Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 2709, del 14-03-1996 (1996/837671)

ACORD de 5 de febrer de 1996, del Govern Valencià, pel qual aprova el Pla Estratègic de Modernització de l'Administració Valenciana (PEMAV).
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   2709

Data del DOGV
:   14-03-1996

Secció del DOGV
:   ALTRES DISPOSICIONS

Número del document
:   1996/837671

CVE


Data del document
:   05-02-1996

Organisme emissor
:   Conselleria d'Administració Pública

Tipus de document
:   Acord

Correcció d'errades

ACORD de 5 de febrer de 1996, del Govern Valencià, pel qual aprova el Pla Estratègic de Modernització de l'Administració Valenciana (PEMAV).   
El Govern Valencià, en la reunió del dia 5 de febrer de 1996, adoptà l'acord següent:  
El Govern Valencià ha assumit la modernització de l'administració com una de les prioritats de la seua acció de govern.  
El nivell de complexitat de la Generalitat Valenciana (quatre milions de clients, més de 900.000 milions de pessetes de pressupost, més de 85.000 treballadors, etc.) exigeix que la modernització siga tractada mitjançant un pla que incloga els programes, els projectes i les accions que permetran aconseguir el nivell màxim de transformació de l'organització, per tal d'optimitzar així el rendiment de la inversió pública requerida.  
Per tot això, i a proposta del conseller d'Administració Pública, el Govern Valencià,  
ACORDA  
Aprovar el Pla Estratègic de Modernització de l'Administració Valenciana (PEMAV), el text del qual es transcriu a continuació i que es desenvoluparà durant el període 1996-99. La seua dotació pressupostària està avaluada en 9.595 milions de pessetes.   
Aquest acord es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
Pla Estratègic de Modernització de l'Administració Valenciana (PEMAV)  
índex  
I. Eixos del Pla Estratègic de Modernització de l'Administració Valenciana (PEMAV)  
1. El PEMAV sumaritzat  
2. Relació de projectes   
3. Algunes consideracions sobre el PEMAV  
3.1 Suport polític   
3.2 Visió global   
3.3 Enfocament estratègic   
3.4 Focalització i forces de transformació  
3.5 Atendre primer el que és primer  
3.6 Abast plurianual   
3.7 Invertir per estalviar   
3.8 àmbit polític i àmbit administratiu   
3.9 Actuar ara   
3.10 El paper dels sindicats   
3.11 El marc jurídic   
3.12 Gestió del PEMAV  
3.13 Coordinar i optimizar l'esforç   
3.14 A manera d'agenda   
II. Relació de programes i projectes inclosos en el PEMAV  
\* Administració eficaç  
EQUAL. Anivellament dels sistemes informàtics de la Generalitat Valenciana  
GIS. Sistemes d'informació geogràfica  
SEC. Sistemes comuns de gestió  
FAST. Reenginyeria d'expedients  
CHOICE. L'àmbit del sector públic en la Generalitat Valenciana  
CASA. Gestió de recursos immobles  
MERCAT. Capacitat de negociació de grans compres  
IMPROVE. Optimització de projectes en curs  
DESPATX. Gestió de cues de públic en els organismes del sistema educatiu valencià  
GRANT. Gestió de beques del sistema educatiu valencià  
LLIBRE. Centre documental de la Generalitat Valenciana   
MED. Racionalització dels aspectes financers, tecnològics i de gestió de la sanitat pública valenciana  
XARXA. Integració de serveis territorials (edifici Campanar I)  
\* Administració responsable  
ECONOMIC. Gestió pressupostària i comptabilitat pública  
TAX. Gestió tributaria i recaptadora en la Generalitat Valenciana  
NOMINA. Gestió integrada de les nòmines de la Generalitat Valenciana  
HUMAN1. Gestió dels recursos humans  
HUMAN2. Centre per a la gestió del canvi de la Generalitat Valenciana  
RESULT. Avaluació dels programes públics  
CALITAT. Estàndards de qualitat dels serveis públics  
LEGAL. Informatització dels òrgans de justícia  
OPTIC. Crear un arxiu òptic dels expedients de personal  
\* Administració interrelacionada  
MAIL. Ofimàtica i correu electrònic  
PLUS. Coordinació d'accions de govern des de conselleries horitzontals  
EDI. Intercanvi electrònic de dades en la Generalitat Valenciana  
DOGV. Confecció electrònica del Diari Oficial de la Generalitat Valenciana  
SANITAT. Gestió administrativa descentralizada en la sanitat pública valenciana  
HEALTH. Gestió mèdica coordinada en la sanitat pública valenciana  
VALNET. Xarxa informàtica administració-ciutadà  
PLANTEL. Pla director de telecomunicacions  
RED. Optimització de la xarxa corporativa telecomunicacions  
FARO. Optimització dels centres de coordinació d'emergències de la Generalitat Valenciana  
VILLE. Coordinació de les accions de cooperació amb l'administració local  
\* Administració descentralizada  
ASIA. Assistència organitzativa i informàtica municipal  
PROP. La Generalitat des de casa  
HELP. Informació i comunicació de la Generalitat Valenciana  
LOCAL. Pacte local  
AGORA. Factors de sensibilitat social  
III. Pressupost d'inversions i subvencions dels projectes inclosos en el PEMAV  
«La nostra tasca no és trobar culpables del que va ocórrer en el passat, sinó posar les bases per al futur» (John F. Kennedy).  
I. Eixos del pla estratègic de modernització de l'administració valenciana (PEMAV)  
«De vegades la política, a més de ser l'art d'allò possible, ha de ser també l'art d'allò necessari» (Jacques Chirac).  
1. El PEMAV sumaritzat  
Visió  
L'administració és un actiu al servei dels valencians que, en actuar amb absoluta independència professional del poder polític, executa les directrius polítiques que emanen d'aquest.  
Missió  
L'administració valenciana, com qualsevol altra organització gran, ha de legitimar la seua existència social mitjançant un procés d'autoexigència contínua.  
Metes  
L'administració ha de sofrir una profunda transformació (en la seua accepció biològica: fenomen pel qual certes cèl·lules adquireixen material genètic d'altres) de manera que, al final de la legislatura, siga possible constatar un avanç significatiu en la consecució, simultània, d'una:   
- Administració eficaç.  
- Administració responsable.  
- Administració interrelacionada.  
- Administració descentralitzada.  
Cadascuna d'aquestes metes seran aconseguides mitjançant altres programes que se subdividiran en objectius, establerts mitjançant projectes i accions (apartat 2). D'aquesta manera, el PEMAV s'estructura, metodològicament, en nivells conceptuals i en instruments operatius:   
Nivell conceptual Instrument operatiu  
Metes Programes  
Objectius Projectes i accions  
2. Relació de projectes  
- Programa: Administració eficaç  
Projecte Abreviatura  
Anivellament dels sistemes informàtics de la GV EQUAL  
Sistemes d'informació geogràfica GIS  
Sistemes comuns de gestió SEC  
Reenginyeria d'expedients FAST  
L'àmbit del sector públic en la GV CHOICE  
Gestió de recursos immobles CASA  
Capacitat de negociació grans compres MERCAT  
Optimització de projectes en curs IMPROVE  
Gestió de cues de públic en els organismes   
del sistema educatiu valencià DESPATX  
Gestió de beques del sistema educatiu valencià GRANT  
Centre documental de la Generalitat Valenciana LLIBRE  
Racionalització dels aspectes financers,   
tecnològics i de gestió de la sanitat pública   
valenciana MED  
Integració de serveis territorials   
(edifici Campanar I) XARXA   
- Programa: Administració responsable  
Projecte Abreviatura  
Gestió pressupostària i comptabilitat pública ECONOMIC  
Gestió tributària i recaptadora en la GV TAX  
Gestió integrada de les nòmines de la GV NOMINA  
Gestió dels recursos humans HUMAN1  
Centre per a la gestió del canvi de la GV HUMAN2  
Avaluació dels programes públics RESULT  
Estàndards de qualitat dels serveis públics CALITAT  
Informatització dels òrgans de justícia LEGAL  
Crear un arxiu òptic dels expedients de personal OPTIC  
- Programa: Administració interrelacionada  
Projecte Abreviatura  
Ofimàtica i correu electrònic MAIL  
Coordinació d'accions de govern des   
de conselleries horitzontals PLUS  
Intercanvi electrònic de dades en   
la Generalitat Valenciana EDI  
Confecció electrònica del Diari Oficial   
de la Generalitat Valenciana DOGV  
Gestió administrativa descentralitzada   
en la sanitat pública valenciana SANITAT  
Gestió mèdica coordinada en la sanitat   
pública valenciana HEALTH  
Xarxa informàtica administració-ciutadà ValNet  
Pla director de telecomunicacions PLANTEL  
Optimització xarxa corporativa telecomunicacions RED   
Optimització dels centres de coordinació   
d'emergències de la Generalitat Valenciana FARO  
Coordinació de les accions de cooperació   
amb l'administració local VILLE  
- Programa: Administració descentralitzada  
Projecte Abreviatura  
Assistència organitzativa i informàtica municipal ASIA  
La Generalitat des de casa PROP  
Informació i comunicació de la GV HELP  
Pacte local LOCAL  
Factors de sensibilitat social AGORA  
3. Algunes consideracions sobre el PEMAV  
«Potser que una decisió important no canvie el món, però ningú no pot negar que el món sols canvia gràcies a decisions importants» (Émile Zola).  
3.1 Suport polític  
El president de la Generalitat Valenciana ha assumit la modernització de l'administració com una de les prioritats de la seua acció de govern, tal i com va quedar substantivat en el discurs d'investidura de 30 de juny de 1995.  
Anteriorment, el candidat a la Presidència del Govern Valencià va comparèixer a les eleccions del 28 de maig amb un explícit programa de transformació de l'administració pública (document 13 del programa electoral del PP).  
El Govern Valencià ha concretat l'esmentada voluntat política mitjançant la creació de la Direcció General per a la Modernització de les Administracions Públiques.  
Finalment, la concreció operativa d'aquest suport polític es palesa en el Pla Estratègic de Modernització de l'Administració Valenciana (PEMAV), les característiques bàsiques del qual es concentren en aquest document.  
La modernització és un procés complex que comença amb el lideratge polític, no amb la tecnologia.   
3.2 Visió global  
El nivell de complexitat de la Generalitat Valenciana (quatre milions de clients, 900.000 milions de pessetes de pressupost, 85.000 treballadors, etc.) obliga que la modernització siga tractada mitjançant un pla comprensiu de programes, projectes i accions que permeta aconseguir el màxim nivell de transformació de l'organització i optimitzar el rendiment de la inversió pública requerida. D'ací que s'hagen prioritzat, perquè s'inicien durant 1996, els projectes de clara vocació horitzontal que afecten aspectes claus de l'estructura de la Generalitat, dels recursos humans i dels processos de gestió. Es tracta d'aconseguir un primer nivell de modernització que implique a un ampli espectre d'unitats administratives. Desitgem compaginar la governabilitat de la Generalitat amb la transformació de la seua administració.  
La gestió d'un procés de transformació tan complex exigeix actuar simultàniament mitjançant projectes d'ordre intern administratius, d'impacte en les relacions quotidianes del ciutadà amb l'administració, d'avaluació dels resultats de les polítiques públiques, etc. Si només canvien algunes poques coses, res no aconseguirem: l'organització s'engolirà la modernització.  
Els projectes de modernització sectorial, especialment en els àmbits sanitari i educatiu, hauran de ser escomesos sense tardança atesa la seua transcendència econòmica i social.  
3.3 Enfocament estratègic  
Cadascun dels quatre programes que conformen el PEMAV (Administració Eficaç, Administració Responsable, Administració Interrelacionada i Administració Descentralitzada) obeeixen a uns altres tants desafiaments d'obligat compliment si no volem decebre els ciutadans, en la seua doble configuració de contribuents i d'usuaris dels serveis públics. Els quatre, en conjunt, suposen un clar compromís de modernització per a aquesta legislatura.  
Els programes seran completats en anys successius amb altres projectes si s'observen dificultats en el compliment de la seua missió. Aconseguida aquesta en un grau suficient, el programa que la sustentava serà substituït per un altre que supose un nou repte en el camí de l'administració cap a l'adequada satisfacció de les demandes ciutadanes.  
Per tant, el PEMAV es concentra en programes estratègics, la lògica existencial dels quals obeeix, en cada moment, al nivell de modernització ja aconseguit i al que requeresca la societat valenciana.  
El PEMAV és un instrument de planificació indicativa i, en conseqüència, naix amb una gran vocació de «marc de referència». La seua instrumentació serà guiada per la flexibilitat tant en la selecció dels projectes com en la priorització aplicativa d'aquests. No obstant això, el PEMAV suposa, en sí mateix, un escenari de modernització bàsic per a l'administració amb uns camins de consecució que admeten poques dreceres. Cada projecte vol donar resposta a una necessitat elemental insatisfeta.  
L'actualització del PEMAV en els anys successius recollirà les necessitats complementàries no tractades en el 1996, ja siga per la dificultat de l'encaix tècnic en l'engegament d'un nombre important de projectes, ja siga pels seus requeriments pressupostaris.  
En definitiva, hem concebut un quadre metodològic simple com la millor resposta a un diagnòstic complex. El protagonisme correspon, d'ara endavant, a les idees, no als actors.   
3.4 Focalització i forces de transformació  
Qualsevol pla de modernització que, fins i tot partint d'una visió àmplia, no centra els seus esforços en objectius crítics està condemnat al fracàs i a provocar la desil·lusió social.  
Establert aquest principi, els projectes inclosos en el PEMAV estan orientats, com abans hem dit, a fer que l'administració acomplesca quatre requeriments:  
- Eficaç.  
A finals del segle XX la societat reclama no sols que es facen les coses correctament, sinó que, a més a més, es facen les coses correctes. El centre de valoració fonamental de l'administració no està, per tant, en l'interior de l'organització sinó en el ciutadà.   
- Responsable.  
Ningú pot ser responsable d'allò que no pot gestionar amb un cert grau d'independència. Mantenir el geni humà reclòs en el procediment és negar-li la possibilitat de ser avaluat i, per tant, recompensat.  
- Interrelacionada.  
Només des d'una administració les unitats de la qual «parlen» permanentment els tres idiomes del pròxim mil·leni (veu, dades i imatges) resultarà ociós preveure el que una persona necessita saber per a solucionar els problemes futurs. La classificació de llocs de treball haurà d'actualitzar la seua missió.  
- Descentralitzada.  
L'administració té l'obligació de recaptar, de regular i de verificar el compliment de la norma. El ciutadà no pot ser un nòmada al servei d'unitats centrals de decisió. Hem d'acostar el producte al consumidor, el servei al ciutadà. La prestació no ha d'estar condicionada al finançament; els diners poder ser transferits, l'eficàcia i l'eficiència no.  
La transformació de l'administració és un procés d'exigència contínua. Sabem les característiques de la situació d'eixida, apliquem forces de transformació i aconseguim nivells de modernització, tan diferents i superadores del punt de partida com potents siguen les forces seleccionades. El PEMAV considera que són tres les forces que han de propiciar una administració moderna:  
- Qualitat.  
El ciutadà demanda, de forma creixent, serveis de qualitat.  
- Gestió.  
El sector públic és més un gestor de serveis que un proveïdor.   
- Responsabilitat.  
Els servidors públics han de tenir capacitat de decisió; el sentit comú no és perillós.  
3.5 Atendre primer el que és primer  
Els intents de modernització que s'han emprés, fins ara, en l'àmbit de la Generalitat han tingut dues expressions pràctiques: el canvi de legislació i/o la constitució d'un comitè de coordinació. Ambdós intents han resultat, òbviament, estèrils.   
El PEMAV, els eixos del qual presentem en aquest document, suposa actuar sobre els fonaments polítics i operatius de la Generalitat:  
- ¿Qui fa què? sector públic versus sector privat; administració autonòmica versus administració local, etc.  
- ¿Com gestionem millor? centralització versus descentralització; procediments versus responsabilitat, etc.  
- ¿Què esperem dels nostres servidors públics? empleats versus directius; força laboral versus conjunt de professionals, etc.  
Només en tractar decididament aquest tipus de qüestions podran derivar-se alteracions del marc legal que faciliten la modernització. Només en identificar la necessitat específica de coordinació de polítiques serà possible nomenar els coordinadors més convenients. Només canviant filosòficament els procediments administratius, els circuits i el tractament informàtic serà possible abordar aspectes bàsics de la funció pública com la política de recursos humans, la classificació, selecció i provisió, etc. Només en atorgar la capacitat de gestió podrem avaluar les tasques.  
Tot i això, la solució al problema de la funcionarització (previst en la Sentència 99/87 del Tribunal Constitucional) condiciona els resultats del PEMAV. De forma anàloga, els procediments judicials que recauen sobre l'administració de la Generalitat són una amenaça que dificulta l'anàlisi de la racionalització dels recursos humans.  
3.6 Abast plurianual  
La major part dels projectes llistats en l'apartat 2 hauran de ser desenvolupats durant més d'un any. Parlem de transformació de l'administració, no de maquillar-la. Encara que la reenginyeria de molts processos tinga un efecte en el ciutadà o en l'organització en un horitzó temporal curt, la major part d'iniciatives modernitzades tindran una recompensa social a mitjà i llarg termini.  
Per això, el PEMAV sols fa concessions a quatre milions de valencians i aquests seran els qui ho jutjaran dins de quatre anys. No obstant això, com acabem de dir, esperem obtenir resultats visibles de la modernització a curt termini.  
3.7 Invertir per a estalviar  
L'administració ha de ser un actiu per als valencians, siga quin siga el partit polític que governe, cosa que exigeix un permanent esforç d'optimització. L'actual dèficit de legitimació de l'administració davant la societat, com a conseqüència del dèficit de confiança que s'origina per la petició ciutadana de serveis públics de qualitat i la deficient procuració, és conseqüència dels decimonònics sistemes en què s'han vist atrapats magnífics servidors públics.  
Per tant, la modernització exigeix un considerable esforç econòmic per a eliminar les coses que no funcionen, les quals mai no han funcionat i que han sobreviscut a la seua utilitat.  
La magnitud del pressupost de la Generalitat i d'alguns conceptes específics de despesa (nòmina: 43% del total) suposa que la racionalització de qualsevol procés es traduesca en estalvis importants per als contribuents.  
3.8 àmbit polític i àmbit administratiu  
La fortalesa d'un govern no ha de recolzar mai en la debilitat de la seua administració, perquè aquesta no serveix al poder polític sinó que executa les seues directrius; és per això que els processos electorals només avaluen el resultat de l'acció política. Pel contrari, els servidors públics actuen al servei dels ciutadans i són valorats per aquests, assumeixen la «consciència tècnica» del Govern Valencià per a desplegar els programes polítics d'aquest.   
El PEMAV s'origina per la voluntat política, com queda expressat en l'apartat 3.1, però desitgem que siga consensuat i executat pels servidors públics. Aquest plantejament exigeix que el disseny, la direcció executiva de cada projecte siga a càrrec d'un alt funcionari i que, amb independència de l'assistència tècnica que es requeresca de l'exterior, s'aconseguesca la màxima implicació i col·laboració de tot el personal de la Generalitat.  
La idoneïtat de cadascun dels projectes de modernització inclosos en el PEMAV han sigut consensuats amb alts funcionaris de la Conselleria d'Administració Pública, i es propiciarà un consens més ampli dins l'organització durant les pròximes setmanes. En un sentit anàleg, s'esbrinaran iniciatives de modernització de caràcter horitzontal en altres instàncies de la Generalitat.  
En paral·lel, atès el gran nombre de projectes que han de ser iniciats en els pròxims mesos i la importància estratègica d'aquests, s'identificaran els directors executius dels projectes entre els funcionaris més qualificats professionalment per a aquesta funció, siga quina siga la seua adscripció administrativa.  
Les persones que treballen més prop dels problemes són les que millor saben com resoldre'ls. El PEMAV no està impulsat per cap ideologia política, sinó per satisfer un flagrant dèficit de resultats per part de l'administració. Professionalitat és la contrasenya.  
La complexitat de la tasca de modernització -i la necessitat de dur a terme, de forma simultània un gran nombre de projectes per a assolir un cert impacte en l'organització- exigirà el suport professional del sector privat. La nostra obligació, en aquest àmbit, serà seleccionar acuradament les millors empreses de consultoria, des d'una perfecta interpretació de les finalitats que perseguim amb cada programa. Encara així, i com s'ha comentat anteriorment, la col·laboració dels funcionaris, en l'estratègia de modernització i en la producció dels projectes, serà la màxima compatible amb la nostra obligació d'aconseguir resultats avaluables per la societat valenciana.  
3.9 Actuar ara  
L'oportunitat del PEMAV queda reforçada, a hores d'ara, a més de l'impuls procedent de la més alta instància política de la Generalitat, per la no resistència al canvi del segon nivell de liderat: els consellers. La falta de familiaritat amb el «statu quo» actual desperta perplexitat, quan no indignació, i àvids desigs de racionalitat.  
Dins de dos o tres anys aquesta disposició podrà veure's enfosquida per les capes hermètiques que diposita el «dia a dia» de l'acció de govern. Iniciar aquest pla en un moment ulterior hagués exigit més persuasió o un exercici d'autoritat política.  
Per consegüent, el Pla ha d'assolir una velocitat adequada de creuer durant l'any 1996, alhora que dissenyarà el nivell de modernització que volem activar per al 1997.  
3.10 El paper dels sindicats  
Els sindicats, igual que l'administració, estan sotmesos a un procés de legitimació social. Ambdues institucions han de col·laborar lleialment i superar les relacions antagòniques que duen a la desconfiança.  
Desitgem treballar amb els sindicats presents en l'administració, perquè el seu coneixement dels problemes reals amb què s'enfronta el personal funcionari suposarà el millor diagnòstic per a dissenyar solucions de futur. Ens agradaria comptar amb sindicalistes actius, que visitaren els llocs de treball i que ens suggeriren formes de millorar la gestió pública, que canalitzaren les qüestions des de qualsevol origen, que contribuïren a legitimar la professió del servidor públic, que reflexionaren sobre els sistemes de formació continua per als funcionaris, i que reivindicaren pujades salarials i drets de representació compatibles amb el esforç fiscal que realitzen el seus conciutadans.  
Tot i això, el pla de modernització només és negociable amb la societat valenciana. En tant que afecta, en major o menor mesura, tots els ciutadans, aquests seran el principal referent sobre el qual seran concebuts els projectes de modernització.  
3.11 El marc jurídic  
La Constitució espanyola, en el títol IV (Del govern i de l'administració), assenyala expressament que «l'administració pública serveix amb objectivitat els interessos generals i actua d'acord amb els principis d'eficàcia, jerarquia, descentralització, desconcentració i coordinació, amb submissió plena a la llei i al dret».  
La Llei 5/1983, de 30 de desembre, de Govern Valencià, reprodueix els mateixos principis constitucionals i afegeix que l'administració pública de la Generalitat Valenciana s'organitza i actua amb personalitat jurídica única, conforme als criteris de publicitat, «dins la major economia de mitjans que permeta l'obtenció de les finalitats que té encomanades» (article 65).  
La Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, ha adaptat la normativa existent en aquelles matèries, d'acord amb els principis constitucionals, i suposa un vertader repte, en l'aplicació concreta, als processos de modernització administrativa.  
La delimitació del règim jurídic de les administracions públiques, que aquesta llei estableix, s'engloba en l'esquema constitucional de «bases i desenvolupament» que permet de dictar a les comunitats autònomes i, per tant, a la Generalitat Valenciana, les normes pròpies sempre ajustades a les bases estatals.  
D'altra banda, el Programa Econòmic Valencià 3, vigent per al període 1994-1999, insisteix, en el programa 73 (Modernització de l'administració), en aquest aspecte en declarar que «el procés de transformació de l'administració requereix actuacions que afecten tant els aspectes estructurals com els criteris de funcionament, els mitjans materials i els procediments d'actuació». Tot i això -continua- «el tractament dels recursos humans és la peça essencial del sistema».  
Recordem també que l'Acord de 14 de setembre de 1992, del Govern Valencià, pel qual es va aprovar l'acord subscrit per la Generalitat Valenciana i les organitzacions sindicals per a modernitzar l'administració i millorar les condicions de treball (DOGV núm. 1867, de 22 de setembre de 1992), subratlla que la modernització és un procés gradual que requereix perseverança i que implica reestructuracions administratives i orgàniques, introducció de nous sistemes i tècniques de gestió, descentralització de funcions, obtenció de resultats en la prestació dels serveis i dignificació de la figura de l'empleat públic.  
Més recentment, un nou pacte ha vingut a donar continuïtat a aquesta política pública. En concret, l'Acord de 6 de febrer de 1995, del Govern Valencià, pel qual es va aprovar l'acord subscrit entre la Generalitat Valenciana i les organitzacions sindicals per al període 1995-1997 sobre les condicions de treball en la funció pública (DOGV núm. 2447, de 10 de febrer de 1995).  
A més a més, en la intervenció del president de la Generalitat davant les Corts Valencianes en el debat d'investidura realitzat el 30 de juny de 1995, se citava que «la reforma de l'administració constitueix un altre objectiu essencial en el procés de modernització que requereix la nostra comunitat. Necessitem una administració eficaç i transparent. Una administració que facilite i no entrebanque el desplegament econòmic de les nostres empreses i que col·labore amb el progrés de la nostra societat. La seua funció no ha de consistir en posar controls i entrebancs que impedesquen el desplegament de la societat. No vull una administració que visca d'esquena al ciutadà, sinó que trobe la seua raó de ser en el servei a les gents d'aquesta terra. La competència professional, l'esperit de servei i l'ètica han de dreçar-se, per damunt de tot, en principis inspiradors de la funció pública».  
Finalment, i pel que fa al criteri d'acceptació de les noves tecnologies per la legislació, hem d'assenyalar que l'aprovació de les lleis 5/1992, de 29 d'octubre, de Regulació del Tractament Automatitzat de les Dades de Caràcter Personal, i 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, suposa un pas endavant en la incorporació de les noves tecnologies en els procediments administratius. Tanmateix, aquestes lleis contemplen un desitjable desenvolupament reglamentari per a les comunitats autònomes, el qual possibilita la incorporació real de les tecnologies als processos administratius.  
Així, la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, té cites expresses sobre les noves tecnologies, tant en l'exposició de motius (5; 9 paràgrafs 2, 3 i 7; 10, paràgraf 3; i 11, paràgraf 3), com en els articles 19, 37, 38, 45 i 46.  
En alguns casos, l'aplicació de la llei s'ha de realitzar directament. Tanmateix, és previsible, i alhora molt necessari, un desplegament legislatiu i reglamentari important que tindria una transcendència capital en la modernització de l'administració de la Generalitat.   
Podem destacar, com a matèria susceptible d'un desplegament reglamentari adequat, el mandat específic d'informatització dels registres (article 38), que especifica l'obligatorietat de l'administració de disposar de registres informatitzats.  
Això no obstant, la llei especifica, en la disposició addicional segona, que l'aplicació d'aquest article «serà efectiva en la forma i terminis» que determinen els òrgans de govern de les comunitats autònomes, en funció del grau de desplegament dels mitjans tècnics que disposen.  
També l'article 45 que regula la incorporació dels mitjans tècnics, i l'article 46 que regula la validesa i l'eficàcia dels documents i les còpies, són susceptibles d'un desplegament normatiu posterior.  
En aquest aspecte, podem destacar el mandat genèric de l'article 45.1: «Les administracions públiques impulsaran l'ús i l'aplicació de les tècniques i els mitjans electrònics, informàtics i telemàtics, per al desplegament de l'activitat i l'exercici de les seues competències, amb les limitacions que en la utilització d'aquests mitjans estableixen la Constitució i les lleis».  
I també l'article 45.2: «Quan siga compatible amb els mitjans tècnics que disposen les administracions públiques, els ciutadans podran relacionar-se amb aquestes per tal d'exercir els seus drets a través de tècniques i mitjans electrònics, informàtics o telemàtics, amb respecte a les garanties i els requisits previstos en cada procediment».  
Igualment, l'article 45.5 obri la via a la incorporació dels mitjans electrònics al suport documental: «Els documents emesos, qualsevol que siga el seu suport, per mitjans electrònics, informàtics o telemàtics per les administracions públiques, o les que emeten aquestes com a còpies d'originals emmagatzemats per aquests mateixos mitjans, gaudiran de la validesa i l'eficàcia de document original sempre que quede garantida la seua autenticitat, integritat i conservació i, si fa el cas, la recepció per la persona interessada, amb compliment de les garanties i els requisits exigits per aquesta o altres lleis».  
Es tracta, en definitiva, de no anar a remolc dels avanços tecnològics, validant-los a posteriori, sinó de situar-se plenament davant el futur, sense idees preconcebudes, removent fermament els obstacles que immobilitzen les administracions públiques, i que es basen en suposades garanties jurídico-formals obsoletes, que poden ser, d'altra banda, perfectament cobertes en utilitzar les innovacions tecnològiques.  
Aquesta llei, doncs, obri grans possibilitats de modernitzar l'administració des del punt de vista tecnològic, tant en els procediments interns com en la relació amb els ciutadans i, per tant, en un procés de modernització de l'administració de la Generalitat, la Llei de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú ha de ser referència constant a tenir en compte, tal i com hem repetit diverses vegades en aquest document.  
Pel que fa a la Llei de Regulació del Tractament Automatitzat de les Dades de Caràcter Personal, com explícitament es diu en l'exposició de motius, la llei «respon directament a l'amenaça de la privacitat de les persones creada pel desplegament i universalització de la informàtica i de les comunicacions».  
D'altra banda, aquesta llei haurà de tenir un desplegament des de dos punts de vista distints, que han de ser complementaris: un tècnic i l'altre jurídic. Així, els responsables informàtics de la Generalitat hauran d'estudiar quines mesures són aplicables per a garantir la integritat de les dades, tant de la pròpia administració com de les dades personals dels ciutadans. Altrament, des del punt de vista jurídic, les incògnites que obri la llei són enormes: ¿qui és el responsable de les dades? ¿quines dades són susceptibles d'integritat? Aquests són alguns dels interrogants la resolució dels quals és de capital importància.  
A més, la Llei 5/92 introdueix la figura de l'Agència de Protecció de Dades, com a organisme encarregat de vetllar-ne per la seguretat. Aquest organisme conté en la seua composició un vocal de les comunitats autònomes.  
Ens trobem, doncs, amb una altra llei que necessita un posterior desplegament normatiu, que pot i ha d'incidir positivament en el procés de modernització de l'administració de la Generalitat, en el camp concret de les tecnologies de la informació.  
3.12 Gestió del PEMAV  
L'èxit de l'engegada, la coordinació, el control i la realimentació del PEMAV està sotmès a una sèrie de condicionants:  
- L'oficina del PEMAV.  
Suposa dotar els recursos humans, tecnològics i financers que permeten la gestió d'un nombre important de projectes multidisciplinars, liderats per diferents persones de l'administració, assistits per consultors externs de capacitat reconeguda i implementats amb la màxima complicitat per part dels funcionaris. Tot assegurant la qualitat i bona finalitat en cada projecte, el termini de lliurament, els costos, la previsió de formació i la inversió material que se'n deriva, etc.  
- La necessària flexibilitat en el finançament.  
No solament resulta impossible valorar en aquests moments, i amb un nivell de precisió adequat, l'import de la inversió necessària per a 1996 respecte als projectes previstos, sinó que també ho serà en el mes de novembre. Això exigirà l'habilitació pressupostària necessària, probablement mitjançant una decisió del Govern Valencià, a mesura que siguen tancades les prescripcions tècniques i econòmiques de cada projecte. Tot i això, l'exigència pressupostària aconsella avaluar un ordre de magnitud per als quatre programes inicials del PEMAV. Aquesta xifra és la que apareix al final de les fitxes descriptives dels projectes, juntament amb els cronogrames respectius.  
Anàlogament, resultarà impossible iniciar tots els projectes previstos si hem de sotmetre aqueix moment a l'aprovació dels pressuposts per al pròxim any, als terminis de publicitat dels concursos en el DOGV, a la revisió de les propostes i a la selecció de les guanyadores. Un càlcul, d'altra banda no garantit, ens duria a setembre de 1996 com a data probable d'inici del primer allau de projectes, i als mesos d'octubre i novembre com a la part central d'aquest procés d'inicialització. Algunes experiències pretèrites en matèria pressupostària ens durien, fins i tot, a l'anul·lació de la inversió per la no materialització.  
Aquests condicionants bàsics aconsellen prendre decisions fonamentades en la racionalitat i en la plausibilitat operativa. El procés de contractació d'aquests projectes són difícilment comparables a aquelles que esdevenen, per exemple, en l'àmbit de les obres públiques, que requereixen d'un dinamisme pressupostari que, respectant qualsevol cautela legal, siga concorde amb les dificultats de valoració dels serveis d'alt valor afegit.  
- La col·laboració de l'organització.  
El procés que anem a escometre exigeix una imperant labor de convergència de voluntats i de coordinació d'esforços. Atès que el nivell més primari, operatiu i descentralitzat de la modernització el conformen les unitats d'organització i tècniques de gestió, independentment d'una ubicació ulterior d'aquestes unitats, que dependran directament de cada conseller, la missió inicial serà servir de pont entre la Direcció General per a la Modernització de les Administracions Públiques i les unitats administratives de les conselleries a les quals estan adscrites. I posteriorment, constituiran el centre impulsor de les iniciatives de modernització de caràcter sectorial en les respectives conselleries.  
A nivell de la Generalitat, com a organització integrada, s'ha de constituir una Comissió Interdepartamental per a la Modernització de la Administració (CIMA) que, sota la direcció del president de la Generalitat i integrada per part dels consellers, aprove l'estratègia de modernització, la consecució de fites i l'impuls dels programes futurs.  
Paral·lelament, altres CIMA's de menor entitat política, amb una forta presència de tècnics (alts funcionaris líders dels projectes, consultors, responsables de les Unitats d'Organització i Tècniques de Gestió, etc.), asseguraran que els treballs progressen en la forma prevista.   
3.13 Coordinar i optimitzar l'esforç  
Moltes de les deficiències de la nostra administració que el PEMAV intenta combatre ja han sigut identificades i comencen a ser suportades pels nous consellers, secretaris, directors generals i, com a epíleg de tots ells, pel president de la Generalitat. Els servidors públics no s'han acostumat a aquest tipus de deficiències, però no tenen accés a les grans decisions polítiques.  
L'esforç de l'actual Generalitat en aplicar una «teràpia de xoc» a una administració diagnosticada com a «no competitiva» aconsella que tots els centres directius seguesquen un únic camí de modernització horitzontal a través del pla estratègic.  
Seria imperdonable que hi hagueren diverses iniciatives que solaparen els projectes ja enunciats en el PEMAV. Per contra, seria raonable i convenient que des de qualsevol centre de l'organització es reberen suggeriments sobre la priorització dels projectes prevists o de la inclusió d'altres inèdits.  
Com ja s'ha dit, el PEMAV és un marc flexible fonamentat en la conveniència d'emprendre accions de modernització basades, sobretot, en l'horitzontalitat. Per això, encoratgem els centres directius a mantenir un diàleg permanent amb la Direcció General per a la Modernització de les Administracions Públiques en totes aquelles iniciatives que puguen solucionar problemes sectorials o de conselleria, a través de les quals l'organització, com un tot, puga beneficiar-se.  
Sabem que aquesta disciplina, ó «esbrinament intel·lectual», és difícil quan allò que ens envolta no ens agrada i, a més a més, sabem com solucionar-lo; però hem de guanyar escala en benefici del pressupost col·lectiu.  
3.14 A manera d'agenda  
Com ha quedat recollit en el punt 3.2, és necessari escometre sense demora els projectes de modernització en els àmbits sanitaris i educatius. Per a això, s'han de constituir equips «ad hoc» formats per la Direcció General per a la Modernització de les Administracions Públiques i les unitats d'organització i tècniques de gestió de les dues conselleries afectades. La prudència aconsella seguir el mètode de la planificació estratègica: la concentració en els projectes de màxima urgència, que seran complementats amb altres en els anys successius de la legislatura. L'organització ha de metabolitzar la modernització i el pressupost suportar-la.  
El progrés lent en les quatre metes enunciades en el sumari del PEMAV ens permetrà començar la tasca de revisar els aspectes bàsics de la funció pública, tal i com suggeria el punt 3.5. Hem de resistir la temptació fàcil de caure davant el DOGV sense disposar de la infraestructura de referència que permeta avaluar l'actuació dels servidors públics i, el que és més important, sense que es puga parlar d'una administració responsable en el seu conjunt i, particularment, en l'àmbit polític.  
El ritme del nostre avanç condicionarà l'inici de dues tasques complementàries: la nova estructura del Govern Valencià, adaptada al concepte inequívoc de «missió», deixant de banda els significats desdibuixats d'àrees de responsabilitat que les conselleries tenen en aquest moment, i els seus respectius reglaments orgànics i funcionals.  
Finalment, sembla convenient que, una vegada els projectes de modernització aconsegueixen el suficient grau d'implantació, la Direcció General per a la Modernització de les Administracions Públiques siga la seu de la Unitat d'Avaluació i Millora de Programes i Serveis Públics, amb una vocació clara d'ajuda i de col·laboració amb la resta de les unitats administratives.  
II. Relació de programes i projectes inclosos en el PEMAV  
Administració eficaç  
Projecte: EQUAL. Anivellament dels sistemes informàtics de la Generalitat Valenciana.  
Raons i oportunitat  
El ritme de desplegament informàtic de les distintes conselleries o departaments de la Generalitat s'ha produït, en general, gràcies a l'interès (variable en el temps) que aquesta matèria ha despertat en els distints polítics i funcionaris d'alt nivell, sense que la Conselleria d'Administració Pública haja pogut influir, fins ara, en aquest ritme. Com a mal menor s'ha posat especial atenció en que aquest desplegament es produís segons els estàndards que permeten una política d'acords amb els principals subministradors (a fi d'aconseguir condicions tècniques i econòmiques més avantatjoses) i la possibilitat de comunicació entre els sistemes informàtics, aspecte aconseguit de forma quasi general.  
Tot això ha motivat que puguem definir l'estat d'informatització dels departaments com a desigual, perquè n'existeixen alguns informatitzats amb tecnologies de gran nivell i, d'altres, molts més, en un estat d'informatització baixíssim i fins i tot nul.  
A més d'aquesta desigualtat, que no permet un flux adequat de la informació entre els distints departaments, conflueixen ara diverses circumstàncies que aconsellen escometre un Pla d'Anivellament dels Sistemes Informàtics de la Generalitat que permeta la utilització de les tècniques informàtiques com un dels pilars principals del PEMAV.  
En aquest sentit es poden citar, entre altres, les raons justificatives següents :  
- Qualsevol projecte de millora ha de tenir en l'ús de les tecnologies un dels pilars de desplegament bàsic.  
- El 1995 es firmà un acord amb Telefònica d'Espanya, SA, per a la constitució de la Xarxa Corporativa de Telecomunicacions de la Generalitat. Aquesta xarxa, el desplegament de la qual (incloent la totalitat dels organismes de la Generalitat) es constituirà en els pròxims anys, possibilitarà el flux d'informació entre els departaments. De tota manera, cal dir que els principals centres de les tres províncies estan ja units a nivell de veu i de dades des de fa anys.   
- Les noves tecnologies de comunicacions (xarxa corporativa, Internet, etc.) ofereixen possibilitats que obliguen a plantejar-se el tema de la seguretat dels sistemes d'informació com una cosa ineludible i prioritària.  
- L'aplicació de la Llei de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú en temes com la descentralització dels registres d'entrada i d'eixida, l'accés dels ciutadans als seus expedients, etc. fa necessària una preparació prèvia dels sistemes informàtics.   
- La necessitat d'adaptació dels sistemes de la Generalitat a la nova legislació, la qual regula aspectes informàtics: la Llei 5/1992, de 29 d'octubre (LORTAD), sobre Protecció de les Dades Personals i la Llei 16/1993, de 23 de desembre, de Protecció dels Programes d'Ordinador.   
Objectius  
L'objectiu bàsic del projecte és aconseguir un «nivell mínim» d'informatització dels distints departaments de la Generalitat, el qual permetrà el desplegament dels distints projectes de modernització i racionalització que se desitgen emprendre en el futur. Es tracta d'aconseguir una arquitectura informàtica homogènia en la Generalitat, encara que siga des d'un nivell de mínims admissibles per a una correcta gestió.  
Açò s'aconseguirà impulsant l'adquisició de sistemes informàtics en aquells llocs on no els hi haja, i potenciant aquells ja existents que no assolesquen el nivell mínim exigit.  
L'obtenció d'aquest nivell s'haurà d'aconseguir amb les premisses següents:  
- Compliment dels estàndards marcats per la Generalitat.  
- Amb un nivell de seguretat física i lògica idònia.  
- Compliment de la legalitat vigent pel que fa a l'adquisició de programes i la regulació de les dades personals.  
En el futur, el projecte EQUAL s'autoalimentarà amb senyals d'alerta si s'ultrapassen els llindars mínims que cada moment aconsella establir.  
Descripció de les accions que s'han de realitzar  
Les accions que cal realitzar dins d'aquest projecte són les següents:  
\* Elaboració dels models adients dels diferents sistemes informàtics dels departaments. Aquests models contemplaran tant els aspectes físics (cabletjat, comunicacions, etc.) com els mateixos sistemes informàtics.  
\* Elaboració d'un pla estratègic general on es marquen les línies generals d'actuació de la Generalitat en matèria informàtica en els pròxims anys.  
\* Elaboració d'un pla operatiu per departament on s'establesquen les necessitats de recursos humans i materials, i també les prioritats d'informatització per als pròxims anys.  
\* Revisió dels procediments de la coordinació informàtica. Revisió i activació de l'Acord del Govern Valencià de 22 de setembre de 1986.  
\* Definició d'una política de personal informàtic, la qual hauria de recollir les peculiaritats del sector.  
\* Elaboració d'un pla de seguretat, tant física com lògica, dels sistemes d'informació.   
\* Normalització del desplegament de les aplicacions en la Generalitat.  
\* Monitorització dels plans estratègics i operatius, emissió de recomanacions i avaluació del compliment.  
Projecte: GIS. Sistemes d'informació geogràfica.  
Raons i oportunitat  
Les administracions valencianes necessiten utilitzar cartografia amb finalitats variades i creixents, les quals, seguidament, anotarem, sense pretensió d'exhaustivitat:  
- La Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports tindrà dificultats per a gestionar una política general d'obres públiques si només compta amb una representació del territori en plànols sobre paper, tampoc la direcció dels transports pot fer-se bé sense cartografia. No cal dir la urgència d'un bon SIG per a una digna gestió de l'urbanisme o de l'habitatge.  
- En la Conselleria d'Indústria i Comerç es justificaria un potent SIG (Sistema d'Informació Geogràfica) encara que només és per al control territorial de les indústries perilloses, nocives o molestes, encara que qualsevol promoció industrial que vulga ser territorialment equilibrada necessitarà el suport de la cartografia.  
- A la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient la necessitat d'una bona plasmació del territori és indispensable en quasi totes les seues activitats estratègiques: distribució de cultius, política de promoció agrícola, etc. Igual de necessària en la vessant bàsica de vigilància i millora de l'ecologia: no es podria fer una política forestal equilibrada sense un bon control de la informació dels boscos i de la seua evolució, dels abocadors, de les aigües freàtiques, etc., sempre susceptibles d'observació simultània mitjançant un SIG ben gestionat.  
- La Conselleria d'Administració Pública, amb competències en la prevenció d'emergències i catàstrofes, lluita contra incendis, etc. té una necessitat objectiva, estratègica, d'un bon control del territori que permeta no sols afrontar les catàstrofes que es produesquen, sinó incrementar l'eficàcia preventiva mitjançant un bon coneixement del territori i del càlcul de probabilitats d'una emergència en un lloc i un moment donats.  
- Igualment, els ajuntaments, sobretot els que tenen un fort dinamisme immobiliari, com puguen ser els municipis grans o els turístics, perden una quantitat immensa de recaptació de l'impost de béns immobles cada any per una gestió deficient del cadastre, que actualitza amb desesperant lentitud la realitat immobiliària del municipi, cosa que determina que cada nova unitat tributària no pague durant els primers anys d'existència.  
La gestió del cadastre (encara que no la valoració) pot ser duta pel propi ajuntament mitjançant conveni amb el Centre de Gestió Cadastral, però requereix d'una bona cartografia. Podem afirmar que l'eficàcia en la gestió cadastral serà tan bona com bona siga la gestió de la cartografia.  
D'una gran importància és el fet de disposar d'una bona cartografia per als altres temes de gestió municipals com el planejament, la gestió de xarxes públiques, etc.  
Encara que no s'hagen esmentat en la relació anterior, hi ha nombrosos aspectes de la gestió que necessiten de la gestió cartogràfica o que, com a mínim, millorarien molt els seus resultats si la utilitzaren. La gestió hospitalària per zones, la programació de centres d'ensenyament, la gestió arqueològica, la lluita contra la marginació, etc. usen informació que requereix d'un bon ancoratge territorial, la qual cosa es fa molt més millor amb un SIG que només amb fitxes o amb plànols de paper.  
Fins ara, cada organisme que ha volgut posar en marxa un Sistema d'Informació Geogràfica ha hagut d'aconseguir la cartografia pel seu compte: digitalització de plànols, ús de la cartografia existent encara que siga obsoleta, o fent vols i restitucions. No hi ha res semblant a una recollida sistemàtica de dades, ni tampoc a un aprofitament comú i sistemàtic d'aquestes. Com que la necessitat de la cartografia creix, els vols i les restitucions es multipliquen, però sense més aprofitament que l'immediat.  
Sembla molt aconsellable establir una política de dades territorials que fixe prioritats, estàndards i calendaris, que sistematitze la informació necessària per a cada funció i/o organisme (capes), que l'enmagatzeme, l'actualitze i la distribuesca. En cas de no fer-ho, en molt pocs anys el cost total de la captura de dades arribarà a nivells molt superiors, però l'aprofitament (tret d'algunes empreses) continuarà sent molt escàs. L'esforç individual no sols no suma, sinó que, de vegades, produeix encobriments i duplicitats.  
Cal esmentar també que actualment la Generalitat disposa de la cartografia de la Comunitat a escala 1:10.000, la qual pot considerar-se com una base d'inici però que no és útil per a afrontar moltes de les necessitats plantejades a les administracions.  
Objectius  
L'avanç tecnològic i l'abaratiment dels preus del material informàtic, i del programari (software) en menor mesura, fa possible afrontar com a projecte una antiga idea, sempre deixada de banda per la gran dificultat tècnica i els costos elevats, la necessitat de la qual és cada dia més inajornable: la creació d'un Sistema d'Informació Geogràfica (SIG) valencià. La dificultat tècnica és la mateixa avui que ahir, però els costos són menors i el «know how» més gran.  
Aquest sistema d'informació geogràfica posat a disposició de les administracions públiques valencianes possibilitarà el desenvolupament adequat d'aquells projectes o fins i tot les actuacions que utilitzen la distribució territorial com a base de la seua gestió.  
Descripció de les accions que s'han de realitzar  
Per tant les accions que cal realitzar dins d'aquest programa poden ser les següents:  
- Anàlisi de les dades cartogràfiques existents a la comunitat.  
- Creació i distribució de la cartografia de la Comunitat Valenciana.  
- Creació de capes d'informació (layers) per a la utilització de la cartografia en les aplicacions concretes dels diversos organismes de la Generalitat.  
Projecte: SEC. Sistemes comuns de gestió.  
Raons i oportunitat  
La pràctica totalitat dels organismes de l'administració tenen alguns processos que, sense ser horitzontals, són comuns; és a dir, les dades són específiques però els programes necessaris per a gestionar-los són els mateixos. Per això, és possible i aconsellable tractar la definició i el desenvolupament d'aplicacions que resolguen de manera normalitzada aquests processos, i integren les experiències que ja es tenen.  
Aquest projecte consta, en realitat, de diverses aplicacions, les quals seria convenient que es desenvoluparen successivament, sense iniciar-ne una abans de la conclusió de l'anterior, atès que quasi totes afectaran els mateixos organismes de cada conselleria: la Secretaria General Administrativa i el seu entorn.  
La llista de tasques, oberta a modificacions i incorporacions, l'ordenació de la qual pot ser qualsevulla, podria ser, per exemple: registre, contractació, intervenció delegada, inventari, gestió de fungibles, etc.   
A la vista d'aquesta relació es fa evident el motiu de l'afirmació que el projecte seria com la informatització de les secretaries generals administratives de les conselleries, però una vegada culminat seria d'aplicació per a qualsevol administració valenciana que vulga millorar els seus processos vigents, com a mínim respecte al disseny lògic.  
Objectius  
L'objectiu del projecte és el desplegament informàtic d'aquells sistemes d'informació comuns a la majoria dels òrgans administratius de la Generalitat, per tal d'aconseguir la normalització dels processos que realitzen i, també, la reducció de costos que comporta el fet de realitzar un únic desenvolupament en compte de la proliferació de desenvolupaments similars com es duen actualment.  
Descripció de les accions que s'han de realitzar  
Les accions bàsiques a realitzar són:  
- Identificació d'aquells sistemes susceptibles de ser considerats com a comuns dels diferents òrgans administratius de la Generalitat.  
- Anàlisi i redisseny d'aquests sistemes.  
- Desenvolupament i implementació informàtica dels sistemes.   
- Adaptació de les aplicacions al cas municipal.  
Projecte: FAST. Reenginyeria d'expedients.  
Raons i oportunitat  
El disseny procedimental dels expedients tendeix a considerar com a valor suprem la seguretat jurídica dels actes administratius, valor que no s'ha de qüestionar. Però l'esmentada seguretat no té per què anar acompanyada de lentitud, reiteració o redundància en el control. Tampoc sembla que es guanye en seguretat per establir el control de cada acte en un nivell excessiu.  
No hi ha, tanmateix, una reenginyeria d'expedients que permeta l'estudi continuat i que aconseguesca la normalització documental i procedimental en tots els àmbits de les administracions valencianes, ni la reducció de tràmits fet l'estudi previ de la normativa legal.  
També els intents de confecció de programes estàndards de confecció i seguiments d'expedients no ha tingut fins ara l'èxit que haguera sigut desitjable.  
Objectius  
Aquest projecte té com a objectiu estudiar i, si escau, millorar el procés dels expedients més significatius de la Generalitat. Com quasi tots els actes administratius rellevants són inserits en els expedients, l'optimització dels processos repercutirà de forma palesa en els terminis d'execució i, per tant, en la qualitat global de la gestió.  
També és un objectiu d'aquest projecte la confecció dels programes necessaris que faciliten el control i el seguiment dels expedients des d'una doble perspectiva: l'accés del ciutadà als seus expedients (una vegada més la Llei 30/92 planteja aquestes exigències) i l'accés del personal directiu de la Generalitat als expedients com a element clau en la presa de decisions.  
Es pretén que, culminats els processos de reenginyeria seleccionats com a més significatius, es cree una cultura de qüestionament permanent sobre la idoneïtat dels circuits administratius. Aquesta autoexigència ampliarà l'àmbit dels expedients inicialment identificats.  
Descripció de les accions que s'han de realitzar  
El projecte preveu dues formes distintes i complementàries d'actuació. D'una banda podrà actuar integrat en altres projectes del PEMAV que requeresquen reenginyeria d'expedients (CALITAT, PROP , etc.) i, de l'altra, actuarà com a un projecte independent que identifique els expedients que requeresquen reenginyeria.  
El projecte haurà de començar amb la creació d'un grup de treball reduït, però molt qualificat, que seleccione un mostrari d'expedients ja acabats de diversos tipus i organismes. La selecció es farà per criteris de tipus ABC, és a dir, se seleccionarà una llista prioritzada pel pes específic que cada tipus d'expedient tinga en la gestió global. El criteri ABC es basa en el fet que un percentatge molt menut d'«items» (de tipus d'expedient, en aquest cas) representa un percentatge molt gran de la gestió total. Per tant, s'han de seleccionar els «items» no per la significació intrínseca que tinguen sinó pel nivell d'impacte en la tasca total, que és la combinació lineal de dos variables fonamentals: el nombre de vegades que s'inicia l'expedient i el nombre i pes dels tràmits que inclou. No depèn de l'import econòmic, si n'hi ha.  
El grup encarregat de seleccionar els expedients, després de l'oportuna investigació i avaluació, fixarà una mostra d'expedients d'un ordre de magnitud que oscil·larà de les unitats a les desenes. Tot seguit, reduirà els expedients a sengles grafos els vèrtexs dels quals siguen els tràmits i les fletxes representen els temps entre cada parell de vèrtexs.  
Els grafos seran analitzats, comparats amb la normativa i tabulats. Una vegada realitzada aquesta anàlisi, es redactaran les pautes més significatives, amb la informació degudament sistematitzada.   
El següent pas serà l'estudi de propostes de modificació procedimental, que hauran de preveure les restriccions legals, però que hauran de conduir al major increment d'agilitat, propostes que, a més, hauran de ser vàlides per a totes les administracions valencianes.  
Obviament, qualsevol augment de l'eficàcia en la gestió d'un expedient dependrà de tres variables:  
a) Supressió d'aquells tràmits que no siguen estrictament necessaris segons la normativa vigent.  
b) Reducció del nivell de firma, mitjançant la delegació, quan siga possible i raonable.  
c) Nivell d'introducció de la tecnologia de la informació i comunicació en la gestió de l'expedient.   
d) Grau d'identificació del funcionariat en el projecte.  
Projecte: CHOICE. L'àmbit del sector públic en la Generalitat Valenciana.  
Raons i oportunitat  
La falta d'objectius polítics clars en els successius programes de govern de la Generalitat ha conduït a una situació de encobriment entre els camps d'actuació dels sectors públic i privat. La pregunta ¿qui fa què? encara està per contestar a la Comunitat Valenciana.  
La creixent demanda de béns i serveis que realitzen els ciutadans a canvi dels seus impostos, la qualitat exigida, la progressiva varietat requerida, els freqüents canvis en les preferències, etc., exigeix que el mercat, abans que el sector públic, siga el major oferent de béns i serveis. Aquest és un principi d'avantatge mutu. Els ciutadans veuen satisfetes les seues necessitats de forma eficient, les empreses veuen augmentades les seues oportunitats de negoci i la Generalitat racionalitza la seua despesa per la competència entre els proveïdors. La Generalitat haurà de ser ambiciosa en gestionar la capacitat de servir el ciutadà i conformista en el subministrament directe de serveis específics. Es tracta, en definitiva, d'augmentar la capacitat d'elecció dels valencians.  
Objectius  
Per tant, sembla convenient estudiar amb deteniment, i de manera integrada, qui és el millor proveïdor dels programes i serveis finançats pel sector públic, entre els existents i els principis polítics rectors que es requeriran en el futur.  
Igualment, s'hauran d'obtenir, com a corol·laris evidents d'aquesta reflexió, les alternatives de privatització, de gestió directa, «outsourcing», de canvis de personalitat jurídica, etc. Les recomanacions finals haurien d'aportar dades sobre els «costos d'oportunitat» (els aspectes econòmics i socials), les prioritats i el calendari, etc.   
Descripció de les accions que s'han de realitzar  
- Inventari d'empreses i organismes públics que depenen de la Generalitat.  
- Estudi dels seus estatuts i verificació del seu compliment: diagnòstic.  
- Capacitat i condicions del sector privat en el compliment de cada objectiu social.  
- Decisió.  
Projecte: CASA. Gestió de recursos immobles.  
Raons i oportunitat  
La Generalitat Valenciana disposa d'un valuosíssim patrimoni immobiliari, tant de domini públic com privat, que ha de ser gestionat i optimitzat utilitzant les millors tècniques de control tècnic i econòmic.  
La Llei 3/1986, de 24 d'octubre, regula el patrimoni de la Generalitat Valenciana.  
La idea que presideix aquest projecte és que cada immoble siga un «ser viu», la metamorfosi del qual siga monitoritzada per una unitat administrativa amb seu a la Conselleria d'Economia i Hisenda, la informació de la qual puga beneficiar tota l'organització.  
Aquesta transparència de la gestió immobiliària ha de racionalitzar la ubicació dels actuals serveis de la Generalitat, i provocar, alhora, estalvis importants en matèria d'adquisicions i lloguers.  
En termes semblants, seria convenient disposar d'una actualització econòmica del patrimoni, de manera que la Generalitat pogués escometre una política de permuta d'actius immobiliaris amb propietaris privats, i relocalitzar, convenientment, la seua propietat. Aquests valors haurien d'actualitzar-se de forma permanent per a tenir clara consciència del valor econòmic del nostre patrimoni immobiliari i la rendibilitat pública que n'obtinguem.   
Objectius  
Aquest projecte fonamenta la seua utilitat en la disposició d'una base de dades permanentment actualitzada, amb una unitat administrativa responsable, que oferesca informació tècnica, geogràfica, econòmica, etc. de cada immoble que configura el patrimoni no artístic de la Generalitat, i dels locals, l'ús dels quals estiga regit per un contracte de lloguer o per qualsevol altra modalitat d'usdefruit.  
Es tracta de trobar un instrument operatiu de gestió que facilite l'ús de l'Inventari General de Béns i Drets de la Generalitat Valenciana.  
Descripció de les accions que s'han de realitzar  
- Selecció de les dades rellevants per a la descripció econòmica, arquitectònica, etc. de l'immoble.  
- Disseny i creació d'una base de dades de consulta «amigable».  
- Establir el procediment de consulta a la base immobiliària abans de prendre qualsevol decisió sobre ulteriors adquisicions o lloguers.  
Projecte: MERCAT. Capacitat de negociació de grans compres.  
Raons i oportunitat  
Encara que una de les metes del PEMAV, activada mitjançant el corresponent programa, és aconseguir una administració descentralitzada, no hi ha dubte que la concentració de la capacitat de negociació de determinades compres en una única unitat administrativa produirà millors condicions contractuals en un bon nombre d'adquisicions de béns i subministraments.  
Aquestes compres s'haurien de circumscriure al compliment d'un doble criteri:  
a) Béns d'utilitat pública («utilities»).  
Bàsicament: telèfon, correu, llum, aigua, gas, etc. Cal assenyalar que la Generalitat Valenciana ja té preus especials amb Telefònica i Correus.  
b) Béns d'alt valor no afectes a la missió de les conselleries.  
Fonamentalment: maquinari («hardware») i programari («software») informàtics, automòbils, etc.  
El projecte informarà la Generalitat sobre la seua autèntica capacitat de negociar els preus, els descomptes, «rappels», els terminis de pagament i lliurament, les condicions de lliurament, etc., alhora que professionalitzarà la gestió de la unitat administrativa encarregada d'aquesta funció.  
El procediment que s'establesca permetrà a cada centre decisori que eligesca, amb total llibertat, les característiques tècniques i físiques (models) dels béns inclosos en l'apartat b) anterior, i també l'execució material de la compra i del pagament al preu negociat per la unitat administrativa central. Fins i tot cap la possibilitat excepcional, si el projecte compleix fidelment la seua missió, que si el centre decisori aconsegueix un preu inferior a l'institucional, la compra es realitze d'acord amb els nous termes més competitius.  
Objectius  
Posar en funcionament un mecanisme que concentre la capacitat de negociació de determinades compres de la Generalitat en una unitat central, amb total llibertat perquè cada centre decisori compre el bé o servei més convenient per al seu exercici administratiu.  
Descripció de les accions que s'han de realitzar  
- Llista dels béns i serveis les condicions de compra dels quals siga negociada de forma centralitzada. Es tractaria d'aplicar tècniques ABC a aquelles partides de compra susceptibles de complir algun dels dos requisits expressats anteriorment.  
- Quantificació i evolució de les compres de la Generalitat en els últims cinc anys, i analitzar-ne la tendència.  
- Identificació del nivell adequat d'interlocució amb l'empresa subministradora.   
- Publicitat del projecte en tota l'organització i establiment del procediment, la consulta i les condicions de compra.  
Projecte: IMPROVE . Optimització de projectes en curs.  
Raons i oportunitat  
Abordar un Pla de Modernització de l'envergadura del que ací es proposa, comporta «l'exclusivitat» d'una part significativa dels recursos humans que abans d'escometre aquest pla estaven destinats a desplegar projectes o accions aïllats no englobats en un pla general.  
Igualment, una de las tasques d'un pla de modernització ha de ser aprofitar aquells projectes en marxa que siguen d'utilitat per a la millora de l'administració pública.  
Objectius  
L'objectiu bàsic del projecte és doble :  
- Integrar en el pla de modernització aquells projectes (en molts dels casos activitats) que ja es realitzen i que encaixen en el pla.  
- Finalitzar els projectes que estiguen en fase avançada d'execució per a alliberar recursos de personal i destinar-los a l'execució del PEMAV.   
Descripció de les accions que s'han de realitzar  
Les accions que cal realitzar són les següents :  
- Identificar els projectes susceptibles de finalització o de traspàs a altres unitats de la Generalitat i procedir-ne a la finalització o traspàs.  
- Identificar els projectes susceptibles de ser integrats en altres projectes del PEMAV i integrar-los com a parts dels nous projectes.  
Projecte: DESPATX. gestió de cues de públic en els organismes del sistema educatiu valencià.  
Raons i oportunitat  
En els principals àmbits del sistema educatiu, EGB, BUP, FP, universitats, Escola Oficial d'Idiomes, etc. hi ha una forta estacionalitat en les tasques administratives a causa de la fixació de terminis de matriculació, sol·licitud de beques, inscripció en el 3r. cicle, etc. En general, l'administració dels diversos centres està organitzada de manera que els recursos humans són els mateixos en qualsevol època de l'any. La qual cosa implica que, davant les fluctuacions i l'augment de la presència del públic en la finestreta, es generen grans cues al llarg de tot el termini de presentació de documents. Si es considera el nombre de cues, la mitjana de persones en cada cua durant tot el termini, i el temps d'espera de cada persona, el producte dels tres factors és molt elevat en termes de cost social. Qualsevol mesura que accelerés els processos i reduís el temps d'espera de cada persona en la cua tindria un impacte positiu fort.  
Qualsevol moment concret hagués estat oportú per a tractar els aspectes organitzatius del problema i qualsevol moment del futur ho seria igualment. Però actualment hi ha dues circumstàncies més que fan especialment adequat aquest projecte:  
- D'una banda, el nombre d'usuaris del sistema educatiu s'incrementa més en els nivells més alts del sistema, que són bàsicament els més problemàtics respecte a les cues de públic.   
- D'altra, les actuals condicions del mercat de la tecnologia de la informació fan més viable que abans la millora de les condicions materials en els punts de recollida de la informació.  
Objectius  
L'objectiu bàsic del projecte és reduir els temps d'espera dels usuaris del sistema educatiu en els moments en què la recollida de documentació és màxima i dins d'un termini. Els objectius parcials serien:  
- Introduir els canvis organitzatius necessaris en les secretaries dels centres d'ensenyament per tal de millorar l'eficiència de la recollida de la documentació en els moments àlgids d'aquesta.  
- Millorar els sistemes d'informació dels òrgans per tal d'alleugerir la recollida, eliminar repeticions i, sobretot, millorar els temps de resposta.  
- Impartir al personal d'aquests òrgans la formació necessària per a rendibilitzar al màxim les millores abans esmentades.  
- Instal·lar paulatinament mecanismes d'autoservei que permeten els usuaris que siguen capaços de subministrar-se la informació en un nivell de digitalització el més avançat possible, de manera que la tasca de les secretaries dels centres siga cada vegada més de verificació i cada vegada menys de captura de la informació en brut.  
Descripció de les accions que s'han de realitzar  
1. Seleccionar un conjunt de centres mostrals en els quals s'estudien i tabulen els problemes que generen les cues i que són generats per aquestes.  
2. Tabular els resultats i seleccionar els problemes comuns.  
3. Establir uns models organitzatius i informàtics per a cada tipus de centre i/o per cada interval de volums.  
4. Desenvolupament d'aplicacions.  
5. Elegir un nombre reduït de centres pilot en els quals s'instal·laran els sistemes prefixats i s'impartirà la formació corresponent.  
6. Fer el seguiment dels resultats d'aquests centres en la punta de treball primera en què aquests sistemes estiguen en funcionament i avaluar-ne l'experiència.  
7. Introduir els canvis aconsellables en el model i començar la implantació a tots els centres en els quals es detecte el problema de les cues, amb un ritme d'implantació determinat segons els recursos disponibles en cada exercici.  
Projecte: GRANT. Gestió de beques del sistema educatiu valencià.  
Raons i oportunitat  
La Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, mitjançant la Direcció General d'Ordenació i Innovació Educativa i Política Lingüística, tramita anualment al voltant de 60.000 sol·licituds de beques referides a educació infantil, formació professional, batxillerat, música, etc.  
La tramitació d'aquestes beques es realitza, en la majoria de casos, en col·laboració amb el Ministeri d'Educació i Ciència, cosa que indubtablement complica la tramitació.  
El gran volum de beques, la complexitat dels documents que s'adjunten a les sol·licituds i la complexitat interna del tràmit provoca efectes negatius com ara:  
- Una gran quantitat de funcionaris han de dedicar-se, de forma exclusiva i permanent, a la tramitació rutinària de les beques, sense poder dedicar-se a les altres tasques de la seua Direcció General.  
- Hi ha un gran retard en la resolució de les sol·licituds, cosa que comporta una resposta tardana al problema del ciutadà i, per tant, la Generalitat dóna una imatge clara d'ineficàcia.   
Objectius  
L'objectiu del projecte és millorar la gestió de beques del sistema educatiu valencià, la qual s'ha d'aplicar tant a les tècniques de reenginyeria d'expedients per a la millora dels processos, com a les tècniques informàtiques i de telecomunicacions per a l'acompliment de les solucions proposades.  
Descripció de les accions que s'han de realitzar:  
Les accions que s'han realitzar són les següents:  
- Anàlisi del sistema actual de gestió de beques.  
- Proposta d'un sistema alternatiu, en cas que n'hi haja.  
- Estudi dels desenvolupaments informàtics i de telecomunicacions per a l'aplicació de la solució proposada.  
- Pla d'implantació.  
Projecte: LLIBRE . Centre documental de la Generalitat Valenciana.  
Raons i oportunitat  
La pràctica totalitat dels departaments de la Generalitat disposa, almenys, d'una biblioteca (en el millor dels casos és biblioteca, perquè, normalment, sol ser una acumulació física de llibres sense cap ordre) on es conserven les publicacions pròpies, i els llibres i les revistes adquirits a l'exterior o rebuts d'altres organismes.  
En algunes conselleries el problema s'agreuja en existir més d'un centre d'aquest tipus.  
Tecnològicament, la situació no és bona, ja que en la quasi totalitat dels casos no hi ha aplicacions informàtiques que ho controlen i, en cas d'haver-ne, equivalen només a registres de la publicació.  
D'aquesta manera és pràcticament impossible conèixer ara mateix si la Generalitat disposa d'una publicació en particular i on està ubicada físicament.   
Objectius  
L'objectiu bàsic del projecte és conèixer el fons bibliogràfic dels distints departaments de la Generalitat, i dotar la Generalitat Valenciana de les eines informàtiques necessàries per a la seua explotació.  
Descripció de les accions que s'han de realitzar  
Les accions que cal realitzar són les següents :  
- Estudi sobre quins són els departaments de la Generalitat que disposen de fons bibliogràfic i del grau de control informàtic que tenen.  
- Creació d'una base de dades que continga el fons bibliogràfic de la Generalitat i les aplicacions informàtiques per a la seua explotació.  
- Creació d'un procediment d'actualització de la base de dades.  
- Manteniment de la base de dades.  
Projecte: MED. Racionalització dels aspectes financers, tecnològics i de gestió de la sanitat pública valenciana.  
Raons i oportunitat  
En l'estat del benestar que tots volem aconseguir, el sistema públic sanitari juga un paper fonamental. Per això, i des d'un punt de vista social, la gestió correcta d'aquest sistema és un factor d'importància cabdal.  
No podem oblidar tampoc que, dins el pressupost de la Generalitat Valenciana per a 1996, la part corresponent a la Conselleria de Sanitat i Consum és de 346.620.938.000 pessetes, és a dir, aproximadament el 37% del total.  
La realitat de la sanitat pública valenciana es pot resumir en els punts de diagnòstic següents:  
- Irracionalitat en la utilització dels recursos, la qual és palesa en una progressiva generació de dèficit financer com a conseqüència d'un excessiu nivell de consum, i en la reducció de les inversions com a corol·lari evident.   
- Sanitat al marge dels professionals. S'evidencia que el professional es troba en una situació permanent de «sospita» i «abandonament».   
- Deshumanització i massificació de l'assistència, amb proliferació de llistes d'espera i, en general, de mala atenció al pacient, atesos amb poca amabilitat. La sanitat actual no és «amable» amb el ciutadà.  
- Excessiva politització de la gestió i, com a conseqüència d'això, la derivació de responsabilitats.  
- Descomposició/desestructuració del sector en el seu conjunt. La descomposició del sector, en conjunt (hospitals privats, assegurances, empreses proveïdores, farmàcies, etc.) van més enllà del sector públic.  
- Limitació de les prestacions i insuficiència de recursos assistencials i socials. La universalització del sector ha de comportar la dotació pressupostària suficient. En molts casos, aquesta obvietat no s'ha realitzat.  
- Inèrcia de funcionament i ineficiència del sistema, amb un esgotament en la gestió que s'estima clarament en els hospitals, i una implantació insuficient de les tecnologies de la informació.  
Objectius  
És un objectiu urgent la realització de les tasques necessàries que ens permeten conèixer amb exactitud la situació de la sanitat pública valenciana des d'un punt de vista econòmic.  
Tot i això, no és suficient conèixer els aspectes econòmics, sinó que cal determinar detalladament la situació de les infraestructures, les tecnologies, els recursos humans i els processos de gestió.  
Posteriorment al coneixement de la situació actual, s'haurà de realitzar un pla d'actuació a curt termini que incloga un conjunt de mesures tangibles encaminades a racionalitzar la situació actual en els aspectes abans esmentats.  
Cal remarcar que aquest projecte posarà les bases per al desenvolupament dels altres projectes del PEMAV, dins l'àmbit sanitari: SANITAT i HEALTH.  
Descripció de les accions que s'han de realitzar  
Les accions que cal realitzar dins d'aquest projecte són les següents :  
- Coneixement de la situació actual des del punt de vista financer, tecnològic i de gestió.  
- Confecció del pla de mesures a adoptar en aquests aspectes.  
Projecte: XARXA. Integració de serveis territorials (edifici Campanar I).  
Raons i oportunitat  
La Generalitat Valenciana ha realitzat una inversió important en la construcció d'un edifici de nova planta, Campanar I, destinat a allotjar alguns dels serveis territorials amb seu a Valencia. Els serveis territorials destinats a ocupar aquest edifici són els corresponents a les conselleries d'Obres Públiques, Urbanisme i Transportes, d'Indústria i Comerç i d'Agricultura i Medi Ambient.  
La qual cosa implica una gran concentració de serveis, fet que suposa una afluència massiva de ciutadans i una gran diversitat d'informació a gestionar. Aquesta situació pot provocar problemes potencials per al ciutadà, que poden traduir-se en cues descompensades, multiplicitat de registres d'entrada, informació fraccionada, diversitat de números telefònics d'accés i d'informació, i diversitat de cobertura horària i qualitat en l'atenció telefònica.  
El sentit estratègic d'aquest projecte consisteix en evitar les possibles conseqüències externes i internes que podrien convocar, com l'absència de la imatge corporativa, l'excessiu temps d'espera en cues, esperes en espais inadequats, informació deficient, utilització sectoritzada dels recursos, deseconomies d'escala, encasellament dels funcionaris, etc. i convertir-les en una oportunitat de millorar la qualitat de la prestació de serveis en incorporar la informació necessària, els recursos tecnològics i la formació i el suport necessaris dels recursos humans.  
Objectius  
Es pretén canviar la filosofia i la pràctica de la prestació de serveis públics destinats al ciutadà, en els quals s'han d'incloure els elements següents:  
- Creació d'una única unitat d'informació, on el ciutadà puga rebre informació sobre la iniciació dels expedients o sobre l'estat dels expedients ja iniciats.  
- Centralització de la resposta telefònica, la qual consistirà en la creació d'un únic número d'accés telefònic, on es prestaran els serveis propis d'una centraleta juntament amb un servei d'informació sobre els expedients i tràmits a realitzar.  
- Creació d'un registre únic, a través del qual el ciutadà puga realitzar el lliurament de la documentació sense necessitat de distingir quina siga la destinació final.  
- Creació de zones d'autoservei d'informació, on el ciutadà puga autoabastir-se d'informació.  
- Realitzar el disseny físic de l'oficina, «layout», atenent criteris orientats a la millora de la prestació del servei al client, i evitar la peregrinació innecessària per tot l'edifici.  
Descripció de les accions que s'han de realitzar  
Les accions que cal realitzar, dins d'aquest projecte, són les següents :  
- Identificació de les previsions d'ocupació futura dels edificis que s'abandonen, per tal de determinar el tractament a donar a les centrals telefòniques, les línies de veu i les dades.  
- Publicitar el número de telèfon únic.  
- Creació d'un «pool» d'operadors-informadors i dotació dels recursos necessaris (informàtics, telefònics, físics etc.).  
- Creació de les infraestructures en les zones d'acollida comuna i d'informació general, i dotació dels recursos necessaris (informàtics, telefònics, físics, etc.).  
- Creació de la plataforma de «sw» per a la prestació dels serveis d'informació telefònica i presencial.  
- Creació del pla de formació específic per a l'engegament i continuació del projecte.  
- Identificació de les dependències orgàniques i funcionals de les unitats implicades, i també del coordinador per als temes d'informació.  
Administració responsable  
Projecte: ECONOMIC. Gestió pressupostària i comptabilitat pública.  
Raons i oportunitat  
La comptabilitat ha de ser un sistema d'informació potent que subministre les dades rellevants per a l'exercici de les funcions de control intern i extern de la legalitat econòmico-pressupostària en l'acció de govern. Alhora, el sistema comptable opera en qualsevol organització com a element auxiliar indispensable en els processos de presa de decisions, des dels de caràcter central i valor estratègic fins als de caràcter departamental o sectorial en l'esfera de la gestió ordinària dels serveis.  
Conseqüentment, els efectes dels actuals processos de gestió econòmica en la Generalitat poden ser observats a dos nivells:  
- A nivell departamental, quan les conselleries, al llarg del procés de provisió dels serveis públics o en l'execució de les operacions internes, realitzen activitats de gestió econòmica (fonamentalment de tipus pressupostari). En aquest aspecte, l'actual gestió econòmica és un dels elements que més influeix en el retard dels expedients, en la inflexibilitat de les activitats, la manca d'informació adaptada a les seues necessitats de gestió i d'informació de la tramitació al ciutadà.  
Aquest és el motiu de l'aparició d'aplicacions informàtiques paral·leles en alguns departaments de la Generalitat.  
- A nivell institucional, com que la gestió econòmica és una funció que afecta la Generalitat en conjunt, forma part de la seua activitat amb caràcter global.  
Amb els procediments de gestió actuals, serà molt difícil millorar de manera substancial la situació econòmico-patrimonial de la Generalitat, a causa de l'obsolescència i la feblesa dels actuals procediments de gestió econòmica i la incapacitat per a generar informació econòmico-financera adequada per a la presa de decisions. La gestió econòmica vigent provoca una mala imatge en el ciutadà, en els mercats financers, en els contribuents, etc., una imatge de malbaratament, d'incapacitat de contenció de la despesa pública i de manca de control de la comptabilitat pública.  
Aquests efectes han creat una «cultura econòmica pública» basada en premisses errònies com:  
- Obsessió pel grau d'execució pressupostària com a indicador de la bona gestió dels projectes.  
- Recels entre els òrgans fiscalitzadors de control i els gestors del pressupost.  
- Poca conscienciació de l'organització sobre la igualtat entre els recursos financers i els crèdits pressupostaris.  
- Consideració de l'increment anual del pressupost com a sinònim d'activitat político-tècnica.  
- Inutilització del concepte de retorn de la inversió.  
- Manca de mecanismes operatius de responsabilització per part dels òrgans gestors.  
Per tant, es fa imprescindible abordar un nou model de gestió econòmica de la Generalitat, amb les premisses següents:  
1. Qualsevol resultat que s'obtinga al llarg del procés s'ha de fonamentar en l'acatament dels principis legals vigents en matèria econòmico-financera, i en el respecte a les funcions i les competències dels òrgans de control intern.  
2. Aquest projecte es fonamenta en la consideració de la Conselleria d'Economia i Hisenda com a l'òrgan màxim responsable de la definició, l'execució, la coordinació i el seguiment de les actuacions en matèria econòmica-financera de la Generalitat.  
3. Aquest projecte serà l'eina fonamental per a desenvolupar una adequada política de contenció de la despesa pública.   
Objectius  
Els objectius del projecte es poden definir en dos nivells:  
- Des del punt de vista global de la Generalitat:  
. Dissenyar i implantar un nou model de funcionament per a les tasques de planificació, execució i seguiment de l'activitat econòmico-financera que, a més, contribuesca a la millora de la situació econòmica de la Generalitat.  
. Definir els mètodes d'actuació en matèria econòmica que comuniquen flexibilitat, capacitat de resposta i eficiència al conjunt de l'administració.  
- A nivell departamental: millorar l'operativitat interna de cadascuna de les unitats de la Generalitat mitjançant la integració de les operacions econòmiques amb les pròpies de cadascuna d'aquestes unitats, per tal d'aconseguir una major eficàcia en les tasques administratives i en les actuacions del servei públic que cada unitat tenen assignades. Per a això, aquestes unitats disposaran dels elements necessaris adaptats a les seues necessitats de planificació, execució i control.  
Descripció de les accions que s'han de realitzar  
Les accions que cal realitzar en aquest projecte són les següents:  
- Raons i oportunitat actual. L'objectiu d'aquesta fase és identificar els punts forts i febles de la gestió econòmica vigent, amb especial atenció als factors que eventualment puguen suposar un fre en el procés de la presa de decisions. Durant l'execució d'aquesta fase es diferenciaran les estructures i els processos verticals i horitzontals, atès que tenen un impacte diferent en la situació actual i necessiten solucions diferenciades en funció del tipus de problemàtica.  
- Diagnòstic i definició del nou model de gestió econòmica. Prenent com a punt de partida els principis de legalitat i transparència, junt amb els d'eficàcia i eficiència, l'objectiu d'aquesta fase és el disseny d'una nova pràctica de funcionament (model) en matèria econòmico-financera. Aquest model ha de preveure tots els elements necessaris per a constituir la nova gestió econòmica des del punt de vista departamental i institucional. El model ha de preveure:  
- L'eventual redistribució de funcions (planificació pressupostària, execució, fiscalització, comptable, informació, etc.) en l'organització.  
- Nous procediments administratius a implantar.  
- Noves tècniques en matèria econòmico-financera.  
- Necessitats de formació, redistribució d'efectius, etc.  
- Disseny preliminar dels sistemes informàtics.  
- Desenvolupament del pla d'implantació del model. Consisteix en la planificació i posada en marxa de totes les mesures operatives identificades en el model, el seguiment de la seua implantació i la revisió contínua de la definició del model d'acord amb els resultats obtinguts.  
Projecte: TAX. Gestió tributària i recaptadora en la Generalitat Valenciana.  
Raons i oportunitat  
La gestió tributària de la Generalitat Valenciana recull les competències atribuïdes a la comunitat autònoma en l'àmbit dels ingressos sobre els tributs cedits i propis consignats dins els epígrafs pressupostaris capítols I, II i III del pressupost d'ingressos.  
L'execució pressupostària dels esmentats capítols exigeix, per la complexitat tributària, un nivell de detall de gestió que obliga a l'existència d'un sistema d'informació tributari específic i coexistent amb el sistema pressupostari d'ingressos.  
L'impacte d'aquesta gestió en l'àmbit del ciutadà és una de les característiques que exigeix que aquests sistemes han de ser dissenyats amb una orientació, especialment sensible, envers l'atenció del públic, tant directa en finestreta com a través d'un sistema àgil i clar de notificacions de les obligacions fiscals.  
Actualment, el sistema d'informació tributària actua com un conjunt integrador de funcions tan heterogènies com ara la gestió de liquidacions de successions i transmissions, gestió de taxes administratives i sancions, gestió de recaptació via executiva o de gestió de valoracions de béns immobles que, tanmateix, mantenen nexe comú sobre els contribuents o titulars de drets (NIF/CIF/NIE).  
Amb tot, el nivell d'integració assolit obliga a certes disciplines de funcionament que, en alguns casos, impedeixen una agilitat major en els procediments administratius i de gestió interna.  
Així mateix, es fan necessàries actuacions que complementen la funcionalitat que ofereix el sistema, i que permeten procedir a una major difusió de la informació envers tots els centres gestors de la Generalitat Valenciana responsables de taxes, sancions i preus públics (facturació).  
La integració de les xarxes informàtiques entre l'Agència Tributària i la Conselleria de Economia i Hisenda, recentment aconseguida, ha d'estendre's també als altres departaments de la Generalitat Valenciana que necessiten l'accés als recursos de l'agència.  
L'explotació de les dades subministrades periòdicament per l'Agència Tributària sobre la renda, el patrimoni, l'IAE, els censos anuals de l'IBI, procedents del Centre de Gestió Cadastral, assoleix en l'actualitat nivells d'utilització baixos en comparança amb els que potencialment podria suportar als efectes d'identificació de persones físiques i jurídiques, i de la inspecció tributària.  
El mateix succeeix amb la informació sobre els locals autoritzats per a màquines recreatives (taxa de joc) que podria ser d'interès, per exemple, per a la gestió de les llicències d'espectacles.  
Objectius  
Els objectius del projecte podrien definir-se de la manera següent:  
a) Integració dels procediments de sancions dels centres gestors en el sistema d'informació tributària, la qual cosa permetrà un control comptable automàtic dels drets pendents pel cobrament de sancions, de la relació dels deutes per sancions i una integració automàtica dins el procediment general de recaptació, amb l'enviament per via executiva dels deutes vençuts (a través del conveni de recaptació amb l'Agència Tributària).  
b) Control de la facturació d'hospitals. En el mateix sentit que el cas anterior, l'emissió de cartes de pagament model factura a través del sistema tributari, als efectes d'un control immediat de les relacions dels deutes hospitalaris.  
c) Liberalització de les entitats bancàries per al cobrament d'impostos. Seguint un model semblant al de la declaració de la renda, el pagament d'imposts es plantejaria a través de l'entitat bancària de la qual el contribuent és client i no a través d'un reduït nombre d'entitats col·laboradores autoritzades.  
d) Agilitació de la informació fiscal respecte al contribuent, des dels centres d'atenció al públic (serveis territorials de les conselleries).  
Descripció de les accions que s'han de realitzar  
Les accions que cal realitzar són les següents:  
a) Avaluació de les alternatives d'integració dels sistemes de sancions.   
b) Desplegament dels processos informàtics per a l'ampliació de les aplicacions de sancions i de la facturació hospitalària.  
c) Dotació a les entitats sanitàries de recursos per a la gestió integrada de la facturació.  
d) Millorar la informació de la recaptació de l'IVA en preus públics.  
e) Ampliació del sistema de data electrònica d'ingressos a través de connexions EDITRANS amb les entitats bancàries receptores.  
f) Desplegament de procediments auxiliars d'accés a la informació de la fitxa del contribuent (compte corrent fiscal, declaracions efectuades, complementàries, paral·leles...) d'una forma àgil, preservant la confidencialitat de la informació.  
Projecte: NOMINA. Gestió integrada de les nòmines de la Generalitat Valenciana.  
Raons i oportunitat  
La càrrega pressupostària del cost de personal de la Generalitat Valenciana en el pressupost de despeses, capítol I, és aproximadament la tercera part del pressupost global. Aquest cost ha d'estar sotmès de forma automàtica a la mateixa disciplina pressupostària que segueix l'execució de la resta de capítols pressupostaris, on el sistema d'informació pressupostària assegura la validació d'existència de crèdit en cada actuació de gestió, contractes, factures, certificacions ...  
El sistema de nòmines únic de la Generalitat Valenciana, en funcionament des d'aproximadament 3 anys, manté un enllaç amb el sistema pressupostari en temps real, el qual preserva cobertura pressupostària necessària per a cada actuació en alteracions de nòmina (baixes, altes, incidències, triennis...).  
Des del passat mes de gener d'enguany, en què el col·lectiu docent va quedar incorporat al nou sistema de nòmines, es va passar de gestionar un volum de 14.000 funcionaris a aproximadament 47.000 en l'actualitat.  
La necessitat de control de la despesa de personal previ a la seua incorporació en la nòmina i no en la fase de pagament (comptabilització de nòmina), com ocorre en la major part de les administracions, s'entén com a prioritària quan es tracta del col·lectiu de personal sanitari, atès el seu volum (36.000 persones) i la gran diversitat de situacions laborals i d'incidències mensuals (torns, guàrdies, substitucions ...), a fi d'evitar o, almenys, conèixer amb antelació les possibles desviacions pressupostàries al final de l'exercici.  
La necessitat de control centralitzat de la despesa que s'exigeix en els processos de gradació mensual d'incidències per al càlcul de la nòmina, seguretat social i comptabilització del pagament, no ha de ser incompatible amb la disponibilitat de la informació en aquells centres gestors que actuen com a departaments de gestió de personal i funció pública en els col·lectius docents i sanitaris.  
La màxima de disposar de les dades enllà on siguen requerides exigirà la continua millora dels sistemes d'extracció i consulta d'informació des de les bases de dades centrals, i també la reversió de la informació periòdica amb les bases de dades externes que requeresquen una explotació més detallada.  
Objectius  
Els objectius bàsics d'aquest projecte són:  
a) Incorporació del col·lectiu sanitari de l'hospital La Fe (aproximadament 6.000 persones).  
b) Incorporació del col·lectiu sanitari de la resta de centres.  
c) Millora en els sistemes d'accés a la informació de forma selectiva.  
Descripció de les accions que s'han de realitzar  
Les accions que cal realitzar són les següent:  
a) Adequació de l'aplicació de nòmines per a recollir la casuística que suposa la incorporació del personal sanitari.  
b) Dotació de recursos informàtics als centres gestors per a l'enregistrament d'incidències i la impressió dels rebuts de nòmina de cada centre.  
c) Migració, transformació i incorporació de dades de la nòmina del personal fix i de l'eventual de l'hospital La Fe.  
d) Migració, transformació i incorporació de dades de la nòmina de personal fix i dels eventuals de la resta de centres sanitaris.  
Projecte: HUMAN 1. Gestió dels recursos humans.  
Raons i oportunitat  
Conjuntament amb la gestió dels recursos econòmics, la gestió dels recursos humans és bàsica perquè els distints departaments de la Generalitat puguen responsabilitzar-se de la gestió dels projectes que dirigeixen.  
Actualment, la gestió informatitzada de personal resol, de forma parcial, els processos des del punt de vista de les necessitats de la Conselleria d'Administració Pública, però no té en compte les necessitats dels distints departaments de personal de la Generalitat, que només poden accedir a aquest sistema sota la forma de «consulta», sense poder realitzar la «gestió» de les seues dades. Aquesta situació ha provocat l'aparició de diversos programes informàtics de gestió de personal en molts departaments, programes que, en tots els casos, estan desconnectats del sistema general.  
Per aquestes raons, la Conselleria d'Administració Pública va iniciar un projecte per a obtenir un Sistema Informatitzat de Gestió Integrada de Personal (SIGIP), el qual abordarà la gestió de personal de forma descentralitzada informàticament. Aquest projecte, que està en una avançat estat de programació informàtica, s'ha d'implementar en les distintes conselleries.   
Independentment de la implantació d'un sistema de gestió descentralitzat informàticament, cal realitzar una profunda revisió dels processos de personal que realitza l'àrea de la Funció Pública i descentralitzar al màxim, en la mesura que la legislació vigent ho permeta, la gestió dels recursos humans per tal d'afavorir l'agilitació dels processos.  
Objectius  
Els objectius bàsics d'aquest projecte són els següents :  
- Informatització dels procediments de gestió dels recursos humans.  
- Normalització de tots els procediments que afecten la gestió dels recursos humans, tants els exclusius de l'àrea de Funció Pública, i de cada una de les conselleries, com els compartits (iniciats en una conselleria i resolts en l'àrea).  
- Unificació de les bases de dades referents als recursos humans, disponible per a tots els responsables de personal, amb les limitacions dels seus respectius àmbits d'actuació.  
- Integració dels procediments, en introduir-se les dades sobre un mateix procés en la unitat de personal on es generen, cosa que permet, alhora, un seguiment de la situació de cada procés per qualsevol usuari.  
D'altra banda, una vegada integrat el sistema, normalitzats els procediments i unificades les bases de dades, es pot abordar la desconcentració de les competències de gestió en aquells processos que es determinen i reduir els riscs de dispersió en els criteris d'actuació, i, en últim extrem, ha de tenir bastants elements d'informació per a conèixer les desviacions que pogueren produir-se.  
Descripció de les accions que s'han de realitzar  
Les accions bàsiques a realitzar són:  
- Concloure la implantació efectiva del SIGIP, que en la actualitat es troba dissenyat i parcialment actiu en la primera fase, referida als processos propis de les conselleries, d'acord amb el repartiment competencial vigent.  
- Descentralitzar la gestió ordinària dels recursos humans en els aspectes més reglats o que es consideren menys estratègics, i garantir la normalització dels procediments i la unificació de dades que la implantació del SIGIP proporciona.  
S'estima que l'execució del projecte ha de realitzar-se amb la seqüència d'accions següent:  
- Examen de l'estat d'implantació del SIGIP i anàlisi de les resistències i les dificultats tècniques.  
- Posada en marxa de la primera fase completa referida als processos exclusius de les conselleries.  
- Solució dels problemes derivats de la migració de les bases de dades dels registres de personal i de llocs de treball existents en la actualitat.  
- Implantació dels processos exclusius de l'àrea de Funció Pública i els compartits amb les conselleries.  
- Modificació d'aquells processos compartits que es pretenen atribuir, de forma exclusiva, a les conselleries per a desconcentrar la competència.  
Projecte: HUMAN 2. Centre per a la gestió del canvi de la Generalitat Valenciana.  
Raons i oportunitat  
La dimensió dels projectes de modernització que escometrà la Generalitat Valenciana, i la complexitat d'aquesta institució, aconsellen disposar d'un centre de formació potent. En aquests moments, els ensenyaments per part de l'IVAP són impartits de forma atomitzada, fet que genera uns costos de producció enormes. Es pretén concentrar en un edifici, que reculla la personalitat corporativa de la Generalitat Valenciana, un centre amb aules pròpies i professorat intern, com a mínim per als cursos o les matèries de caràcter estratègic.  
És lògic que la institució que coneix els dèficits de formació dels seus servidors públics organitze i impartesca aquesta formació en els locals propis.   
A la vista del Pla de Modernització de la Generalitat Valenciana, sembla aconsellable complementar aquesta labor i impartir cursos d'assimilació en els projectes de modernització, paral·lels als de formació tradicional de la funció pública.  
Els cursos han de ser dissenyats en atenció a les necessitats reals constatades per les unitats administratives, o en previsió de les necessitats que puguen aparèixer pròximament.  
Objectius  
Es pretén concentrar, sempre que siga possible, la materialització de la formació en un centre que tinga fàcil identificació i on el treball siga la formació, és a dir, que els servidors públics tinguen la seua formació localitzada en un lloc físic concret.   
Aquest centre de formació albergaria l'aulari destinat als cursos de formació de caràcter general, amb una àrea especial dedicada a tota la formació informàtica, dotada de facilitats suficients, de manera que els alumnes obtinguen el màxim aprofitament.   
Interessa avaluar els resultats que les accions formatives produeixen en els servidors públics i, per tant, en l'organització de la qual depenen. És a dir, quin tipus de modificació en les actituds, la conducta professional, assumeix el servidor públic, aplica a la seua organització i percep el seu responsable directe com a conseqüència dels cursos.   
Examinats els projectes plantejats per la Direcció General per a la Modernització de les Administracions Públiques, i abans de plantejar-se accions formatives concretes, cal contractar una assistència tècnica experta amb capacitat per a disseccionar correctament cada projecte i detectar les mancances en formació que puguen existir en l'organització.   
Descripció de les accions que s'han de realitzar  
Edifici amb sis aules a Alacant, amb la possibilitat que aquestes puguen convertir-se en sala d'actes per a conferències o jornades amb una capacitat per a setanta persones. Dues d'aquestes aules seran destinades als cursos d'informàtica.   
Edifici amb vuit aules a Valencia, amb la possibilitat que aquestes puguen convertir-se en sala d'actes per a conferències o jornades amb una capacitat per a setanta persones. Quatre d'aquestes aules seran destinades a cursos d'informàtica.   
Contractació d'un estudi que mostre el procediment d'avaluació, en el marc del treball quotidià, dels resultats derivats de cursos de formació específics.  
Contractació d'una assistència tècnica que disseccione els projectes i detecte les mancances formatives, que preste els seus serveis a l'IVAP.   
Projecte: RESULT. Avaluació dels programes públics.  
Raons i oportunitat  
Els programes públics no tenen en l'administració valenciana cap model d'avaluació que amide els efectes produïts en relació amb els objectius que es volen aconseguir. En la majoria dels casos la idea d'èxit o fracàs d'un programa és purament intuïtiva, o bé es relaciona amb paràmetres com la rapidesa de la gestió de la despesa realitzada, o amb l'«input» positiu o negatiu que es rep. En definitiva, paràmetres subjectius o objectius però de poca representativitat per a l'avaluació del projecte.  
La Generalitat necessita l'engegament de molts projectes nous que requereixen sens dubte un model d'avaluació, que indique si el camí escollit és l'encertat.  
La Generalitat necessita d'un sistema d'avaluació dels programes finançats amb fons públics que permeta prendre decisions polítiques fonamentades. Si a cada problema econòmico-social responem amb un programa públic i, a més a més, no controlem els seus resultats operatius, estarem comprant pau social amb els diners dels contribuents.  
Objectius  
L'objectiu del projecte és l'obtenció d'un model d'avaluació dels programes públics que permeta conèixer l'èxit o el fracàs dels programes iniciats per la Generalitat.  
Aquest objectiu es fonamenta amb el fet que les accions de govern han de ser mesurables, qualitativament o quantitativament. Allò que és mesurable pot ser valorat i, per tant, explicitat. Tot allò explicitat mereix una reacció social.  
Millorar constantment els serveis que rep el ciutadà suposa l'exercici permanent d'exigència contínua. La recerca de l'excel·lència ens obliga a un qüestionament quotidià: és necessari el programa?, ha de ser el Govern Valencià el responsable de procurar-lo?, pot ser subministrat més eficaçment pel sector privat?, quines condicions objectives han de reunir els subministradors?, quin és el mínim de qualitat exigit i a quin preu?.  
Convé puntualitzar, que la Generalitat, com a organisme públic, no es regeix exactament pels mateixos paràmetres aplicables a les empreses privades: factors com la rendibilitat social s'han de conjugar amb aspectes purament econòmics.  
Descripció de les accions que s'han de realitzar  
Per a realitzar el model s'han de tenir en compte quatre fases de l'avaluació:  
- Avaluació de la conceptualització i del disseny dels programes, que intenta proporcionar informació sobre fins quin punt el disseny del programa serveix als seus objectius.  
- Avaluació de la implementació dels programes, que preveu dues qüestions fonamentals: la cobertura del programa i la forma en què el programa s'administra, tant des del punt de vista de la utilització de recursos com dels serveis finals distribuïts.  
- Avaluació de l'impacte o l'eficàcia, que examina la mesura en què un programa produeix un canvi en la direcció desitjada.  
- Avaluació de l'eficiència, on es barregen paràmetres com eficàcia i cost.  
Projecte: CALITAT. Estàndards de qualitat dels serveis públics.  
Raons i oportunitat  
La qualitat és un concepte que s'ha «d'importar» al sector públic des del sector privat. De no fer-se, el ciutadà quedaria perplex davant dos tipus de tractament en els actes quotidians d'adquisició de béns i serveis, segons quin siga el seu origen. Aquesta possibilitat de la llibertat humana, el fet de comparar, aconsella actuar sense demora per a legitimar, una vegada més, l'existència de l'administració de la Generalitat.  
En ser la qualitat un procés integrat, és a dir, que abasta des del disseny d'un programa o d'un servei públic fins la seua prestació, tota l'organització està obligada a conèixer i valorar la qualitat dels serveis que rep el ciutadà.  
Si no mesurem els resultats, no n'obtindrem. Sabem que allò que es susceptible de ser mesurat freqüentment és realitzat. Només si les dotacions pressupostàries de les distintes unitats de la nostra administració, o de les empreses públiques, depenen, en gran part, de la qualitat dels serveis que presten, en funció dels objectius que tenen, estarem front a uns mecanismes engranats per a la recerca de l'eficàcia.   
Els organismes han de conèixer quines són les pràctiques excel·lents que funcionen en altres comunitats autònomes, o en altres parts del món, per a poder comparar i obtenir conseqüències clares sobre el camí que els queda per recórrer fins satisfer, en un grau adequat, les expectatives creixents i les exigències dels ciutadans. Complementàriament, cal que en prestar un servei s'establesquen mecanismes d'avaluació i consulta als ciutadans, i que les seues opinions siguen incorporades al quefer diari; cal que es determinen objectius de qualitat que siguen coneguts pels usuaris, mitjançant accessos fàcils i precisos i amb mecanismes de reclamació eficaços; és necessari que els ciutadans es troben a gust mentre esperen i que siguen testimonis presencials del fet que les errades són corregides oportunament; és inajornable que els empleats que atenen al públic puguen suggerir millores en el seu treball que afecten a una millor prestació del servei, etc.   
Objectius  
La Generalitat ha de prestar serveis de qualitat. Amb aquesta finalitat, cada unitat, empresa o organisme, que preste directament un servei d'atenció al ciutadà ha de realitzar un fort exercici de reflexió sobre la millora del servei. Aquesta reflexió haurà de concloure's amb l'elaboració d'un conjunt d'estàndards, concrets i precisos, que representen els paradigmes de la qualitat del seu servei, de manera que els ciutadans els coneguen i els identifiquen com a drets propis, en la seua relació amb l'administració.  
Descripció de les accions que s'han de realitzar  
- Determinació de les empreses, centres o organismes objecte del projecte.  
- «Benchmarking» amb els serveis o empreses equivalents d'altres governs autonòmics, o d'organismes internacionals. Es tracta de «mesurar» la distància que ens separa de les pràctiques més bones.  
- Anàlisi de l'esmentat «gap», identificant-ne les causes i les possibles mesures correctores.  
- Concloure amb un conjunt d'objectius (entre vuit i deu, com a suggeriment) que hauran d'acomplir-se, indefectiblement, per a poder oferir un nivell de qualitat digne als ciutadans usuaris dels serveis.  
Projecte: LEGAL . Informatització òrgans de justícia.  
Raons i oportunitat  
En el context del conveni tripartit firmat pel Ministeri de Justícia, el Consell General del Poder Judicial i la Generalitat Valenciana per a la informatització dels òrgans de justícia valencians, el 1990 es va procedir a la informatització de cinc jutjats d'Instrucció, i a la formació en l'aplicació penal, subministrada per la Sotsdirecció General d'Organització i Informàtica del Ministeri de Justícia.  
Després de les dilatades negociacions per al traspàs de competències en matèria de justícia, en 1993 es va reprendre el procés d'informatització dels òrgans judicials, encara que amb els pressupostos de l'esmentat exercici pràcticament esgotats. La Comissió va marcar un pla mínim d'actuació per a 1994.  
Pel que fa a les definicions estratègiques, la Comissió en va assumir algunes. Les directrius fixades pel Ministeri de Justícia, amb l'assessorament d'una comissió formada pel director general d'Administració de Justícia i representants de diverses comunitats autònomes, de la qual formava part una representació de la Conselleria d'Administració Pública, indicaren la conveniència de procedir a una informatització urgent dels òrgans judicials que seguirà les pautes següents :  
. Hauria de resoldre bàsicament els problemes d'ofimàtica.  
. Hauria de fer-se en un entorn de sistemes oberts i sotmetre's a estàndards de mercat.  
. No hauria de condicionar la solució més integrada que preveurà la nova versió d'INFORIUS (les aplicacions corporatives de la qual desplega el ministeri).  
Estem en un moment estratègic en el qual es culminarà la transferència de les competències de justícia. Els òrgans transferits estan en un estat de mitjans humans i materials tan deficient que quasi impossibiliten la idea bàsica d'una administració de justícia àgil i eficaç.  
El gran nombre d'òrgans judicials existents, la falta de formació del personal i la pràcticament inexistència de la informàtica, fa necessària la realització d'un pla de modernització de la justícia on la informàtica té una funció important per realitzar.  
Objectius  
L'objectiu d'aquest projecte és la implementació d'un pla de millora per al funcionament dels òrgans judicials on siguen tractats temes com ara :  
- Introducció de les tècniques ofimàtiques.  
- Introducció del correu electrònic.  
- Introducció d'aplicacions específiques per a la resolució de problemes judicials.  
Descripció de les accions que s'han de realitzar  
Dins les accions que cal realitzar podem esmentar les següents:  
- Coordinació amb el Ministeri de Justícia i Interior per a la implementació de les aplicacions per aquest desenvolupades.  
- Dotar els òrgans judicials dels equips i els programes per al funcionament ofimàtic i aconseguir d'aquesta manera un menor trasbals de papers.  
- Anivellament dels òrgans judicials cap a un equipament mínim necessari.  
- Integració dels sistemes per a realitzar l'intercanvi electrònic dels documents.  
Projecte: OPTIC. Crear un arxiu òptic dels expedients de personal.  
Raons i oportunitat  
Actualment l'arxiu de personal que conté les dades de tot el personal al servei del Govern Valencià té nombroses carpetes amb informació poc homogènia i arxivada de forma manual, sense que hi haja un suport tecnològic que possibilite emmagatzemar i recuperar la informació de forma fàcil.  
Objectius  
Els objectius bàsics que es pretenen aconseguir amb aquest projecte són:  
- Garantir que els expedients del personal contenen de forma ordenada la totalitat dels documents que integren la vida professional i administrativa de tot el personal en actiu, o que hagués prestat serveis amb anterioritat, als efectes de consulta per les persones interessades, pels funcionaris adscrits a l'àrea de Funció Pública o pels tribunals, quan siga requerida la informació amb motiu d'interposició de recursos o demandes. El procés d'anàlisi detallat eliminarà documents irrellevants.  
- Garantir la seguretat jurídica del personal en introduir cauteles que eviten la manipulació de documents, pèrdues o la utilització irregular de les dades o documents que contenen els expedients.  
Descripció de les accions que s'han de realitzar  
Les accions bàsiques a realitzar són:  
- Dissenyar una graella de requisits informatius que ha de contenir cada «file» d'expedient individual.  
- Auditar l'arxiu d'expedients de personal i revisar tots aquells per a garantir que contenen l'estàndard mínim de documents i que únicament s'incorporen documents complementaris que siguen rellevants per a la història professional dels empleats.  
- Modificar el suport físic dels expedients de personal, el sistema d'arxiu i la situació física.  
- Implantar un sistema de consulta de l'expedient que evite l'eixida de l'arxiu dels originals, mitjançant tècniques de reproducció fotogràfica, electrònica o similars.  
El desenvolupament del projecte implicarà la realització de les tasques següents:  
- L'elaboració d'un document que continga una anàlisi de la situació, els defectes detectats, una proposta de disseny del suport material dels expedients (carpeta) i una proposta inicial de millora del procediment d'arxiu.  
- La revisió de la totalitat dels expedients arxivats (14.000 només en l'arxiu d'actius), ordenant els documents d'acord amb els criteris establerts.  
- Introducció de la totalitat dels documents de l'arxiu en el suport que es determine, fotogràfic, electrònic, digital o similar, mitjançant un contracte de prestació de serveis tècnics, d'acord amb les ofertes rebudes.  
- Implantació del sistema de reproducció mecanitzada per a l'examen i la consulta dels expedients i també el nou procediment de tramesa de documents a l'arxiu que es determinarà normativament.  
Administració interrelacionada  
Projecte: MAIL . Ofimàtica i correu electrònic.  
Raons i oportunitat  
El nombre d'ordinadors personals, en el conjunt de la Generalitat, és molt elevat, prop de 14.000, segons les dades de la Direcció General per a la Modernització de les Administracions Públiques, incloent-hi els centres d'ensenyament i els hospitals, amb un bon nivell mitjà d'acceptació. Tanmateix, la política d'implantació de l'ofimàtica està lluny d'estar cohesionada en el conjunt dels organismes valencians. El mecanisme a través del qual la necessitat objectiva es tradueix en l'adquisició d'ordinadors personals i llicències, així com en els cursos de formació, no està resolt per complet. Una vegada més sorgeix la problemàtica d'esmenar la desigualtat existent per tal d'assolir un nivell mínim que permeta el millor funcionament de l'administració.  
Resulta obvi assenyalar que aquest projecte és essencial per a aconseguir una administració interrelacionada.  
Al llarg dels anys, la Conselleria d'Administració Pública ha tingut èxit en la fixació d'estàndards, que han possibilitat que els textos, els fulls de càlcul i les xarxes locals s'hagen mogut dins d'uns límits estrets de variabilitat, cosa que podrà facilitar, en gran mesura, un avanç en el procés de sistematització.  
Tot i això, l'especial problemàtica del món de l'ofimàtica, amb la constant existència de noves versions dels productes, la necessitat de constants inversions, el reciclatge continu del personal, etc., fa que el desplegament ofimàtic siga sempre, i en general, de difícil coordinació.  
La Llei 16/1993, de 23 de desembre, de protecció jurídica dels programes d'ordinador, fa necessari abordar clarament el tema de la «pirateria informàtica». S'ha d'evitar que els departaments de la Generalitat copien programes no adquirits, realitzant còpies de dubtosa legalitat.   
Una aplicació estratègica per a la comunicació d'una organització, internament com externa, és la del correu electrònic, eterna assignatura pendent, que fins hores d'ara ha perdut, en l'àmbit de la Generalitat (i en totes les administracions públiques), la batalla contra el paper. I això no ha estat motivat per la mancança de base material, ni de qualificació humana, sinó per dues raons bàsiques: 1) l'utilitzem tots o no l'utilitza ningú; 2) no hi ha, per ara, autentificació electrònica.  
Objectius  
L'objectiu bàsic d'aquest projecte és el d'apropar-nos, tant com sia possible, a l'oficina sense paper o «parperless». Amb aquesta finalitat, s'introdueix l'ordinador personal, juntament amb les aplicacions que hi funcionen, com a element fonamental i, dins d'aquestes, el correu electrònic és, sense dubte, una aplicació estratègica per a la millora del funcionament de l'administració.  
Per tal d'aconseguir aquests objectius, cal assolir un nivell mínim d'informatització de les oficines, dotar-les dels equipaments necessaris en equips i programes, sotmesos als estàndards marcats per la Generalitat i adquirits a preus adequats.   
D'altra banda, per tal que el correu electrònic siga un èxit, no serà suficient amb que la reduïda comunitat d'informàtics de la Generalitat decidesquen usar-lo entre ells. Perquè si una proporció molt elevada del trànsit documental entre conselleries no es realitza de forma electrònica, no hi haurà massa crítica suficient per a generalitzar aquest tipus de correu.  
Sí és possible, caldrà ajudar a protocolitzar els enviaments. La majoria dels missatges realment operatius inclouran textos, llistes, fulls de càlcul, etc. i caldrà dominar la tècnica d'una manera suficient perquè, tant en l'origen com en la destinació, el maneig d'aquestes dades siga còmode. La qual cosa requerirà l'assistència de camp i una formació a bastament.   
Descripció de les accions que s'han de realitzar  
Dins d'aquest projecte, les principals accions que cal realitzar són les següents:  
\* Estudi de la situació actual de l'ofimàtica en la Generalitat. Diagnòstic i valoració operativa. Comunitats d'usuaris. Punts dèbils i casuística.  
\* Anàlisi de l'evolució del sector ofimàtic a nivell mundial i la concreció per a la Generalitat Valenciana. Versions, protocols, etc.  
\* Elaboració d'un pla ofimàtic per a la Generalitat, on s'incloguen les necessitats mínimes d'equips i programes i l'estandardització dels productes ofimàtics.  
\* Disseny, conjunt amb l'àrea de l'IVAP, dels cursos de formació que permeten formar una àmplia comunitat d'usuaris en un any (des de caps de servei en avant).  
\* Pla de legalització del programari (software) existent.  
\* Desplegar una política d'acords amb els principals subministradors d'ofimàtica de la Generalitat per tal d'aconseguir condicions tècniques i econòmiques avantatjoses. Aquest acord, pel que fa als subministradors de programes ha de contemplar un pla de legalització del programari existent en compliment dels principis de legalitat de la Llei 16/1993, de 23 de desembre.   
\* Realitzar un pla d'instal·lació del correu electrònic en la Generalitat.  
\* Participar activament en els fòrums de les administracions, on es tracten temes tan fonamentals per a l'extensió del correu electrònic, com ara els de la validació i autenticitat de signatures i documents.  
Projecte: PLUS. Coordinació accions de govern des de conselleries horitzontals.  
Raons i oportunitat  
Les conselleries d'Administració Pública i d'Economia i Hisenda tenen competències horitzontals, la qual cosa implica que el bon funcionament d'aquestes afecta el bon funcionament de la resta dels departaments de la Generalitat.  
No s'ha d'oblidar que aquestes conselleries, a més de la gestió dels recursos humans i econòmics de la Generalitat, realitzen unes altres tasques de coordinació i gestió que afecten la resta de departaments. Podem esmentar temes, com ara, la gestió de fons europeus, l'elaboració de pressupostos, la coordinació dels secretaris generals, etc., i la millora dels seus funcionaments comportarà, alhora, la millora del funcionament general de la Generalitat.  
Igualment, el funcionament d'algunes de les unitats incloses en aquestes conselleries (ex.: Direcció General d'Interior i del Servei d'Emergències) té una gran importància per a la societat valenciana. En aquests moments són «punts calents» de contacte entre l'administració i el ciutadà.  
Per tot l'anterior, cal elaborar un pla especial d' actuació en aquestes conselleries que continue (de forma més planificada i, per descomptat, més reforçada en mitjans), la informatització ja iniciada en els anys anteriors.  
La part estratègica d'aquest projecte s'emmarcaria dins del projecte, abans esmentat, d'anivellament dels sistemes informàtics de la Generalitat, i passarà posteriorment a la implementació de les propostes realitzades.  
Objectius  
L'objectiu d'aquest projecte és la informatització urgent dels departaments horitzontals de la Generalitat, com a punt bàsic en la millora del funcionament intern de la Generalitat Valenciana.  
Descripció de les accions que s'han de realitzar  
Les accions bàsiques són les següents :  
\* Anàlisi de l'estat d'informatització dels departaments horitzontals.  
\* Elaboració d'un pla especial d'actuació en aquests departaments que tinga present el pla estratègic general de la Generalitat, i en el qual queden potenciades informàticament les seues funcions de coordinació horitzontal.  
\* Implementació del pla proposat.  
Projecte: EDI. Intercanvi electrònic de dades en la Generalitat Valenciana.  
Raons i oportunitat  
El clàssic tràfec de paper que comporta qualsevol tràmit en l'administració, ocasiona una ineficàcia en el funcionament intern de l'organització, i esdevé una font d'errades important (pèrdua d'informació, errades provocades en algun dels múltiples tecleigs que després es propaguen de forma dramàtica ...).  
En aquesta proposta de projectes, s'han esmentat algunes accions orientades a eliminar el tràfec de paper, com són la implantació d'un pla ofimàtic o l'extensió del correu electrònic en la Generalitat.  
L'intercanvi electrònic de dades (EDI) va més enllà; utilitza les infraestructures informàtiques i de telecomunicacions, i fins i tot el correu electrònic, tot relacionant-les amb les aplicacions informàtiques clàssiques, per tal d'aconseguir eliminar el tràfec de paper i la seua gestió (la qual cosa permet integrar els documents tramesos en els sistemes informàtics de destinació, de forma automàtica).  
Parlar de l'EDI suposa parlar d'una tecnologia completament consolidada avui en dia. De les distintes experiències actualment en funcionament (El Corte Inglés, Farmàcia, BITOUR, ...), cal deduir que no hi ha cap problema tècnic per a posar en marxa un sistema de transmissió de documents EDI. Els únics problemes amb els quals ens podem trobar s'originen en l'organització que vol implantar l' EDI.   
D'altra banda, avui en dia hi ha una gran quantitat d'empreses capaces d'abordar qualsevol projecte EDI que es plantege, fins i tot estableixen una interconnexió dels sistemes de transmissió de les distintes empreses ofertants, amb la qual cosa el client només s' ha de connectar amb un proveïdor d'accés per a fer EDI amb «partners» distints.  
Així, la implementació d'un sistema EDI requereix d'un replantejament dels diversos aspectes del funcionament intern (cal revisar els fluxos d'informació, crear-ne de nous, adaptar els sistemes interns, involucrar els empleats, etc.).  
De qualsevol manera, els beneficis que ens pot aportar EDI com a sistema de transmissió de documents, a curt i llarg termini, són tan nombrosos que convé fer tots els plantejaments interns abans esmentats per tal d'aconseguir una transmissió completament electrònica dels documents, amb els corresponents estalvis (de paper i de temps) que suposa i amb la seguretat que comporta. Cal esmentar també els beneficis funcionals que es poden obtenir amb la integració automàtica d'aquests documents en els propis sistemes d'informació.   
Objectius  
L'objectiu d'aquest projecte (EDI Generalitat) és la creació i posada en marxa d'una plataforma general de desenvolupament d'aplicacions d'Intercanvi Electrònic de Documents (EDI), que permeta l'aplicació posterior en la Generalitat Valenciana (i en les entitats de l'administració que s'estime convenient) als procediments administratius que incloguen l'intercanvi de documents.  
Aquesta plataforma servirà per a crear un diccionari de missatges, segments i elements de dades propi de documents administratius.  
Pel que fa a la implementació real, s'han identificat una sèrie de projectes pilots en els quals cal aplicar el desenvolupament d'una solució EDI en l'àmbit de la Generalitat Valenciana. Uns estan enfocats cap a EDI entre la Generalitat i els organismes externs i els altres cap a EDI entre els organismes interns:   
Generalitat-organismes externs:  
1. Conselleria d'Economia i hisenda amb la banca: es tractaria d'automatitzar les trameses produïdes quan els ciutadans de la comunitat paguen els impostos propis de la Generalitat. Atès que la Conselleria d'Economia i Hisenda disposa d'una instal·lació d'EDITRANS, es facilitaria en gran mesura aquest projecte pilot.  
2. Central de compres del Servei Valencià de Salut. Avui hi ha un gran tràfec de paper (comandes, confirmacions, albarans ...), entre la central de compres del SVS i els diversos subministradors. Seria molt interessant un sistema EDI que automatitzés aquest tràfec de documents i la posterior integració en els sistemes d'informació del Servei Valencià de Salut.  
3. Formació ocupacional i contínua. Actualment, la Conselleria de Treball i Afers Socials adjudica cursos de formació ocupacional i de formació contínua a distintes empreses, les quals els imparteixen als alumnes. Entre l'esmentada conselleria i els centres docents hi ha una gran quantitat de tràfec d'informació, en forma de paper, que arriba fins i tot a requerir el desplaçament del personal, en un sentit o en l'altre, per a dur aquesta informació. Per tant, és òbvia la necessitat d'un sistema que automatitze tot aquest tràfec de paper.  
Entre organismes interns de la Generalitat:   
1. Conselleria de Cultura, Educació i Ciència amb els centres docents. Entre els centres docents (tant d'ensenyament primari com secundari) i la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència hi ha una tramesa massiva d'informació, en forma de disquets, que seria desitjable que es produís d'una manera més automàtica (EDI).  
2. Protecció Civil. Quan ocorre una incidència dins l'àmbit de Protecció Civil (avís d'incendi, inundacions, bolcat de camions, ...), s'actua d'acord amb un protocol establert, el qual inclou la tramesa d'una sèrie de formularis (inici d'incidència, seguiment d'incidència, fi d'incidència, ...), que actualment es fa via fax. També hi ha una tramesa periòdica d'informació meteorològica entre Protecció Civil i l'Institut Meteorològic Nacional, també realitzada per fax. Per tant, seria molt interessant posar en marxa un projecte EDI en aquest àmbit.  
Tot això només són exemples dels possibles projectes pilots per a posar en marxa sistemes EDI. D'entre aquests poden seleccionar-se, un o diversos projectes, com a experiència pilot de la Generalitat en el món de l'EDI.  
Descripció de les accions que s'han de realitzar  
La implantació dels sistemes EDI a la Generalitat Valenciana (EDI Generalitat) s'ha de basar en els elements següents:  
- Anàlisi dels sistemes procedimentals de la Generalitat susceptibles de ser desenvolupats amb sistemes EDI i elecció dels projectes pilot (en l'apartat anterior s'ha donat una petita guia d'aquests projectes).  
- Contactes amb els organismes centralitzadors de la normalització de documents entre les administracions (MAP) per a abordar els projectes comuns basats en EDI.  
- Normalització general dels documents i procediments en la Generalitat Valenciana i l'administració local i, en concret, en les aplicacions elegides com a pilot.  
- Desenvolupament del diccionari EDIFACT per a la Generalitat Valenciana.  
- Desenvolupament EDI de la/les aplicació/ns pilot elegides.  
- En funció del resultat, caldria «exportar» les aplicacions pilots a la resta de sistemes identificats.   
Projecte: DOGV. Confecció electrònica del Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
Raons i oportunitat  
El DOGV es nodreix principalment de documents procedents de la Generalitat, de l'administració de justícia i dels ajuntaments de la comunitat.  
La confecció del DOGV és complexa, no tant per la dificultat tècnica de les tasques realitzades, sinó per les diverses procedències dels documents, i la inexistència d'un procediment comú i electrònic de comunicació amb els dos departaments de la Generalitat que participen en la confecció: el Servei de Publicacions (Presidència), i la Secretaria Administrativa del Govern Valencià (Conselleria d'Administració Pública).  
El procediment actual es basa en la utilització del paper com a procediment bàsic de comunicació, acompanyat, en els millors dels casos, d'un disquet que continga el text mecanografiat en tractaments de textos diversos (o en distintes versions d'un tractament de text).  
Aquest procediment provoca l'acumulació de textos per a publicar, amb els consegüents retards, i també errades en la confecció del DOGV ja que alguns textos s'han de teclejar més d'una vegada.   
No obstant això, les infrastructures tecnològiques de la Generalitat han canviat. Avui hi ha ordinadors personals en els departaments de la Generalitat que envien textos per a publicar en el DOGV, també hi ha una xarxa corporativa de telecomunicacions que uneix els principals departaments de la Generalitat, la qual creixerà espectacularment en els pròxims anys i, a més a més, hi ha una aplicació de correu electrònic que possibilita la comunicació fàcil de documents entre els departaments.  
Objectius  
L'objectiu bàsic del projecte és el disseny i el desenvolupament d'una aplicació informàtica que, amb la utilització de les tècniques ofimàtiques, i també de les infrastructures de telecomunicacions de la Generalitat, elabore de forma electrònica el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
Aquesta aplicació s'ocuparà del transport electrònic dels textos, i també disposarà dels mecanismes necessaris pel al control de la gestió de l'elaboració del DOGV.  
Descripció de les accions que s'han de realitzar  
El desenvolupament de l'aplicació objecte d'aquest projecte es va començar en 1994 i, actualment, està acabada, a falta només que siga implantada en els distints departaments que subministren textos per a publicar.  
Les accions que cal realitzar són les següents:  
- Elaboració d'un procediment normatiu que regule l'elaboració del DOGV.  
- Implantació de l'aplicació en la Generalitat Valenciana.  
- Implantació de l'aplicació en l'administració de justícia.  
- Implantació de l'aplicació en els ajuntaments de la Comunitat Valenciana que generen un nombre major de documents.  
Projecte: SANITAT. Gestió administrativa descentralitzada en la sanitat pública valenciana.  
Raons i oportunitat  
Durant 1993, la Generalitat Valenciana va realitzar un Pla de Telecomunicacions en l'àmbit sanitari, destinat a dotar la totalitat dels centres sanitaris i administratius, dependents de la Conselleria de Sanitat i Consum, de la infrastructura de telecomunicacions que possibilite l'adequat funcionament de les aplicacions de gestió administrativa i mèdica que afecten l'àmbit sanitari.  
Aquest pla complementa el Pla Global de Telecomunicacions de la Generalitat, el desenvolupament del qual és la constitució i desplegament posterior de la Xarxa Corporativa de la Generalitat Valenciana (projecte XARXA), de manera que l'àmbit sanitari s'integre perfectament en la Xarxa Corporativa.  
Podem afirmar que a finals de 1996, els centres dependents de la Conselleria de Sanitat i Consum que estaran dotats dels elements de comunicació necessaris, seran:  
- Centres sanitaris:  
. Centres de salut : 63 (sobre els 166 existents)  
. Centres de salut pública : 17 (sobre 17)  
. Centres d'especialitat : 25 (sobre 25)  
. Hospitals: 27 (sobre 27)  
. Unitats de prevenció de càncer de mama : 5 (sobre 9)  
. Centres de transfusions : 3 (sobre 3)  
- Centres administratius:  
. Serveis centrals : 2 (sobre 2)  
. Direccions territorials : 3 (sobre 3)  
. Direccions d'Atenció Primària: 11 (sobre 11)  
. Gerència de l'àrea d'Alcoi  
. Unitat d'afiliació i validació : 4 (sobre 4)  
- Centres operatius:  
. Centre informàtic de sanitat  
. Centre de gestió de la xarxa  
. Centre d'accés a Internet  
El pla dotarà el sistema sanitari públic valencià «d'autopistes» (de telecomunicacions), per on circularan «vehicles» (aplicacions informàtiques) que ens duran al nostre objectiu. També és important posar de relleu que les autopistes sense vehicles no tenen sentit.  
Cal remarcar el paper vertebrador del «network públic» que constitueix l'administració de la Generalitat, inclòs l'àmbit sanitari i les universitats valencianes, del qual es beneficia el sector privat, el dimensionat del qual no és suficientment gran, a nivell individual, com per a justificar consums elevats. Per tant, cap «carrier» teòric cablejaria amb fibra ubicacions llunyanes de la xarxa corporativa de la Generalitat.  
La gestió administrativa en el món sanitari és molt elevada, tant la que es refereix a la gestió dels recursos humans i econòmics, que mou la Generalitat, com aquella que afecta, encara que en menor volum, directament el ciutadà.  
Per tant, i atès la quantitat de recursos que s'usen, millorar la gestió administrativa de la sanitat afecta directament i, de forma molt important, en els recursos de la Generalitat i en els ciutadans de la Comunitat Valenciana, on tots són «clients» del sistema.  
Objectius  
L'objectiu bàsic del projecte és aconseguir millorar la gestió administrativa del sistema sanitari públic, mitjançant la utilització de la informàtica i les telecomunicacions, d'acord amb les premisses següents:  
. Descentralització de la gestió, des de les unitats operatives ja descentralitzades.  
. Un millor aprofitament dels recursos humans de la Generalitat.  
. Un millor aprofitament dels recursos econòmics.  
Descripció de les accions que s'han de realitzar  
- Identificar aquelles aplicacions ja desplegades i orientades a resoldre la gestió administrativa de la Generalitat Valenciana, i adaptar-les a un funcionament descentralitzat que millore la gestió i optimitze els recursos humans i econòmics que mou la sanitat.  
- Identificar aquelles gestions administratives que no tenen encara un tractament informàtic i informatitzar-les amb els criteris de millora i descentralització de la gestió, abans esmentats.  
Projecte: HEALTH. Gestió mèdica coordinada en la sanitat pública valenciana.  
Raons i oportunitat  
Com ens hem referit en el projecte SANITAT, el sistema sanitari de la Comunitat Valenciana disposarà, a curt termini, d'una xarxa de telecomunicacions que connectarà la totalitat dels centres sanitaris i administratius de la Conselleria de Sanitat i Consum.  
Aquesta xarxa proporcionarà les infrastructures de telecomunicacions necessàries per tal que, mitjançant la xarxa, funcionen les aplicacions de gestió administrativa de sanitat (SANITAT).  
Això no obstant, el ventall de possibilitats d'aquesta xarxa fa que ens plantegem no limitar l'ús a les aplicacions de gestió administrativa, sinó que permet endinsar-nos en un món, a hores d'ara, poc representatiu en la informatització de l'àmbit sanitari: la gestió mèdica, és a dir, les activitats relacionades no amb el maneig dels recursos humans i econòmics, sinó amb la gestió assistencial al ciutadà.  
L'eficient gestió de les activitats mèdiques té, per tant, una projecció immediata en les relacions administració-ciutadà.  
Dins d'aquestes aplicacions distingirem dos nivells de gestió, relacionats amb el nivell tecnològic de les eines que utilitza:  
- Gestió mèdica bàsica: aquella que utilitza les eines informàtiques usuals (bases de dades relacionals, etc.). Resol assumptes com els expedients mèdics de pacients, les analítiques, etc.  
- Gestió mèdica avançada: on la incorporació de tecnologies d'emmagatzenatge i transmissió d'imatges, obri unes vies d'actuació d'una gran importància mèdica.  
Objectius  
L'objectiu bàsic del projecte és: aconseguir la millora de l'assistència sanitària prestada als ciutadans, per l'aplicació de les tecnologies avançades d'informàtica i telecomunicacions a les gestions relacionades amb els aspectes purament mèdics.  
Descripció de les accions que s'han de realitzar  
- Identificar aquelles aplicacions ja desplegades i orientades a resoldre la gestió mèdica de la Generalitat, i adaptar-les a un funcionament coordinat, a través de la xarxa de telecomunicacions sanitària.  
- Identificar i desplegar noves aplicacions de la gestió mèdica sobre la xarxa.  
Projecte: VALNET. Xarxa informàtica administració-ciutadà.  
Raons i oportunitat  
Un aspecte que reitera la Llei 30/1992, de 26 de novembre, és la relació entre els òrgans de les administracions públiques i les persones interessades. Així, l'article 45.2 especifica: «Quan siga compatible amb els mitjans tècnics que disposen les administracions públiques, els ciutadans podran relacionar-se amb aquestes per a exercir els seus drets a través de tècniques i mitjans electrònics, informàtics o telemàtics, amb respecte a les garanties i requisits previstos en cada procediment».  
Com es pot apreciar, el text especifica que els mitjans han de ser «compatibles», salvaguarda lògica per a les administracions.  
Igualment, l'article 59.1 indica les garanties que han de tenir les notificacions i especifica que «les notificacions seran practicades per qualsevol mitjà que permeta tenir constància de la recepció per la persona interessada o el seu representant, així com de la data, la identitat i el contingut de l'acte notificat».  
Finalment, cal destacar que l'article 37.1 indica que els ciutadans podran accedir als procediments amb els quals estan relacionats, i diu que «els ciutadans tenen dret a accedir als registres i als documents que, formant part d'un expedient, obren als arxius administratius, qualsevol que siga la forma d'expressió, gràfica, sonora o en imatge o el tipus de suport de material en què figuren ...»  
És a dir, la llei obri la possibilitat de la comunicació informàtica entre els ciutadans i les empreses amb la administració, tant des del punt de vista d'obtenció d'informació com de gestió.   
Independentment dels aspectes establerts en la legislació, la Generalitat, com a administració al servei dels ciutadans, té com una de les seues missions facilitar l'accés dels ciutadans a la informació generada per aquesta i, per tant, ha d'actuar per a facilitar aquests tipus de serveis a la menuda i mitjana empresa.   
Aquesta comunicació, que fa uns anys podia ser considerada com a utòpica, cada dia ho és menys. La proliferació d'ordinadors personals, en empreses i en domicilis particulars, fa que els potencials «telecomunicadors» amb l'administració augmenten de forma exponencial. Així mateix, en paral·lel a l'anterior, la cultura d'utilització de les noves tecnologies està canviant, tant en les empreses i els ciutadans com en la mateixa administració.  
A més, les experiències realitzades d'utilització de terminals d'autoservei (familiarment anomenats «quioscs» o «caixers») s'han manifestat com operacions de maquillatge, i funcionen únicament en aquells pocs casos en què duen associada la gestió i no únicament proporcionen alguna informació.  
D'altra banda, el teixit empresarial de la Comunitat Valenciana està integrat principalment per PYMES. La PYME, pels recursos que utilitza, difícilment pot accedir a certs mitjans de tecnologies avançades (ex.: Internet), que requereixen una inversió quantiosa i, a més, disposar de personal especialitzat.  
Per tant, difícilment la menuda i mitjana empresa valenciana podrà accedir als serveis que faciliten la seua activitat.  
Cal destacar que Telefónica de EspaÑa, SA, va posar en funcionament el 19 de desembre de 1995 el servei d'informació anomenat Infovia, que permet a qualsevol ciutadà o empresa que disposa d'un ordinador personal i d'un modem telefònic, accedir als diversos servidors d'informació inclosos en aquest servei a un preu reduït (cost d'una telefonada urbana). La Generalitat és l'únic govern autònom que distribueix la seua informació per INFOVIA des de l'engegament del servei.  
Objectius  
Els objectius bàsics del projecte són:  
- Possibilitar que el ciutadà de la Comunitat Valenciana accedesca a serveis que apropen, de manera efectiva i real, l'administració a casa: correu electrònic, discussió de temes de interès, informacions d'interès, accés als expedients administratius, etc.  
- Proporcionar a la PYME valenciana la possibilitat d'accedir a serveis telemàtics als quals difícilment podria accedir, ateses les limitacions que imposa el seu volum d'empresa.  
- Servir de nexe d'unió («server») entre la societat de la informació i la PYME. És a dir, proporcionar al teixit empresarial via d'accés a les «autopistes de la informació».  
Descripció de les accions que s'han de realitzar  
- Anàlisi dels serveis que l'administració valenciana pot proporcionar, de forma telemàtica, als ciutadans i les empreses.  
- Anàlisi dels serveis d'alta tecnologia que la Generalitat pot proporcionar a la petita i mitjana empresa valenciana.  
- Implantació d'aquests serveis.  
- Desplegament de projectes singulars com el servidor Infovia de la Generalitat i el projecte INFOVILLE.  
Pel que fa a Infovia, es pretén potenciar aquest servei com a mitjà de cost reduït d'accés dels ciutadans i les empreses a la informació de la Generalitat.  
Respecte al projecte INFOVILLE, la idea bàsica és avançar la societat de la informació del segle XXI a una localitat de la Comunitat Valenciana i dotar-la dels elements informàtics, de telecomunicacions i de teleserveis que permeten mesurar els efectes produïts i després estendre aquest projecte a unes altres localitats.  
Projecte: PLANTEL . Pla director de telecomunicacions.  
Raons i oportunitat  
En el moment actual, sembla indiscutible la importància que tenen les telecomunicacions en les tasques de modernització i de dinamització de la societat.  
Els avanços tecnològics i els canvis produïts en el marc reglamentari de l'explotació dels serveis de telecomunicació donen com a conseqüència un increment del nombre i del tipus d'opcions que poden ser adoptades en el procés d'actualització dels mitjans de telecomunicacions d'empreses i institucions.  
Cal tenir present en les nostres actuacions en aquesta matèria que l'1 de gener de 1998 es produirà la liberalització total dels serveis de telecomunicació a Espanya i, per tant, les nostres actuacions han d'anar encaminades a estar en aqueixa data en el millor posicionament estratègic possible.   
No podem oblidar tampoc el paper dinamitzador que ha de jugar la Generalitat respecte a l'ús dels serveis avançats de telecomunicació per la societat valenciana, i el paper de vigia que també ha de jugar, vetllant perquè els ciutadans de la Comunitat puguen accedir a les telecomunicacions bàsiques i a les avançades.  
La Generalitat disposa en aquest moment d'un projecte en marxa (RED) que tracta el problema de les telecomunicacions internes, però s'ha de tractar també les telecomunicacions externes, és a dir, aquelles que tindran influència directa en el ciutadà i en les empreses de la comunitat.  
Objectius  
L'objectiu bàsic del projecte és realitzar i desenvolupar, posteriorment, el Pla Director de Telecomunicacions de la Generalitat Valenciana, el qual definirà quin és el paper que ha d'exercir la Generalitat Valenciana en aquesta matèria.  
El pla es concretarà en un pla operatiu per a fixar les actuacions a realitzar per la Generalitat des d'una triple perspectiva:  
- Com a usuària de les telecomunicacions. No cal oblidar que les administracions valencianes, i la Generalitat en particular, són les primeres usuàries de les telecomunicacions a la Comunitat Valenciana. Per tant, la Generalitat ha d'impulsar el desenvolupament de les telecomunicacions i estendre les noves tecnologies a la resta d'administracions valencianes, en constituir el «network públic» de la Comunitat Valenciana. Per a la qual cosa utilitzarà la tecnologia RDSI i possibilitarà la comunicació entre les administracions públiques valencianes.  
- Com a promotora dels serveis de telecomunicacions en la pròpia administració i en la resta d'empreses, institucions i ciutadans que integren la societat valenciana.  
- Com a «autoritat» en matèria de telecomunicacions a la Comunitat Valenciana, garanteix el dret de la societat valenciana a l'accés de les tecnologies de la informació tant a nivells bàsics com avançats.  
Descripció de les accions que s'han de realitzar  
Les accions que cal realitzar són les següents :   
- Elaboració del pla director durant el primer semestre de 1996, que reculla els objectius abans indicats.  
- Desenvolupament del pla director en els anys successius.  
Projecte: RED. Optimització xarxa corporativa telecomunicacions.  
Raons i oportunitat  
Recentment la Generalitat va realitzar un estudi exhaustiu per a poder traçar un pla en el qual es recullen, de forma concreta, les accions i els projectes que la Generalitat Valenciana hauria de prendre i reprendre per a situar-se en la millor posició possible dins del nou escenari creat per a les telecomunicacions. L'estudi es va denominar Pla Global de Telecomunicacions de la Generalitat Valenciana.  
Amb les conclusions i les dades del pla es va arribar a un acord amb Telefónica de EspaÑa, SA., per a la constitució d'una xarxa corporativa privada per a la Generalitat Valenciana, acord que es va firmar en 1995.  
Amb la infraestructura de comunicacions prevista en la xarxa, la Generalitat Valenciana disposarà en un curt espai de temps dels mitjans físics i de transmissió tecnològicament avançats i adequats per a la interconnexió de tot el sistema de centrals digitals i de les xarxes d'àrea local instal·lades als seus edificis.  
L'àmbit de la nova xarxa corporativa de la Generalitat Valenciana cobrirà la totalitat dels edificis que formen part de la seua organització administrativa, i inclourà a més l'àmbit sanitari, llevat dels centres d'ensenyament.  
Les quatre universitats valencianes s'incorporaren a l'acord (només per a les dades) posteriorment, i constituïren la xarxa administrativa i acadèmica de l'Estat espanyol més important.  
Actualment, hom procedeix a integrar en la xarxa els òrgans de justícia.  
Aquesta nova infraestructura permet que ens puguem plantejar tota una sèrie de projectes que necessiten d'aquest suport per poder funcionar correctament. Per exemple:  
- Xarxa privada de sales de videoconferència. La Generalitat disposa de cinc sales de videoconferència al llarg de la comunitat. Amb aquest projecte, és possible interconnectar totes les sales i utilitzar els circuits de 2 Mbps dins la xarxa per a deixar una única eixida o un accés comú al servei de videoconferències.  
- Administració i gestió per part de la Generalitat de les seues comunicacions. Dins l'administració i la gestió de la xarxa corporativa s'inclourà, no solament la dels circuits dels anells de fibra òptica, sinó la de tots aquells equips de comunicacions que utilitzen la xarxa corporativa com a suport.   
Abans de la instal·lació de la nova xarxa solament es gestionaven i controlaven les centrals digitals que estaven interconnectades mitjançant els enllaços d'Ibercom. En instal·lar la nova xarxa corporativa, no solament augmenta el camp d'aplicacions a cobrir, sinó que augmenta també, de forma notable, el nombre d'usuaris que s'integren. Tot açò implica la necessitat de crear un sistema de gestió comú dels equips de comunicacions i de les aplicacions corporatives que es connecten a la xarxa.  
- Aplicacions multimèdia. Aplicacions que requereixen una gran banda àmplia que fins ara no estava disponible.  
- Centre servidor INTERNET. Actualment l'accés a INTERNET es realitza amb dificultats en molts departaments. El funcionament ple de la xarxa corporativa farà que la xarxa INTERNET siga assequible a tota la Generalitat.  
Cal remarcar que un antecedent (encara en funcionament) en la xarxa corporativa va ser la implantació de la xarxa de dades de la Generalitat (XICA), que va utilitzar la infrastructura Ibercom com a suport físic i una sèrie d'equips de commutació per a aconseguir una xarxa «privada» (cost fix independent del temps d'utilització i de la quantitat d'informació transmesa), la qual serveix de suport de totes les aplicacions de transmissió d'informació de la Generalitat: correu electrònic, accés a INTERNET, projecte SITAG, accés a la Base de Dades Legislativa, etc., i que, com a conseqüència de l'acord amb Telefònica, en disposar d'un ampli de banda molt superior, sense increment de cost, haurà de ser actualitzada amb equips de comunicacions més potents per a poder millorar les aplicacions ja existents i implantar les aplicacions amb ús de veu, imatge, vídeo, etc.  
Aquest projecte s'ha de considerar d'una gran importància per dos factors principals:  
\* Les telecomunicacions i la informàtica són les infrastructures bàsiques per a escometre qualsevol projecte de modernització.  
\* A més a més de la importància estratègica, les telecomunicacions mouen en la Generalitat uns 3.000 milions de pessetes anuals, amb una tendència clara al creixement segons s'avance en el pla de millora de l'administració i, per tant, augmente l'ús de les tècniques informàtiques i de telecomunicacions.  
Cal remarcar que aquest projecte s'integrarà en el conjunt d'accions que el Pla Director de Telecomunicacions (PLANTEL) desenvoluparà.  
Objectius  
Desenvolupar la xarxa corporativa de la Generalitat Valenciana, segons l'acord amb Telefònica, per dotar la Generalitat de la infrastructura de comunicacions necessària com a suport de tots els serveis de transmissió de dades, veu, imatge i dels serveis basats en les noves tecnologies de la informació que funcionen dins de l'organització, o que s'hi incorporen.  
Descripció de les accions que s'han de realitzar  
Les accions que cal realitzar són les següents:  
\* Estudiar la incorporació dels centres del sistema educatiu valencià.  
\* Elaborar i implementar posteriorment el pla d'actuació per als pròxims anys dins de la xarxa. Els aspectes que es tractaran seran:  
- Fixar les condicions econòmiques d'ús de les telecomunicacions.  
- Elaborar el pla de numeració únic.  
- Implantació de RDSI (Xarxa Digital de Serveis Integrats) en la Generalitat.  
- Coordinar les actuacions en les comunicacions veu i dades.  
- Connectar els distints departaments de la Generalitat als anells de fibra òptica previstos en l'acord.  
Projecte: FARO. Optimització dels centres de coordinació d'emergències de la Generalitat Valenciana.  
Raons i oportunitat  
La Generalitat Valenciana disposa del Centre de Coordinació d'Emergències situat a l'Eliana (Valencia), que alhora té delegacions a Nules (Castelló) i a Alacant.  
Aquests centres s'ocupen de la coordinació dels mitjans humans i materials que participen en les emergències ocorregudes a la comunitat.  
Tecnològicament i, des del punt de vista de telecomunicacions, la Comunitat Valenciana disposa al seu territori d'una xarxa trencall de telecomunicacions, coordinada des dels centres de Coordinació d'Emergències, amb cobertura radioelèctrica pràcticament total, que és utilitzada per a les comunicacions de veu entre les altres persones que intervenen en les distintes emergències. Aquesta xarxa no s'utilitza per a comunicacions de dades, ni per altres serveis fora de l'àmbit de les emergències.  
Els centres de coordinació disposen de certes aplicacions informàtiques que resolen de forma parcial els problemes relacionats amb el maneig dels recursos humans i materials.  
òbviament la Comunitat Valenciana té una problemàtica especial en el tractament de les emergències (incendis forestals, inundacions, etc), la qual cosa aconsella que tinguen un tractament prioritari en la resolució de situacions greus.  
Objectius  
L'objectiu del projecte és optimitzar la gestió dels centres de coordinació d'emergències, per això cal utilitzar les possibilitats que les tecnologies informàtiques i de telecomunicacions proporcionen en l'actualitat.  
Igualment, és un objectiu del projecte identificar les aplicacions d'alta tecnologia que siguen d'aplicació a la problemàtica d'emergències de la comunitat i estudiar la viabilitat de les aplicacions.   
Descripció de les accions que s'han de realitzar  
Les accions que cal realitzar són les següents:  
- Anàlisi de la situació actual dels sistemes informàtics i de telecomunicacions existents.  
- Estudi de les solucions tecnològiques d'alt nivell operatives en el mercat (teledetecció d'incendis, etc.).  
- Estudi de les aplicacions informàtiques ja existents aplicables a la Comunitat Valenciana.  
- Realització d'un pla d'instal·lació de les aplicacions d'interès.  
Projecte: VILLE. Coordinació de les accions de cooperació amb l'administració local.  
Raons i oportunitat  
És difícil conèixer amb exactitud les actuacions que la Generalitat Valenciana desplega en l'àmbit de la administració local.  
Preguntes com: quin nivell de cooperació s'ha establert amb l'ajuntament de XX, durant els últims tres anys?, o, quines actuacions ha realitzat la Generalitat en la comarca YY, en l'últim any? no tenen resposta en l'actualitat, o si la tenen és després d'un ardu treball d'investigació entre tots els departaments de la Generalitat.  
És difícil que el nivell polític de la Generalitat tinga una visió clara del nivell d'intervenció d'aquesta al llarg de la Comunitat Valenciana i, per tant, difícilment pot prendre decisions sobre la conveniència o no d'establir acords de cooperació o intervenir en certs projectes.  
Així mateix, el desconeixement de la situació provoca que la concessió de una part de les ajudes de la Generalitat Valenciana estiguen influenciades per la «capacitat de persuasió» dels responsables municipals, els quals les sol·liciten contínuament.  
Objectius  
L'objectiu bàsic del projecte és dotar la Generalitat de les eines necessàries per a conèixer, amb exactitud, les actuacions que realitza arreu del territori, amb capacitat de desdoblament municipal, comarcal, etc.  
Una concreció important d'aquest objectiu és el control de la cooperació establerta per la Generalitat amb els distints ajuntaments de la comunitat.  
Descripció de les accions que s'han de realitzar  
Les accions que cal realitzar són les següents:  
- Anàlisi de les actuacions que desplega la Generalitat amb els distints ajuntaments.  
- Recollida d'informació sobre els programes de cooperació concedits o en tràmit.  
- Creació d'un procediment de realimentació del sistema per a futures actuacions de la Generalitat.  
- Creació d'una base de dades, amb la informació abans obtinguda, i el desplegament de l'aplicació informàtica per a l'explotació i el manteniment de la informació.   
- Manteniment de la informació .  
Administració descentralitzada  
Projecte: ASIA . Assistència organitzativa i informàtica municipal.  
Raons i oportunitat  
L'any 1987, el grau d'informatització dels ajuntaments de la Comunitat Valenciana era pràcticament inexistent. Per això, es va iniciar, de forma modesta (45 milions de pessetes en 1987), el programa ASIA d'assistència informàtica als ajuntaments.   
El programa cresqué en importància i durant el període 1987-95 la Generalitat ha invertit 1.103.800.000 pessetes en equips, programes i assistència tècnica als ajuntaments. També ha subvencionat la informatització dels ajuntaments de forma directa per valor de 1.841.000.000 de pessetes. Aquest programa es desplega en col·laboració amb les tres diputacions provincials.  
En el programa ASIA s'aborden las necessitats bàsiques de gestió administrativa dels ajuntaments: la comptabilitat, els tributs, la recaptació, les actes, els expedients, el padró d'habitants, les nòmines, etc. També s'inclouen en aquest programa els projectes específics de gran importància, com ara els sistemes d'informació geogràfica, la gestió de la policia local, la concessió de llicències urbanístiques, etc.  
Per als pròxims anys és convenient la continuació (fins i tot la potenciació) del programa pels motius següents:  
\* Si volem aconseguir una Administració local més eficaç i pròxima al ciutadà cal dotar-la dels elements tecnològics necessaris. Els ajuntaments no disposen de recursos econòmics i humans suficients per a abordar la informatització.   
\* El projecte anomenat pacte local quedaria reforçat pels sistemes de gestió moderns.  
\* La problemàtica de tots els ajuntaments és mot semblant. Cosa que permet abordar projectes globals i aconseguir, per tant, estalvis econòmics importants.  
\* Cal veure l'administració com una cosa única; amb aqueixa finalitat, l'estandardització d'equips i programes que propicia aquest programa permetrà una comunicació fluïda entre les administracions.  
\* Els ajuntaments poden ser, en alguns aspectes, una extensió de la pròpia Generalitat (per exemple en la tramitació «a distància»). La coordinació de la tecnologia a utilitzar és, aleshores, imprescindible.  
No obstant això, ASIA no pot ser només un simple instrument per a ajudar els ajuntaments a «pagar» la seua informàtica. Ni encara que, a més a més, de la col·laboració econòmica, es done una assistència tècnica important. La informàtica i els seus costos han de quedar integrats en la gestió municipal quotidiana, igual com la despesa del telèfon. Els governs municipals han d'assumir el creixement vegetatiu i la renovació dels sistemes d'informació igual que les despeses corrents que se'n deriven. ASIA s'ha de reservar per als canvis de paradigma, de model bàsic. En realitat, en allò que la Generalitat ha d'ajudar és en els processos d'autèntica modernització, no en l'adquisició de «més de la mateixa cosa», o de més «velocitat de gestió».   
Per això, ASIA ha de fixar-se nous objectius que facen coherent la continuació dels que ha tingut fins ara. L'assistència als ajuntaments ha de ser més ambiciosa, de manera que siguen considerats com un sistema global, els subsistemes dels quals estiguen intercomunicats i, que, en conjunt, no poden funcionar millor que el subsistema que funcione pitjor. Les cadenes no són més fortes que les seues baules. ASIA s'ha d'estendre a la prestació d'ajuda en el disseny d'estructures municipals òptimes, en organitzacions de màxima eficàcia i cost mínim, en procediments el més eficients possibles i en el disseny dels llocs de treball amb una òptica moderna i al dia. Tot això estrictament dins els límits de la legalitat, però en els límits del coneixement i la capacitat.   
Objectius  
L'objectiu del projecte és continuar amb la política d'ajuda als ajuntaments de la Comunitat, per tal d'informatitzar els processos municipals i fixar les estructures organitzatives.  
La tasca fonamental d'aquest programa no és solament ajudar amb l'assistència tècnica i econòmica, sinó la de concienciar els responsables dels ajuntaments de la importància de l'ús de les noves tecnologies, i del paper i l'esforç que ha de realitzar l'ajuntament en l'aplicació de les noves tecnologies.  
Tindran especial preferència aquells projectes que representen innovació tecnològica o de gestió sobre la simple reposició per obsolescència o per creixement vegetatiu.  
Anàlogament, seran valorats els projectes de racionalització de l'organització municipal.  
Descripció de les accions que s'han de realitzar  
Les accions que cal realitzar són les següents :  
\* Coordinació informàtica general amb els ajuntaments.  
\* Assistència tècnica en labors d'organització.  
\* Assistència tècnica permanent per a l'elaboració dels plans d'actuació, plecs de condicions tècniques, etc.  
\* Continuació dels projectes ja existents, fetes les excepcions abans esmentades.  
\* Identificació i desplegament d'aplicacions d'interès general per a l'administració local.  
\* Valoració de les propostes de reforma organitzativa.  
\* Coordinació amb les diputacions provincials.  
Projecte: PROP. La Generalitat des de casa.  
Raons i oportunitat  
D'acord amb les directrius marcades per la publicació de la Llei de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, i en el mateix sentit que el projecte HELP, es pretén escometre la millora de les possibilitats de comunicació prenent com a punt de referència la comunicació presencial per transformar, progressivament, el concepte d'informació i assessorament pel de gestió dels serveis que el ciutadà demanda de l'administració.  
Objectius  
Ampliar la presència de la Generalitat Valenciana en tot el territori de la Comunitat i augmentar les possibilitats de gestió descentralitzada dels serveis finalistes el destinatari dels quals és el ciutadà.  
Millorar la comunicació dels ciutadans amb la Generalitat Valenciana de manera que puguen percebre un canvi substancial en les seues relacions amb l'administració.  
Es pretén ampliar l'esquema d'apropament territorial plantejat fins ara, basat fonamentalment a atendre les tres capitals de província, fent-lo més extensiu i acostant els serveis al ciutadà per a facilitar l'inici de tots els expedients i la tramitació dels que progressivament estiguen operatius.  
Es pretén aconseguir que l'administració de la Generalitat siga un element vertebrador del territori.  
Descripció de les accions que s'han de realitzar  
La iniciativa consisteix a crear oficines de gestió descentralitzades en tot el territori de la Comunitat Valenciana que permeten el ciutadà realitzar diverses operacions:   
- Rebre de forma personalitzada la informació i l'assessorament sobre els serveis de la Generalitat Valenciana, com ara, ajudes, subvencions, llicències, autoritzacions etc. Subministrar la informació i l'assessorament relacionat amb cada expedient (documentació necessària, terminis de presentació, descripció dels tràmits, termini de resolució, recursos que poden interposar-se contra la resolució, etc.)  
- Iniciar l'expedient administratiu amb la recepció de la documentació corresponent i el lliurament del comprovant.   
- Seguiment de l'expedient de forma progressiva i gradual.  
- Resoldre alguns expedients administratius que afecten un gran nombre de ciutadans. Progressivament s'incrementaran el nombre d'expedients operatius i s'implementaràn en la xarxa d'oficines de gestió.  
Per tal d'aconseguir aquests objectius s'hauran d'escometre accions com:  
1. Elaboració d'un pla estratègic que aïlle la incertesa sobre els temes següents:   
1.1 Identificació dels possibles socis col·laboradors amb aquesta iniciativa, ja siguen del sector públic com del privat.  
1.2 Disseny final de la implantació territorial.  
1.3 Disseny del model conceptual de l'oficina i de les seues relacions amb la resta de l'organització.  
1.4 Concepció modular de l'oficina i planificació de la implantació en el territori.  
1.5 Classificació dels serveis segons la incidència exterior, la importància i la complexitat de resolució.  
.6. Pla d'acció associat a la classificació dels serveis, identificació, segmentació i valoració dels subprojectes que s'emprenguen i s'incorporen a la vessant de gestió.  
2. Pla de «màrqueting» per a fer conèixer el projecte PROP.  
Projecte: HELP. Informació i comunicació de la Generalitat Valenciana.  
Raons i oportunitat  
La publicació de la Llei de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú ha canviat el concepte de les relacions entre les administracions i els ciutadans, exhortant-nos a realitzar un esforç d'apropament i de clarificació.  
La complexitat de la nostra organització fa necessària una política definida de canalització de la informació i de la regulació dels accessos a la Generalitat. L'accés telefònic és un dels més rellevants, per tant, s'ha d'escometre una reestructuració que millore el servei donat als ciutadans.  
La millora en les infrastructures de comunicacions, practicada els anys anteriors, fa possible abordar un projecte globalitzador que ens permeta gestionar de una forma integral la Generalitat, en el sentit de recepció i canalització dels «inputs» rebuts des de l'exterior, i deixar la complexitat de la nostra organització com una part del nostre treball quotidià, sense traslladar-la al ciutadà en forma de dificultats en la seua relació amb l'administració.  
Atès el context econòmic actual i la pressió social, cal introduir innovacions en les organitzacions i, alhora, progressar en l'optimització dels recursos humans i materials destinats al desplegament de cada funció.  
Objectius  
Els objectius del projecte són els següents :  
- Aconseguir que el ciutadà quan accedesca telefònicament a la Generalitat Valenciana reba un tracte amable i professional i obtinga una informació completa, fiable i actualitzada.  
- Augmentar el temps de cobertura del servei telefònic de la Generalitat en la relació amb el públic.  
- Millorar la imatge corporativa de la Generalitat Valenciana.  
Descripció de les accions que s'han de realitzar  
A fi d'aconseguir els objectius definits anteriorment, cal iniciar les accions següents:  
1. Dissenyar un «pool» d'operadors/informadors de la Generalitat, amb tres únics números (un per província).  
2. Introduir modificacions en les funcions, dependència orgànica i classificació dels llocs d'operadora.  
3. Crear un centre de documentació, on es dissenyen les eines de suport de la informació.  
4. Crear equips de manteniment de la informació que actualitzen i adeqüen la informació continguda en les eines.  
5. Dotar les operadores dels recursos materials que calen per a realitzar la seua funció amb una perspectiva global.  
6. Planificar les accions de formació encaminades a què els «operadors» assumesquen progressivament el paper «d'informadors».  
7. Planificar les accions de formació, per aconseguir que els equips de manteniment de la informació local coneguen les eines, acomplesquen les comeses de suport del manteniment de la informació continguda en les eines i resolguen les anomalies que els deriven les operadores.  
Projecte: LOCAL. Pacte local.  
Raons i oportunitat  
Des que la Constitució de 1978 va dissenyar una distribució del poder entorn a entitats territorials dotades d'autonomia administrativa i política, encara no s'ha realitzat una autèntica reorganització competencial i una classificació de les funcions a desplegar per cada administració. El principi descentralitzador, basat quasi en exclusiva en transferències des de l'Estat a les comunitats autònomes, ha d'avançar en el pla municipal com l'àmbit més pròxim al ciutadà.  
A més de la Constitució, l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana (títol IV, articles 44 i 45.2) contempla una descentralització de funcions cap als ens locals. Tanmateix, aquest mandat estatutari a penes s'ha complit, per la qual cosa ha de ser objecte de correcció. En sentit anàleg, caldria el desplegament pràctic de les previsions contingudes en l'article 7.3 de la Llei Reguladora de les Bases del Règim Local i en la Carta Europea de l'Autonomia Local, ratificada per Espanya en 1988.  
Amb independència dels imperatius legals, la realitat quotidiana dels ajuntaments és creixentment problemàtica per la pressió social dels ciutadans que els reclamen la solució d'assumptes, la competència dels quals no els correspon, en principi ni per a la resolució dels quals disposen dels mitjans adequats. Davant d'aquesta situació, els municipis han assumit, per la via dels fets, funcions que excedeixen el seu àmbit legal en assumptes molt diversos, com ara, seguretat ciutadana, assistència social, policia judicial, educació, etc.  
En aquests i altres temes, les funcions dels ens locals són merament de col·laboració i suport, però el cert és que han assumit unes competències no delegades expressament, el cost de les quals repercuteix sobre unes hisendes municipals que han de destinar-se, de manera especial, a obres, inversions, sanejaments, etc.  
Objectius  
Els fonaments del projecte són: evitar duplicitats, aclarir responsabilitats de prestació de serveis davant els ciutadans, reduir les despeses i assegurar un exercici de les funcions per personal capacitat.   
Per tal d'aconseguir aquests objectius, caldrà que s'establesquen els consegüents acords de col·laboració, acompanyats dels mitjans i els recursos necessaris per a un exercici responsable, amb un replantejament seriós, racional i integral del grau d'intervenció en les matèries concorrents, tot establint criteris d'ordenament i coordinació dels ens públics.  
L'esmentada proximitat dels municipis als ciutadans ha de tenir reflex en una sèrie de matèries sobre les quals ha d'operar la descentralització: esports, educació, ocupació, joventut, dona, serveis socials, urbanisme, etc.  
Tot això exigeix l'atribució de competències, bé per via de transferències, bé per delegació, acompanyades, tal i com ordena la Llei 7/1985, de 2 d'abril, dels recursos i els mitjans necessaris per a l'exercici.  
En suma, els objectius concrets del pacte local, en la doble vessant política i territorial, podrien ser resumits en les metes següents:  
- Autonomia en la gestió pròpia.  
- Subsidiarietat o actuació preferent dels municipis en les matèries més pròximes als ciutadans.  
- Descentralització o apropament de la gestió.  
- Eficàcia en l'exercici de la funció i eficiència en l'ús dels mitjans.  
- Eliminació de les duplicitats.  
- Cooperació i coordinació efectives.  
Tot el que hem dit ha de conduir a un model global d'administracions públiques valencianes que, tot respectant el marc competencial de cadascuna i l'autonomia real, possibilite la vertebració d'un sistema multilateral de cooperació.  
Descripció de les accions que s'han de realitzar  
- Anàlisi municipal de la Comunitat Valenciana. Estratificació geogràfica, financera, de prestació de serveis, mancomunació, rendes de situació, antecedents històrico-culturals, etc. Diagnòstic.  
- Models municipals. Grups homogenis. Capacitat d'oferta de serveis, present i futura.  
- Identificació dels serveis assumits «de fet» i dels serveis de prestació natural municipal. Anàlisi financera. Valoració de les transferències requerides.  
- Nivells de transferència: plena o parcial.  
- Normativa legal.  
- Transferència dels serveis i dels mecanismes d'avaluació.  
Projecte: AGORA . Factors de sensibilitat social.  
Raons i oportunitat  
El Govern Valencià té una missió clara que acomplir: la Generalitat ha de respondre millor als desigs dels ciutadans. Aquesta missió ha de ser maximitzada en quatre anys, cosa que exigeix polsar, amb una gran sensibilitat, les noves exigències dels valencians en la avantsala del pròxim mil·lenni. Cal donar un major poder al ciutadà, governar amb ell, complementar els processos electorals amb els de decisió quotidiana de béns i serveis finançats amb els diners públics, conèixer, finalment, les preferències i sensibilitats dels quatre milions de valencians. Es tracta, en definitiva, de possibilitar una «democràcia interactiva» en la qual el ciutadà puga expressar les seues preferències, inquietuds, crítiques, etc. en un procés normalitzat d'interacció amb la seua administració.  
Tot el que hem dit anteriorment requereix que es faciliten les vies de participació ciutadana com a mitjà d'apropament de l'acció de govern amb les quals es pretén servir. Aquest projecte permetrà d'analitzar la satisfacció dels ciutadans amb els béns i serveis públics que rep, amb els programes públics del Govern Valencià adreçats a empreses i particulars, i facilitarà el detectar peticions socials indegudament ateses, tot possibilitant que els problemes siguen acotats i solucionats abans que assolesquen dimensions més difícils de solucionar.  
La recerca de la complicitat en les accions de govern no és signe ni de feblesa de programa, ni d'idees. Suposa, ni més ni menys, que els valencians puguen percebre la seua influència en les decisions que la Generalitat pren, quotidianament, en benefici de tots; a fi que puguen sentir-se partícips de la codecisió, com a mecanisme democràtic modern i com a espill que es reflecteix en el DOGV.  
Objectius  
AGORA pretén facilitar les consultes als diferents estaments de la societat valenciana.  
Els valencians volem saber com seran d'habitables les nostres ciutats i pobles en el segle XXI, quin grau de competitivitat tindrà la nostra economia i quins esforços hem d'afrontar, quines professions demanarà el mercat perquè els nostres fills es preparen adequadament, quin és el nostre crèdit ecològic, com finançarem el benestar futur, etc.  
En definitiva, pretén d'oferir democràcia anticipativa, no democràcia en retrospecció; pretén impulsar el Govern Valencià sobre les avingudes polítiques proactives, no reactives. Els ciutadans exigeixen aclarir els escenaris futurs, reclamen que les sensacions esdevinguen informació per a poder opinar a temps. Ningú no pot usurpar aquest dret cívic amb incorrectes interpretacions de la voluntat popular.  
Descripció de les accions que s'han de realitzar  
- Identificació dels temes a comunicar, debatre i concloure.  
- Nominació d'experts, usuaris, afectats, etc., de forma individual o col·lectiva.   
- Establiment de grups de treball («task forces »), taules rodones, trobades, visites, seminaris, etc. per a poder estudiar els temes amb la profunditat requerida.  
- Anàlisi de les conclusions i presentació de propostes concretes d'actuació al Govern Valencià.  
- Avaluació política pel Govern Valencià de l'aplicació de les recomanacions, del seu ajornament o de la modificació.  
- Resposta del Govern Valencià al grup de treball que origina la proposta.  
III. Pressupost d'inversions i subvencions dels projectes inclosos en el PEMAV  
El PEMAV és un pla estratègic a curt, mitjà i llarg termini i, per tant, les previsions econòmiques han sigut calculades per a quatre anys, és a dir, coincidint amb la legislatura actual.  
El desplegament del PEMAV per al període 1996-99 està calculat en 9.595 milions de pessetes, dels qual 8.694 milions corresponen a inversions (capítol VI) i 901 milions a subvencions de capital (capítol VII).  
La distribució anual d'aquest pressupost és la següent:  
- Any 1996: 1.270,5 milions de pessetes, dels quals corresponen 969,5 milions al capítol VI i 301 milions al capítol VII.   
- Any 1997: 4.550 milions de pessetes, dels quals corresponen 4.300 milions al capítol VI i 250 milions al capítol VII.   
- Any 1998: 2.300 milions de pessetes, dels quals corresponen 2.100 milions al capítol VI i 200 milions al capítol VII.   
- Any 1999: 1.474,5 milions de pessetes, dels quals corresponen 1324,5 milions al capítol VI i 150 milions al capítol VII.   
València, 5 de febrer de 1996.  
El conseller secretari del Govern Valencià,  
JOSÉ JOAQUíN RIPOLL SERRANO



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 2709, del 14-03-1996 (1996/837671)

ACUERDO de 5 de febrero de 1996, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Plan Estratégico de Modernización de la Administración Valenciana (PEMAV).
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   2709

Fecha DOGV
:   14-03-1996

Sección del DOGV
:   OTRAS DISPOSICIONES

Número del documento
:   1996/837671

CVE


Fecha del documento
:   05-02-1996

Organismo emisor
:   Conselleria de Administración Pública

Tipo de documento
:   Acuerdo

Corrección de errores

ACUERDO de 5 de febrero de 1996, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Plan Estratégico de Modernización de la Administración Valenciana (PEMAV).   
El Gobierno Valenciano, en la reunión del día 5 de febrero de 1996, adoptó el siguiente acuerdo:  
El Gobierno Valenciano ha asumido la modernización de la administración como una de las prioridades de su acción de gobierno.   
El nivel de complejidad de la Generalitat Valenciana (cuatro millones de clientes, más de 900.000 millones de pesetas de presupuesto, más de 85.000 trabajadores, etc.) exige que la modernización sea abordada mediante un plan comprensivo de programas, proyectos y acciones que permitan alcanzar el máximo nivel de transformación de la organización, optimizando, así, el rendimiento de la inversión pública requerida.   
Por todo lo anterior y a propuesta del conseller de Administración Pública, el Gobierno Valenciano,  
ACUERDA  
Aprobar el Plan Estratégico de Modernización de la Administración Valenciana (PEMAV), cuyo texto se transcribe a continuación y que se desarrollará durante el periodo 1996-99, estando evaluada su dotación presupuestaria en 9.595 millones de pesetas.   
Este acuerdo se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
Plan Estratégico de Modernización de la Administración Valenciana (PEMAV)  
índice  
I. Ejes del Plan Estratégico de Modernización de la Administración Valenciana (PEMAV)   
1. El PEMAV sumarizado  
2. Relación de proyectos   
3. Algunas consideraciones sobre el PEMAV  
3.1 Respaldo político   
3.2 Visión global   
3.3 Enfoque estratégico   
3.4 Focalización y fuerzas de transformación  
3.5 Atender primero lo primero  
3.6 Alcance plurianual   
3.7 Invertir para ahorrar   
3.8 ámbito político y ámbito administrativo   
3.9 Actuar ahora   
3.10 El papel de los sindicatos   
3.11 El marco jurídico   
3.12 Gestión del PEMAV  
3.13 Coordinar y optimizar el esfuerzo   
3.14 A modo de agenda   
II. Relación de programas y proyectos incluidos en el PEMAV  
\* Administración eficaz  
EQUAL. Nivelación de los sistemas informáticos de la Generalitat Valenciana  
GIS. Sistemas de información geográfica  
SEC. Sistemas comunes de gestión  
FAST. Reingeniería de expedientes  
CHOICE. El ámbito del sector público en la Generalitat Valenciana  
CASA. Gestión de recursos inmuebles  
MERCAT. Capacidad negociación grandes compras  
IMPROVE. Optimización de proyectos en curso  
DESPATX. Gestión de colas de público en los organismos del sistema educativo valenciano  
GRANT. Gestión de becas del sistema educativo valenciano  
LLIBRE. Centro documental de la Generalitat Valenciana   
MED. Racionalización de los aspectos financieros, tecnológicos y de gestión de la sanidad pública valenciana  
XARXA. Integración de servicios territoriales (edificio Campanar I)  
\* Administración responsable  
ECONOMIC . Gestión presupuestaria y contabilidad pública  
TAX. Gestión tributaria y recaudatoria en la Generalitat Valenciana  
NOMINA. Gestión integrada de las nóminas de la Generalitat Valenciana  
HUMAN 1 . Gestión de los recursos humanos  
HUMAN 2 . Centro para la gestión del cambio de la Generalitat Valenciana  
RESULT . Evaluación de los programas públicos  
CALITAT . Estándares de calidad de los servicios públicos  
LEGAL . Informatización órganos de justicia  
OPTIC . Crear un archivo óptico de los expedientes de personal  
\* Administración interrelacionada  
MAIL . Ofimática y correo electrónico  
PLUS . Coordinación acciones de gobierno desde consellerias horizontales  
EDI . Intercambio electrónico de datos en la Generalitat Valenciana  
DOGV. Confección electrónica del Diari Oficial de la Generalitat Valenciana  
SANITAT. Gestión administrativa descentralizada en la sanidad pública valenciana  
HEALTH. Gestión médica coordinada en la sanidad pública valenciana  
VALNET. Red informática administración-ciudadano  
PLANTEL. Plan director de telecomunicaciones  
RED . Optimización red corporativa telecomunicaciones   
FARO. Optimización de los centros de coordinación de emergencias de la Generalitat Valenciana  
VILLE. Coordinación de las acciones de cooperación con la administración local  
\* Administración descentralizada  
ASIA . Asistencia organizativa e informática municipal  
PROP . La Generalitat desde casa  
HELP . Información y comunicación de la Generalitat Valenciana  
LOCAL . Pacto local  
AGORA . Factores de sensibilidad social  
III. Presupuesto de inversiones y subvenciones de los proyectos incluidos en el PEMAV  
«Nuestra tarea no consiste en encontrar culpables de lo que ocurrió en el pasado, sino sentar las bases para el futuro» (John F. Kennedy).  
I. Ejes del Plan Estratégico de Modernización de la Administración Valenciana (PEMAV)  
«A veces la política, además de ser el arte de lo posible, debe ser también el arte de lo necesario» (Jacques Chirac).  
1. El PEMAV sumarizado  
Visión  
La administración es un activo al servicio de los valencianos que, actuando con absoluta independencia profesional del poder político, ejecuta las directrices políticas que emanan de éste.  
Misión  
La administración valenciana, como cualquier otra gran organización, debe legitimar su existencia social a través de un proceso de autoexigencia continua.  
Metas  
La administración debe sufrir una profunda transformación (en su acepción biológica: fenómeno por el que ciertas células adquieren material genético de otras) de suerte que, al final de la legislatura, sea posible constatar un significativo avance en la consecución, simultánea, de una:   
- Administración eficaz.  
- Administración responsable.  
- Administración interrelacionada.  
- Administración descentralizada.  
Cada una de estas metas serán alcanzadas a través de otros tantos programas que se subdividirán en objetivos, instrumentados mediante proyectos y acciones (ver apartado 2). Así las cosas, el PEMAV se estructura, metodológicamente, en niveles conceptuales y en instrumentos operativos:  
Nivel conceptual Instrumento operativo  
Metas Programas  
Objetivos Proyectos y acciones  
2. Relación de proyectos  
- Programa: Administración eficaz  
Proyecto Abreviatura  
Nivelación de los sistemas informáticos de la GV EQUAL  
Sistemas de información geográfica GIS  
Sistemas comunes de gestión SEC  
Reingeniería de expedientes FAST  
El ámbito del sector público en la GV. CHOICE  
Gestión de recursos inmuebles CASA  
Capacidad negociación grandes compras MERCAT  
Optimización de proyectos en curso IMPROVE  
Gestión de colas de público en los organismos   
del sistema educativo valenciano DESPATX  
Gestión de becas del sistema educativo valenciano GRANT  
Centro documental de la Generalitat Valenciana LLIBRE  
Racionalización de los aspectos financieros,   
tecnológicos y de gestión de la sanidad pública   
valenciana MED  
Integración de servicios territoriales   
(Edificio Campanar I) XARXA  
- Programa: Administración responsable  
Proyecto Abreviatura  
Gestión presupuestaria y contabilidad pública ECONOMIC  
Gestión tributaria y recaudatoria en la GV TAX  
Gestión integrada de las nóminas de la GV NOMINA  
Gestión de los recursos humanos HUMAN 1  
Centro para la gestión del cambio de la GV HUMAN 2  
Evaluación de los programas públicos RESULT  
Estándares de calidad de los servicios públicos CALITAT  
Informatización órganos de justicia LEGAL  
Crear un archivo óptico de los expedientes   
de personal OPTIC  
- Programa: Administración interrelacionada  
Proyecto Abreviatura  
Ofimática y correo electrónico MAIL  
Coordinación acciones de gobierno desde   
consellerias horizontales PLUS  
Intercambio electrónico de datos en  
la Generalitat Valenciana EDI  
Confección electrónica del Diari Oficial   
de la Generalitat Valenciana DOGV  
Gestión administrativa descentralizada   
en la sanidad pública valenciana SANITAT  
Gestión médica coordinada en la sanidad   
pública valenciana HEALTH  
Red informática administración-ciudadano ValNet  
Plan director de telecomunicaciones PLANTEL  
Optimización red corporativa telecomunicaciones RED  
Optimización de los centros de coordinación de   
emergencias de la Generalitat Valenciana FARO  
Coordinación de las acciones de cooperación   
con la administración local VILLE  
- Programa: Administración descentralizada  
Proyecto Abreviatura  
Asistencia organizativa e informática municipal ASIA  
La Generalitat desde casa PROP  
Información y comunicación de la GV HELP  
Pacto local LOCAL  
Factores de sensibilidad social AGORA  
3. Algunas consideraciones sobre el PEMAV  
«Puede que una decisión importante no cambie el mundo, pero nadie puede negar que el mundo sólo cambia gracias a decisiones importantes» (Émile Zola).  
3.1 Respaldo político  
El presidente de la Generalitat Valenciana ha asumido la modernización de la administración como una de las prioridades de su acción de gobierno, tal y como quedó substantivado en el discurso de investidura de 30 de junio de 1995.  
Con anterioridad, el entonces candidato a la Presidencia del Gobierno Valenciano compareció a las elecciones del 28 de mayo con un explícito programa de transformación de la administración pública (documento 13 del programa electoral del PP).  
El Gobierno Valenciano ha concretado la precitada voluntad política mediante la creación de la Dirección General para la Modernización de las Administraciones Públicas.  
Finalmente, la plasmación operativa de este respaldo político queda evidenciada por el Plan Estratégico de Modernización de la Administración Valenciana (PEMAV), cuyas características básicas se concentran en este documento.  
La modernización es un proceso complejo que comienza con el liderazgo político, no con la tecnología.   
3.2 Visión global  
El nivel de complejidad de la Generalitat Valenciana (cuatro millones de clientes, 900.000 millones de pesetas de presupuesto, 85.000 trabajadores, etc.) exige que la modernización sea abordada mediante un plan comprensivo de programas, proyectos y acciones que permitan alcanzar el máximo nivel de transformación de la organización, optimizando, así, el rendimiento de la inversión pública requerida. De ahí que se hayan priorizado, para su inicio durante 1996, proyectos de clara vocación horizontal afectando a aspectos clave de la estructura de la Generalitat, de sus recursos humanos y de sus procesos de gestión. Se trata de alcanzar un primer nivel de modernización implicando a un amplio espectro de unidades administrativas. Deseamos compaginar la gobernabilidad de la Generalitat con la transformación de su administración.  
Así las cosas, la gestión de un proceso de transformación tan complejo exige actuar simultáneamente a través de proyectos de orden interno administrativos, de impacto en las relaciones cotidianas del ciudadano con la administración, de evaluación de los resultados de las políticas públicas, etc. Si sólo cambian algunas pocas cosas, no conseguiremos nada: la organización engullirá a la modernización.  
Los proyectos de modernización sectorial, notablemente en los ámbitos sanitario y educativo, deberán ser acometidos sin demora dada su trascendencia económica y social.  
3.3 Enfoque estratégico  
Cada uno de los cuatro programas que constituyen el PEMAV (Administración Eficaz, Administración Responsable, Administración Interrelacionada y Administración Descentralizada) obedecen a otros tantos desafíos de obligado cumplimiento si no queremos defraudar a los ciudadanos, en su doble configuración de contribuyentes y de usuarios de servicios públicos. Los cuatro, en conjunto, suponen un claro compromiso de modernización para la presente legislatura.  
Los programas serán completados en aÑos sucesivos con otros proyectos si se observan dificultades en el cumplimiento de su misión. Lograda ésta en un grado suficiente, el programa que la sustentaba será sustituido por otro que suponga un nuevo reto en el camino de nuestra administración hacia la adecuada satisfacción de las demandas ciudadanas.  
Por tanto, el PEMAV se concentra en programas estratégicos cuya lógica existencial obedece, en cada momento, al nivel de modernización ya alcanzado y al que requiera la sociedad valenciana en su momento.  
En otro orden de cosas, el PEMAV es un instrumento de planificación indicativa y, por ende, nace con enorme vocación de «marco de referencia». Su instrumentación será guiada por la flexibilidad tanto en la selección de proyectos como en la priorización aplicativa de los mismos. No obstante, el PEMAV supone, en sí mismo, un escenario de modernización básico para nuestra Administración con caminos de consecución que admiten escasos atajos. Cada proyecto intenta dar respuesta a una necesidad elemental insatisfecha.  
La actualización del PEMAV en aÑos sucesivos recogerá necesidades complementarias no abordadas en 1996, bien por la dificultad de su encaje técnico en el arranque de un número importante de proyectos, bien por sus requerimientos presupuestarios.  
En suma, hemos concebido un cuadro meteorológico simple como mejor respuesta a un diagnóstico complejo. El protagonismo corresponde, en adelante, a las ideas, no a los actores.   
3.4 Focalización y fuerzas de transformación  
Cualquier plan de modernización que, aún partiendo de una visión amplia de la misma, no centre sus esfuerzos en objetivos críticos está condenado al fracaso y a provocar la desilusión social.  
Sentado este principio, los proyectos incluidos en el PEMAV están orientados, como se acaba de seÑalar, a que nuestra administración cumpla cuatro requerimientos, a saber, que sea:  
- Eficaz.  
A finales del siglo XX nuestra sociedad reclama no sólo que se hagan las cosas correctamente, sino que, además, se hagan las cosas correctas. El centro de valoración fundamental de la administración no está, por tanto, en el interior de la organización sino en el ciudadano.   
- Responsable.  
Nadie puede ser responsable de lo que no puede gestionar con un cierto grado de independencia. Mantener el genio humano en la botella del procedimiento es negarle la posibilidad de ser evaluado y, por ende, recompensado.  
- Interrelacionada.  
Sólo desde una administración cuyas unidades «hablen» permanentemente en los tres idiomas del próximo milenio (voz, datos e imágenes) resultará ocioso prever lo que una persona necesita saber para solucionar problemas futuros. La clasificación de puestos de trabajo deberá actualizar su misión.  
- Descentralizada.  
La administración tiene la obligación de recaudar y de regular y verificar el cumplimiento de la norma. El ciudadano no puede ser un nómada al servicio de unidades centrales de decisión. Debemos acercar el producto al consumidor, el servicio al ciudadano. La prestación no debe condicionarse a la financiación; el dinero se transfiere, la eficacia y la eficiencia no.  
La transformación de la administración es un proceso de exigencia continua. Sabemos las características de la situación de salida, aplicamos fuerzas de transformación y alcanzamos niveles de modernización, tan diferentes y superadores del punto de partida como potentes sean las fuerzas seleccionadas. El PEMAV considera que son tres las fuerzas que deben propiciar una administración moderna:  
- Calidad.  
El ciudadano demanda, de forma creciente, servicios de calidad.  
- Gestión.  
El sector público es más un gestor de servicios que un proveedor de los mismos.  
- Responsabilidad.  
Los servidores públicos deben tener capacidad de decisión; el sentido común no es peligroso.  
3.5 Atender primero lo primero  
Los intentos de modernización que se han emprendido, hasta ahora, en el ámbito de la Generalitat han tenido dos expresiones prácticas: cambio de legislación y/o constitución de un comité de coordinación. Ambos intentos han resultado, obviamente, estériles.   
El PEMAV, cuyos ejes presentamos en este documento, supone actuar sobre los fundamentos políticos y operativos de la Generalitat:  
- ¿Quién hace qué? sector público vs. sector privado; administración autonómica vs. administración local, etc.  
- ¿Cómo gestionamos mejor? centralización vs. descentralización; procedimientos vs. responsabilidad, etc.  
- ¿Qué esperamos de nuestros servidores públicos? empleados vs. directivos; fuerza laboral vs. conjunto de profesionales, etc.  
Sólo abordando decididamente este tipo de cuestiones podrán derivarse alteraciones del marco legal que faciliten la modernización. Sólo identificando la necesidad específica de coordinar políticas será posible nominar a los coordinadores más convenientes. Sólo cambiando filosóficamente los procedimientos administrativos, sus circuitos y su tratamiento informático será posible abordar aspectos básicos de la función pública como política de recursos humanos, clasificación, selección y provisión, etc. Sólo otorgando capacidad de gestión podremos evaluar las tareas.  
No obstante, la solución al problema de la funcionarización (previsto en la Sentencia 99/87 del Tribunal Constitucional) condiciona los resultados del PEMAV. De forma análoga, los procedimientos judiciales que penden sobre la administración de la Generalitat constituyen una amenaza que dificulta el análisis de racionalización de los recursos humanos.  
3.6 Alcance plurianual  
La mayor parte de los proyectos listados en el apartado 2 deberán ser desarrollados durante más de un aÑo. Hablamos de transformación de la administración, no de su maquillaje. Aunque la reingeniería de muchos procesos tenga un efecto en el ciudadano o en la organización en un horizonte temporal corto, la mayor parte de iniciativas modernizadoras tendrán su recompensa social en el medio y largo plazo.  
Así las cosas, el PEMAV sólo hace concesiones a cuatro millones de valencianos y ellos serán los que lo juzgarán dentro de cuatro aÑos. No obstante y como se acaba de indicar, esperamos obtener resultados visibles de la modernización en el corto plazo.  
3.7 Invertir para ahorrar  
La administración debe ser un activo para los valencianos, cualquiera que sea el partido político que gobierne, lo que exige un permanente esfuerzo de optimización. El actual déficit de legitimación de la administración ante la sociedad, como consecuencia del déficit de confianza que se origina por la demanda ciudadana de servicios públicos de calidad y su deficiente consecución, es consecuencia de los decimonónicos sistemas en los que se han visto atrapados magníficos servidores públicos.  
Así las cosas, la modernización exige un considerable esfuerzo económico para eliminar las cosas que no funcionan, las que nunca han funcionado y las que han sobrevivido a su utilidad.  
La magnitud del presupuesto de la Generalitat y de algunos conceptos específicos del gasto (nómina: 43% del total) supone que la racionalización de cualquier proceso se traduce en importantes ahorros para los contribuyentes.  
3.8 ámbito político y ámbito administrativo  
La fortaleza de un gobierno no debe apoyarse nunca en la debilidad de su administración, pues ésta no sirve al poder político sino que ejecuta sus directrices; de ahí que los procesos electorales sólo evalúen el resultado de la acción política. Por el contrario, los servidores públicos actúan al servicio de los ciudadanos y son valorados por ellos, asumen la «conciencia técnica» del Gobierno Valenciano para desarrollar los programas políticos de éste.   
El PEMAV surge de la voluntad política, como queda expresado en el apartado 3.1, pero deseamos que sea consensuado y ejecutado por servidores públicos. Este planteamiento exige que el diseÑo, la dirección ejecutiva de cada proyecto corra a cargo de un alto funcionario y que, con independencia de la asistencia técnica que se requiera del exterior, se logre la máxima implicación y colaboración de todo el personal de la Generalitat.  
La idoneidad de cada uno de los proyectos de modernización que se han incluido en el PEMAV ha sido consensuada con altos funcionarios de la Conselleria de Administración Pública, y se propiciará un consenso más amplio dentro de la organización durante las próximas semanas. En sentido análogo, se indagarán iniciativas de modernización de carácter horizontal en otras instancias de la Generalitat.  
En paralelo, dado el gran número de proyectos que deben ser iniciados en los próximos meses y la importancia estratégica de los mismos, se irán identificando los directores ejecutivos de los proyectos entre los funcionarios mejor cualificados profesionalmente para esta función, sea cual sea su adscripción administrativa.  
Las personas que trabajan más cerca de los problemas son las que mejor saben como resolverlos. El PEMAV no está impulsado por ninguna ideología política, sino por satisfacer un flagrante déficit de resultados por parte de la administración. Profesionalidad es la contraseÑa.  
La complejidad de la tarea de modernización, y la necesidad de llevar a cabo de forma simultánea un gran número de proyectos para alcanzar un cierto impacto en la organización, exigirá el apoyo profesional del sector privado. Nuestra obligación, en este ámbito, será seleccionar cuidadosamente las mejores empresas de consultoría, desde una perfecta interpretación de los fines que perseguimos con cada programa. Aún así, y como se ha comentado anteriormente, la colaboración de los funcionarios, en la estrategia de modernización y en la producción de los proyectos, será la máxima compatible con nuestra obligación de conseguir resultados evaluables por la sociedad valenciana.  
3.9 Actuar ahora  
La oportunidad del PEMAV queda reforzada, en este momento, además del impulso procedente de la más alta instancia política de la Generalitat, por la no resistencia al cambio del inmediato nivel de liderazgo: los consellers. La falta de familiaridad con el «statu quo» actual despierta perplejidad, cuando no indignación, y ávidos deseos de racionalidad.  
Dentro de dos o tres aÑos esta disposición podrá verse oscurecida por las capas herméticas que deposita el «día a día» de la acción de gobierno. Iniciar este Plan en un momento ulterior hubiese exigido más persuasión o un ejercicio de la autoridad política.  
Así las cosas, el plan debe alcanzar una adecuada velocidad de crucero durante 1996, al tiempo que se diseÑa el nivel de modernización que deseamos activar para 1997.  
3.10 El papel de los sindicatos  
Al igual que la administración, los sindicatos están sometidos a un proceso de legitimación social. Ambas instituciones deben colaborar lealmente y superar relaciones antagónicas que conducen a la desconfianza.  
Deseamos trabajar con los sindicatos presentes en la administración. Su conocimiento de los problemas reales con los que se enfrentan los funcionarios supondrá el mejor diagnóstico para diseÑar soluciones de futuro. Nos gustaría contar con sindicalistas activos, que visitaran los puestos de trabajo y nos sugirieran formas de mejorar la gestión pública, que canalizasen cuestiones desde cualquier origen, que contribuyesen a legitimar la profesión de servidor público, que reflexionaran sobre los sistemas de formación continua para los funcionarios, y que reivindiquen subidas salariales y derechos de representación compatibles con el esfuerzo fiscal que realizan sus conciudadanos.  
No obstante lo anterior, el plan de modernización sólo es negociable con la sociedad valenciana. En tanto que afecta, en mayor o menor medida, a todos los ciudadanos, estos serán el principal referente sobre el que serán concebidos los proyectos de modernización.  
3.11 El marco jurídico  
La Constitución espaÑola, en su título IV (Del Gobierno y de la administración), seÑala expresamente que «la administración Pública sirve con objetividad los intereses generales y actúa de acuerdo con los principios de eficacia, jerarquía, descentralización, desconcentración y coordinación, con sometimiento pleno a la ley y al derecho».  
La Ley 5/1983, de 30 de diciembre, de Gobierno Valenciano, reproduce estos mismos principios constitucionales y aÑade que la administración Pública de la Generalitat Valenciana se organiza y actúa con personalidad jurídica única, conforme a criterios de publicidad, «dentro de la mayor economía de medios que permita la obtención de los fines que tiene encomendados» (artículo 65).  
La Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común, ha venido a adaptar la normativa existente en aquellas materias, de acuerdo con los principios constitucionales, y supone un verdadero reto, en su aplicación concreta, a los procesos de modernización administrativa.  
La delimitación del régimen jurídico de las administraciones públicas, que esta ley establece, se engloba en el esquema constitucional de «bases más desarrollo» y permite dictar a las comunidades autónomas, y por tanto a la Generalitat Valenciana, sus propias normas, siempre que se ajusten a las bases estatales.  
En otro orden, el Programa Económico Valenciano 3, vigente para el período 1994-1999, insiste, en su programa 73 (Modernización de la administración), en este aspecto al declarar que «el proceso de transformación de la administración requiere actuaciones que afecten tanto a los aspectos estructurales como a los criterios de funcionamiento, los medios materiales y los procedimientos de actuación». No obstante -continúa- «el tratamiento de los recursos humanos es la pieza esencial del sistema».  
Recordemos también que el Acuerdo de 14 de septiembre de 1992, del Gobierno Valenciano, por el que se aprobó el Acuerdo suscrito por la Generalitat Valenciana y las organizaciones sindicales para modernizar la administración y mejorar las condiciones de trabajo (DOGV núm. 1867, de 22 de septiembre de 1992), subraya que la modernización es un proceso gradual que requiere perseverancia y que implica reestructuraciones administrativas y orgánicas, introducción de nuevos sistemas y técnicas de gestión, descentralización de funciones, obtención de resultados en la prestación de los servicios y dignificación de la figura del empleado público.  
Más recientemente, un nuevo pacto ha venido a dar continuidad a esta política pública. En concreto, el Acuerdo de 6 de febrero de 1995, del Gobierno Valenciano, por el que se aprobó el acuerdo suscrito entre la Generalitat Valenciana y las organizaciones sindicales para el período 1995-1997, sobre condiciones de trabajo en la función pública (DOGV núm. 2.447, de 10 de febrero de 1995).  
Además, en la intervención del presidente de la Generalitat ante las Cortes Valencianas en el debate de investidura mantenido el 30 de junio de 1995, se mencionaba que «la reforma de la administración constituye otro objetivo esencial en el proceso de modernización que requiere nuestra comunidad. Necesitamos una administración eficaz y transparente. Una administración que facilite y no entorpezca el desarrollo económico de nuestras empresas y que colabore con el progreso de nuestra sociedad. Su función no debe consistir en poner controles y trabas que impidan el desarrollo de la sociedad. No quiero una administración que viva de espaldas al ciudadano, sino que encuentre su razón de ser en el servicio a las gentes de esta tierra. La competencia profesional, el espíritu de servicio y la ética han de erigirse, por encima de todo, en principios inspiradores de la función pública».  
Finalmente, y respecto al criterio de aceptación de las nuevas tecnologías por la legislación, debemos seÑalar que la aprobación de las leyes 5/1992, de 29 de octubre, de Regulación del Tratamiento Automatizado de los Datos de Carácter Personal, y 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común, supone un paso adelante en la incorporación de las nuevas tecnologías en los procedimientos administrativos. No obstante, estas leyes contemplan un deseable desarrollo reglamentario por las comunidades autónomas que posibilite la real incorporación de las tecnologías a los procesos administrativos.  
Así, la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común, tiene citas expresas a las nuevas tecnologías tanto en su exposición de motivos (5; 9 párrafos segundo, tercero y séptimo; 10 tercer párrafo; y 11 párrafo tercero), como en los artículos 19, 37, 38, 45 y 46.  
En algunos casos, la aplicación de la ley se debe realizar directamente. Sin embargo, es previsible, al mismo tiempo que muy necesario, un importante desarrollo legislativo y reglamentario que tendría una trascendencia capital en la modernización de la administración de la Generalitat.   
Así, podemos destacar, como materia susceptible de un adecuado desarrollo reglamentario, el mandato específico de informatización de los registros (artículo 38), que especifica la obligatoriedad de la administración de disponer de registros informatizados.  
No obstante, la ley especifica, en su disposición adicional segunda, que la aplicación de este artículo «será efectiva en la forma y plazos» que determinen los órganos de gobierno de las comunidades autónomas, en función del grado de desarrollo de los medios técnicos de que dispongan.  
También el artículo 45, que regula la incorporación de medios técnicos, y el artículo 46, que regula la validez y eficacia de documentos y copias, son susceptibles de un posterior desarrollo normativo.  
Podemos destacar, en este aspecto, el mandato genérico del artículo 45.1: «Las administraciones públicas impulsarán el empleo y aplicación de las técnicas y medios electrónicos, informáticos y telemáticos, para el desarrollo de su actividad y el ejercicio de sus competencias, con las limitaciones que a la utilización de estos medios establecen la Constitución y las leyes».  
O también el artículo 45.2: «Cuando sea compatible con los medios técnicos de que dispongan las administraciones públicas, los ciudadanos podrán relacionarse con ellas para ejercer sus derechos a través de técnicas y medios electrónicos, informáticos o telemáticos, con respeto a las garantías y requisitos previstos en cada procedimiento».  
También el artículo 45.5 abre la vía a la incorporación de medios electrónicos al soporte documental: «Los documentos emitidos, cualesquiera que sea su soporte, por medios electrónicos, informáticos o telemáticos por las administraciones públicas, o los que éstas emitan como copias de originales almacenados por estos mismos medios, gozarán de la validez y eficacia de documento original siempre que quede garantizada su autenticidad, integridad y conservación y, en su caso, la recepción por el interesado, así como el cumplimiento de las garantías y requisitos exigidos por ésta u otras leyes».  
Se trata, en suma, de no ir a remolque de los avances tecnológicos, dándoles validez a posteriori, sino de situarse plenamente ante el futuro, sin ideas preconcebidas, removiendo firmemente los obstáculos que inmovilizan a las administraciones públicas, basándose en supuestas garantías jurídico-formalistas de viejo cuÑo, que pueden ser, por otra parte, perfectamente cubiertas utilizando las innovaciones tecnológicas.  
Esta ley abre, pues, posibilidades enormes de modernizar la administración desde el punto de vista tecnológico, tanto en sus procedimientos internos como en la relación con los ciudadanos y, por tanto, en un proceso de modernización de la administración de la Generalitat, la Ley de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común debe ser referencia constante a tener en cuenta, tal y como ya hemos repetido en diversos lugares de este documento.  
Por lo que respecta a la Ley de Regulación del Tratamiento Automatizado de los Datos de Carácter Personal, como explícitamente se dice en su exposición de motivos, esta ley «responde directamente a la amenaza a la privacidad de las personas creada por el desarrollo y universalización de la informática y de las comunicaciones».  
Esta ley deberá tener, por otra parte, un desarrollo desde dos puntos de vista distintos, pero que deben ser complementarios: uno técnico y otro jurídico. Así, los responsables informáticos de la Generalitat deberán estudiar qué medidas son aplicables para garantizar la integridad de los datos, tanto de la propia administración como de los datos personales de los propios ciudadanos. Por su parte, desde el punto de vista jurídico, las incógnitas que abre la ley son enormes: ¿quién es el responsable de los datos? ¿qué datos son susceptibles de integridad? Estas son algunas de las interrogantes cuya resolución es de capital importancia.  
También, la Ley 5/92 introduce la figura de la Agencia de Protección de Datos, como organismo encargado de velar por la seguridad de los mismos. Este organismo contiene en su composición un vocal de las comunidades autónomas.  
Nos encontramos, pues, con otra ley que necesita un posterior desarrollo normativo y que puede, y debe, incidir positivamente en el proceso de modernización de la administración de la Generalitat, en el concreto campo de las tecnologías de la información.  
3.12 Gestión del PEMAV  
El éxito del arranque, coordinación, control y realimentación del PEMAV está sometido a una serie de condicionantes:  
- La oficina del PEMAV.  
Supone dotar los recursos humanos, tecnológicos y financieros que permitan la gestión de un número importante de proyectos multidisciplinares, liderados por diferentes personas de la administración, asistidos por consultores externos de capacidad reconocida e implementados con la máxima complicidad de los funcionarios. Todo ello asegurando la calidad y buen fin en cada proyecto, el plazo de entrega, su coste, la previsión de formación e inversión material que de ellos se deriva, etc.  
- La necesaria flexibilidad en la financiación.  
No sólo resulta imposible valorar en estos momentos, y con un nivel de precisión adecuado, el importe de la inversión necesaria para 1996 respecto de los proyectos previstos, sino que también lo será, en su totalidad, en el mes de noviembre. Ello exigirá la habilitación presupuestaria necesaria, probablemente mediante decisión del Gobierno Valenciano, a medida que sean cerradas las prescripciones técnicas y económicas de cada proyecto. Aún así, la exigencia presupuestaria aconseja evaluar un orden de magnitud para los cuatro programas iniciales del PEMAV. Esta cifra es la que aparece al final de las fichas descriptivas de los proyectos, junto con los cronogramas respectivos.  
Análogamente, resultará imposible arrancar todos los proyectos previstos si debemos someter ese momento a la aprobación de los presupuestos para el próximo aÑo, a los plazos de publicidad de los concursos en el DOGV, a la revisión de las propuestas y a la selección de las ganadoras. Un cálculo, no garantizado por otra parte, nos llevaría a septiembre de 1996 como fecha probable de inicio del primer aluvión de proyectos, y de octubre y noviembre como parte central de este proceso de inicialización. Algunas experiencias pretéritas en materia presupuestaria nos llevarían, incluso, a la anulación de la inversión por su no materialización.  
Estos condicionantes básicos aconsejan tomar decisiones fundamentadas en la racionalidad y en la plausibilidad operativa. Los procesos de contratación de estos proyectos difícilmente son comparables a los que acontecen, por ejemplo, en el ámbito de las obras públicas, ya que requieren de un dinamismo presupuestario que, respetando cualquier cautela legal, sea acorde con las dificultades de valoración de los servicios de alto valor aÑadido.  
- La colaboración de la organización.  
El proceso que vamos a acometer exige una importante labor de convergencia de voluntades y de coordinación de esfuerzos. Así las cosas, el nivel más primario, operativo y descentralizado de la modernización lo constituyen las unidades de organización y técnicas de gestión. Con independencia de una ulterior ubicación de estas unidades dependiendo directamente de cada conseller, su misión inicial será la de servir de puente entre la Dirección General para la Modernización de las Administraciones Públicas y las unidades administrativas de las consellerias a las que están adscritas. Posteriormente, constituirán el centro impulsor de las iniciativas de modernización de carácter sectorial en sus respectivas consellerias.  
A nivel de la Generalitat, como organización integrada, debe constituirse una Comisión Interdepartamental para la Modernización de la administración (CIMA) que, desde la dirección del presidente de la Generalitat y la composición por parte de los consellers, apruebe la estrategia de modernización, la consecución de hitos e impulse futuros programas.  
En paralelo, otras CIMA's de menor entidad política y fuerte presencia técnica (altos funcionarios líderes de los proyectos, consultores, responsables de las unidades de organización y técnicas de gestión, etc.) asegurarán que los trabajos progresan en la forma prevista.   
3.13 Coordinar y optimizar el esfuerzo  
Muchas de las deficiencias de nuestra administración que intenta combatir el PEMAV ya han sido identificadas y están empezando a ser soportadas por los nuevos consellers, secretarios, directores generales y, como epílogo de todos ellos, por el presidente de la Generalitat. Los servidores públicos no se han acostumbrado a este tipo de deficiencias, pero no tienen acceso a las grandes decisiones políticas.  
El esfuerzo de la actual Generalitat aplicando una «terapia de choque» a una administración diagnosticada como «no competitiva» aconseja que todos los centros directivos sigan un único camino de modernización horizontal a través del plan estratégico.  
Sería imperdonable que existieran varias iniciativas solapando proyectos ya enunciados en el PEMAV. Sería, por el contrario, razonable y conveniente que desde cualquier centro de la organización se recibiesen sugerencias respecto de la priorización de los proyectos previstos o de la inclusión de otros inéditos.  
Como ya se ha dicho, el PEMAV es un marco flexible fundamentado en la conveniencia de emprender acciones de modernización basadas, sobre todo, en la horizontalidad. Por ello, alentamos a los centros directivos a mantener un permanente diálogo con la Dirección General para la Modernización de las Administraciones Públicas en todas aquellas iniciativas que, solucionando problemas sectoriales o de conselleria, la organización, como un todo, pueda beneficiarse de las mismas.  
Sabemos que esta disciplina, o «embridamiento intelectual», es difícil cuando lo que nos rodea no nos gusta y, además, sabemos como solucionarlo; pero hemos de ganar escala en beneficio del presupuesto colectivo.  
3.14 A modo de agenda  
Como ha quedado recogido en el punto 3.2, es preciso acometer sin demora proyectos de modernización en los ámbitos sanitarios y educativos. Para ello, se constituirán equipos «ad hoc» formados por la Dirección General para la Modernización de las Administraciones Públicas y las Unidades de Organización y Técnicas de Gestión de las dos consellerias concernidas. La prudencia aconseja seguir el método de la planificación estratégica: concentración en los proyectos de máxima urgencia, complementándolos con otros en los sucesivos aÑos de la legislatura. La organización debe metabolizar la modernización y el presupuesto soportarla.  
El paulatino progreso en las cuatros metas enunciadas en el sumario del PEMAV nos permitirá comenzar la tarea de revisar los aspectos básicos de la función pública, tal y como se sugería en el punto 3.5. Debemos resistir la tentación fácil de sucumbir ante el DOGV sin disponer de la infraestructura de referencia que permita evaluar la actuación de los servidores públicos y, lo que es más importante, sin que quepa hablar de una Administración responsable en su conjunto y, particularmente, en el ámbito político.  
El ritmo de nuestro avance condicionará el inicio de dos tareas complementarias: la nueva estructura del Gobierno Valenciano, adaptada al concepto inequívoco de «misión» y dejando al lado los desdibujados significados de «áreas de responsabilidad» que las consellerias tienen en este momento, y sus respectivos reglamentos orgánicos y funcionales.  
Finalmente, parece conveniente que, una vez los proyectos de modernización alcancen el suficiente grado de implantación, la Dirección General para la Modernización de las Administraciones Públicas debería ser sede de la Unidad de Evaluación y Mejora de Programas y Servicios Públicos, con una vocación claramente de ayuda y colaboración al resto de las unidades administrativas.  
II. Relación de programas y proyectos incluidos en el PEMAV   
Administración eficaz  
Proyecto: EQUAL. Nivelación de los sistemas informáticos de la Generalitat Valenciana.  
Razones y oportunidad  
El ritmo del desarrollo informático de las distintas consellerias o departamentos de la Generalitat se ha producido, en general, a expensas del interés (variable en el tiempo) que esta materia ha despertado en los distintos políticos y funcionarios de alto nivel de los mismos, sin que la Conselleria de Administración Pública haya podido, hasta la fecha, influir en este ritmo. Como mal menor se ha velado para que este desarrollo se produjera de acuerdo a estándares que permitieran una política de acuerdos con los principales suministradores (para conseguir condiciones técnicas y económicas más ventajosas) y la posibilidad de comunicación entre los sistemas informáticos, aspecto conseguido de forma casi general.  
Esto ha motivado que podamos definir el estado de informatización de los departamentos como desigual, donde existen algunos departamentos informatizados con tecnologías de gran nivel y otros muchos en un estado de informatización bajísimo e incluso nulo.  
Además de esta desigualdad, que no permite un flujo adecuado de la información entre los distintos departamentos, confluyen en este momento diversas circunstancias que aconsejan acometer un Plan de Nivelación de los Sistemas Informáticos de la Generalitat, que permita la utilización de las técnicas informáticas, como uno de los pilares principales del PEMAV.  
Se pueden citar, entre otras, las siguientes razones justificativas:  
- Cualquier proyecto de mejora debe tener en la utilización de las tecnologías uno de sus pilares de desarrollo.  
- En 1995 se firmó un acuerdo con Telefónica de EspaÑa, SA., para la constitución de la Red Corporativa de Telecomunicaciones de la Generalitat. Esta red, cuyo desarrollo (incluyendo la totalidad de los organismos de la Generalitat) se constituirá en los próximos aÑos, posibilitará el flujo de información entre los departamentos. Hay que hacer notar, de todas formas, que los principales centros de las tres provincias están ya unidos a nivel de voz y datos desde hace aÑos.   
- Las nuevas tecnologías de comunicaciones (red corporativa, Internet, etc.) ofrecen posibilidades que hacen plantearse el tema de la seguridad de los sistemas de información como algo ineludible y prioritario.  
- La aplicación de la Ley de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común en temas tales como la descentralización de los registros de entrada y salida, el acceso de los ciudadanos a sus expedientes, etc. hace necesaria una preparación previa de los sistemas informáticos.   
- Necesidad de adaptación de los sistemas de la Generalitat a la nueva legislación que regula aspectos informáticos: la Ley 5/1992, de 29 de octubre (LORTAD), sobre protección de los datos personales, y la Ley 16/1993, de 23 de diciembre, de Protección de los Programas de Ordenador.   
Objetivos  
El objetivo básico del proyecto es conseguir un «nivel mínimo» de informatización de los distintos departamentos de la Generalitat que permita el desarrollo de los distintos proyectos de modernización y racionalización que se deseen emprender en el futuro. Se trata de conseguir una arquitectura informática homogénea en la Generalitat, aunque sea desde un nivel de mínimos admisibles para una correcta gestión.  
Esto se conseguirá impulsando la adquisición de sistemas informáticos en aquellos sitios donde no los haya, y potenciando aquellos ya existentes que no alcancen el nivel mínimo exigido.  
La obtención de este nivel se deberá conseguir con las siguientes premisas:  
- Cumpliendo los estándares marcados por la Generalitat.  
- Con un nivel idóneo de seguridad física y lógica.  
- Cumpliendo la legalidad vigente por lo que respecta a la adquisición de programas y la regulación de los datos personales.  
En el futuro, el proyecto EQUAL se autoalimentará con seÑales de alerta si se sobrepasan los umbrales mínimos que cada momento aconseje establecer.  
Descripción de las acciones a realizar  
Las acciones a realizar dentro de este proyecto son las siguientes:  
\* Elaboración de los modelos adecuados de los distintos sistemas informáticos de los departamentos. Estos modelos contemplarán tanto aspectos físicos (cableados, comunicaciones, etc.) como de los propios sistemas informáticos.  
\* Elaboración de un plan estratégico general donde se marquen las líneas generales de actuación de la Generalitat en materia informática en los próximos aÑos.  
\* Elaboración de un plan operativo por departamento donde se establezcan las necesidades de recursos humanos y materiales, así como las prioridades de informatización para los próximos aÑos.  
\* Revisión de los procedimientos de coordinación informática. revisión y activación del acuerdo del Gobierno Valenciano de 22 de septiembre de 1986.  
\* Definición de una política de personal informático que contemple las peculiaridades del sector.  
\* Elaboración de un plan de seguridad, tanto física como lógica, de los sistemas de información.   
\* Normalización del desarrollo de aplicaciones en la Generalitat.  
\* Monitorización de los planes estratégicos y operativos, emisión de recomendaciones y evaluación de su cumplimiento.  
Proyecto: GIS . Sistemas de información geográfica.  
Razones y oportunidad  
Las administraciones valencianas necesitan utilizar cartografía con fines muy variados y crecientes, de los que, a continuación, se apuntan algunos, sin ningún afán de exhaustividad:   
- La Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes encontrará dificultades para gestionar una política general de obras públicas con una representación del territorio en planos sobre papel, tampoco la dirección de los transportes puede hacerse bien sin cartografía. Ni que decir tiene la urgencia de un buen SIG para una digna gestión del urbanismo o de la vivienda.  
- En la Conselleria de Industria y Comercio se justificaría un potente SIG (Sistema de Información Geográfica) tan sólo para el control territorial de las industrias peligrosas, nocivas o molestas, aunque cualquier promoción industrial que desee ser territorialmente equilibrada necesitará el apoyo de la cartografía.   
- En la Conselleria de Agricultura y Medio Ambiente la necesidad de un buen manejo del territorio es indispensable en casi todas sus actividades estratégicas: distribución de cultivos, política de promoción agrícola, etc. No es menos necesaria en su fundamental vertiente de vigilancia y mejora de la ecología: no se podría hacer una política forestal equilibrada sin un buen control de la información de los bosques y su evolución, de las escorrentías, de las aguas freáticas, etc., todo ello susceptible de observación simultánea mediante un SIG bien gestionado.  
- La propia Conselleria de Administración Pública, con sus competencias en la prevención de emergencias y catástrofes, lucha contra incendios, etc., tiene una necesidad objetiva, estratégica, de un buen control del territorio que permita no sólo afrontar las catástrofes que se produzcan, sino también incrementar la eficacia preventiva mediante un buen conocimiento del territorio y del cálculo de probabilidades de una emergencia en un lugar y momento dados.  
- Asimismo, los ayuntamientos, sobretodo lo que tienen un fuerte dinamismo inmobiliario, como los muy grandes o los muy turísticos, pierden una cantidad ingente de recaudación del Impuesto sobre Bienes Inmuebles cada aÑo por la deficiente gestión del catastro, que actualiza con desesperante lentitud la realidad inmobiliaria del municipio, haciendo que cada nueva unidad tributaria deje de pagar varios aÑos al principio de su existencia.   
La gestión del catastro (aunque no la valoración) puede ser llevada por el propio ayuntamiento mediante convenio con el Centro de Gestión Catastral, pero para ello se necesita una buena cartografía. Podemos afirmar, pues, que la eficacia en la gestión catastral será tan buena como buena sea la gestión de la cartografía.   
Importancia relevante tiene también el disponer de una buena cartografía para otros temas de gestión municipales tales como el planeamiento, la gestión de redes públicas, etc.  
Aunque no se hayan citado en la relación anterior, hay numerosos aspectos de la gestión que necesitan gestión cartográfica o que, al menos, mejorarían mucho sus resultados si la utilizaran. La gestión hospitalaria por zonas, la programación de centros de enseÑanza, la gestión arqueológica, la lucha contra la marginación, etc. manejan información que requiere un buen anclaje territorial, lo que se realiza mucho mejor con un SIG que con meras fichas o con planos en papel.  
Hasta ahora, cada organismo que ha querido poner en marcha un Sistema de Información Geográfica ha tenido que conseguir la cartografía por su cuenta: digitalizando planos, usando cartografía ya existente aunque obsoleta, o volando y restituyendo. No hay nada parecido a una recogida sistemática de datos, ni a un aprovechamiento común y sistemático de los mismos. Como la necesidad de cartografía crece, los vuelos y las restituciones se multiplican, pero sin más aprovechamiento que el inmediato.  
Parece muy aconsejable establecer una política de datos territoriales que fije prioridades, estándares y calendarios, que sistematice la información necesaria para cada función y/o organismo (capas), que la almacene, la actualice y la distribuya. Si no se hace así, en el plazo de muy pocos aÑos el coste total de la captura de datos llegará a niveles muy altos, pero el provecho (salvo para algunas empresas) seguirá siendo muy escaso. El esfuerzo individual no solo no suma, sino que, a veces, produce solapamientos y duplicidades.  
Hay que citar también que actualmente la Generalitat dispone de la cartografía de la Comunidad a escala 1:10.000, que se puede considerar una base de inicio pero que no es útil para afrontar muchas de las necesidades que se plantean en las Administraciones.  
Objetivos  
El avance tecnológico y el abaratamiento de los precios del material informático, y del software en menor medida, hacen posible afrontar como proyecto una antigua idea, siempre preterida por su gran dificultad técnica y sus elevados costes, pero cuya necesidad se manifiesta mayor cada día: la creación de un Sistema de Información Geográfica (SIG) valenciano. La dificultad técnica es la misma hoy que ayer, pero los costes son mucho menores y el «know how» mucho mayor.   
Este Sistema de Información Geográfica puesto a disposición de las Administraciones Públicas Valencianas posibilitará el desarrollo adecuado de aquellos proyectos o incluso actuaciones que utilicen la distribución territorial como base de su gestión.  
Descripción de las acciones a realizar  
De forma resumida, las acciones a realizar dentro de este programa pueden ser las siguientes:  
- Análisis de los datos cartográficos existentes en la comunidad.  
- Creación y distribución de la cartografía de la Comunidad Valenciana.  
- Creación de capas de información (layers) para la utilización de la cartografía en aplicaciones concretas de los distintos organismos de la Generalitat.  
Proyecto: SEC . Sistemas comunes de gestión.  
Razones y oportunidad  
La práctica totalidad de los organismos de la administración tienen ciertos procesos que, sin ser horizontales, son comunes; es decir, los datos son específicos peros los programas necesarios para gestionarlos son los mismos. Por ello es posible y aconsejable abordar la definición y el desarrollo de aplicaciones que resuelvan de manera normalizada estos procesos, integrando las experiencias que ya se tienen.  
Este proyecto consta, en realidad, de varios aplicativos, que se sugiere sean de desarrollo sucesivo, sin iniciar cada uno hasta la conclusión del anterior, dado que casi todos afectarán a los mismos organismos de cada conselleria: la Secretaría General Administrativa y su entorno.  
La lista de tareas, abierta a modificaciones e incorporaciones y cuya ordenación puede ser cualquiera que se desee, podría ser, por ejemplo: registro, contratación, intervención delegada, inventario, gestión de fungibles, etc.   
A la vista de esta relación, se hace evidente el por qué de la afirmación de que el proyecto sería algo así como la informatización de las secretarías generales administrativas de las consellerias, pero una vez culminado sería de aplicación para cualquier administración valenciana que desee mejorar sus propios procesos vigentes, al menos en cuanto al diseÑo lógico.  
Objetivos  
El objetivo del proyecto sería el desarrollo informático de aquellos sistemas de información comunes a la mayoría de los órganos administrativos de la Generalitat, consiguiendo con ello la normalización de los procesos que realizan, así como la reducción de costes que conlleva realizar un único desarrollo en vez de la proliferación de desarrollos similares que se está llevando a cabo en estos momentos.   
Descripción de las acciones a realizar  
Las acciones básicas a realizar serían:  
- Identificación de aquellos sistemas susceptibles de ser considerados como comunes de los distintos órganos administrativos de la Generalitat.  
- Análisis y rediseÑo de estos sistemas.  
- Desarrollo e implementación informática de los mismos.  
- Adaptación de las aplicaciones al caso municipal.  
Proyecto: FAST. Reingeniería de expedientes.  
Razones y oportunidad  
El diseÑo procedimental de los expedientes tiende a contemplar como valor supremo la seguridad jurídica de los actos administrativos, valor que no debe ponerse en cuestión. Pero dicha seguridad no tiene por qué ir acompaÑada de lentitud, reiteración o redundancia en el control. Tampoco parece que se gane seguridad por establecer el control de cada acto en un nivel excesivo.  
No existe sin embargo una reingeniería de expedientes que permita un continuo estudio de los mismos consiguiendo la normalización documental y procedimental en todos los ámbitos de las administraciones valencianas, ni la reducción de trámites previo estudio de la normativa legal.  
También los intentos de confección de programas estándares de confección y seguimiento de expedientes no han tenido hasta la fecha el éxito que hubiera sido deseable.  
Objetivos  
Este proyecto tiene como objetivo estudiar y, en su caso, mejorar el proceso de los expedientes más significativos de la Generalitat. Puesto que casi todos los actos administrativos relevantes se insertan en expedientes, la optimización de sus procesos repercutirá de forma ostensible en los plazos de ejecución y, por tanto, en la calidad global de la gestión.  
Asimismo, es objetivo de este proyecto la confección de los programas necesarios que faciliten el control y seguimiento de expedientes desde una doble perspectiva: acceso del ciudadano a sus expedientes (una vez más la Ley 30/92 plantea estas exigencias) y acceso del personal directivo de la Generalitat a los expedientes como elemento clave en la toma de decisiones.  
Se pretende que, culminados los procesos de reingeniería seleccionados como más significativos, se haya creado una cultura de cuestionamiento permanente sobre la idoneidad de los circuitos administrativos. Esta autoexigencia ampliará el ámbito de los expedientes inicialmente identificados.  
Descripción de las acciones a realizar  
El proyecto contempla dos formas distintas y complementarias de actuación. Por un lado, podrá actuar integrado en otros proyectos del PEMAV que requieran reingeniería de expedientes (CALITAT, PROP, etc.) y, de otro, actuará como proyecto independiente identificando expedientes que por sí mismos requieran reingeniería.  
El proyecto deberá comenzar con la creación de un grupo reducido, pero muy cualificado, de trabajo que seleccione un muestrario de expedientes ya finalizados de diversos tipos y de diversos organismos. La selección se hará por criterios de tipo ABC, es decir, se seleccionará una lista priorizada por el peso específico que cada tipo de expediente tenga en la gestión global. El criterio ABC se basa en que un porcentaje muy pequeÑo de «ítems» (de tipos de expediente, en este caso) representa un porcentaje muy grande de la gestión total. En consecuencia, se seleccionan los «ítems» no por su significación intrínseca sino por su nivel de impacto en la tarea total, que es la combinación lineal de dos variables fundamentales: el número de veces que se inicia el expediente y el número y peso de los trámites que incluye. No depende de su monto económico, si lo hay.  
El grupo encargado de seleccionar expedientes, tras la oportuna investigación y evaluación, fijará una muestra de expedientes de un orden de magnitud que oscilará de las unidades a las decenas. A continuación, reducirá los expedientes a sendos grafos cuyos vértices sean los trámites y cuyas flechas representen los tiempos entre cada par de vértices.   
Los grafos serán analizados, comparados con la normativa y tabulados. Una vez realizado este análisis, se redactarán las pautas más significativas, con la información debidamente sistematizada.  
El siguiente paso que se acometerá será el estudio de propuestas de modificación procedimental, que deberán contemplar las restricciones legales, pero que deberán conducir al mayor incremento de agilidad posible, propuestas que, además, deberán ser válidas para todas las administraciones valencianas.  
Obviamente, cualquier aumento de la eficacia en la gestión de un expediente dependerá de variables tales como:  
a) Supresión de aquellos trámites que no sean estrictamente necesarios según la normativa vigente.  
b) Reducción del nivel de firma, mediante delegación cuando sea preciso, allí donde sea posible y razonable.  
c) Nivel de introducción de la tecnología de la información y comunicación en la gestión del expediente.  
d) Grado de identificación del funcionariado en el proyecto.  
Proyecto: CHOICE. El ámbito del sector público en la Generalitat Valenciana.  
Razones y oportunidad  
La falta de objetivos políticos claros en los sucesivos programas de gobierno de la Generalitat ha conducido a una situación de solapamiento entre los campos de actuación de los sectores público y privado. La pregunta ¿quién hace qué? todavía está por contestar en la Comunidad Valenciana.  
La creciente demanda de bienes y servicios que realizan los ciudadanos a cambio de sus impuestos, la calidad exigida, la progresiva variedad requerida, los frecuentes cambios en las preferencias, etc. exigen que el mercado, antes que el sector público, sea el mayor oferente de los mismos. Éste es un principio de ventaja mutua. Los ciudadanos ven satisfechas sus necesidades de forma eficiente, las empresas ven aumentadas sus oportunidades de negocio y la Generalitat racionaliza su gasto por la competencia entre los proveedores. La Generalitat deberá ser ambiciosa en gestionar capacidad de servir al ciudadano y conformista en el suministro directo de servicios específicos. En suma, se trata de aumentar la capacidad de elección de los valencianos.  
Objetivos  
Así las cosas, parece conveniente estudiar con detenimiento, y de manera integrada, quién es el mejor proveedor de los programas y servicios financiados por el sector público, tanto de los existentes como los principios políticos rectores de los que se requieran en el futuro.  
En el mismo sentido, deberán obtenerse, como corolarios evidentes de esta reflexión, las alternativas de privatización, gestión directa, «outsourcing», cambios de personalidad jurídica, etc. Las recomendaciones finales deberían aportar datos sobre «costes oportunidad» (aspectos económicos y sociales), priorización, calendario, etc.   
Descripción de las acciones a realizar  
- Inventario de empresas y organismos públicos que dependen de la Generalitat.  
- Estudio de sus estatutos y verificación de su cumplimiento: diagnóstico.  
- Capacidad y condiciones del sector privado en el cumplimiento de cada objetivo social.  
- Decisión.  
Proyecto: CASA. Gestión de recursos inmuebles.  
Razones y oportunidad  
La Generalitat Valenciana dispone de un valiosísimo patrimonio inmobiliario, tanto de dominio público como privado, que debe ser gestionado y optimizado utilizando las mejores técnicas de control técnico y económico.  
La Ley 3/1986, de 24 de octubre, regula el patrimonio de la Generalitat Valenciana.  
La idea que preside este proyecto es que cada inmueble sea un «ser vivo» cuya metamorfosis sea monitorizada por una unidad administrativa con sede en la Conselleria de Economía y Hacienda, y de cuya información sea beneficiaria toda la organización.  
Esta transparencia de la gestión inmobiliaria debe racionalizar la ubicación de los actuales servicios de la Generalitat, al tiempo que provocará importantes ahorros en materia de adquisiciones y alquileres.  
En parecidos términos, sería conveniente disponer de una actualización económica de dicho patrimonio, de suerte que la Generalitat pudiera acometer una política de permuta de activos inmobiliarios con propietarios privados, relocalizando convenientemente su propiedad. Estos valores deberían actualizarse de forma permanente para tener clara conciencia del valor económico de nuestro patrimonio inmobiliario y la rentabilidad pública que obtenemos de él.   
Objetivos  
Este proyecto fundamenta su utilidad en la disposición de una base de datos permanentemente actualizada, con una unidad administrativa responsable de la misma, que ofrezca a toda la organización información técnica, geográfica, económica, etc. de cada inmueble que configura el patrimonio no artístico de la Generalitat, así de los locales cuyo uso esté regido por un contrato de alquiler o cualquiera otra modalidad de usufructo.  
Se trata de encontrar un instrumento operativo de gestión que facilite el uso del Inventario General de Bienes y Derechos de la Generalitat Valenciana.  
Descripción de las acciones a realizar  
- Selección de datos relevantes para la descripción económica, arquitectónica, etc. del inmueble.  
- DiseÑo y creación de una base de datos de consulta «amigable».  
- Establecer el procedimiento de consulta de dicha base inmobiliaria antes de tomar cualquier decisión sobre ulteriores adquisiciones o alquileres.  
Proyecto: MERCAT. Capacidad negociación grandes compras.  
Razones y oportunidad  
Aunque una de las metas del PEMAV, activada mediante el correspondiente programa, es conseguir una administración descentralizada, no cabe duda que la concentración de la capacidad de negociación de determinadas compras en una única unidad administrativa producirá mejores condiciones contractuales en un buen número de las adquisiciones de bienes y suministros.  
Estas compras se deberían circunscribir al cumplimiento de un doble criterio:  
a) Bienes de utilidad pública («utilities»).  
Básicamente: teléfono, correo, luz, agua, gas, etc. Hay que seÑalar que la Generalitat ya tiene precios especiales con Telefónica y Correos.  
b) Bienes de alto valor no afectos a la misión de las Consellerias.  
Fundamentalmente: hardware y software informáticos, automóviles, etc.   
El proyecto informará a la Generalitat sobre su auténtica capacidad de negociar precios, descuentos, «rappels», plazos de pago y entrega, condiciones de entrega, etc., al tiempo que profesionalizará la gestión de la unidad administrativa encargada de esta función.  
El procedimiento que se establezca permitirá a cada centro decisor que elija, con total libertad, las características técnicas y físicas (modelos) de los bienes incluidos en el apartado b) anterior, así como la ejecución material de la compra y del pago al precio negociado por la unidad administrativa central. Incluso cabe la posibilidad excepcional, si el proyecto cumple fielmente su misión, de que si el centro decisor consiguiese un precio inferior al «institucional», la compra se realizase de acuerdo con los nuevos términos más competitivos.  
Objetivos  
Poner en funcionamiento un mecanismo que concentre la capacidad de negociación de determinadas compras de la Generalitat en una unidad central, con total libertad para que cada centro decisor compre el bien o servicio más conveniente para su desempeÑo administrativo.  
Descripción de las acciones a realizar  
- Listado de los bienes y servicios cuyas condiciones de compra vayan a ser negociadas de forma centralizada. Se trataría de aplicar técnicas ABC a aquellas partidas de compra susceptibles de cumplir alguno de los dos requisitos expresados anteriormente.  
- Cuantificación y evolución de las compras de la Generalitat en los últimos cinco aÑos, analizando la tendencia.  
- Identificación del nivel adecuado de interlocución con la empresa suministradora.  
- Publicidad del proyecto en toda la organización y establecimiento del procedimiento, su consulta de precios y condiciones de compra.  
Proyecto: IMPROVE . Optimización de proyectos en curso.  
Razones y oportunidad  
Abordar un plan de modernización de la envergadura del que aquí se propone lleva consigo la «exclusividad» de una parte significativa de los recursos humanos que antes de acometer este plan estaban destinados a desarrollar proyectos o acciones aislados no englobados en un plan general.  
Asimismo, una de las tareas de un plan de modernización debe ser aprovechar aquellos proyectos en marcha que sean de utilidad para la mejora de la administración pública.  
Objetivos  
El objetivo básico del proyecto es doble:  
- Integrar en el plan de modernización aquellos proyectos (en muchos de los casos actividades) que se están realizando y que encajan en el plan.  
- Finalizar proyectos que estén en fase avanzada de ejecución para liberar recursos de personal a destinar a la ejecución del PEMAV.   
Descripción de las acciones a realizar  
Las acciones a realizar son las siguientes:  
- Identificar los proyectos susceptibles de finalización o traspaso a otras unidades de la Generalitat y proceder a su finalización o traspaso.  
- Identificar los proyectos susceptibles de ser integrados en otros proyectos del PEMAV e integrarlos como partes de los nuevos proyectos.  
Proyecto: DESPATX. Gestión de colas de público en los organismos del sistema educativo valenciano.  
Razones y oportunidad  
En los principales ámbitos del sistema educativo, EGB, BUP, FP, universidades, Escuela Oficial de Idiomas, etc., se da una fuerte estacionalidad de las tareas administrativas debido a la fijación de plazos de matriculación, solicitud de becas, inscripción en 3er. ciclo, etc. En general, la administración de los diversos centros está organizada de forma que sus recursos humanos son los mismos en cualquier época del aÑo, lo que implica que, ante los picos de presencia de público en ventanilla, se generan grandes colas a lo largo de todo el plazo de presentación de documentos. Si se considera el número de colas, el promedio de personas en cada cola en todo el plazo y el promedio de espera de cada persona, el producto de los tres factores es muy elevado en términos de coste social. Cualquier medida que acelerase los procesos y redujese el tiempo promedio de espera en cola de cada persona tendría un fuerte impacto positivo.  
Cualquier momento histórico hubiera sido oportuno para abordar los aspectos organizativos del problema y cualquier momento del futuro lo sería igualmente. Pero actualmente se dan otras dos circunstancias que hacen especialmente adecuado este proyecto:   
- Por un lado, el número de usuarios del sistema educativo se incrementa más en los niveles más altos del sistema, que son históricamente los más problemáticos en cuanto a las colas de público.  
- Por otro lado, las actuales condiciones del mercado de la tecnología de la información hacen más viable que antes la mejora de las condiciones materiales de estos puntos de recogida de información.  
Objetivos  
El objetivo básico del proyecto es reducir los tiempos de espera de los usuarios del sistema educativo en los momentos en que la recogida de documentación por los centros es máximo y dentro de un plazo. Los objetivos parciales serían:  
- Introducir los cambios organizativos necesarios en las secretarías de los centros de enseÑanza a fin de mejorar la eficiencia de la recogida de documentación en los momentos álgidos de la misma.  
- Mejorar los sistemas de información de dichos órganos a fin de ganar rapidez en la recogida, eliminar repeticiones y, sobre todo, mejorar los tiempos de respuesta.  
- Impartir al personal de estos órganos la formación necesaria para rentabilizar al máximo las mejoras antes apuntadas.  
- Instalar paulatinamente mecanismos de autoservicio que permitan a los usuarios que sean capaces de ello suministrar su información en un nivel de digitalización lo más avanzado posible, de manera que la tarea de las secretarías de los centros sea cada vez más de verificación y cada vez menos de captura de la información en bruto.  
Descripción de las acciones a realizar  
1. Selección de un conjunto de centros muestrales en los que estudiar y tabular los problemas concretos que generan las colas y que son generados por ella.  
2. Tabular los resultados y seleccionar los problemas comunes.  
3. Establecer modelos organizativos e informáticos por cada tipo de centro y/o cada intervalo de tamaÑos.  
4. Desarrollo de aplicaciones  
5. Elegir un número reducido de centros piloto en los que instalar los sistemas prefijados, e impartir la formación correspondiente.  
6. Hacer el seguimiento de los resultados en dichos centros en la primera punta de trabajo en que dichos sistemas esté en funcionamiento y evaluar la experiencia.  
7. Introducir los cambios aconsejables en el modelo y comenzar la implantación en todos los centros en los que se detecte el problema de las colas, a un ritmo de implantación determinado por los recursos disponibles en cada ejercicio.  
Proyecto: GRANT. Gestión de becas del sistema educativo valenciano.  
Razones y oportunidad  
La Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, a través de la Dirección General de Ordenación e Innovación Educativa y Política Lingüística, tramita anualmente del orden de 60.000 solicitudes de becas para materias tales como infantil, formación profesional, bachillerato, música, etc.  
La tramitación de estas becas se realiza, en muchos de los casos, en colaboración con el Ministerio de Educación y Ciencia, lo que indudablemente complica la tramitación de las mismas.  
El gran volumen de becas, la complejidad, en muchos de los casos, de los documentos que llevan adjuntos las solicitudes y la propia complejidad del trámite provocan efectos negativos tales como :  
- Gran cantidad de funcionarios tienen que dedicarse de forma exclusiva y permanente a la tramitación rutinaria de estas becas, sin poder dedicarse, por tanto, a otras labores de su Dirección General.  
- Existe un enorme retraso en la resolución de las solicitudes, teniendo el ciudadano respuesta tardía a sus problemas y dando la Generalitat imagen clara de ineficacia ante el mismo.  
Objetivos  
El objetivo del proyecto es mejorar la gestión de becas del sistema educativo valenciano, aplicando para ello técnicas de reingeniería de expedientes para la mejora de los procesos, así como informáticas y de telecomunicaciones para la implementación de las soluciones propuestas.  
Descripción de las acciones a realizar  
Las acciones a realizar son las siguientes:  
- Análisis del sistema actual de gestión de becas.  
- Propuesta de sistema alternativo, en el caso de que lo hubiera.  
- Estudio de los desarrollos informáticos y de telecomunicaciones para la aplicación de la solución propuesta.  
- Plan de implantación.   
Proyecto: LLIBRE. Centro documental de la Generalitat Valenciana.  
Razones y oportunidad  
La práctica totalidad de departamentos de la Generalitat dispone de, al menos, una biblioteca (en el mejor de los casos es biblioteca, ya que, normalmente, suele ser acumulación física de libros sin ningún orden) tanto con publicaciones generadas por los mismos como con libros y revistas adquiridos al exterior o recibidos de otros organismos.  
En algunas consellerias el problema se agrava al existir más de un centro de este tipo.  
Tecnológicamente la situación no es buena, ya que en la casi totalidad de los casos no existen aplicaciones informáticas que controlen el tema, o si existe es a un nivel de registro de la existencia de la publicación.  
Así es prácticamente imposible conocer en estos momentos si la Generalitat dispone de una publicación en particular y donde está ubicada físicamente.   
Objetivos  
El objetivo básico del proyecto es conocer el fondo bibliográfico de los distintos departamentos de la Generalitat, así como dotar a la Generalitat de las herramientas informáticas necesarias para su explotación.  
Descripción de las acciones a realizar  
Las acciones a realizar son las siguientes:  
- Estudio de los departamentos de la Generalitat que disponen de fondo bibliográfico, así como del grado de control informático que tienen sobre el mismo.  
- Creación de una base de datos conteniendo el fondo bibliográfico de la Generalitat, así como las aplicaciones informáticas para su explotación.  
- Creación del procedimiento de actualización de la base de datos.  
- Mantenimiento de la base de datos.  
Proyecto: MED. Racionalización de los aspectos financieros, tecnológicos y de gestión de la sanidad pública valenciana.  
Razones y oportunidad  
En el Estado del Bienestar que todos queremos alcanzar, el sistema público sanitario juega un papel fundamental. Por ello, y desde un punto de vista social, la correcta gestión de este sistema es un factor de importancia capital.  
No olvidemos tampoco, que dentro del presupuesto de la Generalitat Valenciana para 1996, la parte correspondiente a la Conselleria de Sanidad y Consumo asciende a 346.620.938.000 pesetas, es decir, aproximadamente el 37% del total.  
La realidad de la sanidad pública valenciana se puede resumir en los siguientes puntos de diagnóstico:  
- Irracionalidad en la utilización de los recursos, puesta de manifiesto en una progresiva generación de déficit financiero como consecuencia de un excesivo nivel de consumo, y en la reducción de las inversiones como corolario evidente.   
- Sanidad al margen de los profesionales, evidenciándose que el profesional se encuentra en permanente situación de «sospecha» y «abandono».   
- Deshumanización y masificación de la asistencia, con proliferación de listas de espera y, en general, malos cuidados al paciente, dados además con escasa amabilidad. La sanidad actual no es «amable» con el ciudadano.  
- Excesiva politización de la gestión y, como consecuencia de ello, derivación de responsabilidades.  
- Descomposición/desestructuración del sector en su conjunto, donde la descomposición del sector en su conjunto (hospitales privados, seguros, empresas proveedoras, farmacias, etc.) va más allá del sector público.  
- Limitación de las prestaciones e insuficiencia de recursos asistenciales y sociales. La universalización del sector debe llevar consigo la dotación presupuestaria suficiente. En muchos de los casos esta obviedad no se ha realizado.  
- Inercia de funcionamiento e ineficiencia del sistema, con un agotamiento en la gestión que se aprecia claramente en los hospitales, y una insuficiente implantación de las tecnologías de la información.  
Objetivos  
Es objetivo urgente la realización de las tareas necesarias que nos permita conocer con exactitud la situación de la sanidad pública valenciana desde un punto de vista económico.  
No obstante, no es suficiente conocer los aspectos económicos, sino que hay que determinar con detalle el posicionamiento de las infraestructuras, las tecnologías, los recursos humanos y los procesos de gestión.  
Posteriormente al conocimiento de la situación actual, se realizará un plan de actuación a corto plazo que incluya un conjunto de medidas tangibles encaminadas a racionalizar la situación presente en los aspectos antes mencionados.   
Es importante resaltar que este proyecto sentará las bases para el desarrollo de los otros proyectos del PEMAV dentro del ámbito sanitario: SANITAT y HEALTH.  
Descripción de las acciones a realizar  
Las acciones a realizar dentro de este proyecto son las siguientes:  
- Conocimiento de la situación actual desde el punto de vista financiero, tecnológico y de gestión.  
- Confección del plan de medidas a adoptar en estos aspectos.  
Proyecto: XARXA. Integración de servicios territoriales (edificio Campanar I).  
Razones y oportunidad  
La Generalitat Valenciana ha realizado una importante inversión en la construcción de un edificio de nueva planta, Campanar I, destinado a albergar algunos de los servicios territoriales con sede en Valencia. Los servicios territoriales destinados a ocupar este edificio son los correspondientes a las consellerias de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes, de Industria y Comercio y de Agricultura y Medio Ambiente.  
Esto implica una gran concentración de servicios, con lo que supone una afluencia masiva de ciudadanos y gran diversidad de información a gestionar. Esta situación puede provocar problemas potenciales para el ciudadano, que se pueden traducir en colas descompensadas, multiplicidad de registros de entrada, información fraccionada, diversidad de números telefónicos de acceso e información y diversidad de cobertura horaria y calidad en la atención telefónica.  
El sentido estratégico de este proyecto consiste en evitar las posibles consecuencias externas e internas que podrían provocar, como la ausencia de imagen corporativa, el excesivo tiempo de espera en colas, esperas en espacios inadecuados, información deficiente, utilización sectorizada de recursos, deseconomías de escala, encasillamiento de los funcionarios, etc. y convertirlas en una oportunidad de mejorar la calidad de la prestación de servicios incorporando la información necesaria, los recursos tecnológicos y la formación y soporte necesarios a los recursos humanos.  
Objetivos  
Se pretende cambiar la filosofía y la práctica de la prestación de servicios públicos destinados al ciudadano, en la que se incluyen los siguientes elementos:  
- Creación de una única unidad de información, donde el ciudadano pueda recibir información sobre la iniciación de expedientes y sobre el estado de expedientes ya iniciados.  
- Centralización de la respuesta telefónica, que consistirá en la creación de un único número de acceso telefónico en el que se prestarán los servicios propios de una centralita junto con un servicio de información sobre expedientes y trámites a realizar.  
- Creación de un registro único, a través del cual el ciudadano pueda realizar la entrega de documentación sin necesidad de distinguir cuál va a ser su destino final.  
- Creación de zonas de autoservicio de información, en las que el ciudadano pueda autoabastecerse de información.  
- Realizar el diseÑo físico de la oficina, «layout», atendiendo a criterios orientados a la mejora de la prestación del servicio al cliente, evitando así la peregrinación innecesaria por todo el edificio.  
Descripción de las acciones a realizar  
Las acciones a realizar dentro de este proyecto son las siguientes:  
- Identificación de las previsiones de ocupación futura de los edificios que se abandonan, con objeto de determinar el tratamiento a dar a las centrales telefónicas, las líneas de voz y datos.  
- Publicitar el único número de teléfono.  
- Creación del «pool» de operadores-informadores y dotación de los recursos necesarios (informáticos, telefónicos, físicos, etc.).  
- Creación de la infraestructura de la zona de acogida común y de la zona de información general, y dotación de los recursos necesarios (informáticos, telefónicos, físicos etc.).  
- Creación de la plataforma de «sw» para la prestación de los servicios de información telefónica y presencial.  
- Creación del plan de formación específico para la puesta en marcha y continuación del proyecto.  
- Identificación de las dependencias orgánicas y funcionales de las unidades implicadas, así como del coordinador para los temas de información.  
Administración responsable  
Proyecto: ECONOMIC. Gestión presupuestaria y contabilidad pública.  
Razones y oportunidad  
La contabilidad debe ser un potente sistema de información que suministre datos relevantes para el ejercicio de las funciones de control interno y externo de la legalidad económico-presupuestaria en la acción de gobierno. Al mismo tiempo, el sistema contable opera en cualquier organización como elemento auxiliar indispensable de los procesos de toma de decisiones, desde las de carácter central y valor estratégico hasta las de carácter departamental o sectorial en la esfera de la gestión ordinaria de los servicios.  
Es por ello que los efectos de los actuales procesos de gestión económica en la Generalitat pueden ser observados a dos niveles:   
- A nivel departamental, en tanto en cuanto las consellerias, a lo largo del proceso de provisión de servicios públicos o de ejecución de sus operaciones internas, realizan actividades de gestión económica (fundamentalmente de tipo presupuestario). En este aspecto, la actual gestión económica es uno de los elementos que más influye en la ralentización de los expedientes, la inflexibilidad de las actividades, la falta de información adaptada a sus necesidades de gestión y la falta de información al ciudadano de sus trámites.  
Esta es la causa de aparición de aplicaciones informáticas paralelas en algunos departamentos de la Generalitat.  
- A nivel institucional, al ser la gestión económica una función que afecta a la Generalitat en su conjunto, que forma parte de su actividad con carácter global.  
Así, con los procedimientos de gestión actuales será muy difícil mejorar de manera sustancial la situación económico-patrimonial de la Generalitat, debido a la obsolescencia y debilidad de los actuales procedimientos de gestión económica, y a su incapacidad para generar información económico-financiera adecuada para la toma de decisiones. Asimismo, la gestión económica vigente provoca una mala imagen en el ciudadano, mercados financieros, contribuyentes, etc., dando imagen de despilfarro, incapacidad de contención del gasto público y falta de control de la contabilidad pública.  
Estos efectos han creado una «cultura económica pública» basada en premisas erróneas, tales como:  
- Obsesión en el grado de ejecución presupuestaria como indicador de la buena gestión de proyectos.  
- Recelos entre los órganos fiscalizadores de control y los gestores del presupuesto.  
- Poca concienciación de la organización acerca de la igualdad entre recursos financieros y créditos presupuestarios.  
- Consideración del incremento anual del presupuesto como sinónimo de actividad político-técnica.  
- No utilización del concepto de retorno de la inversión.  
- Falta de mecanismos operativos de responsabilización por parte de los órganos gestores.  
Por tanto, se hace imprescindible abordar un nuevo modelo de gestión económica de la Generalitat, con los siguientes considerandos:  
1. Cualquier resultado que se obtenga a lo largo del proceso ha de fundamentarse en el acatamiento de los principios legales vigentes en materia económico-financiera, y en el respeto a las funciones y competencias de los órganos de control interno.   
2. Este proyecto parte de la consideración de la Conselleria de Economía y Hacienda como máximo órgano responsable de la definición, ejecución, coordinación y seguimiento de las actuaciones en materia económico-financiera de la Generalitat.  
3. Este proyecto será herramienta fundamental para desarrollar una adecuada política de contención del gasto público.  
Objetivos  
Los objetivos del proyecto se pueden definir a dos niveles:  
- Desde el punto de vista global de la Generalitat:  
\* DiseÑar e implantar un nuevo modelo de funcionamiento para las tareas de planificación, ejecución y seguimiento de la actividad económico-financiera, que además contribuya a la mejora de la situación económica de la Generalitat.  
\* Definir métodos de actuación en materia económica que comuniquen flexibilidad, capacidad de respuesta y eficiencia a la administración en su conjunto.  
- A nivel departamental: mejorar la operativa interna de cada una de las unidades de la Generalitat a través de la integración de las operaciones económicas con las propias de cada una de ellas, de manera que se alcance una mayor eficacia en las tareas administrativas y en las actuaciones de servicio público que cada unidad tiene asignadas. Para ello, las unidades dispondrán de los necesarios elementos adaptados a sus necesidades de planificación, ejecución y control.  
Descripción de las acciones a realizar  
Las acciones a realizar en este proyecto son las siguientes:  
- Análisis de la situación actual. El objetivo de esta fase es identificar los puntos fuertes y débiles de la vigente gestión económica, con especial atención a los factores que eventualmente puedan suponer un freno en el proceso de toma de decisiones. Durante la ejecución de esta fase se diferenciarán las estructuras y procesos verticales y horizontales, dado su diferente impacto en la situación actual y las necesidad de soluciones diferenciadas en función del tipo de problemática.  
- Diagnóstico y definición del nuevo modelo de gestión económica. Tomando como punto de partida los principios de legalidad y transparencia, así como los de eficacia y eficiencia, el objetivo de esta fase es el diseÑo de una nueva práctica de funcionamiento (modelo) en materia económico-financiera. Dicho modelo ha de contemplar todos los elementos necesarios para construir la nueva gestión económica tanto desde un punto de vista departamental como institucional. El modelo ha de contemplar:  
- La eventual redistribución de funciones (planificación presupuestaria, ejecución, fiscalización, contable, información, etc.) en la organización.  
- Nuevos procedimientos administrativos a implantar.  
- Nuevas técnicas en materia económico-financiera.  
- Necesidades de formación, redistribución de efectivos, etc.  
- DiseÑo preliminar de los sistemas informáticos.   
- Desarrollo del plan de implantación del modelo. Consiste en la planificación y puesta en marcha de todas las medidas operativas identificadas en el modelo, el seguimiento de su implantación y la revisión continua de la propia definición del modelo según los resultados obtenidos.  
Proyecto: TAX. Gestión tributaria y recaudatoria en la Generalitat Valenciana.  
Razones y oportunidad  
La gestión tributaria de la Generalitat Valenciana recoge las competencias atribuidas a la comunidad autónoma en el ámbito de ingresos sobre tributos cedidos y propios consignados dentro de los epígrafes presupuestarios capítulos I, II y III del presupuesto de ingresos.  
La ejecución presupuestaria de los citados capítulos exige, por la complejidad misma tributaria, un nivel de detalle de gestión que obliga a la existencia de un sistema de información tributario específico y coexistente con el sistema presupuestario de ingresos.  
El impacto de dicha gestión en el ámbito ciudadano es una de las características que exige que estos sistemas deban ser diseÑados especialmente sensibles hacia la atención al publico, tanto directa en ventanilla como a través de un ágil y claro sistema de notificaciones de obligaciones fiscales.  
Actualmente el sistema de información tributario actúa como conjunto integrador de funciones tan heterogéneas como gestión de liquidaciones de sucesiones y transmisiones, gestión de tasas administrativas y sanciones, gestión de recaudación vía ejecutiva o gestión de valoraciones de bienes inmuebles, que sin embargo mantienen el nexo común sobre contribuyentes o titulares de derechos (NIF / CIF / NIE ).  
Sin embargo, el nivel de integración alcanzado obliga a ciertas disciplinas de funcionamiento que en ciertos casos impiden una mayor agilización en procedimientos administrativos y de gestión interna.  
Asimismo se hacen necesarias actuaciones que complementen las funcionalidades que el sistema ofrece, y que permitan proceder a una mayor difusión de la información hacia todos los centros gestores de la Generalitat Valenciana responsables de tasas, sanciones y precios públicos ( facturación ).  
Las integraciones de redes informáticas entre la Agencia Tributaria y la Conselleria de Economía y Hacienda, alcanzadas recientemente, deben asimismo extenderse a aquellos departamentos de la Generalitat Valenciana que requieran acceso a los recursos de la agencia.  
La explotación de datos suministrados periódicamente por la Agencia Tributaria en cuanto a renta, patrimonio e IAE, así como de los censos anuales del IBI procedentes de Centro de Gestión Catastral, alcanza en la actualidad niveles de utilización bajos comparados con la que potencialmente pueden soportar a efectos de identificación de personas físicas y jurídicas, y de la inspección tributaria.  
De igual manera ocurre con información sobre locales autorizados para máquinas recreativas ( tasa juego ) que pudiera ser de interés para la gestión de licencias de espectáculos, por poner un ejemplo.  
Objetivos  
Con todo ello, los objetivos del proyecto pueden definirse como sigue:  
a) Integración de los procedimientos de sanciones de centros gestores en el sistema de información tributario. Esto permitirá un control contable automático de los derechos pendientes por el cobro de sanciones relación de deudas de sanciones y una integración automática dentro del procedimiento general de recaudación, con envío a la vía ejecutiva de las deudas vencidas (a través del convenio de recaudación con la Agencia Tributaria).  
b) Control de facturación de hospitales. En el mismo sentido que el caso anterior, emisión de cartas de pago modelo factura a través del sistema tributario a los efectos del control inmediato de las relaciones de deudas hospitalarias.  
c) Liberalización de entidades bancarias para el cobro de impuestos. Siguiendo un modelo similar al de la declaración de la Renta, el pago de impuestos se plantearía a través de la entidad bancaria de la que el contribuyente es cliente y no a través de un reducido número de entidades colaboradoras autorizadas.  
d) Agilización de información fiscal hacia el contribuyente, desde los centros de atención al publico (servicios territoriales de las consellerias).  
Descripción de las acciones a realizar  
Las acciones a realizar son las siguientes:  
a) Evaluación de alternativas de integración de los sistemas de sanciones.   
b) Desarrollo de procesos informáticos para la ampliación del aplicativo de sanciones y facturación hospitalaria.  
c) Dotación a las entidades sanitarias de recursos para la gestión integrada de la facturación.  
d) Mejora en la información de recaudación del IVA en precios públicos.  
e) Ampliación del sistema de data electrónica de ingresos a través de conexiones EDITRAN con las entidades bancarias receptoras.  
f) Desarrollo de procedimientos auxiliares de acceso a la información de la ficha del contribuyente (cuenta corriente fiscal, declaraciones efectuadas, complementarias, paralelas...) de una forma ágil, preservando la confidencialidad de la información.  
Proyecto: NOMINA. Gestión integrada de las nóminas de la Generalitat Valenciana.  
Razones y oportunidad  
La carga presupuestaria del coste de personal de la Generalitat Valenciana en el presupuesto de gastos, capítulo I, es aproximadamente la tercera parte del presupuesto global. Dicho coste debe estar sometido de forma automática a la misma disciplina presupuestaria que sigue la ejecución del resto de capítulos presupuestarios, en donde el sistema de información presupuestario asegura la validación de existencia de crédito en cada actuación de gestión, contratos, facturas, certificaciones ...  
El Sistema de Nóminas ºnico de la Generalitat Valenciana, en funcionamiento aproximadamente tres aÑos, mantiene un enlace con el sistema presupuestario en tiempo real que preserva la necesaria cobertura presupuestaria para cada actuación en alteraciones de nómina (bajas, altas, incidencias, trienios... ).  
Desde el pasado mes de enero del presente aÑo, el colectivo docente quedó incorporado al nuevo sistema de nóminas, pasando de gestionar un volumen de 14.000 funcionarios a aproximadamente 47.000 en la actualidad.  
La necesidad de control del gasto de personal previo a su incorporación a nómina y no en la fase de pago (contabilización de nómina), como ocurre en la mayor parte de las Administraciones, se entiende como prioritaria cuando se trata del colectivo de personal sanitario dado tanto el volumen del mismo (36.000 personas) como su diversidad en situaciones laborales y en incidencias mensuales (turnos, guardias, sustituciones ...), a fin de evitar o al menos conocer con antelación la posibles desviaciones presupuestarias a fin de ejercicio.  
La necesidad de control centralizado del gasto que se exige en los procesos de grabación mensual de incidencias cálculo de nómina, Seguridad Social y contabilización del pago, no debe ser incompatible con la disponibilidad de la información en aquellos centros gestores que actúan como departamentos de gestión de personal y función pública en los colectivos docentes y sanitarios.  
La máxima de disponer de dato allá donde ser requiera exigirá la mejora continua de los sistemas de extracción y consulta de información desde las bases de datos centrales, así como la reversión de información periódicamente a base de datos externas que requieran una explotación más detallada.  
Objetivos  
Los objetivos básicos de este proyecto son:  
a) Incorporación del colectivo sanitario del hospital La Fe (aproximadamente 6.000 personas).  
b) Incorporación del colectivo sanitario del resto de centros.  
c) Mejora en los sistemas de acceso a la información de forma selectiva.  
Descripción de las acciones a realizar  
Las acciones a tomar se centran en lo siguiente:  
a) Adecuación del aplicativo de nóminas para recoger la casuística que soporta la incorporación del personal sanitario.  
b) Dotación a los centros gestores de recursos informáticos para la grabación de incidencias e impresión de recibos de nómina de cada centro.  
c) Migración, transformación e incorporación de datos de la nómina de fijos y eventuales del hospital La Fe.  
d) Migración, transformación e incorporación de datos de la nómina de fijos y eventuales del resto de centros sanitarios.  
Proyecto: HUMAN 1. Gestión de los recursos humanos.  
Razones y oportunidad  
Conjuntamente con la gestión de los recursos económicos, la gestión de los recursos humanos es básica para que los distintos departamentos de la Generalitat puedan responsabilizarse de la gestión de los proyectos que dirigen.  
Actualmente, la gestión informatizada de personal que existe resuelve, de forma parcial, los procesos desde el punto de vista de las necesidades de la Conselleria de Administración Pública, pero no tiene en cuenta las necesidades de los distintos departamentos de personal de la Generalitat, que solo pueden acceder a este sistema bajo la forma de «consulta», sin poder realizar la «gestión» de sus datos. Esta situación ha provocado la aparición de diversos programas informáticos de gestión de personal en muchos departamentos, programas que en la totalidad de los casos están desconectados del sistema general.  
Por estas razones, la Conselleria de Administración Pública inició un proyecto para obtener un Sistema Informatizado de Gestión Integrada de Personal (SIGIP) que abordara la gestión de personal de forma informáticamente descentralizada. Este proyecto se encuentra en avanzado estado de programación informática, faltando la implementación del mismo en las distintas consellerias.   
Independientemente de la implantación de un sistema de gestión informáticamente descentralizado, es necesario realizar una profunda revisión de los procesos de personal que realiza el área de la Función Pública, descentralizando al máximo, en la medida que la legislación vigente lo permita, la gestión de los recursos humanos, para favorecer de esta forma la agilización de estos procesos.  
Objetivos  
Los objetivos básicos de este proyecto son los siguientes :  
- Informatización de los procedimientos de gestión de los recursos humanos.  
- Normalización de todos los procedimientos que afectan a la gestión de los recursos humanos, tantos los exclusivos del área de Función Pública y de cada una de las consellerias, como los compartidos (iniciados en una conselleria y resueltos en el área).  
- Unificación de las bases de datos referentes a los recursos humanos, disponible para todos los responsables de personal, con las limitaciones de sus respectivos ámbitos de actuación.  
- Integración de los procedimientos al introducirse los datos sobre un mismo proceso en la unidad de personal donde se generan, lo que permite a la vez un seguimiento de la situación de cada proceso por cualquier usuario.  
Por otra parte, una vez integrado el sistema, normalizados los procedimientos y unificadas la bases de datos, se puede abordar la desconcentración de competencias de gestión en aquellos procesos que se determinen, reduciendo los riesgos de dispersión en los criterios de actuación, y, en último extremo, teniendo suficientes elementos de información para conocer las desviaciones que pudieran producirse.  
Descripción de las acciones a realizar  
Las acciones básicas a realizar son:  
- Concluir la implantación efectiva del SIGIP, que en la actualidad se encuentra diseÑado y parcialmente activo en su primera fase referida a los procesos propios de las consellerias, de acuerdo con el vigente reparto competencial.  
- Descentralizar la gestión ordinaria de los recursos humanos en los aspectos más reglados o que se consideren menos estratégicos, garantizando la normalización de los procedimientos y la unificación de datos que la implantación del SIGIP proporciona.  
Se estima que la ejecución del proyecto debe realizarse con la secuencia de acciones siguiente:  
- Examen del estado de implantación del SIGIP y análisis de las resistencias y dificultades técnicas.  
- Puesta en marcha completa de la primera fase referente a los procesos exclusivos de las consellerias.  
- Solución de los problemas derivados de la migración de las bases de datos de los registros de personal y de puestos de trabajo que existen en la actualidad.  
- Implantación de los procesos exclusivos del área de Función Pública y los compartidos con las consellerias.  
- Modificación de aquellos procesos compartidos que se pretendan atribuir de forma exclusiva a las consellerias para desconcentrar la competencia.  
Proyecto: HUMAN 2. Centro para la gestión del cambio de la Generalitat Valenciana.  
Razones y oportunidad  
La dimensión de los proyectos de modernización que va a acometer la Generalitat Valenciana, y la propia complejidad de esta institución, aconsejan disponer de un centro de formación potente. En estos momentos las enseÑanzas por parte del IVAP se imparten de forma atomizada, lo cual genera enormes costes de producción. Se pretende concentrar en un edificio, con personalidad corporativa de la Generalitat Valenciana, un centro caracterizado por contar con aulas propias y profesorado interno, al menos en los cursos o materias de carácter estratégico.   
Tiene más sentido que la institución que conoce los déficits en formación de sus servidores públicos organice, e imparta ésta, y en sus propios locales.   
A la vista del Plan de Modernización de la Generalitat Valenciana, parece aconsejable complementar esta labor impartiendo cursos de asimilación en los proyectos de modernización, en paralelo a los de formación tradicional de la función pública.  
Los cursos serán diseÑados atendiendo a necesidades reales constatadas en las unidades administrativas, o en previsión de necesidades de próxima aparición.  
Objetivos  
Se pretende concentrar, en la medida de lo posible, la materialización de la formación en un centro que resulte fácilmente identificable y en el que se trabaje la formación, es decir, que los servidores públicos tengan su formación localizada en un lugar físico concreto.   
Este centro de formación albergaría tanto el aulario destinado a cursos de formación de carácter general, como un área especial dedicada a toda la formación informática, suficientemente dotada en facilidades, de suerte que los alumnos obtengan el máximo aprovechamiento.   
Asimismo, interesa evaluar los resultados que las acciones formativas producen en los servidores públicos y, por tanto, en la organización de la que dependen. Es decir, qué tipo de modificación de actitudes, conducta profesional, asume el servidor público, aplica a su organización y percibe su responsable directo como consecuencia de los cursos.   
Examinados los proyectos planteados por la Dirección General para la Modernización de las Administraciones Públicas, y antes de plantearse acciones formativas concretas, se precisa contratar una asistencia técnica experta con capacidad para diseccionar correctamente cada proyecto y detectar las carencias en formación que puedan existir en la organización.   
Descripción de las acciones a realizar  
Edificio con seis aulas en Alicante, con la posibilidad de que éstas puedan convertirse en salón de actos para conferencias o jornadas con capacidad para setenta personas. Dos de estas aulas se destinarán a cursos de informática.   
Edificio con ocho aulas en Valencia, con la posibilidad de que éstas puedan convertirse en salón de actos para conferencias o jornadas con capacidad para setenta personas. Cuatro de estas aulas se destinarán a cursos de informática.   
Contratación de un estudio que muestre cómo proceder a evaluar, en el marco del trabajo cotidiano, los resultados derivados de cursos de formación específicos.  
Contratación de una asistencia técnica que diseccione los proyectos y detecte las carencias formativas prestando sus servicios en el IVAP.   
Proyecto: RESULT. Evaluación de los programas públicos.  
Razones y oportunidad  
Los programas públicos no tienen en la administración valenciana ningún modelo de evaluación que mida los efectos producidos en relación con los objetivos que se deseaban alcanzar. En la mayoría de los casos la idea de éxito o fracaso en un programa es puramente intuitiva, o bien se relaciona con parámetros tales como la rapidez de la gestión del gasto realizado, o con el «input» positivo o negativo que se recibe. En definitiva, parámetros subjetivos u objetivos pero de poca representatividad para la evaluación del proyecto.  
La Generalitat necesita la puesta en marcha de muchos proyectos nuevos que requieren, sin lugar a dudas, un modelo de evaluación de los mismos, que indique si el camino escogido es el acertado.  
La Generalitat necesita un sistema de evaluación de los programas financiados con fondos públicos que permita tomar decisiones políticas fundamentadas. Si a cada problema económico-social respondemos con un programa público y, además, no controlamos sus resultados operativos, estaremos comprando paz social con el dinero de los contribuyentes.  
Objetivos  
El objetivo del proyecto es la obtención de un modelo de evaluación de programas públicos que permita conocer el éxito o fracaso de los programas que pone en marcha la Generalitat.  
Este objetivo se fundamenta en el hecho de que las acciones de gobierno deben ser mesurables, cualitativa o cuantitativamente. Todo lo que es mesurable puede ser valorado y, por tanto, explicitado. Todo lo explicitado merece una reacción social.  
Mejorar constantemente los servicios que recibe el ciudadano supone el permanente ejercicio de exigencia continua. La búsqueda de la excelencia nos obliga a un cotidiano cuestionamiento: ¿es necesario el programa? ¿ha de ser el Gobierno Valenciano el responsable de su procuración? ¿puede ser suministrado más eficazmente por el sector privado? ¿qué condiciones objetivas deben reunir los suministradores? ¿cuál es el mínimo de calidad exigido y a qué precio?.  
Conviene puntualizar que la Generalitat, como organismo público, no se rige exactamente por los mismos parámetros aplicables a las empresas privadas: factores como rentabilidad social se deben conjugar con aspectos puramente económicos.  
Descripción de las acciones a realizar  
Para realizar el modelo se deben tener en cuenta cuatro fases de la evaluación:  
- Evaluación de la conceptualización y diseÑo de los programas, que intenta proporcionar información sobre hasta qué punto el diseÑo del programa sirve a sus objetivos.  
- Evaluación de la implementación de los programas, que contempla dos cuestiones fundamentales: la cobertura del programa y la forma en que el programa se administra, tanto desde el punto de vista de la utilización de recursos como de los servicios finales distribuidos.  
- Evaluación del impacto o eficacia, que examina la medida en que un programa produce un cambio en la dirección deseada.  
- Evaluación de la eficiencia, donde se mezclan parámetros como eficacia y coste.  
Proyecto: CALITAT. Estándares de calidad de los servicios públicos.  
Razones y oportunidad  
La calidad es un concepto que debe «importarse» al sector público desde el privado. De no hacerlo, el ciudadano quedaría perplejo ante dos tipos de tratamiento en los actos cotidianos de adquisición de bienes y servicios, según fuese su origen. Esta posibilidad de la libertad humana, comparar, aconseja actuar sin demora para legitimar, una vez más, la existencia de la administración de la Generalitat.  
Al ser la calidad un proceso integrado, es decir, que abarca desde el diseÑo de un programa o servicio público hasta su prestación, toda la organización está obligada a conocer y valorar la calidad de los servicios que recibe el ciudadano.  
Si no medimos los resultados, no obtendremos resultados. Sabemos que lo que es susceptible de ser medido es frecuentemente realizado. Sólo si las dotaciones presupuestarias de las distintas unidades de nuestra administración, o de las empresas públicas, dependen, en gran medida, de la calidad de los servicios que prestan, respecto a sus objetivos, estaremos frente a mecanismos engranados en busca de la eficacia.  
Los organismos deben conocer cuales son las prácticas excelentes que existen en otras comunidades autónomas o en otras partes del mundo, para poder compararse y obtener consecuencias claras sobre el camino que les queda por recorrer hasta satisfacer, en un grado adecuado, las crecientes expectativas y demandas de los ciudadanos. Complementariamente, es preciso que quien presta un servicio establezca mecanismos de evaluación y consulta a los ciudadanos, incorporando sus opiniones al quehacer diario; es necesario que se determinen objetivos de calidad y que sean conocidos por los usuarios mediante accesos fáciles y con precisión de mecanismos de reclamación eficaces; es obligatorio que los ciudadanos se sientan a gusto mientras esperan y que sean testigos presenciales de que los fallos se corrigen oportunamente; es inaplazable que los empleados que atienden al público puedan sugerir mejoras en su trabajo que redunden en una mejor prestación del mismo, etc.  
Objetivos  
La Generalitat debe prestar servicios de calidad. Para ello, cada unidad, empresa u organismo que preste directamente un servicio de atención al ciudadano debe realizar un profundo ejercicio de reflexión sobre la mejora de los mismos. Esta reflexión deberá concluirse con la elaboración de un conjunto de estándares, concretos y precisos, que representen los paradigmas de calidad de su servicio, de suerte que los ciudadanos los conozcan y los identifiquen como derechos propios en su relación con la administración.  
Descripción de las acciones a realizar  
- Determinación de las empresas, centros u organismos objeto del proyecto.  
- «Benchmarking» con los servicios o empresas equivalentes a nivel de otros gobiernos autonómicos o a nivel de organismos internacionales. Se trata de «medir» la distancia que nos separa de las mejores prácticas.  
- Análisis del precitado «gap», identificando las causas del mismo y las posibles medidas correctoras.  
- Concluir con un conjunto de objetivos (entre ocho y diez, como sugerencia) que deberán cumplirse indefectiblemente para poder ofertar un nivel de calidad digno a los ciudadanos usuarios de dichos servicios.  
Proyecto: LEGAL . Informatización órganos de justicia.  
Razones y oportunidad  
En el contexto del convenio tripartito firmado por el Ministerio de Justicia, el Consejo General del Poder Judicial y la Generalitat Valenciana para la informatización de los órganos de justicia valencianos, en 1990 se procedió a la informatización de cinco Juzgados de Instrucción, así como la formación en la aplicación de lo penal, suministrada por la Subdirección General de Organización e Informática del Ministerio de Justicia.  
Tras las dilatadas negociaciones de traspaso de competencias en materia de justicia, en 1993 se retoma el proceso de informatización de los órganos judiciales, aunque con los presupuestos de dicho ejercicio prácticamente agotados. La comisión traza un mínimo plan de actuación para 1994.  
En cuanto a las definiciones estratégicas, la comisión asumió algunas. Las directrices fijadas por el Ministerio de Justicia, con el asesoramiento de una comisión compuesta por el director general de administración de Justicia y representantes de varias comunidades autónomas, y de la que forma parte una representación de la Conselleria de Administración Pública, indicaron la conveniencia de proceder a una informatización de urgencia de los órganos judiciales que siga las siguientes pautas:  
- Deberá resolver esencialmente los problemas de ofimática.  
- Deberá hacerse en entorno de sistemas abiertos y sometimiento a estándares de mercado.  
- No deberá condicionar la solución más integrada que contemplará la nueva versión de INFORIUS (las aplicaciones corporativas que está desarrollando el ministerio).  
Nos encontramos ahora en un momento estratégico en que se culminará la transferencia de las competencias de justicia. Los órganos transferidos se encuentran en un estado de medios humanos y materiales tan deficiente que casi imposibilitan la idea básica de una administración de justicia ágil y eficaz.  
El gran número de órganos judiciales existentes, la falta de formación del personal que los maneja y la prácticamente inexistencia de la informática en los mismos hacen necesaria la realización de un plan de modernización de la justicia donde la informática tiene una parte importante que realizar.  
Objetivos  
El objetivo de este proyecto es la implementación de un plan de mejora del funcionamiento de los órganos judiciales, donde se aborden temas tales como:  
- Introducción de las técnicas ofimáticas.  
- Introducción del correo electrónico.  
- Introducción de aplicaciones específicas de resolución de problemas judiciales.  
Descripción de las acciones a realizar  
Dentro de las acciones a realizar podemos citar algunas como:  
- Coordinación con el Ministerio de Justicia e Interior para la implementación de las aplicaciones que desarrolla.  
- Dotar a los órganos judiciales de los equipos y programas para el funcionamiento ofimático de los mismos, consiguiendo así menor trasiego de papeles.  
- Nivelación de los órganos judiciales hacía un equipamiento mínimo necesario.  
- Integración de los sistemas para realizar intercambio electrónico de documentos.  
Proyecto: OPTIC. Crear un archivo óptico de los expedientes de personal.  
Razones y oportunidad  
Actualmente el archivo de personal que contiene los datos de todo el personal al servicio del Gobierno Valenciano contiene numerosas carpetas con información poco homogénea y archivada de forma manual, sin que exista un soporte tecnológico que posibilite almacenar y recuperar la información de forma fácil.  
Objetivos  
Los objetivos básicos que se pretenden alcanzar con este proyecto son:  
- Garantizar que los expedientes del personal contienen de forma ordenada la totalidad de los documentos que integran la vida profesional y administrativa de todo el personal en activo, o que hubiera prestado servicios con anterioridad, a los efectos de su consulta por los interesados, por los funcionarios adscritos al área de Función Pública o los Tribunales cuando los requieren con ocasión de la interposición de recursos o demandas. El proceso de análisis pormenorizado eliminará documentos irrelevantes.  
- Garantizar la seguridad jurídica del personal al introducir cautelas que eviten la manipulación de documentos, extravíos o utilización irregular de los datos o documentos que contiene el expediente.  
Descripción de las acciones a realizar  
Las acciones básicas a realizar son:  
- DiseÑar una parrilla de requisitos informativos que deben contener cada «file» de expediente individual.  
- Auditar el archivo de expedientes de personal revisando todos ellos para garantizar que contienen el estándar mínimo de documentos y que únicamente se incorporan documentos complementarios si son relevantes para la historia profesional de los empleados.  
- Modificar el soporte físico de los expedientes de personal, el sistema de archivo y la ubicación física.  
- Implantar un sistema de consulta del expediente que evite la salida del archivo de los originales, a través de técnicas de reproducción fotográfica, electrónica, o similares.  
El desarrollo del proyecto implicará la realización de las siguientes tareas:  
- Elaboración de un documento en el que se contengan un análisis de la situación, los defectos detectados, una propuesta de diseÑo del soporte material de los expedientes (carpeta) y una propuesta inicial de mejora del procedimiento de archivo.  
- Revisión de la totalidad de los expedientes archivados (14.000 sólo en el archivo de activos), ordenando los documentos de acuerdo con los criterios establecidos.  
- Introducción de la totalidad de los documentos del archivo en el soporte fotográfico, electrónico, digital o similar que se determine a través de un contrato de prestación de servicios técnicos, de acuerdo con las ofertas que se reciban.  
- Implantación del sistema de reproducción mecanizada para el examen y consulta de expedientes, así como el nuevo procedimiento de remisión de documentos al archivo que se determine normativamente.  
Administración interrelacionada  
Proyecto: MAIL. Ofimática y correo electrónico.  
Razones y oportunidad  
El número de ordenadores personales en el conjunto de la Generalitat es muy elevado, cerca de 14.000 según los datos de la Dirección General para la Modernización de las Administraciones Públicas, incluyendo centros de enseÑanza y hospitales, siendo aceptable el nivel promedio de utilización de los mismos. Sin embargo, la política de implantación de la ofimática dista de estar cohesionada en el conjunto de los organismos valencianos. El mecanismo por el cual la necesidad objetiva se traduce en adquisición de ordenadores personales y licencias, así como en cursos de formación, no está resuelto por completo, surgiendo una vez más la problemática de subsanar la desigualdad existente para alcanzar un nivel mínimo que permita el mejor funcionamiento de la administración.  
Resulta ocioso seÑalar que este proyecto es esencial para conseguir una administración interrelacionada.  
A lo largo de los aÑos, la Conselleria de Administración Pública ha tenido éxito en la fijación de estándares que han posibilitado que los textos, las hojas de cálculo y las redes locales se hayan movido dentro de límites de variabilidad estrechos, lo que puede facilitar en gran medida avanzar en el proceso de sistematización.  
No obstante, la especial problemática del mundo de la ofimática, con la constante existencia de nuevas versiones de los productos, necesidad de constantes inversiones, reciclaje continuo del personal, etc., hace que el desarrollo ofimático sea siempre en general de difícil coordinación.  
Asimismo, con la Ley 16/1993, de 23 de diciembre, de protección jurídica de los programas de ordenador, se hace necesario abordar claramente el tema de la «piratería informática», evitando que los departamentos de la Generalitat copien programas no adquiridos, realizando así copias de dudosa legalidad.   
Una aplicación estratégica para la comunicación de una organización, tanto de forma interna como externa, es el correo electrónico, eterna asignatura pendiente, que hasta la fecha ha perdido, en el ámbito de la Generalitat (así como en la totalidad de las administraciones públicas), la batalla contra el papel. Ello no ha sido debido ni a la falta de base material ni de cualificación humana, sino a dos razones básicas: 1) o lo usamos todos o no lo usa nadie; 2) no hay, por ahora, autentificación electrónica.  
Objetivos  
El objetivo básico de este proyecto es el de aproximarnos, en lo posible, a la oficina sin papel o «paperless»; para ello, se introduce el ordenador personal, conjuntamente con las aplicaciones que en él funcionan, como elemento fundamental, y dentro de estas aplicaciones el correo electrónico es sin duda la aplicación estratégica para la mejora del funcionamiento de la administración.  
Para conseguir estos objetivos es necesario alcanzar un nivel mínimo de informatización de las oficinas en base a dotarlas del equipamiento en equipos y programas necesarios, sometidos a los estándares marcados por la Generalitat y adquiridos a precios adecuados.   
Por otro lado, para el éxito del correo electrónico no bastará con que la reducida comunidad de informáticos de la Generalitat decidan usarlo entre ellos. O una proporción muy elevada del tránsito documental entre consellerias se transforma en electrónica o no habrá masa crítica suficiente como para que se generalice este tipo de correo.  
Sí es posible ayudar a protocolizar los envíos. La mayoría de los mensajes realmente operativos incluirán textos, listados, hojas de cálculo, etc. y es preciso dominar la técnica lo suficiente como para que, tanto en origen como en destino, el manejo de estos datos sea cómodo. Para ello, se requerirá asistencia de campo y formación en suficiente medida.   
Descripción de las acciones a realizar  
Dentro de este proyecto las principales acciones a realizar son las siguientes:  
\* Estudio de la situación actual de la ofimática en la Generalitat. Diagnóstico y valoración operativa. Comunidades de usuarios. Puntos débiles y casuística.  
\* Análisis de la evolución del sector ofimático a nivel mundial y su concreción para la Generalitat Valenciana. Versiones, protocolos, etc.  
\* Elaboración de un plan ofimático para la Generalitat donde se incluya las necesidades mínimas de equipos y programas para la misma, así como la estandarización de los productos ofimáticos.  
\* DiseÑo, junto con el área del IVAP, de cursos de formación que permitan nuclear una comunidad de usuarios amplia en un aÑo (de jefes de servicio en adelante).  
\* Plan de legalización del software existente.  
\* Desarrollar una política de acuerdos con los principales suministradores de ofimática de la Generalitat para conseguir condiciones técnicas y económicas ventajosas. Este acuerdo, por lo que respecta a los suministradores de programas, debe contemplar un plan de legalización del software existente en base al cumplimiento de los principios de legalidad de la Ley 16/1993, de 23 de diciembre.   
\* Realizar un plan de instalación de correo electrónico en la Generalitat.  
\* Participar activamente en los foros de las Administraciones donde se traten temas tan fundamentales para la extensión del correo electrónico como los de la validación y autentificación de firmas y documentos.  
Proyecto: PLUS. Coordinación acciones de gobierno desde consellerías horizontales.  
Razones y oportunidad  
Las consellerias de Administración Pública y de Economía y Hacienda tienen competencias horizontales, lo que implica que el buen funcionamiento de las mismas redunda en el buen funcionamiento del resto de departamentos de la Generalitat.  
No se debe olvidar que, además de la gestión de los recursos humanos y económicos de la Generalitat, residen en ambas Consellerias otras labores de coordinación y gestión que afectan al resto de departamentos. Podemos mencionar así temas tales como la gestión de fondos europeos, elaboración de presupuestos, coordinación de secretarios generales, etc., donde una mejora en su funcionamiento mejora a su vez el funcionamiento general de la Generalitat.  
Asimismo, el funcionamiento de algunas de las unidades incluidas en estas consellerias (ej: Dirección General de Interior y del Servicio de Emergencias) tiene una importancia capital ante la sociedad valenciana, siendo en estos momentos «puntos calientes» de contacto entre la administración y el ciudadano.  
Por todo lo anterior, es necesario elaborar un plan especial de actuación en estas consellerias que continúe (de forma más planificada y por supuesto más reforzada en medios) la informatización ya iniciada en aÑos anteriores.  
La parte estratégica de este proyecto se enmarcaría dentro del proyecto, antes mencionado, de nivelación de los sistemas informáticos de la Generalitat, pasando posteriormente a la implementación de las propuestas realizadas.  
Objetivos  
El objetivo de este proyecto es la informatización urgente de los departamentos horizontales de la Generalitat, como punto básico en la mejora del funcionamiento interno de la Generalitat Valenciana.  
Descripción de las acciones a realizar  
Las acciones básicas son las siguientes:  
\* Análisis del estado de informatización de los departamentos horizontales.  
\* Elaboración de un plan especial de actuación en estos departamentos que tenga presente el Plan estratégico general de la Generalitat y en el que queden potenciadas informáticamente sus funciones de coordinación horizontal.  
\* Implementación del plan propuesto.  
Proyecto: EDI. Intercambio electrónico de datos en la Generalitat Valenciana.  
Razones y oportunidad  
El clásico trasiego de papel que conlleva cualquier trámite en la administración ocasiona una ineficacia en el funcionamiento interno de la organización, así como constituye una importante fuente de errores (pérdida de información, errores provocados en alguno de los múltiples tecleos y que luego se propagan de forma dramática, ...).  
En la presente propuesta de proyectos, se han mencionado algunas acciones encaminadas a la eliminación del trasiego de papel, como son la implantación de un plan ofimático o la extensión del correo electrónico en la Generalitat.  
El Intercambio Electrónico de Datos (EDI) va un paso más allá; utilizando las infraestructuras informáticas y de telecomunicaciones, e incluso el correo electrónico, las relaciona con aplicaciones informáticas clásicas, consiguiendo así la eliminación del trasiego de papel e incluso de su gestión (permitiendo integrar los documentos enviados en los sistemas informáticos de destino, de forma automática).  
Hablar de EDI supone hablar de una tecnología completamente consolidada hoy en día. De las distintas experiencias actualmente en funcionamiento (El Corte Inglés, farmacia, BITOUR,...), cabe deducir que no hay ningún problema técnico para poner en marcha un sistema de transmisión de documentos EDI. Los únicos problemas, con los que nos podemos encontrar, nacen de la propia organización que quiere implantar EDI.  
Por otra parte, existe hoy día una gran cantidad de empresas capaces de abordar cualquier proyecto EDI que se plantee, incluso se está procediendo a una interconexión de los sistemas de transmisión de las distintas empresas ofertantes, con lo que un cliente sólo ha de conectarse a un proveedor de acceso para hacer EDI con varios «partners» distintos.  
Así pues, la implementación de un sistema EDI requiere un replanteamiento de muchos aspectos de funcionamiento interno (revisar flujos de información, crear nuevos flujos, adaptar los sistemas internos, involucrar a los empleados, etc.).  
De cualquier forma, los beneficios que nos puede aportar EDI como sistema de transmisión de documentos, a corto y largo plazo, son tantos que merecen la pena todos los replanteamientos internos mencionados anteriormente con el fin de conseguir una transmisión completamente electrónica de los documentos, con los ahorros (de papel y de tiempo) que supone, así como la seguridad que conlleva. También cabe mencionar los beneficios funcionales que se pueden obtener con la integración automática de dichos documentos en los sistemas de información propios.  
Objetivos  
El objetivo de este proyecto (EDI Generalitat) es la creación y puesta a punto de una plataforma general de desarrollo de aplicaciones de Intercambio Electrónico de Documentos (EDI), que permita su posterior aplicación en la Generalitat Valenciana (así como en las entidades de la administración que se estime conveniente) a procedimientos administrativos que incluyan intercambio de documentos.  
Dicha plataforma servirá para ir creando un diccionario de mensajes, segmentos y elementos de datos propio de documentos administrativos.  
En cuanto a la implementación real, se han identificado una serie de proyectos piloto en los cuales se estima necesario el desarrollo de una solución EDI en el ámbito de la Generalitat Valenciana. Unos están enfocados hacia EDI entre la Generalitat y organismos externos y otros hacia EDI entre organismos internos:  
Generalitat - organismos externos:  
1. Conselleria de Economía y Hacienda con la banca. Se trataría de automatizar los envíos que se producen al pagar, los habitantes de la comunidad, los impuestos propios de la Generalitat. Ya existe en la Conselleria de Economía y Hacienda una instalación de EDITRANS, lo que facilitaría en gran medida este proyecto piloto.  
2. Central de compras del Servicio Valenciano de Salud. Hoy día se produce un gran trasiego de papel (pedidos, confirmaciones, albaranes, ...) entre la central de compras del SVS y los distintos suministradores. Sería muy interesante un sistema EDI que automatizara este trasiego de documentos y su posterior integración en los sistemas de información propios del Servicio Valenciano de Salud.  
3. Formación ocupacional y continua. Actualmente la Conselleria de Trabajo y Asuntos Sociales adjudica cursos de formación ocupacional y de formación continua a distintas empresas, que los imparten a los alumnos. Entre la mencionada conselleria y los centros docentes existe una gran cantidad de trasiego de información, en forma de papel, que llega incluso a requerir el desplazamiento de personal, en uno u otro sentido, para llevar dicha información, siendo obvia la necesidad de un sistema que automatice todo ese trasiego de papel.  
Entre organismos internos de la Generalitat:  
1. Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia con los centros docentes. Entre los centros docentes (tanto de enseÑanza primaria como secundaria) y la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia se produce un envío masivo de información en forma de disquetes, que sería deseable que se produjera de una manera más automática (EDI).   
2. Protección Civil. Cuando ocurre una incidencia dentro del ámbito de Protección Civil (aviso de incendio, inundaciones, volcado de camiones, ...), se actúa de acuerdo a un protocolo establecido, el cual incluye el envío de una serie de formularios (inicio de incidencia, seguimiento de incidencia, fin de incidencia,...) que actualmente se produce vía fax. También hay un envío periódico de información meteorológica entre Protección Civil y el Instituto Meteorológico Nacional, que se realiza por fax. Sería también muy interesante poner en marcha un proyecto EDI en este ámbito.  
Todo esto no son sino meros ejemplos de los posibles proyectos piloto para poner en marcha sistemas EDI, de ellos se pueden seleccionar uno o varios como experiencia piloto de la Generalitat en el mundo del EDI.  
Descripción de las acciones a realizar  
La implantación de sistemas EDI en la Generalitat Valenciana (EDI Generalitat) se debe basar en los siguientes elementos:  
- Análisis de los sistemas procedimentales de la Generalitat susceptibles de ser desarrollados con sistemas EDI y elección de proyectos piloto (en el apartado anterior se ha dado una pequeÑa guía de esos proyectos).  
- Contacto con los organismos centralizadores de la normalización de documentos entre Administraciones (MAP) para abordar proyectos comunes basados en EDI.  
- Normalización general de documentos y procedimientos en la Generalitat Valenciana y administración local, y en concreto en las aplicaciones elegidas como piloto.  
- Desarrollo del diccionario EDIFACT para la Generalitat Valenciana.  
- Desarrollo EDI de la/s aplicación/es piloto elegidas.  
- En función del resultado, «exportar» las aplicaciones piloto al resto de sistemas identificados.  
Proyecto: DOGV. Confección electrónica del Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
Razones y oportunidad  
El DOGV se nutre principalmente de documentos procedentes de la propia Generalitat, la administración de Justicia y los Ayuntamientos de la Comunidad.  
La confección del DOGV es compleja, no tanto por la dificultad técnica de las tareas que se realizan, sino por las diversas procedencias de los documentos, y la inexistencia de un procedimiento común y electrónico de comunicación con los dos departamentos de la Generalitat que participan en la confección: el Servicio de Publicaciones (Presidencia) y la Secretaría Administrativa del Gobierno Valenciano (Conselleria de Administración Pública).  
El procedimiento actual se basa en la utilización del papel como procedimiento básico de comunicación, acompaÑado, en el mejor de los casos, de un disquete conteniendo el texto mecanografiado en tratamientos de textos diversos (o en distintas versiones del mismo tratamiento de texto).  
Este procedimiento provoca acumulación de textos a publicar, con los consiguientes retrasos, así como errores en la confección del DOGV al tener que teclear los textos más de una vez.  
No obstante, las infraestructuras tecnológicas de la Generalitat han cambiado. Hoy en día existen ordenadores personales en los departamentos de la Generalitat que necesitan publicar textos en el DOGV, existe una Red Corporativa de Telecomunicaciones que une los principales departamentos de la Generalitat, que sufrirá un crecimiento espectacular en los próximos aÑos, y existe, además, una aplicación de correo electrónico que posibilita la comunicación fácil de documentos entre departamentos.  
Objetivos  
El objetivo básico del proyecto es el diseÑo y desarrollo de una aplicación informática que, utilizando técnicas ofimáticas, así como las infraestructuras de telecomunicaciones de la Generalitat, elabore de forma electrónica el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
Esta aplicación se ocupará no únicamente del transporte electrónico de los textos, sino que también dispondrá de los mecanismos necesarios para el control de la gestión de la elaboración del DOGV.  
Descripción de las acciones a realizar  
El desarrollo de la aplicación objeto de este proyecto se comenzó en 1994 y actualmente está finalizada, faltando únicamente la implantación en los distintos departamentos que suministran textos a publicar.   
Las acciones a realizar son las siguientes:  
- Elaboración de un procedimiento normativo que regule la elaboración del DOGV.  
- Implantación de la aplicación en la Generalitat Valenciana.  
- Implantación de la aplicación en la administración de Justicia.  
- Implantación de la aplicación en los Ayuntamientos de la Comunidad que generen un número mayor de documentos.  
Proyecto: SANITAT. Gestión administrativa descentralizada en la sanidad pública valenciana.  
Razones y oportunidad  
Durante 1993, la Generalitat Valenciana ha realizado un Plan de Telecomunicaciones en el ámbito sanitario, destinado a dotar a la totalidad de los centros sanitarios y administrativos dependientes de la Conselleria de Sanidad y Consumo de la infraestructura de telecomunicaciones que posibilite el adecuado funcionamiento de las aplicaciones de gestión administrativa y médica que afectan al ámbito sanitario.  
Este plan complementa al Plan Global de Telecomunicaciones de la Generalitat, cuyo desarrollo es la constitución y posterior desarrollo de la Red Corporativa de la Generalitat (proyecto RED), de tal forma que el ámbito sanitario se integrará perfectamente en la Red Corporativa.  
Podemos afirmar que a finales de 1996 los centros dependientes de la Conselleria de Sanidad y Consumo que estarán dotados de los elementos de comunicación necesarios son:  
- Centros sanitarios:  
. Centros de salud: 63 (sobre 166 existentes).  
. Centros de salud pública: 17 (sobre 17).  
. Centros de especialidad: 25 (sobre 25).  
. Hospitales: 27 (sobre 27).  
. Unidades de prevención de cáncer de mama: 5 (sobre 9).  
. Centros de transfusiones: 3 (sobre 3).  
- Centros administrativos:  
. Servicios centrales: 2 (sobre 2).  
. Direcciones territoriales: 3 (sobre 3).  
. Direcciones de Atención Primaria: 11 (sobre 11).  
. Gerencia área de Alcoy.  
. Unidad afiliación y validación: 4 (sobre 4).  
- Centros operativos:  
. Centro Informática Sanidad.  
. Centro de Gestión de Red.  
. Centro Acceso Internet.  
El plan está dotando al sistema sanitario público valenciano de las «autopistas» (telecomunicaciones) donde deben circular «vehículos» (aplicaciones informáticas) que nos lleven a nuestro objetivo. Es importante resaltar que las autopistas sin vehículos no tienen sentido.  
Resaltar el papel vertebrador del «network público» que constituye la administración de la Generalitat, incluido el ámbito sanitario y las universidades valencianas, y del que se beneficia el sector privado cuyo dimensionamiento no es suficientemente grande, a nivel individual, para justificar consumos elevados. Por tanto, ningún «carrier» teórico carlearía con fibra ubicaciones lejanas de la Red Corporativa de la Generalitat.  
La gestión administrativa en el mundo sanitario es muy elevada, tanto la que se refiere a la gestión de los recursos humanos y económicos que mueve la Generalitat como la que afecta, aunque en menor volumen, directamente al ciudadano.  
Por tanto, y dado la cantidad de recursos que se manejan, mejorar la gestión administrativa de la sanidad redunda directamente, y de forma muy importante, tanto en los recursos de la Generalitat, como en los ciudadanos de la Comunidad Valenciana, donde la totalidad de los mismos son «clientes» del sistema.  
Objetivos  
El objetivo básico del proyecto es conseguir mejorar la gestión administrativa del sistema sanitario público mediante la utilización de la informática y las telecomunicaciones, en base a las siguientes premisas:  
. Descentralización de la gestión desde unidades operativamente ya descentralizadas.  
. Mejor aprovechamiento de los recursos humanos de la Generalitat.  
. Mejor aprovechamiento de los recursos económicos.   
Descripción de las acciones a realizar  
- Identificar aquellas aplicaciones ya desarrolladas y tendentes a resolver la gestión administrativa de la Generalitat, y adaptarlas a un funcionamiento descentralizado que mejore la gestión y optimice los recursos humanos y económicos que mueve la sanidad.  
- Identificar aquellas gestiones administrativas que no tienen todavía un tratamiento informático, e informatizarlas con los criterios de mejora y descentralización de la gestión antes apuntados.  
Proyecto: HEALTH. Gestión médica coordinada en la sanidad pública valenciana.  
Razones y oportunidad  
Como se ha mencionado en el proyecto SANITAT, el sistema sanitario de la Comunidad Valenciana dispondrá a corto plazo de una red de telecomunicaciones que conectará la totalidad de los centros sanitarios y administrativos de la Conselleria de Sanidad y Consumo.  
Esta red proporcionará las infraestructuras de telecomunicaciones necesarias para que a través de ella funcionen las aplicaciones de gestión administrativa de sanidad (SANITAT).  
No obstante, el abanico de posibilidades de esta red hace que nos planteemos no limitar su uso a las aplicaciones de gestión administrativa, sino que permite que nos adentremos en un mundo hasta la fecha poco representativo en la informatización del ámbito sanitario: gestión médica, es decir actividades relacionadas no con el manejo de recursos humanos y económicos, sino con la gestión asistencial al ciudadano.  
La eficiente gestión de las actividades médicas tiene por tanto proyección inmediata en las relaciones administración-ciudadano.  
Dentro de estas aplicaciones distinguiremos dos niveles de gestión, que tienen relación con el nivel tecnológico de las herramientas que utiliza:  
- Gestión médica básica: aquella que utiliza las herramientas informáticas usuales (bases de datos relacionales, etc.). Resuelve temas como expedientes médicos de pacientes, analíticas, etc.  
- Gestión médica avanzada: donde la incorporación de tecnologías de almacenamiento de imágenes y su transmisión abre vías de actuación de importancia médica capital.  
Objetivos  
El objetivo básico del proyecto es conseguir mejorar la asistencia sanitaria que se presta a los ciudadanos, en base a la aplicación de las tecnologías avanzadas de informática y telecomunicaciones a gestiones relacionadas con aspectos puramente médicos.  
Descripción de las acciones a realizar  
- Identificar aquellas aplicaciones ya desarrolladas y tendentes a resolver la gestión médica de la Generalitat, y adaptarlas a un funcionamiento coordinado a través de la red de telecomunicaciones sanitaria.  
- Identificar y desarrollar nuevas aplicaciones de gestión médica sobre la red.  
Proyecto: VALNET. Red informática administración-ciudadano.  
Razones y oportunidad  
Un aspecto que reitera la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, es la relación entre los órganos de las administraciones públicas y los interesados. Así, el artículo 45.2 especifica: «Cuando sea compatible con los medios técnicos de que dispongan las administraciones públicas, los ciudadanos podrán relacionarse con ellas para ejercer sus derechos a través de técnicas y medios electrónicos, informáticos o telemáticos con respecto de las garantías y requisitos previstos en cada procedimiento».  
Como se puede apreciar, el texto aclara que los medios deben ser «compatibles», salvaguardia lógica para las administraciones.  
Asimismo, el artículo 59.1 indica las garantías que deben tener las notificaciones, especificando que «las notificaciones se practicarán por cualquier medio que permita tener constancia de la recepción por el interesado o su representante, así como de la fecha, la identidad y el contenido del acto notificado».  
Por último, hay que destacar que el artículo 37.1 indica que los ciudadanos podrán acceder a los procedimientos con los que están relacionados. Así, dice que «los ciudadanos tienen derecho a acceder a los registros y a los documentos que, formando parte de un expediente, obren en los archivos administrativos, cualquiera que sea la forma de expresión, gráfica, sonora o en imagen o el tipo de soporte de material en que figuren ...».  
Es decir, la ley abre la posibilidad de la comunicación informática entre los ciudadanos y empresas con la administración tanto desde el punto de vista de obtención de información como de gestión.  
Independientemente de los aspectos contemplados en la legislación, la Generalitat, como Administración al servicio de los ciudadanos, tiene como una de sus misiones el facilitar el acceso de los mismos a la información que ella misma genera, así como actuar como facilitadora de este tipo de servicios para la pequeÑa y mediana empresa.  
Esta comunicación, que hace unos aÑos podía ser considerada como utópica, cada día lo es menos. La proliferación de ordenadores personales en empresas y en domicilios particulares hace que los potenciales «telecomunicadores» con la administración estén aumentando de forma exponencial. Asimismo, en paralelo a lo anterior, la cultura de utilización de las nuevas tecnologías está cambiando tanto en estas empresas y ciudadanos como en la propia administración.  
Además, las experiencias realizadas de utilización de terminales autoservicio (familiarmente llamados «kioscos» o «cajeros») se han manifestado como operaciones de maquillaje, funcionando únicamente en aquellos pocos casos donde llevan asociada gestión y no únicamente proporcionar alguna información.  
Por otro lado, el tejido empresarial de la Comunidad Valenciana está integrado principalmente por PYMES. La PYME, por los recursos que maneja, difícilmente puede acceder a ciertos medios de avanzadas tecnologías (ej: Internet) que requieren una inversión cuantiosa y además disponer de personal especializado.  
Por tanto, difícilmente, la pequeÑa y mediana empresa valenciana podrá acceder a servicios que faciliten su actividad.  
Es importante destacar que Telefónica de EspaÑa, SA., puso en funcionamiento, con fecha 19 de diciembre de 1995, el servicio de información denominado Infovía, que permite a cualquier ciudadano o empresa que disponga de un ordenador personal y un módem telefónico acceder a los distintos servidores de información incluidos en este servicio a un precio reducido (coste de llamada urbana). La Generalitat es el único gobierno autónomo que distribuye su información por Infovía desde la inauguración del servicio.  
Objetivos  
Los objetivos básicos del proyecto son :  
- Posibilitar que el ciudadano de la Comunidad Valenciana acceda a servicios que acerquen de manera efectiva y real la administración a casa: correo electrónico, discusión de temas de interés, informaciones de interés, acceso a sus expedientes administrativos, etc.  
- Proporcionar a la PYME valenciana la posibilidad de acceder a servicios telemáticos a los que difícilmente podría acceder debido a las limitaciones que impone su tamaÑo de empresa.  
- Servir de nexo de unión («server») entre la sociedad de la información y la PYME. Es decir proporcionar a este tejido empresarial vía de acceso a las «autopistas de la información».  
Descripción de las acciones a realizar  
- Análisis de los servicios que la administración Valenciana puede proporcionar de forma telemática a los ciudadanos y empresas.  
- Análisis de los servicios de alta tecnología que la Generalitat puede proporcionar a la pequeÑa y mediana empresa valenciana.  
- Implantación de estos servicios.  
- Desarrollo de proyectos singulares tales como el servidor Infovía de la Generalitat y el proyecto INFOVILLE:   
Por lo que respecta a Infovía, se pretende potenciar este servicio como medio de coste reducido de acceso de los ciudadanos y empresas a la información de la Generalitat.  
En cuanto al proyecto INFOVILLE, persigue como idea básica adelantar la sociedad de la información del siglo XXI a una localidad de la Comunidad Valenciana, dotándola de los elementos informáticos, de telecomunicaciones y teleservicios que permitan medir los efectos producidos, así como realizar la extensión de este proyecto a otras localidades.  
Proyecto: PLANTEL . Plan director de telecomunicaciones.  
Razones y oportunidad  
En el momento actual, parece indiscutible la importancia que se le atribuye a las telecomunicaciones en las tareas de modernización y dinamización de la sociedad.  
Los avances tecnológicos y los cambios que se están produciendo en el marco reglamentario de la explotación de los servicios de telecomunicación están dando como consecuencia un incremento tanto del número como del tipo de opciones que pueden ser adoptadas en el proceso de actualización de los medios de telecomunicaciones de empresas e instituciones.  
Es necesario tener presente, en nuestras actuaciones en esta materia, que el 1 de enero de 1998 se producirá la liberalización total de los servicios de telecomunicación en EspaÑa y, por tanto, nuestras actuaciones deben ir encaminadas a estar en esa fecha en el mejor posicionamiento estratégico posible.   
No hay que olvidar tampoco el papel dinamizador que debe jugar la Generalitat en lo que respecta al uso de los servicios avanzados de telecomunicación por la sociedad valenciana, así como el papel garante que debe asimismo jugar, velando para que los ciudadanos de la Comunidad puedan acceder tanto a las telecomunicaciones básicas como a las avanzadas.  
La Generalitat dispone en estos momentos de un proyecto en marcha (RED) que aborda el problema de las telecomunicaciones internas, pero debe abordar también las telecomunicaciones externas, es decir aquellas que van a tener influencia directa tanto en el ciudadano como en las empresas de la Comunidad.  
Objetivos  
El objetivo básico del proyecto es realizar y posteriormente desarrollar el Plan director de Telecomunicaciones de la Generalitat Valenciana, que aborde el papel a desempeÑar por la Generalitat Valenciana en esta materia.  
El plan se concretará en un plan operativo que fije las actuaciones a realizar por la Generalitat desde una triple perspectiva:  
- Como usuario de telecomunicaciones. No hay que olvidar que las administraciones valencianas, y la Generalitat en particular, son los primeros usuarios de las telecomunicaciones en la Comunidad Valenciana. Por tanto, la Generalitat debe impulsar su desarrollo en telecomunicaciones y extender esas tecnologías al resto de administraciones valencianas, constituyendo el «network público» de la Comunidad Valenciana, utilizando para ello la tecnología RDSI y posibilitando así la comunicación entre las administraciones públicas valencianas.  
- Como promotor de los servicios de telecomunicaciones tanto en la propia administración como del resto de empresas, instituciones y ciudadanos que integran la sociedad valenciana.  
- Como «autoridad» en materia de telecomunicaciones en la Comunidad Valenciana y garante, por tanto, del derecho de la sociedad valenciana al acceso de las tecnologías de la información tanto a niveles básicos como avanzados.  
Descripción de las acciones a realizar  
Las acciones a realizar son las siguientes:   
- Elaboración del plan director durante el primer semestre de 1996, en base a los objetivos antes apuntados.  
- Desarrollo del plan director en los aÑos sucesivos.  
Proyecto: RED. Optimización red corporativa telecomunicaciones.  
Razones y oportunidad  
Recientemente la Generalitat realizó un estudio exhaustivo para poder trazar un plan en el que se recogieran, de forma concreta, las acciones y proyectos que la Generalitat Valenciana debería tomar y emprender para situarse en la mejor posición posible dentro del nuevo escenario creado para las telecomunicaciones. El estudio se denominó Plan Global de Telecomunicaciones de la Generalitat Valenciana.  
Con las conclusiones y datos de éste se llegó a un acuerdo con Telefónica de EspaÑa, SA., para la constitución de una red corporativa privada para la Generalitat Valenciana y este acuerdo se firmó en 1995.  
Con la infraestructura de comunicaciones prevista en la red, la Generalitat Valenciana dispondrá en un corto espacio de tiempo de los medios físicos y de transmisión tecnológicamente avanzados y adecuados para la interconexión de todo su sistema de centrales digitales y las redes de área local que se hallan instaladas en sus edificios.  
El ámbito de la nueva Red Corporativa de la Generalitat Valenciana cubrirá la totalidad de los edificios que forman parte de la organización administrativa de la misma, incluyendo además el ámbito sanitario, quedando excluidos los centros de enseÑanza.  
Las cuatro universidades valencianas se incorporaron al acuerdo (sólo para datos) posteriormente, constituyendo así la más importante red administrativa y académica del Estado espaÑol.   
En estos momentos se está procediendo a integrar en esta red los órganos de justicia.  
Esta nueva infraestructura permite que nos podamos plantear toda una serie de proyectos que necesitan de este soporte para poder funcionar correctamente. Por ejemplo:  
- Red privada de salas de videoconferencia. La Generalitat dispone de cinco salas de videoconferencia a lo largo de la Comunidad. Con este proyecto es posible interconectar todas nuestras salas utilizando circuitos de 2 Mbps dentro de nuestra red y dejar una única salida o acceso común al servicio de videoconferencias.   
- Administración y gestión por parte de la propia Generalitat de sus comunicaciones. Dentro de la administración y gestión de la red corporativa se incluirá no solamente la de los circuitos de los anillos de fibra óptica, sino la de todos aquellos equipos de comunicaciones que utilizan la red corporativa como soporte.   
Hasta la nueva red solamente se gestionaban y controlaban las centrales digitales que estaban interconectadas mediante los enlaces de Ibercom. Al instalar la nueva red corporativa, no solamente aumenta el campo de aplicaciones a cubrir mediante la misma, sino que aumenta de forma notable el número de usuarios que se integran. Todo ello implica la necesidad de crear un sistema de gestión común de los equipos de comunicaciones y aplicaciones corporativas que se conectan a la red.  
- Aplicaciones multimedia. Aplicaciones que requieran un gran ancho de banda hasta ahora no disponible.  
- Centro servidor Internet. Actualmente el acceso a Internet se realiza de forma difícil en muchos de los departamentos. El pleno funcionamiento de la red corporativa hará que la red Internet sea asequible a toda la Generalitat.  
Hay que remarcar que un antecedente (todavía en funcionamiento) a la red corporativa fue la implantación de la red de datos de la Generalitat (XICA), utilizando la infraestructura Ibercom como soporte físico y una serie de equipos de conmutación para conseguir una red «privada» (coste fijo independiente del tiempo de utilización y cantidad de información transmitida) que sirve de soporte a todas las aplicaciones de transmisión de información de la Generalitat: correo electrónico, acceso a Internet, proyecto SITAG, acceso a la Base de Datos Legislativa, etc. y que como consecuencia del acuerdo con Telefónica, al disponer de un ancho de banda muy superior, sin incremento de coste, deberá ser actualizada con equipos de comunicaciones más potentes para poder mejorar las aplicaciones ya existentes e implantar aplicaciones con uso de voz, imagen, vídeo, etc.  
Este proyecto se debe considerar como de alta importancia por dos factores principales:  
\* Las telecomunicaciones y la informática son las infraestructuras básicas para acometer cualquier proyecto de modernización.  
\* Además de su importancia estratégica, las telecomunicaciones mueven en la Generalitat unos 3.000 millones de pesetas anuales, con tendencia clara al crecimiento según se avance en el plan de mejora de la administración y por tanto aumente el uso de las técnicas informáticas y de telecomunicaciones.  
Hay que hacer notar que este proyecto se integrará en el conjunto de acciones que se desarrollará en el plan director de telecomunicaciones (PLANTEL).  
Objetivos  
Desarrollar la Red Corporativa de la Generalitat Valenciana según acuerdo con Telefónica, dotando a la Generalitat de la infraestructura de comunicaciones necesaria para dar soporte a todos los servicios de transmisión de datos, voz, imagen y a los servicios basados en las nuevas tecnologías de la información que prestan su servicio dentro de la organización, o que se vayan incorporando a la misma.   
Descripción de las acciones a realizar  
Las acciones a realizar son las siguientes:  
\* Estudiar la incorporación de los centros del sistema educativo valenciano.  
\* Elaborar, e implementar posteriormente, el plan de actuación para los próximos aÑos dentro de la red. Los aspectos que se abordaran son tales como:  
- Fijar las condiciones económicas de uso de las telecomunicaciones.  
- Elaborar el plan de numeración único.  
- Implantación de RDSI (Red Digital de Servicios Integrados) en la Generalitat.  
- Coordinar las actuaciones en las comunicaciones voz y datos.  
- Conectar los distintos departamentos de la Generalitat a los anillos de fibra óptica previstos en el acuerdo.   
Proyecto: FARO. Optimización de los centros de coordinación de emergencias de la Generalitat Valenciana.  
Razones y oportunidad  
La Generalitat Valenciana dispone del Centro de Coordinación de Emergencias ubicado en l'Eliana (Valencia), que a su vez tiene delegaciones en Nules (Castellón) y Alicante.  
Estos centros se ocupan de la coordinación de los medios humanos y materiales que participan en las emergencias que ocurren en la comunidad.  
Tecnológicamente y desde el punto de vista de telecomunicaciones, la Comunidad Valenciana dispone a lo largo de su territorio de una red troncal de telecomunicaciones, coordinada desde los centros de coordinación de emergencias, con cobertura radioeléctrica prácticamente total, y que se utiliza para las comunicaciones de voz entre las personas que intervienen en las distintas emergencias. Esta red no se utiliza para comunicaciones de datos ni para otros servicios fuera del ámbito de las emergencias.  
Informáticamente, los centros de coordinación disponen de ciertas aplicaciones que resuelven de forma parcial problemas relacionados con el manejo de los recursos humanos y materiales.   
Es obvio que la Comunidad Valenciana tiene especial problemática en el tema de emergencias (incendios forestales, inundaciones, etc.), lo que aconseja que se les dé un tratamiento prioritario en la resolución de situaciones graves.  
Objetivos  
El objetivo del proyecto es optimizar la gestión de los Centros de Coordinación de Emergencias, utilizando para ello las posibilidades que las tecnologías informáticas y de telecomunicaciones proporcionan en la actualidad.  
Asimismo, es objetivo del proyecto identificar aplicaciones de alta tecnología que sean de aplicación a la problemática de emergencias de la comunidad, y estudiar la viabilidad de su aplicación.  
Descripción de las acciones a realizar  
Las acciones a realizar son las siguientes:  
- Análisis de la situación actual de los sistemas informáticos y de telecomunicaciones existentes.  
- Estudio de soluciones tecnológicas de alto nivel que existen operativas en el mercado (teledetección de incendios, etc.).  
- Estudio de aplicaciones informáticas ya existentes aplicables a la Comunidad Valenciana.  
- Realización de un plan de instalación de las aplicaciones de interés.  
Proyecto: VILLE. Coordinación de las acciones de cooperación con la administración local.  
Razones y oportunidad  
Es difícil conocer con exactitud las actuaciones que la Generalitat Valenciana desarrolla en el ámbito de la administración local.  
Preguntas tales como ¿qué nivel de cooperación se ha establecido con el Ayuntamiento de XX durante los últimos tres aÑos? o ¿qué actuaciones ha realizado la Generalitat en la comarca YY en el último aÑo? no tienen en la actualidad respuesta, o si la tienen es previo un arduo trabajo de investigación entre todos los departamentos de la Generalitat.  
Así, es difícil que el nivel político de la Generalitat tenga visión clara del nivel de intervención de la misma a lo largo de la Comunidad Valenciana y, por tanto, difícilmente puede tomar decisiones sobre la conveniencia o no de establecer acuerdos de cooperación o intervenir en ciertos proyectos.  
Asimismo, el desconocimiento de la situación provoca que la concesión de parte de las ayudas de la Generalitat estén influenciadas por la «capacidad de persuasión» de los responsables municipales solicitando ayudas continuamente.  
Objetivos  
El objetivo básico del proyecto es dotar a la Generalitat de las herramientas necesarias para conocer con exactitud las actuaciones que está realizando a lo largo de su territorio, con capacidad de desdoblamiento municipal, comarcal, etc.  
Una concreción importante de este objetivo es el control de la cooperación establecida por la Generalitat a los distintos ayuntamientos de la comunidad.  
Descripción de las acciones a realizar  
Las acciones a realizar son las siguientes:  
- Análisis de las actuaciones que está desarrollando la Generalitat con los distintos ayuntamientos.  
- Recogida de información sobre los programas de cooperación concedidos o en trámite.  
- Creación de un procedimiento de realimentación del sistema en base a futuras actuaciones de la Generalitat.  
- Creación de una base de datos con la información antes obtenida, así como desarrollo de la aplicación informática para su explotación y mantenimiento.  
- Mantenimiento de la información.  
Administración descentralizada  
Proyecto: ASIA . Asistencia organizativa e informática municipal.  
Razones y oportunidad  
En 1987 el grado de informatización de los ayuntamientos de la Comunidad Valenciana era prácticamente inexistente. Por ello, se inició de forma modesta (45 millones de pesetas en 1987) el programa ASIA de asistencia informática a los ayuntamientos.  
El programa creció en importancia y durante el periodo 1987-95 la Generalitat ha invertido 1.103.800.000 pesetas en equipos, programas y asistencia técnica para los ayuntamientos. También ha subvencionado de forma directa a los ayuntamientos para su informatización por valor de 1.841.000.000 de pesetas. Este programa se desarrolla en colaboración con las tres diputaciones provinciales.  
En el programa ASIA se abordan las necesidades básicas de gestión administrativa de los Ayuntamientos: contabilidad, tributos, recaudación, actas, expedientes, padrón de habitantes, nóminas, etc. También se incluyen en este programa proyectos específicos de gran importancia tales como los sistemas de información geográfica, gestión de la policía local, concesión de licencias urbanísticas, etc.  
Para los próximos aÑos es conveniente la continuación (incluso potenciándolo) de este programa por los siguientes motivos:  
\* Si queremos conseguir una Administración local más eficaz y cercana al ciudadano es necesario dotarla de los elementos tecnológicos necesarios. Los ayuntamientos no disponen de recursos económicos y humanos suficientes para abordar la informatización.   
\* El proyecto denominado pacto local quedaría reforzado por sistemas de gestión modernos.  
\* La problemática de todos los ayuntamientos es muy parecida. Esto permite abordar proyectos globales consiguiendo con ello ahorros económicos importantes.  
\* Se debe ver la administración como algo único, por ello la estandarización de equipos y programas que propicia este programa permitirá una comunicación fluida entre Administraciones.  
\* Los Ayuntamientos pueden ser para algunos temas una extensión de la propia Generalitat (por ejemplo para la tramitación «a distancia»). La coordinación de la tecnología a utilizar es entonces imprescindible.  
No obstante, ASIA no puede ser ya un mero instrumento para ayudar a los ayuntamientos a «pagar» su informática, ni siquiera aunque, además de la colaboración económica, se preste una importancia asistencia técnica. La informática y sus costes deben quedar integrados en la gestión municipal cotidiana, como el gasto de teléfono. Los gobiernos municipales han de asumir el crecimiento vegetativo y la renovación de sus sistemas de información al igual que los gastos corrientes que de ellos se derivan. ASIA debe reservarse para los cambios de paradigma, de modelo básico. En realidad, en lo que la Generalitat debe ayudar es en los procesos de auténtica modernización, no en la adquisición de «más de lo mismo» o de mayor «velocidad de gestión».  
Por ello, ASIA tiene que fijarse nuevos objetivos que hagan coherente la continuación de los que ha tenido hasta hoy. La asistencia a los Ayuntamientos debe ser más ambiciosa, de manera que sean considerados como un sistema global cuyos subsistemas se comunican entre sí y que, en su conjunto, no puede funcionar mejor que el subsistema que peor funcione. Ninguna cadena es más fuerte que su eslabón más débil. ASIA debe extenderse a la prestación de ayuda en el diseÑo de estructuras municipales óptimas, organizaciones de eficacia máxima y coste mínimo, procedimientos lo más eficientes posible y diseÑo de puestos de trabajo con una óptica moderna y al día; todo ello estrictamente dentro de los límites de la legalidad, pero en los límites del conocimiento y la capacidad.  
Objetivos  
El objetivo del proyecto es continuar con la política de ayuda a los ayuntamientos de la comunidad para la informatización de sus procesos municipales y para fijar sus estructuras organizativas.  
Labor fundamental de este programa es no sólo la de ayudar con asistencia técnica y económica, sino también la de concienciar a los responsables de los ayuntamientos de la importancia del uso de las nuevas tecnologías y del papel y esfuerzo que debe realizar el propio ayuntamiento en la aplicación de las mismas.  
Tendrán especial preferencia aquellos proyectos que representen innovación tecnológica o de gestión sobre la mera reposición por obsolescencia o sobre el crecimiento vegetativo.  
Análogamente, se valorarán los proyectos de racionalización de la organización municipal.  
Descripción de las acciones a realizar  
Las acciones a realizar son las siguientes:  
\* Coordinación informática general con los ayuntamientos.  
\* Asistencia técnica en labores de organización.  
\* Asistencia técnica permanente para la elaboración de planes de actuación, pliegos de condiciones técnicas, etc.  
\* Continuación de los proyectos ya existentes, con las salvedades indicadas anteriormente.  
\* Identificación y desarrollo de aplicaciones de interés general para la administración local.  
\* Valoración de las propuestas de reforma organizativa.  
\* Coordinación con las diputaciones provinciales.  
Proyecto: PROP. La Generalitat desde casa.  
Razones y oportunidad  
Siguiendo las directrices marcadas por la publicación de la Ley de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común y en el mismo sentido que el proyecto HELP, se pretende acometer la mejora de las posibilidades de comunicación tomando como punto de referencia la comunicación presencial y transformando, progresivamente, el concepto de información y asesoramiento en el de gestión de los servicios que el ciudadano demanda de la administración.  
Objetivos  
Ampliar la presencia de la Generalitat Valenciana en todo el territorio de la comunidad, aumentando las posibilidades de gestión descentralizada de los servicios finalistas cuyo destinatario es el ciudadano.  
Mejorar la comunicación de los ciudadanos con la Generalitat Valenciana de tal forma que perciban un cambio sustancial en sus relaciones con la administración.  
Se pretende ampliar el esquema de acercamiento territorial planteado hasta el momento y basado fundamentalmente en atender a las tres capitales de provincia, haciéndolo más extensivo y acercando los servicios al ciudadano para facilitar el inicio de todos los expedientes y la tramitación de aquellos que progresivamente estén operativos.  
Se persigue que la administración de la Generalitat sea un elemento vertebrador del territorio.  
Descripción de las acciones a realizar  
La iniciativa consiste en crear oficinas de gestión descentralizadas en todo el territorio de la Comunidad Valenciana que permitan al ciudadano realizar diversas operaciones:   
- Recibir de forma personalizada información y asesoramiento sobre los servicios de la Generalitat Valenciana tales como ayudas, subvenciones, licencias, autorizaciones, etc. suministrándole la información y asesoramiento relacionado con cada expediente (documentación necesaria, plazos de presentación, descripción de los trámites, plazo de resolución, recursos que proceden contra la resolución, etc.).  
- Iniciar el expediente administrativo con la recepción de la correspondiente documentación y entrega del correspondiente comprobante.  
- Seguimiento del expediente de forma progresiva y gradual.  
- Resolver algunos expedientes administrativos que afecten a un gran número de ciudadanos. Progresivamente se irá incrementando el número de expedientes operativos y se implementarán en la red de oficinas de gestión.  
Para conseguir estos objetivos se deberán acometer acciones como:  
1. Elaboración de un plan estratégico que despeje la incertidumbre sobre los siguientes temas:  
1.1. Identificación de posibles socios colaboradores con esta iniciativa dentro del sector público o privado.  
1.2. DiseÑo final de la implantación territorial.  
1.3. DiseÑo del modelo conceptual de la oficina y sus relaciones con el resto de la organización.  
1.4. Concepción modular de la oficina y planificación de la implantación en el territorio.  
1.5. Clasificación de los servicios según su incidencia exterior, su importancia y la complejidad de resolución.  
1.6. Plan de acción asociado a la clasificación de los servicios, identificación y segmentación y valoración de los subproyectos que se vayan acometiendo e incorporando a la vertiente de gestión.  
2. Plan de «marketing» para dar a conocer el proyecto PROP.  
Proyecto: HELP. Información y comunicación de la Generalitat Valenciana.  
Razones y oportunidad  
La publicación de la Ley de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común ha cambiado el concepto de las relaciones entre las administraciones y los ciudadanos, exhortándonos a realizar un esfuerzo de acercamiento y clarificación.  
La complejidad de nuestra organización hace necesaria una política definida de canalización de la información y de regulación de los accesos a la Generalitat. Debido a que el acceso telefónico es uno de los más relevantes, se acomete su reestructuración en aras a la mejora del servicio que se presta al ciudadano.  
La mejora en las infraestructuras de comunicaciones que se ha practicado en aÑos anteriores hace posible abordar un proyecto globalizador que nos permita gestionar la Generalitat de una forma integral, en el sentido de recepción y canalización de los «inputs» que se reciben del exterior, dejando la complejidad de nuestra organización como parte de nuestro trabajo cotidiano y no trasladándola al ciudadano en forma de dificultades en su relación con la administración.  
Debido al contexto económico actual y a la presión social, se hace necesario introducir innovaciones en las organizaciones a la vez que se progresa en la optimización de los recursos humanos y materiales destinados al desarrollo de cada función.  
Objetivos  
Los objetivos del proyecto son los siguientes:  
- Conseguir que el ciudadano reciba trato amable y profesional, obteniendo una información completa, fiable y actualizada al acceder telefónicamente a la Generalitat Valenciana.  
- Aumentar el tiempo de cobertura del servicio telefónico de la Generalitat en su relación con el público.  
- Mejorar la imagen corporativa de la Generalitat Valenciana.  
Descripción de las acciones a realizar  
Con objeto de conseguir los objetivos definidos anteriormente se hace necesario acometer las siguientes acciones:  
1. DiseÑar un «pool» de operadores/informadores de la Generalitat, con tres únicos números (uno por provincia).  
2. Introducir modificaciones en las funciones, dependencia orgánica y clasificación de los puestos de operadora.  
3. Crear un centro de documentación en dónde se diseÑen las herramientas de soporte de la información.  
4. Crear equipos de mantenimiento de la información que actualicen y adecuen la información contenida en las herramientas.  
5. Dotar a las operadoras de los recursos materiales necesarios para realizar su función con una perspectiva global.  
6. Planificar acciones de formación encaminadas a que los «operadores» asuman progresivamente el papel de «informadores».  
7. Planificar acciones de formación para conseguir que los equipos de mantenimiento de la información local conozcan las herramientas y cumplan con su cometido de soporte al mantenimiento de la información contenida en las herramientas y a la resolución de anomalías que les deriven las operadoras.  
Proyecto: LOCAL. Pacto local.  
Razones y oportunidad  
Desde que la Constitución de 1978 diseÑara una distribución del poder en torno a entidades territoriales dotadas de autonomía administrativa y política, todavía no se ha realizado una auténtica reorganización competencial y una clasificación de las funciones a desarrollar por cada Administración. El principio descentralizador, basado casi en exclusiva en transferencias desde el Estado a las comunidades autónomas, debe avanzar en el plano municipal como ámbito más cercano al ciudadano.  
Además de la Constitución, el Estatuto de Autonomía de la Comunidad Valenciana (título IV, artículos 44 y 45.2) contempla una descentralización de funciones hacia los Entes Locales. Sin embargo, este mandato estatutario apenas se ha cumplido, por lo que debe ser objeto de corrección. En sentido análogo, sería necesario el desarrollo práctico de las previsiones contenidas en el artículo 7.3 de la Ley Reguladora de las Bases del Régimen Local y en la Carta Europea de Autonomía Local ratificada por EspaÑa en 1988.  
Con independencia de los imperativos legales, la realidad cotidiana de los ayuntamientos es crecientemente problemática por la presión social de los ciudadanos que les reclaman la solución de asuntos cuya competencia no les corresponde, en principio, ni para cuya satisfacción disponen de los medios adecuados. Ante esta situación, los municipios ha ido asumiendo, por la vía de los hechos, funciones que exceden su ámbito propio legal en asuntos muy diversos, como seguridad ciudadana, asistencia social, policía judicial, educación, etc.  
En estos y otros temas, las funciones de los entes locales son meramente de colaboración y apoyo, pero lo cierto es que han ido asumiendo unas competencias no delegadas expresamente y cuyo coste repercute sobre unas arcas municipales que tienen que destinarse, de modo especial, a obras, inversiones, saneamientos, etc.  
Objetivos  
Evitar duplicidades, clarificar responsabilidades de prestación ante los ciudadanos, reducir gastos y asegurar un ejercicio de funciones por personal capacitado constituyen los fundamentos de este proyecto.  
Para conseguir estos objetivos, será menester que se establezcan los consiguientes acuerdos de colaboración acompaÑados de los medios y recursos necesarios para su ejercicio responsable, así como un replanteamiento serio, racional e integral del grado de intervención en las materias concurrentes, al tiempo que se establecen criterios de ordenación y coordinación de los entes públicos.  
La ya citada proximidad de los municipios a los ciudadanos debe tener reflejo en una serie de materias sobre las que debe operarse la descentralización: deportes, educación, empleo, juventud, mujer, servicios sociales, urbanismo, etc.  
Todo ello exige la atribución de competencias, bien por la vía de las transferencias, bien por la vía de la delegación, acompaÑadas, tal y como ordena la Ley 7/1985, de 2 de abril, de los recursos y medios necesarios para su desempeÑo.  
En suma, los objetivos concretos del pacto local, en su doble ámbito político y territorial, podrían ser sumarizados en los siguientes logros:  
- Autonomía en la propia gestión.  
- Subsidiariedad, o actuación preferente, de los municipios en las materias más cercanas a los ciudadanos.  
- Descentralización o acercamiento de la gestión.  
- Eficacia en el desempeÑo de la función y eficiencia en el uso de los medios.  
- Eliminación de duplicidades.  
- Cooperación y coordinación efectivas.  
Todo lo anterior debe conducir a un modelo global de administraciones públicas valencianas que, respetando el marco competencial de cada una de ellas y su autonomía real, posibilite la vertebración de un sistema multilateral de cooperación.  
Descripción de las acciones a realizar  
- Análisis municipal de la Comunidad Valenciana. Estratificación geográfica, financiera, prestación de servicios, mancomunicación, rentas de situación, antecedentes histórico-culturales, etc. Diagnóstico.  
- Modelos municipales. Grupos homogéneos. Capacidad de oferta de servicios, presente y futura.  
- Identificación de servicios asumidos «de hecho» y de servicios de prestación natural municipal. Análisis financiero. Valoración transferencias requeridas.  
- Niveles de transferencia: plena o parcial.  
- Normativa legal.  
- Transferencia de servicios y mecanismos de evaluación.  
Proyecto: AGORA. Factores de sensibilidad social.  
Razones y oportunidad  
El Gobierno Valenciano tiene una clara misión que cumplir: la Generalitat debe responder mejor a los deseos de los ciudadanos. Esta misión debe ser maximizada en cuatro aÑos, lo que exige pulsar con enorme sensibilidad la nuevas exigencias de los valencianos en la antesala del próximo milenio. Es preciso dar mayor poder al ciudadano, gobernar junto a él, complementar los procesos electorales con los de decisión cotidiana de bienes y servicios financiados con el dinero público, conocer, en fin, las preferencias y sensibilidades de los cuatro millones de valencianos. Se trata, en suma, de posibilitar una «democracia interactiva» en la que el ciudadano pueda expresar sus preferencias, inquietudes, críticas, etc. en un proceso normalizado de interacción con su administración.  
Lo anterior exige que se faciliten cauces de participación ciudadana como medio de acercamiento de la acción de gobierno con los que se pretende servir. Este proyecto permitirá analizar la satisfacción de los ciudadanos con los bienes y servicios públicos que recibe, con los programas públicos del Gobierno Valenciano dirigidos a empresas y particulares; facilitará detectar demandas sociales indebidamente atendidas; y posibilitará que los problemas sean acotados y solucionados antes de que alcancen dimensiones difíciles de manejar.  
La búsqueda por la complicidad de las acciones de gobierno no es signo ni de debilidad de programa ni de ideas. Supone, nada más y nada menos, que los valencianos puedan percibir su influencia en las decisiones que la Generalitat toma cotidianamente en beneficio de todos; que puedan sentirse participes de la codecisión como mecanismo democrático moderno y como espejo que se refleja en el DOGV.  
Objetivos  
AGORA pretende facilitar las consultas a los diferentes estamentos de la sociedad valenciana.  
Los valencianos queremos conocer cómo serán de habitables nuestras ciudades y pueblos en el siglo XXI, qué grado de competitividad tendrá nuestra economía y qué esfuerzos debemos acometer, qué profesiones demandará el mercado para que nuestros hijos se preparen adecuadamente, cual es nuestro crédito ecológico, cómo financiaremos el bienestar futuro, etc.  
Pretende, en suma, ofrecer democracia anticipativa, no democracia en retrospección; pretende impulsar al Gobierno Valenciano sobre avenidas políticas proactivas, no reactivas. Los ciudadanos exigen clarificar escenarios futuros, reclaman que las sensaciones se conviertan en información para poder opinar a tiempo. Nadie puede usurpar este derecho cívico con torpes interpretaciones de la voluntad popular.  
Descripción de las acciones a realizar  
- Identificación de los temas a comunicar, debatir y concluir.  
- Nominación de expertos, usuarios, afectados, etc., de forma individual o colectiva.  
- Establecimiento de grupos de trabajo («task forces»), mesas redondas, encuentros, visitas, seminarios, etc. para poder estudiar los temas con la profundidad requerida.  
- Análisis de las conclusiones y presentación de propuestas concretas de actuación al Gobierno Valenciano.  
- Evaluación política, por parte del Gobierno Valenciano, de la aplicación de las recomendaciones, de su aplazamiento o modificación.  
- Contestación del Gobierno Valenciano al grupo de trabajo originador de la propuesta.  
III. Presupuesto de inversiones y subvenciones de los proyectos incluidos en el PEMAV.  
El PEMAV es un plan estratégico a corto, medio y largo plazo, y por tanto las previsiones económicas se han calculado a cuatro aÑos, es decir, coincidiendo con la actual legislatura.  
El desarrollo del PEMAV para el período 1996-99 está calculado en 9.595 millones de pesetas, de los que 8.694 millones corresponden a inversiones (capítulo VI) y 901 millones a subvenciones de capital (capítulo VII).  
La distribución anual de este presupuesto es la siguiente:  
- AÑo 1996: 1.270'5 millones de pesetas, correspondiendo la cantidad de 969'5 millones al capítulo VI y 301 millones al capítulo VII.  
- AÑo 1997: 4.550 millones de pesetas, correspondiendo la cantidad de 969'5 millones al capítulo VI y 301 millones al capítulo VII.  
- AÑo 1998: 2.300 millones de pesetas, correspondiendo la cantidad de 2.100 millones al capítulo VI y 200 millones al capítulo VII.  
- AÑo 1999: 1.474'5 millones de pesetas, correspondiendo la cantidad de 1.324'5 millones al capítulo VI y 150 millones al capítulo VII.  
Valencia, 5 de febrero de 1996.  
El conseller secretario del Gobierno Valenciano,  
JOSÉ JOAQUíN RIPOLL SERRANO



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML