrocarburs i en el Reial decret 1434/2002, de 27 de desembre, pel qual es regulen les activitats de transport, distribució, comercialització, subministrament i procediments d'autorització d'instal·lacions de gas natural  
Consideracions ambientals   
1. El sector S-8 està ocupat bàsicament per una plana d'escàs pendent, dedicada als cultius de secà, ametlers, oliveres i vinyes. Es tracta de terrenys sense grans desnivells, amb pendents homogenis en sentit nord sud.  
La major part de la zona d'estudi està formada per conglomerats ben cementats de birles d'alguns centímetres de calcàries i arenoses entre les quals s'intercalen a vegades llits argilosos i argiloarenosos. La litologia de la zona es caracteritza per la presència majoritària de conglomerats amb presència de cudols, graves i argiles.  
Això li confereix les característiques següents al sòl: erosió actual molt baixa, erosió potencial baixa, vulnerabilitat d'aqüífers mitjana.  
La capacitat d'ús del sòl és moderada. En l'àmbit d'actuació s'assigna un ús agrícola. No apareixen àrees degradades o relleus deteriorats. No apareixen zones forestals.  
2. D'acord amb l'estudi d'impacte ambiental presentat, en l'àmbit d'actuació no s'ha trobat cap espècie inclosa en els annexos I i II de l'Ordre de 20 de desembre de 1985, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca, sobre protecció d'espècies endèmiques o amenaçades. Com tampoc es recull cap espècie del Catàleg nacional d'espècies amenaçades (RD 439/1990 de 30 de març, BOE núm. 82 del 5 d'abril de 1992) actualitzat per les ordres 29 agost de 1996, 9 de juliol de 1998, 9 de juny de 1999, 10 de març de 2000, 28 de maig de 2001, MAM/2734/2002 de 21 d'octubre i MAM/1653/2003 de 10 de juny, publicades totes en el Boletín Oficial del Estado (BOE).  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, a més de la presència de les espècies de cultiu es troben formacions de caràcter nitròfil, producte de les activitats de cultiu, principalment de secà, i els camins limítrofs. Atés el grau d'antropització, les espècies trobades solen ser d'àmplia distribució cronològica. És prou escassa i poc diversa.  
No es troben en l'àmbit àrees forestals que hagen patit incendis a partir de l'entrada en vigor de la Llei 4/1992, de sòl no urbanitzable.  
3. En l'estudi d'impacte ambiental no es presenta un llistat d'aquelles espècies que d'alguna manera o altra es relacionen amb l'àrea d'estudi. No es descriuen les característiques biològiques i morfològiques de les espècies, com també la distribució d'aquestes, hàbitat i situació a la Comunitat Valenciana. La probabilitat de la presència d'aquestes a la zona o no. No assenyala en quins punts es pot trobar predominançia de cada espècie ni com fan ús de l'àrea d'estudi, i assenyalar si és l'àrea de campeig, de nidificació o quins són els punts més freqüents de pas.   
L'estudi d'impacte ambiental només dóna una relació de la possible presència d'espècies d'ornitofauna que poden albergar els secans arbrats, com són els fringíl·lids (C. carduelis, C. chloris).   
Segons l'estudi d'impacte ambiental no cal indicar la presència a la parcel·la d'estudi d'individus catalogats com d'especial interés o en perill d'extinció, ni es troben en l'àrea d'estudi cap de les espècies del Catàleg nacional d'espècies amenaçades Reial decret 439/1990, de 30 de març, ni d'espècies incloses en els annexos del Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat, pel qual es crea i regula el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades.  
Per tot l'anterior, cal dir que l'estudi realitzat de la fauna no és detallat pel que fa a la presència d'espècies i les possibles afeccions del projecte sobre aquestes. No obstant això, atesa la reduïda grandària de la zona d'estudi i l'elevada antropització d'aquesta, la informació respecte d'això resulta suficient.  
4. Segons l'estudi d'impacte ambiental, el subministrament d'aigua demanat per al desenvolupament del sector S-8 s'obtindrà de la xarxa que hi ha de subministrament d'aigua potable al municipi, xarxa d'impulsió fins al dipòsit regulador pròxim al municipi i d'allí per gravetat se subministrarà a la xarxa d'aquest connectada amb els sectors industrials de recent creació amb un diàmetre de 200 mm.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, la connexió a la xarxa d'aigua potable es realitzarà mitjançant les pertinents connexions i xarxa de distribució d'aigua potable, en el punt d'accés més pròxim a la xarxa que hi ha situada fora de l'àmbit d'actuació al polígon limítrof, polígon industrial Gaidó, just a l'altre costat del barranc de Cabanes i que en l'actualitat es troba en fase d'execució.  
Hi ha informe del concessionari de l'aigua de Cabanes (Facsa) sobre la disponibilitat d'aquest recurs. En l'esmentat informe es conclou que el municipi de Cabanes, necessita un nou dipòsit regulador d'aigua potable de 2.000 m³ de capacitat, en previsió a demandes futures i a fi de tenir una reserva de subministrament d'un dia. La xarxa de proveïment del nou polígon que heu de desenvolupar ha de partir de la canonada projectada que s'ha d'instal·lar al polígon en fase d'execució a la vora d'aquest (Gaidó) i hauran de connectar a la vora de la depuradora.  
La xarxa principal haurà de discórrer paral·lelament a la carretera Cabanes-la Vall d'Alba i haurà de ser de polietilé de 10 at de pressió i de 250 mm de diàmetre. Quan estiguen en el procés hauran de posar-se en contacte amb aquesta empresa, per a la supervisió d'aquesta.  
D'altra banda, l'informe de la Comissaria d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de data 7 de setembre de 2006, sobre la disponibilitat de recursos hídrics, diu que la demanda futura d'aigua previsible per a proveïment del Programa d'actuació integrada sector S-8 del pla parcial de Cabanes, s'informa que per a una superfície de 10,79 ha, en estimar una dotació de 4.000 m³/ha/any, l'increment de consum estimat per a ús industrial del sector serà de 43.160 m³/any = 0,04316 hm³ any.  
El sanejament de les aigües residuals de Cabanes es realitza en l'actualitat a la depuradora situada al mateix municipi. Segons el projecte, la xarxa es realitzarà per gravetat fins a portar el cabal a un punt del sector des d'on es connectarà a l'EDAR que hi ha a l'altre costat del barranc a l'extrem nord del polígon del Gaidó. Les aigües depurades evacuaran al barranc després del procés. S'haurà d'obtenir l'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a abocar l'efluent depurat al llit del barranc d'Estrech. Haurà d'adoptar una xarxa separativa per a la xarxa de pluvials com la de fecals.  
Es presenta informe d'EPSAR favorable a l'ampliació de cabal tractat per l'EDAR de Cabanes per l'actuació. L'esmentat informe condiciona la viabilitat del tractament al fet que l'abocament generat pel desenvolupament urbanístic haurà de complir amb els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de sanejament a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. També assenyala que l'urbanitzador haurà de preveure que abans del punt de connexió ha de disposar una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa de clavegueram editat per aquesta entitat, i dotada a més de guies per a la instal·lació d'una arqueta de bagants que permeta la desconnexió de l'abocament. Així mateix, haurà de preveure la construcció sobre l'esmentada arqueta d'una caseta que permeta la instal·lació d'equips de mesurament en continu, tancada amb clau.  
Per a les aigües pluvials, segons el projecte, es realitzarà una xarxa que per gravetat portarà les aigües a un punt des del qual seran bombades al barranc d'Estrech en l'extrem més pròxim d'aquest al límit amb el terme municipal de la Vall d'Alba. Per això, haurà d'obtenir l'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a l'abocament de les aigües pluvials a l'esmentat barranc.  
5. El sector S-8 Industrial està afectat per un risc d'inundació nivell 6 segons el PATRICOVA. A aquest respecte el promotor presenta estudi d'inundabilidad per a la concreció i modificació de l'esmentat risc, el qual va ser informat desfavorablement per aquesta Conselleria.  
El 2n annex complementari a l'estudi d'inundabilidad redactat per l'autor de l'estudi per a donar resposta a l'informe de l'organisme de conca, mitjançant una solució definitiva que garantisca la no-inundabilitat del sector. A més, està subscrit per un tècnic competent, tal com ho avala el corresponent visat del col·legi professional (article 16.2 normativa PATRICOVA), per la qual cosa cal suposar que els resultats de la modernització i les conclusions a què arriba són correctes.   
L'esmentat estudi d'inundabilitat concreta el risc establit a escala regional pel PATRICOVA a una altra escala major (1:5.000) i determina el risc futur després de l'execució de les mesures correctores. D'altra banda, l'ordenació detallada del sector S-8 disposa de zones verdes públiques situades a la vora del llit, i al llarg de tota l'extensió d'aquest, i compleix les determinacions contingudes en l'article 30 del PATRICOVA respecte a les condicions d'ús del subjecte a la vora dels llits.  
al destacar que el tercer informe del Servei d'Ordenació Territorial de la Direcció General d'Ordenació del Territori, de data 30 de gener de 2007, en relació amb l'estudi d'inundabilidad de l'homologació modificativa del sector S-8 de Cabanes, el qual conclou informar favorablement l'aprovació de l'estudi d'inundabilitat de l'homologació modificativa dels sector S-8 de les normes subsidiàries de Cabanes, en considerar-se complides les previsions contingudes en el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).   
De l'esmentat informe s'extrau que l'aprovació de l'estudi se supedita al compliment de tres condicions, les quals formaran part del condicionat d'aquesta declaració d'impacte ambiental que es considerarà subsumida, al moment oportú, en l'instrument de planejament que habilita l'actuació (pla parcial).   
6. L'àmbit de l'actuació és travessat per un gasoducte d'est a nord-oest entre el marge nord d'un camí rural que hi ha actualment i el talús de la carretera CV159. El pas d'aquesta línia, com afirma l'estudi d'impacte ambiental, s'integrarà en l'ordenació proposada segons la legislació sectorial corresponent. Cal destacar que en cap punt de la documentació presentada es donen les dades de servitud ni les solucions adoptades per al compliment de la Llei 34/1998, de 7 d'octubre, del sector d'hidrocarburs, i de la resta de legislació que la desenvolupa.   
7. Segons l'estudi d'impacte ambiental, el clima de la zona de Cabanes pertany al clima de la franja de transició entre la plana litoral septentrional i els climes de l'interior. El màxim publiomètric tardorenc disminueix respecte al litoral, s'aprecia un màxim secundari a la primavera, es redueix la sequedat estival per la major freqüència de tempestats en aquesta època, i disminueixen les temperatures mitjanes. Les nevades són escasses però les gelades són més freqüents, afavorides en les cubetes i valls interiors per processos d'inversió tèrmica en les nits aclarides d'hivern. La zona es caracteritza per un clima mediterrani marítim o subtropical, caracteritzat per valors de les variables climàtiques de temperatura mitjana anual de 15,8º C i una precipitació mitjana anual de 554,7 mm.  
8. L'estudi d'impacte ambiental no presenta un estudi acústic. S'hauran d'incorporar a l'estudi d'impacte ambiental mesures correctores per a corregir els efectes provocats per la maquinària i la resta d'elements que poden provocar algun tipus d'alteració del nivell sonor de la zona en la fase d'execució del projecte. Aquestes mesures hauran de preveure's també en el programa de vigilància ambiental.  
L'estudi d'impacte ambiental integra en la documentació un estudi del paisatge, en el qual es fa referència a l'afecció sobre el paisatge mitjançant el punt 3.2. Estudi de paisatge (pàgina 26 de l'estudi d'impacte ambiental), pertanyent al capítol 3. Factors del medi susceptibles de rebre impacte ambiental (pàgina 7 de l'estudi d'impacte ambiental). Segons la documentació referida, el paisatge patirà una alteració transitòria durant la fase d'execució com a conseqüència de l'eliminació de la vegetació, moviment de terres, construcció d'edificis, etc. Se substituirà un típic paisatge agrícola per una zona industrial i es mantindrà l'actual paisatge de les zones limítrofes i exteriors al sector.   
Aquesta actuació, sobretot la construcció d'infraestructures i edificis, provocarà un impacte permanent, d'extensió zonal, que afectarà directament el paisatge de la zona ruralment i indirectament al benestar de les persones.  
D'altra banda, l'estudi d'impacte ambiental no proposa mesures d'integració paisatgística sobre les construccions i la realització d'una pantalla visual a partir de la plantació de flora autòctona.  
9. Segons l'estudi d'impacte ambiental, en l'àmbit d'estudi no es troba cap jaciment arqueològic localitzat ni cap troballa de vestigis arqueològics al sector.  
L'estudi d'impacte ambiental no estableix, com a mesures protectores inicials, que prèviament a qualsevol actuació sobre aquests haurà de realitzar-se un estudi de prospecció arqueològica que una vegada remés a la Conselleria de Cultura i Patrimoni, aquesta mateixa emetrà un informe vinculant a què quedarà subjecte aquest estudi d'impacte ambiental, per tant haurà de presentar-se un annex a aquest que recollirà les mesures correctores, protectores i de vigilància que de l'esmentat informe de la Conselleria de Cultura, Direcció General del Patrimoni Cultural Valencià es deriven.  
S'haurà d'aportar l'informe definitiu previst en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, resultat de preveure en l'estudi d'impacte ambiental aquestes actuacions realitzades, els resultats i el programa de vigilància o mesures correctores respecte d'això. L'esmentat informe serà vinculant per a la resolució final del projecte.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Pla parcial reclassificatori i modificatiu del PGOU S-8 industrial de Cabanes (Castelló), sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i supeditat al compliment dels condicionants establits en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. S'ha d'aportar l'informe definitiu emés per la Direcció General de Patrimoni Valencià en compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià. En el cas que l'esmentat informe siga desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
2. L'abocament generat pel desenvolupament urbanístic ha de complir amb els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de sanejament a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent.   
L'urbanitzador ha de preveure que abans del punt de connexió ha de disposar una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa de clavegueram editat per aquesta entitat, i dotada a més de guies per a la instal·lació d'una arqueta de bagants que permeta la desconnexió de l'abocament. Així mateix, ha de preveure la construcció sobre l'esmentada arqueta d'una caseta que permeta la instal·lació d'equips de mesura en continu, tancada amb clau.  
3. La xarxa d'aigües pluvials del sector ha de travessar un separador de greixos, olis i sòlids en suspensió abans de l'abocament.   
La xarxa de distribució d'aigua ha de ser separativa (aigua potable, aigua residual depurada per a usos industrials i aigua residual depurada per al reg de zones verda o neteja de carrers).  
4. La zona de servitud del barranc d'Estrech ha de mantenir-se expedita, i ha de quedar supeditada l'execució de qualsevol actuació prevista en la zona de policia a l'obtenció d'autorització administrativa per part de l'organisme de conca, tal com s'estableix en l'article 9 del Reglament de domini públic hidràulic (RD 849/1986).  
Així mateix, per raó del que estableix l'article 132 de la Constitució espanyola i els articles 2 i 4 del Text refós de la llei d'aigües, tot sòl pertanyent a domini públic hidràulic és inalienable, imprescriptible i inembargable i, com a tal, ha de quedar al marge de tot procés d'urbanització, i classificar-se com a sòl no urbanitzable d'especial protecció (article 4 de la Llei 10/2004, de la Generalitat Valenciana, del sòl no urbanitzable).  
5. S'ha de presentar l'informe favorable dels serveis territorials de Medi Ambient de Castelló de la Conselleria de Territori i Habitatge relatiu al tractament del camí ramader assegador de la Ratlla o dels Romans, afectat per l'actuació.  
Aquelles consideracions que es desprenguen d'aquest informe seran considerades com a pròpies d'aquesta declaració.  
En el cas que l'esmentat informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
6. Ha de sol·licitar i tenir resolt el corresponent expedient d'autorització d'abocament de l'efluent de la depuradora i de les aigües pluvials al barranc d'Estrech (article 100 del Text refós de la llei d'aigües) i la complementària autorització o concessió per a la reutilització de l'esmentat efluent, en el cas d'aprofitar aquesta aigua per al reg de les zones verdes.  
Queden prohibits els abocaments al barranc sense depuració prèvia.  
7. L'Ajuntament ha d'exigir a les empreses, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
8. El Pla parcial ha de preveure i exigir el compliment de les condicions generals d'adequació de les edificacions i infraestructures en zones inundables establides en els articles 26 i 27 de la normativa del PATRICOVA, pel fet que el sector, ateses les característiques geomorfològiques d'aquest, per avaria del sistema de bombament o desbordaments del barranc per a períodes de retorn superiors als previstos en l'estudi d'inundabilitat, pot veure's afectat per risc d'inundació.   
També ha de preveure que l'Ajuntament de Cabanes, com a Administració competent per a l'aprovació dels projectes i supervisió de les obres d'urbanització del sector, ha de comprovar el correcte dimensionament i execució de les infraestructures de drenatge (en particular canalitzacions, estacions de bombament i punts d'abocament) per a no afectar tercers aliens al sector, i ha de rescabalar els danys que es produïsquen per aquest motiu.  
El promotor de l'actuació ha d'executar a càrrec de l'actuació les mesures correctors previstes en l'estudi d'inundabilitat.  
9. Han de respectar-se les servituds de pas del gasoducte que travessa d'est a nord-oest la zona d'actuació, com també complir amb les mesures d'ordenació exposades en la Llei 34/1998, de 7 d'octubre, del sector d'hidrocarburs, i de la resta de legislació que la desenvolupa.  
Ha d'obtenir autorització de l'empresa propietària del gasoducte (Gas Natural) per a la realització d'obres que es desenvolupen a una distància menor a 5 metres de la conducció, i ha de complir les condicions generals d'execució que l'esmentada empresa establisca respecte d'això.  
10. Durant la fase d'execució s'ha de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinària d'obra i indicar, si és procedent, el lloc on s'han de dur a terme les labors de neteja i manteniment d'aquesta. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles han de ser gestionats com cal per un taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat. S'exigirà a les empreses els certificats que acrediten el lliurament dels residus generats a empreses gestores autoritzades.  
11. Durant la fase d'execució, s'ha de preveure i identificar una zona per a l'abassegament dels materials que s'han d'emprar en les obres d'urbanització i edificació, i evitar l'ocupació dels terrenys limítrofs.  
12. Han de respectar-se les zones de protecció i de domini públic per afecció de la carretera CV-159 en el límit nord de la parcel·la, exposades en la Llei 6/1991, de 27 de març, de carreteres de la Comunitat Valenciana, com també la Llei 14/2005, de 23 de desembre, de mesures fiscals, de gestió financera i administrativa, i d'organització de la Generalitat Valenciana.   
13. En el cas que les construccions afecten els serveis i infraestructures de reg, serà necessària la reposició. S'ha de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tinguen una funcionalitat més enllà dels límits d'aquest. Qualsevol desviació o alteració ha de disposar de l'autorització de la comunitat de regants propietària o, en tot cas, de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, la qual determinarà la manera en què s'han de dur a terme les actuacions proposades.   
14. En el cas que els cultius limítrofs es vegen afectats durant les obres d'edificació, s'han de realitzar els treballs de restitució de la situació original d'aquests.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 31 de maig de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6109, del 24-09-2009 (2009/10609)

RESOLUCIÓN de 12 de agosto de 2009, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los municipios d'Albatera, Enguera, Onil-Castalla-Sax y Cabanes.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6109

Fecha DOGV
:   24-09-2009

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2009/10609

CVE


Fecha del documento
:   12-08-2009

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Onil](javascript:void(0))
    * [Sax](javascript:void(0))
    * [Albatera](javascript:void(0))
    * [Enguera](javascript:void(0))
    * [Cabanes](javascript:void(0))
    * [Castalla](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 12 de agosto de 2009, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los municipios d'Albatera, Enguera, Onil-Castalla-Sax y Cabanes. [2009/10609]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el plazo señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, i sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo:  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes 175/05-AIA Albatera, 336/04-AIA Enguera, 404/06-AIA Onil-Castalla-Sax y 200/06-AIA Cabanes.  
Valencia, 12 de agosto de 2009.- La directora general de Gestión del Medio Natural: M Ángeles Centeno Centeno.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 175/05-AIA  
Proyecto: Embalse regulador para riego. Fase I.  
Promotor: SAT. Núm. 3569 Virgen del Rosario  
Autoridad Sustantiva: Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación.  
Localización: En la parcela 127 del polígono 21 en el término municipal de Albatera (Alicante).  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de la actividad del proyecto:  
El proyecto plantea la construcción de un embalse regulador revestido con lámina de polietileno de 2 mm. de espesor, con capacidad para 160.211 m³, con una superficie de ocupación de 38.500 m² la finalidad es la de disponer de agua para abastecer a la sociedad agraria precitada, que corresponde a una superficie cultivada de 1.400 has. de producción de cítricos en su mayoría.  
El proyecto se ubica en suelo no urbanizable de protección especial, incluido dentro del monte Sierra Baja y Lomas núm. 72 del Catálogo de montes de utilidad pública de la provincia de Alicante.  
2. Alternativas:  
No se plantean alternativas de ubicación.  
Tramitación administrativa:  
1. Información pública. Remisión del expediente:  
En fecha 28 de septiembre de 2005, de los servicios territoriales de Alicante de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación se remite el proyecto precitado que incluye el estudio de impacto ambiental, así como el certificado de información pública.  
El proyecto fue sometido al trámite de información pública mediante anuncio publicado en el BOP núm. 1 de 11 de agosto, no habiéndose presentado alegaciones, según los certificados remitidos.  
2. Solicitud de documentación e Informes remitidos:  
Se solicitó ampliación de documentación relativa a informe de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano; informe sobre clasificación urbanística de los terrenos y compatibilidad con el planeamiento municipal; indicar capacidad de desagüe y canalización para desembalse rápido.  
Asimismo se efectúa consulta a la Dirección General de Interior y a los servicios territoriales de Alicante de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
- De los informes recibidos hay que señalar los siguientes:  
El Ayuntamiento de Albatera: Informa que el suelo donde se proyecta el embalse es suelo forestal que forma parte del monte Sierra y Lomas, catalogado de utilidad pública con el núm. 72, está clasificado de suelo no urbanizable de protección especial por las normas subsidiarias definitivamente aprobadas en 1990, hoy vigentes.  
Indica que al tratarse de terrenos de uso y aprovechamiento forestal y ser además monte de dominio y uso público catalogado con el núm. 72, estos terrenos están sujetos a un régimen específico de protección y uso, regulado por la legislación de montes y Medio Ambiente.  
En cuanto a la compatibilidad urbanística, el Ayuntamiento hace referencia a la ley 10/2004,e indica que al poderse considerar el embalse a realizar como obras e instalaciones necesaria para la gestión de los bienes de dominio público o un servicio público o una actividad de utilidad pública o de interés general, cabría su autorización en este tipo de suelo se puede considerar compatible, sin perjuicio de la correspondiente declaración de interés comunitario y del informe favorable de la Conselleria competente en materia de territorio y de otras autorizaciones preceptivas que correspondan determinadas en la legislación sectorial correspondiente (legislación de montes, etc.)  
De los servicios territoriales de Medio Ambiente de Alicante se remite el informe de la demarcación sur de la Sección Forestal, que ha sido suscrito por el técnico de protección de especies, y que se transcribe a continuación:  
«El embalse regulador de 160.211 m² de capacidad, ocuparía una extensión aproximada de 40.000 m², toda ella incluida dentro del monte Sierra Baja y Lomas núm. 72 del Catálogo de montes de utilidad pública de la provincia de Valencia.  
El Decreto 18/1995, de 16 de mayo del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, Forestal de la Comunitat Valenciana, establece en su artículo 17: Excepcional y restrictivamente se podrá autorizar por razones de interés particular el establecimiento de servidumbres u ocupaciones temporales en montes catalogados, en el caso de que se justifique su compatibilidad con la utilidad pública o dominio público del monte y sea imposible su sustitución fuera del mismo, prefiriéndose en todo caso su localización en zonas desarboladas o de escaso interés ecológico.  
El estudio de impacto ambiental, como justificación de la solución adoptada, señala que se ubicará el embalse en una zona donde no exista riesgo de avenidas de agua, alejado de poblaciones y viviendas aisladas para evitar daños en caso de rotura, por lo que no queda justificada la imposibilidad de sustitución fuera del monte.  
Por otra parte, el terreno previsto para el embalse queda incluido en el Proyecto de restauración ambiental y lucha contra la desertificación en la cuenca del río Segura. Montes gestionados por l Conselleria de Medio Ambiente (Parte II) (154/02-A), financiado por el Ministerio de Medio Ambiente, Dirección General de Conservación de la Naturaleza con fondos europeos FEDER, por lo que queda descartado el escaso interés ecológico del mismo.  
Por todo lo anteriormente expuesto se informa desfavorablemente el expediente de referencia.»  
Afecciones legales:  
El emplazamiento previsto para el embalse se encuentra ubicado en suelo clasificado como suelo no urbanizable de protección especial en las normas subsidiarias del municipio de Albatera.  
La superficie afectada por el proyecto se encuentra incluida en su totalidad dentro del monte Sierra Baja y Lomas núm. 72 del Catálogo de montes de utilidad pública de la provincia de Alicante. Por lo que cualquier actuación en el mismo se encuentra sujeta a lo establecido en el Decreto 18/1995, de 16 de mayo del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, Forestal de la Comunitat Valenciana.  
Consideraciones ambientales:  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados por el proyecto:  
Los principales factores ambientales que pueden resultar afectados son el suelo y vegetación por la ocupación de terrenos, que en el presente caso corresponden a un suelo forestal incluido en el Catálogo de montes de utilidad pública. Así mismo se encuentra clasificados como suelo no urbanizable de protección especial en las normas subsidiarias del municipio de Albatera.  
Visto el informe anteriormente expuesto, emitido por la Sección Forestal de los servicios territoriales de Alicante, la actuación proyectada se ha informado desfavorablemente, entre otras cuestiones por presentar interés ecológico y porque los terrenos en los que se proyecta ubicar el embalse estan incluidos en el Proyecto de restauración ambiental y lucha contra la desertificación en la cuenca del río Segura. montes gestionados por la Conselleria de Medio Ambiente (Parte II) (154/02-A).  
Por lo que se considera que la ubicación prevista para el proyecto no resulta compatible con los valores ambientales del suelo, y no cumple las condiciones establecidas para la ejecución del proyecto en suelo no urbanizable protegido, que se incluyen en la Ley 10/2004 del Suelo No Urbanizable.  
Consideraciones jurídicas:  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos del Decreto 162/90 por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental de la Ley 2/1989 de 3 de marzo de la Generalitat Valenciana, en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento (Anexo I-8-e).  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/89 de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley.  
4. El artículo 8.3 c), del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar desfavorable, desde el punto de vista ambiental, el Proyecto de embalse regulador para riego. Fase I a ubicar en la parcela 127 del polígono 21 de Albatera (Alicante), promovido por la SAT núm. 3569 Virgen del Rosario, por las razones indicadas en la parte expositiva de esta resolución.  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia 20 de abril de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 336/2004-AIA   
Título: Plan General de Ordenación Urbana de Enguera  
Promotor: Ayuntamiento de Enguera  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Enguera y CTU   
Localización: término municipal de Enguera (Valencia)  
Descripción del proyecto   
1. Objeto del proyecto  
El objeto del Plan general es la ordenación urbanística integral del término municipal definiendo el modelo territorial y urbano del municipio de Enguera y su ordenación estructural.  
El Plan general divide el territorio en dos partes bien diferenciadas: una al oeste de relieves de carácter forestal, que protege; y la otra al este de cultivos de secano y en la que se ubica el principal asentamiento de población, la villa de Enguera. Existen diversos caseríos diseminados en el territorio y un segundo asentamiento, la aldea de Navalón de Arriba y el caserío de Navalón de Abajo al SO siguiendo la carretera comarcal, ambos con poca población.   
El modelo urbano se mantiene y define como compacto en el núcleo urbano, orientándose su crecimiento residencial hacia el norte y al oeste con un desarrollo industrial que ordena la edificación y completa la trama existente, a lo largo de la carretera CV-322. Se establece en las normas urbanísticas que la revisión del planeamiento general procederá por agotamiento de su capacidad o cuando se pretenda alterar globalmente el modelo territorial previsto.  
De este modo, el límite del crecimiento urbano queda definido por los siguientes elementos: al norte el barranco de Cañaret (La Mota) y el trazado de la ronda, al sur el relieve de La Plana, y en dirección este y oeste a lo largo de la travesía definido por las rotondas de conexión de la ronda.   
El Plan general establece en las directrices definitorias de la estrategia de evolución urbana y de ocupación del territorio (DEUT), lo siguiente:  
1. Mantenimiento de la esencia y trama urbana del núcleo histórico o casco antiguo.  
2. Procurar que la ampliación del casco se realice observando una necesaria solución de continuidad con la malla urbana existente.  
3. Plantear un crecimiento urbano moderado y acorde con las necesidades actuales y las previsiones en diez años vista.  
4. Orientar el crecimiento residencial en dirección noroeste, dada las barreras físicas y geográficas existentes, procurando en todo momento una división clara, con límites significativos entre el uso residencial y el industrial.  
5. Favorecer el asentamiento de actividades industriales como alternativa a la economía agrícola que domina en Enguera.  
6. Dar cabida a actividades terciarias ya existentes y en proyecto (instalaciones hoteleras, centro geriátrico y servicios sociales) compatibles con el entorno natural que caracteriza al término de Enguera.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
I. El término municipal de Enguera pertenece a la comarca de La Canal de Navarrés y está situado al SO de la provincia de Valencia. Cuenta con una superficie de 241,80km² y limita al norte con Ayora, Quesa, Bolbaite, Chella y Anna; al este, con Montesa; al sur, con Vallada, Moixent y La Font de la Figuera; y al oeste, con Almansa en la provincia de Albacete.  
II. El instrumento de planeamiento actualmente vigente en el municipio son las normas subsidiarias aprobadas definitivamente por la Comisión Provincial de Urbanismo el 23 de diciembre de 1986, sin que dichas normas fueran sometidas al procedimiento de evaluación de impacto ambiental. El planeamiento anterior clasificaba las siguientes superficies:  
 Enguera Navalón Total  
- Suelo urbano: 69,12 ha  
Residencial: 29,09 ha 0,90 ha  
Industrial: 4,22 ha  
Servicios y equipamientos 33,76 ha 2,05 ha  
- Suelo urbanizable: 35,53 ha  
Residencial: 4,73 ha  
2ª residencia: 30,25 ha  
Parque urbano: 0,55 ha  
- suelo no urbanizable: 23.922,52 ha  
No protegido: 6.722,00 ha  
Protegido: 17.200,52 ha  
III. El documento de planeamiento general aprobado provisionalmente el 5 de marzo de 2004 por el Pleno municipal clasifica, según la memoria justificativa, las siguientes superficies:  
 Enguera Navalón Total  
- Suelo urbano: 67,67 ha 70,30 ha  
Casco antiguo: 13,84 ha 2,63 ha  
Ampliación casco: 51,51 ha  
Industrial (El Vapor): 2,30 ha  
- Suelo urbanizable: 58,79 ha  
Residencial con ordenación  
pormenorizada: 26,94 ha  
Industrial con ordenación   
pormenorizada: 14,39 ha  
Industrial sin ordenación   
pormenorizada: 17,46 ha  
- Suelo no urbanizable: 23.898,08 ha  
Común: 5.717,31 ha  
De protección: 18.180,77 ha  
IV. El suelo no urbanizable de protección se divide en las siguientes categorías (no se especifican en el Plan general las superficies aunque mayoritariamente se corresponde con suelo forestal, salvo las protecciones resultantes de la aplicación de la legislación sectorial vigente):  
- Protección agrológica-forestal y paisajística  
- Protección de cauces, bcrrancos y acequias  
- Protección de infraestructuras  
- Protección de vías pecuarias   
- Protección patrimonio histórico artístico cultural  
V. El municipio de Enguera cuenta con una población de 5.635 habitantes actuales según los datos censales de 2006. Se estima un potencial de 1400 nuevos habitantes, lo que establece un nuevo horizonte poblacional de 7035 habitantes totales para el municipio. En resumen, el Plan General de Ordenación Urbana propone un crecimiento moderado alrededor del casco urbano que, de llegar a desarrollarse por completo, supone un incremento del 25% de la población del municipio y del 23% en el consumo de suelo respecto al suelo urbano y urbanizable actual.   
VI. El Plan general incluye un Catálogo de edificios y conjuntos de interés arquitectónico que inventaría mediante fichas (plano de situación y fotografía de fachada) los elementos de relevancia en el núcleo histórico. El citado Catálogo no recoge los yacimientos arqueológicos catalogados en el municipio ni los elementos etnológicos listados por la Conselleria Educación, Cultura y Deportes, ni los dos BICs existentes en la villa, su ámbito de protección y normativa reguladora.  
VII. a clasificación y calificación del suelo limítrofe entre términos municipales puede considerarse ambientalmente compatible ya que la mayoría de los municipios colindantes clasifican el suelo como suelo no urbanizable de protección. El municipio de Anna clasifica como suelo no urbanizable de protección agrícola los terrenos a ambos lados del río Anna y como suelo no urbanizable común el resto de los terrenos. También Mogente clasifica la zona cercana a Navalón como suelo no urbanizable común, sin una protección específica.   
3. Alternativas  
En lo que respecta al estudio de alternativas y dadas las características del proyecto, en el estudio de impacto ambiental no se han analizado alternativas entendidas como tales, ya que el planeamiento general se basa en un análisis ambiental del territorio de estudio y los elementos que lo estructuran, y se ha introducido una justificación de las soluciones adoptadas.  
Tramitación Administrativa  
1. Admisión a trámite  
En fecha 19 de mayo de 2004 la Dirección Territorial de Valencia remite una copia de la documentación técnica, incluido el estudio de impacto ambiental, relativo al Plan General de Ordenación Urbana de Enguera, así como la certificación del resultado del trámite de Información Pública al que han sido sometidos la totalidad de los documentos, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
2. Información pública  
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica inicialmente presentada, según anuncios publicados en los diarios Levante y Las Provincias, de fecha 22 y 25 de marzo de 2003, respectivamente, y en el DOGV núm. 4467 de fecha 6 de marzo de 2003, por período de un mes, corrección de errores en el DOGV núm. 4474, de fecha 4 de abril de 2003.  
Durante el periodo de información pública se presentaron un total de 30 alegaciones, según consta en el certificado emitido el secretario-interventor del Ayuntamiento de Enguera, acompañado en el expediente administrativo municipal por la certificación de aprobación provisional por acuerdo del Pleno de fecha 5 de marzo de 2004.  
3. Resumen de las alegaciones  
De las alegaciones presentadas, la mayoría centran su interés porque determinadas disposiciones del planeamiento en las áreas urbanas o urbanizables sean modificadas, algunas en relación con las propiedades afectadas, los inmuebles incluidos en la zona de recinto histórico artístico, las alienaciones o alturas permitidas, las zonas verdes o el trazado de viales propuestos.   
La alegación núm. 6 solicita asignar a una determinada finca cercana al núcleo de población, en la Partida Umbría, un uso y aprovechamiento en suelo no urbanizable Común que permita construir una residencia para enfermos mentales crónicos, que es estimada delimitándose un suelo dotacional para un equipamiento asistencial (TD).  
La alegación núm. 25, solicita se amplíe el suelo dotacional adscrito a residencia de ancianos y se incluya una rotonda de conexión a todos lo servicios existentes junto a la CV-590, que también es estimada. Y la alegación núm.26, solicita se reclasifique a urbano el suelo del hotel, sito en la misma zona y que se incluya la rotonda de conexión a la CV-590, que es estimada.  
Las alegaciones de carácter ambiental o que guardan mayor relación con el procedimiento de estudio de impacto ambiental, son las que de manera resumida se exponen a continuación:  
La alegación núm. 5, formulada por el Consejo asesor de árboles de interés local, solicita se contemplen en el Plan general los árboles de interés local que en su día fueron aprobados por Pleno municipal, que es desestimada al argumentar que el plan general no supone una modificación de este aspecto, cuyo contenido queda postergado a la redacción de una ordenanza reguladora.  
La alegación núm. 20, formulada por la Asociación para la Defensa de la Naturaleza de Enguera (ADENE), que es desestimada y propone:  
- la clasificación como suelo no urbanizable de protección agrológico-forestal y paisajística de los montes de Navalón MUP núm. 74, Los Altos MUP núm.72 y todos los enclavados incluidos en sus lindes.   
- una limitación en cuanto a los usos y Aarovechamientos para este tipo de suelo suelo no urbanizable de protección, frente a los usos permitidos en suelo no urbanizable común.  
- En cuanto al patrimonio arquitectónico municipal se destaca la ausencia de agrupaciones de viviendas que cumplan las especiales características requeridas para ser incluidas como tales, como son: Hoya Redonda, Benalaz, Benigüengo, Casas de Benacancil..., edificaciones ligadas al aprovechamiento agroforestal del territorio, construidas con anterioridad a los años 50 y que representan una forma de arquitectura características de los ambientes serranos, dispersas por las zonas montañosas, que en su día tuvieron un fuerte vínculo con la arquitectura, la ganadería y el aprovechamiento forestal.  
- No existen figuras de protección municipal de carácter natural. Se propone la posible declaración como Paraje Natural Municipal de ciertos parajes, como el Carrascal del Losar.  
- Al estudio de impacto ambiental:  
- Dentro del inventario de aves no se incluye la presencia en el municipio de una rapaz que sí ha sido avistada, el Águila Calzada (Hieraaetus pennatus).  
- Sobre la descripción de la flora y vegetación, se comenta que el incendio de carácter forestal en el año 1999 afecto terrenos forestales de matorral mayoritariamente, quedando pino adulto aislados como testigos de diversos incendios en la zona.  
- En cuanto a los espacios naturales protegidos, sólo se nombra la existencia de una microrreserva de flora, cuando son tres las declaradas en el término municipal de Enguera.  
La alegación núm. 21, formulada por el Ayuntamiento de Anna informa que no se observan disconformidades con la clasificación y calificación propuestas, pero se señala la conveniencia de incluir protecciones para los siguientes elementos en el límite administrativo entre municipios:  
- Protección Cultural, para un yacimiento arqueológico que afecta a ambos municipios. Se desestima al no entenderse la alegación planteada.  
- Protección de los recursos hidráulicos, para un área en un radio de 5.500m entorno a la Albufera de Anna, que ya esta recogido en su plan especial de protección en trámite. Se adjunta el artículo referido a esta protección. Se desestima por no poderse incorporar una determinación de un documento en tramitación.  
La alegación núm. 24, formulada por la entidad mercantil Jazara Servicios, SA solicita la clasificación como suelo urbanizable residencial de viviendas adosadas (ADO) y su desarrollo mediante plan parcial, de los terrenos forestales que se delimitan en un plano, correspondiéndose a la finca Lucena, en la zona de fuente Lucena junto a la CV-590, que es desestimada al no ser acorde con la ordenación estructural del documento.  
La alegación núm. 30 es desestimada, esta formulada por el Grupo Socialista Municipal de Enguera que de manera resumida incide sobre los siguientes aspectos:  
- La ubicación del polígono industrial a la entrada del núcleo de población junto a suelos de uso residencial y que afecta a un barranco.  
- Acerca de la ordenación pormenorizada propuesta del área industrial al oeste, producto de la edificación incontrolada de almacenes.  
- Observaciones respecto al suelo urbano.  
- Se cuestiona la ordenación como suelo no urbanizable común de la zona de viviendas aisladas de la Solana que carece de los servicios urbanísticos necesarios, como la conexión a la red de saneamiento. Se propone su clasificación como suelo urbanizable, tal y como figuraba en el concierto previo. En el informe de desestimación se apunta a su gestión mediante Plan Especial.  
- Con relación a la oportuna ordenación de las diferentes aldeas en el término municipal. El PG recoge la información existente respecto a Navalón de Arriba y el caserío de Navalón de Abajo.  
- En relación con polígono industrial El Vapor, que se afirma se resuelve el problema en paralelo al Plan general mediante su modificación puntual.  
4. Peticiones de información o documentación complementaria  
Con fecha 22 de marzo de 2005, se requiere al ST de Planificación y Ordenación Territorial se complete la documentación inicialmente presentada con la información siguiente:  
- Informe favorable regulado en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.   
- Informe favorable del organismo de cuenca competente, sobre la disponibilidad de recursos hídricos para los usos previstos en la ordenación y en especial de la disponibilidad de agua potable para el abastecimiento del municipio con los techos poblacionales del Plan General.  
- Los certificados que justifiquen la capacidad de gestión de residuos sólidos urbanos e inertes.  
- Los certificados que justifiquen la capacidad de admisión y gestión de las aguas residuales en la EDAR del municipio  
Con fecha 17 de agosto de 2005, no habiéndose recibido respuesta a la ampliación solicitada, se advierte al Ayuntamiento de Enguera la caducidad del procedimiento de estudio de impacto ambiental si en el plazo de tres meses no realiza los actos requeridos con anterioridad.  
Con fecha 24 de julio de 2006, el Ayuntamiento de Enguera remite informe técnico municipal en el que comunica la obtención del informe de la EPSAR, de la Sociedad Española de Abastecimientos, SA (SEASA) y de Europea de Servicios Públicos, SA, así como la solicitud de los informes a la CHJ y a la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia.  
Con fecha 2 de octubre de 2006, la Dirección Territorial de Valencia remite el informe de la EPSAR y el certificado de Europea de Servicios Públicos, SA. (El Ayuntamiento remite por fax nuevamente estos certificados, con fecha 13 de febrero de 2007).  
Con fecha 14 de febrero de 2007, el Ayuntamiento remite por fax el informe de Seasa sobre la capacidad y suficiencia de la red de abastecimiento de agua al municipio, que es remitido también, con fecha 20 de febrero de 2007, por la Dirección Territorial de Valencia. Se remiten en el mismo fax, dos escritos de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia en relación con la documentación necesaria a fin de poder emitir el informe a los efectos patrimoniales.  
Con fecha 28 de febrero de 2007, el Ayuntamiento remite por fax el certificado de Egevasas como Sociedad concesionaria del servicio de abastecimiento de agua potable y alcantarillado a la población.  
Con fecha 23 de marzo de 2007, la Dirección Territorial remite una copia de la memoria justificativa a fin de completar el documento de Plan general. El Ayuntamiento remite, en la misma fecha, el Catálogo de edificios y conjuntos de interés y un anexo al mismo, que se remite al Área de Patrimonio Cultural Valenciano.  
Informes sectoriales  
Constan en el expediente administrativo municipal los siguientes informes:  
- Dictamen del Ajuntament de Xàtiva que informa que: «vista que la qualificació del sòl que limita amb el terme municipal d'aquesta ciutat es de suelo no urbanizable amb protecció agrològica, forestal i paisatgistíca, existeix un paral-lelisme entre totes dues classes de classificació i els usos».  
- Informe de la Dirección General de Patrimonio Artístico (08/04/03) que dice:  
«al localizarse en el ámbito que va a ser objeto de ordenación integral dos bienes de interés cultural cuales son el Castillo y la Iglesia Parroquial de San Miguel Arcángel deberá evaluarse con alcance vinculante y por ende, impeditivo en su caso de la prosecución del procedimiento, las determinaciones del Plan general en orden a contrastar si se atienden debidamente las exigencias protectoras que demandan los valores ya formalizados en los dos inmuebles de referencia y su ámbito de protección.»  
Con fecha 4 de octubre de 2005, el Ayuntamiento solicita el informe regulado en el articulo 11 de la Ley 4/1998, sin que hasta la fecha se haya remitido copia del mismo.  
- Informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar (04/07/03), que se refiere a la necesidad de clasificar como suelo no urbanizable de especial protección el dominio público hidráulico de acuerdo a la Ley 4/1992, del Suelo No Urbanizable y concluye que:  
«...procedería la clasificación como suelo no urbanizable de los terrenos que tengan la condición de dominio público hidráulico, y su exclusión de cualquier proceso urbanizador o edificatorio.»  
Señalar que si bien no se ha obtenido posteriormente un informe favorable acerca de la clasificación propuesta en el plano 11-02, protección de cauces, barranco y acequias, sí que se observan cauces que pueden afectar a los suelos urbanizables, en la zona deportiva (RD) y el polígono industrial El Vapor.  
Durante el procedimiento de estudio de impacto ambiental se han remitido los siguientes informes:  
- Informe de Europea de Servicios Públicos, SA (25/10/05), que manifiesta «la capacidad de recogida y transporte a centro autorizado de los RSUs previstos en el PGOU del municipio de Enguera.»   
- Informe de la EPSAR (16/11/05) sobre la capacidad del sistema de saneamiento y depuración de Enguera para admitir los caudales generados por el PGOU, que informa la viabilidad del tratamiento, aunque advierte la necesidad de ampliar la citada infraestructura. Las actuaciones necesarias de ampliación de la planta para adecuarla para el tratamiento del nuevo caudal generado, deberán ser con cargo a los desarrollos urbanísticos previstos, no estando contemplada la ampliación y mejora de esta depuradora en el II Plan director de Saneamiento de Aguas de la CV.  
- Informe de la Sociedad Española de Abastecimientos, SA (26/05/06), que dice:  
« ...en la actualidad no hay problemas de abastecimiento en la población, teniendo suficiente capacidad de producción así como de almacenamiento en los depósitos de la población, y también le confirmamos que no habrá problemas de abastecimiento de agua en el estudio de crecimiento presentado en el PGOU.   
Por lo anteriormente expuesto certificamos a petición del Ayuntamiento de Enguera la capacidad y suficiencia de la red de Agua Potable en la población.»  
- Informe del técnico municipal (05/06/06), acerca del estado de la tramitación del documento y en el que se interpreta el silencio administrativo relativo a los informes solicitados a la CHJ sobre la disponibilidad de recursos y también del informe regulado en la Ley de Patrimonio Cultural Valenciano de carácter vinculante.  
- Informe de Egevasa, como sociedad concesionaria del servicio de abastecimiento de agua potable y alcantarillado en el municipio de Enguera hasta el año 2031, que informa que en la actualidad los datos del suministro son los siguientes:  
«Habitantes: 5.635  
Producción anual de agua potable: 582.106 m³/año  
Horas de funcionamiento del pozo: 4.864 h/año  
Consumo medio por habitante: 283 l/hab/día  
En el PG se considera un crecimiento de 1400 habitantes, lo que supondría una producción de 396,2 m³/día más, caudal que se puede abastecer con el sistema de abastecimiento existente»  
Y se certifica que en la población de Enguera con el PG aprobado y con el crecimiento máximo de habitantes previsto, no tendrá problemas de abastecimiento de agua potable con el sistema actual de abastecimiento  
Afecciones legales  
1. Espacios naturales protegidos. Enguera cuenta con el Paraje Natural Municipal de la Umbría La Plana, situado al sureste del casco urbano en el que se incluyen elementos patrimoniales entre los que destaca el Castillo, con la presencia de masas de pinar con alto grado de naturalización y con la vegetación en barrancos y zonas umbrosas caracterizada por una alta cobertura y diversidad. El ámbito protegido cuenta con una superficie de 426,28 ha y fue declarado por Acuerdo del Consell de la Generalitat de 20 de mayo de 2005.   
Por otro lado, son numerosas cavidades de diferentes tipos existentes en Enguera. Se considera necesario inventariar y cartografiar las cuevas y simas e incluirlas en el planeamiento como elementos protegidos conforme a lo establecido Ley 11/1994 de Espacios Naturales protegidos y en su Reglamento por el que se desarrolla el régimen de protección de las cuevas.  
2. Red Natura 2000. La zona suroeste del municipio, al sur de la CV-590, se encuentra incluida en la delimitación del lugar de interés comunitario (LIC) denominado Sierra de Enguera, zona montañosa de gran interés para la fauna silvestre, ocupada por matorrales y fragmentos de formaciones forestales y surcada además por importantes barrancos que albergan hábitats rocosos y fluviales de elevado valor.  
3. Microrreservas de vegetación. En el ámbito de la Sierra de Enguera se han declarado tres microrreservas de flora denominadas Los Altos de Enguera con una extensión de 1,04 ha, El Chorrillo de 8,85 ha y Barranco de la Rosa con 6,70 ha de superficie.  
4. Plan General de Ordenación Forestal. La mayor parte de los terrenos del municipio están cartografiados como Suelo Forestal por el PGOF. Enguera cuenta con los montes Catalogados de utilidad pública o gestionados por la Conselleria V-1005 y V-155 La Matea y Las Chofleras, V-3002 y V-72 Los Altos, V-74 Navalón y V-75 La Redonda.   
Algunos de estos terrenos se han visto afectados por incendios de carácter forestal ocurridos en diferentes años siendo el más importante el del año 1999, que arrasó una superficie cercana a las 3.200 ha, la mayoría arboladas en los montes de Navalón, y los del período 1989-1992 que asolaron la parte central del municipio, afectando en 1991 a más de 2300 ha y en 1985 a cerca de 3000 ha. Estas cifras dan una idea acerca del grado de degradación sufrido por las masas arboladas de pino carrasco en la propia Sierra de Enguera, aunque en la actualidad se encuentran en un estado avanzado de regeneración.  
5. Dominio público hidráulico. La red hidrográfica principal en el término municipal esta formada por numerosos cauces y barrancos de diferente jerarquía con orientación oeste-este principalmente. Entre los principales cursos de agua está, al norte, la rambla del Ribazón tributaria del río Grande, que marca el límite del municipio con Ayora; por la parte central, el río Mínguez, al que se unen justo antes del municipio de Anna y su Albufera sus numerosos barrancos tributarios: por el norte la rambla del Riajuelo y desde interior de la sierra, los barrancos de Benigüengo, Cloches y Sayton. En la zona meridional, el barranco de Las Cuevas y Las Arenas son afluentes del de La Hoz, que desciende atravesando la zona de El Chorrillo, hacia Moixent y Vallada, hasta el río Canyoles.   
6. Vías pecuarias. En el término municipal de Enguera existen un total de 23 vías pecuarias clasificadas: cañada Real de Almansa o de Valencia, cañada Real de Tortosilla, cordel de la Plana, cordel de Benalí, cordel del Regajo y del Mozo, colada del Escudero, colada del Centenar, colada de Las Arenas, colada de la fuente del Pino, colada-azagador de Fraga, colada-Azagador de Lucena, colada-azagador de la Mota, colada-azagador de la Costera Blanca, colada-azagador de Barbas, colada-azagador de Balsa Blanca, colada-azagador del Borch, colada-azagador de Villaseca, colada-azagador de Benacancil, colada-azagador del camino de San Antón, colada-azagador de Toñuna, colada-azagador de Los Corrales, colada del Riajuelo y la colada de la Cebolla.   
Además, existe un buen número de abrevaderos a lo largo del municipio, también recogidos en el Estudio de impacto ambiental pero no en el planeamiento general.  
7. Patrimonio cultural. El estudio de impacto ambiental recoge todos los yacimientos arqueológicos catalogados en Enguera, que según los datos consultados del Área de Patrimonio Cultural Valenciano son: Abrigo del barranco del Jatillo, Altico Redondo; Alto de la Vibac, Alto del Collado, Campo Jacinto, Casa de En medio, Casa del Cuarto, Casa Guillem, Casa Lucena, Castillico de Las Arenas, Castillo de Borch, Castillo de Jácara I, Castillo de Jácara II, Cebolla, Cerro de las Brujas, Cerro Lucena, Colchón del Moro, Coveta Santa, Coveta Simón, Cueva de las Brujas, Cueva de la Carrasquilla, Cueva de la Virgen, Cueva de las Calaveras, Cueva del Niño, El Castillarejo, El Gatillo, El Santo, Fangachán, La Canaleja, La Perereta, Los Castillets, Los Castillets II, Moseguellas, Peña del Tossal, Peña La Mota, Punta de Coleto, Punta de las Enmiendas, Santic y Toñuña.   
Según el informe de la Dirección General de Patrimonio Artístico, existen dos elementos catalogados que tienen la consideración de BICs: el Castillo en la categoría de Monumento, edificio militar de arquitectura islámica enclavado en un cerro próximo a núcleo urbano; y la Iglesia Parroquial de San Miguel Arcángel del s. XVI-XVII.  
El listado de etnología del Área de Patrimonio Cultural Valenciano incluye los siguientes elementos: 1ª balsa de Benalaz, 1ª balsa de la Casa de Martín, 2ª balsa del barranco de la Cierva, 2ª balsa de Benalaz, 3ª balsa de Benalaz, abrevadero de la Teja, abrevadero del Puntal, abrevadero fuente Santich, acueducto de Banalaz, balsa 1 de fuente Santich, balsa 2 de fuente Santich, balsa 3 de fuente Santich, balsa barranco de la Cierva, balsa Casas de Requena, balsa de apoyo de la Fuente de las Umbrías, balsa de Benicaez, balsa de Benigüengo, balsa de Casas de Lloret (Benacancil), balsa de la Casa de Martín, balsa de la fuente de las Umbrías, balsa de la fuente del Conejo, balsa de la fuente del Puntal, balsa de la Sarga, balsa de la Solana, balsa de la Tejedora (Benacancil), balsa de la Umbría de las Arenas, balsa de las Cantaricas (I,II y III), balsa de las Casas del Reig, balsa de las Tres Bocas, balsa de los Mimbres, balsa de los Morenillos (I, II, III, IV, V y VI), balsa del lavadero del Puntal, balsa del Romero (Benacancil), balsa del Tun, balsa de la Canaleja, balsa Nueva del Escurzón, balsa Veija del Escurzón, balsas de Benalí, el molino de Navalón, fuente de la Teja, fuente de la Tejedora (Benacancil), fuente de las Cantaricas, fuente del Pueblo, lavadero, lavadero de Benalaz, lavadero del Puntal, lavadero fuente Santich, Molino de Benalaz, molino del Morenillo, nacimiento acequia Casas de Requena, nacimiento fuente de la Sarga, nacimiento fuente Santich, pozo de La Solana, pozo de las Casas del Reig, pozo del Charral, pozo del Pepitín ypPozo del Saitón.  
El estudio de impacto ambiental se refiere al inventario y descripción, por parte del Ayuntamiento de Enguera en la publicación Los cucos de la Sierra de Enguera, de estas construcciones de piedra seca dedicadas al uso agrario, como elementos del patrimonio etnológico y rural de valor, y considera prioritaria su conservación, adjuntando una tabla en el que se incluyen los cucos inventariados y su ubicación.  
8. Infraestructuras lineales. El término municipal es atravesado por una línea de transporte de energía eléctrica de alta tensión por la parte más occidental del municipio. Las infraestructuras de comunicación más importantes que lo atraviesan son las carreteras CV-590 Ayora - Alcudia de Crespins, que constituye el eje vertebrador del territorio, de la que parten dos vías distribuidoras, desde la villa de Enguera la carretera VV-3051 a Casas de Benali y Ayora, y la carretera VV-3053, de Enguera a Navalón y Mogente, que enlaza con la autovía Valencia-Almansa (N-430).  
Consideraciones ambientales  
El término municipal de Enguera se encuentra enclavado en la Sierra de Enguera, un espacio de importante relevancia medioambiental. El uso del suelo dominante es el forestal (cercana al 75% de la superficie municipal), que presenta masas forestales bien desarrolladas y estructuradas a pesar de los incendios, destacando las zonas de pino natural adulto, siempre acompañadas de matorral termófilo, coscojares en mayoría. El uso agrícola de cultivos de secano se sitúa al este, principalmente en mosaico de cultivos que favorece la biodiversidad de ambientes, y en varios enclaves entre los suelos forestales.   
- La documentación urbanística evaluada es la aprobada provisionalmente el 5 de marzo de 2004 en la que no se hace referencia a todos los elementos merecedores de protección por sus valores medioambientales, que condicionan directamente el planeamiento:  
El Plan general divide el suelo no urbanizable en: suelo no urbanizable de protección agrológica-forestal y paisajística, que comprende las zonas de vegetación forestal arbórea y arbustiva, y suelo no urbanizable común, según se trate de áreas de cultivos herbáceos y leñosos de secano y la zona más atropizada alrededor de la villa de Enguera.   
De esta manera, se incluye como suelo no urbanizable de protección la gran mayoría de la zona LIC y la mayoría de los terrenos con cobertura forestal salvo los enclaves de uso agropecuario clasificados como suelo no urbanizable Común en el entorno de Navalón y alguno de los caseríos dispersos en el término municipal: Benalí, Cebolleja, Benigüengo, Piqueras, La Cierva, Barranco Balsaret y Molina, Fangachar, La Hoz, San Pau y Barranco Gallardo.   
La delimitación como suelo no urbanizable común de varios enclaves en la Sierra de Enguera de predominio forestal no responde a sus valores ambientales y naturaleza del terreno, aún siendo zonas de uso agrícola ligadas a caseríos y zonas aterrazadas de cultivo siguiendo el curso de los barrancos. En muchos de estos enclaves existen masas forestales importantes y en buen estado, así como tierras de cultivo abandonadas hace algún tiempo en donde se ha desarrollado vegetación de naturaleza forestal. Se considera necesario delimitar con mayor precisión las áreas de cultivo entre suelos forestales, o bien se tomará como referencia la cartografía de detalle del PGOF, que no obstante se clasificarán como suelo no urbanizable de Protección Forestal, y dentro de esta clase y categoría, como zonas sujetas a ordenación diferenciada en las que se permite el uso agropecuario tradicional. Se mantendrá la prohibición de todo tipo de edificaciones, entre ellas, la vivienda familiar aislada.  
La distinción entre suelo no urbanizable de protección y suelo no urbanizable común en la parte oriental puede resultar adecuada, ya que corresponde mayoritariamente con terrenos forestales en mosaico de cultivo. No obstante se debe considerar una protección para los terrenos forestales en suelo no urbanizable Común siguientes:   
- En las zonas de predominio agrícola de El Bonaguillo, Cañado Roya y El Borch, entre la rambla del Riajuelo y el río Mínguez (barranco del Borch), los suelos forestales, que se han visto reducidos a los terrenos a ambos lados de los cauces, se deberían conservar ampliando la protección teniendo en cuenta la cartografía de detalle del PGOF o, como mínimo, en una anchura igual a la zona de policía.   
- Atendiendo a la misma cartografía, se deben proteger aquellos relieves centrales fuertemente socavados donde predomina la vegetación forestal con masas arboladas, como en la zona de El Saiton, entre el barranco de Saitón y la cañada Real de Almansa o de Valencia.   
- Igualmente, para los relieves septentrionales en la partida Farracual, en una zona de alta erosionabilidad, junto al barranco de Peña Roja y el de Las Contiendas.  
La legislación forestal de la Comunitat Valenciana, establece que los terrenos forestales que hayan sufrido los efectos de un incendio no podrán dedicarse o transformase en suelos agrícolas hasta transcurridos al menos veinte años, salvo autorización expresa y motivada de la administración forestal. El artículo 3 del Decreto 6/2004, por el que se establecen normas generales de protección en terrenos forestales incendiados, sienta la negativa de minorar las protecciones derivadas del uso y aprovechamiento en terrenos forestales clasificados como suelo no urbanizable que hayan sufrido los efectos de un incendio, y su protección para la reforestación y reposición de la vegetación en toda su superficie.  
El núcleo de población se sitúa tangente al barranco de Cañaret, que conforma el límite norte del crecimiento urbano contemplado en el Plan general. El planeamiento general, además de establecer una banda de protección para los cauces y barrancos, dispone acertadamente zonas verdes a lo largo de este barranco salvo en el tramo que discurre a través del polígono industrial El Vapor de San Jaime. Resulta de este modo insuficiente la protección del barranco de Cañaret (La Mota), que debe clasificarse como suelo no urbanizable de protección en toda su longitud con una anchura mínima que incluya el cauce y 5m de servidumbre a cada lado en la que quede garantizado un uso público. Además, se deberá delimitar con precisión, en los planos de clasificación y calificación del suelo, el suelo no urbanizable de protección de cauces, barrancos y acequias dado que su representación mediante una línea no responde a la protección establecida en la normativa ni a los valores ambientales propios de los ambientes fluviales.  
Aunque en el término municipal de Enguera no se incluyen zonas de riesgo de inundación según el PATRICOVA, en el estudio de impacto ambiental sí se ha cartografiado la existencia de riesgo de inundación, nivel bajo, en el entorno del barranco de Cañaret (La Mota), desde el núcleo de población hasta el área en la que se ubica la depuradora.  
Existen más de un centenar de cavidades de diferente tipología en Enguera e información detallada acerca de las mismas. Igualmente, un buen número de árboles que pueden tener la consideración de árboles monumentales.   
Algunos de los elementos patrimoniales existentes han sido inventariados en el estudio de impacto ambiental y parecen haber sido recogidos en la categoría de suelo no urbanizable de protección patrimonio artístico cultural (patrimonio etnológico y arqueológico), aunque no se identifican en el plano correspondiente (núm.11-02) ni se define su ámbito de protección. Entre los elementos que conforman el patrimonio rural de la Sierra de Enguera destacan también sus construcciones, como los caseríos y los cucos muy abundantes por todo el territorio.  
Las normas urbanísticas refiere el ámbito de aplicación del suelo no urbanizable de protección patrimonio histórico artístico cultural a una relación, sin relación con el estudio de impacto ambiental, de 23 yacimientos arqueológicos y su entorno en un radio de 100 metros; incluye las antiguas edificaciones ligadas al aprovechamiento agroforestal en la Sierra de Enguera y, en especial, las agrupaciones de Casas de Requena, Casa de Santich, La Canaleja, El Puntal y Casas de Benalí; y se hace constar la presencia de pozos, cucos o refugios de piedra en seco, fuentes, algibes, ribazos, etc. como elementos de interés sin identificarlos.  
No figura entre la documentación presentada un Catálogo de bienes y espacios protegidos, que incluya todos los elementos patrimoniales existentes: su ámbito, nivel de protección y normativa; y los elementos y espacios naturales de valor en el municipio.  
Las vias pecuariashan sido incluidas en la categoría de suelo no urbanizable de protección de vías pecuarias y se grafían e identifican en el plano de clasificación del suelo núm.11-02, donde se incluyen las distintas anchuras legales. Sin embargo, no se han incluido en la protección los abrevaderos listados en el estudio de impacto ambiental. Existe una importante red de caminos rurales y pistas que atraviesan el municipio, como también lo hace en dirección norte-sur el sendero de gran recorrido GR-7 y los senderos SLV-6, SLV-7 y SLV-8 de pequeño recorrido circular.  
- Los nuevos sectores de suelo urbanizable que se pretenden incorporar al planeamiento general municipal suponen una continuidad del modelo de ciudad compacta al ser ampliaciones del núcleo urbano actual de población. Los terrenos afectados por las reclasificaciones propuestas no presentan valores dignos de protección y por tanto son todos ellos aceptables desde el punto de vista ambiental, a excepción de los terrenos afectados por el dominio público hidráulico de algún barranco, y una vez justificada la existencia de recursos suficientes y la capacidad de gestión de los residuos y vertidos, principalmente:  
Respecto al abastecimiento de agua potable, en los informes aportados de Seasa y Egevasa no se indica la procedencia del abastecimiento ni se aporta ningún dato de la concesión de agua con la que cuenta actualmente el municipio, cuyo incremento sí se ha estimado cuantitativamente en 396,2 m³/día para 1.400 nuevos habitantes sin contemplar los usos industriales, y certificando los citados informes la capacidad de la red y del sistema de abastecimiento a la población. Es decir, los citados informes hacen referencia a la infraestructura pero no garantizan las nuevas demandas de agua y que éstas necesidades no afectan ni menoscaban los usos ya existentes.  
Respecto a la depuración de las aguas residuales, son tratadas actualmente en la EDAR de Enguera, con un caudal de diseño de 1.750 m³/día siendo inferior el caudal medio actual de 1470 m³/día. El caudal previsto generado es de 595 m³/día según estimaciones del Ayuntamiento, por lo que resulta necesaria la ampliación de la depuradora para el completo desarrollo del planeamiento.  
En cuanto a la recogida de los RSUs, en el certificado de recogida y transporte de los residuos no se indica el destino final de los mismos, donde la gestión y eliminación de los residuos debe realizarse conforme a lo establecido en el Plan zonal de residuos de la zona XI, área de gestión 2 del PIR. El Plan general reserva un suelo dotacional como vertedero de residuos inertes, ubicado junto a una explotación de gravas y áridos en funcionamiento, al norte del casco urbano con acceso directo desde la carretera comarcal VV-3051.   
- En el inventario ambiental se han descrito suficientemente los principales factores ambientales y los de mayor valor en el medio físico de Enguera, como son: la geología, geomorfología, hidrología (superficial y subterránea, y valoración de recursos), flora y vegetación (hábitats de interés comunitario y vegetación protegida, vegetación de ribera, especies endémicas, raras y amenazadas) y fauna (donde destaca debido a la diversidad de ambientes la presencia de algunos reptiles y anfibios; entre los mamíferos, varias especies de murciélagos; y entre las aves, las rapaces). El paisaje de Enguera ha sido estudiado y valorado en el estudio de impacto ambiental y representado según su calidad en el correspondiente mapa de unidades de paisaje.  
Se han cartografiado un total de 9 unidades ambientales, siendo la más extensa la definida como unidad MCMA 8, dolomías y calizas del Caroig, que ocupa la parte central del territorio, con una calidad ambiental que se define como muy alta. Las demás unidades, menores en extensión, se ubican a su alrededor y hacia los bordes del municipio: una unidad al norte con una calidad ambiental alta y las restantes para las que se define una calidad ambiental muy baja.  
El estudio de impacto ambiental identifica los impactos ambientales previsibles para cada una de las actuaciones que propone el PG y suponen una reclasificación o cambio significativo de uso del suelo, valorándolos como moderados o compatibles, y proponiendo un conjunto de medidas correctoras genéricas para cada sector o específicas para los impactos más concretos, con su correspondiente plan de vigilancia ambiental (PVA), siendo de aplicación todas las medidas propuestas que no entren en contradicción con la DIA.   
El único impacto valorado como severo es el producido por la ubicación de un vertedero de residuos inertes en una zona de alta calidad ambiental y alta vulnerabilidad de acuíferos. No obstante, los efectos se atenúan en origen al limitar el tipo de residuos, vertedero que admite únicamente de residuos inertes (RI), además de las medidas correctoras propuestas que deben aplicarse a los sucesivos proyectos de ejecución y gestión.  
Consideraciones jurídicas  
1. Proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento, anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3 El Art. 8.3 c) del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica de Territorio y Medio Ambiente la competencia sobre Evaluación de Impacto Ambiental.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto del Plan General de Ordenación Urbana de Enguera, promovido por el Ayuntamiento de Enguera, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
I. Se deberá observar lo indicado en el informe de la Dirección General de Patrimonio Artístico, de fecha 3 de abril de 2003, y obtenerse informe favorable a los efectos patrimoniales relativo al documento del Plan General, en cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, de Patrimonio Cultural Valenciano, de carácter vinculante para la declaración de impacto ambiental.  
II. El Plan general establecerá una protección para los siguientes elementos naturales:   
- De acuerdo al artículo 16 de la Ley 11/1994, de Espacios Naturales protegidos, se consideran protegidas, con carácter general, todas las cuevas, simas y demás cavidades subterráneas sitas en el municipio, prohibiéndose toda alteración o destrucción de sus características físicas, así como la extracción o introducción de cualquier clase de materiales naturales o artificiales afectando a las mismas. En caso de descubrimiento fortuito de alguna cueva, deberá procederse de acuerdo con el procedimiento previsto en el Decreto 65/2006, por el que se desarrolla el régimen de protección de cuevas.  
- Se considerarán elementos protegidos todos los ejemplares que en su día fueron reconocidos como árboles de interés local por el Pleno municipal y forman parte del patrimonio natural de Enguera, protección ésta que es concordante con el artículo 6 de la Ley 4/2006, de patrimonio arbóreo monumental de la Comunitat Valenciana.   
En un plazo máximo de 6 meses, se remitirá al Área Ambiental un Catálogo de bienes y espacios protegidos en el que deberán figurar, al menos, los elementos naturales anteriormente citados, con su nombre, ámbito y normativa de protección. Se incluirán también como espacios protegidos las tres microrreservas de vegetación declaradas en el municipio y el paraje natural municipal umbría La Plana; y se valorará la protección de aquellos cucos y caseríos de interés como construcciones del patrimonio rural municipal merecedoras de protección.  
III. Se ampliará la superficie clasificada como suelo no urbanizable de protección agrológica-forestal y paisajística, sin perjuicio de los usos actuales legalmente establecidos, a las zonas que el PGOF estima que son terreno forestal y deban ser catalogadas como áreas de suelo forestal de protección, conforme a lo siguiente:  
- En los relieves al norte, se bajará la cota de protección en el barranco de Las Contiendas y la zona de Farracual y barranco de Peña Roja teniendo en cuenta la cartografía en detalle del Plan Forestal y el estado actual de la vegetación de las laderas.  
- En los relieves centrales de la zona denominada El Sayton, la protección forestal se ampliará en áreas homogéneas siguiendo la cartografía en detalle del PGOF, entre el barranco del mismo nombre y la cañada Real de Almansa o de Valencia, de acuerdo a la naturaleza de estos relieves donde predomina la vegetación arbolada, en detrimento del suelo no urbanizable común.   
- Los enclaves con uso agropecuario tradicional entorno a los caseríos y agrupaciones de casas mantendrán la clasificación de suelo no urbanizable de protección, pudiéndose ordenar como zonas diferenciadas de uso agropecuario: Benalí, Casas del Cuarto, Cebolleja, Benigüengo, Piqueras, Benalaz, El Puntal, Hoya Redonda, La Cierva, Casa Matamoros, Santich, Casas de Requena, Brunales, Navalón de Abajo, Tejarico, Fangachar, La Hoz, etc.   
- En cuanto a las normas urbanísticas en esta clase y categoría de suelo:  
- El uso dominante será el forestal. La Ley 3/1989, Forestal, impide expresamente la tala de arbolado, modificación o destrucción de la cubierta vegetal sin autorización previa de la administración forestal, y la ambiental en su caso.  
- En los terrenos afectados por incendios sujetos a protección se permitirá la reforestación y reposición de la vegetación en toda su superficie.  
- El uso agrícola se permitirá en aquellas zonas ordenadas para tal efecto: en las parcelas con un uso agrícola tradicional que se encuentren en cultivo; o en los bancales abandonados previa autorización de la administración forestal. El uso ganadero se permitirá con las limitaciones propias de esta actividad que puede resultar molesta para la población.   
- Se podrá considerar como uso compatible en los enclaves o zonas de uso agropecuario, aquellas actividades turísticas, de ocio o con fines educativos relacionados con el medioambiente para disfrute público y aprovechamiento colectivo cuando armonicen con los valores ambientales propios del medio rural y natural en el que se ubican, así como los alojamientos rurales cuando supongan la rehabilitación o recuperación de construcciones o caseríos ya existentes.  
IV. La protección que otorga el planeamiento general propuesto al dominio público hidráulico resulta insuficiente en lo relativo a:  
- El criterio de delimitación, que corresponde como mínimo al área comprendida en una faja igual a la anchura del cauce y la zona de servidumbre a cada lado del margen, debe incluir también las zonas donde se desarrolle vegetación de ribera o masas de arbolado cuando atraviese suelo no urbanizable común.   
- En este sentido, se ampliará el suelo no urbanizable de protección de cauces, barrancos y acequias en detrimento del suelo no urbanizable común, tomando uno de los dos criterios siguientes: según la cartografía de detalle del PGOF, a todos los terrenos forestales a ambos lados de los barrancos; o bien, con criterio general, a un banda de 100m a ambos lados para todos los cauces tributarios al Río Minguez (barrancos de Bonillo, Gallardo, Pocico del Majo, Borch, del Barbas, etc) que atraviesan las zonas de El Bonaguillo y Altico de Lucas, Cañada Roya, El Borch y Rechama.   
- En zona de policía se permiten los usos agrícolas tradicionales y los usos y aprovechamientos propios del suelo no urbanizable común, sin perjuicio de la autorización del organismo de cuenca.  
- La protección se establece al cauce en toda su longitud y tramos continuos, incluidos los que discurren tangentes o interiores al suelo urbano o urbanizable, cuyas bandas se definen como inedificables y de uso público (barranco. de Cañaret o La Mota).  
- Se establece una protección para los pozos y las fuentes en un ámbito con un perímetro de 300 metros de radio.  
V. En las fichas de planeamiento y gestión, se debe supeditar el desarrollo de los sectores de suelo urbanizable al cumplimiento de las siguientes medidas obligatorias, previas a su ejecución:  
- La posibilidad de tratamiento real del incremento del volumen de aguas residuales generadas por los nuevos sectores urbanizables, mediante la conexión efectiva a la EDAR municipal y/o su necesaria ampliación.  
- La disponibilidad de recursos hídricos, a partir de las infraestructuras necesarias para el abastecimiento a la población, ratificado con la correspondiente concesión del organismo de cuenca.  
- En la unidad de ejecución II, III, IX y urbanizable industrial sin ordenación pormenorizada, se incorporará la medida preventiva 1 del estudio de impacto ambiental, siendo necesario estudiar el posible riesgo de inundación en el entorno del barranco de Cañaret o La Mota, estableciendo las medidas correctoras oportunas y evitando que el citado riesgo pueda verse incrementado por las actuaciones propuestas.  
- Resulta igualmente necesario estudiar la escorrentía y el drenaje natural de los relieves de La Plana que puedan afectar a los suelos urbanizables o dotacionales, estableciendo medidas correctoras a fin de que no se impida el paso del agua y se evite su acumulación o se afecte a terrenos colindantes.  
- En la unidad de ejecución III y IX, se deberá incorporar la medida preventiva 8 descrita en el el estudio de impacto ambiental, a fin de garantizar el cumplimiento de la Ley 3/1995, en lo relativo a la afección de la via pecuaria colada-azagador del camino de San Antón.  
VI. Los abrevaderos en el término municipal de Enguera, listados en el estudio de impacto ambiental, deben ser incluidos como suelo no urbanizable de protección de vías pecuarias.  
VII. La gestión de los residuos debe ajustarse a lo establecido en el Plan zonal de la zona XI, área de gestión 2 del PIR, procurando la recogida selectiva de los residuos sólidos urbanos (RSU) y reservando el espacio necesario en la red viaria para la ubicación de los contenedores. Se establecerá una reserva de suelo dotacional para la implantación de un ecoparque tipo C.  
VIII. a zona de vivienda familiar aislada consolidada situada en La Solana, deberá minimizar su impacto territorial y ambiental en lo previsto en la Ley 10/2004, del Suelo No Urbanizable.  
IX. En suelo no urbanizable se incorporará en las normas urbanísticas la medida correctora especifica que prohibe las fosas sépticas y obliga, en todos los casos en los que no sea posible la conexión a la red municipal, a la depuración de aguas residuales mediante sistemas compactos de oxidación total.   
X. Parece necesario y se recomienda la representación gráfica de la ordenación estructural sobre una cartografía base que permita la lectura del territorio e incluya una representación en detalle del relieve con la red hidrográfica; las carreteras, pistas y caminos; los núcleos de población y los caseríos; y la toponimia. Se representará en un único plano a la escala adecuada (en varias hojas si fuera necesario), al menos, la clasificación y calificación del suelo en todas sus categorías, con expresión de las superficies asignadas. Por tanto, para el suelo no urbanizable:   
- el suelo no urbanizable de protección de cauces, barrancos y acequias, con sus bandas de protección a cada lado;  
- el suelo no urbanizable de protección agrológica-forestal y paisajística, con la delimitación de zonas de ordenación de uso agropecuario tradicional;  
- el suelo no urbanizable de protección de infraestructuras con sus servidumbres;  
- el suelo no urbanizable de protección de vías pecuarias: identificación, trazado y anchura legal;  
- el suelo no urbanizable de protección patrimonio histórico artístico cultural, es decir, los yacimientos arqueológicos y los elementos del patrimonio etnológico o rural, con su ámbito de protección;  
- y el suelo no urbanizable común  
XI. La declaración de impacto ambiental relativa al PGOU de Enguera no exime de que los proyectos a desarrollar en el término municipal recogidos en la legislación medioambiental vigente, sean sometidos a evaluación de impacto ambiental, resultando preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva o autorización correspondiente, sobre la base de un estudio de impacto ambiental específico y concreto de cada uno de ellos.  
Tercer  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Quart  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 4 de abril de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 404/06-AIA  
Título: Gasoducto Onil - Sax  
Promotor: Endesa Gas Alicante  
Autoridad sustantiva: Servicio territorial de Energia de Alicante  
Localización: Onil,Castalla,Sax  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
El objeto del proyecto es la construcción de un gasoducto de alta presión A para suministro de gas natural al término municipal de Sax. La longitud total del gasoducto será de 18.892 metros y diámetro de 6 de los cuales 5.638 metros discurrirán en el término municipal de Onil, 5.739 metros en el término municipal de Castalla y 7.515 metros en el término municipal de Sax.   
A fin de poder efectuar el suministro a los usuarios comerciales, se instalará un armario de regulación y medida AMP/MPA de presión de entrada 16 bar y de salida regulable entre 0,4 y 0,1 bar.  
Se realizará una prueba hidráulica a una presión de 1,3 veces la presión máxima de trabajo y control radiográfico de las uniones soldadas.  
En condiciones normales de tendido de la conducción, la profundidad mínima que se contempla en el proyecto para la colocación de la tubería es 1,00 m. En el cruce de ríos, torrentes o arroyos importantes, se ha previsto alcanzar una profundidad mínima del orden de 1,50 a 2,50 metros. Asimismo en los cruces de carreteras, autovías, autopistas, ferrocarriles y otros viales, la tubería se instalará a 1,50 metros (mínimo). Según planos aportados en el proyecto, la pista de trabajo será de 14 metros.  
Se ha previsto realizar un sistema de protección catódica consistente en unir la estructura a proteger al polo negativo de una fuente de corriente continua. Los elementos de protección catódica se dividen en dos grandes grupos:  
- Estaciones de protección catódica (EPC): se ubicará junto al armario de regulación y medida APA/MPA en Sax.  
- Accesorios instalados en la tubería.  
Junto a la conducción de gas, se instalará un conducto vacío de polietileno para la protección de cables de telecomunicaciones que eventualmente se puedan instalar en un futuro.  
La afección a las fincas particulares derivadas de este proyecto, se concreta en la expropiación forzosa de los terrenos sobre los que se ha de construir las instalaciones fijas en superficie y la imposición de servidumbre permanente con una anchura de cuatro metros.  
Tramitación administrativa  
1. Información pública. Remisión del expediente  
El Expediente fue remitido por los servicios territoriales de Energía de Alicante teniendo entrada en el Registro de los Servicios Centrales de la Conselleria de Territorio y Vivienda el día 30 de noviembre de 2006.   
La información pública fue realizada mediante anuncio en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del día 29 de agosto de 2006 y mediante Edicto publicado en el Boletín Oficial de la Provincia de Alicante del día 18 de agosto de 2006. Durante el periodo de información pública se recibieron alegaciones en los siguientes términos:  
2. Alegaciones   
- Cambios del trazado para que se opte por caminos o cunetas y no se afecten a campos de cultivo.  
- Reposición de infraestructuras.  
- Solicitud de encauzamiento de ramblas y barrancos cercanos al paso del gasoducto.  
- El gasoducto no guarda una alineación lógica con las vías de comunicación e impone servidumbres que no existirían de discurrir el gasoducto por caminos a zona de protección de la autovía.  
Los servicios técnicos del Ayuntamiento de Onil:  
- El suelo por donde discurre la traza del gasoducto está calificado por el vigente PGOU de Onil como suelo no urbanizable común, discurriendo la traza parcialmente por zona con riesgo de inundabilidad.  
- El trazado propuesto del gasoducto cruza dos vías pecuarias: azagador del Tormo  
y azagador de la Tosquera por lo que se estará a lo dispuesto en la Ley 3/1995 de vías pecuarias.  
- El trazado del gasoducto no guarda una alineación lógica.  
- El trazado cruza cauce para el cual se está redactando proyecto de encauzamiento.  
- El trazado impone unas servidumbres que condicionan la futura revisión del PGOU, por tanto consideramos que el trazado debe consensuarse con los servicios técnicos municipales para que dicho trazado resulte compatible con el planeamiento.   
Gas Alicante manifiesta:  
- Que si bien el trazado de la canalización no puede establecerse como una línea recta regular perfectamente paralela en todo su recorrido a la carretera preexistente, puesto que existen otros muchos factores a tener en cuenta a la hora de su definición (distancias reglamentarias a otras infraestructuras, zonas de protección ambiental, orografía del terreno,...) esta empresa está analizando una posible variación entre los vértices V-1 a V-36 en Onil donde el gasoducto discurriría por caminos municipales.  
3. Tramitación complementaria:  
El día 26 de diciembre de 2006 se recibe en el Registro de los servicios centrales de la Conselleria de Territorio y Vivienda planos con el nuevo trazado adoptado entre los vértices V-AL-001 y V-AL-036 consecuencia de la aceptación de las alegaciones del Ayuntamiento de Onil.   
Afecciones legales  
El trazado del gasoducto discurre (hasta llegar al casco urbano de Sax) por suelo no urbanizable.  
Dicho gasoducto discurrirá, de acuerdo con el informe sectorial correspondiente, en parte de su trazado en el límite del LIC Maigmó i Serres de Castalla y del paisaje protegido de la serra del Maigmó i serra del Sit.  
Las afecciones de vías pecuarias a priori son las siguientes:  
- Vereda del Puntal: Sax  
- Colada de los Valencianos: Sax  
- Cañada Real del Empeñador: Castalla  
- Vereda del Azagador de la Tosquera: Onil  
- Vereda del Azagador del Tormo: Onil  
A priori, los cauces de agua afectados son los siguientes:  
- Barranco del Puntal: Sax  
- Barranco del Portugués: Sax  
- Río Vinalopó: Sax.  
- Barranco Bolay: Sax  
- Rambla del Carrascar: Sax  
- Barranco Bodegueta: Castalla.  
Riesgo de inundabilidad: de acuerdo con el PATRICOVA (Plan de acción territorial de carácter sectorial de prevención de riesgos de inundación en la Comunitat Valenciana), en el término municipal de Onil existe una pequeña afección a una zona con riesgo de inundación 6 (río Seco de Campello).  
El estudio básico sobre el patrimonio cultural valenciano, incluido en los documentos del proyecto indica que no existen, en carta arqueológica oficial, yacimientos arqueológicos en los términos municipales de Onil, Castalla y Sax que puedan ser modificados o alterados por la conducción del gasoducto Onil -Sax.  
No obstante, el informe recomienda la necesidad de realizar una prospección arqueológica superficial, sistemática e intensiva sobre la totalidad del trazado.  
De acuerdo con el PGOF (Plan General de Ordenación Forestal de la Comunitat Valenciana), existe una afección a vegetación forestal en la llamada Loma del Mudo en el término municipal de Sax.  
Informes sectoriales  
El expediente contiene informe del Servicio de Ordenación Sostenible del Medio del que se extracta lo siguiente:  
«El trayecto del gasoducto discurre por los lindes de los términos municipales de Biar y Castalla, coincidiendo con el límite del LIC Maigmó i Serres de Castalla.  
El trazado propuesto del gasoducto también discurre de forma adyacente sin llegar a afectar con el Paisaje protegido de la serra del Maigmó i serra del Sit.».  
Respecto a ello el Decreto de Declaración del paisaje protegido dice:  
«Artículo 3. Régimen de protección.  
d) No se permite la colocación de estructuras y la realización de actividades fuera de las zonas ya existentes que interrumpan la estética actual del paisaje. Se entiende por estas estructuras las constituidas por elementos artificiales que sobresalgan de manera notoria y rompan la armonía del paisaje.  
e) En tanto no sea aprobado el Plan rector de uso y gestión, toda acción, uso, aprovechamiento, plan o proyecto no previsto en los apartados anteriores y que, siendo capaz de afectar a los valores naturales de dicho espacio natural, se realicen en el ámbito del mismo, deberán ser informados por la Conselleria competente en materia de medio ambiente con anterioridad a la concesión o negación de la correspondiente licencia o autorización por el órgano administrativo correspondiente. El Plan rector establecerá las actividades autorizadas y definirá aquellas que deban ser objeto de autorización especial.»  
El informe continúa:  
«La actividad de canalización de gas será compatible con la normativa del anteriormente citado paisaje protegido puesto que discurre por su perímetro sin afectarlo.  
Por todo ello, y sin perjuicio de las autorizaciones sectoriales se informa favorablemente dicho proyecto, aunque se mencionan a continuación una serie de medidas de carácter preventivo que deberían de ser de obligado cumplimiento.  
- Evitar toda afección a LIC o al paisaje protegido.  
- Restablecer las condiciones originales del medio tras la instalación de las canalizaciones del citado gasoducto.  
- Instalación de las áreas auxiliares fuera de zonas con alto valor ambiental.  
- Utilización del trazado ce caminos preexistentes como zona de paso.»  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad  
El trazado del gasoducto discurre por campos de cultivo en producción o abandonados donde predominan los cultivos de secano. Las afecciones más importantes que presentará se deberán al cruce de varias ramblas/barrancos y el cruce del río Vinalopó en el término municipal de Sax.  
Destaca el estudio de impacto ambiental pequeñas afecciones a vegetación natural y la presencia en la zona de especies como el lagarto ocelado (Lacerta lepidia), la culebra bastarda (Malpolon monspessulanus) especies protegidas de acuerdo con el Decreto 32/2004, del Consell de la Generalitat, por el que se crea y regula el Catálogo Valenciano de Especies de Fauna Amenazadas, y se establecen categorías y normas para su protección.  
En cuanto al paisaje, se califica con un valor alto el tramo que discurre por el pasillo que forman las sierras de la Peña Rubia, El Fraile, y la Sierra de Algueña donde destacan elementos de valor tales como los olivos de gran porte, los márgenes de mampostería en seco, aljibes y abrevaderos.   
Por otro lado, el paso del gasoducto por el río Vinalopó se realizará por una zona previamente afectada por otras infraestructuras.  
2. Identificación y valoración de impactos.  
El estudio de impacto ambiental concluye que el proyecto propuesto no originará efectos negativos de importancia sobre la calidad ambiental. No obstante, se detecta un riesgo de afección a la fauna, la vegetación y el paisaje.   
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas protectoras, correctoras y programa de vigilancia ambiental.  
El estudio de impacto ambiental propone las siguientes medidas correctoras:  
- Las obras se realizarán de manera que la maquinaria no afecte a ningún elemento arbóreo o arbustivo en los ribazos de los bancales de cultivo en producción o abandonados próximos a la conducción de gas. Se evitarán daños a los ejemplares de Quercus rotundifolia existentes en el ámbito del trazado.   
- Se transplantarán los olivos de más de 15 cm de diámetro de tronco.  
- Se restaurarán los márgenes de mampostería afectados.  
- Se descompactará la franja de terreno no afectada por el gasoducto.  
- La ejecución de las obras respetará el decreto 7/2004, del Consell de la Generalitat por el que se aprueba el pliego general de normas a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terrenos forestales o en sus inmediaciones.  
- Todo el material procedente del desbroce del trazado deberá ser retirado de la zona de actuación a vertedero autorizado.  
- Todos los materiales inertes sobrantes deberán ser transportados a vertedero autorizado.  
El programa de vigilancia ambiental verificará el cumplimiento del proyecto en los términos en que se ha descrito.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 8.3 c), del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por todo lo anterior formulo la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Considerando que se ha realizado modificación en el proyecto basada en la aceptación de las alegaciones presentadas al mismo pero que, a la vista de la documentación presentada, dicha modificación se considera no sustancial y no se requiere nuevo trámite de información pública a los efectos del artículo 21 del Decreto 32/2006 por el que se modificó el Decreto 162/1990 de desarrollo de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.  
Considerando que el trazado del gasoducto afecta al lugar de interés comunitario Maigmó i serres de Castalla y al Paisaje protegido de la serra del Maigmó i serra del Sit y que deben cumplirse los condicionantes propuestos por el órgano competente.  
Considerando que deben minimizarse las afecciones tanto a la vegetación natural como a los ejemplares arbóreos cultivados.  
Considerando que en la implantación de infraestructuras y otros proyectos debe realizarse sobre la base de la sostenibilidad medioambiental y el adecuado respeto a los valores naturales, se resuelve:   
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto gasoducto Onil - Sax siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
1. Se obtendrá el informe regulado en el artículo 11 del Ley 4/1998, del Patrimonio Cultural Valenciano, modificada por la Ley 5/2007. Tanto el sentido de tal informe como los condicionantes emitidos en el mismo vincularán a la presente Declaración de Impacto.   
2. Se evitarán afecciones a los valores protegidos por el lugar de interés comunitario o el paisaje protegido.  
3. Se restablecerán las condiciones originales del medio tras la instalación de las canalizaciones del gasoducto.  
4. La instalación de las áreas auxiliares se realizarán fuera de zonas con alto valor ambiental.  
5. Se utilizarán los caminos preexistentes como zonas de paso.  
6. La pista de trabajo se reducirá al máximo con el fin de evitar afecciones innecesarias.   
7. En la fase de replanteo del proyecto se evaluará la posibilidad de ajustar el trazado del gasoducto a caminos y lindes de parcelas siempre contando con los oportunos permisos/autorizaciones.  
8. En el cruce de barrancos, ríos, cursos de agua se deberá contar con las autorizaciones oportunas de la Confederación Hidrográfica del Júcar. Los condicionantes de dichas autorizaciones se entenderán incluidas en la presente Declaración de Impacto. Además, deberá respetarse al máximo cualquier posible aparición de fauna / flora de interés en el cruce de barrancos efectuándose las debidas correcciones paisajísticas y se tendrán en cuenta las afecciones derivada de proyectos de encauzamiento de dichos cursos de agua.  
9. Se evitará afección a vegetación forestal en el entorno de la Loma del Mulo en el término municipal de Sax. Cualquier otra afección a terreno forestal deberá contar con el permiso del órgano oportuno.  
10. Se pedirán los correspondientes permisos de ocupación/cruce de vías pecuarias.  
11. La tierra obtenida del fondo de las zanjas no se mezclará con la tierra vegetal y ésta no se empleará para la solera o cubierta de las tuberías sino para restaurar las capas más superficiales del suelo.  
12. En el caso de rotura de márgenes o lindes realizados con piedra, tierra o cualquier otro elemento natural, éstos deberán ser repuestos a su estado original.  
13. En el desarrollo de las obras se respetarán los preceptos contenidos en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, contra la Contaminación Acústica y las Ordenanzas municipales dictadas al respecto.   
14. Se efectuará una correcta gestión de los residuos -de acuerdo con la Ley 10/2000 de Residuos de la Comunitat Valenciana - generados en la obra debiendo quedar a su finalización los terrenos expeditos de cualquier resto procedentes de la misma. Además, los restos vegetales deberán utilizarse en la restauración del terreno previo triturado. Aquellos restos vegetales que no puedan triturarse deberá derivarse hacia gestor autorizado evitando la quema de los mismos.  
15. Los cambios de aceite de la maquinaria se realizarán en talleres debidamente autorizados.  
16. Se revisarán diariamente las zanjas con el fin de evacuar la fauna atrapada en las mismas y se revisará la correcta disposición de las rampas de salida.  
17. Se contarán con los permisos pertinentes para la captación del agua empleada en la prueba hidráulica de las tuberías. Se implantarán medidas para evitar la absorción de la fauna por la fuerza de succión de las bombas de agua. En el caso de emplear algún producto químico en la prueba hidráulica, se deberá realizar una balsa de decantación de manera que los sobrantes tengan las características adecuadas para su vertido a cauce público. Los productos químicos sobrantes, se derivarán a gestor autorizado.  
18. Se deberá tener en cuenta en la ejecución del proyecto el riesgo de inundación en el término municipal de Onil a fin de efectuar, en el caso que proceda, las correcciones oportunas en al proyecto.  
19. El trazado del gasoducto, cuando condicionen futuros desarrollos urbanísticos, deberá consensuarse con los municipios afectados.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.   
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 11 de abril de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente en el servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 200/2006-AIA  
Título: Plan parcial teclasificatorio y modificativo del PGOU S-8 industrial de Cabanes (Castellón)   
Promotor: Ayuntamiento de Cabanes  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Cabanes y DTTV de Castellón  
Localización: Término municipal de Cabanes  
Descripción del proyecto   
1. Objeto de proyecto  
El proyecto pretende la reclasificación de 178.873 m² de suelo clasificado en el Plan General de Ordenación Urbana aprobado por la Comisión Provincial de Urbanismo el 26 de julio de 1983 como suelo no urbanizable común a suelo urbanizable industrial, y el desarrollo del suelo urbanizable industrial mediante la homologación modificativa del citado PGOU.  
Recientemente se realizó una homologación del entorno del casco urbano de Cabanes, aprobada el 25 de octubre de 2002 y que fue modificada por una declaración de impacto ambiental, que excluía el sector que ahora se quiere desarrollar, en ella se propone la clasificación de los terrenos, como suelo urbanizable no programado en el ámbito del sector 8 con uso industrial.  
El área objeto de ordenación se sitúa al oeste del término municipal de Cabanes, en un terreno con forma triangular y un tanto residual en la actualidad, que se sitúa en el límite del término municipal de Vall d'Alba, limitando con él por el oeste, y de Villafamés situado inmediatamente al sur, al otro lado del barranco. Al sur tiene la urbanización del polígono del Gaidó, actualmente en ejecución y el resto del área industrial consolidada casi en su totalidad, por la que se conecta a la carretera de la CV-159.  
El sector está limitado por Redes primarias establecidas desde la homologación del casco de Cabanes, y al sur por un suelo de dominio público de barranco que lo separa de un suelo urbanizable de uso industrial.   
En concreto los lindes propuestos para el sector coinciden con sus límites físicos y con suelos de dominio público definidos en la homologación y en actual fase de ejecución:  
- Por el sur: suelo de dominio público hidráulico del barranco de Estrech  
- Por el este: Suelo de dominio público hidráulico del barranco de Estrech  
- Por el oeste: suelo de dominio público perteneciente a la vía pecuaria Camí de la Ratlla que delimita el borde con el término municipal de Vall d'Alba.  
- Por el norte: suelo de dominio público perteneciente a la carretera CV-159 entre Cabanes y Vall d'Alba.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
  
  
\* \* \* \* \*  
  
\* \* \* \* \*  
- Planeamiento propuesto  
- Parámetros Urbanísticos  
3. Alternativas propuestas  
No se hace un examen de las alternativas técnicamente viables. Únicamente se justifica la elección del emplazamiento por diversas razones:  
1. Se encuentra próximo al núcleo urbano de Cabanes.  
2. Su linde norte corresponde con la CV-159 por lo que se halla perfectamente comunicado.  
3. El terreno es perfectamente llano.  
4. No existen en la zona especies vegetales ni monumentos de interés.  
5. Se halla situado junto al polígono el Gaidó, ya en funcionamiento.  
Tramitación administrativa  
1. Admisión a trámite  
En fecha 23 de mayo de 2006 la Dirección Territorial de Castellón remitió documentación relativa al Plan Parcial Reclasificatorio y Modificativo del PGOU S-8 Industrial de Cabanes (Castellón), compuesta por expediente administrativo, estudio de impacto ambiental y proyecto, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
2. Información pública  
Se expuso al público el estudio de impacto ambiental, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el periódico Mediterráneo de fecha 20 de agosto de 2004 y en el DOGV núm. 4.825, de 23 de agosto de 2004.  
Durante el periodo de información pública se presentó una única alegación, realizada por la mercantil Iberdrola Disribución Electrica SAU, en la que efectúan una serie de indicaciones del proyecto, todo ello, según consta en el certificado emitido por el secretario del Ayuntamiento de Cabanes de fecha 30 de diciembre de 2005, en los cuales se incluía certificación de la aprobación provisional en pleno en sesión celebrada el día 24 de enero de 2005.  
3. Peticiones de información o documentación complementaria  
En fecha 30 de junio de 2006 se emite requerimiento de documentación, por parte de este Servicio, con el fin de completar el expediente de evaluación de impacto ambiental, en el que se solicita la siguiente documentación:  
1. De acuerdo con el artículo 18 del Plan de acción territorial de carácter sectorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), deberá presentar estudio de inundabilidad aprobado por la Conselleria competente en materia de ordenación del territorio, previo informe del organismo de cuenca competente.  
En caso de no solucionar favorablemente el riesgo de inundación del sector S8, deberá excluir de dicho sector aquellas zonas de suelo no urbanizable afectado por riesgo de inundación las cuales no podrán ser objeto de reclasificación como suelo urbano o urbanizable, de acuerdo con el artículo 22 del Plan de acción territorial de carácter sectorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
2. En cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, y especialmente ante la ausencia de información que justifique o no la posible presencia de restos arqueológicos en el entorno de la actuación, deberá obtenerse informe favorable de la dirección general de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano. En el supuesto de que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse también la presente declaración de impacto ambiental.  
3. Deberá presentar Informe realizado por la entidad de saneamiento sobre la viabilidad del sistema de saneamiento y depuración de la EDAR. del polígono industrial adyacente el Gaidó para asumir los caudales generados por la actuación del sector 8.   
4. Deberá presentar certificado favorable de la empresa encargada de la recogida de residuos sólidos urbanos para asumir el incremento generado por la actuación.  
5. De acuerdo con el artículo 245 del Real Decreto 849/1986, de 11 de abril, por el que se aprueba el Reglamento del Dominio Público Hidráulico, que desarrolla los títulos preliminar, I, IV, V, VI y VII de la Ley 29/1985, de 2 de agosto, de Aguas, deberá presentar autorización del Organismo de Cuenca competente para el vertido al barranco de Estrech de las aguas residuales y pluviales tras ser depuradas por la EDAR.  
En fecha 30 de octubre de 2006 la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Castellón remite documentación complementaria la cual consta de:   
- Hoja de entrada en registro del ayuntameinto del anexo II al estudio de inundabilidad del sector 8   
- Tramite en patrimonio (no el informe de acuerdo al art. 11)  
- Certificado EDAR  
- Certificado RSUs  
En fecha 9 de febrero de 2007 se recibe de la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Castellón el informe del Servicio de Ordenación Territorial recibido anteriormente e informe del Confederación Hidrográfica del Júcar.  
En fecha 16 de mayo de 2007 se recibe documentación de la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Castellón en contestación del requerimiento, dicha documentación consta de:   
- Informe de Facsa  
- Informe de recogida de RSUs  
- Informe de la empresa EPSAR acerca de la viabilidad del tratamiento en la EDAR  
- Prospección arqueológica.  
Solicitud de informes sectoriales  
En el expediente incoado se incluyen los siguientes informes solicitados durante la tramitación del Plan Parcial:  
1. Tercer informe del Servicio de Ordenación Territorial de la Dirección General de Ordenación del Territorio, de fecha 30 de enero de 2007, en relación con el estudio de inundabilidad de la homologación modificativa del sector S-8 de Cabanes, el cual se resume de la siguiente forma:  
«...Visto el informe de fecha 21 de junio de 2004, emitido por la Comisaría de Aguas de la Cofederación Hidrográfica del Júcar sobre la inundabilidad correspondiente a la homologación modificativa de los sectores S-4 y S-8 de las normas subsidiarias de Cabanes.  
Visto el primer informe del Servicio de Ordenación Territorial de fecha 22 de julio de 2004, en el que se considera necesario para aprobar el estudio de inundabilidad que éste se complete en los ciertos aspectos técnicos.  
Visto el segundo informe del Servicio de Ordenación Territorial de fecha 7 de abril de 2005 en el que, tras revisar la documentación aportada en relación con los Sectores 4 y 8, se informa desfavorablemente el estudio de inundabilidad del Sector 8 al no estimarse cumplidas suficientemente las previsiones contenidas en el PATRICOVA.  
Visto el segundo informe de fecha 4 de mayo de 2006, emitido por la Comisaría de Aguas de la Confederación Hidrográfica del Júcar sobre la inundabilidad correspondiente a la homologación modificativa de los sectores S-4 y S-8 de las normas subsidiarias de Cabanes.   
Visto el 2º anejo complementario al wstudio de Inundabilidad redactado por el autor del estudio para dar respuesta al informe del organismo de cuenca, mediante una solución definitiva que garantice la no inundabilidad del sector.  
Visto que el estudio de inundabilidad está suscrito por un técnico competente, tal y como lo avala el correspondiente visado del colegio profesional (artículo 16.2 normativa PATRICOVA), por lo que hay que suponer que los resultados de la modernización y las conclusiones a las que llega son correctas.  
Visto el estudio de inundabilidad concreta el riesgo establecido a escala regional por el PATRICOVA a otra escala mayor (1:5.000) y determina el riesgo futuro tras la ejecución de las medidas correctoras.  
Visto que el PATRICOVA establece que el planeamiento, en ningún caso, podrá dar lugar a un incremento significativo del riesgo en su término municipal o en el de otros municipios potencialmente afectados.  
Visto que la ordenación pormenorizada del sector S-8 dispone de zonas verdes públicas situadas junto al cauce, y a lo largo de toda su extensión, cumpliendo las determinaciones contenidas en el art.30 del PATRICOVA respecto a las condiciones de uso del sujeto junto a los cauces.  
Concluye  
Procede informar favorablemente la aprobación del estudio de inundabilidad de la homologación modificativa de los sector S-8 de las normas subsidiarias de Cabanes, al considerarse cumplidas las previsiones contenidas en el Plan de acción territorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA). Aprobación del estudio que se considerará subsumida, en su momento, en el instrumento de planeamiento que habilita la actuación (Plan parcial). Debiendo constar en las mismas las siguientes condiciones:  
- Debido a que el sector, dadas sus características geomorfológicas, por avería del sistema de bombeo o desbordamientos del barranco para periodos de retorno superiores a los contemplados en el estudio de inundabilidad, puede verse afectado por riesgo de inundación, son exigibles las condiciones generales de adecuación de las edificaciones e infraestructuras en zonas inundables establecidas en los artículos 26 y 27 de la normativa del PATRICOVA.  
- El promotor de la actuación deberá ejecutar con cargo a la actuación las medidas correctores previstas en el estudio de inundabildad.  
- El Ayuntamiento de Cabanes, como Administración competente para la aprobación de los proyectos y supervisión de las obras de urbanización del sector, deberá comprobar el correcto dimensionado y ejecución de las infraestructuras de drenaje (en particular canalizaciones, estaciones de bombeo y puntos de vertido) para no afectar a terceros ajenos al sector, debiendo resarcir de los daños que se produzcan por este motivo.  
Por otra parte, en cuanto la actuación afecte al dominio público hidráulico y/o zona de policía o la posible incidencia en el régimen de corrientes, deberá ajustarse a lo dispuesto e la normativa vigente (Texto Refundido de la Ley de Aguas y demás disposiciones que la desarrollen), igualmente se deberá obtener autorización previa para el vertido de las aguas pluviales, así como si se prevé realizar captaciones de agua superficial o subterránea.»  
2. Informe de la Comisaría de Aguas de la Confederación Hidrográfica del Júcar, de fecha 7 de septiembre de 2006, sobre las actuaciones urbanísticas e el ámbito del Termino Municipal de Cabanes (Castellón), el cual respecto al programa de actuación integrada sector S-8 del Plan Parcial de Cabanes, se pronuncia de la siguiente forma:  
«Afección al dominio público hidráulico y/o sus zonas de afección de servidumbre y policía.  
El programa de actuación integrada Sector S-8 se encuentra inmediatamente aguas debajo de la confluencia del barranco de la Font con el barranco de Cabanes o Rabatxol, en zona de dominio público hidráulico y sus zonas de afección de servidumbre y policía.»  
Disponibilidad de recursos hídricos  
Se extrae que: en cuanto a la demanda futura de agua previsible para abastecimiento del programa de actuación integrada sector S-8 del plan parcial de Cabanes, se informa que para una superficie de 10,79 ha, estimando una dotación de 4.000 m 3 /ha/año, el incremento de consumo estimado para uso industrial del sector será de 43.160 m 3 /año = 0,04316 hm 3/año.  
Incidencia en el régimen de corrientes  
«Respecto al Programa de actuación integrada sector S-8 se encuentra inmediatamente aguas debajo de la confluencia del barranco de la Font con el Barranco de Cabanes o del Rabatxol, y se encuentra afectado según el PATRICOVA: zona CI68 barranco de Fontaneres, Belloch y del Metge con riesgo de inundación 4-6, y en concreto riesgo 6 en el entorno de la zona de actuación (frecuencia entre 100 y 500 años, calado < 0.8 m)».  
Concluye que: «por todo lo expuesto, se pone en su conocimiento que, mientras no se aporte la documentación, no puede emitirse por esta Confederación el informe relativo a las diferentes actuaciones conforme a los artículos 25.4 del Texto Refundido de la Ley de Aguas y 19.2 de la Ley 4/2004 de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje.»  
3. Informe de la mercantil Facsa (Sociedad de Fomento Agrícola Castellonense, SA), de fecha 1 de abril de 2004, como actual concesionaria del servicio para el suministro de agua potable del municipio de Cabanes, el cual concluye lo siguiente:  
«El suministro de agua potable previsto, para el desarrollo urbanístico del sector de suelo no urbanizable, situado junto al Plan parcial del polígono del Cardo, en el término municipal de Cabanes, está garantizado, con análoga regularidad a la que disfrutan el resto de construcciones del término municipal, y dicha urbanización no comportará merma adicional respecto a las disponibilidades de caudal existentes, siempre y cuando se cumplan los requisitos urbanísticos:  
... se concluye que el municipio de Cabanes, necesita un nuevo depósito regulador de agua potable de 2.000 m³ de capacidad, en previsión a futuras demandas y con objeto de tener una reserva de suministro de un día.  
... La red de abastecimiento del nuevo polígono a desarrollar por ustedesebe partir de la tubería proyectada a instalar en el polígono en fase de ejecución junto a este y deberán de conectar junto a la depuradora.  
La red principal deberá discurrir paralelamente a la carretera Cabanes-Vall d'Alba (tal y como se indica en el plano adjunto), y deberá ser de polietileno de 10 atm de presión y de 250 mm de diámetro. Cuando estén en el proceso deberán ponerse en contacto con esta empresa, para su supervisión».  
4. Informe de la EPSAR (entitat de saneamiento de aguas), de fecha 30 de mayo de 2006, sobre la capacidad del sistema de saneamiento y depuración de Cabanes para admitir los caudales de aguas residuales generados por el desarrollo del Programa de actuación integrada del sector industrial S-8 de Cabanes (Castellón), el cual concluye lo siguiente:  
«Por lo señalado anteriormente, y para el caso en que el urbanizador responsable del desarrollo urbanístico decida no resolver el saneamiento y depuración de las aguas residuales generados por sus actuaciones mediante la construcción de una EDAR propia y vaya a solicitar en un futuro la conexión a un sistema público de saneamiento y depuración, esta entidad de saneamiento de aguas informa la viabilidad del tratamiento de la EDAR de Cabanes de las aguas residuales generadas por el desarrollo del Programa de actuación integrada S-8 industrial de Cabanes (Castellón) siempre y cuando se cumpla con los siguientes condicionantes:...»  
5. Certificado del alcalde-presidente del Ayuntamiento de Cabanes, de fecha 29 de septiembre de 2006, acerca del servicio de recogida de basuras del municipio de Cabanes, el cual certifica lo siguiente:  
«En esta localidad el servicio de recogida de basuras se presta a través del oportuno contrato de gestión de servicios públicos por la empresa FCC Medio Ambiente, la cual dispone de los medios suficientes y necesarios tanto técnicos como humanos para hacer frente a la gestión de los residuos sólidos urbanos que se generen en el desarrollo del sector S-8.   
Igualmente se hace constar que independientemente del sistema de gestión de los residuos sólidos urbanos, una vez ejecutado dicho sector y recibidas las obras de urbanización, el Sector S-8 se integrará en el sistema de gestión municipal, quedando garantizada su gestión en los términos que establezca la legislación vigente.»  
Afecciones legales  
1. Tras la consulta de las cartografías temáticas y estudios integrantes de los sistemas de información territorial publicadas por la COPUT, PGOF, CTV y Red Natura, no se han detectado afecciones sobre el área de estudio.   
2. PATRICOVA  
El sector S-8 Industrial se encuentra en la zona de Inundación CI68, Barrancos de Fontaneres, Benlloch y del Metge, considerada de riesgo 6 por el PATRICOVA.  
Deberán cumplirse las condiciones de uso del suelo junto a los cauces exigidas por el PATRICOVA, así como, en su caso, las condiciones de adecuación de las edificaciones e infraestrcuturas previstas en el PATRICOVA.  
3. Vías pecuarias  
El límite occidental del sector S-8 coincide con el trazado de la vía pecuaria Vereda de la Ratlla o de los Romanos (núm. 7), con una anchura legal de 20,88 metros.  
Por ello, deberá adecuarse conforme a la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias.  
4. Ramblas y cauces  
El sector S-8 se sitúa en una zona prácticamente de llanura donde confluyen los barrancos del Rabaxol, el Metge y Cabanes. Concretamente el Barranco de Cabanes constituye el límite este del Sector.   
Deberán entenderse sujeto a lo dispuesto en el Real Decreto Legislativo 1/01, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas y el Real Decreto 849/86, de 11 de abril, por el que se aprueba el Reglamento del Dominio Publico Hidráulico que desarrolla los títulos Preliminar, I, IV, V, VI y VII de la Ley 29/85, de 2 de agosto, de aguas.  
5. Yacimientos arqueológicos.  
En el ámbito de estudio no se encuentran yacimientos arqueológicos, no obstante, deberá obtenerse informe relativo al cumplimiento de lo dispuesto en la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
6. Infraestructuras de transporte.  
La infraestructura más próxima localizada es la carretera CV-159 que forma el linde norte de la parcela en cuestión, la cual se verá afectada de forma directa e indirecta por la actuación.  
Deberán respetarse las zonas de protección y de dominio público por afección de viales expuestas en la Ley 6/1991, de 27 de marzo, de Carreteras de la Comunitat Valenciana, así como la Ley 14/2005, de 23 de diciembre, de Medidas Fiscales, de Gestión Financiera y Administrativa, y de Organización de la Generalitat Valenciana.  
7. Infraestructuras de transporte de energía.  
Existe una canalización de gas perteneciente a las redes de titularidad de Gas Natural, que atraviesa el sector de este a noroeste, entre el margen norte de un camino rural existente actualmente y el talud de la carretera CV159.  
Deberá atenderse a lo dispuesto en la Ley 34/1998, de 7 de octubre, del Sector de Hidrocarburos y en el Real Decreto 1434/2002, de 27 de diciembre, por el que se regulan las actividades de transporte, distribución, comercialización, suministro y procedimientos de autorización de instalaciones de gas natural  
Consideraciones ambientales   
1. El Sector S-8 está ocupado básicamente por una llanura de escasa pendiente, dedicada a los cultivos de secano, almendros, olivos y viñedos. Se trata de terrenos sin grandes desniveles, con pendientes homogéneas en sentido norte sur.  
La mayor parte de la zona de estudio esta formada por conglomerados bien cementados de bolos de algunos centímetros de calizas y areniscas entre las cuales se intercalan a veces lechos arcillosos y arcillo-arenosos. La litología de la zona se caracteriza por la presencia mayoritaria de conglomerados con presencia de cantos, gravas y arcillas.  
Esto le confiere las siguientes características al suelo: erosión actual muy baja, erosión potencial baja, vulnerabilidad de acuíferos media.  
La capacidad de uso del suelo es moderada. En el ámbito de actuación se asigna un uso agrícola. No aparecen áreas degradadas o relieves deteriorados. No aparecen zonas forestales.  
2. De acuerdo con el EsIA presentado, en el ámbito de actuación, no se ha encontrado ninguna especie incluida en los Anexos I y II de la Orden de 20 de diciembre de 1985, de la Conselleria de Agricultura y Pesca, sobre protección de especies endémicas o amenazadas. Como tampoco se recoge ninguna especie del Catálogo Nacional de Especies Amenazadas (RD 439/1990 de 30 de marzo, BOE núm. 82 del 5 de abril de 1992) actualizado por las Ordenes 29 agosto de 1996, 9 de julio de 1998, 9 de junio de 1999, 10 de marzo de 2000, 28 de mayo de 2001, MAM/2734/2002 de 21 de octubre y MAM/1653/2003 de 10 de junio, publicadas todas ellas en el Boletín Oficial del Estado (BOE).  
Según el EsIA, además de la presencia de las especies de cultivo se encuentran formaciones de carácter nitrófilo, producto de las actividades de cultivo, principalmente de secano, y los caminos colindantes. Dado el grado de antropización, las especies encontradas suelen ser de amplia distribución cronológica. Es bastante escasa y poco diversa.  
No se encuentran en el ámbito áreas forestales que hayan sufrido incendios a partir de la entrada en vigor de la Ley 4/1992, del Suelo No Urbanizable.  
3. En el EsIA, no se presenta un listado de aquellas especies que de algún modo u otro se relacionan con el área de estudio. No se describe las características biológicas y morfológicas de las especies, así como su distribución, hábitat y situación en la Comunitat Valenciana. la probabilidad de su presencia en la zona o no. No señala en que puntos se puede encontrar predominancia de cada especie ni como hacen uso del área de estudio, señalando si es el área de campeo, de nidificación o cuales son los puntos más frecuentes de paso.   
El EsIA sólo da una relación de la posible presencia de especies de ornitofauna que pueden albergar los secanos arbolados, como son los Fringílidos (C. carduelis, C. chloris).   
Según el EsIA, no cabe indicar la presencia en la parcela de estudio de individuos catalogados como de especial interés o en peligro de extinción, ni se encuentran en el área de estudio, ninguna de las especies del Catálogo Nacional de Especies Amenazadas Real Decreto 439/1990 de 30 de marzo, ni de especies incluidas en los Anexos del Decreto 32/2004, de 27 de febrero, del Consell de la Generalitat, por el que se crea y regula el Catálogo Valenciano de Especies de Fauna Amenazadas.  
Por todo lo anterior, decir que el estudio realizado de la fauna no es detallado en cuanto a la presencia de especies y las posibles afecciones del proyecto sobre estas. No obstante, dado el reducido tamaño de la zona de estudio y su elevada antropización, la información a este respecto resulta suficiente.  
4. Según el EsIA, el suministro de agua querido para el desarrollo del Sector S-8, se obtendrá de la red existente de suministro de agua potable al municipio, red de impulsión hasta el depósito regulador próximo al municipio y de allí por gravedad se suministrará a la red de éste conectada con los sectores industriales de reciente creación con un diámetro de 200 mm.  
Según el EsIA, la conexión a la red de agua potable, se realizará mediante las pertinentes acometidas y red de distribución de agua potable, en el punto de acceso más próximo a la red existente situado fuera del ámbito de actuación en el polígono colindante, polígono Industrial Gaidó, justo al otro lado del Barranco de Cabanes y que en la actualidad se encuentra en fase de ejecución.  
Existe informe del concesionario del agua de Cabanes (FACSA) sobre la disponibilidad de este recurso. En dicho informe se concluye que el municipio de Cabanes, necesita un nuevo depósito regulador de agua potable de 2.000 m³ de capacidad, en previsión a futuras demandas y con objeto de tener una reserva de suministro de un día. La red de abastecimiento del nuevo polígono a desarrollar por Uds., debe partir de la tubería proyectada a instalar en el polígono en fase de ejecución junto a este (Gaidó) y deberán de conectar junto a la depuradora.  
La red principal deberá discurrir paralelamente a la carretera Cabanes-Vall d'Alba y deberá ser de Polietileno de 10 atm de Presión y de 250 mm de diámetro. Cuando estén en el proceso deberán ponerse en contacto con esta empresa, para su supervisión.  
Por otro lado, el informe de la Comisaría de Aguas de la Confederación Hidrográfica del Júcar, de fecha 7 de septiembre de 2006, sobre la Disponibilidad de recursos hídricos, dice que la demanda futura de agua previsible para abastecimiento del Programa de actuación integrada sector S-8 del Plan parcial de Cabanes, se informa que para una superficie de 10,79 ha, estimando una dotación de 4.000 m³/ha/año, el incremento de consumo estimado para uso industrial del sector será de 43.160 m³ /año = 0,04316 hm³/año.  
El saneamiento de las aguas residuales de Cabanes se realiza en la actualidad en la depuradora ubicada en el mismo municipio. Según proyecto, la red se realizará por gravedad hasta llevar el caudal a un punto del sector desde donde se conectará a la EDAR existente al otro lado del barranco en el extremo norte del polígono del Gaidó. Las aguas depuradas evacuarán al barranco tras el proceso. Se deberá obtener la autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar para verter el efluente depurado al cauce del barranco de Estrech. Deberá adoptar una red separativa para la red de pluviales como la de fecales.   
Se presenta informe de EPSAR favorable a la ampliación de caudal tratado por la EDAR de Cabanes por la actuación. Dicho informe condiciona la viabilidad del tratamiento a que el vertido generado por el desarrollo urbanístico deberá cumplir con los límites de vertido establecidos en la Ordenanza Municipal de Vertidos o, en su defecto, en el modelo de ordenanza de vertidos de la entidad de saneamiento al objeto de preservar la integridad del sistema de saneamiento y la calidad del efluente. También señala que el Urbanizador deberá prever que antes del punto de conexión, debe disponer una arqueta de registro de la misma tipología que la que figura en el modelo de ordenanza de vertidos a la red de alcantarillado editado por esta entidad, y dotada además de guías para la instalación de una tajadera que permita la desconexión del vertido. Asimismo, deberá prever la construcción sobre dicha arqueta de una caseta que permita la instalación de equipos de medida en continuo, cerrada con llave.  
Para las aguas pluviales, según el proyecto, se realizará una red que por gravedad llevará las aguas a un punto desde el que serán bombeadas al barranco de Estrech en su extremo más próximo al límite con el término municipal de la Vall d'Alba. Por ello, deberá obtener la autorización de la Confederación Hidrográfica del júcar para el vertido de las aguas pluviales al citado barranco.  
5. El sector S-8 Industrial está afectado por un riesgo de inundación nivel 6 según el PATRICOVA. A este respecto el promotor presenta estudio de inundabilidad para la concreción y modificación de dicho riesgo, el cual fue informado desfavorablemente por esta Conselleria.  
El 2º anejo complementario al estudio de inundabilidad redactado por el autor del estudio para dar respuesta al informe del organismo de cuenca, mediante una solución definitiva que garantice la no inundabilidad del sector. Además, está suscrito por un técnico competente, tal y como lo avala el correspondiente visado del colegio profesional (artículo 16.2 normativa PATRICOVA), por lo que hay que suponer que los resultados de la modernización y las conclusiones a las que llega son correctas.   
El citado studio de inundabilidad concreta el riesgo establecido a escala regional por el PATRICOVA a otra escala mayor (1:5.000) y determina el riesgo futuro tras la ejecución de las medidas correctoras. Por otro lado, la ordenación pormenorizada del sector S-8 dispone de zonas verdes públicas situadas junto al cauce, y a lo largo de toda su extensión, cumpliendo las determinaciones contenidas en el art.30 del PATRICOVA respecto a las condiciones de uso del sujeto junto a los cauces.  
Destacar que el tercer informe del Servicio de Ordenación Territorial de la Dirección General de Ordenación del Territorio, de fecha 30 de enero de 2007, en relación con el estudio de inundabilidad de la homologación modificativa del sector S-8 de Cabanes, el cual concluye informar favorablemente la aprobación del estudio de inundabilidad de la homologación modificativa de los sector S-8 de las normas subsidiarias de Cabanes, al considerarse cumplidas las previsiones contenidas en el Plan de acción territorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).   
De dicho informe se extrae que la aprobación del estudio se supedita al cumplimiento de tres condiciones, las cuales formarán parte del condicionado de la presente Declaración de Impacto Ambiental que se considerará subsumida, en su momento, en el instrumento de planeamiento que habilita la actuación (Plan Parcial).   
6. El ámbito de la actuación es atravesado por un gasoducto de este a noroeste entre el margen norte de un camino rural existente actualmente y el talud de la carretera CV159. El paso de esta línea, como afirma el EsIA, se integrará en la ordenación propuesta según la legislación sectorial correspondiente. Destacar que, en ningún punto de la documentación presentada se dan los datos de servidumbre ni las soluciones adoptadas para el cumplimiento de la Ley 34/1998, de 7 de octubre, del Sector de Hidrocarburos, y del resto de legislación que la desarrolla.   
7. Según el EsIA, el clima de la zona de Cabanes pertenece al clima de la franja de transición entre la llanura litoral septentrional y los climas del interior. El máximo pluviométrico otoñal disminuye respecto al litoral, se aprecia un máximo secundario en primavera, se reduce la sequedad estival por la mayor frecuencia de tormentas en esta época, y disminuyen las temperaturas medias. Las nevadas son escasas pero las heladas son más frecuentes, favorecidas en las cubetas y valles interiores por procesos de inversión térmica en las noches despejadas de invierno. La zona se caracteriza por un clima Mediterráneo marítimo o subtropical, caracterizado por valores de las variables climáticas de temperatura media anual de 15,8 ºC y una precipitación media anual de 554,7 mm.  
8. El EsIA no presenta un estudio acústico. Se deberán incorporar al EsIA medidas correctoras para corregir los efectos provocados por la maquinaria y demás elementos que pueden provocar algún tipo de alteración del nivel sonoro de la zona en la fase de ejecución del proyecto. Estas medidas deberán contemplarse también en el programa de vigilancia ambiental.  
El EsIA integra en su documentación un Estudio del Paisaje, en el se hace referencia a la afección sobre el paisaje mediante el punto 3.2. Estudio de paisaje (página 26 del EsIA), perteneciente al Capítulo 3. Factores del medio susceptibles de recibir impacto ambiental (página 7 del EsIA). Según la documentación referida, el paisaje sufrirá una alteración transitoria durante la fase de ejecución como consecuencia de la eliminación de la vegetación, movimiento de tierras, construcción de edificios, etc. Se sustituirá un típico paisaje agrícola por una zona industrial manteniéndose el actual paisaje de las zonas limítrofes y exteriores al sector.   
Esta actuación, sobre todo la construcción de infraestructuras y edificios provocará un impacto permanente, de extensión zonal, afectando directamente al paisaje de la zona rural e indirectamente al bienestar de las personas.  
Por otro lado, el EsIA, no se proponen medidas de integración paisajística sobre las construcciones y, también, la realización de una pantalla visual a partir de la plantación de flora autóctona.  
9. Según el EsIA, en el ámbito de estudio no se encuentra ningún yacimiento arqueológico localizado ni ningún hallazgo de vestigios arqueológicos en el Sector.  
El E.I.A, no establece como medidas protectoras iniciales, que previo a cualquier actuación sobre los mismos deberá realizarse un estudio de prospección arqueológica que una vez remitido a la Conselleria de Cultura y Patrimonio, esa misma emitirá un informe vinculante al que quedará sujeto el presente E.I.A por lo que deberá presentarse un anexo al mismo que recogerá las medidas correctoras, protectoras y de vigilancia que de dicho informe de la Conselleria de Cultura, Dirección General del Patrimonio Cultural Valenciano se deriven.  
Se deberá aportar el informe definitivo previsto en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, resultado de contemplar en el EsIA estas actuaciones realizadas, los resultados y el programa de vigilancia y/o medidas correctoras al respecto. dicho informe será vinculante para la resolución final del proyecto.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica de Territorio y Medio Ambiente la competencia sobre evaluación de impacto embiental.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sea de aplicación, el Plan parcial reclasificatorio y modificativo del PGOU S-8 Industrial de Cabanes (Castellón), siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y supeditado al cumplimiento de los condicionantes establecidos en el apartado segundo de la presente Declaración.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Se deberá aportar el informe definitivo emitido por la Dirección General de Patrimonio Valenciano en cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano. En el supuesto de que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse también la presente Declaración de Impacto Ambiental.  
2. El vertido generado por el desarrollo urbanístico deberá cumplir con los límites de vertido establecidos en la ordenanza municipal de vertidos o, en su defecto, en el modelo de ordenanza de vertidos de la entidad de saneamiento al objeto de preservar la integridad del sistema de saneamiento y la calidad del efluente.   
El urbanizador deberá prever que antes del punto de conexión, debe disponer una arqueta de registro de la misma tipología que la que figura en el modelo de ordenanza de vertidos a la red de alcantarillado editado por esta entidad, y dotada además de guías para la instalación de una tajadera que permita la desconexión del vertido. Asimismo, deberá prever la construcción sobre dicha arqueta de una caseta que permita la instalación de equipos de medida en continuo, cerrada con llave.  
3. La red de aguas pluviales del sector deberá atravesar un separador de grasas, aceites y sólidos en suspensión antes del vertido.   
La red de distribución de agua será separativa (agua potable, agua residual depurada para usos industriales y agua residual depurada para el riego de zonas verdes o baldeo de calles).  
4. La zona de servidumbre del barranco de Estrech deberá mantenerse expedita, quedando supeditada la ejecución de cualquier actuación prevista en la zona de policía a la obtención de autorización administrativa por parte del organismo de cuenca, tal y como se establece en el artículo 9 del Reglamento de Dominio Público Hidráulico, (RD 849/1986).  
Asimismo, en virtud de lo establecido en el artículo 132 de la Constitución Española y los artículos 2 y 4 del Texto Refundido de la Ley de Aguas, todo suelo perteneciente a dominio público hidráulico es inalienable, imprescriptible e inembargable y como tal, debe quedar al margen de todo proceso de urbanización, clasificándose como suelo no urbanizable de Especial Protección (art. 4 de la Ley 10/2004, de la Generalitat Valenciana, del Suelo No Urbanizable).  
5. Se debe presentar el informe favorable de los servicios territoriales de Medio Ambiente de Castellón de la Conselleria de Territorio y Vivienda relativo al tratamiento de la vía pecuaria vereda de la Ratlla o de los Romanos, afectada por la actuación.  
Aquellas consideraciones que se desprendan de este informe serán consideradas como propias de la presente declaración.  
En el supuesto de que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse también la presente declaración de impacto ambiental.  
6. Deberá solicitar y tener resuelto el correspondiente expediente de autorización de vertido del efluente de la depuradora y de las aguas pluviales al barranco de Estrech (artículo 100 del Texto Refundido de la Ley de Aguas) y la complementaria autorización o concesión para la reutilización de dicho efluente, en el caso de aprovechar esa agua para el riego de las zonas verdes.  
Quedan prohibidos los vertidos al barranco sin depuración previa.  
7. El ayuntamiento exigirá a las empresas, tras la realización de las obras, certificados de recepción de residuos sólidos inertes por parte de vertederos o empresas autorizadas para la gestión de este tipo de residuos.  
8. El Plan parcial deberán contemplar y exigir el cumplimiento de las condiciones generales de adecuación de las edificaciones e infraestructuras en zonas inundables establecidas en los artículos 26 y 27 de la normativa del PATRICOVA, debido a que el sector, dadas sus características geomorfológicas, por avería del sistema de bombeo o desbordamientos del barranco para periodos de retorno superiores a los contemplados en el estudio de inundabilidad, puede verse afectado por riesgo de inundación.   
También deberá contemplar, que el Ayuntamiento de Cabanes, como Administración competente para la aprobación de los proyectos y supervisión de las obras de urbanización del sector, deberá comprobar el correcto dimensionado y ejecución de las infraestructuras de drenaje (en particular canalizaciones, estaciones de bombeo y puntos de vertido) para no afectar a terceros ajenos al sector, debiendo resarcir de los daños que se produzcan por este motivo.  
El promotor de la actuación deberá ejecutar con cargo a la actuación las medidas correctores previstas en el estudio de inundabildad.  
9. Deberán respetarse las servidumbres de paso del gasoducto que atraviesa de este a noroeste la zona de actuación, así como cumplir con las medidas de ordenación expuestas en la Ley 34/1998, de 7 de octubre, del Sector de Hidrocarburos, y del resto de legislación que la desarrolla.  
Deberá obtener autorización de la empresa propietaria del gasoducto (Gas Natural) para la realización de obras que se desarrollen a una distancia menor a 5 metros de la conducción, debiendo cumplir las condiciones generales de ejecución que dicha empresa establezca al respecto.  
10. Durante la fase de ejecución, se deberá definir el área donde quedará aparcada temporalmente la maquinaria de obra indicando, en su caso, el lugar donde se llevarán a cabo las labores de limpieza y mantenimiento de la misma. Asimismo, se recuerda que los cambios de aceite, filtros y cualquier otro residuo de mantenimiento de maquinaria y vehículos deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor de Residuos Tóxicos y Peligrosos debidamente autorizado, se exigirán a las empresas los certificados que acrediten la entrega de los residuos generados a empresas gestoras autorizadas.  
11. Durante la fase de ejecución, se deberá prever e identificar una zona para el acopio de los materiales a emplear en las obras de urbanización y edificación, evitando la ocupación de los terrenos colindantes.   
12. Deberán respetarse las zonas de protección y de dominio público por afección de la carretera CV-159 en el linde norte de la parcela, expuestas en la Ley 6/1991, de 27 de marzo, de Carreteras de la Comunitat Valenciana, así como la Ley 14/2005, de 23 de diciembre, de Medidas Fiscales, de Gestión Financiera y Administrativa, y de Organización de la Generalitat Valenciana.   
13. En caso de que las construcciones afecten a los servicios e infraestructuras de riego, será necesaria la reposición. Se deberá garantizar la continuidad de todas las canalizaciones y tuberías que atraviesen el sector y tengan una funcionalidad más allá de los límites del mismo. Cualquier desvío o alteración deberá contar con la autorización de la comunidad de regantes propietaria o, en todo caso, de la Confederación Hidrográfica del Júcar, quien determinará la forma en la que se llevarán a cabo las actuaciones propuestas.   
14. En caso de que los cultivos colindantes se vean afectados durante las obras de edificación, se deberán realizar los trabajos de restitución de la situación original de los mismos.  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 31 de mayo de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML