Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9081, del 11-05-2021 (2021/4752)

RESOLUCIÓ de 29 d'abril de 2021, de la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 29/19-AIA, les Coves de Vinromà.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9081

Data del DOGV
:   11-05-2021

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2021/4752

CVE


Data del document
:   29-04-2021

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Coves de Vinromà, les](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 29 d'abril de 2021, de la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 29/19-AIA, les Coves de Vinromà. [2021/4752]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 29/19-AIA, les Coves de Vinromà.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 29-2019-AIA.  
Títol: Explotació porcina d'engreixament.  
Promotor: Miguel Mateu Sales.  
Òrgan substantiu: Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació.  
Localització: parcel·la 67 del polígon 17 de les Coves de Vinromà (Castelló).  
  
Descripció del projecte.  
Es pretén construir una explotació porcina en la parcel·la 67 del polígon 17 de la localitat de les Coves de Vinromà (Castelló) amb una capacitat per a 4.278 porcs d'engreixament. Segons certificat de l'Ajuntament de les Coves de Vinromà la granja se situarà en sòl no urbanitzable comú.  
A l'explotació s'accedirà a través de la carretera CV-133 i camí veïnal, i no serà necessari habilitar nous accessos per a accedir a la parcel·la.  
La distància a la població de les Coves, població més pròxima, serà de 2,3 km.  
L'activitat productiva consisteix en l'engreixament de bestiar porcí des de 12-18 kg fins a aconseguir els 100 kg de pes. Cada cicle d'engreixament durarà de 4 a 6 mesos. Durant el procés d'engreixament s'estima un consum al voltant de 225 kg de pinso i 750 litres d'aigua per animal. Després de cada cicle es realitzarà un buit sanitari d'1 mes i es tornarà a iniciar el cicle. Està previst realitzar uns 2,5 cicles a l'any (10.695 porcs a l'any).  
Per a realitzar l'activitat es construiran 3 naus amb solera de formigó armat de 1296 m² (81 x 16 m) amb els seus corresponents locals tècnics de 80 m². Al costat de les naus se situaran 6 sitges que emmagatzemaran 14.000 kg de pinso. El repartiment de l'alimentació es farà automàticament mitjançant un motor des de cadascuna de les 6 sitges de 14.000 kg de capacitat que s'instal·laran al costat de les naus.  
Davall de cadascuna de les naus se situaran 4 canals de dejeccions de 81 x 1,5 x 1,6 construïts amb material hidròfug amb una capacitat d'emmagatzematge total de 2.332,8 m³. Atés que al trimestre es produiran 2.304,77 m³ de purí es fa necessari augmentar la capacitat d'emmagatzematge mitjançant la construcció d'una bassa exterior de purins de 16 x 16 x 2 amb una capacitat d'emmagatzematge de 512 m³. Per tant l'explotació disposarà d'una capacitat d'emmagatzematge total de 2.844,8 m³, suficient per a emmagatzemar el purí produït en els mesos en què no ha d'aplicar-se al camp.  
Els cadàvers dels animals, principal subproducte que es produirà a més del purí, es gestionarà a través de gestor. El promotor ha signat un compromís d'inscripció en l'associació d'usuaris de casetes de cadàvers de bestiar no boví. El granger serà l'encarregat de traslladar els animals morts a una caseta destinada a aquest efecte, situada en el mateix terme de les Coves de Vinromà. L'empresa contractada per a la gestió de les casetes traslladarà els animals morts a la planta de tractament.  
  
La gestió de residus de tipus veterinari serà realitzada per una empresa autoritzada. Aquests residus es depositaran en contenidors homologats situats en les naus i subministrats per la mateixa empresa des d'on es retiraran amb periodicitat semestral.  
El terreny on es construiran les naus disposa de terrasses de cultiu i té un cert pendent. Les esplanacions per a les plataformes de les naus s'ajustaran als pendents de manera que les naus 1 i 2 se situaran a cota 229 i la nau 3 se situarà a cota 231. Per a evitar excessius talussos es prendrà la cota de les terrasses situades a menor pendent i es buidaran. Els talussos generats mesuraran uns 3-4 metres que es mitigaran mitjançant talussos amb pendent suau.  
La superfície ocupada per les naus en la parcel·la és de 4.048 m², el 13,02 % de la parcel·la, per la qual cosa es compleix l'ocupació menor del 50 % establit en la legislació autonòmica.  
L'aigua a utilitzar en l'explotació procedirà de pou propi situat en la parcel·la on es construirà la granja estant en fase de tramitació la corresponent concessió. En l'explotació s'instal·larà un depòsit d'aigua. L'aigua per al consum dels animals es distribuirà a través d'una xarxa de canonades de polietilé, mitjançant línies generals i derivacions que arriben a totes les quadres. Els abeuradors dels animals són de xupló i porten incorporada una cassoleta per a recollir l'aigua.  
  
Es calcula que anualment es consumiran 3.005,29 T de pinso i 12.108,5 m³ d'aigua (beguda i neteja).  
Per a ventilar les naus es disposaran finestres de tipus guillotina en totes dues façanes de les naus i ximeneres en carener que faciliten la renovació de l'aire.  
L'explotació comptarà amb clos perimetral que dividirà al seu torn la granja en dos recintes i que permetrà realitzar des de l'exterior les tasques de càrrega i descàrrega d'animals i pinso.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental l'explotació utilitzarà energia elèctrica amb punt de subministrament que arriba fins a la parcel·la. No obstant això es comptarà amb l'auxili d'un grup electrogen per a accionar la il·luminació, automatismes, sistemes de neteja a pressió i bomba del pou d'extracció d'aigua.  
Tramitació administrativa  
El 2 d'abril de 2019 el Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació remet al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental el projecte, l'estudi d'impacte ambiental i la documentació complementària del projecte d'explotació porcina a l'efecte de l'emissió d'informe.  
  
El 10 de juny de 2019 el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental emet un informe que indica la necessitat de justificar adequadament la disponibilitat d'aigua, adequar la gestió dels purins a l'Ordre 10/2018 sobre utilització de matèries fertilitzants nitrogenades en explotacions agràries de la Comunitat Valenciana, descriure els aspectes constructius de les naus a fi de valorar els moviments de terra previstos, incloure en l'estudi d'impacte ambiental un apartat especifique sobre la possibilitat que el projecte genere efectes adversos significatius derivats de la vulnerabilitat del projecte davant riscos d'accidents greus o catàstrofes o informe justificatiu de la no aplicació de l'apartat al projecte, entre altres.  
El 4 d'octubre de 2019 el Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació remet documentació nova i sol·licita nou informe sobre la idoneïtat de la documentació presentada.  
El 10 de desembre de 2019 el Servei d'Avaluació remet un informe que reitera el sentit de l'informe de 10 de juny de 2019.  
Els dies 10 de març i 14 de juliol de 2020 l'òrgan substantiu remet documentació addicional i justificació de realització del tràmit d'informació pública que es va realitzar mitjançant publicació d'anunci en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'11 de desembre de 2019.  
  
Durant el període d'informació pública no s'han rebut al·legacions.  
  
Afectacions legals.  
L'activitat es realitzarà en sòl no urbanitzable comú.  
A més de 100 metres d'on es pretenen construir les naus d'engreixament discorre el barranc de Codines, per la qual cosa l'explotació no es troba afectada per cap mena de servitud.  
L'explotació no se situa en espais protegits Xarxa Natura 2000 ni cap altre espai natural protegit o les seues zones de protecció regulades en la Llei 11/1994 d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
Informes sectorials.  
Durant la tramitació del procediment s'han emés els següents informes:  
- Informe de 16 de juny de 2019, de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer del qual es resumeix el següent:  
Indica l'informe que en la parcel·la no existeix cap llit superficial d'aigües encara que en les seues proximitats es genera el barranc de Codines.  
En el projecte i a fi d'evitar la contaminació d'aigües pluvials, s'ha disposat que les teulades de les naus disposen de canalons. La parcel·la es dotarà amb un lleuger pendent cap als extrems de la parcel·la. Al voltant de les diferents naus es disposarà d'una vorera a base de formigó d'1 metre d'amplària.  
L'explotació porcina se situarà en zona vulnerable, segons el Decret 86/2018, del Consell, pel qual es designen municipis com a zones vulnerables a la contaminació per nitrats procedents de fonts agràries, per la qual cosa haurà de quedar justificat el compliment de l'Ordre 10/2018, de 27 de febrer, de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, sobre la utilització de matèries fertilitzants nitrogenades a les explotacions agràries de la Comunitat Valenciana i es portarà un adequat manteniment dels fossats i bassa d'emmagatzematge, i caldrà garantir la impermeabilitat i l'estanquitat i mantenir l'explotació lliure d'apilaments a la intempèrie que puguen produir contaminació d'aigües pluvials.  
- Informe d'1 d'octubre de 2019 del Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló respecte del pla de prevenció d'incendis forestals.  
  
Indica l'informe que l'actuació no afecta el terreny forestal, però limita amb sòl forestal. Després d'analitzar el Decret 98/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià pel qual s'aprova el reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana, el Decret 58/2013, de 3 de maig, del Consell, pel qual s'aprova el Pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana (PATFOR), el Pla de prevenció d'incendis forestals de la demarcació forestal de Vall d'Alba i les normes tècniques, instruccions i guies plasmades en el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants, així com la Llei 13/2010, de 23 de novembre, de la Generalitat, de protecció civil i gestió d'emergències, es consideren adequades les mesures proposades.  
  
No obstant això s'assenyala que la franja perimetral de 25 metres està formada per vegetació agrícola que quedarà lliure de vegetació baixa i arbustiva sempre que es continue llaurant el terreny.  
Atés que la instal·lació disposarà d'un vial d'accés de 5 m d'amplària que finalitze en una zona circular de 12,50 m de diàmetre, i es mantindran lliure de vegetació cunetes i faixa de protecció a cada costat del camí, es considera que es compleix el Pla de demarcació de Vall d'Alba.  
  
No obstant això indica que les restes vegetals generades en el tractament de la vegetació en l'execució de l'àrea de defensa i la franja de protecció del camí s'hauran d'eliminar mitjançant la trituració d'aquestes o retirades a abocador autoritzat.  
- Informe dels serveis tècnics de l'Ajuntament de les Coves de Vinromà, de 12 d'abril de 2019, que indica (entre altres) que queda acreditada la compatibilitat urbanística de l'actuació amb el planejament urbanístic i les ordenances municipals.  
L'expedient conté:  
- Certificat urbanístic de 21 d'abril de 2016 que indica que l'activitat se situarà en sòl no urbanitzable comú (SNU-2), i seran els usos admesos i les limitacions les establides en la Llei 5/2014 per al sòl no urbanitzable.  
- Informe en matèria del sòl no urbanitzable del 30 d'octubre de 2018 indicant (entre altres) que la nova explotació compleix amb la distància a nucli urbà (major de 1000 metres) així com a altres explotacions porcines (major de 1000 metres) establides en el Reial decret 324/2000 d'ordenació de les explotacions porcines i estant els usos, activitats i aprofitaments vinculats a l'activitat agrària i imprescindibles per a l'activitat que es desitja desenvolupar.  
- Informe de 22 de març de 2019, de l'o ficina de planificació hidrològica referent a la concessió d'un aprofitament d'aigües subterrànies situat en la partida Algepsar, en el terme municipal de les Coves de Vinromà, amb destinació a ús industrial (ramader per a 4.200 porcs) i reg.  
(?) «atés que l'aprofitament es troba en una massa d'aigua subterrània en bon estat quantitatiu, es considera que la concessió d'aigua subterrània sol·licitada, per a reg de 16,5 ha d'ametlers i ús industrial (explotació de bestiar porcí de 4.200 porcs), serà compatible amb el pla hidrològic de la demarcació hidrogràfica del Xúquer, (...) en la mesura que:  
- El volum es limite a un volum màxim total de 72.257 m³/any, en lloc dels 164.522 m³/any sol·licitats, (...), i estarà en aquest volum inclòs el destinat a l'explotació ramadera (15.626 m³/any), que és conforme amb les dotacions de referència per a ramaderia indicades en l'apèndix 10.4 de les disposicions normatives del pla.  
D'altra banda, la present concessió estarà condicionada a la prèvia autorització dels abocaments de l'explotació ramadera».  
- Informe de 5 de maig de 2019, de la Direcció General de Cultura i Patrimoni del qual s'extrau el que segueix: (?) »No hi ha afectació al patrimoni cultural en relació amb els béns arquitectònics o arqueològics que pogueren veure's afectats pel projecte.  
En relació amb el patrimoni etnològic, s'han documentat diversos elements, filat, caseta i bancals. Només el filat rebrà un impacte directe per l'actuació, però atés el seu estat d'abandó i la perduda dels elements que el conformaven es considera suficient la seua documentació i la seua inclusió en la base de dades de béns etnològics d'aquesta direcció general, per la qual cosa, vist el precepte indicat i de conformitat amb l'informe dels serveis tècnics, s'informa favorablement els efectes patrimonials contemplats en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià (...)».  
Consideracions ambientals  
En primer lloc l'estudi d'impacte ambiental identifica les accions del projecte que poden causar impactes ambientals en la fase d'obres i en la fase de funcionament. Identificades les accions del projecte i valorats els impactes produïts, estableix les mesures preventives i correctores.  
Es resumeix el següent de l'estudi d'impacte ambiental:  
1. Identificació i valoració d'impactes.  
- En fase d'obres es consideren com a accions que poden causar repercussions sobre el medi ambient el desbrossament i rebuig del terreny, l'anivellament i excavacions, les obres de construcció i pavimentació.  
Es descriuen els factors ambientals que segons l'estudi d'impacte ambiental poden veure's alterats per la realització del projecte:  
  
- Atmosfera: es produirà un augment de pols en suspensió per la realització de moviments de terra per a la construcció de les naus i pel tràfec dels vehicles que intervindran en l'obra que causaran impactes sobre la vegetació i sobre la qualitat de l'aire. Els moviments de terra tindran una duració limitada, menors d'una setmana, per la qual cosa l'impacte es considera temporal i reversible.  
Aquestes mateixes accions produiran un augment en la generació de sorolls, cosa que provocarà contaminació acústica en el medi. L'impacte es considera temporal, localitzat i reversible.  
- Vegetació: la parcel·la on se situarà la granja està plantada d'ametlers i garroferes. No s'han localitzat arbres monumentals o vegetació d'interés en el seu àmbit, per la qual cosa en l'àmbit de la parcel·la no es generaran impactes ambientals significatius sobre la vegetació.  
No obstant això a causa de la presència de terreny forestal confrontant amb la parcel·la objecte del projecte poden generar-se efectes indirectes sobre la vegetació natural a causa, per exemple, d'un accident en el maneig de maquinària, la qual cosa obligarà a adoptar mesures preventives i correctores amb la finalitat de no generar efectes ambientals significatius.  
- Espais naturals protegits: l'activitat no se situa en espais protegits ni és probable que es generen efectes adversos sobre espais Xarxa Natura 2000, ja que el més pròxim se situa a 5,4 km de l'actuació (LIC Serra d'en Galceran).  
- En la fase de funcionament serà la mateixa activitat productiva derivada de la cria dels animals i de la gestió de residus i subproductes la que pot generar impactes ambientals.  
Els factors ambientals que poden veure's alterats en fase de funcionament de l'activitat seran els següents:  
Sòl: Es considera que l'ocupació del sòl no serà rellevant, ja que la parcel·la romandrà cultivada en més d'un 50 %.  
La presència del purí en els fossats pot ocasionar contaminació de sòls. Les mesures correctores que s'aplicaran impediran la generació de contaminació procedent d'aquests.  
La gestió del purí en parcel·les és una altra de les accions que pot ocasionar contaminació de sòl. Per a evitar contaminació de sòls l'aplicació del purí es farà tot seguint el pla de gestió realitzat, per la qual cosa l'impacte es considera compatible.  
- Aigua: es produirà un increment d'ús de l'aigua subterrània que procedirà de pou propi. Les aigües pluvials no es mesclaran amb materials o substàncies que puguen contaminar-les, per la qual cosa no existirà abocament d'aigües contaminades al medi.  
Quant a la gestió del purí, l'estudi d'impacte ambiental considera que no ocasionarà cap mena de contaminació sobre les aigües subterrànies.  
Paisatge: la presència de les naus comportarà una modificació visual del paisatge que serà mínima tenint en compte la superfície afectada. Es produirà una pèrdua de qualitat del paisatge. No obstant això les granges són actualment elements comuns en el medi rural, per la qual cosa les construccions no es percebran com una cosa aliena al medi. La granja serà visible des de la CV-133 durant escassos segons així com des del camí veïnal que dona accés a aquesta. No obstant això, els potencials espectadors són escassos, ja que la zona no és transitada de manera habitual. Pels voltants no existeixen recursos culturals sobre els quals la granja exercisca algun tipus d'impacte, per la qual cosa l'impacte es valora com a localitzat i moderat.  
- Fauna: l'impacte pot produir-se per l'eliminació de l'hàbitat. A causa de l'escassa superfície d'afecció i a l'absència d'espècies prioritàries en la zona, l'impacte es considera inexistent.  
- Atmosfera: L'impacte sobre l'atmosfera es pot produir principalment a causa de l'emissió d'olors i gasos contaminants, així com per l'augment del nivell de sorolls procedent tant dels automatismes com dels animals.  
L'activitat a desenvolupar emetrà anualment a l'atmosfera 23.303,71 kg d'amoníac (NH3), 39.884,07 kg de metà (CH4) i 84,83 kg òxid nitrós (N2O) principalment. Les emissions d'aquests productes seran originades pel procés de descomposició dels purins durant les diferents etapes de la seua gestió.  
En l'explotació també es produiran olors que obligaran a la implantació de mesures correctores per a minimitzar la magnitud de l'impacte generat.  
La distància que guarda la granja amb la població juntament amb l'aplicació de mesures correctores garantirà que no es produïsca cap mena de molèsties. L'impacte es valora com a moderat, temporal i reversible.  
- Socioeconomia: l'explotació contribuirà a la consolidació del teixit socioeconòmic de la població, per la qual cosa l'impacte es valora com a positiu.  
En les parcel·les on se situa l'explotació no s'han documentat jaciments arqueològics, ja que estan els més pròxims a 2-3 km de l'àrea d'actuació. Por tant des del punt de vista del patrimoni arqueològic l'impacte serà nul. Referent al patrimoni etnològic, la prospecció arqueològica ha documentat un filat, casa de camp i bancals.  
  
D'aquests elements el filat és el que serà directament afectat. No obstant això, atés el seu estat d'abandó i la pèrdua de part dels elements que el conformen, es considera suficient la seua documentació i inventariat sense considerar necessària la seua conservació.  
Riscos: La ubicació proposada no es troba sotmesa a cap mena de risc per lliscament o per despreniment.  
Després de ser examinada la cartografia de zones inundables del Ministeri per a la Transició Ecològica i la cartografia del pla d'acció territorial per a la prevenció del risc d'inundació en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), es conclou que no existeix cap mena de risc d'inundació.  
La parcel·la objecte de l'actuació, no es troba catalogada com a terreny forestal. Si bé durant el maneig diari de l'explotació el risc d'incendi és escàs, en cas de ser necessària la realització de qualsevol treball que poguera implicar qualsevol classe de risc s'aplicaran les mateixes mesures que durant la fase de construcció. En tot cas i amb la periodicitat que s'estime necessària, es mantindrà tot el recinte net de males herbes i de residus. L'impacte sobre la massa forestal serà mínim o moderat.  
A causa de la naturalesa de l'activitat, el principal factor de risc seria un abocament incontrolat del purí. La capacitat de les fosses de purins són suficients per a permetre llargs períodes d'emmagatzematge, per la qual cosa no existeix risc d'abocament. Els buidatges periòdics permetran detectar possibles fugues.  
Durant el transport del purí a les parcel·les agrícoles, podria ocórrer un accident (una bolcada i trencament de la cisterna), el volum transportat en cada viatge (6.000 litres) no originaria cap impacte irreversible sobre el medi.  
Quant als possibles impactes originats en cessar l'activitat, no s'estima que se'n produïsquen, ja que tots els impactes són causats pel desenvolupament de la mateixa activitat, amb la qual cosa vist el seu caràcter de reversibilitat, una vegada cessada l'activitat, el medi recupera les seues característiques inicials.  
Es conclou, per tant, que referent al possible impacte produït pel cessament de l'activitat, no s'estima que es produïsca cap impacte irreversible.  
2. Establiment de mesures protectores i correctores.  
- Fase d'obres: es triaran materials que intervinguen en la construcció que siguen poc contaminants, s'evitarà que els apilaments puguen ser arrossegats per aigua o vent, es controlarà el consum d'aigua, no es realitzarà el manteniment dels vehicles d'obra en la parcel·la.  
S'optarà per la compra de materials amb formats que eviten la generació d'un excés de residus a causa dels embalatges, se separarà cada tipus de residu per a facilitar la seua gestió.  
- Fase de funcionament: per a evitar generar excés de nitrogen i fòsfor en els purins, s'empraran tècniques nutricionals (alimentació per fases), cosa que facilitarà la disminució fins a un 12 % de nitrogen en els purins i les emissions d'amoníac a l'atmosfera.  
El disseny de les instal·lacions, amb sistemes automàtics d'obertura i tancament de finestres per a proporcionar una adequada temperatura i ventilació i una adequada neteja permet reduir les emissions de metà, amoníac i diòxid de carboni en un 30-35 %.  
L'ús de sistemes d'alta pressió en la neteja de les naus reduirà el consum d'aigua en un 40 % i per tant el volum de purí generat. La instal·lació d'abeuradors amb recuperació d'aigua permetrà disminuir el consum d'aigua fins a un 24 % i disminuir en un 9 % el volum de purí generat. Durant el període productiu haurà de controlar-se el consum global amb la finalitat de detectar fugues.  
L'opció triada per a la gestió dels purins és la seua valorització agrícola mitjançant aplicació com a adob en camps de cultiu. En el cas de no realitzar les aplicacions correctament, poden originar-se riscos de contaminació. Per a evitar contaminació de sòls i aigües s'ha dissenyat un pla de gestió de purins basat en el codi de bones pràctiques agràries de la Comunitat Valenciana i per tant ajustat a les necessitats dels cultius existents i a l'època òptima d'aplicació.  
  
D'altra banda en l'aplicació del purí s'evitarà la formació de tolls al camp, es llauraran els camps de manera immediata, i s'evitarà l'aplicació en zones pròximes a brolladors o cursos d'aigua.  
El promotor aporta 376,02 ha amb els corresponents permisos escrits dels propietaris que formaran part de la base territorial de l'explotació.  
3. Programa de vigilància ambiental (PVA).  
L'objectiu del PVA és controlar l'eficàcia de les mesures preventives i correctores contemplades, així com detectar les desviacions dels efectes previstos.  
- Fase d'obres: abans de l'ús de maquinària d'obra es comprovarà que es troba en òptim estat de manteniment per a evitar fugues de combustibles o lubrificants. Diàriament s'inspeccionarà la parcel·la per a evitar que s'hagen retirat els residus que s'hagen pogut produir.  
  
Durant el desenvolupament de les obres, davant l'aparició de restes arqueològiques, etnològics o paleontològics es paralitzaran les obres i es comunicaran les troballes de manera immediata a la Direcció General de Patrimoni.  
- Fase d'explotació: Es marcarà l'interior de les fosses per a poder cubicar la quantitat de purí emmagatzemat i es portarà un control del purí aplicat com a abonament amb la finalitat de detectar problemes d'estanquitat en fosses.  
Setmanalment es comprovarà l'estat d'ompliment de les fosses, per a evitar així possibles fugues per sobreeiximent.  
Es realitzarà un correcte manteniment dels equips d'extracció i aplicació del purí en camp (tractor i cisterna), realitzant periòdicament les revisions obligatòries i comprovant visualment, abans de cada buidatge, que la cisterna és estanca i no presenta fugues.  
Respecte de l'aplicació dels purins en camp es mantindrà un quadern on es relacionara la parcel·la, data i dosi d'aplicació de l'adob orgànic. Anualment s'avaluarà l'estat vegetatiu de les parcel·les, per a comprovar el bon estat dels cultius, i poder descartar així possibles fitotoxicitats.  
Mensualment, i abans i després de períodes de pluges es verificarà que el sistema de canalons i canonades de recollida d'aigües pluvials de les teulades funciona correctament i no es troba obstruït En cas contrari, es procedirà a la seua immediata neteja.  
Diàriament s'inspeccionarà l'exterior de les naus, per a comprovar que aquesta zona es trobe neta de residus..  
Després de cada cicle d'engreixament i una vegada desinfectats els interiors de les naus d'engreixament, es procedirà a la neteja dels elements exteriors de les naus (finestres, portes, sitges, etc) mitjançant aigua a pressió.  
Periòdicament, en finalitzar cada cicle i amb la finalitat de detectar avaries en els equips de dispensació es realitzarà una revisió de la quantitat d'aigua, energia i pinso consumit pels animals.  
Es comprovarà, després de cada període d'engreixament, la quantitat de purí originat i la quantitat d'aquest extret; aquest balanç podrà indicar possibles errors en l'estanquitat de la bassa de purins.  
Consideracions de l'òrgan ambiental  
S'analitzen els aspectes del projecte més rellevants a l'efecte de motivar els condicionants ambientals de la part resolutiva de la present declaració.  
- Medi socioeconòmic: Referent a la compatibilitat del sòl ocupat amb la planificació urbanística, segons informe municipal la granja se situarà en sòl no urbanitzable comú i el percentatge d'ocupació de la parcel·la serà del 13,02 %, menor al màxim del 50 % de la normativa autonòmica.  
No és previsible que l'explotació cause molèsties a la població, perquè guarda una distància amb nuclis de població de 2,3 km. En la gestió dels purins, no obstant això, poden generar-se olors que afecten la població, per la qual cosa hauran de seguir-se les recomanacions de l'estudi d'impacte ambiental.  
- Sòl i aigües: els aspectes tècnics del projecte (utilització de materials impermeables en soleres i fossats), la gestió de subproductes i residus produïts en l'explotació juntament amb una adequada gestió de purins són les úniques mesures utilitzables per a evitar que l'activitat genere efectes ambientals significatius.  
La gestió de subproductes i residus la realitzarà un gestor autoritzat, i caldrà justificar davant l'òrgan substantiu que es disposa dels corresponents contractes de gestió.  
Referent a la gestió de purins, es recorda que la Llei 22/2011 de residus i sòls contaminats exclou de l'àmbit de la llei «les matèries fecals, si no estan contemplades en l'apartat 2.b, palla i un altre material natural, agrícola o silvícola, no perillós, utilitzat en explotacions agrícoles i ramaderes, en la silvicultura o en la producció d'energia a base d'aquesta biomassa, mitjançant procediments o mètodes que no posen en perill la salut humana ni danyen el medi ambient». Per això la gestió dels purins no entra dins de la llei, sempre que s'utilitzen dins d'un marc agrari i en condicions tals que no causen danys al medi ambient o posen en perill la salut humana.  
Es recorda que un ús inadequat de purins, en condicions no adequades o en quantitats no aptes per als cultius, pot causar riscos en la salut humana per fer augmentar en les aigües de consum humà el nivell de nitrats establit en la legislació vigent i causar danys al medi ambient per contaminació i eutrofització d'aigües superficials i subterrànies. En aquest sentit l'ús no adequat de purins no es veuria emparat per l'exempció de la Llei de residus.  
Es recorda a més que el Reial decret 306/2020, d'11 de febrer, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les granges porcines intensives, i es modifica la normativa bàsica d'ordenació de les explotacions de bestiar porcí extensiu estableix en l'article 9, tant per a les noves explotacions com per a les existents l'obligatorietat de tindre un sistema integrat de gestió que compte amb un pla de producció i gestió de fem, aspecte ja contemplat en el Reial decret 324/2000 per a les explotacions en zona vulnerable i en determinades condicions, per a les situades en no vulnerables.  
El principal problema ambiental de la utilització dels purins, la contaminació d'aigües superficials i subterrànies a causa de la lixiviació de nitrats es pot disminuir aplicant una quantitat de nitrogen d'acord amb les necessitats de cultiu tenint en compte la riquesa prèvia en nitrogen dels terrenys i, si escau, de les aigües de reg així com amb el seguiment d'un calendari òptim d'aplicació, entre d'altres.  
  
El compliment del codi de bones pràctiques agràries de la Comunitat Valenciana es mostra per això com un instrument imprescindible en la prevenció de la contaminació per nitrats d'aigües subterrànies a més de ser una millor tècnica disponible a aplicar en la gestió de purins de l'explotació.  
El pla de gestió de purins redactat és en general d'acord amb el codi valencià de bones pràctiques agràries de la Comunitat Valenciana i aporta superfície cultivada d'ametler com a cultiu predominant i altres cultius.  
No obstant això revisades les parcel·les aportades i les dosis per cultius, després de les esmenes realitzades en la documentació tècnica amb la finalitat d'ajustar el pla de gestió de purins a l'Ordre 10/2018, s'observa que no s'ha aportat suficient superfície addicional per a formar part de la base agrària de l'explotació a causa del següent:  
- S'han considerat els cultius herbacis de secà com a cultius energètics, amb majors necessitats de nitrogen que els destinats a ús humà o animal, circumstància que no s'ha justificat.  
- Part de les parcel·les cultivades de cereal romanien en guaret en el moment de realitzar l'ortofoto. Entenent que aquesta és una pràctica habitual de cultiu en la zona i el purí no ha d'emprar-se amb terreny en guaret, ha de considerar-se una disminució de la base agrària anual en superfície de cereal que d'acord amb les ortofotos revisades seria al voltant d'un 10 %.  
- S'han aportat parcel·les el cultiu de les quals sembla estar abandonat, per la qual cosa el promotor utilitzarà el purí en aquestes parcel·les si s'observa cultiu actiu en la parcel·la. Un cultiu abandonat no requereix adobament.  
Partint del criteri general que el nombre d'animals de l'explotació ha de ser conforme amb la base agrària disponible, calculat per l'òrgan ambiental el nitrogen que poden absorbir els cultius aportats i tenint en compte una superfície de guaret aproximada del 10 % anual en l'àmbit estudiat, ha de disminuir-se l'explotació en 445 animals mentre no es modifique el pla de gestió de purins.  
Per tant l'autorització ambiental integrada es concedirà per un màxim d'animals de 3.833 llevat que abans de la resolució de l'expedient d'autorització ambiental integrada el promotor justifique mitjançant l'augment de la base territorial de l'explotació, que podrà gestionar els purins sense generar efectes ambientals significatius.  
Finalment indicar respecte de les característiques de les parcel·les aportades, que es tracten de parcel·les de secà en la seua major part en terreny pla. Una altra part d'elles es troben en terreny semimuntanyenc abancalat. Respecte a aquestes últimes no són previsibles, a causa dels abancalaments, escorriments del purí. No obstant això i pel fet que algunes d'aquestes se situen pròximes a zona forestal, es guardaran les degudes precaucions perquè el purí no escórrega cap a aqueixes zones.  
Per a finalitzar aquest punt es recorda que el pla de gestió de purins no és un document estàtic i permanent en el temps com tampoc ho és l'àmbit agrari. Aquest pla pot modificar-se i ha de modificar-se cada vegada que es considere oportú, cada vegada que es canvien els cultius en les parcel·les o s'integren noves per a formar part de la base territorial. En qualsevol cas aquest pla de gestió sempre haurà d'adoptar les millors tècniques disponibles i fins i tot haurà d'optar per uns altres sistemes de gestió com la retirada per gestor autoritzat, la separació sòlida i líquida i qualsevol altre sistema de gestió que minimitze el risc de contaminació de les aigües respecte al sistema actual.  
- Aigües: consum de recursos. El promotor ha sol·licitat la concessió d'aigües i l'informe de l'oficina de planificació hidrològica s'ha pronunciat en sentit favorable en termes de sostenibilitat del recurs però imposant unes certes limitacions en el cas del reg de cultius. No obstant això haurà d'obtindre's la concessió (resolució definitiva) abans de la posada en marxa de l'explotació.  
Referent a la utilització de part de la concessió per a posar en regadiu la part de la parcel·la no ocupada per la granja, es recorda que pot ser un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental pel tràmit simplificat.  
  
- Atmosfera: bassa de purins.  
Respecte de la bassa de purins els plànols mostren dues ubicacions, l'una a l'est de la nau 3 i l'altra a l'oest. S'interpreta com a ubicació definitiva la ubicació a l'est de la nau 3. En cas contrari haurà de comunicar-se al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental la nova ubicació.  
  
Ha d'indicar-se que segons documentació aportada el juliol de 2020, la bassa de purins ha de disposar de coberta de formigó a fi de minimitzar l'emissió de gasos a l'atmosfera.  
- Sòl i paisatge: construcció de les naus. A causa de la conformació del terreny on se situaren les naus, terrassat i amb pendent descendent cap a (més o menys) el NE i la seua ubicació en cota tal que pràcticament queda oculta als esporàdics espectadors, es considera que no les construccions no generaran un elevat impacte visual si bé han d'aplicar-se mesures d'integració mitjançant l'elecció de colors concordes. De manera particular es tindrà en compte la correcció de l'impacte causat pels depòsits de pinso altament visible, per la qual cosa cal aplicar mesures correctores.  
Per a procedir a la construcció de les naus serà necessari efectuar moviments de terres a causa dels pendents de la parcel·la, a la seua conformació mitjançant bancals de cultiu i a la fisiografia existent, de caràcter pràcticament muntanyenc.  
Les naus no podran adaptar-se íntegrament als abancalaments existents, i caldrà crear talussos i desmuntar alguns dels bancals. La integració dels talussos, en el cas que es generen es mostra necessari per a previndre l'erosió, facilitar l'estabilitat del terreny i integrar l'activitat en l'entorn.  
D'altra banda ha d'indicar-se que només s'ocuparà la superfície estrictament necessària per a dur a terme l'activitat, i haurà de romandre almenys el 50 % de la superfície dedicada a l'ús agrícola preexistent.  
- Energia: en principi les instal·lacions comptaran amb escomesa elèctrica i grup electrogen. No obstant això i atés que en les successives remissions de documentació el promotor no indica clarament (a excepció de la instal·lació de grup electrogen), la font principal d'energia, el promotor haurà d'indicar la solució finalment adoptada amb anterioritat a l'autorització substantiva i haurà de tindre en compte que en el cas d'haver d'executar una línia elèctrica, aquesta no està emparada per la present declaració d'impacte ambiental.  
- Fauna: es localitza en l'àmbit d'actuació l'àrea on campeja l'àguila cuabarrada. Si bé no existeix afecció directa a l'espècie, a fi d'evitar possibles molèsties a l'espècie, les obres es realitzaran fora del seu període reproductiu.  
- Patrimoni cultural: no existiran efectes ambientals referents al patrimoni cultural si bé es considera que perquè no es generen aquests efectes, ha de preservar-se la casa existent, element que no ha de ser derruït per formar part del paisatge cultural.  
Finalment s'incorporaran als condicionants ambientals les limitacions imposades pels òrgans afectats per la realització del projecte integrant així la participació pública en el procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'annex I.a.3r de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental modificada per la Llei 9/2018 i annex I.1.h) del Decret 162/1990 pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, de la Comunitat Valenciana.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits establits en la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental, modificada per la Llei 9/2018 i en les altres disposicions que hi són aplicables.  
3. El Decret 105/2019, de 5 de juliol del Consell, pel qual s'estableix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre avaluació d'impacte ambiental de projectes. Mitjançant Resolució de 9 d'agost de 2019 el director general de Qualitat i Educació Ambiental delega la competència d'avaluació d'impacte ambiental de projectes en el director general de Medi Natural i Avaluació Ambiental (DOGV 8614, 16.08.2019).  
Per tot això, es resol:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi siguen aplicables, el projecte d?«explotació porcina d'engreixament» en la parcel·la 67 del polígon 17 de les Coves de Vinromà (Castelló), sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les normes de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i les modificacions establides a continuació:  
1. Nombre d'animals autoritzats i pla de gestió de purins:  
a) En aplicació de l'exposat en la part dispositiva d'aquesta declaració d'impacte ambiental (DIA) i en l'apartat b d'aquest condicionat, l'autorització ambiental integrada (AAI) només autoritzarà un nombre de 3.833 animals llevat que amb anterioritat a la resolució de l'expedient d'AAI, el promotor augmente la base territorial de l'explotació i modifique el pla de gestió de purins.  
b) El promotor:  
- Aplicarà una quantitat màxima de 50-70 kh/N/ha/any d'N en cultius de cereal. El tècnic responsable del projecte traslladarà aquestes quantitats d'N tant en aquest cultiu com en la resta a paràmetres com ara cisternes o m³ amb la finalitat de facilitar el compliment d'aquest condicionant i de la DIA al promotor.  
- El promotor del projecte serà responsable d'aplicar el purí sol en les parcel·les que romanguen cultivades en el moment de l'adobament. No haurà d'aportar-se purí en el cas que les parcel·les mostren signes d'abandó prolongat.  
No es consideraran parcel·les cultivades a les parcel·les que romanguen en guaret.  
c) L'aplicació del purí en zones pròximes a zona forestal guardarà un marge de seguretat perquè aquest no escórrega cap a zones naturals.  
  
d) El promotor haurà de complir amb les obligacions establides en l'estudi d'impacte ambiental i en aquesta declaració d'impacte ambiental assumint totes les accions que comporta gestionar els purins com a subproducte de la seua explotació i es recorda que una inadequada gestió pot tindre iguals conseqüències que un abocament contaminant.  
  
A aquests efectes:  
- Comunicarà de la manera que considere oportuna als propietaris de les parcel·les incloses en el pla de gestió que estan en zona vulnerable a la contaminació per nitrats i subjectes a les obligacions del pla d'actuació en zones vulnerables.  
- Mantindrà el pla de gestió ben actualitzat i comunicarà amb la periodicitat que determine l'òrgan substantiu els possibles canvis que s'hagen pogut realitzar.  
- A causa dels possibles riscos per al medi ambient que pot suposar la utilització dels purins en el cas que no es complisquen les previsions realitzades, el promotor haurà de tendir a emprar altres sistemes de gestió que disminuïsquen el risc sobre el medi ambient: planta de tractament (gestor autoritzat), o implantació de sistemes de gestió de purins dins de la mateixa explotació.  
2. Ús de l'aigua: no es podrà iniciar l'activitat fins que no acabe la tramitació de la concessió i la seua inscripció en el registre d'aigües.  
  
La transformació de secà a regadiu se sotmetrà al procediment ambiental que corresponga, ja que no està emparada en la present resolució.  
3. Fauna: a fi d'evitar possibles molèsties a l'espècie àguila cuabarrada, les obres es realitzaran fora de la fase de reproducció de l'espècie (gener a juny).  
4. Bassa de purins: s'interpreta com a ubicació definitiva la ubicació a l'est de la nau número 3. En cas contrari haurà de comunicar-se al Servei d'Avaluació d'impacte ambiental la nova ubicació.  
5. Paisatge: els talussos que puguen originar-se en la construcció de les naus s'integraran en el paisatge per mitjà de pedra seca o vegetació natural quan això últim siga conforme amb el pla de prevenció d'incendis.  
Els colors a utilitzar en les naus seran de manera preferent els del mateix terreny. Els depòsits seran de colors no estridents i sense lluentor (mat). Es procurarà establir als voltants dels depòsits arbres formats amb la creu alta perquè contribuïsquen a la seua ocultació.  
A la finalització de les obres es remetrà reportatge fotogràfic a l'òrgan substantiu en el qual puga observar-se la integració de les obres en l'entorn.  
6. Patrimoni cultural: Es conservarà la casa existent en la parcel·la i els elements estructurals amb interés cultural del seu interior.  
7. Riscos: Es llaurarà deixant lliure de vegetació arbustiva els 25 m perimetrals establits en el pla de prevenció d'incendis. Es mantindrà lliure de vegetació cunetes i franges de protecció.  
8. Les restes procedents dels desbrossaments es trituraran i s'incorporaran al terreny. Als de major entitat podran donar-se l'ús que es considere convenient sempre que siga conformement amb la protecció del medi ambient o gestionar-se a través de gestor autoritzat per a la seua reutilització o valorització.  
9. Es portarà un adequat manteniment dels fossats i bassa d'emmagatzematge. En el cas que es detecten fugues es buidaran i repararan com més prompte millor.  
10. La granja es mantindrà lliure d'apilaments de qualsevol producte a la intempèrie que per arrossegament o civilització puga contaminar les aigües i especialment la capçalera del barranc de Codines.  
11. Energia: Tenint en compte el que s'ha dit en la part expositiva d'aquesta resolució, abans de l'obtenció de l'autorització substantiva el promotor haurà d'haver presentat documentació aclaridora sobre la font principal de subministrament d'energia.  
12. Qualsevol actuació o modificació que realitze el promotor en compliment de la present declaració d'impacte ambiental no necessitarà nou pronunciament ambiental, però sí que requerirà la comunicació de les actuacions o modificacions realitzades al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental.  
Qualsevol altra modificació significativa del projecte que no es trobe emparada per la present declaració d'impacte ambiental haurà de ser valorada per l'òrgan ambiental llevat que la modificació entre per si sola estiga compresa en alguns dels supòsits contemplats en la legislació sectorial en matèria d'avaluació d'impacte ambiental i en aquest cas s'iniciarà el procediment que corresponga.  
13. Les condicions de la present declaració d'impacte ambiental podran modificar-se quan concórrega qualsevol de les circumstàncies descrites en l'article 44 de la Llei 21/2013, de 9 desembre d'avaluació ambiental.  
  
Segon  
La declaració d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en en via administrativa i judicial enfront de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que es disposa en l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental modificada per la Llei 9/2018.  
  
Quart  
La regulació de la vigència de la present declaració d'impacte ambiental serà l'establida en l'article 43 de la mencionada Llei 21/2013 modificada per la Llei 9/2018.  
  
València, 19 de novembre de 2020.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental (p. d. R 09.08.2019 del director general de Qualitat i Educació Ambiental; DOGV 8614, 16.08.2019): Benjamí Pérez Rocher.»  
  
València, 29 d'abril de 2021.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9081, del 11-05-2021 (2021/4752)

RESOLUCIÓN de 29 de abril de 2021, de la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 29/19-AIA Les Coves de Vinromà.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9081

Fecha DOGV
:   11-05-2021

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2021/4752

CVE


Fecha del documento
:   29-04-2021

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Coves de Vinromà, les](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 29 de abril de 2021, de la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 29/19-AIA Les Coves de Vinromà. [2021/4752]  
De conformidad con el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 29/19-AIA Les Coves de Vinromà.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 29-2019-AIA.  
Título: Explotación porcina de cebo.  
Promotor: Miguel Mateu Sales.  
Órgano sustantivo: Servicio de Prevención y Control Integrado de la Contaminación.  
Localización: parcela 67 del polígono 17 de Les Coves de Vinromà (Castellón).  
  
Descripción del proyecto.  
Se pretende construir una explotación porcina en la parcela 67 del polígono 17 de la localidad de les Coves de Vinromà (Castellón) con una capacidad para 4.278 cerdos de engorde. Según certificado del Ayuntamiento de Les Coves de Vinromà la granja se ubicará en suelo no urbanizable común.  
A la explotación se accederá a través de la carretera CV-133 y camino vecinal no siendo necesario habilitar nuevos accesos para acceder a la parcela.  
La distancia a la población de Les Coves, población más cercana, será de 2,3 km.  
La actividad productiva consiste en el engorde de ganado porcino desde 12-18 kg hasta alcanzar los 100 kg de peso. Cada ciclo de engorde durará de 4 a 6 meses. Durante el proceso de engorde se estima un consumo de alrededor de 225 kg de pienso y 750 litros de agua por animal. Después de cada ciclo se realizará un vacío sanitario de 1 mes y se volverá a iniciar el ciclo. Está previsto realizar unos 2,5 ciclos al año (10.695 cerdos al año).  
Para realizar la actividad se construirán 3 naves con solera de hormigón armado de 1296 m² (81 x 16 m) con sus correspondientes locales técnicos de 80 m². Junto a las naves se ubicarán 6 silos que almacenarán 14.000 kg de pienso. El reparto de la alimentación se realizará automáticamente mediante un motor desde cada uno de los 6 silos de 14.000 kg de capacidad que se instalarán junto a las naves.  
Debajo de cada una de las naves se situarán 4 canales de deyecciones de 81 x 1,5 x 1,6 construidos con material hidrófugo con una capacidad de almacenamiento total de 2.332,8 m³. Dado que al trimestre se producirán 2.304,77 m³ de purín se hace necesario aumentar la capacidad de almacenamiento mediante la construcción de una balsa exterior de purines de 16 x 16 x 2 con una capacidad de almacenamiento de 512 m³. Por lo tanto la explotación dispondrá de una capacidad de almacenamiento total de 2.844,8 m³, suficiente para almacenar el purín producido en los meses en los que no debe aplicarse en campo.  
Los cadáveres de los animales, principal subproducto que se producirá además del purín, se gestionará a través de gestor. El promotor ha firmado un compromiso de inscripción en la asociación de usuarios de casetas de cadáveres de ganado no bovino. El granjero será el encargado de trasladar los animales muertos a una caseta destinada a tal efecto, ubicada en el propio término de les Coves de Vinromà. La empresa contratada para la gestión de las casetas trasladará los animales muertos a la planta de tratamiento.  
La gestión de residuos de tipo veterinario será realizada por empresa autorizada. Estos residuos se depositarán en contenedores homologados ubicados en las naves y suministrados por la propia empresa desde donde se retirarán con periodicidad semestral.  
El terreno donde se construirán las naves cuenta con terrazas de cultivo teniendo una cierta pendiente. Las explanaciones para las plataformas de las naves se ajustarán a las pendientes de forma que las naves 1 y 2 se situarán a cota 229 y la nave 3 se situará a cota 231.Para evitar excesivos taludes se tomará la cota de las terrazas situadas a menor pendiente y se vaciarán. Los taludes generados medirán unos 3-4 metros que se mitigarán mediante taludes con pendiente suave.  
La superficie ocupada por las naves en la parcela es de 4.048 m², el 13,02 % de la parcela por lo que se cumple la ocupación menor del 50 % establecido en la legislación autonómica.  
El agua a utilizar en la explotación procederá de pozo propio ubicado en la parcela donde se construirá la granja estando en fase de tramitación la correspondiente concesión. En la explotación se instalará un depósito de agua. El agua para el consumo de los animales se distribuirá a través de una red de tuberías de polietileno, mediante líneas generales y derivaciones que lleguen a todas las cuadras. Los bebederos de los animales son de chupete y llevan incorporada una cazoleta para recoger el agua.  
Se calcula que anualmente se consumirán 3005,29 T de pienso y 12108,5 m³ de agua (bebida y limpieza).  
Para ventilar las naves se dispondrán ventanas de tipo guillotina en ambas fachadas de las naves y chimeneas en cumbrera que facilitan la renovación del aire.  
La explotación contará con vallado perimetral que dividirá a su vez la granja en dos recintos y que permitirá realizar desde el exterior las tareas de carga y descarga de animales y pienso.  
Según el estudio de impacto ambiental la explotación utilizará energía eléctrica con punto de suministro que llega hasta la parcela. No obstante se contará con el auxilio de un grupo electrógeno para accionar la iluminación, automatismos, sistemas de limpieza a presión y bomba del pozo de extracción de agua.  
Tramitación administrativa  
El 2 de abril de 2019 el Servicio de Prevención y Control Integrado de la Contaminación remite al Servicio de Evaluación de impacto Ambiental proyecto, estudio de impacto ambiental y documentación complementaria del proyecto de explotación porcina a efectos de la emisión de informe.  
El 10 de junio de 2019 el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental emite informe indicando la necesidad de justificar adecuadamente la disponibilidad de agua, adecuar la gestión de los purines a la Orden 10/2018 sobre utilización de materias fertilizantes nitrogenadas en explotaciones agrarias de la Comunitat Valenciana, describir los aspectos constructivos de las naves a fin de valorar los movimientos de tierra previstos, incluir en el estudio de impacto ambiental un apartado especifico sobre la posibilidad de que el proyecto genere efectos adversos significativos derivados de la vulnerabilidad del proyecto ante riesgos de accidentes graves o catástrofes o informe justificativo de la no aplicación del apartado al proyecto, entre otros.  
El 4 de octubre de 2019 el Servicio de Prevención y Control Integrado de la Contaminación remite nueva documentación y solicita nuevo informe sobre la idoneidad de la documentación presentada.  
El 10 de diciembre de 2019 el Servicio de Evaluación remite informe reiterando el sentido del informe de 10 de junio de 2019.  
Los días 10 de marzo y 14 de julio de 2020 el órgano sustantivo remite documentación adicional y justificación de realización del trámite de información pública que se realizó mediante publicación de anuncio en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de 11 de diciembre de 2019.  
Durante el periodo de información pública no se han recibido alegaciones.  
Afecciones legales.  
La actividad se realizará en suelo no urbanizable común.  
A más de 100 metros de donde se pretenden construir las naves de engorde discurre el Barranco de Codines por lo que la explotación no se encuentra afectada por ningún tipo de servidumbre.  
La explotación no se ubica en espacios protegidos Red Natura 2000 ni ningún otro espacio natural protegido o sus zonas de protección reguladas en la Ley 11/1994 de espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana.  
Informes sectoriales.  
Durante la tramitación del procedimiento se han emitido los siguientes informes:  
- Informe de 16 de junio de 2019, de la Confederación Hidrográfica del Júcar del que se resume lo siguiente:  
Indica el informe que en la parcela no existe ningún cauce superficial de aguas aunque en sus proximidades se genera el «Barranc de Codines».  
En el proyecto y con el fin de evitar la contaminación de aguas pluviales se ha dispuesto que los tejados de las naves cuenten con canaletas. La parcela se dotará de una ligera pendiente hacia los extremos de la parcela. Alrededor de las diferentes naves se dispondrá de una acera a base de hormigón de 1 metro de anchura.  
La explotación porcina se situará en zona vulnerable según Decreto 86/2018 del Consell por el que se designan municipios como zonas vulnerables a la contaminación por nitratos procedentes de fuentes agrarias por lo que deberá quedar justificado el cumplimiento de la Orden 10/2018, de 27 de febrero, de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, sobre la utilización de materias fertilizantes nitrogenadas en las explotaciones agrarias de la Comunitat Valenciana y se llevará un adecuado mantenimiento de los fosos y balsa de almacenamiento garantizándose su impermeabilidad y estanqueidad y manteniendo la explotación libre de acopios a la intemperie que puedan producir contaminación de aguas pluviales.  
- Informe de 1 de octubre de 2019, del Servicio Territorial de Medio Ambiente de Castellón respecto al plan de prevención de incendios forestales.  
Indica el informe que la actuación no afecta a terreno forestal, pero limita con suelo forestal. Después de analizar el Decreto 98/1995, de 16 de mayo, del Gobierno Valenciano por el que se aprueba el reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre forestal de la Comunitat Valenciana, el Decreto 58/2013, de 3 de mayo, del Consell, por el que se aprueba el plan de acción territorial forestal de la Comunitat Valenciana (PATFOR), el plan de prevención de incendios forestales de la demarcación forestal de Vall d'Alba y las normas técnicas, instrucciones y guías plasmadas en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones así como la Ley 13/2010, de 23 de noviembre, de la Generalitat, de protección civil y gestión de emergencias, se consideran adecuadas las medidas propuestas.  
No obstante se señala que la franja perimetral de 25 metros está formada por vegetación agrícola que quedará libre de vegetación baja y arbustiva siempre que se siga labrando el terreno.  
Dado que la instalación dispondrá de un vial de acceso de 5 m de anchura finalizando en una zona circular de 12,50 m de diámetro, y se mantendrán libre de vegetación cunetas y faja de protección a cada lado del camino, se considera que se cumple con el plan de demarcación de Vall d'Alba.  
No obstante indica que los restos vegetales generados en el tratamiento de la vegetación en la ejecución del área de defensa y la franja de protección del camino se deberán eliminar mediante su trituración o retirados a vertedero autorizado.  
- Informe de los servicios técnicos del Ayuntamiento de Les Coves de Vinromà de 12 de abril de 2019 indicando (entre otros) que queda acreditada la compatibilidad urbanística de la actuación con el planeamiento urbanístico y las ordenanzas municipales.  
El expediente contiene:  
- Certificado urbanístico de 21 de abril de 2016 indicando que la actividad se ubicará en suelo no urbanizable común (SNU-2) siendo los usos admitidos y las limitaciones las establecidas en la Ley 5/2014 para el suelo no urbanizable.  
- Informe en materia del suelo no urbanizable del 30 de octubre de 2018 indicando (entre otros) que la nueva explotación cumple con la distancia a casco urbano (mayor de 1000 metros) así como a otras explotaciones porcinas (mayor de 1000 metros) establecidas en el Real decreto 324/2000 de ordenación de las explotaciones porcinas y estando los usos, actividades y aprovechamientos vinculados a la actividad agraria e imprescindibles para la actividad que se desea desarrollar.  
- Informe de 22 de marzo de 2019, de la oficina de planificación hidrológica referente a la concesión de un aprovechamiento de aguas subterráneas situado en la partida «Algepsar» en el término municipal de Les Coves de Vinromà con destino a uso industrial (ganadero para 4200 cerdos) y riego.  
(?) «dado que el aprovechamiento se encuentra en una masa de agua subterránea en buen estado cuantitativo, se considera que la concesión de agua subterránea solicitada, para riego de 16,5 ha de almendros y uso industrial (explotación de ganado porcino de 4.200 cerdos), será compatible con el plan hidrológico de la demarcación hidrográfica del Júcar, (...) en la medida que:  
- El volumen se limite a un volumen máximo total de 72.257 m³/año, en lugar de los 164.522 m³/año solicitados, (...), estando en dicho volumen incluido el destinado a la explotación ganadera (15.626 m³/año), que es acorde con las dotaciones de referencia para ganadería indicadas en el apéndice 10.4 de las disposiciones normativas del plan.  
Por otra parte, la presente concesión estará condicionada a la previa autorización de los vertidos de la explotación ganadera».  
- Informe de 5 de mayo de 2019, de la Dirección General de Cultura y Patrimonio del que se extrae lo siguiente. (?) »No existe afección al patrimonio cultural en relación con los bienes arquitectónicos o arqueológicos que pudieran verse afectados por el proyecto.  
En relación con el patrimonio etnológico se han documentado varios elementos, filat, caseta y bancales. Solo el filat recibirá un impacto directo por la actuación, pero dado su estado de abandono y la perdida de los elementos que lo conformaban se considera suficiente su documentación y su inclusión en la base de datos de bienes etnológicos de esta dirección general por lo que visto el precepto indicado y de conformidad con el informe de los servicios técnicos se informa favorablemente a los efectos patrimoniales contemplados en el art. 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano (...)».  
Consideraciones ambientales.  
En primer lugar el estudio de impacto ambiental identifica las acciones del proyecto que pueden causar impactos ambientales en la fase de obras y en la fase de funcionamiento. Identificadas las acciones del proyecto y valorados los impactos producidos, establece las medidas preventivas y correctoras.  
Se resume lo siguiente del estudio de impacto ambiental:  
1. Identificación y valoración de impactos.  
- En fase de obras se consideran como acciones que pueden causar repercusiones sobre el medio ambiente el desbroce y despeje del terreno, la nivelación y excavaciones, las obras de construcción y pavimentación.  
Se describen los factores ambientales que según el estudio de impacto ambiental pueden verse alterados por la realización del proyecto:  
- Atmósfera: se producirá un aumento de polvo en suspensión por la realización de movimientos de tierra para la construcción de las naves y por el trasiego de los vehículos que intervendrán en la obra que causarán impactos sobre la vegetación y sobre la calidad del aire. Los movimientos de tierra tendrán una duración limitada, menores de una semana por lo que el impacto se considera temporal y reversible.  
Estas mismas acciones provocarán un aumento en la generación de ruidos provocando contaminación acústica en el medio. El impacto se considera temporal, localizado y reversible.  
- Vegetación: la parcela donde se ubicará la granja está plantada de almendros y algarrobos. No se han localizado árboles monumentales o vegetación de interés en su ámbito por lo que en el ámbito de la parcela no se generarán impactos ambientales significativos sobre la vegetación.  
No obstante debido a la presencia de terreno forestal lindante con la parcela objeto del proyecto pueden generarse efectos indirectos sobre la vegetación natural debido, por ejemplo, a un accidente en el manejo de maquinaria, lo que obligará a adoptar medidas preventivas y correctoras con el fin de no generar efectos ambientales significativos.  
- Espacios naturales protegidos: la actividad no se ubica en espacios protegidos ni es probable que se generen efectos adversos sobre espacios Red Natura 2000 ya que el más próximo se sitúa a 5,4 km de la actuación (LIC Sierra d'en Galcerán).  
  
- En la fase de funcionamiento será la propia actividad productiva derivada de la cría de los animales y de la gestión de residuos y subproductos la que puede generar impactos ambientales.  
Los factores ambientales que pueden verse alterados en fase de funcionamiento de la actividad serán los siguientes:  
Suelo: Se considera que la ocupación del suelo no será relevante ya que la parcela permanecerá cultivada en más de un 50 %.  
La presencia del purín en los fosos puede ocasionar contaminación de suelos. Las medidas correctoras que se aplicarán impedirán la generación de contaminación procedente de estos.  
La gestión del purín en parcelas es otra de las acciones que puede ocasionar contaminación de suelo. Para evitar contaminación de suelos la aplicación del purín se realizará siguiendo el plan de gestión realizado por lo que el impacto se considera compatible.  
- Agua: se producirá un incremento de uso del agua subterránea que procederá de pozo propio. Las aguas pluviales no se mezclarán con materiales o sustancias que puedan contaminarlas por lo que no existirá vertido de aguas contaminadas al medio.  
En cuanto a la gestión del purín, el estudio de impacto ambiental considera que no ocasionará ningún tipo de contaminación sobre las aguas subterráneas.  
Paisaje: la presencia de las naves comportará una modificación visual del paisaje que será mínima teniendo en cuenta la superficie afectada. Se producirá una pérdida de calidad del paisaje. No obstante las granjas son actualmente elementos comunes en el medio rural por lo que las construcciones no se percibirán como algo ajeno al medio. La granja será visible desde la CV-133 durante escasos segundos así como desde el camino vecinal que da acceso a la misma. Sin embargo los potenciales espectadores son escasos ya que la zona no es transitada de modo habitual. En las inmediaciones no existe recursos culturales sobre los que la granja ejerza algún tipo de impacto por lo que el impacto se valora como localizado y moderado.  
- Fauna: el impacto puede producirse por la eliminación del hábitat. Debido a la escasa superficie de afección y a la ausencia de especies prioritarias en la zona, el impacto se considera inexistente.  
- Atmósfera: El impacto sobre la atmósfera se puede producir principalmente debido a la emisión de olores y gases contaminantes, así como por el aumento del nivel de ruidos procedente tanto de los automatismos como de los animales.  
La actividad a desarrollar emitirá anualmente a la atmósfera 23.303,71 kg de amoniaco (NH3), 39.884,07 kg de metano (CH4) y 84,83 kg óxido nitroso (N2O) principalmente. Las emisiones de estos productos serán originadas por el proceso de descomposición de los purines durante las diferentes etapas de su gestión.  
En la explotación también se producirán olores que obligarán a la implantación de medidas correctoras para minimizar la magnitud del impacto generado.  
La distancia que guarda la granja con la población junto con la aplicación de medidas correctoras garantizará que no se produzca ningún tipo de molestias. El impacto se valora como moderado, temporal y reversible.  
- Socioeconomía: la explotación contribuirá a la consolidación del tejido socioeconómico de la población por lo que el impacto se valora como positivo.  
En las parcelas donde se ubica la explotación no se han documentado yacimientos arqueológicos, estando los más cercanos a 2-3 km del área de actuación. Por tanto desde el punto de vista del patrimonio arqueológico el impacto será nulo. En lo referente al patrimonio etnológico, la prospección arqueológica ha documentado un «filat», casa de campo y bancales.  
De estos elementos el «filat» es el que va a ser directamente afectado. No obstante dado su estado de abandono y la pérdida de parte de los elementos que lo conforman, se considera suficiente su documentación e inventariado sin considerar necesaria su conservación.  
Riesgos: la ubicación propuesta no se encuentra sometida a ningún tipo de riesgo por deslizamiento o por desprendimiento.  
Examinada la cartografía de zonas inundables del Ministerio para la Transición Ecológica y la cartografía del plan de acción territorial para la prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), se concluye que no existe ningún tipo de riesgo de inundación.  
La parcela objeto de la actuación, no se encuentra catalogada como terreno forestal. Si bien durante el manejo diario de la explotación el riesgo de incendio es escaso, en caso de ser necesario la realización de cualquier trabajo que pudiera implicar cualquier tipo de riesgo se aplicarán las mismas medidas que durante la fase de construcción. En todo caso y con la periodicidad que se estime necesaria, se mantendrá todo el recinto limpio de malas hierbas y de residuos. El impacto sobre la masa forestal será mínimo o moderado.  
Debido a la naturaleza de la actividad, el principal factor de riesgo sería un vertido incontrolado del purín. La capacidad de las fosas de purines son suficientes para permitir largos periodos de almacenamiento por lo que no existe riesgo de vertido. Los vaciados periódicos permitirán detectar posibles fugas.  
Durante el transporte del purín a las parcelas agrícolas, podría ocurrir un accidente (un vuelco y rotura de la cuba), el volumen transportado en cada viaje (6000 litros) no originaría ningún impacto irreversible sobre el medio.  
En cuanto a los posibles impactos originados al cesar la actividad, no se estiman que se produzcan, ya que todos los impactos son causados por el desarrollo de la propia actividad, con lo cual dado su carácter de reversibilidad, una vez cesada la actividad, el medio recupera sus características iniciales.  
Se concluye, por tanto, que referente al posible impacto producido por el cese de la actividad, no se estima que se produzca ningún impacto irreversible.  
2. Establecimiento de medidas protectoras y correctoras.  
- Fase de obras: se elegirán materiales que intervengan en la construcción poco contaminantes, se evitará que los acopios puedan ser arrastrados por agua o viento, se controlará el consumo de agua, no se realizará el mantenimiento de los vehículos de obra en la parcela.  
Se optará por la compra de materiales con formatos que eviten la generación de un exceso de residuos a causa de los embalajes, se separará cada tipo de residuo para facilitar su gestión.  
- Fase de funcionamiento: para evitar generar exceso de nitrógeno y fósforo en los purines, se emplearán técnicas nutricionales (alimentación por fases) lo que facilitará la disminución hasta en un 12 % de nitrógeno en los purines y las emisiones de amoniaco a la atmósfera.  
El diseño de las instalaciones, con sistemas automáticos de apertura y cierre de ventanas para proporcionar una adecuada temperatura y ventilación y una adecuada limpieza permite reducir las emisiones de metano, amoniaco y dióxido de carbono en un 30-35 %.  
El empleo de sistemas de alta presión en la limpieza de las naves reducirá el consumo de agua en un 40 % y por lo tanto el volumen de purín generado. La instalación de bebederos con recuperación de agua permitirá disminuir el consumo de agua hasta un 24 % y disminuir en un 9 % el volumen de purín generado. Durante el periodo productivo deberá controlarse el consumo global con el fin de detectar fugas.  
La opción escogida para la gestión de los purines es su valorización agrícola mediante aplicación como abono en campos de cultivo. En el caso de no realizar las aplicaciones correctamente pueden originarse riesgos de contaminación. Para evitar contaminación de suelos y aguas se ha diseñado un plan de gestión de purines basado en el código de buenas prácticas agrarias de la Comunitat Valenciana y por lo tanto ajustado a las necesidades de los cultivos existentes y a la época óptima de aplicación.  
Por otro lado, en la aplicación del purín se evitará la formación de charcos en campo, se labrarán los campos de forma inmediata, y se evitará la aplicación en zonas cercanas a manantiales o cursos de agua.  
El promotor aporta 376,02 Has con los correspondientes permisos escritos de los propietarios que formarán parte de la base territorial de la explotación.  
3. Programa de vigilancia ambiental (PVA).  
El objetivo del PVA es controlar la eficacia de las medidas preventivas y correctoras contempladas, así como detectar las desviaciones de los efectos previstos.  
- Fase de obras: antes del empleo de maquinaria de obra se comprobará que se encuentra en óptimo estado de mantenimiento para evitar fugas de combustibles o lubricantes. Diariamente se inspeccionará la parcela para evitar que se han retirado los residuos que se hayan podido producir.  
Durante el desarrollo de las obras, ante la aparición de restos arqueológicos, etnológicos o paleontológicos se paralizarán las obras y se comunicarán los hallazgos de forma inmediata a la Dirección General de Patrimonio.  
- Fase de explotación: Se marcará el interior de las fosas para poder cubicar la cantidad de purín almacenado y se llevará un control del purín aplicado como abono con el fin de detectar problemas de estanqueidad en fosas.  
Semanalmente se comprobará el estado de llenado de las fosas, para evitar así posibles fugas por rebosamiento.  
Se realizará un correcto mantenimiento de los equipos de extracción y aplicación del purín en campo (tractor y cuba), realizando periódicamente las revisiones obligatorias y comprobando visualmente, antes de cada vaciado, que la cuba es estanca y no presenta fugas.  
Respecto a la aplicación de los purines en campo se llevará un cuaderno donde se relacionará la parcela, fecha y dosis de aplicación del abonado orgánico. Anualmente se evaluará el estado vegetativo de las parcelas, para comprobar el buen estado de los cultivos, y descartar así posibles fitotoxicidades.  
Mensualmente, y antes y después de periodos de lluvias se verificará que el sistema de canaletas y tuberías de recogida de aguas pluviales de los tejados funciona correctamente y no se encuentra obstruido En caso contrario, se procederá a su inmediata limpieza.  
Diariamente se inspeccionará el exterior de las naves, para comprobar que esta zona se halle limpia de residuos.  
Después de cada ciclo de engorde y una vez desinfectados los interiores de las naves de cebo, se procederá a la limpieza de los elementos exteriores de las naves (ventanas, puertas, silos, etc) mediante agua a presión.  
Periódicamente, al finalizar cada ciclo y con el fin de detectar averías en los equipos de dispensación se realizará una revisión de la cantidad de agua, energía y pienso consumido por los animales.  
Se comprobará después de cada periodo de engorde, la cantidad de purín originado y la cantidad del mismo extraído, este balance podrá indicar posibles fallos en la estanqueidad de la balsa de purines.  
Consideraciones del órgano ambiental.  
Se analizan los aspectos del proyecto más relevantes a efectos de motivar los condicionantes ambientales de la parte resolutiva de la presente declaración.  
- Medio socioeconómico: Referente a la compatibilidad del suelo ocupado con la planificación urbanística, según informe municipal la granja se ubicará en suelo no urbanizable común siendo el porcentaje de ocupación de la parcela del 13,02 %, menor al máximo del 50 % de la normativa autonómica.  
No es previsible que la explotación cause molestias a la población debido a que guarda una distancia con núcleos de población de 2,3 km. En la gestión de los purines sin embargo pueden generarse olores que afecten a la población por lo que deberán seguirse las recomendaciones del estudio de impacto ambiental.  
- Suelo y aguas: los aspectos técnicos del proyecto (utilización de materiales impermeables en soleras y fosos), la gestión de subproductos y residuos producidos en la explotación junto con una adecuada gestión de purines son las únicas medidas utilizables para evitar que la actividad genere efectos ambientales significativos.  
La gestión de subproductos y residuos se realizará por gestor autorizado debiendo justificarse ante el órgano sustantivo que se dispone de los correspondientes contratos de gestión.  
Referente a la gestión de purines, se recuerda que la Ley 22/2011 de residuos y suelos contaminados excluye del ámbito de la ley «las materias fecales, si no están contempladas en el apartado 2.b, paja y otro material natural, agrícola o silvícola, no peligroso, utilizado en explotaciones agrícolas y ganaderas, en la silvicultura o en la producción de energía a base de esta biomasa, mediante procedimientos o métodos que no pongan en peligro la salud humana o dañen el medio ambiente». Por ello la gestión de los purines no entra dentro de la ley siempre que se utilicen dentro de un marco agrario y en condiciones tales que no causen daños al medio ambiente o pongan en peligro la salud humana.  
Se recuerda que un uso inadecuado de purines, en condiciones no adecuadas o en cantidades no aptas para los cultivos, puede causar riesgos en la salud humana al aumentar en las aguas de consumo humano el nivel de nitratos establecido en la legislación vigente y causar daños al medio ambiente por contaminación y eutrofización de aguas superficiales y subterráneas. En este sentido el uso no adecuado de purines no se vería amparado por la exención de la ley de residuos.  
Se recuerda además que el Real decreto 306/2020, de 11 de febrero, por el que se establecen normas básicas de ordenación de las granjas porcinas intensivas, y se modifica la normativa básica de ordenación de las explotaciones de ganado porcino extensivo establece en su artículo 9, tanto para las nuevas explotaciones como para las existentes la obligatoriedad de tener un sistema integrado de gestión que cuente con un plan de producción y gestión de estiércol, aspecto ya contemplado en el Real decreto 324/2000 para las explotaciones en zona vulnerable y en determinadas condiciones, para las ubicadas en no vulnerables.  
El principal problema ambiental de la utilización de los purines, la contaminación de aguas superficiales y subterráneas a causa de la lixiviación de nitratos se puede disminuir aplicando una cantidad de nitrógeno acorde con las necesidades de cultivo teniendo en cuenta la riqueza previa en nitrógeno de los terrenos y en su caso, de las aguas de riego así como con el seguimiento de un calendario óptimo de aplicación, entre otros.  
El cumplimiento del código de buenas prácticas agrarias de la Comunitat Valenciana se muestra por ello como un instrumento imprescindible en la prevención de la contaminación por nitratos de aguas subterráneas además de ser una mejor técnica disponible a aplicar en la gestión de purines de la explotación.  
El plan de gestión de gestión de purines redactado es en general acorde con el código valenciano de buenas prácticas agrarias de la Comunitat Valenciana y aporta superficie cultivada de almendro como cultivo predominante y otros cultivos.  
No obstante, revisadas las parcelas aportadas y las dosis por cultivos, tras las subsanaciones realizadas en la documentación técnica con el fin de ajustar el plan de gestión de purines a la Orden 10/2018, se observa que no se ha aportado suficiente superficie adicional para formar parte de la base agraria de la explotación debido a lo siguiente:  
- Se han considerado los cultivos herbáceos de secano como cultivos energéticos, con mayores necesidades de nitrógeno que los destinados a uso humano o animal, circunstancia que no se ha justificado.  
- Parte de las parcelas cultivadas de cereal permanecían en barbecho en el momento de realizar la ortofoto. Entendiendo que esta es una práctica habitual de cultivo en la zona y el purín no debe emplearse con terreno en barbecho, debe considerarse una disminución de la base agraria anual en superficie de cereal que de acuerdo con las ortofotos revisadas sería de alrededor de un 10 %.  
- Se han aportado parcelas cuyo cultivo parece estar abandonado por lo que el promotor utilizará el purín en estas parcelas si se observa cultivo activo en la parcela. Un cultivo abandonado no requiere abonado.  
Partiendo del criterio general de que el número de animales de la explotación debe ser acorde con la base agraria disponible, calculado por el órgano ambiental el nitrógeno que pueden absorber los cultivos aportados y teniendo en cuenta una superficie de barbecho aproximada del 10 % anual en el ámbito estudiado, debe disminuirse la explotación en 445 animales mientras no se modifique el plan de gestión de purines.  
Por lo tanto, la autorización ambiental integrada se concederá por un máximo de animales de 3833 salvo que antes de la resolución del expediente de autorización ambiental integrada el promotor justifique mediante el aumento de la base territorial de la explotación, que podrá gestionar los purines sin generar efectos ambientales significativos.  
Por último, indicar respecto a las características de las parcelas aportadas, que se tratan de parcelas de secano en su mayor parte en terreno llano. Otra parte de ellas se encuentran en terreno semimontañoso abancalado. Respecto a estas últimas no son previsibles, debido a los abancalamientos, escurrimientos del purín. No obstante, y debido a que algunas de ellas se ubican cercanas a zona forestal, se guardarán las debidas precauciones para que el purín no escurra hacia esas zonas.  
Para finalizar este punto se recuerda que el plan de gestión de purines no es un documento estático y permanente en el tiempo como tampoco lo es el ámbito agrario. Este plan puede y debe modificarse cada vez que se considere oportuno, cada vez que se cambien los cultivos en las parcelas o se integren nuevas para formar parte de la base territorial. En cualquier caso, este plan de gestión siempre deberá adoptar las mejores técnicas disponibles e incluso deberá optar por otros sistemas de gestión como la retirada por gestor autorizado, la separación sólida y líquida y cualquier otro sistema de gestión que minimice el riesgo de contaminación de las aguas con respecto al sistema actual.  
- Aguas: consumo de recursos. El promotor ha solicitado la concesión de aguas y el informe de la oficina de planificación hidrológica se ha pronunciado en sentido favorable en términos de sostenibilidad del recurso pero imponiendo ciertas limitaciones en el caso del riego de cultivos. No obstante, deberá obtenerse la concesión (resolución definitiva) antes de la puesta en marcha de la explotación.  
Referente a la utilización de parte de la concesión para poner en regadío la parte de la parcela no ocupada por la granja, se recuerda que puede ser un supuesto de evaluación de impacto ambiental por el trámite simplificado.  
- Atmósfera: balsa de purines.  
Respecto a la balsa de purines los planos muestran dos ubicaciones, una al este de la nave 3 y otra al oeste. Se interpreta como ubicación definitiva la ubicación al este de la nave 3. En caso contrario deberá comunicarse al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental la nueva ubicación.  
Debe indicarse que, según documentación aportada en julio de 2020, la balsa de purines contará con cubierta de hormigón minimizando la emisión de gases a la atmósfera.  
- Suelo y paisaje: construcción de las naves. Debido a la conformación del terreno donde se ubicarán las naves, aterrazado y con pendiente descendente hacia (más o menos) el NE y su ubicación en cota tal que prácticamente queda oculta a los esporádicos espectadores, se considera que no las construcciones no generarán un elevado impacto visual si bien deben aplicarse medidas de integración mediante la elección de colores acordes. De manera particular se tendrá en cuenta la corrección del impacto causado por los depósitos de pienso altamente visible, por lo que cabe aplicar medidas correctoras.  
Para proceder a la construcción de las naves será necesario efectuar movimientos de tierras debido a las pendientes de la parcela, a su conformación mediante bancales de cultivo y a la fisiografía existente, de carácter prácticamente montañoso.  
Las naves no podrán adaptarse en su totalidad a los abancalamientos existentes siendo necesario crear taludes y desmontar algunos de los bancales. La integración de los taludes, en el caso que se generen se muestra necesario para prevenir la erosión, facilitar la estabilidad del terreno e integrar la actividad en el entorno.  
Por otro lado, debe indicarse que solo se ocupará la superficie estrictamente necesaria para llevar a cabo la actividad debiendo permanecer al menos el 50 % de la superficie dedicada al uso agrícola preexistente.  
- Energía: en principio las instalaciones contarán con acometida eléctrica y grupo electrógeno. No obstante, y dado que en las sucesivas remisiones de documentación el promotor no indica claramente (a excepción de la instalación de grupo electrógeno), la fuente principal de energía, el promotor deberá indicar la solución finalmente adoptada con anterioridad a la autorización sustantiva deberá tener en cuenta que en el caso de tener que ejecutar una línea eléctrica, esta no está amparada por la presente declaración de impacto ambiental.  
- Fauna: se localiza en el ámbito de actuación el área de campeo de águila perdicera. Si bien no existe afección directa a la especie, con el fin de evitar posibles molestias a la especie, las obras se realizarán fuera de su periodo reproductivo.  
- Patrimonio cultural: no existirán efectos ambientales referentes al patrimonio cultural si bien se considera que para que no se generen estos efectos, debe preservarse la casa existente, elemento que no debe ser derruido por formar parte del paisaje cultural.  
Por último, se incorporarán a los condicionantes ambientales las limitaciones impuestas por los órganos afectados por la realización del proyecto integrando así la participación pública en el procedimiento de evaluación de impacto ambiental.  
Consideraciones jurídicas.  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del anexo I.a.3º de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental modificada por la Ley 9/2018 y anexo I.1.h del Decreto 162/1990 por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de impacto ambiental de la Comunitat Valenciana.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en la Ley 21/2013, de evaluación ambiental modificada por la Ley 9/2018 y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Decreto 105/2019, de 5 de julio del Consell, por el que se establece la estructura orgánica básica de la Presidencia y de las consellerias de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre evaluación de impacto ambiental de proyectos. Mediante resolución de 9 de agosto de 2019 el director general de Calidad y Educación Ambiental delega la competencia de evaluación de impacto ambiental de proyectos en el director general de Medio Natural y Evaluación Ambiental (DOGV 8614, 16.08.2019).  
Por todo lo anterior se resuelve:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de «explotación porcina de cebo» en la parcela 67 del polígono 17 de Les Coves de Vinromà (Castellón), siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
1. Número de animales autorizados y plan de gestión de purines:  
a) En aplicación de lo expuesto en la parte dispositiva de esta declaración de impacto ambiental (DIA) y en el apartado b de este condicionado, la autorización ambiental integrada (AAI) solo autorizará un número de 3.833 animales salvo que con anterioridad a la resolución del expediente de AAI, el promotor aumente la base territorial de la explotación y modifique el plan de gestión de purines.  
b) El promotor:  
- Aplicará una cantidad máxima de 50-70 kh/N/ha/año de N en cultivos de cereal. El técnico responsable del proyecto trasladará estas cantidades de N tanto en este cultivo como en el resto a parámetros tales como cubas o m³ con el fin de facilitar el cumplimiento de este condicionante y de la DIA al promotor.  
- El promotor del proyecto será responsable de aplicar el purín solo en las parcelas que permanezcan cultivadas en el momento del abonado. No deberá aportarse purín en el caso que las parcelas muestren signos de abandono prolongado.  
No se considerarán parcelas cultivadas a las parcelas que permanezcan en barbecho.  
c) La aplicación del purín en zonas cercanas a zona forestal guardará un margen de seguridad para que este no escurra hacia zonas naturales.  
d) El promotor deberá cumplir con las obligaciones establecidas en el estudio de impacto ambiental y en esta declaración de impacto ambiental asumiendo todas las acciones que comporta gestionar los purines como subproducto de su explotación y se recuerda que una inadecuada gestión puede tener iguales consecuencias que un vertido contaminante.  
A tales efectos:  
- Comunicará de la manera que considere oportuno a los propietarios de las parcelas incluidas en el plan de gestión que están en zona vulnerable a la contaminación por nitratos y sujetos a las obligaciones del plan de actuación en zonas vulnerables.  
- Mantendrá el plan de gestión debidamente actualizado y comunicará con la periodicidad que determine el órgano sustantivo los posibles cambios que se hayan podido realizar.  
- Debido a los posibles riesgos para el medio ambiente que puede suponer la utilización de los purines en el caso que no se cumplan las previsiones realizadas, el promotor deberá tender a emplear otros sistemas de gestión que disminuyan el riesgo sobre el medio ambiente: planta de tratamiento (gestor autorizado), o implantación de sistemas de gestión de purines dentro de la propia explotación.  
2. Uso del agua: no se podrá iniciar la actividad hasta que no finalice la tramitación de la concesión y su inscripción en el registro de aguas.  
La transformación de secano a regadío se someterá al procedimiento ambiental que corresponda ya que no está amparada en la presente resolución.  
3. Fauna: con el fin de evitar posibles molestias a la especie «águila perdicera», las obras se realizarán fuera de la fase de reproducción de la especie (enero a junio).  
4. Balsa de purines: se interpreta como ubicación definitiva la ubicación al este de la nave número 3. En caso contrario deberá comunicarse al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental la nueva ubicación.  
5. Paisaje: Los taludes que puedan originarse en la construcción de las naves se integrarán en el paisaje por medio de piedra seca o vegetación natural cuando esto último sea acorde con el plan de prevención de incendios.  
Los colores a utilizar en las naves serán de manera preferente los del propio terreno. Los depósitos serán de colores no estridentes y sin brillo (mate). Se procurará establecer en los alrededores de los depósitos árboles formados con la cruz alta para que contribuyan a su ocultación.  
A la finalización de las obras se remitirá reportaje fotográfico al órgano sustantivo en el que pueda observarse la integración de las obras en el entorno.  
6. Patrimonio cultural: se conservará la casa existente en la parcela y los elementos estructurales con interés cultural de su interior.  
7. Riesgos: se labrará dejando libre de vegetación arbustiva los 25 m perimetrales establecidos en el plan de prevención de incendios. Se mantendrá libre de vegetación cunetas y franjas de protección.  
8. Los restos procedentes de los desbroces se triturarán incorporándose al terreno. Los de mayor entidad podrán darse el uso que se considere conveniente siempre que sea acorde con la protección del medio ambiente o gestionarse a través de gestor autorizado para su reutilización o valorización.  
9. Se llevará un adecuado mantenimiento de los fosos y balsa de almacenamiento. En el caso que se detecten fugas se vaciarán y repararán con la mayor brevedad.  
10. La granja se mantendrá libre de acopios de cualquier producto a la intemperie que por arrastre o civilización pueda contaminar las aguas y en especial la cabecera del «Barranc de Codines».  
11. Energía: Teniendo en cuenta lo indicado en la parte expositiva de esta resolución, antes de la obtención de la autorización sustantiva el promotor deberá haber presentado documentación aclaratoria sobre la fuente principal de suministro de energía.  
12. Cualquier actuación o modificación que realice el promotor en cumplimiento de la presente declaración de impacto ambiental no necesitará nuevo pronunciamiento ambiental, pero sí requerirá la comunicación de las actuaciones o modificaciones realizadas al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental.  
Cualquier otra modificación significativa del proyecto que no se encuentre amparada por la presente declaración de impacto ambiental deberá ser valorada por el órgano ambiental salvo que la modificación entre por sí sola esté comprendida en algunos de los supuestos contemplados en la legislación sectorial en materia de evaluación de impacto ambiental en cuyo caso se iniciará el procedimiento que corresponda.  
13. Las condiciones de la presente declaración de impacto ambiental podrán modificarse cuando concurra cualquiera de las circunstancias previstas en el artículo 44 de la Ley 21/2013, de 9 diciembre de evaluación ambiental.  
  
Segundo  
La declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso alguno sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.  
  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental modificada por la Ley 9/2018.  
  
Cuarto  
La regulación de la vigencia de la presente declaración de impacto ambiental será la establecida en el artículo 43 de la citada Ley 21/2013 modificada por la Ley 9/2018.  
  
València, 19 de noviembre de 2020.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental (p. d. R 09.08.2019 del director general de Calidad y Educación Ambiental; DOGV 8614, 16.08.2019): Benjamín Pérez Rocher.»  
  
València, 29 de abril de 2021.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML