Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 3395, del 17-12-1998 (1998/11013)

LLEI 9/1998, de 15 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Pesca Marítima de la Comunitat Valenciana.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**DEROGADA**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/1998/12/15/9**

### Versions

 01/01/2015 - Actualitat  01/01/2011 - 31/12/2014  01/01/2004 - 31/12/2010  Text inicial: 14/01/1999 - 31/12/2003 

### Dades del document

Número de DOGV
:   3395

Data del DOGV
:   17-12-1998

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   1998/11013

CVE


Data del document
:   15-12-1998

Organisme emissor
:   Presidència de la Generalitat

Tipus de document
:   Llei

Anàlisi jurídica

![](assets/imgs/icones/ico_informacio.svg)

Els textos consolidats de les normes són de caràcter informatiu i no tenen valor jurídic.

TEXT CONSOLIDAT

 

**Versió vigent: 01.01.2015 – 04.03.2017**

 

**Llei 9/1998, de 15 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Pesca Marítima de la Comunitat Valenciana.**

 

[**(DOGV núm. 3248 de 22.05.1998)**](http://www.docv.gva.es/datos/1998/12/17/pdf/1998_Q11013.pdf) **Ref. 0927/1998**

 

 

Sia notori i manifest a tots els ciutadans que les Corts Valencianes han aprovat i jo, d'acord amb el que estableixen la Constitució i l'Estatut d'Autonomia, en nom del rei, promulgue la llei següent:

 

 

PREÀMBUL

 

1. La condició de la Comunitat Valenciana com a costera, extensament riberenca de la Mediterrània, n'explica la presència i el protagonisme de l'activitat pesquera.

El sector pesquer ocupa una posició important en l'economia valenciana, com es desprén de les dades bàsiques sobre les seues dimensions: la flota està integrada per 1.100 embarcacions i la seua activitat genera una ocupació directa per a més de 6.000 persones; el volum de captures prop de les 60.000 tones anuals suposa una xifra de negoci superior als 15.000 milions de pessetes.

Però la presència i l'activitat d'una flota nombrosa implica paral·lelament una especial afectació dels recursos pesquers que hi ha al litoral marítim de la Comunitat Valenciana, que també constitueixen una riquesa pròpia, recursos naturals que cal preservar per a l'esdevenidor.

Per una altra banda està emergent, com a complement o alternativa, amb possibilitats al litoral valencià, l'activitat d'aqüicultura marina, de conreu de peixos d'espècies marines, de crustacis i de mol·luscos.

Aquestes són les realitats a les quals vol atendre aquesta llei, amb la mar i les espècies animals d'aquesta com a referents genèrics: són la pesca i el marisqueig, i amb aquests també l'aqüicultura marina, amb un interés especial per la perspectiva professional de la pesca, amb tot el procés econòmic que comporta, però tractant també d'ordenar realitats complementàries, com és l'exercici recreatiu.

2. La voluntat de regulació de l'activitat i del sector pesquer per part de la Generalitat Valenciana troba com a límit la distribució de les competències sobre aquest àmbit entre l'estat i la comunitat autònoma. Però també cal considerar, molt especialment, els articles 38 i 39 del Tractat de Roma, que estableix els objectius i mètodes per a l'organització de la política agrària comuna, que inclou l'activitat pesquera, així com les determinacions de la política comuna de pesca adoptada el 1983 per les institucions de la Comunitat Europea.

D'acord amb els articles 148.1.11 i 149.1.19 de la Constitució, l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana incorpora els títols competencials següents. Per una banda l'article 31.17 de l'Estatut atribueix a la Generalitat Valenciana la competència exclusiva en matèries de «pesca en aigües interiors, marisqueig, aqüicultura», i l'article 32.7 estableix que «en el marc de la legislació bàsica de l'estat i, si escau, en els termes que aquesta establisca, correspon a la Generalitat Valenciana el desplegament legislatiu i l'execució» en la matèria d'«ordenació del sector pesquer». Queden reservades a l'estat la competència exclusiva en la matèria de «pesca marítima» (tret de les aigües interiors) i la normativa bàsica d'ordenació del sector pesquer.

Complementàriament cal tenir en compte pel que fa als ensenyaments professionals pesquers els articles 149.1.30 de la Constitució i 35 de l'Estatut d'Autonomia.

3. Sobre l'actual conjunt normatiu molt dispers que fa referència a la pesca marítima, al marisqueig, a l'aqüicultura, i a l'ordenació de tot el procés econòmic del sector pesquer, amb disposicions procedents de la Unió Europea, de l'estat i de la pròpia comunitat autònoma, aquesta llei vol satisfer la necessitat de disposar, a la Comunitat Valenciana, pel que fa a la pesca en el seu litoral i al servei del seu sector pesquer, d'una norma de referència del màxim rang en totes les matèries esmentades, fins on ho permeten les competències autonòmiques.

Precisament, el títol I de la llei, sota el rètol «Disposicions generals», fixa en termes generals els objectes materials d'aquesta, i atent després l'element territorial, tenint en compte que aquest és especialment important per ala delimitació competencial en relació amb les matèries afectades:

a) La pesca marítima, inclusivament la d'esbarjo, a les aigües interiors del litoral de la Comunitat Valenciana.

Actualment aquestes aigües marítimes interiors estan fixades per relació a les línies de base rectes establides, per a la delimitació de les aigües jurisdiccionals espanyoles, pel Reial Decret 2.510/1977, de 5 d'agost.

b) El marisqueig, en tot el litoral marítim de la Comunitat.

c) L'activitat de cultius marins, igualment a tot el litoral valencià, a més de la realització d'aquest en terra.

d) La regulació específica del sector pesquer valencià, i de la seua activitat econòmica ( a banda l'activitat extractiva que constitueix pròpiament al pesca), amb el desenvolupament de l'ordenació general del sector pesquer establida bàsicament per l'estat.

A la Unió Europea la política comuna de la pesca, pel que fa a les activitats d'explotació, es basa en els objectius generals de protegir i conservar disponibles i accessibles els recursos marins aquàtics vius i organitzar sobre una base sostenible l'explotació racional i responsable, en condicions econòmiques i socials adequades al sector, tot tenint en compte les seues repercussions en l'ecosistema marí, i prenent en consideració en particular tant les necessitats dels productors com les dels consumidors.

Aquesta llei s'inspira, en la configuració d'una política pròpia de la Comunitat Valenciana, pel que fa a les pesqueres i el sector pesquer valencians, en uns principis paral·lels, que s'imposen a l'administració pesquera de la Generalitat Valenciana com a finalitats a la consideració d eles quals ha de dirigir-ne l'esforç.

4. Dins del títol competencial de desplegament normatiu i execució en matèria d'ordenació del sector pesquer, tenen cabuda qüestions molt diverses que recorren tot el procés econòmic de l'activitat pesquera, des de l'extracció fins a la completa comercialització dels productes, passant per l'organització dels productors i els agents econòmics afectats.

Tots aquest aspectes queden perfectament diferenciats al llarg del text de la llei, de manera que es dediquen títols específics a les disposicions relatives a la comercialització (títol VI), així com a la regulació de les confraries de pescadors (títol VII), i s'inclou en el títol II, «Del sector pesquer», els altres aspectes relatius al sector productiu pesquer.

Aquest títol II incorpora la regulació, en ocasions procedent de la normativa bàsica estatal, de les condicions de construcció de nous vaixells, de la modernització i reestructuració de la flota, i de l'establiment i canvi de la base oficial dels vaixells en els ports de la Comunitat Valenciana, i en relació amb això s'orienten les mesures administratives de foment als objectius adequats als principis generals establits per la llei.

Per una altra banda, la llei manté, recolza i promou per a l'esdevenidor les actuacions administratives adreçades a la formació professional dels pescadors, així com la preparació dels joves que vulguen incorporar-se a les activitats pesqueres. A més a més es constaten les competències autonòmiques per al certificat de la professionalitat per a l'exercici de l'activitat pesquera.

5. Les aigües interiors del litoral marítim de la Comunitat Valenciana constitueixen el límit espacial de la competència autonòmica de reglamentació de l'activitat pesquera extractiva.

Limitades les aigües interiors per les línies de base rectes per a la delimitació de les aigües jurisdiccionals espanyoles, aleshores el sentit d'aquesta competència autonòmica no pot trobar-se en l'establiment de regulacions pròpies i completes de determinades modalitats de pesca, ja que aquestes mai no s'exerciten únicament a les aigües interiors, sinó que les transvasen, i queden subjectes a una doble competència normativa, l'autonòmica per a les aigües interiors i l'estatal per a les exteriors. Així, doncs, la substància, la viabilitat i el contingut de la competència autonòmica cal buscar-la en les particularitats del medi marí sobre el qual pot incidir concretament aquesta competència, adoptant disposicions de caràcter especial adequades a aquestes particularitats, ja siga imposant determinades singularitats, per a les aigües interiors del litoral valencià, en el règim de les modalitats de pesca admeses, ja siga adoptant règims diferenciats per a determinades zones amb una finalitat protectora dels recursos.

Aquestes disposicions s'han situat totes, sistemàticament, en el títol III, a fi de destacar la seua limitació comuna a les aigües marítimes interiors, que no regeix per a les altres disposicions de la llei.

Pel que fa al règim general de l'activitat extractiva professional, en les distintes modalitats de pesca, es parteix que la pesca en les aigües interiors de la Comunitat Valenciana es realitzarà, amb caràcter general, d'acord amb la regulació del règim, condicions i característiques que l'estat establisca per a les aigües exteriors, tret del que s'estableix en aquesta llei i en el seu desplegament reglamentari, i en tot cas d'acord amb la reglamentació de la pesca a la Mediterrània adoptada per la Unió Europea que li siga aplicable.

En al regulació de cada modalitat de pesca marítima es disposen per la llei determinades especialitats per al seu exercici en les aigües interiors del litoral valencià, o s'anticipa l'interés sobre determinats aspectes, i es reclama per a aquests ordenacions tècniques específiques que cal que adopte el Govern Valencià.

En la mateixa línia i amb el mateix enfocament integrador dels règims en les aigües interiors i exteriors, s'admet a la pesca en les aigües interiors a aquelles embarcacions amb base als ports de la Comunitat Valenciana que estiguen en possessió d'una llicència de pesca per a les aigües exteriors del litoral marítim d'aquesta comunitat, en la modalitat autoritzada, tot i salvant expressament i clarament la possibilitat que el Govern Valencià, per a aquestes aigües interiors, puga establir autoritzacions especials per a determinades zones o per a modalitats concretes.

La regulació de la pesca marítima d'esbarjo s'inclou en la llei ja que les mesures protectores dels recursos marins han d'imposar-se no sols a l'exercici professional de la pesca, sinó amb igual o major raó a la pesca recreativa, els límits de la qual cal traçar. En qualsevol cas, el règim de l'activitat pesquera d'esbarjo s'adopta dels del reconeixement de la seua contribució al dinamisme turístic i econòmic de la nostra costa.

Per a la protecció singular de zones determinades, pel seu especial interés per a la preservació i regeneració dels recursos pesquers, a les aigües interiors del litoral marítim de la Comunitat Valenciana, es crea la figura de les «zones protegides d'interés pesquer», amb una configuració tècnica en principi unitària, però que ja en el propi text legal diferencia modalitats, amb especialitats d'abast molt diferent.

Les zones protegides d'interés pesquer han de declarar-se administrativament, en el supòsit general, mitjançant un decret del Govern Valencià; i en el supòsit especial de les àrees d'instal·lació d'esculls artificials la declaració correspon a la mateixa conselleria competent en matèria de pesca marítima en autoritzar la instal·lació de l'escull. Les zones protegides poden qualificar-se com a «reserves marines d'interés pesquer», sense més transcendència que l'especial denominació, quan les condicions singulars de l'àrea que s'ha de protegir i l'interés elevat en la regeneració dels recursos pesquers determinen una protecció major, de caràcter integral.

A la nova figura es recondueixen les declaracions vigents de zones protegides, i queden qualificades com a reserves marines d'interés pesquer les zones de les aigües circumdants a l'illa de Tabarca i de les aigües de l'entorn del cap de Sant Antoni.

6. El títol IV de la llei es dedica diferenciadament al marisqueig, que s'entén com a activitats adreçades a l'extracció de mol·luscos (gasteròpodes, bivalves i cefalòpodes) i equinoderms del medi marí, amb la utilització d'arts i instruments de pesca específics per a cada espècie. D'aquesta manera el marisqueig no és sinó una espècie de pesca marítima, la qual concorre sobre la base de dos pressupostos: que el recurs extret siga marisc, i que la captura es realitze amb arts i instruments específicament destinats a la captura de marisc, de manera artesanal.

La llei tracta el marisqueig des de la perspectiva professional, sense perjudici del que puga resultar del règim de la pesca d'esbarjo. La mateixa llei sotmet a llicència administrativa de la conselleria competent en matèria de pesca marítima el marisqueig a peu i la recol·lecció des d'embarcació de mol·luscos bivalves, sense perjudici de la llicència específica que es puga exigir pel Govern Valencià per a unes altres modalitats de marisqueig des d'embarcació.

7. L'aqüicultura constitueix una important activitat econòmica a la Unió Europea, i es troba en plena expansió a la Comunitat Valenciana, que comença a implantar-se per a noves espècies de peixos, i no sols de marisc. L'aqüicultura augmenta la disponibilitat de peix i marisc, i contribueix a reduir el dèficit comercial comunitari d'aquests productes, determinant de les importants ajudes comunitàries establides per al desenvolupament d'aquest sector, i constitueix a més a més una alternativa a les restriccions en la flota i en els caladors imposades per a evitar la sobreexplotació dels recursos.

El títol V de la llei, dedicat als cultius marins, aporta una regulació adequada a la realitat de l'aqüicultura a la Comunitat Valenciana, reduïda però en expansió, amb un règim simple, concentrat en l'aspecte de l'autorització de les activitats, de tal manera que el seu foment es produïsca per la via de les ajudes econòmiques comunitàries i facilitant les tramitacions administratives, tot això sense perjudici de l rigor en el control d'unes activitats que es produeixen i incideixen plenament en el medi natural.

8. Les mesures de comercialització dels productes de la pesca constitueixen una anella essencial de la cadena de la política pesquera comunitària, i al seua amplitud redueix inevitablement l'àmbit de les decisions que poden adoptar-se en una comunitat autònoma com la valenciana, amb competències de desplegament normatiu de les bases estatals d'ordenació del sector pesquer.

Les bases del mercat comunitari dels productes de la pesca i de l'aqüicultura descansen en normes comunes de mercat, en un sistema de preus, en organitzacions de productors i en un règim comercial comú amb tercers països. Les normes són simples, per a ser més eficaces i millorar la coordinació entre la política de comercialització i la de conservació. El millor exemple el constitueix el Reglament (CEE) 2.847/1993 del Consell, de 12 d'octubre, mitjançant el qual s'estableix un règim de control aplicable a la política pesquera comuna.

D'acord amb la normativa comunitària i estatal, i al servei de l'interés del sector pesquer valencià, es manté la concentració de l'oferta a les llotges dels ports pesquers de la Comunitat Valenciana, com a centres de contractació dels productes frescos de la pesca, però alhora com a establiments portuaris per al control tècnic dels productes pesquers frescos desembarcats.

Com a mesura pròpia de coordinació entre la política de comercialització i la de conservació s'incideix  en les exigències d'acreditació dels productes de la pesca i de l'aqüicultura durant la seua comercialització, i s'estableix una mesura informativa sobre les espècies pesqueres i en especial sobre talles mínimes autoritzades d'aquestes.

9. L'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana no contempla específicament el títol competencial de confraries de pescadors, però el Tribunal Constitucional té reiteradament declarat que les confraries de pescadors com a matèria, i les competències sobre aquesta, es troben immerses en l'ordenació del sector pesquer.

Els antecedents remots de les confraries de pescadors cal cercar-les nou segles enrere, sobre la idea de constituir unes institucions de base associativa dels i les professionals de la pesca amb finalitats de previsió social i organització laboral, tot i haver patit una constant evolució paral·lelament a la de la vida política i social del país.

El títol VII de la llei incorpora una regulació completa de les confraries de pescadors de la Comunitat Valenciana, tot respectant el marc normatiu estatal que empara aquestes tradicionals corporacions, que encara estan cridades a complir en l'esdevenidor funcions importants.

La regulació que estableix la llei s'orienta pels principis següents:

- Un principi dispositiu, que deixa en mans dels professionals de la pesca la pròpia constitució de les confraries, i el seu major o menor àmbit funcional, a partir del mínim de constituir òrgans de consulta i de col·laboració amb l'administració en la promoció del sector pesquer i en la defensa dels seus interessos.

- L'autonomia organitzativa de les confraries, a les quals s'imposen unes mínimes exigències de representativitat d'algun dels seus òrgans rectors, la configuració i la denominació de la qual es pot establir lliurement.

- L'autonomia funcional que es reconeix i garanteix les confraries, no obsta per a afirmar i habilitar unes efectives facultats sobre aquestes per part de l'administració pesquera de la Generalitat Valenciana, i en particular de la conselleria competent en matèria de pesca marítima.

Atés que es parteix d'un mapa consolidat de confraries de pescadors, la llei reconeix aquestes confraries existents, sense altra cosa que exigir-los l'adequació a aquesta, en un termini raonable de les seues disposicions estatutàries.

 

 

TÍTOL I  
 Disposicions generals

 

**Article 1. Objecte**

Aquesta llei té per objecte la regulació de la pesca marítima, del marisqueig i de l'aqüicultura marina, en l'àmbit de les competències de la Comunitat Valenciana, i l'establiment així mateix de l'ordenació específica del seu sector pesquer.

 

**Article 2. Àmbit general**

1. En relació amb l'àmbit territorial de les competències de la Generalitat Valenciana, les disposicions d'aquesta llei, atenent a les matèries concretes objecte de la seua regulació, tindran l'abast territorial d'aplicació diferent que es determina en l'article següent.

2. A l'efecte d'aquesta llei s'entén per recursos o espècies marines qualsevol espècie de la fauna i flora que de forma permanent o temporal tinga el seu cicle vital al medi marí i siga susceptible d'aprofitament amb qualsevol finalitat.

 

**Article 3. Aplicació territorial**

1. Les disposicions relatives a la pesca, comprensives de la regulació de la gestió i protecció dels recursos marins i de les característiques i condicions de l'activitat pesquera, seran aplicables en les aigües marítimes interiors.

Són aigües interiors les aigües marítimes situades a l'interior de les línies que delimiten el mar territorial.

2. A la pesca marítima d'esbarjo practicada en les aigües interiors de la Comunitat Valenciana li seran únicament aplicables les disposicions d'aquesta llei, i del seu desplegament reglamentari, que tinguen expressament per objecte la regulació directa d'aquesta.

3. Les normes reguladores del marisqueig s'aplicaran a la zona maritimoterrestre, les aigües marítimes interiors i el mar territorial.

4. Les disposicions reguladores de l'aqüicultura marina seran aplicables a totes les activitats d'aquesta naturalesa realitzades en terra, en la zona maritimoterrestre, les aigües marítimes interiors i el mar territorial.

5. Les disposicions de desenvolupament de les bases de l'ordenació del sector pesquer, comprensives de la regulació del desembarcament, transport i comercialització dels productes de la pesca i del règim del sector productiu i econòmic pesquer, estenen la seua aplicació a tot el territori de la comunitat.

 

**Article 4. Principis**

L'actuació, normativa i executiva, de la Generalitat Valenciana, i de l'administració d'aquesta, s'adreçarà principalment al compliment de les finalitats següents:

a) La protecció dels caladors del litoral marítim de la Comunitat Valenciana.

b) La conservació dels recursos pesquers del litoral valencià.

c) L'explotació racional d'aquests recursos.

d) La racionalització de les estructures pesqueres en funció dels recursos existents.

e) La millora de les condicions de comercialització i transformació a la Comunitat Valenciana dels productes de la pesca.

f) La millora de la qualificació professional, de les rendes i de les condicions de vida i de treball dels pescadors.

g) El foment de l'aqüicultura al litoral de la Comunitat Valenciana.

h) La vertebració del sector pesquer valencià.

i) Ordenar la pesca marítima d'esbarjo.

 

 

TÍTOL II  
 Del sector pesquer

 

**Article 5. Construcció de vaixells**

1. D'acord amb la legislació bàsica d'ordenació del sector pesquer, la construcció de nous vaixells, per a l'establiment de la seua base en ports de la Comunitat Valenciana, requerirà autorització de la conselleria competent en matèria de pesca marítima pel que fa a la seua destinació a l'activitat pesquera.

2. Sense perjudici del que s'ha dit anteriorment, l'exercici de l'activitat pesquera autoritzada a un vaixell de nova construcció quedarà condicionat a l'obtenció de la corresponent llicència de pesca per a un calador determinat.

 

**Article 6. Modernització de la flota**

En compliment de l'ordenació bàsica del sector pesquer, la modificació de les característiques i condicions tècniques de les embarcacions pesqueres que tinguen establida la seua base en ports de la Comunitat Valenciana, haurà de ser autoritzada prèviament per la conselleria competent en matèria de pesca marítima.

 

**Article 7. Canvis de base**

1. L'establiment de la base oficial d'un vaixell en ports de la Comunitat Valenciana, tant en els casos de nova construcció com en els de canvi entre ports de la Comunitat Valenciana, caldrà autorització de la conselleria competent en matèria de pesca marítima, després de sentida la confraria de pescadors de la destinació del vaixell, per al control de l'adaptació de les capacitats de la flota a les modalitats de pesca i als caladors existents al litoral de la Comunitat Valenciana, y tenint en compte les característiques i particularitats del port i les possibilitats de comercialització i de prestació de serveis.

2. L'administració pesquera de la Generalitat Valenciana defensarà els interessos del sector pesquer de la comunitat en els procediments en què intervinga de canvis de base entre ports de diferents comunitats autònomes.

 

**Article 8. Mesures de foment**

1. L'administració pesquera autonòmica fomentarà la renovació, modernització i reestructuració de la flota pesquera de la Comunitat Valenciana, mitjançant la concessió d'ajudes públiques a les accions del sector amb aquest objecte, d'acord amb els fons procedents de l'estat i de la Unió Europea, i els que habilite com a propis la Generalitat Valenciana.

2. El règim de les ajudes a la construcció de nous vaixells atendrà als objectius següents:

a) La substitució d'embarcacions envellides.

b) La incorporació de noves tecnologies.

c) La millora de la rendibilitat de les explotacions pesqueres.

d) La millora de les condicions de vida i treball, de la seguretat i salut en el treball, així com, de la seguretat de la vida humana en la mar.

3. Les mesures per al foment de la modernització de la flota s'adreçaran al compliment dels objectius següents:

a) Racionalitzar les operacions de la pesca.

b) Millorar les condicions de conservació a bord dels productes, per a garantir-ne la qualitat.

c) La millora de les condicions de vida i treball, de la seguretat i salut en el treball, així com, de la seguretat de la vida humana en la mar.

d) Promoure la instal·lació d'equips de control de les operacions de la pesca.

 

**Article 9. Accions prioritàries**

Es consideren prioritàries, a l'efecte de la concessió de les ajudes públiques per l'administració de la Generalitat Valenciana, sense perjudici dels condicionants que puguen venir imposats per les administracions finançadores, estatal o europea, les accions següents:

a) Les accions que s'adeqüen als plans i programes plurianuals i sectorials de la Comunitat Valenciana.

b) Les accions destinades a la protecció dels recursos pesquers, entre elles les de paralització temporal de l'activitat dels vaixells de pesca, amb la cobertura de les conseqüències que se'n deriven.

c) Les accions destinades a la disminució de l'ús i utilització d'arts no selectives.

d) Aquelles que milloren significativament les condicions higienicosanitàrias de les explotacions.

 

**Article 10. Promoció de la formació professional**

1. L'administració de la Generalitat Valenciana promourà la capacitació i el reciclatge professional dels pescadors i les pescadores, així com la preparació de la joventut que vulga incorporar-se a les activitats pesqueres.

2. Amb aquest objecte hauran de realitzar-se les actuacions administratives següents:

a) La planificació i programació de les accions formatives prioritàries per al sector pesquer.

b) La realització de les activitats formatives, en coordinació i col·laboració amb unes altres institucions públiques i privades.

c) L'obtenció de recursos econòmics i la seua aportació per al foment dels ensenyaments nauticopesquers.

d) L'elaboració d'estudis, a fi d'avaluar les necessitats formatives i de reciclatge professional en l'àmbit maritimopesquer.

 

**Article 11. Certificat de la professionalitat**

En el marc de la normativa bàsica estatal aplicable, l'administració pesquera autonòmica establirà les condicions i els requisits per a l'obtenció dels certificats de professionalitat que siguen necessaris per a l'exercici de l'activitat pesquera.

 

 

TÍTOL III  
 De la pesca marítima en aigües interiors

  

CAPÍTOL I  
 De la pesca professional

 

**Article 12. Règim general**

La pesca en les aigües marítimes interiors de la Comunitat Valenciana es realitzarà de conformitat amb la reglamentació de la pesca en la Mediterrània adoptada per la Unió Europea que li siga d'aplicació, i amb el que s'estableix en aquesta llei, en especial en aquest títol III, i el seu desplegament reglamentari, i, en allò no previst especialment, d'acord amb la regulació del règim, condicions i característiques que l'estat establisca per a les aigües exteriors.

 

**Article 13. Autorització de l'activitat**

1. L'activitat d'explotació dels recursos marins pel sector pesquer tindrà el caràcter de professional i es realitzarà pels titulars i embarcacions que disposen de les autoritzacions administratives legalment exigides per al seu exercici.

2. Les embarcacions que tinguen establida la seua base en ports de la Comunitat Valenciana i que estiguen en possessió d'una llicència de pesca per a les aigües exteriors del litoral marítim d'aquesta comunitat, podran exercir la pesca en les seues aigües interiors, en la modalitat autoritzada, i no seran vàlids a aquest efecte els permisos temporals de canvi de modalitat de pesca.

3. El Govern Valencià, per a aquestes aigües interiors, podrà establir autoritzacions especials per a determinades zones o per a modalitats concretes.

 

**Article 14. Modalitats**

1. Les modalitats de pesca aptes per al seu exercici en les aigües interiors de la Comunitat Valenciana són:

a) Arrossegament de fons.

b) Cèrcol.

c) Arts menors d'art de fons.

d) Arts menors de parany.

e) Arts menors d'ham.

f) Morunes.

2. El Govern Valencià podrà declarar l'aptitud d'unes altres modalitats, així com l'exclusió d'alguna d'aquestes, i es basarà en la situació dels caladors de cada modalitat.

 

**Article 15. Canvis temporals de modalitat**

La conselleria competent en matèria de pesca marítima podrà autoritzar, per a les aigües interiors, canvis de modalitat de pesca de caràcter temporal a les embarcacions que tinguen establida la seua base en ports de la Comunitat Valenciana.

 

**Article 16. Pesca d'arrossegament de fons**

1. La pesca d'arrossegament de fons és la que exerceix una embarcació que remolca, en contacte amb el fons, un art de xarxa amb portes, amb la finalitat de capturar espècies demersals de la fauna marina.

2. El Govern Valencià, en la regulació especial que puga establir-se per a la pràctica d'aquesta modalitat en aigües interiors, considerarà l'exclusió del seu exercici sobre les prades de fanerògames marines i garantirà la deguda protecció dels juvenils de la fauna marina.

 

**Article 17. Pesca de cèrcol**

1. La pesca amb arts de cèrcol és la que es realitza amb una xarxa de forma rectangular que embolica la pesca mitjançant un rodeig, i es tanca en forma de bossa per la part inferior per a procedir a la seua captura. L'art, en els seus extrems, acaba en punys. L'objectiu d'aquesta modalitat és la captura d'espècies pelàgiques de la fauna marina.

2. Es prohibeix la pesca de cèrcol amb art de mosca.

 

**Article 18. Pesca amb arts d'art de fons**

1. La pesca amb arts d'art de fons consisteix en la utilització d'arts formats per un o més draps de xarxa, compostos d'elements rectangulars, armats entre dues ralingues, la superior proveïda d'elements de flotació i la inferior de llasts. Els arts es calen en posició vertical a diferent alçada, segons les espècies que cal capturar, i els exemplars romanen emmallats o embossats.

2. Es diferencien els següents dos tipus d'arts d'art de fons admesos:

a) Trasmall. És l'art fix format per peces de tres draps de xarxa, cosits a les mateixes ralingues, les xarxes exteriors hauran de ser iguals entre sí i tenir les mateixes malles amb iguals dimensions i igual diàmetre de fil, i el drap interior de malles serà de grandària inferior però podrà ser aquest drap major que els exteriors.

b) Beta o solta. Art d'art de fons fix de fons, de forma rectangular, constituït per vàries peces de xarxa, cada una formada per un sol drap.

3. El Govern Valencià podrà regular aquests arts per a la seua utilització en les aigües interiors.

 

**Article 19. Pesca amb arts de parany**

1. S'inclouen en la modalitat de pesca amb arts de parany la que utilitza útils de pesca que es calen fixos al fons i actuen a manera de trampa per a la captura de crustacis. Aquests útils, anomenats nanses, s'uneixen a una ralinga mare.

2. No es permet la utilització de nanses dirigides a la captura de peixos.

 

**Article 20. Pesca amb arts menors d'ham**

1. En la modalitat de pesca amb arts menors d'ham els ormeigs que poden utilitzar-se són aquests:

a) Línia: és l'ormeig vertical construït per una línia mare, de la qual pengen braçolades o llinyes amb ham, la línia pot ser de mà o de canya.

b) Potera: és l'ormeig vertical de l'extrem inferior del qual penja un element llastrat, proveït de diversos hams.

c) Curricà: és l'ormeig horitzontal de remenar amb el cullerot que es remolca per una embarcació.

d) Palangrillos: són els ormeigs d'ham, de reduïdes dimensions, que consten d'un cap mare, els extrems dels quals estan fixos, del qual pengen braçolades verticals, convenientment separades.

 

**Article 21. Pesca amb art de moruna**

1. La moruna és l'art de pesca passiu i fix format per una xarxa travessera d'un sol drap calada perpendicularment a la costa amb un o dos caragols i un o dos cops.

2. Reglamentàriament es determinaran les característiques dels arts de moruna en els seus diferents tipus, que requeriran de la seua homologació singular per l'administració pesquera. Es regularà també el període de calament i les espècies autoritzades.

3. L'administració pesquera determinarà la ubicació de les postes de calament de les morunes, que s'adjudicaran en la forma que es disposa reglamentàriament.

 

**Article 22. Arts prohibits**

1. Es prohibeix l'ús dels «arts de platja», coneguts tradicionalment com a «bolig» o «pesseta», que consisteixen en xarxes de cèrcol i d'arrossegament amollades amb l'ajuda d'una embarcació i maniobrades des de la costa.

2. Es prohibeix l'exercici de la pesca amb arts de deriva.

 

**Article 23. Ordenacions específiques**

Per al desplegament del que s'estableixen aquest capítol, el Govern Valencià adoptarà les mesures específiques d'ordenació de la pesca, entre aquestes les següents:

a) Reglamentar els arts, ormeigs, instruments i equips de pesca.

b) Delimitar zones de pesca, i elaborar per a cada zona els reglaments específics.

c) Fixar períodes de veda per a les modalitats de pesca establides en aquesta llei, així com l'horari d'activitat pesquera diària, els dies d'activitat i el temps de calament continuat dels arts, quan s'escaiga.

d) Establir les espècies autoritzades i fixar les grandàries mínimes.

 

 

CAPÍTOL II  
 De la pesca marítima d'esbarjo

 

**Article 24. Definició**

1. A l'efecte d'aquesta llei, s'entén per pesca marítima d'esbarjo aquella que es realitza per afició o esport, sense cap retribució i sense ànim de lucre. Les captures aconseguides mitjançant aquesta activitat seran destinades exclusivament al consum propi del pescador i la pescadora o per a finalitats benèfiques o socials.

2. La pesca marítima de recreació podrà ser exercitada en superfície, des d’una embarcació o des de la costa, i submarina, nadant o bussejant a pulmó lliure. ****[1]****

 

**Article 25. Llicències de pesca recreativa******[2]****

1. Per a l’exercici de la pesca recreativa submarina caldrà estar en possessió de la llicència concedida corresponent per la conselleria competent en matèria de pesca marítima, que es concedirà als qui hagen complit els setze anys i justifiquen que reuneixen les condicions físiques necessàries per a la pràctica normal d’esta activitat.

2. Per a la pesca recreativa des d'embarcació caldrà estar en possessió de llicència de la mateixa conselleria, que autoritzarà al seu titular a exercir aquesta modalitat des d'embarcacions aptes per a aquesta activitat inscrites en la llista corresponent del Registre Oficial de Vaixells.

3. Per a l’exercici de la pesca recreativa des de la costa caldrà estar en possessió de la llicència de la mateixa conselleria, que autoritzarà el seu titular a exercir esta modalitat, a peu des de la costa o des de qualsevol artefacte flotant no inscrit en la llista corresponent del Registre Oficial de Barcos.

 

**Article 26. Concursos de pesca**

Els concursos de pesca organitzats per associacions de pesca esportiva legalment constituïdes, la zona de realització dels quals haja de reservar-se als participants, necessitaran l'autorització prèvia de la conselleria competent en matèria de pesca marítima, sense perjudici dels informes, autoritzacions o permisos d'uns altres òrgans o administracions públiques legalment preceptius.

 

**Article 27. Útils de pesca**

1. La pesca recreativa en superfície només es podrà practicar amb l’aparell d’hams i amb l’art de caiguda denominat rall o esparver. ****[3]****

2. En la pràctica de la pesca submarina únicament es podrà utilitzar l'arpó impulsat per mitjans mecànics.

3. Queden expressament prohibits els arts, ormeigs i útils propis de la pesca i marisqueig professionals.

4. Així mateix, es prohibeix la utilització d'explosius, i la utilització de llums i equips elèctrics o electrònics que valguen d'atracció per a la pesca.

5. La pesca submarina d'esbarjo no es podrà practicar amb la utilització d'equip autònom o semiautònom de busseig. Es presumirà aquesta pràctica il·legal quan a les embarcacions, en qualsevol circumstància, es tinguen o porten a bord simultàniament arpons de pesca i qualsevol d'aquests equips de busseig.

 

**Article 28. Espècies**

Es prohibeix la captura d'espècies protegides, vedades o de grandària inferior a allò que s'estableix reglamentàriament, o d'aquelles que siguen expressament prohibides per l'administració pesquera per a la pesca recreativa.

 

**Article 29. Reglamentació**

1. Reglamentàriament s’especificarà la temporalitat de les llicències, les condicions per a l’exercici de la pesca recreativa en les seues distintes modalitats, incloent-hi la referència expressa a la manera de justificació de les condicions físiques necessàries per a la pràctica normal d’esta activitat, i les característiques dels útils autoritzats. També es fixaran els períodes, les zones hàbils i les quotes de captures. ****[4]****

2. En tot cas es prohibeix la pràctica de la pesca submarina a les zones d'esculls artificials i en un àrea circumdant de 300 metres.

 

 

CAPÍTOL III  
 De les zones protegides d'interés pesquer

 

**Article 30. Concepte**

1. Són zones protegides d'interés pesquer del litoral marítim de la Comunitat Valenciana les declarades administrativament, dins dels límits de les seus aigües interiors, pel seu especial interés per a la preservació i regeneració dels recursos pesquers, i s'hi limiten les activitats extractives de la fauna i flora marines i en general les pertorbadores del medi.

2. En tot cas es declararan com a protegits els fons de prades de fanerògames marines.

3. Es declararan també com a protegides, durant el temps de consolidació dels seus efectes regeneradors, les àrees d'instal·lació dels esculls artificials.

 

**Article 31. Declaració**

1. La declaració de les zones protegides, tret del que s'estableix en l'article següent, es realitzarà per decret del Govern Valencià, a proposta de la conselleria competent en matèria de pesca marítima, amb el contingut mínim següent:

a) Delimitació geogràfica de l'àrea protegida.

b) Justificació de la declaració i del contingut del règim de protecció aplicable.

c) Vigència i revisió temporal de la declaració.

d) Prohibicions i limitacions de l'activitat pesquera i marisquera, de caràcter temporal o permanent, total o parcial, així com d'unes altres activitats que puguen incidir sobre la zona protegida.

e) Si s'escau, promoció d'unes altres mesures complementàries, pel que fa a àrea protegida i el seu entorn, d'afavoriment de la regeneració dels recursos marins.

2. Quan les singulars condicions de l'àrea que cal protegir i l'elevat interés en la regeneració dels recursos pesquers determinen una major protecció, de caràcter integral, el decret pel qual es declare la zona de protecció podrà qualificar-la com a reserva marina d'interés pesquer.

 

**Article 32. Esculls artificials**

1. Són esculls artificials les zones marines al fons dels quals s'instal·len un conjunt de mòduls o elements de diferents formes a fi de protegir, regenerar i desenvolupar els recursos pesquers.

2. La instal·lació d'esculls artificials requerirà l'autorització prèvia de la conselleria competent en matèria de pesca marítima, sense perjudici de la concessió per a l'ocupació del domini públic atorgada per l'administració competent.

3. En l'autorització de la conselleria es declararà la protecció de l'àrea d'instal·lació de l'escull, amb el contingut mínim expressat en l'article anterior, i es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.

4. Els mòduls que componen els esculls es construiran amb materials duradors, i d'un pes suficient que n'impedisca el desplaçament.

5. Els mòduls podran ser de tres tipus:

a) De producció, amb característiques morfològiques de manera que hi haja cavitats que afavorisquen la concentració i regeneració dels recursos pesquers.

b) De protecció, amb ixents dissuasius per a la pesca d'arrossegament.

c) Mixtos, que combinen les cavitats i els elements dissuasius.

 

**Article 33. Instal·lació per l'administració**

1. L'administració pesquera de la Generalitat Valenciana promourà la instal·lació d'esculls artificials, i per a això recaptarà i aportarà ella mateixa els recursos econòmics necessaris.

2. La decisió de la instal·lació d'aquests esculls per la pròpia administració pesquera valenciana es realitzarà en les mateixes condicions exigides per a la seua autorització a altres ens o òrgans públics i privats, la resolució haurà de contenir la declaració exigida en l'apartat 3 de l'article anterior.

 

 

TÍTOL IV  
 Del marisqueig

 

**Article 34. Àmbit**

1. Es regiran pel que s'estableix en aquest títol les activitats de marisqueig adreçades a l'extracció de mol·luscos (gasteròpodes, bivalves i cefalòpodes) i equinoderms del medi marí, quan es realitzen utilitzant arts i instruments de pesca per a cada espècie.

2. L'obtenció de mariscos cultivats se sotmetrà al règim dels cultius marins establit en el títol V d'aquesta llei.

 

**Article 35. Embarcacions autoritzades**

1. La pràctica del marisqueig des d'embarcació sols podrà realitzar-se per les embarcacions de la corresponent llista del Registre Oficial de Vaixells dedicades a la pesca professional i autoritzades per a la modalitat d'arts menors.

2. Per a la modalitat de recol·lecció de mol·luscos bivalves des d'embarcació caldrà disposar a més a més d'una llicència específica, expedida per la conselleria competent en matèria de pesca marítima.

3. El Govern Valencià, mitjançant un decret, podrà establir l'exigència de llicència específica per a les altres modalitats de marisqueig des d'embarcació.

 

**Article 36. Mariscadors a peu**

1. L'exercici professional de la recol·lecció a peu de mol·luscos bivalves requerirà llicència, expedida per la conselleria competent en matèria de pesca marítima.

2. Tindrà caràcter personal i intransferible i requerirà la qualificació professional corresponent.

 

**Article 37. Temporalitat i limitació de llicències**

1. Les llicències per a modalitats específiques de marisqueig s'atorgaran sempre per períodes de cinc anys.

2. En la regulació reglamentària d'aquestes llicències podrà limitar-se'n el nombre, atenent a una explotació racional dels recursos.

 

**Article 38. Zones de marisqueig**

La conselleria competent en matèria de pesca marítima determinarà les zones de producció aptes per a la recol·lecció de mol·luscos bivalves, gasteròpodes i equinoderms, d'acord amb la qualitat de les aigües.

 

**Article 39. Arts autoritzats**

1. Els arts autoritzats amb caràcter general per a les distintes modalitats de marisqueig són les següents:

a) El rastre, per a la recol·lecció de mol·luscos bivalves des d'embarcació.

b) El rastrell, per a la recol·lecció a peu de bivalves.

c) El alcatruz o caduf, per a la pesca artesanal del polp.

2. Reglamentàriament es determinarà el nombre i característiques dels arts permesos, així com l'autorització d'uns altres arts, instruments i equips.

 

**Article 40. Limitacions**

1. El Govern Valencià establirà l'ordenació de l'activitat marisquera, en les seues distintes modalitats, i fixarà els períodes de veda, els dies i horari d'exercici, les espècies autoritzades i les grandàries  mínimes d'aquests, així com els contingents màxims de captures.

2. Es prohibeix la captura del dàtil de mar (Lithophaga lithophaga) y de la nacra (Pinna nobilis).

 

 

TÍTOL V  
 Dels cultius marins

 

**Article 41. Activitat i instal·lacions**

1. La aqüicultura o cultius marins és, a l'efecte d'aquesta llei, l'activitat que, duta a cap per mitjans tècnics i científics, es realitza per a obtenir i desenvolupar espècies marines en les seues diverses fases de reproducció, fresa, creixement, preengreixament i engreixament.

2. L'activitat de cultius marins pot realitzar-se en els establiments següents:

a) Granja marina: establiment en terra o en el mar, on es desenvolupa un cultiu d'espècies marines, amb la finalitat de producció, en qualsevol de les seues fases de preengreixament i engreixament.

b) Criador: establiment en terra o en el mar, on es desenvolupa un cultiu d'espècies marines, amb l'única finalitat de la reproducció, la posta i l'alevinatge.

c) Viver: instal·lació o artefacte flotant en el mar, en el qual es desenvolupa un cultiu de mol·luscos bivalves, en qualsevol de les seues fases de preengreixament i engreixament.

d) Viver: estació de comunicació en el mar, o alimentada per les seues aigües, dedicada al manteniment de crustacis vius amb la finalitat de dur-ne a cap la regulació comercial.

e) Dipòsit: instal·lació en terra, dedicada al manteniment d'espècies marines distintes dels crustacis, amb la finalitat de dur-ne a cap la regulació comercial.

f) Depuradora: instal·lació dotada dels mitjans tècnics necessaris per a aconseguir l'eliminació de gèrmens patògens, en mol·luscos i crustacis vius que es dediquen al consum humà.

3. La conselleria competent en matèria de pesca marítima podrà adoptar instruccions sobre les condicions tècniques dels establiments d'aqüicultura marina.

 

**Article 42. Centres d'investigació de cultius**

1. Es considera activitat d'aqüicultura la desenvolupada pels centres d'investigació de cultius marins, com a establiments destinats exclusivament al desenvolupament de la investigació, la qual versa totalment o parcialment sobre les activitats pròpies de l'aqüicultura marina.

2. A aquests centres els serà d'aplicació en general el que s'estableix en aquest títol, sense perjudici de la seua adequació a les peculiaritats de la seua finalitat investigadora.

 

**Article 43. Autorització d'activitats**

1. La realització d'activitats d'aqüicultura marina requerirà autorització de la conselleria competent en matèria de pesca marítima, sense perjudici dels informes, autoritzacions o concessions d'altres òrgans o administracions públiques legalment preceptius.

2. S'inclou entre les activitats subjectes a autorització les de repoblació marina, consistents en l'alliberament d'espècies animals o vegetals en qualsevol fase del seu cicle vital en el medi natural perquè n'incremente la població.

3. La introducció i immersió en els establiments d'aqüicultura autoritzats d'espècies marines procedents de tercers països requerirà autorització de l'administració pesquera autonòmica.

4. Es podran autoritzar provisionalment activitats i establiments de caràcter experimental, en el cas de projectes innovadors o que necessiten una experimentació prèvia. L'explotació definitiva se subjectarà al règim ordinari d'autorització.

 

**Article 44. Requisits documentals**

1. Les sol·licituds d'autorització d'activitats de cultius marins s'acompanyaran del projecte de l'obra i de les seues instal·lacions i de la tecnologia de cultiu, de l'estudi sobre la seua viabilitat econòmica, de l'estudi d'avaluació del seu impacte ambiental i de certificat d'adequació a les normes tecnicosanitàries.

2. En el cas que la instal·lació es realitze en terra s'acreditarà la seua adequació a la qualificació urbanística dels terrenys, i la titularitat dels drets sobre aquests.

3. Quan requerisca l'ocupació de domini públic maritimoterrestre, de conformitat amb la legislació de costes caldrà adjuntar la sol·licitud al ministeri competent de la seua concessió o autorització.

 

**Article 45. Espècies**

1. Reglamentàriament podran declarar-se les espècies preferents per al seu cultiu, així com les no permeses amb caràcter general.

2. La introducció d'espècies no autòctones sols es permetrà quan es garantisca que no comporta riscos sanitaris ni ecològics.

3. Es prohibeix la introducció de l'alga Caulerpa taxifolia en establiments o en aigües del litoral de la Comunitat Valenciana, així com la seua comercialització, distribució i venda.

 

**Article 46. Zones aptes**

1. Les activitats d'aqüicultura marina sols s'autoritzaran quan les aigües tinguen la qualitat adequada per al cultiu de les espècies marines.

2. No s'autoritzaran establiments d'aqüicultura en zones amb fons bionòmics del tipus de prades de fanerògames marines.

 

**Article 47. Criteris d'autorització**

La conselleria competent en matèria de pesca marítima resoldrà l'atorgament de l'autorització de cultius marins quan el projecte garantisca la viabilitat de l'explotació, dins del compliment de les determinacions d'aquest títol i disposicions que el despleguen, i s'adeqüe a la planificació aqüícola adoptada per les administracions pesqueres, especialment pel que fa a espècies preferents i el seus límits de producció.

 

**Article 48. Contingut de l'autorització**

1. Les autoritzacions de cultius marins expressaran en tot cas:

a) El o la titular de l'activitat.

b) El tipus d'establiment.

c) El cultiu i les espècies autoritzades.

d) La ubicació de la instal·lació i la superfície ocupada.

e) El termini per a la posada en explotació i la vigència de l'autorització.

f) Les condicions i prescripcions de l'autorització.

2. El contingut bàsic de les autoritzacions concedides, relatiu a les característiques del cultiu i la seua ubicació, es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.

 

**Article 49. Vigència de les autoritzacions**

1. Les autoritzacions de cultius marins es concediran amb caràcter temporal o indefinit, tot i que en el cas que afecte a terrenys de domini públic no podrà excedir del període de la concessió o autorització de la seua ocupació.

2. Les autoritzacions s'extingiran anticipadament pels motius següents:

a) El cessament de l'activitat o la infraexplotació evident per un període superior a dos anys, tret de causa justificada.

b) La renúncia de l'interessat.

c) L'incompliment del termini establit en l'autorització de cultius marins per a la posada en explotació.

d) La pèrdua de la concessió o autorització de l'ocupació del domini públic.

e) L'incompliment del deure de comunicació a l'òrgan que concedeix l'autorització del canvi de titularitat de l'activitat.

f) L'incompliment de les condicions i prescripcions de l'autorització, sense perjudici de les sancions administratives que puguen imposar-se.

g) Els danys greus al medi ambient, els perills per a la salut pública i els riscos per a la navegació, deguts a les instal·lacions o al seu funcionament.

h) Qualsevol altra circumstància que es determine en les disposicions reglamentàries que despleguen aquesta llei.

 

**Article 50. Canvi de titular**

La transmissió de la titularitat de l'activitat de cultius marins es comunicarà a l'òrgan que atorgue l'autorització en el termini de tres mesos des de l'adquisició dels drets pel nou titular, i s'adjuntarà la documentació que l'acredite.

 

**Article 51. Zones d'interés per a cultius marins**

1. El Govern Valencià, mitjançant un decret, a proposta de la conselleria competent en matèria de pesca marítima, podrà delimitar zones d'interés per a cultius marins.

La incoació per aquesta conselleria del procediment de delimitació, públicament anunciada, implicarà la suspensió de l'atorgament d'autoritzacions en l'àmbit previst, per temps no superior a dos anys

2. Les autoritzacions d'instal·lacions i activitats en aquestes zones podran concedir-se, amb la convocatòria pública prèvia, en favor dels sol·licitants que siguen seleccionats d'acord amb els criteris objectius que s'establisquen.

3. La delimitació de les zones podrà determinar, justificadament, l'exclusió de la concessió de noves autoritzacions fora d'aquestes, en els àmbits que es determinen en el mateix decret que aprove la delimitació esmentada.

4. Les zones declarades d'interés per a cultius marins no es podran afectar per abocadors d'aigües o residus que produïsquen contaminació o enterboliment de les aigües, que siguen perjudicials a les espècies marines, pel que fa a la seua pèrdua d'activitat o reproducció o a la seua afecció a la població humana consumidora. Es requerirà un informe favorable de l'administració pesquera autonòmica per a la concessió de qualsevol autorització administrativa d'activitats que es pretenguen desenvolupar en zones d'interés per a cultius marins.

 

**Article 52. Condicions sanitàries**

1. L'administració de la Generalitat establirà reglamentàriament i adoptarà les mesures sanitàries necessàries, de prevenció i control, en relació amb els cultius marins, per a la seua protecció de les malalties infectocontagioses i parasitàries i de la seua transmissió als recursos del medi marí.

2. Les mesures i campanyes de sanejament que s'imposen amb aquest fi seran obligatòries per als i les titulars dels establiments.

 

**Article 53. Control administratiu**

L'administració pesquera autonòmica comprovarà el compliment de les condicions de l'autorització d'activitat aqüícola, a l'efecte del quals caldrà permetre als seus tècnics i inspectors el lliure accés a les instal·lacions, i facilitar-los les dades que requerisquen sobre el funcionament de l'explotació.

 

**Article 54. Informació estadística**

Els i les titulars d'autoritzacions de cultius marins estaran obligats a aportar a la conselleria competent en matèria de pesca marítima, als efectes estadístics, les dades relatives a la producció i al valor de les vendes.

 

**Article 55. Registre d'Establiments d'Aqüicultura**

1. L'administració pesquera establirà un Registre d'Establiments d'Aqüicultura de la Comunitat Valenciana, la gestió de la qual podrà ser desconcentrada en les unitats administratives territorials.

2. En el registre s'inscriuran, d'ofici, les autoritzacions de cultius marins que s'atorguen, i les seues modificacions, així com els canvis de titularitat.

 

**Article 56. Foment de l'aqüicultura**

La Generalitat Valenciana fomentarà les inversions destinades a l'aqüicultura marina, especialment de les entitats associatives dels i les professionals de la pesca, d'acord amb els fons propis que s'habiliten pressupostàriament i els provinents de l'estat i de la Unió Europea.

 

 

TÍTOL VI  
 De la comercialització dels productes de la pesca   
 y l'aqüicultura marines

 

**Article 57. Comercialització**

1. El desembarcament de la pesca i la circulació, comercialització i transformació dels seus productes, i els de l'aqüicultura marina, es realitzarà en les condicions establides per les disposicions comunitàries, per aquesta llei i per les normes estatals bàsiques, així com per les disposicions reglamentàries autonòmiques que les despleguen.

2. La regulació per l'administració pesquera autonòmica d'aquestes operacions atendrà especialment que els productes de la pesca que es comercialitzen complisquen les normes d'ordenació pesquera vigents, en particular les relatives a espècies protegides, vedades o les de la grandària establida reglamentàriament.

3. Es prohibeix la comercialització dels productes extrets en l'exercici de la pesca marítima d'esbarjo.

 

**Article 58. Desembarcament**

1. El desembarcament dels productes de la pesca es realitzarà en els llocs destinats  a aquest efecte, per als productes en fresc i per als congelats i transformats a bord, en els ports pesquers autoritzats.

2. La conselleria competent en matèria de pesca marítima determinarà els ports autoritzats per al desembarcament dels productes de la pesca.

 

**Article 59. Control tècnic i sanitari dels productes frescos**

1. Per a la verificació dels controls tècnics i sanitaris dels productes pesquers frescos desembarcats a la Comunitat Valenciana, s'estableix l'obligatorietat del pas obligatori de la totalitat d'aquests productes per la llotja pesquera del port de descàrrega, d'aquest compliment s'expedirà la corresponent acreditació pel responsable de l'explotació de la llotja.

2. Quan el desembarcament es realitze en un port pesquer que no dispose de llotja, pel reduït volum de descàrregues de productes pesquers frescos, la subjecció d'aquests productes desembarcats als controls tècnics i sanitaris es realitzarà en la forma que es dispose reglamentàriament.

3. Les espècies de mol·luscos bivalves reglamentàriament determinades, destinades a la seua comercialització i consum, hauran de passar obligatòriament per un centre d'expedició autoritzat, a fi d'efectuar els controls tècnics i sanitaris.

 

**Article 60. Primera venda**

1. La primera venda dels productes pesquers frescos a la Comunitat Valenciana s'efectuarà obligatòriament a les seues llotges pesqueres.

2. La primera comercialització de productes pesquers congelats o transformats a bord es realitzarà a la Comunitat Valenciana en els establiments degudament autoritzats a aquest efecte per la conselleria competent en matèria de pesca marítima.

3. Aquestes prescripcions seran aplicables a la primera venda dels desembarcaments efectuats a ports de la Comunitat Valenciana i a aquells productes que, una vegada desembarcats en uns altres ports de l'estat o de la Unió Europea, siguen introduïts en el territori de la Comunitat Valenciana per carretera, via aèria o ferrocarril sense haver-se realitzat la primera venda d'aquests al port de desembarcament.

 

**Article 61. Llotges pesqueres**

1. Correspon a la conselleria competent en matèria de pesca marítima autoritzar les llotges pesqueres com a establiments portuaris de control i primera venda dels productes frescos de la pesca, atenent les necessitats generals d'ordenació del sector pesquer.

2. Aquesta autorització serà necessària tant per a la directa explotació de la llotja per l'autoritat portuària, com per a la seua gestió per un tercer concessionari. En aquest darrer supòsit l'autorització s'instarà amb caràcter previ a la convocatòria del procediment d'adjudicació del contracte de gestió, en relació amb els seus plecs de prescripcions tècniques i econòmiques. Per a l'adjudicació es tindrà en compte les confraries de pescadors.

3. L'autoritat portuària competent comunicarà a l'administració pesquera autonòmica la identitat del responsable de l'explotació de la llotja pesquer de qual es tracte.

 

**Article 62. Comunicació de vendes**

El o la responsable de l'explotació de la llotja o de l'establiment autoritzat haurà d'expedir en les primeres vendes, i remetre a l'administració pesquera autonòmica, un document comprensiu de les dades relatives a les característiques, volum i procedència del producte comercialitzat, els subjectes de l'operació i el preu.

 

**Article 63. Acreditació del producte******[5]****

1. La circulació dels productes de la pesca i de l'aqüicultura haurà d'estar emparada en tot cas pel corresponent document acreditatiu de l'origen, destinació i pes de les espècies transportades, en la forma establida reglamentàriament.

2. En l'exposició dels productes de la pesca i de l'aqüicultura, per a la seua comercialització, caldrà indicar l'espècie, l'origen, si es tracta d'un producte fresc o que prèviament ha sigut descongelat, i si escau si procedeix de cultiu.

3. En els establiments de venda de peix al públic, a més a més de complir-se el que s'estableix en l'apartat anterior, haurà de figurar en un lloc visible la grandària mínima autoritzada per a les espècies posades a la venda.

4. Els productes pesquers frescos, refrigerats o cuits, es transportaran degudament etiquetats, i caldrà que el vehicle de transport siga portador en tot moment, de les factures o albarans on s’especifiquen els productes que es transporten, el pes, el nombre de caixes i la documentació acreditativa sobre el preu en origen del producte, nom del port de desembarcament i la data de captura. ****[6]****

5. Els productes pesquers frescs, refrigerats o cuits, exposats a la venda als establiments de la Comunitat Valenciana, hauran a més de complir els requisits establerts en la normativa vigent d’etiquetat, i indicar les especificacions següents:

– preu en origen del producte

– nom del lloc de desembarcament

– data del desembarcament

6. Als llocs de venda al consumidor final, la informació indicada anteriorment serà exposada en un tauler, perfectament llegible, situada sobre el producte i que sobreïsca suficientment.

Els titulars dels establiments de comercialització i venda de productes pesquers disposaran de les etiquetes subministrades pels proveïdors i la documentació acreditativa sobre el preu en origen del producte, el nom del port i la data del desembarcament.

7. Als productes de l’aqüicultura, el desembarcament se substituirà pel lloc i la data de sacrifici.

 

 

TÍTOL VII  
 De les confraries de pescadors de la Comunitat Valenciana

 

**Article 64. Naturalesa**

1. Les confraries de pescadors i pescadores de la Comunitat Valenciana són corporacions de dret públic, sense ànim de lucre, amb personalitat jurídica i plena capacitat d'obrar per al compliment de les seues finalitats, integrades voluntàriament i lliurement per professionals de la pesca, armadors i treballadors, del seu respectiu àmbit territorial.

2. Aquestes confraries es relacionen amb l'administració de la Generalitat Valenciana a través de la conselleria competent en matèria de pesca marítima, en els termes establits en aquesta llei.

 

**Article 65. Funcions******[7]****

1. La funció pròpia de les confraries de pescadors/ores és la d’actuar com a òrgans de consulta i col·laboració amb l’administració en la promoció i ordenació del sector pesquer i en la defensa dels seus interessos i en la conservació dels recursos pesquers.

Les confraries seran escoltades per l’Administració de la Generalitat en l’elaboració de les disposicions de caràcter general que afecten el sector pesquer.

2. Les confraries poden també realitzar activitats econòmiques relacionades amb la comercialització dels productes de la pesca i del marisqueig, amb l'aqüicultura i amb la prestació de serveis, inclosos els assistencials, als seus associats.

3. En tot cas compliran les seues funcions respectant l'exercici per les organitzacions empresarials i sindicals de les funcions de representació i negociació que els són pròpies.

4. Les confraries podran ordenar l’activitat professional pesquera dels seus membres en el seu àmbit territorial, i hi establiran normes de compliment obligatori, sempre que estes no siguen contràries a l’ordenament jurídic vigent.

5. Les confraries poden elevar informes i propostes a l'administració de la Generalitat sobre matèries objecte de la seua competència.

6. Les confraries podran afavorir la formació cultural i professional dels seus membres facilitant-los el coneixement de la tecnologia adequada en cada cas.

 

**Article 66. Règim jurídic**

1. Les confraries de pescadors/ores es regiran per la normativa que els resulte d’aplicació general, i també pel que disposa el present títol i per les disposicions que en el seu desplegament dicten el Consell i la conselleria competent en matèria de pesca marítima, així com pels seus respectius estatuts. ****[8]****

2. En tot cas, en els aspectes organitzatius, així com quan exercisquen potestats administratives, les confraries se sotmetran a la legislació administrativa que li siga aplicable.

3. En l'exercici de les activitats econòmiques que eventualment realitzen els serà aplicable la legislació general que les regule.

 

**Article 67. Creació, modificació i dissolució**

1. La creació d'una confraria de pescadors i pescadores caldrà necessàriament promoure's per un 40% del cens de professionals de l'àmbit territorial del qual es tracte, que aprovaran el projecte d'estatuts pels quals s'haurà de regir, i els sotmetrà a la ratificació de la conselleria competent en matèria de pesca marítima.

2. No podrà coincidir més d'una confraria sobre un mateix àmbit territorial. En el cas que la creació d'una nova confraria afectara l'àmbit dunes altres existents, la conselleria competent resoldrà sobre aquesta creació, i sobre els àmbits de les confraries afectades, amb audiència prèvia.

3. La fusió i la dissolució de confraries requerirà almenys acord majoritari dels òrgans plenaris de les confraries afectades, excepte el que disposa l’apartat anterior, i la ratificació per l’esmentada conselleria. ****[9]****

4. La conselleria podrà disposar, d'acord amb l'interés general pesquer, la dissolució forçosa d'aquelles confraries de pescadors i pescadores que de manera evident no atenguen el compliment de les seues finalitats, després de sentides les federacions de confraries de pescadors existents en l'àmbit de la Comunitat Valenciana.

 

**Article 68. Estatuts**

Els estatuts de les confraries de pescadors i pescadores hauran de regular, almenys, els extrems següents:

a) La denominació, àmbit territorial i domicili.

b) L'estructura organitzativa i funcional, amb expressió del règim d'elecció dels membres o titulars dels distints òrgans rectors, tot diferenciant els directament responsables de la gestió de les activitats a què fa referència l'apartat 2 de l'article 65 d'aquest títol.

c) Els drets i obligacions dels membres de la confraria.

d) El règim econòmic i comptable.

e) El patrimoni i els recursos econòmics previstos.

f) Les causes i el procediment de dissolució i la destinació del patrimoni.

2. La redacció dels estatuts i les modificacions que s’hi puguen efectuar requeriran l’acord majoritari de l’òrgan plenari de la confraria, i la ratificació per la corresponent conselleria. ****[10]****

 

**Article 69. Representativitat dels òrgans rectors**

1. Els òrgans rectors de les confraries de pescadors i pescadores tindran caràcter representatiu, el seus membres o titulars s'elegiran mitjançant el sistema que s'establisca estatutàriament, s'assegurarà aquesta representativitat, i es mantindrà en el cas dels òrgans col·legiats la paritat en la representació de treballadors y armadors.

2. L'elecció dels i de les membres de l'òrgan plenari superior de govern de la confraria es realitzarà pels i les confrares mitjançant sufragi universal, lliure, directe i secret, per un període de quatre anys, d'acord amb la convocatòria genèrica per a totes les confraries que realitzarà mitjançant una ordre la conselleria competent en matèria de pesca marítima.

3. Els estatuts de les confraries i les convocatòries electorals de la conselleria, hauran de respectar les normes següents:

a) L'òrgan plenari superior de govern de cada confraria designarà una comissió electoral encarregada de la preparació del pla electoral, de l'aprovació del cens d'electors, de la designació dels components de la mesa electoral i de la proclamació dels candidats, i resoldrà les reclamacions que es formulen.

b) La conselleria aprovarà el pla electoral i controlarà, en via de recurs administratiu, els acords que adopte la comissió electoral.

c) La mesa electoral serà l'encarregada de presidir la votació, vigilar la seua regularitat, legalitat i realitzar l'escrutini.

d) El cens electoral estarà format per tots els afiliats i totes les afiliades majors d'edat, al corrent de les seues obligacions econòmiques amb la confraria.

e) Podran ser elegits i elegides els qui figuren en el cens electoral, acrediten en el període immediat anterior a la convocatòria un mínim de dos anys de pertinença ininterrompuda a la confraria i es presenten voluntàriament com a candidats.

4. En el cas de creació d'una nova confraria els seus òrgans de govern s'integraran provisionalment en la forma que dispose l'acord de creació, ratificat per la conselleria competent en matèria de pesca marítima.

Els estatuts de cada confraria regularan la designació de membres gestors, atenent el criteri de representativitat, per als casos de no-realització legal de les eleccions de renovació de càrrecs o de produir-se vacants sobrevingudament.

 

**Article 70. Règim pressupostari i comptable******[11]****

1. Les confraries de pescadors/ores podran comptar amb els recursos següents:

a) Les quotes o derrames que acorde el seu òrgan plenari superior de govern.

b) Les rendes i productes del seu patrimoni.

c) Els ingressos procedents de les seues activitats i servicis.

d) Les donacions, llegats, ajudes i subvencions que se’ls concedisquen.

e) Qualsevol altre recurs que d’acord amb la legislació o als seus propis estatuts els puguen ser atribuïts.

2. Les confraries de pescadors/ores han d’efectuar cada any una memòria de les activitats exercides i de la gestió econòmica del seu patrimoni, practicar la liquidació del pressupost de l’exercici anterior i elaborar el pressupost corrent d’ingressos i gastos diferenciant en relació a les activitats mencionades en l’apartat 2 de l’article 65 d’esta llei. Estos documents han de ser aprovats per la junta general durant el primer trimestre de cada any i remesos a la conselleria competent en matèria de pesca en el termini de 30 dies a comptar de la seua aprovació.

3. Les confraries seguiran un pla de comptes únics, adaptat al Pla general de comptabilitat, que es dissenyarà, amb la participació de les mateixes confraries, per la conselleria competent en matèria d’hisenda. S’hi preveurà diferenciació dels moviments corresponents a les activitats econòmiques a les quals refereix l’apartat 2 de l’article 65 d’esta llei.

 

**Article 71. Federacions de confraries******[12]****

1. Les confraries de pescadors/ores de la Comunitat Valenciana, per acord dels seus òrgans plenaris superiors, podran constituir-ne federacions provincials, amb la idèntica naturalesa de corporacions de dret públic, amb personalitat jurídica i plena capacitat per al compliment dels seus fins, limitats als de consulta i col·laboració amb l’administració en la promoció del sector pesquer, en la defensa dels seus interessos i assistència tècnica a les seues confraries federades.

2. Els estatuts de cada federació provincial expressaran les confraries que les integren; els seus òrgans de govern i la seua integració representativa d’elles; fins i facultats; règim econòmic i recursos que les financen; procediment per a la seua dissolució o per a la separació d’alguna confraria federada.

3. Les federacions provincials podran formar la Federació de la Comunitat Valenciana de Confraries de Pescadors. Esta federació designarà els representants de la Comunitat Valenciana en les federacions d’àmbit superior a esta. Les federacions provincials podran integrar-se en federacions superiors a l’àmbit territorial de la comunitat autònoma a través de la Federació de la Comunitat Valenciana de Confraries de Pescadors.

4. Sense perjuí de les funcions atribuïdes a la Federació de la Comunitat Valenciana de Confraries de Pescadors, li correspon expressament intervindre en els conflictes que puguen sorgir entre distintes federacions provincials o entre estes i les confraries concretes.

5. La creació i els estatuts de les federacions hauran de ser aprovats per la conselleria competent en matèria de pesca marítima.

6. La conselleria competent en matèria de pesca marítima pot procedir a la dissolució d’una federació quan no mantinga activitat o no tinga òrgans rectors legalment elegits. La resolució de dissolució s’adoptarà després de la informació pública i consulta amb les organitzacions del sector pesquer afectades.

7. A les federacions serà d’aplicació el que disposa l’article anterior.

 

**Article 72. Registre de Confraries de Pescadors**

1. En el Registre de Confraries de Pescadors de la Comunitat Valenciana, depenent de la conselleria competent en matèria de pesca marítima, s'inscriuran aquestes confraries i les seues federacions, i s'anotaran tots els actes respecto dels quals aquesta llei estableix la intervenció d'aquesta conselleria.

2. La gestió d'aquest registre podrà ser desconcentrada en les unitats administratives territorials de la conselleria.

 

 

DISPOSICIONS ADDICIONALS

 

**Primera. Inspecció pesquera**

1. La conselleria competent en pesca marítima, per tal d'assegurar el compliment de les prescripcions en les matèries objecte d'aquesta llei, disposarà d'una unitat d'inspecció pesquera, amb la consideració del seu personal com a agents de l'autoritat, que en l'exercici de les seues funcions podrà requerir l'auxili de les autoritats de marina i dels cossos i forces de seguretat estatals, autonòmics i locals.

2. A aquest personal li correspondran les funcions següents:

a) La vigilància i inspecció, en l'àmbit de les competències de la Generalitat Valenciana, dels vaixells, activitats i establiments relacionats amb la pesca, el marisqueig i l'aqüicultura, i dels mercats i establiments de transformació, comercialització i consum dels seus productes.

b) La inspecció de vehicles dedicats al transport de peix, mariscos i altres productes del mar, per a la qual cosa els inspectors podran requerir la detenció del vehicle.

3. Per a l'exercici d'aquestes funcions els titulars i personal de les activitats, dependències o instal·lacions objecte de la inspecció, permetran el lliure accés a aquestes dels inspectors, i els facilitaran la informació i documentació necessàries per a la verificació del compliment de la normativa pesquera.

 

**Segona. Altres òrgans d'inspecció**

Es reconeix la condició d'agents de l'autoritat a l'efecte de la constatació dels fets infractors en les matèries i àmbits regulats en aquesta llei, als funcionaris d'altres òrgans i administracions públiques amb funcions inspectors en les matèries de salut, treball i Seguretat Social, alimentació, consum, comerç, transports i medi ambient, quan en l'exercici de les seues funcions observen l'incompliment de les normes de la pesca marítima, el marisqueig i l'aqüicultura, així com de la circulació i comercialització dels seus productes, i formalitzen la corresponent acta, que serà traslladada a la conselleria competent en matèria de pesca marítima.

 

**Tercera. Règim sancionador**

Les infraccions a allò que s'estableix en aquesta llei se sancionaran administrativament d'acord amb la Llei 2/1994, de 18 d'abril, de la Generalitat Valenciana, sobre Defensa dels Recursos Pesquers, i amb la normativa bàsica estatal.

 

 

DISPOSICIONS TRANSITÒRIES

 

**Primera. Zones actualment protegides**

1. Sense perjudici de l'adopció de les disposicions o resolucions necessàries per a una millor adequació al que disposa el capítol III del títol III d'aquesta llei, es consideraran zones protegides d'interés pesquer del litoral marítim de la Comunitat Valenciana les zones següents:

a) La zona de reserva marina sobre les aigües pròximes circumdants a l'illa de Tabarca (Ordre de 4 d'abril de 1986, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca).

b) La zona de reserva marina en l'entorn del cap de Sant Antoni (Decret 212/1993, de 9 de novembre, del Govern Valencià).

c) Les zones declarades pel Decret 219/1997, de 12 d'agost, del Govern Valencià.

d) Les zones dels esculls artificials autoritzats en les aigües interiors de la Comunitat Valenciana en què estiguen vigents les mesures limitatives de l'activitat pesquera, segons la relació que haurà de publicar-se en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana per resolució de la direcció general competent en matèria de pesca marítima en el termini de tres mesos des de l'entrada en vigor d'aquesta llei.

e) La zona d’aigües interiors compresa a la reserva natural marina d’Irta (Decret 108/2002, de 16 de juliol, del Govern Valencià). ****[13]****

2. D’acord amb l’article 31.2 d’aquesta llei, les zones a), b) i e) de l’apartat anterior queden qualificades com a reserves marines d’interès pesquer. ****[14]****

 

**Segona. Confraries existents**

1. Es reconeixen com a confraries de pescadors i com a federacions d'aquestes a la Comunitat Valenciana les existents a l'entrada en vigor d'aquesta llei.

2. Els seus estatuts hauran d'adaptar-se al que disposa el títol VII d'aquesta llei, per a la qual cosa les confraries i les federacions d'aquestes aprovaran els projectes, i els remetran a la conselleria competent en matèria de pesca marítima, per a ratificar-los, abans d'un any.

3. En el cas de confraries existents que tinguen àmbits territorials coincidents, la conselleria resoldrà, en el termini de tres mesos des de l'entrada en vigor de la llei, sobre la seua fusió, dissolució, o modificació dels seus àmbits territorials, segons pertoque, als efectes del compliment del que disposa l'article 67.2, després de l'audiència de les confraries afectades i de la federació provincial de què formen part.

 

**Tercera. Llotges en funcionament autoritzades**

Durant la vigència de les actuals concessions d'explotació es consideren autoritzades les llotges dels ports pesquers de Vinaròs, Benicarló, Peñíscola, Castelló, Burriana, Sagunt, València, Cullera, Gandia, Dénia, Xàbia, Moraira, Calp, Altea, la Vila Joiosa, el Campello, Alacant, Santa Pola, Guardamar del Segura y Torrevieja.

 

**Quarta. El rall o esparver******[15]****

*Derogada*

 

 

DISPOSICIÓ DEROGATÒRIA

 

Queden derogades les disposicions d'igual o inferior rang que s'oposen al que disposa aquesta llei.

 

 

DISPOSICIONS FINALS

 

**Primera. Desplegament reglamentari**

Es faculta el Govern Valencià per a dictar les disposicions reglamentàries que resulten necessàries per al desplegament i l'aplicació del que disposa aquesta llei.

 

**Segona. Entrada en vigor**

Aquesta llei entrarà en vigor als 20 dies de la seua publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.

 

Per tant ordene que tots els ciutadans, tribunals i poders públics als quals pertoque observen i facen complir aquesta llei.

 

València, 15 de desembre de 1998

 

El president de la Generalitat Valenciana,

EDUARDO ZAPLANA HERNANDEZ-SORO 

 

 

---

****[1]****L’apartat 2 de l’article 24 es modifica per l’article 73 de la [**Llei 7/2014, de 22 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2014/12/22/7/), de Mesures Fiscals, de Gestió Administrativa i Financera, i d'Organització de la Generalitat. (DOGV núm. 7432 de 29.12.2014) Ref. Base de dades 011461/2014.

****[2]****Els apartats 1 i 3 de l’article 25 es modifiquen per l’article 74 de la [**Llei 7/2014, de 22 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2014/12/22/7/).

****[3]****L’apartat 1 de l’article 27 es modifica per l’article 88 de la [**Llei 16/2010, de 27 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2010/12/27/16/), de Mesures Fiscals, de Gestió Administrativa i Financera, i d'Organització de la Generalitat. (DOGV núm. 6429 de 31.12.2010) Ref. Base de dades 013862/2010.

****[4]****L’apartat 1 de l’article 29 es modifica per l’article 75 de la [**Llei 7/2014, de 22 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2014/12/22/7/).

****[5]****Els apartats 4, 5, 6 i 7 de l’article 63 s’afegeixen per l’article 82 de la [**Llei 16/2003, de 17 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2003/12/17/16/), de Mesures Fiscals, de Gestió Administrativa i Financera, i d'Organització de la Generalitat Valenciana. (DOGV núm. 4654 de 19.12.2003) Ref. Base de dades 5532/2003.

****[6]****L’apartat 4 de l’article 63 es modifica per l’article 76 de la [**Llei 7/2014, de 22 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2014/12/22/7/).

****[7]****Els apartats 1 i 4 de l’article 65 es modifiquen per l’article 77 de la [**Llei 7/2014, de 22 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2014/12/22/7/).

****[8]****L’apartat 1 de l’article 66 es modifica per l’article 78 de la [**Llei 7/2014, de 22 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2014/12/22/7/).

****[9]****L’apartat 3 de l’article 67 es modifica per l’article 79 de la [**Llei 7/2014, de 22 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2014/12/22/7/).

****[10]****L’apartat 2 de l’article 68 s’afig per l’article 80 de la [**Llei 7/2014, de 22 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2014/12/22/7/).

****[11]****L’article 70 es modifica per l’article 81 de la [**Llei 7/2014, de 22 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2014/12/22/7/).

****[12]****L’article 71 es modifica per l’article 82 de la [**Llei 7/2014, de 22 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2014/12/22/7/).

****[13]****L’apartat e) de la disposició transitòria primera s’afegeix per l’article 83 de la [**Llei 16/2003, de 17 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2003/12/17/16/).

****[14]****L’apartat 2 de la disposició transitòria primera es modifica per l’article 84 de la [**Llei 16/2003, de 17 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2003/12/17/16/).

****[15]****La disposició transitòria quarta es deroga per la disposició derogatòria primera de la [**Llei 16/2010, de 27 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2010/12/27/16/).



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 3395, del 17-12-1998 (1998/11013)

LEY 9/1998, de 15 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Pesca Marítima de la Comunidad Valenciana.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**DEROGADA**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/1998/12/15/9**

### Versiones

 01/01/2015 - Actualidad  01/01/2011 - 31/12/2014  01/01/2004 - 31/12/2010  Texto inicial: 14/01/1999 - 31/12/2003 

### Datos del documento

Número DOGV
:   3395

Fecha DOGV
:   17-12-1998

Sección del DOGV
:   I. DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   1998/11013

CVE


Fecha del documento
:   15-12-1998

Organismo emisor
:   Presidencia de la Generalitat

Tipo de documento
:   Ley

Análisis jurídico

![](assets/imgs/icones/ico_informacio.svg)

Los textos consolidados de las normas son de carácter informativo y no tienen valor jurídico.

TEXTO CONSOLIDADO

**Versión vigente: 01.01.2015 – 04.03.2017**

**Ley 9/1998, de 15 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Pesca Marítima de la Comunidad Valenciana.**

[**(DOGV núm. 3248 de 22.05.1998)**](http://www.docv.gva.es/datos/1998/12/17/pdf/1998_Q11013.pdf) **Ref. 0927/1998**

Sea notorio y manifiesto a todos los ciudadanos que las Cortes Valencianas han aprobado y yo, de acuerdo con lo establecido por la Constitución y el Estatuto de Autonomía, en nombre del rey, promulgo la siguiente ley:

PREÁMBULO

1. La condición de la Comunidad Valenciana como costera, extensamente ribereña del Mediterráneo, explica la presencia y protagonismo en ella de la actividad pesquera.

El sector pesquero ocupa una posición importante en la economía valenciana, como se desprende de los datos básicos sobre sus dimensiones: la flota está integrada por 1.100 embarcaciones y su actividad genera empleo directo para más de 6.000 personas; el volumen de capturas cercano a las 60.000 toneladas anuales supone una cifra de negocio superior a los 15.000 millones de pesetas.

Pero la presencia y actividad de una flota numerosa implica paralelamente una especial afectación de los recursos pesqueros existentes en el litoral marítimo de la Comunidad Valenciana, que también constituyen riqueza propia, recursos naturales que deben preservarse para el futuro.

Por otra parte está emergiendo, como complemento o alternativa, con posibilidades en el litoral valenciano, la actividad de acuicultura marina, de cultivo de peces de especies marinas, de crustáceos y de moluscos.

Éstas son las realidades a las que quiere atender la presente ley, con el mar y sus especies animales como referentes genéricos: son la pesca y el marisqueo, y con ellos también la acuicultura marina, interesando especialmente la perspectiva profesional de la pesca, con todo el proceso económico que trae consigo, pero tratando también de ordenar realidades complementarias, como es su ejercicio recreativo.

2. La voluntad de regulación de la actividad y del sector pesquero por parte de la Generalitat Valenciana encuentra como límite la distribución de las competencias sobre este ámbito entre el Estado y la comunidad autónoma. Pero también precisa considerar, muy especialmente, los artículos 38 y 39 del Tratado de Roma, que establecen los objetivos y métodos para la organización de la política agraria común, que incluye la actividad pesquera, así como las determinaciones de la política común de pesca adoptada en 1983 por las instituciones de la Comunidad Europea.

De acuerdo con los artículos 148.1.11 y 149.1.19 de la Constitución, el Estatuto de Autonomía de la Comunidad Valenciana incorpora los siguientes títulos competenciales. Por una parte el artículo 31.17 del Estatuto atribuye a la Generalitat Valenciana la competencia exclusiva en las materias de «pesca en aguas interiores, marisqueo, acuicultura», y el artículo 32.7 establece que «en el marco de la legislación básica del Estado y, en su caso, en los términos que la misma establezca, corresponde a la Generalidad Valenciana el desarrollo legislativo y la ejecución» en la materia de «ordenación del sector pesquero». Quedan reservadas al Estado la competencia exclusiva en la materia de «pesca marítima» (salvo en las aguas interiores) y la normativa básica de ordenación del sector pesquero.

Complementariamente son de tener en cuenta respecto a las enseñanzas profesionales pesqueras los artículos 149.1.30 de la Constitución y 35 del Estatuto de Autonomía.

3. Sobre el actual conjunto normativo muy disperso relativo a la pesca marítima, al marisqueo, a la acuicultura, y a la ordenación de todo el proceso económico del sector pesquero, con disposiciones procedentes de la Unión Europea, del Estado y de la propia comunidad autónoma, la presente ley quiere satisfacer la necesidad de disponer, en la Comunidad Valenciana, respecto de la pesca en su litoral y al servicio de su sector pesquero, de una norma de referencia del máximo rango en todas dichas materias, hasta donde lo permitan las competencias autonómicas.

Precisamente, el título I de la ley, bajo el rótulo «Disposiciones generales», fija en términos generales sus objetos materiales, atendiendo después al elemento territorial, teniendo en cuenta que éste es especialmente importante para la delimitación competencial en relación con las materias afectadas:

a) La pesca marítima, inclusive la de recreo, en las aguas interiores del litoral de la Comunidad Valenciana.

Actualmente estas aguas marítimas interiores están fijadas por relación a las líneas de base rectas establecidas, para la delimitación de las aguas jurisdiccionales españolas, por el Real Decreto 2.510/1977, de 5 de agosto.

b) El marisqueo, en todo el litoral marítimo de la Comunidad.

c) La actividad de cultivos marinos, igualmente en todo el litoral valenciano, además de su realización en tierra.

d) La regulación específica del sector pesquero valenciano, y de su actividad económica (aparte la actividad extractiva que constituye propiamente la pesca), desarrollando la ordenación general del sector pesquero establecida básicamente por el Estado.

En la Unión Europea la política común de la pesca, en lo que se refiere a las actividades de explotación, se basa en los objetivos generales de proteger y conservar disponibles y accesibles los recursos marinos acuáticos vivos y organizar sobre una base sostenible la explotación racional y responsable, en condiciones económicas y sociales apropiadas para el sector, teniendo en cuenta sus repercusiones en el ecosistema marino, y tomando en consideración en particular tanto las necesidades de los productores como las de los consumidores.

La presente ley se inspira, en la configuración de una política propia de la Comunidad Valenciana, respecto de las pesquerías y el sector pesquero valencianos, en unos principios paralelos, que se imponen a la administración pesquera de la Generalitat Valenciana como finalidades a cuya consecución debe dirigir su esfuerzo.

4. Dentro del título competencial de desarrollo normativo y ejecución en materia de ordenación del sector pesquero, tienen cabida cuestiones muy diversas que recorren todo el proceso económico de la actividad pesquera, desde la extracción hasta la completa comercialización de sus productos, pasando por la organización de los productores y agentes económicos afectados.

Todos estos aspectos quedan perfectamente diferenciados a lo largo del texto de la ley, de forma que se dedican títulos específicos a las disposiciones relativas a la comercialización (título VI), así como a la regulación de las cofradías de pescadores (título VII), incluyéndose en el título II, «Del sector pesquero», los demás aspectos relativos al sector productivo pesquero.

Este título II incorpora la regulación, en ocasiones procedente de la normativa básica estatal, de las condiciones de construcción de nuevos buques, de la modernización y reestructuración de la flota, y del establecimiento y cambio de la base oficial de los buques en los puertos de la Comunidad Valenciana, y en relación con ello se orientan las medidas administrativas de fomento a los objetivos adecuados a los principios generales establecidos por la ley.

Por otra parte, la ley mantiene, respalda y promueve para el futuro las actuaciones administrativas dirigidas a la formación profesional de los pescadores, así como la preparación de los jóvenes que pretendan incorporarse a las actividades pesqueras. Además se constatan las competencias autonómicas para la certificación de la profesionalidad para el ejercicio de la actividad pesquera.

5. Las aguas interiores del litoral marítimo de la Comunidad Valenciana constituyen el límite espacial de la competencia autonómica de reglamentación de la actividad pesquera extractiva.

Limitadas las aguas interiores por las líneas de base rectas para la delimitación de las aguas jurisdiccionales españolas, entonces el sentido de dicha competencia autonómica no puede hallarse en el establecimiento de regulaciones propias y completas de determinadas modalidades de pesca, pues éstas nunca se ejercitan sólo en las aguas interiores, sino que las trasvasan, quedando sujetas a una doble competencia normativa, la autonómica para las aguas interiores y la estatal para las exteriores. Siendo así, la sustancia, la viabilidad y el contenido de la competencia autonómica debe buscarse en las particularidades del medio marino sobre el que puede incidir concretamente esta competencia, adoptando disposiciones de carácter especial adecuadas a dichas particularidades, bien imponiendo determinadas singularidades, para las aguas interiores del litoral valenciano, en el régimen de las modalidades de pesca admitidas, bien adoptando regímenes diferenciados para determinadas zonas con una finalidad protectora de los recursos.

Estas disposiciones se han ubicado todas, sistemáticamente, en el título III, con el objeto de destacar su común limitación a las aguas marítimas interiores, que no rige para las restantes disposiciones de la ley.

En cuanto al régimen general de la actividad extractiva profesional, en las distintas modalidades de pesca, se parte de que la pesca en las aguas interiores de la Comunidad Valenciana se realizará, con carácter general, de acuerdo con la regulación del régimen, condiciones y características que el Estado establezca para las aguas exteriores, salvo lo dispuesto en la presente ley y en su desarrollo reglamentario, y en todo caso de conformidad con la reglamentación de la pesca en el Mediterráneo adoptada por la Unión Europea que sea de aplicación.

En la regulación de cada modalidad de pesca marítima se disponen por la ley determinadas especialidades para su ejercicio en las aguas interiores del litoral valenciano, o se anticipa el interés sobre determinados aspectos, reclamando para ellos ordenaciones técnicas específicas a adoptar por el Gobierno Valenciano.

En la misma línea y con el mismo enfoque integrador de los regímenes en las aguas interiores y exteriores, se admite a la pesca en las aguas interiores a aquellas embarcaciones con base en los puertos de la Comunidad Valenciana que estén en posesión de una licencia de pesca para las aguas exteriores del litoral marítimo de esta comunidad, en la modalidad autorizada, aunque salvando expresa y claramente la posibilidad de que el Gobierno Valenciano, para dichas aguas interiores, pueda establecer autorizaciones especiales para determinadas zonas o para concretas modalidades.

La regulación de la pesca marítima de recreo se incluye en la ley por cuanto las medidas protectoras de los recursos marinos deben imponerse no sólo al ejercicio profesional de la pesca, sino con igual o mayor razón a la pesca recreativa, cuyos límites deben trazarse. En cualquier caso, el régimen de la actividad pesquera de recreo se adopta desde el reconocimiento de su contribución al dinamismo turístico y económico de nuestra costa.

Para la protección singular de zonas determinadas, por su especial interés para la preservación y regeneración de los recursos pesqueros, en las aguas interiores del litoral marítimo de la Comunidad Valenciana, se crea la figura de las «zonas protegidas de interés pesquero», con una configuración técnica en principio unitaria, pero que ya en el propio texto legal diferencia modalidades, con especialidades de muy distinto alcance.

Las zonas protegidas de interés pesquero deben declararse administrativamente, en el supuesto general, mediante decreto del Gobierno Valenciano; y en el supuesto especial de las áreas de instalación de arrecifes artificiales la declaración corresponde a la propia conselleria competente en materia de pesca marítima al autorizar la instalación del arrecife. Las zonas protegidas pueden calificarse como «reservas marinas de interés pesquero», sin más trascendencia que la especial denominación, cuando las singulares condiciones del área a proteger y el elevado interés en la regeneración de los recursos pesqueros determinen una mayor protección, de carácter integral.

A la nueva figura se reconducen las vigentes declaraciones de zonas protegidas, quedando calificadas como reservas marinas de interés pesquero las zonas de las aguas circundantes a la Isla de Tabarca y de las aguas del entorno del cabo de San Antonio.

6. El título IV de la ley se dedica diferenciadamente al marisqueo, entendido como actividades dirigidas a la extracción de moluscos (gasterópodos, bivalbos y cefalópodos) y equinodermos del medio marino, empleando artes e instrumentos de pesca específicos para cada especie. De esta forma el marisqueo no es sino una especie de pesca marítima, la que concurre sobre la base de dos presupuestos: que el recurso extraído sea marisco, y que la captura se realice con artes e instrumentos específicamente destinados a la captura de marisco, de forma artesanal.

La ley aborda el marisqueo desde la perspectiva profesional, sin perjuicio de lo que pueda resultar del régimen de la pesca de recreo. La propia ley somete a licencia administrativa de la conselleria competente en materia de pesca marítima el marisqueo a pie y la recolección desde embarcación de moluscos bivalvos, sin perjuicio de la licencia específica que pueda exigirse por el Gobierno Valenciano para otras modalidades de marisqueo desde embarcación.

7. La acuicultura constituye una importante actividad económica en la Unión Europea, y se encuentra en plena expansión en la Comunidad Valenciana, comenzando a implantarse para nuevas especies de peces, y no sólo de marisco. La acuicultura aumenta la disponibilidad de pescado y marisco, contribuyendo a reducir el déficit comercial comunitario de estos productos, determinante de las importantes ayudas comunitarias establecidas para el desarrollo de este sector, constituyendo además una alternativa a las restricciones en la flota y en los caladeros impuestas para evitar la sobreexplotación de los recursos.

El título V de la ley, dedicado a los cultivos marinos, aporta una regulación adecuada a la realidad de la acuicultura en la Comunidad Valenciana, reducida pero en expansión, con un régimen simple, concentrado en el aspecto de la autorización de las actividades, de tal forma que su fomento se produzca por la vía de las ayudas económicas comunitarias y facilitando las tramitaciones administrativas, aunque ello sin perjuicio del rigor en el control de unas actividades que se producen e inciden plenamente en el medio natural.

8. Las medidas de comercialización de los productos de la pesca constituyen un eslabón esencial de la cadena de la política pesquera comunitaria, y su amplitud viene a reducir inevitablemente el ámbito de las decisiones que pueden adoptarse en una comunidad autónoma como la valenciana, con competencias de desarrollo normativo de las bases estatales de ordenación del sector pesquero.

Las bases del mercado comunitario de los productos de la pesca y de la acuicultura descansan en normas comunes de mercado, en un sistema de precios, en organizaciones de productores y en un régimen comercial común con terceros países. Las normas son simples, para ser más eficaces y mejorar la coordinación entre la política de comercialización y la de conservación. El mejor ejemplo lo constituye el Reglamento (CEE) 2.847/1993 del Consejo, de 12 de octubre, por el que se establece un régimen de control aplicable a la política pesquera común.

De acuerdo con la normativa comunitaria y estatal, y al servicio del interés del sector pesquero valenciano, se mantiene la concentración de la oferta en las lonjas de los puertos pesqueros de la Comunidad Valenciana, como centros de contratación en origen de los productos frescos de la pesca, pero a la vez como establecimientos portuarios para el control técnico y sanitario de los productos pesqueros frescos desembarcados.

Como medida propia de coordinación entre la política de comercialización y la de conservación se incide en las exigencias de acreditación de los productos de la pesca y de la acuicultura durante su comercialización, y se establece una medida informativa sobre las especies pesqueras y en especial sobre sus tallas mínimas autorizadas.

9. El Estatuto de Autonomía de la Comunidad Valenciana no contempla específicamente el título competencial de Cofradías de Pescadores, pero el Tribunal Constitucional tiene reiteradamente declarado que las cofradías de pescadores como materia, y las competencias sobre ella, están inmersas en la ordenación del sector pesquero.

Los antecedentes remotos de las cofradías de pescadores deben buscarse nueve siglos atrás, sobre la idea de constituir unas instituciones de base asociativa de los y las profesionales de la pesca con finalidades de previsión social y organización laboral, aunque habiendo sufrido una constante evolución paralelamente a la de la vida política y social del país.

El título VII de la ley incorpora una regulación completa de las cofradías de pescadores de la Comunidad Valenciana, bien que respetando el marco normativo estatal que ampara estas tradicionales corporaciones, que todavía están llamadas a cumplir en el futuro importantes funciones.

La regulación que establece la ley se orienta por los principios siguientes:

- Un principio dispositivo, dejando en manos de los profesionales de la pesca la propia constitución de las cofradías, y su mayor o menor ámbito funcional, a partir del mínimo de constituir órganos de consulta y colaboración con la administración en la promoción del sector pesquero y en la defensa de sus intereses.

- La autonomía organizativa de las cofradías, a las que se imponen unas mínimas exigencias de representatividad de alguno de sus órganos rectores, cuya configuración y denominación se puede establecer libremente.

- La autonomía funcional que se reconoce y garantiza a las cofradías, no obsta para afirmar y habilitar unas efectivas facultades sobre las mismas por parte de la administración pesquera de la Generalitat Valenciana, y en particular de la conselleria competente en materia de pesca marítima.

Dado que se parte de un mapa consolidado de cofradías de pescadores, la ley reconoce estas cofradías existentes, sin más que exigirles la adecuación a la misma, en un plazo razonable de sus disposiciones estatutarias.

TÍTULO I  
 Disposiciones generales

**Artículo 1. Objeto**

La presente ley tiene por objeto la regulación de la pesca marítima, del marisqueo y de la acuicultura marina, en el ámbito de las competencias de la Comunidad Valenciana, y el establecimiento asimismo de la ordenación específica de su sector pesquero.

**Artículo 2. Ámbito general**

1. En relación con el ámbito territorial de las competencias de la Generalitat Valenciana, las disposiciones de la presente ley, atendiendo a las materias concretas objeto de su regulación, tendrán el diferente alcance territorial de aplicación que se determina en el artículo siguiente.

2. A los efectos de esta ley se entiende por recursos o especies marinas cualquier especie de la fauna y flora que de forma permanente o temporal tenga su ciclo vital en el medio marino y sea susceptible de aprovechamiento con cualquier finalidad.

**Artículo 3. Aplicación territorial**

1. Las disposiciones relativas a la pesca, comprensivas de la regulación de la gestión y protección de los recursos marinos y de las características y condiciones de la actividad extractiva pesquera, serán de aplicación en las aguas marítimas interiores.

Son aguas interiores las aguas marítimas situadas en el interior de las líneas que delimitan el mar territorial.

2. A la pesca marítima de recreo practicada en las aguas interiores de la Comunidad Valenciana le serán sólo de aplicación las disposiciones de esta ley, y de su desarrollo reglamentario, que tengan expresamente por objeto su directa regulación.

3. Las normas reguladoras del marisqueo se aplicarán en la zona marítimo-terrestre, las aguas marítimas interiores y el mar territorial.

4. Las disposiciones reguladoras de la acuicultura marina serán aplicables a todas las actividades de esta naturaleza realizadas en tierra, en la zona marítimo-terrestre, las aguas marítimas interiores y el mar territorial.

5. Las disposiciones de desarrollo de las bases estatales de la ordenación del sector pesquero, comprensivas de la regulación del desembarco, transporte y comercialización de los productos de la pesca y del régimen del sector productivo y económico pesquero, extienden su aplicación a todo el territorio de la comunidad.

**Artículo 4. Principios**

La actuación, normativa y ejecutiva, de la Generalitat Valenciana, y de su administración, se dirigirá principalmente al cumplimiento de las siguientes finalidades:

a) La protección de los caladeros del litoral marítimo de la Comunidad Valenciana.

b) La conservación de los recursos pesqueros del litoral valenciano.

c) La explotación racional de dichos recursos.

d) La racionalización de las estructuras pesqueras en función de los recursos existentes.

e) La mejora de las condiciones de comercialización y transformación en la Comunidad Valenciana de los productos de la pesca.

f) La mejora de la cualificación profesional, de las rentas y de las condiciones de vida y de trabajo de los pescadores.

g) El fomento de la acuicultura en el litoral de la Comunidad Valenciana.

h) La vertebración del sector pesquero valenciano.

i) Ordenar la pesca marítima de recreo.

TÍTULO II  
 Del sector pesquero

**Artículo 5. Construcción de buques**

1. De acuerdo con la legislación básica de ordenación del sector pesquero, la construcción de nuevos buques, para el establecimiento de su base en puertos de la Comunidad Valenciana, requerirá autorización de la conselleria competente en materia de pesca marítima en cuanto a su destino a la actividad pesquera.

2. Sin perjuicio de lo anterior, el ejercicio de la actividad pesquera autorizada a un buque de nueva construcción quedará condicionado a la obtención de la correspondiente licencia de pesca para un caladero determinado.

**Artículo 6. Modernización de la flota**

Cumpliendo la ordenación básica del sector pesquero, la modificación de las características y condiciones técnicas de las embarcaciones pesqueras que tengan establecida su base en puertos de la Comunidad Valenciana, deberá ser autorizada previamente por la conselleria competente en materia de pesca marítima.

**Artículo 7. Cambios de base**

1. El establecimiento de la base oficial de un buque en puertos de la Comunidad Valenciana, tanto en los casos de nueva construcción como en los de cambio entre puertos de la Comunidad Valenciana, precisará autorización de la conselleria competente en materia de pesca marítima, oída la cofradía de pescadores del destino del buque, para el control de la adaptación de las capacidades de la flota a las modalidades de pesca y a los caladeros existentes en el litoral de la Comunidad Valenciana, y teniendo en cuenta las características y particularidades del puerto y las posibilidades de comercialización y de prestación de servicios.

2. La administración pesquera de la Generalitat Valenciana defenderá los intereses del sector pesquero de la comunidad en los procedimientos en que intervenga de cambios de base entre puertos de distintas comunidades autónomas.

**Artículo 8. Medidas de fomento**

1. La administración pesquera autonómica fomentará la renovación, modernización y reestructuración de la flota pesquera de la Comunidad Valenciana, mediante la concesión de ayudas públicas a las acciones del sector con dicho objeto, de acuerdo con los fondos procedentes del Estado y de la Unión Europea, y los propios que habilite la Generalitat Valenciana.

2. El régimen de las ayudas a la construcción de nuevos buques atenderá a los objetivos siguientes:

a) La sustitución de embarcaciones envejecidas.

b) La incorporación de nuevas tecnologías.

c) La mejora de la rentabilidad de las explotaciones pesqueras.

d) La mejora de las condiciones de vida y trabajo, de la seguridad y salud en el trabajo, así como, de la seguridad de la vida humana en la mar.

3. Las medidas para el fomento de la modernización de la flota se dirigirán al cumplimiento de los siguientes objetivos:

a) Racionalizar las operaciones de la pesca.

b) Mejorar las condiciones de conservación a bordo de los productos, para garantizar su calidad.

c) La mejora de las condiciones de vida y trabajo, de la seguridad y salud en el trabajo, así como, de la seguridad de la vida humana en la mar.

d) Promover la instalación de equipos de control de las operaciones de la pesca.

**Artículo 9. Acciones prioritarias**

Se consideran prioritarias, a los efectos de la concesión de las ayudas públicas por la administración de la Generalitat Valenciana, sin perjuicio de los condicionantes que puedan venir impuestos por las administraciones financiadoras, estatal o europea, las acciones siguientes:

a) Las acciones que se adecuen a los planes y programas plurianuales y sectoriales de la Comunidad Valenciana.

b) Las acciones destinadas a la protección de los recursos pesqueros, entre ellas las de paralización temporal de la actividad de los barcos de pesca, con la cobertura de las consecuencias que de ella se deriven.

c) Las acciones destinadas a la disminución del uso y empleo de artes no selectivos.

d) Las que mejoren significativamente las condiciones higiénico-sanitarias de las explotaciones.

**Artículo 10. Promoción de la formación profesional**

1. La administración de la Generalitat Valenciana promoverá la capacitación y reciclaje profesional de los pescadores y las pescadoras, así como la preparación de la juventud que pretenda incorporarse a las actividades pesqueras.

2. Con dicho objeto deberán realizarse las actuaciones administrativas siguientes:

a) La planificación y programación de las acciones formativas prioritarias para el sector pesquero.

b) La realización de las actividades formativas, en coordinación y colaboración con otras instituciones públicas y privadas.

c) La obtención de recursos económicos y su aportación para el fomento de las enseñanzas náutico pesqueras.

d) La elaboración de estudios, al objeto de evaluar las necesidades formativas y de reciclaje profesional en el ámbito marítimo-pesquero.

**Artículo 11. Certificación de la profesionalidad**

En el marco de la normativa básica estatal aplicable, la administración pesquera autonómica establecerá las condiciones y requisitos para la obtención de los certificados de profesionalidad que sean necesarios para el ejercicio de la actividad pesquera.

TÍTULO III  
 De la pesca marítima en aguas interiores

CAPÍTULO I  
 De la pesca profesional

**Artículo 12. Régimen general**

La pesca en las aguas marítimas interiores de la Comunidad Valenciana se realizará de conformidad con la reglamentación de la pesca en el Mediterráneo adoptada por la Unión Europea que sea de aplicación, y con lo dispuesto en la presente ley, en especial en este título III, y su desarrollo reglamentario, y, en lo no previsto especialmente, de acuerdo con la regulación del régimen, condiciones y características que el Estado establezca para las aguas exteriores.

**Artículo 13. Autorización de la actividad**

1. La actividad de explotación de los recursos marinos por el sector pesquero tendrá el carácter de profesional y se realizará por los titulares y embarcaciones que dispongan de las autorizaciones administrativas legalmente exigidas para su ejercicio.

2. Las embarcaciones que tengan establecida su base en puertos de la Comunidad Valenciana y que estén en posesión de una licencia de pesca para las aguas exteriores del litoral marítimo de esta comunidad, podrán ejercer la pesca en sus aguas interiores, en la modalidad autorizada, no siendo válidos a estos efectos los permisos temporales de cambio de modalidad de pesca.

3. El Gobierno Valenciano, para dichas aguas interiores, podrá establecer autorizaciones especiales para determinadas zonas o para modalidades concretas.

**Artículo 14. Modalidades**

1. Las modalidades de pesca aptas para su ejercicio en las aguas interiores de la Comunidad Valenciana son:

a) Arrastre de fondo.

b) Cerco.

c) Artes menores de enmalle.

d) Artes menores de trampa.

e) Artes menores de anzuelo.

f) Morunas.

2. El Gobierno Valenciano podrá declarar la aptitud de otras modalidades, así como la exclusión de alguna de ellas, basándose en la situación de los caladeros de cada modalidad.

**Artículo 15. Cambios temporales de modalidad**

La conselleria competente en materia de pesca marítima podrá autorizar, para las aguas interiores, cambios de modalidad de pesca de carácter temporal a las embarcaciones que tengan establecida su base en puertos de la Comunidad Valenciana.

**Artículo 16. Pesca de arrastre de fondo**

1. La pesca de arrastre de fondo es la que se ejerce por una embarcación que remolca, en contacto con el fondo, un arte de red con puertas, con la finalidad de capturar especies demersales de la fauna marina.

2. El Gobierno Valenciano, en la regulación especial que pueda establecer para la práctica de esta modalidad en las aguas interiores, considerará la exclusión de su ejercicio sobre las praderas de fanerógamas marinas y garantizará la debida protección de los juveniles de la fauna marina.

**Artículo 17. Pesca de cerco**

1. La pesca con artes de cerco es la que se realiza con una red de forma rectangular que envuelve la pesca mediante rodeo, y se cierra en forma de bolsa por la parte inferior para proceder a su captura. El arte, en sus extremos, termina en puños. El objetivo de esta modalidad es la captura de especies pelágicas de la fauna marina.

2. Se prohíbe la pesca de cerco con arte de mosca.

**Artículo 18. Pesca con artes de enmalle**

1. La pesca con artes de enmalle consiste en el empleo de artes formados por uno o más paños de red, compuestos de elementos rectangulares, armados entre dos relingas, la superior provista de elementos de flotación y la inferior de lastres. Los artes se calan en posición vertical a diferente altura, según las especies a capturar, cuyos ejemplares quedan enmallados o embolsados.

2. Se diferencian los siguientes dos tipos de artes de enmalle admitidos:

a) Trasmallo. Es el arte fijo formado por piezas de tres paños de red, cosidos a las mismas relingas, debiendo ser las redes exteriores iguales entre sí y tener las mismas mallas con iguales dimensiones e igual diámetro de hilo, siendo el paño interior de mallas de tamaño inferior pero pudiendo ser este paño mayor que los exteriores.

b) Beta o solta. Arte de enmalle fijo de fondo, de forma rectangular, constituido por varias piezas de red, cada una formada por un sólo paño.

3. El Gobierno Valenciano podrá regular estos artes para su empleo en las aguas interiores.

**Artículo 19. Pesca con artes de trampa**

1. Se incluyen en la modalidad de pesca con artes de trampa la que emplea útiles de pesca que se calan fijos al fondo y actúan a modo de trampa para la captura de crustáceos. Estos útiles, denominados nasas, se unen a una relinga madre.

2. No se permite la utilización de nasas dirigidas a la captura de peces.

**Artículo 20. Pesca con artes menores de anzuelo**

1. En la modalidad de pesca con artes menores de anzuelo los aparejos que pueden utilizarse son los siguientes:

a) Línea: es el aparejo vertical construido por una línea madre, de la que penden brazoladas o sedales con anzuelo, pudiendo ser la línea de mano o de caña.

b) Potera: es el aparejo vertical de cuyo extremo inferior pende un elemento lastrado, provisto de varios anzuelos.

c) Curricán: es el aparejo horizontal de cacea que se remolca por una embarcación.

d) Palangrillos: son los aparejos de anzuelo, de reducidas dimensiones, que constan de un cabo madre, cuyos extremos están fijos, del que penden brazoladas verticales, convenientemente separadas.

**Artículo 21. Pesca con arte de moruna**

1. La moruna es el arte de pesca pasivo y fijo formado por una red travesera de un solo paño calada perpendicularmente a la costa con uno o dos caracoles y uno o dos copos.

2. Reglamentariamente se determinarán las características de los artes de moruna en sus distintos tipos, que requerirán de su homologación singular por la administración pesquera. Se regulará también el periodo de calamento y las especies autorizadas.

3. La administración pesquera determinará la ubicación de las postas de calamento de las morunas, que se adjudicarán en la forma que se disponga reglamentariamente.

**Artículo 22. Artes prohibidos.**

1. Se prohíbe el uso de los «artes de playa», conocidos tradicionalmente como «boliche» o «peseta», consistentes en redes de cerco y de arrastre largadas con ayuda de una embarcación y maniobradas desde la costa.

2. Se prohíbe el ejercicio de la pesca con artes de deriva.

**Artículo 23. Ordenaciones específicas**

Para el desarrollo de lo establecido en el presente capítulo, el Gobierno Valenciano adoptará las medidas específicas de ordenación de la pesca, entre ellas las siguientes:

a) Reglamentar los artes, aparejos, instrumentos y equipos de pesca.

b) Acotar zonas de pesca, elaborando para cada zona los reglamentos específicos.

c) Fijar periodos de veda para las modalidades de pesca establecidas en la presente ley, así como el horario de actividad pesquera diaria, los días de actividad y el tiempo de calamento continuado de los artes, cuando proceda.

d) Establecer las especies autorizadas y fijar los tamaños mínimos.

CAPÍTULO II  
 De la pesca marítima de recreo

**Artículo 24. Definición**

1. A los efectos de esta ley, se entiende por pesca marítima de recreo aquélla que se realiza por afición o deporte, sin retribución alguna y sin ánimo de lucro. Las capturas conseguidas por medio de esta actividad serán destinadas exclusivamente al consumo propio del pescador y la pescadora o para finalidades benéficas o sociales

2. La pesca marítima de recreo podrá ser ejercitada en superficie, desde embarcación o desde la costa, y submarina, nadando o buceando a pulmón libre. ****[1]****

**Artículo 25. Licencias de pesca recreativa******[2]****

1. Para el ejercicio de la pesca recreativa submarina será preciso estar en posesión de la correspondiente licencia concedida por la conselleria competente en materia de pesca marítima, que se concederá a quienes hayan cumplido los dieciséis años y justifiquen que reúnen las condiciones físicas necesarias para la práctica normal de esta actividad.

2. Para la pesca recreativa desde embarcación será necesario estar en posesión de licencia de la misma conselleria, que autorizará a su titular a ejercer esta modalidad desde embarcaciones aptas para esta actividad inscritas en la lista correspondiente del Registro Oficial de Buques.

3. Para el ejercicio de la pesca recreativa desde la costa será necesario estar en posesión de la licencia de la misma conselleria, que autorizará a su titular a ejercer esta modalidad, a pie desde la costa o desde cualquier artefacto flotante no inscrito en la lista correspondiente del Registro Oficial de Buques.

**Artículo 26. Concursos de pesca**

Los concursos de pesca organizados por asociaciones de pesca deportiva legalmente constituidas, cuya zona de celebración deba reservarse a los participantes, precisarán de la previa autorización de la conselleria competente en materia de pesca marítima, sin perjuicio de los informes, autorizaciones o permisos de otros órganos o administraciones públicas legalmente preceptivos.

**Artículo 27. Útiles de pesca**

1. La pesca recreativa en superficie sólo podrá practicarse con el aparejo de anzuelos y con el arte de caída denominado rall o esparavel. ****[3]****

2. En la práctica de la pesca submarina únicamente podrá emplearse el arpón impulsado por medios mecánicos.

3. Quedan expresamente prohibidos los artes, aparejos y útiles propios de la pesca y marisqueo profesionales.

4. Asimismo, se prohíbe la utilización de explosivos, y el empleo de luces y equipos eléctricos o electrónicos que sirvan de atracción para la pesca.

5. La pesca submarina de recreo no podrá practicarse utilizando equipo autónomo o semiautónomo de buceo. Se presumirá esta práctica ilegal cuando en las embarcaciones, en cualquier circunstancia, se tengan o lleven a bordo simultáneamente arpones de pesca y cualquiera de dichos equipos de buceo.

**Artículo 28. Especies**

Se prohíbe la captura de especies protegidas, vedadas o de tamaño inferior al establecido reglamentariamente, o de aquéllas que sean expresamente prohibidas por la administración pesquera para la pesca recreativa.

**Artículo 29. Reglamentación**

1. Reglamentariamente se especificará la temporalidad de las licencias, las condiciones para el ejercicio de la pesca recreativa en sus distintas modalidades, incluyendo referencia expresa al modo de justificación de las condiciones físicas necesarias para la práctica normal de dicha actividad, y las características de los útiles autorizados. También se fijarán los períodos, las zonas hábiles y los cupos de capturas. ****[4]****

2. En todo caso se prohíbe la práctica de la pesca submarina en las zonas de arrecifes artificiales y en un área circundante de trescientos metros.

CAPÍTULO III  
 De las zonas protegidas de interés pesquero

**Artículo 30. Concepto**

1. Son zonas protegidas de interés pesquero del litoral marítimo de la Comunidad Valenciana las declaradas administrativamente, dentro de los límites de sus aguas interiores, por su especial interés para la preservación y regeneración de los recursos pesqueros, limitando en ellas las actividades extractivas de la fauna y flora marinas y en general las perturbadoras del medio.

2. En todo caso se declararán como protegidos los fondos de praderas de fanerógamas marinas.

3. Se declararán también como protegidas, durante el tiempo de consolidación de sus efectos regeneradores, las áreas de instalación de los arrecifes artificiales.

**Artículo 31. Declaración**

1. La declaración de las zonas protegidas, salvo lo dispuesto en el artículo siguiente, se realizará por decreto del Gobierno Valenciano, a propuesta de la conselleria competente en materia de pesca marítima, con el siguiente contenido mínimo:

a) Delimitación geográfica del área protegida.

b) Justificación de la declaración y del contenido del régimen de protección aplicable.

c) Vigencia y revisión temporal de la declaración.

d) Prohibiciones y limitaciones de la actividad pesquera y marisquera, de carácter temporal o permanente, total o parcial, así como de otras actividades que puedan incidir sobre la zona protegida.

e) En su caso, promoción de otras medidas complementarias, respecto del área protegida y su entorno, de favorecimiento de la regeneración de los recursos marinos.

2. Cuando las singulares condiciones del área a proteger y el elevado interés en la regeneración de los recursos pesqueros determinen una mayor protección, de carácter integral, el decreto por el que se declare la zona de protección podrá calificarla como reserva marina de interés pesquero.

**Artículo 32. Arrecifes artificiales**

1. Son arrecifes artificiales las zonas marinas en cuyos fondos se instalan un conjunto de módulos o elementos de diferentes formas con el objeto de proteger, regenerar y desarrollar los recursos pesqueros.

2. La instalación de arrecifes artificiales requerirá autorización previa de la conselleria competente en materia de pesca marítima, sin perjuicio de la concesión para la ocupación del dominio público otorgada por la administración competente.

3. En la autorización de la conselleria se declarará la protección del área de instalación del arrecife, con el contenido mínimo expresado en el artículo anterior, publicándose en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.

4. Los módulos que componen los arrecifes se construirán con materiales duraderos, y de un peso suficiente que impida su desplazamiento.

5. Los módulos podrán ser de tres tipos:

a) De producción, con características morfológicas tales que existan cavidades que favorezcan la concentración y regeneración de los recursos pesqueros.

b) De protección, con salientes disuasorios para la pesca de arrastre.

c) Mixtos, que combinen las cavidades y los elementos disuasorios.

**Artículo 33. Instalación por la administración**

1. La administración pesquera de la Generalitat Valenciana promoverá la instalación de arrecifes artificiales, y para ello recabará y aportará ella misma los recursos económicos necesarios.

2. La decisión de la instalación de estos arrecifes por la propia administración pesquera valenciana se realizará en las mismas condiciones exigidas para su autorización a otros entes u órganos públicos y privados, debiendo contener la resolución la declaración exigida en el apartado 3 del artículo anterior.

TÍTULO IV  
 Del marisqueo

**Artículo 34. Ámbito**

1. Se regirán por lo dispuesto en el presente título las actividades de marisqueo dirigidas a la extracción de moluscos (gasterópodos, bivalvos y cefalópodos) y equinodermos del medio marino, cuando se realicen empleando artes e instrumentos de pesca específicos para cada especie.

2. La obtención de mariscos cultivados se someterá al régimen de los cultivos marinos establecido en el título V de la presente ley.

**Artículo 35. Embarcaciones autorizadas**

1. La práctica del marisqueo desde embarcación sólo podrá realizarse por las embarcaciones de la correspondiente lista del Registro Oficial de Buques dedicadas a la pesca profesional y autorizadas para la modalidad de artes menores.

2. Para la modalidad de recolección de moluscos bivalvos desde embarcación será necesario disponer además de una licencia específica, expedida por la conselleria competente en materia de pesca marítima.

3. El Gobierno Valenciano, mediante decreto, podrá establecer la exigencia de licencia específica para las demás modalidades de marisqueo desde embarcación.

**Artículo 36. Mariscadores a pie**

1. El ejercicio profesional de la recolección a pie de moluscos bivalvos requerirá licencia, expedida por la conselleria competente en materia de pesca marítima.

2. Tendrá carácter personal e intransferible y requerirá la cualificación profesional correspondiente.

**Artículo 37. Temporalidad y limitación de licencias**

1. Las licencias para modalidades específicas de marisqueo se otorgarán siempre por periodos de cinco años.

2. En la regulación reglamentaria de estas licencias podrá limitarse su número, atendiendo a una racional explotación de los recursos.

**Artículo 38. Zonas de marisqueo**

La conselleria competente en materia de pesca marítima determinará las zonas de producción aptas para la recolección de moluscos bivalvos, gasterópodos y equinodermos, de acuerdo con la calidad de las aguas.

**Artículo 39. Artes autorizados**

1. Los artes autorizados con carácter general para las distintas modalidades de marisqueo son los siguientes:

a) El rastro, para la recolección de moluscos bivalvos desde embarcación.

b) El rastrillo, para la recolección a pie de bivalvos.

c) El alcatruz o cadufo, para la pesca artesanal del pulpo.

2. Reglamentariamente se determinará el número y características de los artes permitidos, así como la autorización de otros artes, instrumentos y equipos.

**Artículo 40. Limitaciones**

1. El Gobierno Valenciano establecerá la ordenación de la actividad marisquera, en sus distintas modalidades, fijando los periodos de veda, los días y horario de ejercicio, las especies autorizadas y sus tamaños mínimos, así como los cupos máximos de capturas.

2. Se prohíbe la captura del dátil de mar (Lithophaga lithophaga) y de la nacra (Pinna nobilis).

TÍTULO V  
 De los cultivos marinos

**Artículo 41. Actividad e instalaciones**

1. La acuicultura o cultivos marinos es, a los efectos de esta ley, la actividad que, llevada a cabo por medios técnicos y científicos, se realiza para obtener y desarrollar especies marinas en sus diversas fases de reproducción, desove, crecimiento, preengorde y engorde.

2. La actividad de cultivos marinos puede realizarse en los siguientes establecimientos:

a) Granja marina: establecimiento en tierra o en el mar, donde se desarrolla un cultivo de especies marinas, con la finalidad de producción, en cualquiera de sus fases de preengorde y engorde.

b) Criadero: establecimiento en tierra o en el mar, donde se desarrolla un cultivo de especies marinas, con la única finalidad de la reproducción, la puesta y el alevinaje.

c) Vivero: instalación o artefacto flotante en el mar, en el que se desarrolla un cultivo de moluscos bivalvos, en cualquiera de sus fases de preengorde y engorde.

d) Cetárea: estación de comunicación en el mar, o alimentada por sus aguas, dedicada al mantenimiento de crustáceos vivos con el fin de llevar a cabo su regulación comercial.

e) Depósito: instalación en tierra, dedicada al mantenimiento de especies marinas distintas de los crustáceos, con el fin de llevar a cabo su regulación comercial.

f) Depuradora: instalación dotada de los medios técnicos necesarios para conseguir la eliminación de gérmenes patógenos, en moluscos y crustáceos vivos que se dediquen al consumo humano.

3. La conselleria competente en materia de pesca marítima podrá adoptar instrucciones sobre las condiciones técnicas de los establecimientos de acuicultura marina.

**Artículo 42. Centros de investigación de cultivos**

1. Se considera actividad de acuicultura la desarrollada por los centros de investigación de cultivos marinos, como establecimientos destinados exclusivamente al desarrollo de la investigación, versando ésta total o parcialmente sobre las actividades propias de la acuicultura marina.

2. A estos centros les será de aplicación en general lo dispuesto en el presente título, sin perjuicio de su adecuación a las peculiaridades de su finalidad investigadora.

**Artículo 43. Autorización de actividades**

1. La realización de actividades de acuicultura marina requerirá autorización de la conselleria competente en materia de pesca marítima, sin perjuicio de los informes, autorizaciones o concesiones de otros órganos o administraciones públicas legalmente preceptivos.

2. Se incluye entre las actividades sujetas a autorización las de repoblación marina, consistentes en la liberación de especies animales o vegetales en cualquier fase de su ciclo vital en el medio natural para que incremente su población.

3. La introducción e inmersión en los establecimientos de acuicultura autorizados de especies marinas procedentes de terceros países requerirá autorización de la administración pesquera autonómica.

4. Se podrán autorizar provisionalmente actividades y establecimientos de carácter experimental, en el caso de proyectos innovadores o que necesiten una previa experimentación. La explotación definitiva se sujetará al régimen ordinario de autorización.

**Artículo 44. Requisitos documentales**

1. Las solicitudes de autorización de actividades de cultivos marinos se acompañarán del proyecto de la obra y de sus instalaciones y de la tecnología de cultivo, del estudio sobre su viabilidad económica, del estudio de evaluación de su impacto ambiental y de certificado de adecuación a las normas técnico sanitarias.

2. En el caso de que la instalación vaya a realizarse en tierra se acreditará su adecuación a la calificación urbanística de los terrenos, y la titularidad de los derechos sobre los mismos.

3. Cuando requiera la ocupación de dominio público marítimo-terrestre, de conformidad con la legislación de costas se deberá acompañar la solicitud al ministerio competente de su concesión o autorización.

**Artículo 45. Especies**

1. Reglamentariamente podrán declararse las especies preferentes para su cultivo, así como las no permitidas con carácter general.

2. La introducción de especies no autóctonas sólo se permitirá cuando se garantice que no comporta riesgos sanitarios ni ecológicos.

3. Se prohíbe la introducción del alga Caulerpa taxifolia en establecimientos o en aguas del litoral de la Comunidad Valenciana, así como su comercialización, distribución y venta.

**Artículo 46. Zonas aptas**

1. Las actividades de acuicultura marina sólo se autorizarán cuando las aguas tengan la calidad adecuada para el cultivo de las especies marinas.

2. No se autorizarán establecimientos de acuicultura en zonas con fondos bionómicos del tipo de praderas de fanerógamas marinas.

**Artículo 47. Criterios de autorización**

La conselleria competente en materia de pesca marítima resolverá el otorgamiento de la autorización de cultivos marinos cuando el proyecto garantice la viabilidad de la explotación, dentro del cumplimiento de las determinaciones del presente título y disposiciones que lo desarrollen, y se adecue a la planificación acuícola adoptada por las administraciones pesqueras, especialmente en lo referente a especies preferentes y sus límites de producción.

**Artículo 48. Contenido de la autorización**

1. Las autorizaciones de cultivos marinos expresarán en todo caso:

a) El o la titular de la actividad.

b) El tipo de establecimiento.

c) El cultivo y las especies autorizadas.

d) La ubicación de la instalación y la superficie ocupada.

e) El plazo para la puesta en explotación y la vigencia de la autorización.

f) Las condiciones y prescripciones de la autorización.

2. El contenido básico de las autorizaciones concedidas, relativo a las características del cultivo y su ubicación, se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.

**Artículo 49. Vigencia de las autorizaciones**

1. Las autorizaciones de cultivos marinos se concederán con carácter temporal o indefinido, aunque en el caso de que afecte a terrenos de dominio público no podrá exceder del periodo de la concesión u autorización de su ocupación.

2. Las autorizaciones se extinguirán anticipadamente por los motivos siguientes:

a) El cese de la actividad o la infraexplotación manifiesta por un periodo superior a dos años, salvo causa justificada.

b) La renuncia del interesado.

c) El incumplimiento del plazo establecido en la autorización de cultivos marinos para la puesta en explotación.

d) La pérdida de la concesión o autorización de la ocupación del dominio público.

e) El incumplimiento del deber de comunicación al órgano concedente de la autorización del cambio de titularidad de la actividad.

f) El incumplimiento de las condiciones y prescripciones de la autorización, sin perjuicio de las sanciones administrativas que puedan imponerse.

g) Los daños graves al medio ambiente, los peligros para la salud pública y los riesgos para la navegación, debidos a las instalaciones o su funcionamiento.

h) Cualquier otra circunstancia que se determine en las disposiciones reglamentarias que desarrollen la presente ley.

**Artículo 50. Cambio de titular**

La transmisión de la titularidad de la actividad de cultivos marinos se comunicará al órgano otorgante de la autorización en el plazo de tres meses desde la adquisición de los derechos por el nuevo titular, acompañando la documentación que la acredite.

**Artículo 51. Zonas de interés para cultivos marinos**

1. El Gobierno Valenciano, mediante decreto, a propuesta de la conselleria competente en materia de pesca marítima, podrá delimitar zonas de interés para cultivos marinos.

La incoación por dicha conselleria del procedimiento de delimitación, públicamente anunciada, implicará la suspensión del otorgamiento de autorizaciones en el ámbito previsto, por tiempo no superior a dos años.

2. Las autorizaciones de instalaciones y actividades en estas zonas podrán concederse, previa convocatoria pública, en favor de los solicitantes que sean seleccionados de acuerdo con los criterios objetivos que se establezcan.

3. La delimitación de las zonas podrá determinar, justificadamente, la exclusión de la concesión de nuevas autorizaciones fuera de ellas, en los ámbitos que se determinen en el mismo decreto que apruebe dicha delimitación.

4. Las zonas declaradas de interés para cultivos marinos no se podrán afectar por vertidos de aguas o residuos que produzcan contaminación o enturbiamiento de las aguas, que sean perjudiciales a las especies marinas, en cuanto a su pérdida de actividad o reproducción o a su afección a la población humana consumidora. Se requerirá informe favorable de la administración pesquera autonómica para la concesión de cualquier autorización administrativa de actividades que se pretendan desarrollar en zonas de interés para cultivos marinos.

**Artículo 52. Condiciones sanitarias**

1. La administración de la Generalitat establecerá reglamentariamente y adoptará las medidas sanitarias necesarias, de prevención y control, en relación con los cultivos marinos, para su protección de las enfermedades infecto-contagiosas y parasitarias y de su transmisión a los recursos del medio marino.

2. Las medidas y campañas de saneamiento que se impongan con este objeto serán obligatorias para los y las titulares de los establecimientos.

**Artículo 53. Control administrativo**

La administración pesquera autonómica comprobará el cumplimiento de las condiciones de la autorización de actividad acuícola, a cuyos efectos deberá permitirse a sus técnicos e inspectores el libre acceso a las instalaciones, y facilitarles los datos que requieran sobre el funcionamiento de la explotación.

**Artículo 54. Información estadística**

Los y las titulares de autorizaciones de cultivos marinos estarán obligados a aportar a la conselleria competente en materia de pesca marítima, a efectos estadísticos, los datos relativos a la producción y al valor de las ventas.

**Artículo 55. Registro de Establecimientos de Acuicultura**

1. La administración pesquera establecerá un Registro de Establecimientos de Acuicultura de la Comunidad Valenciana, cuya gestión podrá ser desconcentrada en las unidades administrativas territoriales.

2. En el registro se inscribirán, de oficio, las autorizaciones de cultivos marinos que se otorguen, y sus modificaciones, así como los cambios de titularidad.

**Artículo 56. Fomento de la acuicultura**

La Generalitat Valenciana fomentará las inversiones destinadas a la acuicultura marina, especialmente de las entidades asociativas de los y las profesionales de la pesca, de acuerdo con los fondos propios que se habiliten presupuestariamente y los provenientes del Estado y de la Unión Europea.

TÍTULO VI  
 De la comercialización de los productos de la pesca   
 y la acuicultura marinas

**Artículo 57. Comercialización**

1. El desembarco de la pesca y la circulación, comercialización y transformación de sus productos, y los de la acuicultura marina, se realizará en las condiciones establecidas por las disposiciones comunitarias, por la presente ley y por las normas estatales básicas, así como por las disposiciones reglamentarias autonómicas que las desarrollen.

2. La regulación por la administración pesquera autonómica de estas operaciones atenderá especialmente a que los productos de la pesca que se comercialicen cumplan las normas de ordenación pesquera vigentes, en particular las relativas a especies protegidas, vedadas o las del tamaño establecido reglamentariamente.

3. Se prohíbe la comercialización de los productos extraídos en el ejercicio de la pesca marítima de recreo.

**Artículo 58. Desembarque**

1. El desembarco de los productos de la pesca se realizará en los lugares destinados al efecto, para los productos en fresco y para los congelados y transformados a bordo, en los puertos pesqueros autorizados.

2. La conselleria competente en materia de pesca marítima determinará los puertos autorizados para el desembarco de los productos de la pesca.

**Artículo 59. Control técnico y sanitario de los productos frescos**

1. Para la verificación de los controles técnicos y sanitarios de los productos pesqueros frescos desembarcados en la Comunidad Valenciana, se establece la obligatoriedad del paso obligatorio de la totalidad de dichos productos por la lonja pesquera del puerto de descarga, de cuyo cumplimiento se expedirá la correspondiente acreditación por el responsable de la explotación de la lonja.

2. Cuando el desembarco se realice en un puerto pesquero que no disponga de lonja, por el reducido volumen de descargas de productos pesqueros frescos, la sujeción de estos productos desembarcados a los controles técnicos y sanitarios se realizará en la forma que se disponga reglamentariamente.

3. Las especies de moluscos bivalvos reglamentariamente determinadas, destinadas a su comercialización y consumo, deberán pasar obligatoriamente por un centro de expedición autorizado, al objeto de efectuar los controles técnicos y sanitarios.

**Artículo 60. Primera venta**

1. La primera venta de los productos pesqueros frescos en la Comunidad Valenciana se efectuará obligatoriamente en sus lonjas pesqueras.

2. La primera comercialización de productos pesqueros congelados o transformados a bordo se realizará en la Comunidad Valenciana en los establecimientos debidamente autorizados al efecto por la conselleria competente en materia de pesca marítima.

3. Estas prescripciones serán aplicables a la primera venta de los desembarcos efectuados en puertos de la Comunidad Valenciana y a aquellos productos que, habiendo sido desembarcados en otros puertos del Estado o de la Unión Europea, sean introducidos en el territorio de la Comunidad Valenciana por carretera, vía aérea o ferrocarril sin haberse realizado la primera venta de los mismos en el puerto de desembarque.

**Artículo 61. Lonjas pesqueras**

1. Corresponde a la conselleria competente en materia de pesca marítima autorizar las lonjas pesqueras como establecimientos portuarios de control y primera venta de los productos frescos de la pesca, atendiendo las necesidades generales de ordenación del sector pesquero.

2. Esta autorización será necesaria tanto para la directa explotación de la lonja por la autoridad portuaria, como para su gestión por un tercero concesionario. En este último supuesto la autorización se instará con carácter previo a la convocatoria del procedimiento de adjudicación del contrato de gestión, en relación con sus pliegos de prescripciones técnicas y económicas. Para la adjudicación se tendrán en cuenta las cofradías de pescadores.

3. La autoridad portuaria competente comunicará a la administración pesquera autonómica la identidad del responsable de la explotación de la lonja pesquera de que se trate.

**Artículo 62. Comunicación de ventas**

El o la responsable de la explotación de la lonja o del establecimiento autorizado deberá expedir en las primeras ventas, y remitir a la administración pesquera autonómica, un documento comprensivo de los datos relativos a las características, volumen y procedencia del producto comercializado, los sujetos de la operación y el precio.

**Artículo 63. Acreditación del producto******[5]****

1. La circulación de los productos de la pesca y de la acuicultura deberá estar amparada en todo caso por el correspondiente documento acreditativo del origen, destino y peso de las especies transportadas, en la forma dispuesta reglamentariamente.

2. En la exposición de los productos de la pesca y de la acuicultura, para su comercialización, deberá indicarse la especie, origen, si se trata de un producto fresco o que previamente ha sido descongelado, y en su caso si procede de cultivo.

3. En los establecimientos de venta de pescado al público, además de cumplirse lo dispuesto en el apartado anterior, deberá figurar en lugar visible el tamaño mínimo autorizado para las especies puestas a la venta.

4. Los productos pesqueros frescos, refrigerados o cocidos, se transportarán debidamente etiquetados, debiendo el vehículo de transporte ser portador en todo momento, de las facturas o albaranes en los que se especifiquen los productos que se transportan, el peso, el número de cajas y la documentación acreditativa sobre el precio en origen del producto, nombre del puerto de desembarco y la fecha de captura. ****[6]****

5. Los productos pesqueros frescos, refrigerados o cocidos, expuestos a la venta en los establecimientos de la Comunidad Valenciana, deberán además de cumplir con los requisitos establecidos en la normativa vigente de etiquetado, indicar las especificaciones siguientes:

– precio en origen del producto

– nombre del lugar de desembarco

– fecha del desembarco

6. En los lugares de venta al consumidor final, la información indicada anteriormente, será expuesta en una tablilla, perfectamente legible, situada sobre el producto y que sobresalga suficientemente.

Los titulares de los establecimientos de comercialización y venta de productos pesqueros, dispondrán de las etiquetas suministradas por los proveedores y la documentación acreditativa sobre el precio en origen del producto, nombre del puerto de desembarco y la fecha del desembarco.

7. En los productos de la acuicultura, el desembarco se sustituirá por el lugar y fecha de sacrificio.

TÍTULO VII  
 De las cofradías de pescadores de la Comunidad Valenciana

**Artículo 64. Naturaleza**

1. Las cofradías de pescadores y pescadoras de la Comunidad Valenciana son corporaciones de derecho público, sin ánimo de lucro, con personalidad jurídica y plena capacidad de obrar para el cumplimiento de sus fines, integradas voluntaria y libremente por profesionales de la pesca, armadores y trabajadores, de su respectivo ámbito territorial.

2. Estas cofradías se relacionan con la administración de la Generalitat Valenciana a través de la conselleria competente en materia de pesca marítima, en los términos previstos en la presente ley.

**Artículo 65. Funciones******[7]****

1. La función propia de las cofradías de pescadores\as es la de actuar como órganos de consulta y colaboración con la administración en la promoción y ordenación del sector pesquero y en la defensa de sus intereses y en la conservación de los recursos pesqueros.

Las cofradías serán oídas por la Administración de la Generalitat en la elaboración de las disposiciones de carácter general que afecten al sector pesquero.

2. Las cofradías pueden también realizar actividades económicas relacionadas con la comercialización de los productos de la pesca y del marisqueo, con la acuicultura y con la prestación de servicios, incluidos los asistenciales, a sus asociados.

3. En todo caso cumplirán sus funciones respetando el ejercicio por las organizaciones empresariales y sindicales de las funciones de representación y negociación que les son propias.

4. Las cofradías podrán ordenar la actividad profesional pesquera de sus miembros en su ámbito territorial, estableciendo normas de obligado cumplimiento para los mismos, siempre que estas no sean contrarias al ordenamiento jurídico vigente.

5. Las cofradías pueden elevar informes y propuestas a la Administración de la Generalitat sobre materias objeto de su competencia.

6. Las cofradías podrán favorecer la formación cultural y profesional de sus miembros facilitándoles el conocimiento de la tecnología adecuada en cada caso.

**Artículo 66. Régimen jurídico**

1. Las cofradías de pescadores/as se regirán, además de por la normativa que les resulte de general aplicación, por lo dispuesto en el presente título y por las disposiciones que en su desarrollo dicten el Consell y la conselleria competente en materia de pesca marítima, así como por sus respectivos estatutos. ****[8]****

2. En todo caso, en los aspectos organizativos, así como cuando ejerzan potestades administrativas, las cofradías se someterán a la legislación administrativa que sea de aplicación.

3. En el ejercicio de las actividades económicas que eventualmente realicen les será de aplicación la legislación general que las regule.

**Artículo 67. Creación, modificación y disolución**

1. La creación de una cofradía de pescadores y pescadoras deberá necesariamente promoverse por un cuarenta por ciento del censo de profesionales del ámbito territorial de que se trate, que aprobarán el proyecto de estatutos por los que se habrá de regir, sometiéndolos a la ratificación de la conselleria competente en materia de pesca marítima.

2. No podrá coincidir más de una cofradía sobre un mismo ámbito territorial. En el caso de que la creación de una nueva cofradía afectare al ámbito de otras existentes, la conselleria competente resolverá sobre dicha creación, y sobre los ámbitos de las cofradías afectadas, previa su audiencia.

3. La fusión y la disolución de cofradías requerirá al menos acuerdo mayoritario de los órganos plenarios de las cofradías afectadas, salvo lo dispuesto en el apartado anterior, y la ratificación por la referida conselleria. ****[9]****

4. La conselleria podrá disponer, de acuerdo con el interés general pesquero, la disolución forzosa de aquellas cofradías de pescadores y pescadoras que manifiestamente no atiendan el cumplimiento de sus fines, oídas las federaciones de cofradías de pescadores existentes en el ámbito de la Comunidad Valenciana.

**Artículo 68. Estatutos**

Los estatutos de las cofradías de pescadores y pescadoras deberán regular, al menos, los extremos siguientes:

a) La denominación, ámbito territorial y domicilio.

b) La estructura organizativa y funcional, con expresión del régimen de elección de los miembros o titulares de los distintos órganos rectores, diferenciando los directamente responsables de la gestión de las actividades a que se refiere el apartado 2 del artículo 65 de presente título.

c) Los derechos y obligaciones de los miembros de la cofradía.

d) El régimen económico y contable.

e) El patrimonio y recursos económicos previstos.

f) Las causas y procedimiento de disolución y el destino del patrimonio.

2. La redacción de los Estatutos y las modificaciones que se pudieran efectuar respecto de los mismos requerirán el acuerdo mayoritario del órgano plenario de la Cofradía, y la ratificación por la correspondiente conselleria. ****[10]****

**Artículo 69. Representatividad de los órganos rectores**

1. Los órganos rectores de las cofradías de pescadores y pescadoras tendrán carácter representativo, eligiéndose sus miembros o titulares mediante el sistema que se establezca estatutariamente, asegurando dicha representatividad, y manteniendo en el caso de los órganos colegiados la paridad en la representación de trabajadores y armadores.

2. La elección de los y de las miembros del órgano plenario superior de gobierno de la cofradía se realizará por los y las cofrades mediante sufragio universal, libre, directo y secreto, por un periodo de cuatro años, de acuerdo con la convocatoria genérica para todas las cofradías que realizará mediante orden la conselleria competente en materia de pesca marítima.

3. Los estatutos de las cofradías y las convocatorias electorales de la conselleria, deberán respetar las normas siguientes:

a) El órgano plenario superior de gobierno de cada cofradía designará una comisión electoral encargada de la preparación del plan electoral, de la aprobación del censo de electores, de la designación de los componentes de la mesa electoral y de la proclamación de los candidatos, resolviendo las reclamaciones que se formulen.

b) La conselleria aprobará el plan electoral y controlará, en vía de recurso administrativo, los acuerdos que adopte la comisión electoral.

c) La mesa electoral será la encargada de presidir la votación, vigilar su regularidad, legalidad y realizar el escrutinio.

d) El censo electoral estará formado por todos los afiliados y todas las afiliadas mayores de edad, al corriente de sus obligaciones económicas con la cofradía.

e) Podrán ser elegidos y elegidas quienes figuren en el censo electoral, acrediten en el periodo inmediato anterior a la convocatoria un mínimo de dos años de pertenencia ininterrumpida a la cofradía y se presenten voluntariamente como candidatos.

4. En el caso de creación de una nueva cofradía sus órganos de gobierno se integrarán provisionalmente en la forma que disponga el acuerdo de creación, ratificado por la conselleria competente en materia de pesca marítima.

Los estatutos de cada cofradía regularán la designación de miembros gestores, atendiendo el criterio de representatividad, para los casos de no-celebración legal de las elecciones de renovación de cargos o de producirse vacantes sobrevenidamente.

**Artículo 70. Régimen presupuestario y contable******[11]****

1. Las cofradías de pescadores podrán contar con los siguientes recursos:

a) Las cuotas o derramas que acuerde su órgano plenario superior de gobierno.

b) Las rentas y productos de su patrimonio.

c) Los ingresos procedentes de sus actividades y servicios.

d) Las donaciones, legados, ayudas y subvenciones que se les concedan.

e) Cualquier otro recurso que con arreglo a la legislación o a sus propios estatutos les pudiesen ser atribuidos.

2. Las cofradías de pescadores han de efectuar cada año una memoria de las actividades desarrolladas y de la gestión económica de su patrimonio, practicar la liquidación del presupuesto del ejercicio anterior y elaborar el presupuesto corriente de ingresos y gastos diferenciando en relación a las actividades mencionadas en el apartado 2 del artículo 65 de la presente ley. Dichos documentos han de ser aprobados por la junta general durante el primer trimestre de cada año y remitidos a la conselleria competente en materia de pesca en el plazo de 30 días a contar desde su aprobación.

3. Las cofradías seguirán un plan de cuentas único, adaptado al Plan general de contabilidad, que se diseñará, con la participación de las propias cofradías, por la conselleria competente en materia de hacienda, previendo la diferenciación de los movimientos correspondientes a las actividades económicas a que se refiere el apartado 2 del artículo 65 de la presente ley.

**Artículo 71. Federaciones de cofradías******[12]****

1. Las cofradías de pescadores/as de la Comunitat Valenciana, por acuerdo de sus órganos plenarios superiores, podrán constituir federaciones provinciales de las mismas, con la idéntica naturaleza de corporaciones de derecho público, con personalidad jurídica y plena capacidad para el cumplimiento de sus fines, limitados a los de consulta y colaboración con la administración en la promoción del sector pesquero, en la defensa de sus intereses y asistencia técnica a sus cofradías federadas.

2. Los estatutos de cada federación provincial expresarán las cofradías que las integran; sus órganos de gobierno y su integración representativa de ellas; fines y facultades; régimen económico y recursos que las financian; procedimiento para su disolución o para la separación de alguna cofradía federada.

3. Las federaciones provinciales podrán formar la Federación de la Comunitat Valenciana de cofradías de pescadores. Ésta Federación designará a los representantes de la Comunitat Valenciana en las federaciones de ámbito superior a esta. Las federaciones provinciales podrán integrarse en federaciones superiores al ámbito territorial de la comunidad autónoma a través de la Federación de la Comunitat Valenciana de cofradías de pescadores.

4. Sin perjuicio de las funciones atribuidas a la Federación de la Comunitat Valenciana de cofradías de pescadores, le corresponde expresamente intervenir en los conflictos que puedan surgir entre distintas federaciones provinciales o entre estas y las cofradías concretas.

5. La creación y los estatutos de las federaciones deberán ser aprobados por la conselleria competente en materia de pesca marítima.

6. La conselleria competente en materia de pesca marítima puede proceder a la disolución de una federación cuando no mantenga actividad o carezca de órganos rectores legalmente elegidos. La resolución de disolución se adoptará previa información pública y consulta con las organizaciones del sector pesquero afectadas.

7. A las federaciones será de aplicación lo dispuesto en el artículo anterior.

**Artículo 72. Registro de Cofradías de Pescadores**

1. En el Registro de Cofradías de Pescadores de la Comunidad Valenciana, dependiente de la conselleria competente en materia de pesca marítima, se inscribirán dichas cofradías y sus federaciones, anotándose todos los actos respecto de los que la presente ley prevé la intervención de dicha conselleria.

2. La gestión de este registro podrá ser desconcentrada en las unidades administrativas territoriales de la conselleria.

DISPOSICIONES ADICIONALES

**Primera. Inspección pesquera**

1. La conselleria competente en pesca marítima, con el fin de asegurar el cumplimiento de las prescripciones en las materias objeto de la presente ley, dispondrá de una unidad de inspección pesquera, con la consideración de su personal como agentes de la autoridad, que en el ejercicio de sus funciones podrán requerir el auxilio de las autoridades de marina y de los cuerpos y fuerzas de seguridad estatales, autonómicos y locales.

2. A este personal le corresponderán las siguientes funciones:

a) La vigilancia e inspección, en el ámbito de las competencias de la Generalitat Valenciana, de los buques, actividades y establecimientos relacionados con la pesca, el marisqueo y la acuicultura, y de los mercados y establecimientos de transformación, comercialización y consumo de sus productos.

b) La inspección de vehículos dedicados al transporte de pescado, mariscos y otros productos del mar, para lo que los inspectores podrán requerir la detención del vehículo.

3. Para el ejercicio de estas funciones los titulares y personal de las actividades, dependencias o instalaciones objeto de la inspección, permitirán el libre acceso a las mismas de los inspectores, facilitándoles la información y documentación necesarias para la verificación del cumplimiento de la normativa pesquera.

**Segunda. Otros órganos de inspección**

Se reconoce la condición de agentes de la autoridad a los efectos de la constatación de los hechos infractores en las materias y ámbitos regulados en la presente ley, a los funcionarios de otros órganos y administraciones públicas con funciones inspectoras en las materias de salud, trabajo y Seguridad Social, alimentación, consumo, comercio, transportes y medio ambiente, cuando en el ejercicio de sus funciones observen el incumplimiento de las normas de la pesca marítima, el marisqueo y la acuicultura, así como de la circulación y comercialización de sus productos, y formalicen la correspondiente acta, que será trasladada a la conselleria competente en materia de pesca marítima.

**Tercera. Régimen sancionador**

Las infracciones a lo dispuesto en la presente ley se sancionarán administrativamente de acuerdo con la Ley 2/1994, de 18 de abril, de la Generalitat Valenciana, sobre Defensa de los Recursos Pesqueros, y con la normativa básica estatal.

DISPOSICIONES TRANSITORIAS

**Primera. Zonas actualmente protegidas**

1. Sin perjuicio de la adopción de las disposiciones o resoluciones necesarias para su mejor adecuación a lo dispuesto en el capítulo III del título III de la presente ley, se considerarán zonas protegidas de interés pesquero del litoral marítimo de la Comunidad Valenciana las zonas siguientes:

a) La zona de reserva marina sobre las aguas próximas circundantes a la isla de Tabarca (Orden de 4 de abril de 1986, de la Conselleria de Agricultura y Pesca).

b) La zona de reserva marina en el entorno del cabo de San Antonio (Decreto 212/1993, de 9 de noviembre, del Gobierno Valenciano).

c) Las zonas declaradas por el Decreto 219/1997, de 12 de agosto, del Gobierno Valenciano.

d) Las zonas de los arrecifes artificiales autorizados en las aguas interiores de la Comunidad Valenciana en las que estén vigentes las medidas limitativas de la actividad pesquera, según relación que deberá publicarse en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana por resolución de la dirección general competente en materia de pesca marítima en el plazo de tres meses desde la entrada en vigor de esta ley.

e) La zona de aguas interiores comprendida en la reserva natural marina de Irta (Decreto 108/2002, de 16 de julio, del Gobierno Valenciano). ****[13]****

2. De conformidad con el artículo 31.2 de la presente Ley, las zonas a), b) y e) del apartado anterior quedan calificadas como reservas marinas de interés pesquero. ****[14]****

**Segunda. Cofradías existentes**

1. Se reconocen como cofradías de pescadores y como federaciones de las mismas en la Comunidad Valenciana las existentes a la entrada en vigor de esta ley.

2. Sus estatutos deberán adaptarse a lo dispuesto en el título VII de la presente ley, para lo que las cofradías y sus federaciones aprobarán los proyectos, y los remitirán a la conselleria competente en materia de pesca marítima, para su ratificación, antes de un año.

3. En el caso de cofradías existentes cuyos ámbitos territoriales coincidan, la conselleria resolverá, en el plazo de tres meses desde la entrada en vigor de la ley, sobre su fusión, disolución, o modificación de sus ámbitos territoriales, según proceda, a los efectos del cumplimiento de lo previsto en el artículo 67.2, previa audiencia de las cofradías afectadas y de la federación provincial de la que formen parte.

**Tercera. Lonjas en funcionamiento autorizadas.**

Durante la vigencia de sus actuales concesiones de explotación se consideran autorizadas las lonjas de los puertos pesqueros de Vinaròs, Benicarló, Peñíscola, Castellón, Burriana, Sagunto, Valencia, Cullera, Gandia, Dénia, Jávea, Moraira, Calpe, Altea, Villajoyosa, El Campello, Alicante, Santa Pola, Guardamar del Segura y Torrevieja.

**Cuarta. El rall o esparavel******[15]****

*Derogada*

DISPOSICIÓN DEROGATORIA

Quedan derogadas cuantas disposiciones de igual o inferior rango se opongan a lo dispuesto en la presente ley.

DISPOSICIONES FINALES

**Primera. Desarrollo reglamentario**

Se faculta al Gobierno Valenciano para dictar las disposiciones reglamentarias que resulten necesarias para el desarrollo y aplicación de lo dispuesto en la presente ley.

**Segunda. Entrada en vigor**

La presente ley entrará en vigor a los veinte días de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.

Por tanto, ordeno que todos los ciudadanos, tribunales, autoridades y poderes públicos a los que corresponda, observen y hagan cumplir esta ley.

Valencia, 15 de diciembre de 1998

El presidente de la Generalitat Valenciana

EDUARDO ZAPLANA HERNANDEZ-SORO 

---

****[1]****El apartado 2 del artículo 24 se modifica por el artículo 73 de la [**Ley 7/2014, de 22 de diciembre**](https://www.dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2014/12/22/7/), de Medidas Fiscales, de Gestión Administrativa y Financiera, y de Organización de la Generalitat. (DOGV núm. 7432 de 29.12.2014) Ref. Base Datos 011461/2014

****[2]****Los apartados 1 y 3 del artículo 25 se modifican por el artículo 74 de la [**Ley 7/2014, de 22 de diciembre**](https://www.dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2014/12/22/7/).

****[3]****El apartado 1 del artículo 27 se modifica por el artículo 88 de la [**Ley 16/2010, de 27 de diciembre**](https://www.dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2010/12/27/16/), de Medidas Fiscales, de Gestión Administrativa y Financiera, y de Organización de la Generalitat (DOGV núm. 6429 de 31.12.2010) Ref. Base Datos 013862/2010.

****[4]****El apartado 1 del artículo 29 se modifica por el artículo 75 de la [**Ley 7/2014, de 22 de diciembre**](https://www.dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2014/12/22/7/).

****[5]****Los apartados 4, 5, 6 y 7 del artículo 63 se añaden por el artículo 82 de la [**Ley 16/2003, de 17 de diciembre**](https://www.dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2003/12/17/16/), de Medidas Fiscales, de Gestión Administrativa y Financiera, y de Organización de la Generalitat Valenciana. (DOGV núm. 4654 de 19.12.2003) Ref. Base Datos 5532/2003.

****[6]****El apartado 4 del artículo 63 se modifica por el artículo 76 de la [**Ley 7/2014, de 22 de diciembre**](https://www.dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2014/12/22/7/).

****[7]****Los apartados 1 y 4 del artículo 65 se modifican por el artículo 77 de la [**Ley 7/2014, de 22 de diciembre**](https://www.dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2014/12/22/7/).

****[8]****El apartado 1 del artículo 66 se modifica por el artículo 78 de la [**Ley 7/2014, de 22 de diciembre**](https://www.dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2014/12/22/7/).

****[9]****El apartado 3 del artículo 67 se modifica por el artículo 79 de la [**Ley 7/2014, de 22 de diciembre**](https://www.dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2014/12/22/7/).

****[10]****El apartado 2 del artículo 68 se añade por el artículo 80 de la [**Ley 7/2014, de 22 de diciembre**](https://www.dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2014/12/22/7/).

****[11]****El artículo 70 se modifica por el artículo 81 de la [**Ley 7/2014, de 22 de diciembre**](https://www.dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2014/12/22/7/).

****[12]****El artículo 71 se modifica por el artículo 82 de la [**Ley 7/2014, de 22 de diciembre**](https://www.dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2014/12/22/7/).

****[13]****El apartado e) de la disposición transitoria primera se añade por el artículo 83 de la [**Ley 16/2003, de 17 de diciembre**](https://www.dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2003/12/17/16/).

****[14]****El apartado 2 de la disposición transitoria primera se modifica por el artículo 84 de la [**Ley 16/2003, de 17 de diciembre**](https://www.dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2003/12/17/16/).

****[15]****La disposición transitoria cuarta se deroga por la disposición derogatoria primera de la [**Ley 16/2010, de 27 de diciembre**](https://www.dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2010/12/27/16/).



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI