Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5779, del 06-06-2008 (2008/6934)

RESOLUCIÓ de 5 de maig de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de La Yesa, Vallanca, Nules, Llutxent, Burriana i Benafigos.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5779

Data del DOGV
:   06-06-2008

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2008/6934

CVE


Data del document
:   05-05-2008

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Vallanca](javascript:void(0))
    * [Llutxent](javascript:void(0))
    * [Benafigos](javascript:void(0))
    * [Yesa, La](javascript:void(0))
    * [Nules](javascript:void(0))
    * [Borriana](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 5 de maig de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de La Yesa, Vallanca, Nules, Llutxent, Burriana i Benafigos. [2008/6934]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 140/06-AIA La Yesa, 121/06-AIA Vallanca, 161/06-AIA Nules, 297/04-AIA Llutxent, 112/06-AIA Burriana, 219/05-AIA Benafigos, i 210/03-AIA Llutxent.  
València, 5 de maig de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 140/06-AIA  
Títol: Explotació porcina en La Yesa  
Promotor: Víctor Rubio Sesé  
Autoritat substantiva: Ajuntament de La Yesa (València)  
Objecte del projecte: Obertura granja porcina  
Localització: Polígon 23, parcel·la 512 de La Yesa (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'objecte del projecte és la construcció i inici d'activitat de granja porcina d'engreixament.   
El procés productiu consisteix en la compra de porcells de 25 kg de pes i el seu engreixament durant quatre mesos aproximadament fins als 90-100 kg de pes, moment en què són traslladats en camions a l'escorxador. El procés d'alimentació dels porcs serà automàtic per mitjà de tremuges holandeses. El pinso s'emmagatzemarà en sitges de 12 t, situades a l'exterior de les naus. L'aigua de consum dels porcs procedirà d'un dipòsit d'aigua de 15.000 litres, des del qual es conduirà mitjançant canonada fins a la granja i serà subministrada per l'Ajuntament d'Alpuente.  
La nau d'engreixament dels porcs tindrà 1.693 metres quadrats i serà a una planta amb estructura rectangular. A més es construirà una nau magatzem de 210 metres quadrats a l'exterior de la qual se situarà vestidor i lavabo.   
El purí es recollirà en fosses interiors construïdes amb blocs prefabricats de formigó. Posteriorment les fosses s'impermeabilitzaran mitjançant materials hidròfugs. A més l'explotació disposarà de fossa exterior de purins vallada.  
La capacitat total d'emmagatzemament de purí serà de 1.414 metres cúbics, suficient per a emmagatzemar-lo durant un període de 3,95 mesos.   
El purí s'aplicarà com a fertilitzant orgànic en camps de cultiu disposant-se amb aquest fi d'una superfície de 108,6255 ha.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'expedient és remés per la Comissió Provincial d'Activitats Qualificades i va tenir entrada en els Serveis Centrals de la conselleria de Territori i Habitatge el dia 27 d'abril de 2006.   
La informació pública es va realitzar mitjançant publicació en el Butlletí Oficial de la Província de València número 19 de data 15/11/2005. No s'hi van presentar al·legacions.  
Per mitjà d'un escrit del dia 22 de maig de 2006, es requereix al promotor ampliació de la documentació aportada.  
El dia 19 de juny de 2006, es rep escrit de l'Ajuntament de La Yesa en el qual s'adjunta la documentació sol·licitada.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal recull:  
- Informe positiu de la conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
- Informe positiu de l'arquitecte municipal sobre l'adequació de l'emplaçament de l'activitat al planejament urbanístic i ordenances municipals vigents al municipi.  
- Informe tècnic de l'enginyer d'assistència tècnica a municipis de la Diputació de València   
- Informe favorable de l'Alcaldia.  
Afeccions legals  
L'explotació se situarà en sòl rústic sense protecció específica.  
L'activitat proposada no afecta cap espai protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació o plans rectors d'ús i gestió aprovats o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat. Identificació i valoració d'impactes.  
L'activitat s'exercirà en una zona típicament agrícola on predomina el cultiu de cereal, vinya i ametlers.   
L'estudi identifica i valora els impactes següents:  
- Sòl: no es preveuen impactes significatius sempre que es complisquen les mesures correctores  
- Aigües: no es preveuen impactes sempre que es complisquen les mesures correctores.  
- Atmosfera: es preveu augment de sorolls i vibracions i augment d'olors pel desenvolupament normal de l'activitat.  
- Vegetació i fauna: no és previsible l'aparició d'efectes adversos sobre la vegetació i la fauna.   
2. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental.  
L'estudi d'impacte assenyala les mesures correctores següents:  
- Neteja periòdica de les naus, retirada diària dels animals morts per part d'empresa autoritzada, assegurar una correcta ventilació de les naus a fi de prevenir males olors.  
- Transport nocturn dels animals per a evitar sorolls.  
- Transport del purí en vehicle apropiat a fi d'evitar pèrdues.  
- Construcció de les basses de purins de manera que se n'assegure la total estanquitat.  
- Construcció de drenatge perimetral al llarg dels límits de la parcel·la per a impedir l'entrada d'aigua d'escorriment superficial de l'exterior de la parcel·la.  
- Aplicació correcta del purí impedint-se l'arribada d'aquest a llits públics, perímetres de captació d'aigües de proveïment urbà i proximitats de brolladors. A més, aquests s'aplicaran amb condicions atmosfèriques adequades i sempre a zones el nivell freàtic de les quals es trobe a més de 15 metres de profunditat. La dosi d'aplicació del purí es calcularà respecte a les necessitats de nitrogen del cultiu on s'aplicarà.  
- Manteniment de l'ús agrícola de la parcel·la no ocupada per les instal·lacions  
- Retirada immediata de qualsevol tipus de residus.  
- Mesures sanitàries: instal·lació de tanca perimetral, gual sanitari, llatzaret.  
El programa de vigilància ambiental consistirà en un sistema que garantisca el compliment de les mesures correctores.  
Es considera que l'estudi d'impacte és poc concret pel que fa a la previsió de l'aparició d'efectes negatius sobre el medi ambient. No obstant això, el programa de vigilància ambiental concreta la correcció de mesures correctores sobre impactes no previstos.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1. h.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
- Amb anterioritat a la concessió de la llicència d'activitat, el promotor presentarà davant d'aquesta Direcció General còpia del contracte de retirada de cadàvers i còpia de l'informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià.  
- L'explotació disposarà obligatòriament de totes les mesures d'higiene previstes en el Decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.  
- A fi d'atenuar l'impacte paisatgístic, es plantarà tanca perimetral o pantalla arbòria.  
- Es realitzarà una correcta gestió de residus disposant l'explotació de contenidors separats segons les característiques de cada residu i portant a un gestor autoritzat aquells no assimilables a urbans. S'haurà de tenir especial atenció amb aquells que puguen transmetre infeccions com ara objectes punxants i tallants que hauran d'emmagatzemar-se degudament segregats, en contenidors estancs i protegits eficaçment de la pluja per a ser posteriorment lliurats a una empresa gestora d'aquests.  
- Es vigilarà la correcta evacuació de pluvials evitant entollades.  
- La fossa exterior de purins haurà de disposarà d'un adequat sistema de cobertura mitjançant la utilització de coberta rígida, lones o altres de semblant eficàcia, a fi de minimitzar les emissions a l'atmosfera.  
La valoració agrícola dels purins en camp portarà implícita les obligacions següents:  
- Es realitzaran anàlisis periòdiques dels purins a fi de comprovar l'eficàcia del tractament enzimàtic sobre els paràmetres següents: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals, i estreptococs fecals. Haurà de realitzar-se una anàlisi en blanc (abans del tractament enzimàtic) i anàlisis periòdiques posteriors. Les comparacions de les mostres hauran de demostrar una redució efectiva de la càrrega contaminant i microbiològica. La periodicitat d'aquestes es determinarà en funció dels cicles realitzats en l'explotació, davant de qualsevol canvi de maneig d'aquesta i davant de la detecció de problemes. No obstant això, abans del primer any de concessió de la llicència d'activitat, haurà de remetre's a aquesta Direcció General, el resultat de la primera anàlisi realitzada juntament amb l'anàlisi de control.   
- L'aplicació de purins en els camps es realitzarà d'acord amb el concepte de bones pràctiques agrícoles per la qual cosa no es podran aplicar en èpoques de pluges llaurant-se el terreny el més ràpidament possible per a evitar males olors i pèrdues de nitrogen amoniacal a l'atmosfera havent de complir els preceptes continguts en l'Ordre de 29 de març de 2000, per la qual s'aprova el Codi valencià de bones pràctiques agràries.  
- L'aplicació del purí en els camps no haurà de causar cap tipus de problema als cultius a què s'aplica. L'aparició d'efectes adversos serà símptoma d'un inadequada gestió dels purins i per tant, haurà de rebaixar-se la quantitat de purins que s'han d'aplicar i hauran de fer-se noves anàlisis. No obstant això, s'haurà de fraccionar l'aportació del purí als camps en dues o tres vegades, d'acord amb les necessitats del cultiu i unes bones pràctiques ambientals.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 29 de juny de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 121/06-AIA  
Promotor: Esteve i Máñez Mármoles SA  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València.  
Objecte del projecte: Explotació de travertins i calcàries travertíniques.  
Localització: Paratge El Losar, uns 2 km al nord de la població de Vallanca, al municipi de Vallanca.  
Ref. òrgan substantiu: MIEXCD. 2004/5. JSH/aan  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques del projecte  
El promotor Esteve i Máñez Mármoles SA projecta l'explotació de travertins i calcàries travertíniques d'edat miocé vindobonià-pontià, a uns 1.070 metres d'altitud, al paratge denominat El Losar del municipi de Vallanca.  
S'accedeix a la concessió a través de la carretera nacional N-330 fins a arribar a la població d'Ademuz, després es pren la carretera CV-478 cap a Vallanca, es travessa l'esmentat poble i se segueix la carretera secundària amb direcció cap al nord, cap al paratge de La Mazorra; ací se segueix per un camí rural que condueix cap als paratges de El Losar i La Cueva del Conejo, on se situa l'explotació. La distància entre la pedrera i Vallanca és d'uns 2 km.  
La superfície total de les 6 quadrícules mineres de la demarcació és de 439.247,96 m², la superfície d'explotació és de 333.132,17 m².  
El sistema d'explotació és mitjançant pedrera, amb bancs de talús vertical i alçària màxima de 6 metres i berma mínima de 10 metres. L'explotació es du a terme en dos fronts, en un hi ha travertins i en l'altre calcàries travertíniques.  
S'empren explosius per a labors preparatòries de producció, despreniment i escairament de blocs, destrossa de blocs primaris de mala qualitat i taquejos. Cada voladura està formada per 6 barrinades de 10 metres de longitud i 80 kg d'explosiu.  
A partir del quart any s'espera una estabilització de la producció al voltant dels 45.000 m³ anuals. Es preveu extraure 6.207.202 m³ de tot -u amb una relació estèril/tot -u del 75%, l'estèril s'empra en un 80% per a emplenar el buit, amb una fisiografia semblant a l'original i a menor cota; la resta es tritura i es destina a la construcció. La vida útil de l'explotació és de 36 anys.  
Es crea un runam al començament de les operacions i es continua engrandint durant deu anys més. Una vegada arribada l'explotació a l'any onzé, es poden simultaniejar les operacions de treball i restauració, sense interferències mútues i en condicions de seguretat per als operaris, aleshores es transfereixen directament els estèrils generats en els fronts de producció i els estèrils del runam sobre els bancs esgotats, fins a aconseguir la cota de restauració prevista. El runam es desmantella l'any vint-i-seté per a emplenar el buit restant.  
El personal laboral és de 2 professionals a temps parcial i 27 empleats a jornada completa.  
La maquinària que s'ha d'emprar està formada per carregadores frontals de rodes Caterpillar model 988-FII, dúmpers articulats Volvo de 36 tones, fregadores de cadenes, màquines de fil diamantat, torretes tallablocs de 3 martells, torretes tallablocs de 5 martells, carros perforadors hidràulics, compressors, grups electrògens, martells perforadors, vehicles tot terreny, gats hidràulics i bombes submergibles.  
2. Alternatives  
El promotor no ha estudiat altres alternatives ambientals, sinó que ha realitzat la investigació minera del travertí, ha realitzat un estudi de viabilitat i després justifica «[...] la idoneïtat de la localització de l'explotació. És inviable la consideració d'altres alternatives de situació per a l'actuació proposada [...]».  
Tramitació administrativa  
1. Tramitació  
Amb data 10 d'abril de 2006 s'obri l'expedient en remetre del Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial la documentació, consistent en projecte d'explotació, pla de restauració, estudi d'impacte ambiental i document de síntesi.  
El dia 28 d'abril de 2006 es van realitzar consultes al Servei d'Ordenació Sostenible del Medi, al Servei de Conservació de la Biodiversitat i a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge.  
El 15 de maig de 2006 es rep l'informe de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial.  
El 26 de maig de 2006 es rep un primer informe del Servei de Conservació de la Biodiversitat.  
El 19 de juny de 2006 es rep el segon informe del Servei de Conservació de la Biodiversitat.  
2. Informació pública  
El Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial va sotmetre l'expedient a informació pública i va publicar, a aquest efecte, un anunci en el Butlletí Oficial de la Província núm. 47, de 25 de febrer de 2005; una vegada transcorregut el termini de 30 dies hàbils, no s'hi van presentar al·legacions.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
S'han realitzat consultes al Servei d'Ordenació Sostenible del Medi, al Servei de Conservació de la Biodiversitat, al Servei de Gestió Forestal i a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge.  
Informes sectorials  
Informe del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi de 15 de maig de 2006  
Es transcriu a continuació el contingut d'aquest.  
Aquest informe es refereix, exclusivament, a la possible afecció del projecte a:  
1. Espais de la Comunitat Valenciana proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000, com a llocs d'interés comunitari (LIC), inclosos en la llista aprovada per acord del Govern Valencià de data 10 de juliol de 2001, per raó de la Directiva 92/43/CEE, del Consell de 21 de maig, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la flora i fauna silvestres (transferida a l'ordenament jurídic de l'Estat espanyol mitjançant el Reial decret 1997/1995, de 7 de desembre).  
2. Espais de la Comunitat Valenciana inclosos en la xarxa Natura 2000 com a zones d'especial protecció d'aus (ZEPA), designades segons la Directiva 79/409/CEE del Consell de 2 d'abril, relativa a la conservació de les aus silvestres.  
3. Espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana i instruments d'ordenació de recursos naturals, previstos en la Llei 11/1994, de 27 de desembre.  
Consultada la documentació exposada en l'esmentat expedient i a la vista de la cartografia i documentació elaborada en relació amb les esmentades actuacions, s'ha d'indicar:  
1. Que les obres proposades consisteixen en una explotació minera a cel obert d'un jaciment de travertins en el paratge denominat El Losar, a uns 2 km al nord del nucli urbà de Vallanca.  
2. Que l'accés a la zona actualment no reuneix condicions per a ser utilitzat per vehicles de medi o gran tonatge, ja que es tracta de camins rurals. Atés que la sol·licitud d'informe no es refereix a aquests accessos, no es realitzarà informe al respecte, sinó únicament a l'explotació minera.  
3. Que no resulta afectat cap espai natural protegit dels actualment existents en aquesta comunitat autònoma, ni en tràmit per a la seua declaració, ni cap instrument d'ordenació o gestió d'espais naturals.  
4. Que no resulta afectat cap dels espais proposats per a la inclusió d'aquests en la xarxa Natura 2000 com a lloc d'interés comunitari (LIC) o zones d'especial protecció d'aus (ZEPA).  
5. Que si bé la zona es troba fora dels LIC presents al terme de Vallanca (Arroyo Cerezo i Ríos del Rincón), sí que conté una sèrie d'hàbitats inclosos en el Reial decret 1997/1995, de 7 de desembre, com a hàbitats naturals d'interés comunitari, entre els quals destaquen el 5210 matolls arborescents de juniperus sp. I els hàbitats prioritaris 8240 paviments calcaris i 9560 boscs endèmics de juniperus. En el cas de l'hàbitat 5210 i el 9560, l'escàs desenvolupament del sòl ha generat un romerar amb savina mora de poc port (Rhamno lycioidis-Juniperetum phoeniceae), que colonitza els abundants clavills de poca profunditat sobre el llosar de pedra. La seua vegetació potencial correspondria a la sèrie supramediterrània calcària de la carrasca amb savina turífera Junipero thuriferae-Querceto rotundifoliae sigmetum, que té poques possibilitats de progressió natural a curt termini, per la patent escassetat de sòl, ja argumentada.  
6. Que aquest tipus de vegetació té associada una població faunística de tipus estepari que resulta singular en l'interior de la Comunitat Valenciana, amb presència d'algunes espècies incloses en el Catàleg general d'espècies amenaçades, aprovat per Reial decret 439/1990, de 30 de març, i en el Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell del la Generalitat, pel qual es crea i regula el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades.  
7. Que entre aquestes espècies cal destacar la presència d'algunes aus d'interés, com ara Chersophilus duponti (terrerola de Dupont), vinculada a aquest tipus de formacions obertes i de baix port i catalogada com vulnerable segons el catàleg valencià (Decret 32/2004) i de les espècies protegides segons la mateixa normativa Alauda arvensis (alosa), Garrulus glandarius (gaig) i Miliaria calandra (cruixidell).  
8. Que la presència d'aquestes espècies requereix de mesures especials de protecció i conservació, en especial durant les èpoques de reproducció i cria.  
9. Que l'actuació proposada comporta la destrucció dels hàbitats naturals d'aquestes espècies en una superfície destacada, en especial de l'alosa becuda i de l'alosa comuna, reduint-ne la presència a la comarca, ja de per si bastant escassa, i per tant, haurien de prendre's mesures compensatòries per la destrucció de l'hàbitat d'espècies estepàries tan singulars com les assenyalades.  
10. Que la zona proposada està solcada per un parell de barrancs, que serveixen de drenatge al llosar i que disposen de la presència d'alguns exemplars aïllats de Quercus fagínea i Acer monspessulanum, com a representants de la sèrie de vegetació de l'Aceri granatensis-Quercion fagineae, considerat hàbitat prioritari 9530 per contenir les pinedes de pi negre endèmics (Pinus nigra), que són els que caracteritzen el pròxim LIC d'Arroyo Cerezo, situat cap a l'oest de la zona proposada.  
11. Que en les parets verticals que es precipiten al barranc hi ha elements florístics interessants, dins de l'hàbitat d'interés comunitari 8210, corresponent a pendents rocoses calcícoles amb vegetació casmofítica.  
12. Aquestes peculiars condicions de la vegetació actual i potencial han de ser tingudes en compte a l'efecte d'establir criteris de restauració de l'explotació.  
13. Que les espècies adequades per a la restauració, a més de les ja assenyalades, les densitats de la qual són en alguns casos qüestionables per excessives, hauran d'incloure alguns exemplars de la sèrie de vegetació potencial de la zona, aprofitant la possibilitat del reg que la restauració ofereix i la millora en les condicions edafològiques una vegada restaurada la zona. Per això, hauran d'incloure's alguns exemplars de Juniperus thurifera, Quercus rotundifolia, Quercus faginea, Sorbus domestica, Prunus mahaleb, Acer monspessulanum, Celtis australis, Crataegus monogyna i Amelanchier ovalis, entre altres. D'aquesta manera la biodiversitat en la zona quedarà augmentada.  
14. Que en el pla de restauració proposat s'inclou una zona com d'àrea de runam temporal, que afecta un dels barrancs ja referits, des dels punts 4 al 13 (plànol 2.1), disposant en la zona d'espai suficient per a poder realitzar el depòsit de runa sense necessitat d'afectar el barranc. Si l'abassegament de les terres extretes es realitza en aquesta zona, s'està en risc de produir un abocament d'àrids directament a un llit torrencial que aboca les seues aigües en el riu Túria, que sí que forma part d'una zona LIC i en la qual es vincula una de les poques poblacions de truita comuna autòctona de la Comunitat Valenciana (Salmo trutta fario), amb presència de llúdria (Lutra lutra) i possible presència de cranc de riu (Austropotamobius pallipes) catalogat com en perill d'extinció pel Decret 32/2004, entre altres espècies. Aquestes aportacions d'àrids provocarien depòsits d'arenes i fins sobre els llits naturals, que podrien perjudicar les espècies assenyalades. Per tant, han de buscar-se alternatives a aquesta àrea de runam temporal en les quals no resulte tan fàcil l'abocament de traginaments al llit natural.  
15. Que a causa de la configuració càrstica del terreny, és possible l'aparició d'avencs o coves naturals, de les qual haurà de comunicar-se immediatament a aquesta conselleria, perquè amb caràcter general, es consideren protegides totes la coves, avencs i la resta de cavitats subterrànies situades al territori de la Comunitat Valenciana, d'acord a l'article 16 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana (DOGV núm. 2423, de 9 de gener de 1995).  
Per tot l'anteriorment exposat, s'emet informe favorable el projecte de referència, condicionat a la presa en consideració dels aspectes exposats.  
Informes del Servei de Conservació de la Biodiversitat   
- Informe de 25 de maig de 2006  
Es transcriu a continuació el contingut d'aquest.  
La zona on es pretén l'explotació, coneguda com El Losar, es localitza a distància equidistant de les dues àrees previstes en el programa d'actuació per a la recuperació i conservació de l'alosa becuda a la Comunitat Valenciana. Aquesta espècie es troba catalogada com a vulnerable en el Catàleg valencià de fauna amenaçada, motiu pel qual l'hàbitat que ocupa ha de ser preservat. Les àrees considerades en el programa d'actuacions han sigut seleccionades tenint en compte, tant la ubicació de les parelles territorials com l'existència d'hàbitat adequat per a l'espècie.  
Si bé l'àrea El Losar alberga un tipus de substrat i vegetació compatibles amb l'existència de la terrerola, en les últimes prospeccions no s'ha localitzat cap exemplar de l'espècie, motiu pel qual s'ha exclòs de les zones de conservació. No obstant això, considerant la seua situació entre dues poblacions i l'existència d'hàbitat favorable, no se'n pot descartar la presència, potser esporàdica.  
La concessió minera en tot cas és molt extensa, i ocupa unes 44 hectàrees i fins i tot terrenys de la rambla de Tóvedas, que desemboca en el riu Bohilgues, poc abans de la confluència d'aquest amb el Túria. Aquests terrenys haurien d'excloure's de l'explotació i del runam per a evitar possibles arrossegaments als rius protegits pel LIC Ríos de Ademuz. Igualment, l'exclusió de la franja de terreny limítrof amb el tallat que dóna a la rambla (en 200-300 metres d'amplària) permetria més seguretat de no-afecció a la rambla i l'existència d'un possible corredor entre poblacions de terrerola.  
- Informe del 19 de juny de 2006-06-29  
La transcripció del seu contingut és la que segueix:  
El 25 de maig passat, aquest servei va remetre un informe en què es mencionava la possible presència d'alosa becuda en la zona on es pretén obrir la pedrera. Atés l'interés de l'espècie, i atesa la dificultat de la seua detecció, es va decidir realitzar una nova prospecció en l'àrea, a fi de descartar-ne la presència a El Losar.  
El resultat d'aquesta va tirar una xifra d'almenys 12 mascles territorials en l'àrea, la qual cosa implica que es tracta d'una de les principals poblacions d'alosa becuda a la Comunitat Valenciana. Aquesta espècie es troba catalogada com a vulnerable en el Catàleg valencià de fauna amenaçada, motiu pel qual l'hàbitat que ocupa ha de ser preservat.  
Per a valorar la importància d'aquesta zona, és necessari afegir que l'espècie es distribueix només a Espanya i el nord d'Àfrica i dins d'Espanya pel Sistema Ibèric i la depressió de l'Ebre fonamentalment, encara que també en el sud-est peninsular. La població del Rincón de Ademuz se situa en el límit de distribució del Sistema Ibèric.  
La població espanyola es calcula en uns 2.000 territoris, que ocupen xicotetes àrees fragmentades dins de la seua àrea de distribució. A causa de la molt reduïda grandària de la seua població -per a tractar-se d'un passeriforme- i a la forta destrucció del seu hàbitat natural per posada en cultiu i infraestructures, se n'ha proposat la reclassificació a nivell nacional en la categoria d'en perill.  
Al Rincón de Ademuz es calcula l'existència d'unes 40-50 parelles que ocupen un territori d'unes 3.000 hectàrees d'extensió. Es tracta, per tant, d'una de les espècies amenaçades que compta amb menor nombre d'individus al territori de la Comunitat Valenciana.  
La forta dependència de l'alosa d'un hàbitat cada dia més escàs, exigeix la protecció total d'aquesta, a més de la presa de mesures de gestió que en permeten el manteniment a llarg termini; la posada en marxa d'una pedrera en la zona resulta incompatible amb la persistència de la població.  
L'informe adjunta un plànol amb els municipis del Rincón de Ademuz, la zona on es distribueix l'alosa becuda, la superfície d'explotació i l'àrea on s'han localitzat poblacions d'alosa.  
Altres informes  
La Direcció Territorial de Territori i Habitatge no ha contestat encara a la consulta formulada.  
Afeccions legals  
D'acord amb la informació continguda en el visor cartogràfic de la conselleria de Territori i Habitatge, el projecte de pedrera no presenta altres afeccions legals de caràcter ambiental que no siguen les contingudes en els informes sectorials.  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats de manera important pel projecte de l'activitat  
L'obertura de la pedrera al paratge El Losar resulta incompatible amb la persistència de la població existent d'alosa becuda.  
Per a accedir a la pedrera s'utilitza la carretera existent CV-478, que parteix des d'Ademuz i arriba a Vallanca, travessa el poble, es desvia per la carretera cap a Cañete i després pren un camí rural fins a El Losar. Les característiques dels accessos no són adequades per als tipus de vehicles que circularien des de la pedrera i cap a la pedrera. El poble de Vallanca es troba en un medi rural pur, sense sorolls i pràcticament sense trànsit; la pedrera causaria efectes desfavorables en l'assossec, els costums locals i un augment de trànsit per la CV-478, la qual no té apartadors i posseeix una amplària insuficient per a l'encreuament de dos vehicles.  
El runam causa un impacte paisatgístic durant 27 anys i a més aboca partícules a la rambla de Tóvedas, que són arrossegades per l'escorriment fins al riu Túria, el qual forma part d'un LIC i posseeix Salmo trutta fario i Lutra lutra, espècies que podrien veure's perjudicades per la posada en suspensió i formació de sediments en el llit.  
Es desconeix el cabal d'escorriment de la pedrera que drena al barranc de Tóvedas, i no s'elimina la càrrega en suspensió abans de la seu aportació al barranc. L'efecte ambiental que aquesta omissió ocasionaria són els descrits en el paràgraf anterior.  
Els horitzons edàfics són de molt difícil recuperació per mitjans mecànics, per la qual cosa es podria perdre la terra vegetal original si no es decapara manualment.  
La pedrera projectada s'acosta a les vores dels barrancs, fins i tot entra en ells alguns punts; a més en determinades zones se situa per sota de la cota del llit, aquestes condicions poden ocasionar una inestabilitat als terrenys. No s'ha presentat un estudi geotècnic sobre el risc de despreniments i de lliscaments que, en el pitjor dels casos, podria arribar a col·lapsar el llit de la rambla de Tóvedas.  
2. Identificació i valoració dels impactes  
El titular ha omés l'augment de trànsit que comporta l'obertura de l'explotació.  
La taula de caracterització d'impactes de l'estudi d'impacte ambiental refereix l'emissió de substàncies contaminants com un efecte reversible; perquè bé, en el cas de produir-se la contaminació de les aigües subterrànies per fluids de manteniment de la maquinària l'efecte és irreversible.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
La mesura correctora més important consisteix a buscar una altra ubicació de la pedrera on no hi haja alosa becuda, ja que ambdues són incompatibles.  
La via d'accés a la pedrera no ha de passar pel poble de Vallanca; a més ha d'adaptar-ne el traçat i característiques als vehicles pesants. És necessari realitzar un estudi d'alternatives ambientals, cada una d'elles vàlida des del punt de vista operatiu, i seleccionar el traçat que cause un menor impacte ambiental.  
S'ha de reubicar el runam de manera que no afecte llits.   
És necessari estudiar el drenatge de la pedrera i del runam, i eliminar de l'escorriment la càrrega en suspensió que conté, abans de descarregar-la a la xarxa fluvial.   
Per tractar-se d'un lloc elevat i pla, és necessari conéixer el diagrama de freqüències i intensitats dels vents. Les mesures correctores de les emissions de pols i el programa de vigilància ambiental hauran de dissenyar-se en funció de les dades obtingudes i de l'inventari ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I de l'apartat 3c.1 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
3. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
4. L'article 13, apartat 2 a), del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar desfavorable, només a l'efecte ambiental, el Projecte d'explotació de la concessió derivada del projecte de la investigació núm. 2918 denominat Vallanca i el pla de restauració d'aquest, atés que al paratge El Losar, on es projecta l'obertura de la pedrera, existeixen 12 mascles territorials d'alosa becuda, que constitueixen la principal població de tota la Comunitat Valenciana. Aquesta espècie d'alosa està classificada com a vulnerable pel Catàleg valencià de fauna amenaçada, la seua existència d'aquesta està lligada a una forta dependència d'un hàbitat molt escàs i això exigeix preservar-la i protegir-la totalment.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 30 de juny de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 161/06-AIA  
Títol: Fàbrica d'esmalts ceràmics.  
Promotor: Wendel Email Ibérica SA  
Localització: Carretera N-340, km 44,1 polígon industrial La Mina, Nules (Castelló)  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
Wendel Email Ibérica SA és una indústria del sector ceràmic dedicada a la fabricació d'esmalts ceràmics. El projecte presentat es refereix a la instal·lació sítia a la carretera N-340, km 44,1 polígon industrial La Mina del terme municipal de Nules (Castelló), i consisteix en la instal·lació de nous equips, a fi d'augmentar la capacitat de fabricació. No s'amplien les construccions existents.  
La parcel·la ocupada és d'11.800,6 m² i la nau coberta té una superfície en planta de 5.362,24 m². El sòl sobre el qual se situa és d'ús industrial (es presenta certificat de compatibilitat emés per l'Ajuntament). S'accedeix des d'un vial de servei de la carretera N-340.  
La producció total anual aconseguida després de l'ampliació serà:  
- Frites: 14.530 tones  
- Esmalts: 17.900 tones  
- Bases serigràfiques: 551 tones  
- Esmalts mòlts: 2.237 tones  
- Composicions serigràfiques: 580,86 tones  
Característiques més rellevants de l'activitat  
La instal·lació es troba en funcionament i autoritzada des de l'any 1998. La fabricació de colors i esmalts ceràmics consisteix bàsicament en la mescla de matèries primeres, fusió a alta temperatura i brusc refredament en aigua (fabricació de frites) i mòlta, micronització, mescla i ensacada per a generar els productes finals.  
L'objecte del projecte és la instal·lació de nous equips per a augmentar la capacitat productiva i l'obtenció de l'autorització ambiental integrada. Els equips nous s'instal·laran en dues fases, incloent: forns de frita, filtres depuradors, sitges d'emmagatzemament i molins, entre altres.  
Les matèries primeres emprades en el procés productiu són majoritàriament quars i feldespat i minoritàriament, caolí, argiles, frites i colorants. Les primeres arriben a la indústria en camions cisterna que omplin directament mitjançant sistemes pneumàtics les sitges d'emmagatzemament. Els segons, arriben en contenidors flexibles de ràfia o sacs de paper o plàstic paletitzats. La maquinària de fabricació empra gas natural com a combustible.  
El proveïment d'aigua es realitza des de la xarxa municipal, per a aigua potable i mitjançant camions cisternes que omplin un aljub de la indústria, per a proveir el procés industrial. Totes les aigües sobrants del procés es reutilitzen en el mateix procés productiu.  
Tramitació administrativa  
L'expedient d'avaluació d'impacte ambiental es va iniciar amb data 10 de maig de 2006, en rebre de l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Direcció General de Qualitat Ambiental el certificat d'informació pública del projecte, sense que s'hi hagen rebut al·legacions. Anteriorment, s'havia rebut el projecte bàsic i l'estudi d'impacte ambiental del projecte de referència, acompanyats de diversa documentació addicional i annexos.   
Afeccions legals  
El projecte està afectat per la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, en estar inclòs en l'annex I, epígraf 3.3 (instal·lacions per a la fabricació de vidre inclosa la fibra de vidre, amb una capacitat de fusió superior a 20 tones per dia). La indústria sol·licita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge. Les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus s'atribueixen a la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Consideracions ambientals  
S'ha de tenir en compte que es tracta d'una indústria existent i en funcionament, que amb motiu de la seua ampliació, està en procés d'adaptació a la nova normativa. A més, es troba situada en un polígon industrial, per la qual cosa l'afecció d'aquesta al medi és reduïda. Al sud, la parcel·la afronta amb terrenys de cultius. Les edificacions pròximes són d'ús industrial, i no es preveu l'afecció a nuclis urbans per la llunyania d'aquests. A causa de l'antropització de la zona, no s'estima l'existència d'espècies que puguen veure's afectades.  
El possible efecte ambiental de l'activitat de fabricació d'esmalts ceràmics va associat a l'emissió a l'atmosfera de pols i gasos, transmissió de soroll i generació d'abocaments i residus sòlids.   
La indústria es troba recollida en el Catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex ll del Decret 833/75, de 6 de febrer, que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric, com a grup B. En aquest sentit, les principals emissions són: pols associada al trasbals de matèries primeres i gasos de combustió procedents dels forns de fusió i assecadores. No hi ha emmagatzemament de matèries primeres a granel al descobert. Per a minimitzar-les, i una vegada finalitzada l'ampliació, els focus de pols com ara molins i zones d'emmagatzemament de matèries primeres disposaran de sistemes d'aspiració i filtració, i els corrents de les assecadores i forns travessaran també filtres de mànegues. Com a mesures preventives s'indica que l'emplenament de sitges es du a terme des dels camions cisterna mitjançant conduccions hermètiques i es controla l'estanquitat i absència de fuites en tremuges, sitges, etc. Una altra mesura preventiva indicada és el control del balanç estequiomètric de la combustió en els forns i assecadores, per a reduir la generació de gasos contaminants (que de per si són mínims, en emprar-se gas natural com a combustible). Es disposa d'escombradores i equips d'humectació per a evitar la dispersió de possibles vessaments de materials pulverulents.  
S'aporta un mesurament dels nivells sonors en l'entorn de la parcel·la. Comprovada la superació en una zona determinada durant l'horari nocturn, es procedirà al carenatge dels compressors. Es comprovarà l'eficiència de l'esmentada mesura correctora. Com a mesura preventiva relativa a la generació de vibracions, la maquinària s'instal·larà segons les instruccions del fabricant.  
Respecte a les aigües residuals generades:  
- Les aigües pluvials s'aboquen a la xarxa d'aigües pluvials del polígon industrial.  
- Les aigües sanitàries s'abocaran a la xarxa de clavegueram del polígon.  
- Les aigües industrials (sobrants del procés de fabricació, recollida en canaletes de vessaments, escorreguda de frites, etc.) es recirculen a una bassa de decantació i depuració fisicoquímica, per a ser reutilitzada en el procés productiu, excepte l'aigua de les torres de refrigeració, que discorre en circuit tancat. El mateix titular justifica i certifica el sistema d'abocament zero.  
Segons es justifica, s'està en disposició de connectar-se a la xarxa de clavegueram d'aigües sanitàries del polígon, encara que fins al moment s'ha estat abocant a fossa sèptica. L'esmentada fossa es buidava mitjançant camions cisterna i el contingut d'aquesta s'abocava a EDAR. Es buidarà i segellarà la fossa sèptica en el moment en què realitze la connexió amb la xarxa de clavegueram, la qual cosa es considera una millora en l'activitat.  
L'activitat exercida genera residus perillosos i no perillosos, que són entregats a gestors autoritzats que se citen en el projecte. Es disposa d'una zona específica per a l'emmagatzemament dels residus perillosos en l'interior de la nau, amb canaletes de recollida de possibles vessaments. Els residus perillosos s'emmagatzemen i gestionen en les degudes condicions de separació, envasament i etiquetatge. Els envasos en què es reben algunes de les matèries primeres estan acollits a un sistema de dipòsit, devolució i retorn, per la qual cosa són entregats al subministrador. També es generen residus inerts, en particular, els productes ceràmics de mostra elaborats en els laboratoris.  
Respecte a l'afecció al sòl i les aigües, cal assenyalar que la indústria està en una zona amb vulnerabilitat mitjana i accessibilitat alta d'aqüífers, d'acord amb la Cartografia temàtica de la conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana. No obstant això, tot el sòl ocupat està formigonat i en el de l'interior de la nau, impermeabilitzat. Vistes les mesures correctores citades en els apartats anteriors, es redueix la possible afecció a aquests mitjans.   
Com a programa de vigilància ambiental s'indica que se seguiran les pautes següents:  
- Realització de controls periòdics, segons la normativa vigent.  
- Es disposarà dels punts necessaris per a presa de mostres en les xemeneies dels focus emissors de pols i partícules.  
- Control de la gestió dels residus tòxics i perillosos, sòlids urbans i inerts que es generen durant el funcionament o en cas d'accident.  
- Si s'observa una desviació sobre les previsions efectuades, es prendran les mesures oportunes per a la correcció d'aquestes.  
- No es considera necessari vigilar el nivell de soroll.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental, i concordants del reglament d'aquesta, ja que tal com estableix l'epígraf j. del grup 4 de l'annex I de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, les instal·lacions per a la fabricació de vidre, amb una capacitat de fusió superior a 20 tones per dia, es troben sotmeses al tràmit de declaració d'impacte ambiental.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.   
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte d'ampliació i autorització d'una indústria per a la fabricació d'esmalts ceràmics, promogut per Wendel Email Ibérica SA situada a la carretera N-340, km 44,1 polígon industrial La Mina del terme municipal de Nules (Castelló), en els termes que estableix el projecte, l'estudi d'impacte ambiental, i la resta de documentació que consta en l'expedient.  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:  
1. Es considera requisit indispensable la connexió a les xarxes municipals de sanejament, i el conseqüent buidatge i segellat de les fosses sèptiques, tal com s'indica en el projecte.   
2. Vista la superació dels nivells sonors establits, s'han d'adoptar mesures correctores suficients per a eliminar l'esmentat impacte i posteriorment, es realitzaran mesuraments que acrediten el compliment dels límits establits.  
3. En el programa de vigilància ambiental, ha d'incloure's la realització de mesuraments periòdics tendents a comprovar el compliment dels nivells sonors establits i els límits d'emissió a l'atmosfera que s'establisquen i l'acreditació documental dels esmentats controls i autocontrols realitzats. Així mateix, s'haurà de procedir a la comprovació documental de l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades  
4. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la conselleria de Territori i Habitatge que establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart   
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 3 de juliol de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 297/04-AIA  
Títol: Construcció i legalització de granja porcina d'engreixament  
Promotor: Jesús Canet Benavent  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Llutxent (València)  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a la construcció de l'explotació porcina   
Localització: Partida Foies Vignes, polígon 6, parcel·les 165, 166, 171 i 172, del terme municipal de Llutxent (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a l'inici de l'activitat porcina, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:  
Es pretén construir i legalitzar una explotació d'engreixament de bestiar porcí (encebament), constituïda per una nau de forma irregular de 864 m² de superfície, emplaçada sobre una parcel·la de terreny rústic de 15.596 m².  
L'explotació té una capacitat per a 1.000-1.100 animals; concretament, es consideren 1.056; els quals, es reben amb un pes aproximat de 18-20 kg, sent la duració de cada cicle d'engreixament d'aproximadament 120 dies, fins que arriben a un pes aproximat de 95-100 kg.  
Després del buidatge d'animals de la granja, previ a l'entrada d'un nou lot d'animals, es neteja i desinfecta aquesta, i es realitza, periòdicament, la neteja de les cel·les amb aigua a pressió i productes desinfectants i desinsectants.  
La nau consta d'una planta baixa amb coberta a dues vessants, i una fossa en la part inferior d'aquesta totalment impermeable, i es disposa tota la superfície de la granja per a l'acumulació de purins, sent el volum total d'aquesta de 1.278 m³, de capacitat. I atés que la producció diària de purí per animal és de 3,27 m³, l'equivalència resultant respecte a la capacitat d'emmagatzemament de la fossa és de 390 dies. No obstant això, en la documentació complementària a l'estudi d'impacte ambiental remesa amb data entrada en aquesta conselleria, 20 de desembre de 2005, s'indica que la capacitat total de la fossa d'emmagatzemament de purins de la nau que s'ha de construir és de 864 m³; amb la qual cosa, la capacitat total d'emmagatzemament en l'explotació correspon a un període de 4 mesos.  
Els purins són carregats en camions cisterna per a la posterior utilització d'aquests com a fertilitzant agrícola en camps de cultiu, sent la superfície agrícola necessària per a efectuar l'abocament, segons les dades aportades en l'estudi d'impacte ambiental, de 18,49 ha/any; quantitat amb què s'aportaria, a raó d'una aplicació d'una dosi de 42 m³/ha, una quantitat de 210 kg de nitrogen per ha. No obstant això, tal com s'indicava en el requeriment de documentació complementària efectuat des d'aquest Servei amb data eixida 18 de juliol de 2005, el volum de purí generat anualment en l'explotació, la quantitat de N generada, i la superfície agrícola necessària on aplicar el purí com a adob orgànic, hauria de calcular-se (per a la capacitat total de l'explotació) conforme al Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines. Basant-se en això, les noves dades aportades posteriorment en resposta a aquesta sol·licitud, fan referència a una producció total de purins de 2.270, 4 m³/anuals, per la qual cosa s'amplien les hectàrees necessàries, constituint el total de parcel·les aportades en 58, 1551 hectàrees; xifra constituïda per les 19,4772 has aportades inicialment, juntament amb 38,6779 aportades de manera complementària a les anteriors.   
Respecte a l'eliminació dels cadàvers que puguen produir-se, en l'estudi d'impacte ambiental s'indica que en l'explotació es realitzarà una fossa de cadàvers en què es depositaran els animals, afegint-se'ls calç viva per a afavorir-ne el procés de descomposició. Atés que en la legislació vigent no està permesa la realització d'aquest tractament en la mateixa explotació (tal com estableix el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002), es requereix al promotor la presentació de còpia del contracte subscrit amb una empresa autoritzada a aquest efecte, o bé, en cas de no disposar-se d'aquest, la justificació de la modificació proposada. No obstant això, en la documentació remesa, no s'adjunta còpia d'aquest, ni es justifica la modificació del tractament.   
L'aigua que s'utilitzarà en l'explotació, tal com s'indica en l'estudi d'impacte ambiental, procedirà de la xarxa de distribució del pou de Bellús; i s'estima el consum anual en 2.228,6 m³. En data 29 de març de 2006, es remet una còpia del certificat firmat pel president de la Comunitat de Regants del Camp de Llutxent, firmat a data 20 de març de 2006, on s'especifica l'existència de subministrament i la quantitat d'aigua disponible en l'explotació.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública i remissió de l'expedient  
L'expedient es va iniciar el 22 de novembre de 2004, amb la remissió per part de l'Ajuntament de Llutxent, del projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i expedient municipal.  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 108 de 8 de maig de 2003, com també als veïns limítrofs a l'activitat, sense la presentació d'al·legacions de caràcter ambiental.  
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària  
En data 23 de febrer de 2005, l'Ajuntament de Llutxent remet certificat, firmat a 15 de febrer de 2005 per l'alcalde i la secretària-interventora de l'Ajuntament, basant-se en l'informe realitzat per l'arquitecte tècnic municipal, en el qual s'indica: Que realitzada visita d'inspecció ocular a la partida Foies Vignes, polígon 6, parcel·les 165, 166, 171 i 172, per l'explotació ramadera que promou el Sr. Jesús Canet Benavent, a fi de comprovar si s'ha realitzat la construcció que es pretén, s'aprecia que no s'han iniciat les obres i s'està a l'expectativa d'obtenir la preceptiva llicència municipal de l'activitat.  
En data 18 de juliol de 2005, es comunica al promotor, a través de l'Ajuntament, el requeriment de documentació complementària relativa als apartats següents:   
- Segons la documentació aportada, «per a la dotació d'aigua que s'utilitza en l'explotació es disposa d'una connexió de la xarxa del pou de reg», per la qual cosa haurà de justificar l'autorització legal de la CH del Xúquer que ha d'utilitzar l'esmentat pou. En cas de ser una altra la procedència de l'aigua potable (xarxa de proveïment municipal), haurà d'aportar còpia del contracte de proveïment.  
- Segons la documentació aportada, «en les fosses col·lectores s'afegirà superfosfat de calç per a evitar la proliferació de paràsits i possibles infeccions». Haurà de justificar-se detalladament les propietats del superfosfat de calç i l'efecte resultant.  
- Segons la documentació aportada, l'eliminació de cadàvers es realitzarà utilitzant fosses de cadàvers en la mateixa explotació. La legislació vigent en la matèria, no preveu l'eliminació de cadàvers en fossa en la mateixa explotació. Per tant, i com estableix el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà, haurà de presentar còpia del contracte de retirada de cadàvers subscrit amb una empresa autoritzada a aquest efecte. En cas de no disposar d'aquest, haurà de justificar la modificació de la gestió de cadàvers proposada.  
- El volum de purí generat anualment en l'explotació, la quantitat de N generada, com també la superfície agrícola necessària on aplicar el purí com a adob orgànic, haurà de calcular-se conforme al Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines.  
- La superfície agrícola on s'aplicarà purins com a adob orgànic haurà d'ampliar-se (aconseguint les hectàrees necessàries segons càlculs basats en el Reial decret 324/00, aportant cèdula de propietat de cada una d'elles (com també del total de les parcel·les que ja s'han justificat com a superfície agrícola disponible), contracte d'acceptació de l'aplicació del purí subscrit amb cada un dels propietaris, com també identificació i pla cadastral d'aquestes. Haurà de tenir-se en compte que la superfície ha de ser suficient per a no sobrepassar l'aplicació de 170 kg N/ha i any, exigit pel Reial decret 261/1996, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries.  
El 20 de desembre de 2005, el promotor del projecte, Sr. Jesús Canet Benavent, remet a aquest Servei documentació complementària constituïda per:  
- Càlculs referents al volum de purí generat anualment en l'explotació; sent aquest de 2.270, 4 m³/anuals.   
- Estimació de la capacitat total de la fossa d'emmagatzemament de purins de la nau de 864 m³; amb la qual cosa, la capacitat total d'emmagatzemament en l'explotació correspon a un període de 4 mesos.  
- Càlcul de la superfície agrícola necessària per a no sobrepassar l'aplicació de 170 kg N/ha i any, exigit pel Reial decret 261/1996, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries; constituint el total de parcel·les aportades 58, 1551 hectàrees. Xifra constituïda per les 19,4772 ha aportades inicialment, juntament amb 38,6779 has aportades de manera complementària a les anteriors. Aportant-se còpia de cèdula de propietat (d'alguna de les parcel·les, no per a la totalitat d'elles), pla cadastral i contracte firmat per cada un dels propietaris on s'aplicarà el purí; i es reflecteix, així mateix, el tipus de cultiu de cada una de les parcel·les.  
En data 1 de març de 2006, se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament, documentació complementària relativa als mateixos apartats que en l'anterior escrit amb registre d'eixida de 18 de juliol de 2005; atés que no ha sigut remesa encara. Sent contestada, el 29 de març de 2006, amb la remissió per part del promotor de la documentació requerida, constant de:  
- Certificat firmat pel president de la Comunitat de Regants del Camp de Llutxent, firmat a data 20 de març de 2006, on s'especifica la quantitat d'aigua disponible en l'explotació, indicant-se que: té dret al subministrament d'aigua per a les parcel·les 164, 165, 166 i 177; podent disposar per al seu consum de la quantitat de 4.000 metres cúbics d'aigua.  
- Escrit en el qual s'especifica que el superfosfat de calç s'emprarà en les fosses que actuarà en part com a desinfectant i com a millora de l'adob orgànic produït pel purí; enumerant-se les característiques d'aquest, i les seues qualitats com a desinfectant que milloren els sòls i els cultius.  
- No s'adjunta novament el càlcul de la superfície agrícola, la cèdula de propietat de cada una d'elles, el contracte d'acceptació de l'aplicació del purí subscrit amb cada un dels propietaris, com també la identificació i pla cadastral d'aquestes, ja va ser aportat al setembre de 2005.  
- Malgrat que en l'escrit remés s'indica que s'aporta precontracte referent a l'eliminació de cadàvers, aquest no es troba inclòs entre la documentació aportada.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal inclou els informes següents:  
- Informe favorable de l'Alcaldia.  
- Informe favorable de l'enginyer tècnic municipal.  
- Informe favorable del cap local de Sanitat.  
- Informe favorable de l'arquitecte tècnic municipal.  
- Informació pública amb la presentació d'al·legacions.  
- Autorització prèvia de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial, en la qual s'inclou informe favorable de la conselleria d'Agricultura.  
Afeccions legals  
El sòl on s'exerceix l'activitat qualifica com a sòl no urbanitzable comú, segons la normativa urbanística municipal.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
El municipi de Llutxent no està considerat zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte. Identificació i valoració d'impactes.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'efectua una descripció, un inventari ambiental molt general de l'àrea d'ubicació de l'explotació i de la zona on s'emmarca; des del punt de vista de la climatologia, relleu, vegetació, fauna i hidrogeologia.  
S'han considerat com a elements susceptibles de ser impactats pel projecte, únicament, el paisatge per la modificació de l'entorn, i l'aire, per l'emissió d'olors molestes.  
No obstant això, la valoració d'impactes es considera insuficient, i s'obvien aspectes fonamentals com ara la possible contaminació del sòl, per la contaminació associada a l'abocament de purins o problemes de percolació per impermeabilització deficient, com també l'aigua, per la possible alteració de les característiques físiques, químiques i biològiques de l'aigua superficial i subterrània; entre altres qüestions.  
No s'ha realitzat una valoració qualitativa dels impactes a partir d'una matriu causa-efecte, mitjançant la qual, podria haver-se estimat de manera més concreta les possibles incidències ambientals derivades de la fase d'explotació, com també la importància d'aquestes.  
No obstant això, malgrat l'excessiva visió generalista des de la qual s'ha abordat aquest apartat en l'estudi d'impacte ambiental, pot considerar-se en termes generals, com a viable l'activitat des del punt de vista ambiental amb l'aplicació de les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental, com també amb el compliment dels condicionants exposats en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
En l'estudi d'impacte ambiental, únicament s'han proposat mesures preventives i correctores per a la reducció i eliminació de males olors, sent algunes d'aquestes les que segueixen:   
- Supressió dels llits dels animals, en haver-hi disposat la solera de la nau amb engraellats de formigó i fosses inferiors d'acumulació de purins.  
Les fosses de la granja estan construïdes amb formigó, de manera que s'impedisca l'eixida dels purins i l'entrada d'aigües pluvials o de qualsevol tipus a l'interior de l'edifici.   
- Operacions periòdiques de neteja de les cel·les amb aigua a pressió, la qual cosa contribueix a l'arrossegament de materials a l'interior de les fosses.   
- Desinfecció de les cel·les i local mitjançant solucions insecticides.   
- Buidatge periòdic de les fosses de l'edifici i emmagatzemament en la fossa construïda específicament per a aquest fi.  
- En les fosses de col·lectors s'haurà d'afegir superfosfat de calç per a evitar la proliferació de paràsits i possibles infeccions.  
- Quan la nau quede lliure de bestiar s'haurà de netejar en profunditat amb solucions germicides.  
No s'ha inclòs el programa de vigilància ambiental.  
Les mesures correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental hauran d'ampliar-se amb el compliment dels condicionants exposats en aquesta declaració d'impacte ambiental, com també les mesures correctores recollides a continuació:  
- Es considera necessari aplicar tractament als purins previ a l'ús d'aquests com a adob en camps de cultiu per a evitar riscs de contaminació de sòls, aigües, etc. Per la qual cosa haurà de sotmetre's el purí, previ a l'aplicació d'aquest en camp, a tractament enzimàtic que millore les seues propietats com a adob al mateix temps que en rebaixe la càrrega contaminant, reduint a més l'emissió d'olors en granja.  
- Haurà de realitzar-se un balanç de nutrients per a cada una de les parcel·les en què s'aplica purins, per a no provocar problemes per contaminació associat a l'excés d'adobat orgànic o mineral.  
Consideracions jurídiques  
- El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 6.a.  
- En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
- L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'inici d'activitat de l'explotació porcina, situada al terme municipal de Llutxent (València), promoguda per Jesús Canet Benavent, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
- Haurà de disposar-se, previ a la concessió de llicència d'activitat, de l'informe favorable de Patrimoni Cultural de la conselleria de Cultura, Educació i Esport; havent de ser presentat davant d'aquesta Direcció General i davant de l'òrgan substantiu.  
- Es gestionarà l'eliminació de cadàvers d'acord amb el que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà; per la qual cosa haurà de disposar-se de contracte actualitzat, i subscrit per a la totalitat d'animals, de manera que estiga assegurada la retirada de cadàvers per una empresa autoritzada a aquest efecte.  
- El purí haurà de ser tractat amb complex bacterià, de manera que millore les seues propietats com a adob orgànic, alhora que disminuïsca la càrrega contaminant d'aquest, i l'emissió d'olors. Es comprovarà l'eficàcia del tractament de purins i es modificarà la seua manipulació o se substituirà per un altre tractament si se n'observa la ineficàcia. Amb aquest fi, haurà de dur-se a terme una anàlisi abans de començar el tractament per a comprovar els nivells de què es parteix, i que servisca com a referent inicial. Aquestes anàlisis hauran de presentar-se davant d'aquesta Direcció General en cas de ser requerides, i es podrà aplicar, en cas necessari, les correccions oportunes al tractament.   
- A l'hora d'utilitzar el purí com a fertilitzant, es limitarà la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals, evitant les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., com també fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No se superarà la quantitat de 170 kg de N/ha i any. S'haurà, preferentment, de soterrar després de l'aplicació en camp, per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.  
- Haurà de realitzar-se un balanç de nutrients per a cada una de les parcel·les en què s'aplica purins, per a no provocar problemes per contaminació associat a l'excés d'adobat orgànic o mineral.  
- Segons la Cartografia temàtica de la conselleria de Territori i Habitatge, la superfície on s'exerceix l'activitat es localitza en un sòl classificat amb una vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers mitjana; per la qual cosa haurà d'aplicar-se mesures que eviten la contaminació de l'aigua per escorriment superficial o percolació associada a la gestió incorrecta de residus orgànics.  
- Per a minimitzar el possible impacte paisatgístic que puga generar en l'entorn on se situa l'explotació, haurà d'incorporar-se una barrera vegetal constituïda per aquelles espècies arbòries i arbustives que presenten una millor adaptació a les condicions del terreny; amb la qual cosa s'obtindrà, no sols un efecte positiu sobre la qualitat visual, sinó que també s'aconseguirà un increment de la qualitat de l'aire en l'entorn.  
- Els residus zoosanitaris infecciosos i químics que pogueren produir-se en l'explotació, hauran de ser manipulats i emmagatzemats degudament, acumulant-se en contenidors homologats a aquest efecte i retirats per un gestor autoritzat. Els olis lubricants usats de motors i màquines de l'explotació, es portaran a centres especialitzats per al reciclat d'aquests.  
- L'activitat se sotmetrà en tot moment a tota disciplina que l'autoritat sanitària estime convenient.  
- Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en el tractament i destinació dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 4 de juliol de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 112/06-AIA  
Promotor: Cultipeix, SL  
Autoritat substantiva: conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació  
Objecte projecte: Trasllat de granja marina de daurada i llobarro, i l'ampliació d'aquesta amb corbina  
Localització: Enfront de la costa de Burriana  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat del projecte.  
L'objectiu del nou projecte de la granja marina és augmentar la producció de la granja autoritzada que posseeix l'empresa enfront de la costa de Burriana, de 550 t fins a 2.500 t/any d'exemplars aptes per a la seua venda, repartits aproximadament: 1.800 t de daurada, 320 t de llobarro i altres 320 t de corbina que s'introdueix com a espècie alternativa a les altres dues espècies cultivables.  
Per a aconseguir aquesta producció es projecten unes instal·lacions per al desenvolupament del cultiu que ocuparan una superfície de 50 ha (1.000 x 500 m). Es renuncia a la concessió actual de DPMT (16 ha) i es trasllada la nova granja, mar endins, a 1'2 milles nàutiques al est de l'actual concessió en fons amb una profunditat mitjana de 30 m.  
Les instal·lacions per al cultiu de les tres espècies: daurada, llobarro i corbina en la nova granja marina consistiran en:  
- Quatre grups de 3x2 gàbies de 25 m de diàmetre amb xarxes de 10 m de profunditat més 1'5 m de con, resultant un volum de 4.900 m³/gàbia.  
- De forma aïllada se situaran 6 gàbies de 50 m de diàmetre amb xarxes de 10 m de profunditat més 1'5 m de con, el volum de cada gàbia és de 19.500 m³.  
- Es col·locaran 4 gàbies auxiliars (2x2) de 25 m de diàmetre per a realitzar operacions de classificació, despesques, quarantenes.  
Totes aquestes gàbies que ocuparan una superfície de 25.562 m², tindran una estructura sustentadora mitjançant cables, cadenes, estaques, anelles, grillons, i sistema d'ancoratge amb blocs de formigó i àncores que comprendrà la totalitat de la superfície de la concessió sol·licitada. Es col·locaran un total de 208 morts de 6 t i de 2,25 m² cada bloc, la qual cosa comportarà uns 468 m² de fons marins ocupats pels morts de formigó.  
Abans de la col·locació de les gàbies, es realitzarà d'acord amb la normativa aplicable l'abalisament perimetral del nou polígon de concessió sol·licitat que configura un rectangle de 1.000x500 m (50 ha) situat a 3'5 milles nàutiques rumb 124'5 des de el port de Burriana, a profunditats entre 28 a 32 metres, el projecte d'abalisament, així s'extrau del projecte d'abalisament perimetral annex al projecte de tècnic de la nova instal·lació d'aqüicultura.  
Tramitació administrativa  
En data 4 d'abril de 2006, es rep de la Direcció Territorial de Castelló de la conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació la documentació sobre la sol·licitud de trasllat i ampliació d'una concessió per a granja marina enfront de la costa de Burriana de l'empresa Cultipeix SL, formada per projecte tècnic, projecte d'abalisament, estudi d'impacte ambiental i resultat de la informació pública realitzada del projecte junt amb l'estudi d'impacte ambiental.  
1. Informació pública  
Segons certificat del cap de la Secció de Pesca de la Direcció Territorial de la conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, la documentació ha sigut sotmesa a informació pública mitjançant un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló número 127, de data 22 d'octubre de 2005 i finalitzat el període d'informació no s'hi han presentat al·legacions.  
2. Petició d'informe sectorial  
S'ha efectuat consulta, amb data 23 de maig de 2006, al Servei de Qualitat d'Aigües de la Direcció General de Qualitat Ambiental d'aquesta conselleria.  
Informe sectorial  
El 12 de juny de 2006 es rep del Servei de Qualitat d'Aigües de la Direcció General de Qualitat Ambiental l'informe següent:  
Antecedents  
Mitjançant OM de 18 de desembre de 2002 del Ministeri de Medi Ambient s'atorgava a Cultipeix SL la concessió d'ocupació d'uns 160.000 m² de terrenys de domini públic maritimoterrestre (aigües interiors) per a la instal·lació d'una granja marina de daurada i llobarro enfront del terme municipal de Burriana per un termini de 5 anys prorrogables per terminis de la mateixa duració, i no podia sobrepassar els 20 anys.  
La Direcció General de Pesca i Comercialització Agrària, també va autoritzar la instal·lació mitjançant la Resolució de 16.12.2002 (DOGV núm. 4417, del 14.01.2003). Així mateix la conselleria de Medi Ambient va emetre resolució de declaració d'impacte ambiental el 20.11.2001.  
S'informa:  
1. En aquest expedient la mateixa empresa sol·licita l'ampliació i el trasllat de la granja marina, amb l'augment de 16 ha a 50 ha, i l'emplaçament a 3,5 milles nàutiques rumb 124,5º des del port de Burriana.  
La instal·lació quedarà inclosa en un polígon de 500.000 m², les coordenades són:  
A) 39º 49'600 N 0º 0'000 W  
B) 39º 49'861 N 0º 0'091 W  
C) 39º 49'791 N 0º 0'431 W  
D) 39º 49'721 N 0º 0'770 W  
Estarà composta de 24 gàbies de 25 m de diàmetre i 6 de 50 m, amb una capacitat màxima de producció de 2.500 t/any de peix: de daurada 1.800, de llobarro 350 i de corbina 350.  
2. La conseqüència de l'augment de superfície i de producció del cultiu repercutirà en l'entorn marí amb l'augment de la terbolesa i dels nivells de nutrients (risc d'eutrofització), ambdós originats per l'alimentació artificial i per les defecacions dels peixos.  
3. Respecte a l'emplaçament de la granja marina cal assenyalar que:  
Hi ha dues zones de bany pròximes, la qualitat del qual podria veure's afectada com a conseqüència d'aquesta activitat, les platges de l'Arenal i de la Malva-rosa amb qualitat òptima per al bany.  
4. Encara que en l'estudi d'impacte ambiental aquesta previst el pla de vigilància ambiental (pg. 121), haurà d'ampliar-se, i es recomana que s'establisca el que es descriu a continuació:  
4.1. Els punts de mostratge seran tres, el 1r en la instal·lació i el 2n a 250 m en la direcció NE i el 3r 250 m en direcció SO.  
4.2. Es realitzaran les determinacions següents amb periodicitat mensual:  
a) En aigües: temperatura (mesurada in situ), transparència (disc de Secchi); pH (in situ), oxigen dissolt (in situ), Seston o matèria particulada en suspensió, nitrogen total (mg/l), fòsfor total (mg/l), clorofil·la a, índex de Margalef (D430/D665), Coliformes fecals i estreptococs fecals.  
b) En sediments: nitrogen total (mg/l), fòsfor total (mg/l), matèria orgànica% (per incineració a 450 ºC), potencial redox mV (en 20") i Beggiatoa spp.  
4.3. Identificació i recompte d'espècies fitoplanctòniques. La periodicitat de l'examen serà amb caràcter trimestral.  
4.4. Inventari visual de grans invertebrats i peixos: anualment, al setembre.  
4.5. Hauran de presentar anualment un estudi bionòmic per a comprovar els possibles canvis en l'estat de conservació de les comunitats d'importància ecològica pròximes a la instal·lació, com la posidònia oceànica.  
5. Conéixer la quantitat i el moment en què s'apliquen productes químics (antifouling) i antibiòtics o fungicides utilitzats en tractaments sanitaris per als peixos, aquests productes poden causar dany a la població fitoplanctònica de la zona i alterar l'equilibri biològic de les aigües.  
6. Fragilitat de les gàbies: El desmuntatge i muntatge de les gàbies haurà de realitzar-se procurant no deteriorar l'entorn i davant de qualsevol accident, l'empresa haurà de tenir preparats els mitjans necessaris per a la recollida de les gàbies i aparells per a evitar que puguen ser arrossegades a zones de la costa o queden a la deriva, s'hi establirà especial atenció en la temporada de bany.  
Tenen l'obligació de remetre els resultats del pla de vigilància a la Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge trimestralment, per a avaluar els resultats i controlar-ne la possible incidència en les aigües de bany.  
Transcorreguts dos anys des del funcionament de la instal·lació i de la remissió dels resultats del PVA, el peticionari podrà sol·licitar la modificació del pla de vigilància ambiental, i podrà reduir el nombre de mostratges si es demostra que els valors trobats no afecten la qualitat del medi.  
Consideracions ambientals  
L'ampliació de la granja marina és projectada per a ocupar un polígon de 50 ha de superfície i es trasllada a 1'2 milles nàutiques al es de l'actual concessió des d'una zona d'arenes fines fangoses (profunditat 16 a 19 m) a una zona que ocuparà profunditats de 28 a 32 metres sobre fons detrítics d'arenes fangoses.  
Per les condicions d'enfangament, escassa transparència de les aigües i actuacions de vaixells d'arrossegament les de les quals les marques es donen a conéixer que es perceben, determina que la comunitat que prolifera en aquest tipus de substrat és la pròpia d'arenes fangoses en mitjans calmosos (AFMC). És una biocenosi que es caracteritza per la seua baixa diversitat, no té cobertura algal i els organismes que predominen són endobèntics o epibèntics vàgils (mol·luscos, crustacis anèl·lids, poliquets i equinoderms). El valor ecològic d'aquesta comunitat AFMC és en general molt baix, com també les biocenosis d'aquest tram de costa amb espècies molt comunes i d'àmplia distribució.  
L'estat de la zona estudiada està bastant degradat, així de les praderies de posidònia oceànica, úniques comunitats d'interés per a la seua conservació, es troben mates d'aquestes praderies repartides en forma de grans taques irregulars i aïllades entre els 5 i 16 metres de profunditat. Aquestes taques de posidònia no es veuran afectades per la nova ubicació de l'activitat piscícola ja que s'incrementa la distància mantinguda amb la granja actual, la qual es considerava (> 1 km) prou allunyada com per a no afectar-les en la declaració d'impacte ambiental (exp: 238/01-AIA) de la granja de Cultipeix en aquesta primera ubicació en el litoral de Burriana.  
Les aigües litorals del terme municipal de Burriana presenten, en general, una qualitat acceptable a causa de l'absència d'abocaments significatius i que es tracta d'una costa molt oberta amb una bona renovació. L'únic abocament rellevant és el que procedeix de la depuradora de Burriana que es realitza a través d'emissari que aboca al sud del port.  
Les aigües superficials de l'àrea de concessió, segons les analítiques de mostratges efectuats al març de 2005, presenten entre altres paràmetres analitzats continguts mitjans de nutrients i de clorofil·la molt baixos.  
Del resultat de la identificació i valoració dels impactes realitzada en l'estudi d'impacte ambiental es determinen 32 impactes, 28 negatius i d'ells 15 són compatibles, 4 moderats i 9 severs. No es detecta cap impacte que haja de ser qualificat com a crític. En la fase de construcció li corresponen 11 impactes negatius, d'aquests es destaquen com moderat l'efecte dels llastos sobre la dinàmica litoral, impactes severs per l'emissió de residus durant les obres que requereix mesures correctores, la resta són compatibles (7 efectes) i altres considerats trivials de baixa intensitat i restringits a la zona d'obres.  
És en la fase de funcionament on es produeixen els impactes més rellevants, impactes severs, a causa dels residus procedents dels pinsos i metabolisme (excrements, orina,..) dels peixos estabulats que són alliberats al medi en forma de nutrients, matèria orgànica i sòlids en suspensió i afectaran la qualitat d'aigua i al fons marí, com també a les comunitats i espècies planctòniques i bentòniques.  
- Les càrregues contaminants estimades per cada tona de peixos produïda, en les condicions de cultiu habituals de l'empresa, són de 122 kg de N, 17 kg de P i uns 280 kg de sòlids suspesos procedent del metabolisme dels peixos, a més d'uns 44 kg de sòlids que correspondrien al 2% del pinso no consumit (301kg/dia pel total de la producció). D'aquestes quantitats el 15% del N i el 63% del P estaran en forma particulada sent susceptible de sedimentar i la resta es dispersarà en la columna d'aigua.  
En l'estudi d'impacte ambiental es considera poc probable el fet que es puguen desenvolupar processos d'eutrofització en la zona per l'enriquiment dels nutrients alliberats en les aigües, ja que les aportacions generades per les gàbies són relativament xicotetes atesa la seua instal·lació en una costa oberta i amb bona circulació, l'allunyament de la costa i zones de bany (uns 6 km) que s'aconsegueix amb aquesta nova ubicació en mar obert, sense zones d'abric o confinades en la direcció dels vents o corrents dominants que motivarien els fenòmens d'eutròfia, a més ens trobem amb la qualitat de les aigües en la zona que segons les anàlisis d'aigües realitzades reflecteixen continguts molt baixos de nutrients i de clorofil·la, la qual cosa raonablement se suposa que l'ecosistema tindrà una bona capacitat per a assimilar els nutrients alliberats per les noves instal·lacions.  
Els efectes negatius en els fons per la matèria orgànica sedimentada (excrements i pinso no menjat) depenen del: augment de la taxa de sedimentació i enfangament, esgotament d'oxigen i alteracions fisicoquímiques en els sediments i amb això la disminució de la riquesa i diversitat de les comunitats bentòniques, etc. Aquests efectes es desenvolupen a mitjà i llarg termini i els fa més difícils de detectar i corregir que els donats en l'aigua.  
- Es realitza una estimació de la zona d'influència sobre les biocenosis bentòniques (AFMC), causada per la sedimentació de les restes de pinsos no ingerits i dels excrements particulats.  
Les taxes de sedimentació obtingudes, tan baixes, són molt semblants a les que s'obtenen en una instal·lació de 500 t, perquè es conserven les condicions del cultiu i encara que és significativa la quantitat aportada, aquesta es reparteix en una extensió major ocupada per les gàbies. Els excrements superen els 20 g/m² d, en les restes de pinso la taxa oscil·la entre 3-5 g/m² d.  
Respecte a la distribució d'aquests sota les gàbies, es considera que s'estendrà en una àrea de 300 m de diàmetre al voltant de les gàbies grans (50 m diàmetre) i en una àrea de 420 m de diàmetre al voltant dels grups de gàbies de 25 m diàmetre. En ambdues àrees, es diferenciarà unes zones centrals d'uns 50 i 100 m de diàmetre, respectivament, on serà sensiblement major la influència de la contaminació causada per la sedimentació; la totalitat de totes aquestes zones de major acumulació de sediment es donaran en l'àrea del polígon de concessió i xicotetes zones annexes el substrat de les quals continua sent el d'arenes fangoses.  
Tenint en compte que el corrent dominant és de NE-SO, i per ella es disposa el polígon amb el seu eix major en aqueixa direcció, s'espera que la distribució dels contaminants s'estendrà en forma d'oval cap al SO.  
Els medicaments que se subministren als peixos amb funcions terapèutiques i profilàctiques, constitueixen un altre residu aportat al medi. La seua administració és de forma rutinària en molts casos. Cal considerar que l'aplicació d'aquests productes estarà supervisada per un facultatiu competent i es regiran per la respectiva normativa comunitària i estatal (directives del Consell 91/67/CEE i 93//53/CEE, RD 109/95, RD 157/95 i RD 1749/98). L'impacte és considerat negatiu de baixa intensitat perquè són composts medicamentosos que no revisten toxicitat, s'administren en quantitats xicotetes amb relació al volum d'aigua en què es dilueixen, per la qual cosa el possible efecte d'aquests serà puntual i de molt curta duració, i s'administren amb pinso, sent molt xicoteta la proporció d'aquest pinso que no es menja i passa al medi.  
S'hi estableixen mesures correctores i preventives per a minimitzar els efectes negatius detectats.  
- En la col·locació adequada dels llasts de formigó, es considera necessari realitzar prèviament a la instal·lació d'aquests una prospecció submarina, en particular en els llocs d'ancoratge, per a comprovar l'absència de comunitats bentòniques d'interés o de possibles restes arqueològiques que no han sigut detectades en l'estudi de la zona.  
- Es realitzarà un correcte manteniment dels motors de les embarcacions a fi de minimitzar la contaminació per emissions de combustibles, greixos, olis, gasos, sorolls i vibracions.  
- S'evitarà l'abandó de ferramentes i materials sobrants de l'obra tant en mar obert com en el recinte portuari. Concloses les obres, es procedirà a la retirada de tots els materials sobrants, runes, maquinària, edificacions temporals i qualsevol element que haja sigut introduït durant l'execució. Tots els residus es traslladaran a abocadors autoritzats.  
- Optimitzar la dosificació del pinso subministrat per a reduir les pèrdues i excessos. Seguiment constant de les taxes d'ingestió per a ajustar la dosificació a cada època o període de creixement, com també l'ús de mitjans mecànics per a efectuar la dosificació i millorar la gestió dels pinsos.  
- Selecció de pinsos adequats, no sols per la composició nutritiva i digestibilitat d'aquests, sinó també per la menor contaminació que en resulte.  
- El subministrament dels medicaments als peixos engabiats s'aportarà amb el pinso, excloent els mètodes de bany en solució. La manipulació d'aquests serà per personal específicament format per a aquesta tasca. L'emmagatzemament d'aquests productes s'efectuarà d'acord amb la normativa aplicable.  
Com a mesures addicionals per a limitar l'aportació de nutrients al medi, se suggereix: introduir estructures long-elets en la zona d'influència de les gàbies per a afavorir el creixement de bivalves que al seu torn afavorisquen la fixació de nutrients i matèria orgànica; instal·lar esculls artificials amb blocs de formigó armat l'objecte de la qual serà diversificar el substrat que permeta l'assentament d'organismes filtrants que afavorisquen la fixació de la matèria orgànica sedimentada.  
També se suggereix la possibilitat de realitzar neteges periòdiques amb mitjans mecànics de les zones de major acumulació de materials sedimentats per a evitar-ne la degradació a llarg termini.  
La ubicació d'aquestes possibles estructures correspondrà dins dels límits del polígon de concessió sol·licitat, a la vista del plànol Àrees d'Influència núm. 05.499.15 de data 25/5/05 annex a l'estudi d'impacte ambiental.  
Programa de vigilància ambiental.  
En el pla de vigilància ambiental contingut en l'estudi d'impacte ambiental s'estableix els aspectes que s'han de controlar en la fase de construcció i en la de funcionament, a fi de comprovar l'aplicació de les mesures correctores, introduir modificacions quan no s'aconsegueixen els objectius desitjats o es detecte qualsevol desviació no prevista dels impactes identificats.  
La vigilància ambiental proposada per a la fase de funcionament és, seguint els criteris i recomanacions de la FAO (1996), l'EIFAC (1982) i JACUMAR, per a centrar-se en el control de la influència de la granja sobre la qualitat ambiental de l'aigua superficial i fons adjacents, que poden veure's afectats per les aportacions de pinso, excrements i excrecions dels peixos.  
Es planteja el programa següent de mostratge i anàlisi:  
A) En els sediments de manera semestral es realitzarà:  
- Dins de l'àrea del polígon de concessió. Prospecció visual de tres transectes paral·lels de 250 m cada un i presa de tres mostres de sediment per transecte per a avaluar qualitativa les comunitats bentòniques sota les gàbies, determinar els canvis anormals patits aquestes comunitats, grau d'enfangament del fons.  
- Punt de control, a 500 m al NE del polígon, on es prendrà una mostra del sediment.  
En el sediment es determinarà: composició granulomètrica, matèria orgànica, nitrogen total, fòsfor total. Potencial Redox, organismes indicadors en especial Beggiatoa spp.  
B) En l'aigua, mensualment, a més de prendre dades de l'estat de la mar i d'altres observacions apreciades, es prendran mostres d'aigua superficial en 5 estacions. Tres dins del polígon i dos de control situades a 500 m del límit del polígon, una en direcció NE i una altra al SO.  
- En cada estació es mesurarà la transparència de l'aigua i s'elaborarà el perfil de la columna dels paràmetres següents: salinitat, temperatura, oxigen dissolt i percentatge de saturació, pH i potencial Redox.  
- En la mostra d'aigua obtinguda en donada estació es determinarà: sòlids suspesos, nitrogen total, amoni, nitrits, nitrats, fòsfor total, clorofil·la a i D430/D665.  
C) Periòdicament es remetrà a la conselleria de Territori i Habitatge els resultats de les anàlisis, fent constar qualsevol irregularitat en les dades o la detecció de nivells superiors als límits d'emissió o els objectius de qualitat.  
La freqüència dels mostratges d'aigües es podrà reduir a la meitat als tres anys de l'inici de l'activitat sempre que no s'haja obtingut més d'una mostra anual amb valors que excedisquen els objectius de qualitat fixats per l'administració.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta. Annex I apartat 1 g) del Decret 162/90, modificat pel Decret 3/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental modificat pel Decret 3/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
4. El Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, aprovat mitjançant un Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'ampliació i trasllat de la granja marina per a engreixament de daurada, llobarro i corbina, situada enfront de la costa del municipi de Burriana, promoguda per l'empresa Cultipeix, SL, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i en l'apartat segon d'aquesta resolució.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. Finalitzades les obres de la instal·lació aqüícola s'hauran d'efectuar prospeccions per a confirmar la retirada total de tots els elements residuals resultants de les obres i el trasllat d'aquests a un abocador autoritzat. Així mateix, durant el funcionament d'aquesta i de manera periòdica es realitzaran prospeccions submarines per a la retirada d'aquells altres objectes caiguts accidentalment durant l'exercici de l'activitat.  
2. En el programa de vigilància ambiental proposat s'hauran d'incloure les indicacions de l'informe sectorial d'aquesta resolució:  
2.1. Els punts de mostratge seran tres: un en la instal·lació i dos de control situats a 250 m del límit del polígon de concessió, un en la direcció NE i l'altre a la mateixa distància en direcció SO.  
2.2. La freqüència dels mostratges tant en sediments com en aigües s'haurà d'efectuar de manera mensual, podent ser ampliat el període dels mostratges de justificar-se que no afecta la qualitat del medi.  
2.3. Els paràmetres que s'hauran de controlar seran:  
a) En aigües: temperatura (mesura in situ), transparència (disc de Secchi); pH (in situ), oxigen dissolt (in situ), Seston o matèria particulada en suspensió, nitrogen total (mg/l), fòsfor total (mg/l), clorofil·la a, índex de Margalef (D430/D665), Coliformes fecals i estreptococs fecals.  
b) En sediments: nitrogen total (mg/l), fòsfor total (mg/l), matèria orgànica% (per incineració a 450 ºC), potencial redox mV (en 20") i Beggiatoa spp.  
2.4. De manera trimestral s'haurà de realitzar una identificació i recompte d'espècies fitoplanctòniques  
2.5. Inventari visual de grans invertebrats i peixos: anualment, al setembre.  
2.6. S'haurà de presentar de manera anual un estudi bionòmic de la mateixa zona que s'ha estudiat per a l'elaboració de l'estudi d'impacte ambiental de la referent granja marina traslladada, per a comprovar els possibles canvis en l'estat de conservació de les comunitats d'importància ecològica que puguen estar pròximes a la instal·lació com són els bioconcrecionaments coral·lígens o posidònia oceànica. És a dir, s'haurà de dur a terme dins del primer any de funcionament un estudi bionòmic més exhaustiu per a precisar l'existència d'alguna d'aquestes comunitats i, al seu torn, d'alguna possible resta arqueològica en compliment de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià.  
2.7. S'haurà de controlar la quantitat i el moment en què s'apliquen els productes químics (antifouling) i antibiòtics o fungicides utilitzats en tractaments sanitaris per als peixos, per a veure la possible repercussió d'aquests en el medi.  
2.8. Fragilitat de les gàbies. El desmuntatge i muntatge de les gàbies haurà de realitzar-se procurant no deteriorar l'entorn, i davant de qualsevol accident l'empresa haurà de tenir preparats els mitjans necessaris per a la recollida de les gàbies i aparells per a evitar que puguen ser arrossegades a zones de la costa o quedaren a la deriva, s'establirà especial atenció en la temporada de bany.  
- De manera trimestral s'hauran de remetre a aquesta Direcció General els resultats i conclusions obtingudes del programa de vigilància ambiental, com també a la Direcció General de Qualitat Ambiental d'aquesta conselleria a fi de controlar-ne la possible incidència en les aigües de bany.  
3. El projecte haurà de preveure una partida pressupostària que permeta dur a terme el programa de vigilància ambiental.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 5 de juliol de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 219/05-AIA  
Títol: Construcció de pista d'accés al Mas del Portell  
Promotor: Argelio Solsona Ahís  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Benafigos  
Objecte del projecte: Obertura de pista forestal  
Localització: Benafigos (Castelló)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
L'actuació consisteix en l'obertura de pista forestal per a dotar d'accés al Mas del Portell situat al terme municipal de Benafigos (Castelló).  
Per a aconseguir l'esmentat objectiu l'estudi d'impacte ambiental proposa les alternatives següents en el traçat:  
Alternativa 1: Accedir per la solana des del Mas de Marfullà travessant el barranc dels Terrers. Aquesta alternativa és descartada en l'estudi d'impacte per l'elevat pendent del seu traçat, pels abundants afloraments de roca mare, i per travessar zona de savinar d'important valor ecològic. A més, el barranc dels Terrers és un barranc molt abrupte amb una important conca receptora per la qual cosa necessitaria d'important obra de fàbrica.  
Alternativa 2: Accés des de les proximitats de la CV-169 travessant el barranc de la Redona i ascendint en ziga-zaga fins a la masia. Aquesta alternativa és descartada pel fet de travessar una zona rocosa i un barranc d'important valor ecològic.  
Alternativa 3: Ascensió des del camí Soterranya a través de la solana del Portell accedint a la masia per la zona sud. Aquesta alternativa es descarta per necessitar d'importants desmunts i travessar finques particulars.  
Alternativa 4: Ascens des del camí Soterranya aprofitant una pista existent i des d'allí ascendir per l'ombria del Portell. Aquesta alternativa, segons l'esmentat estudi, travessa pineda de degradació, sense alt valor ecològic.  
Alternativa 5: Ascensió al Mas del Portell per l'antic camí a què s'accedeix des de la pista que transcorre paral·lela al riu Montlleó. Aquesta alternativa es descarta a causa de l'existència d'alts pendents, la important erosió que produeix el barranc del Mas del Portell i l'afecció a zona d'important valor ecològic.  
Estudiades les esmentades alternatives, l'estudi d'impacte es refereix únicament a l'alternativa quatre que es descriu com la més apropiada des del punt de vista tècnic i ambiental.  
D'acord amb allò que exposa anteriorment, l'alternativa escollida tindrà una longitud de 990 metres i 3 metres d'amplària. El pendent màxim que aconseguirà el camí serà del 20%.  
Les obres que s'han de realitzar seran les que segueixen:  
1. Desbrossament de la vegetació i retirada de sòl edàfic.  
2. Moviment de terres: inclou excavació en desmunt de terreny tipus terra, de terreny tipus trànsit, excavació en desmunt en roca i formació de terraplens per a construir la caixa. El volum total de desmunt serà de 523,85 metres cúbics.  
3. Altres treballs: perfilat i compactació del ferm del camí, excavació de cunetes de secció triangular, perfilat i refinament de talussos desmuntats.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
El projecte i estudi d'impacte ambiental és remés pels Serveis Territorials de Medi Ambient de Castelló tenint entrada en els Serveis Centrals de la conselleria de Territori i Habitatge el dia 2 de desembre de 2005.  
La informació pública es va realitzar mitjançant publicació en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló del dia 13 d'abril de 2006. No s'hi van presentar al·legacions.  
Informes sectorials  
El dia 9 de febrer de 2006, es requereix informe els Serveis Territorials de Medi Ambient de Castelló. En contestació a l'esmentat escrit es reben dos informes:  
1. Informe de la Secció Forestal: destaca l'elevat valor de la massa natural de Pinus halepensis acompanyada de sotabosc de diverses espècies que es veurà afectat en un ample de 7 - 8 metres, l'elevat pendent transversal del terreny (major del 50%) i en alguns trams elevats pendents longitudinals (majors del 20%). L'informe cita textualment: «D'acord amb el Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana publicat en el DOGV núm. 4785, de 29 de juny de 2004, figura com a forestal la zona per la qual discorre la pista». I afig: «En conseqüència s'estima que la solució presentada comporta un impacte que pot ser valorat, com a mínim de sever, per la qual cosa des d'aquesta Secció Forestal s'estima com no acceptable des del punt de vista ambiental la construcció de la pista amb el traçat proposat».  
2. Informe del tècnic d'Infraestructures i Integració Paisatgística del qual s'extracta el que segueix: «...es considera que l'alternativa de traçat de la pista forestal projectada causarà un impacte ambiental elevat sobre la geomorfologia i la vegetació, sobretot en els primers 600 m. on discorre per una zona amb pendent transversal elevada, amb abundant aflorament de substrat rocós i ocupada per una massa de Pinus halepensis densa. En aquest sentit, es considera que el traçat seleccionat no és acceptable des del punt de vista ambiental i es recomana l'estudi d'altres alternatives»:  
D'acord amb els esmentats informes el dia 9 de maig de 2006, es requereix informació addicional tant al promotor com a l'Ajuntament de Benafigos i s'obté contestació a ambdós el dia 23 de juny de 2006.  
En l'esmentada informació addicional s'estudien detalladament les alternatives proposades al traçat de la pista i es ratifica l'esmentat informe amb l'alternativa proposada amb anterioritat.  
Afeccions legals  
L'actuació prevista té previst realitzar-se en sòl rústic sense protecció   
Segons el Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana, l'esmentat sòl es qualifica com a sòl forestal i no afecta forest d'utilitat pública.  
L'activitat proposada no afecta cap espai protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació o plans rectors d'ús i gestió aprovats.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental els elements ambientals que van a veure's afectats per l'actuació són els que segueixen:  
- Atmosfera: per l'augment del nivell de sorolls.  
- Sòl: compactació a causa de la construcció de la pista i al pas posterior de vehicles.  
- Vegetació: per la seua eliminació en una franja de 5 metres.  
- Medi socioeconòmic: s'espera una revaloració de la finca i generació d'ocupació.  
2. Identificació i valoració d'impactes.  
L'estudi d'impacte identifica i qualifica els impactes següents:  
- Augment del nivell de sorolls: aquest impacte es qualifica com a compatible tant en la fase de construcció com en la fase de funcionament .  
- Compactació del sòl: en general l'impacte es considera com a moderat. L'esmentat impacte es produirà tant en la fase de construcció (per la maquinària emprada en la construcció de la pista), com en la fase de funcionament (a causa del trànsit de vehicles).  
- Eliminació de la vegetació: serà un impacte sever perquè s'elimina totalment la vegetació en una franja de 5 metres de manera permanent.  
- Fauna: es considera moderat per la possible incidència a aquesta en la fase de construcció i en la de funcionament de la pista.  
- Economia i població: impacte positiu en augmentar el valor de la finca i generar ocupació.  
Es considera que l'estudi d'impacte sobrevalora l'impacte positiu que la construcció de la pista tindrà en el medi socioeconòmic, impacte que serà molt puntual en el temps mentre que la total destrucció de quasi un quilòmetre de pineda adulta amb un sotabosc en algunes zones molt ben estructurat i amb una àmplia riquesa botànica pot generar un impacte l'extensió del qual en el temps serà molt dilatada i la recuperabilitat d'aquesta, qüestionable.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental  
L'estudi proposa com a mesures correctores les que segueixen:  
- Reducció del soroll mitjançant l'aplicació del Decret 1439/1972, de 25 de maig, sobre homologació de vehicles enfront del soroll i el Decret 3025 de 1971, de 9 d'agost, sobre disposicions internes de seguretat en maquinària i equips.  
- Manteniment adequat de la maquinària, limitació del treball a hores diürnes evitant moviments innecessaris d'aquesta.  
- Revegetació de talussos amb espècies herbàcies.  
- Col·locació de pedraplé per a estabilització de talussos on siga necessari.  
- Col·locació de ferm de formigó en les zones de drenatge natural per a evitar que la pista siga arrossegada per l'aigua de pluja  
- Obertura de cunetes al llarg de la pista o trencaaigües.  
El pla de vigilància ambiental tindrà com a finalitat el seguiment i control de les actuacions previstes en el projecte i en especial els impactes no previstos.  
Es considera que en les mesures correctores i en el programa de vigilància ambiental no es proposen mesures acords amb el Decret 7/2004, de 23 d'abril, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que han d'observar-se en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal i en els seus voltants.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1 i.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel que s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Atés que tècnics competents en impacte ambiental han visitat la zona a fi d'avaluar correctament les alternatives proposades i valorar els impactes previstos en la zona en qüestió.  
Atés que en l'esmentada visita s'observa, en relació a l'alternativa proposada en l'estudi d'impacte ambiental, el que segueix:  
1. Que el traçat de l'alternativa quatre (que es descriu com l'única viable) s'inicia amb camí preexistent d'elevat pendent i escassa vegetació.  
2. Que el traçat de la pista continua per terreny amb afloraments rocosos. La vegetació en aquesta zona no és massa densa però comença a apreciar-se l'aparició de bosc de Pinus halepensis. L'aparició de roca en aquesta part del traçat obligarà a l'ús de maquinària adequada per a picar o remoure la roca amb el consegüent moviment de terres i l'afecció sobre la vegetació.  
3. Que posteriorment el pendent longitudinal se suavitza coincidint amb l'aparició d'una densa vegetació de pineda adulta acompanyada de substrat arbustiu de (entre altres) Smilax aspera, Rhamnus alaternus, Pistacia lentiscus, Rosmarinus officinalis, Juniperus oxycedrus, Ruscus aculeatus, aquesta última espècie inclosa en l'annex II de l'Ordre de 20 de desembre de 1985, de la conselleria d'Agricultura Pesca i Alimentació sobre protecció d'espècies endèmiques o amenaçades.  
En aquesta zona comença a créixer el pendent transversal coincidint amb l'informe emés per la Secció Forestal dels Serveis Territorials de Castelló que la descriu com a major del 50%. Aquest fet, unit a l'observació de forts fenòmens erosius en la zona ratificats per l'estudi d'impacte que descriu l'erosió potència com a molt alta, fa dubtar de la idoneïtat de la solució proposada o de la necessitat de prendre mesures excepcionals de precaució en la construcció de la pista.  
4. Que en l'última parteix del traçat el pendent longitudinal torna a pujar començant a aclarir-se la vegetació a mesura que s'acosta el traçat a antics bancals de cultiu.  
Atés que el traçat de la pista només seria adequat per a ús privat sent-ne qüestionable la utilització per a l'extinció d'incendis forestals i tenint en compte que en el cas que aquest últim es produïra podria perillar la correcta evacuació de les persones.  
Atés que els informes emesos pels Serveis Territorials de Castelló coincideixen en la necessitat d'avaluar altres alternatives per a la construcció de la pista pel sever dany ambiental que causaria la construcció d'aquesta.  
Atés que el promotor s'ha ratificat en la solució proposada al traçat de la pista, es resol:  
Primer  
Estimar no acceptable la construcció de la pista d'accés al Mas del Portell segons alternativa proposada en l'estudi d'impacte ambiental i promoguda per Argelio Solsona Ahís al terme municipal de Benafigos (Castelló).  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 7 de juliol de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient : 210/03-AIA  
Títol: Legalització d'explotació porcina d'engreixament  
Promotor: Gonzalo Catalá Canet  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Llutxent (València)  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a la legalització de l'activitat porcina d'engreixament  
Localització: Partida Cabrerot, polígon 37, parcel·la 124, del terme municipal de Llutxent (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització d'una explotació porcina d'engreixament, les característiques, de la qual segons la documentació aportada són:  
Es pretén legalitzar una explotació d'engreixament de bestiar porcí (encebament), constituïda per tres naus de forma rectangular, emplaçades sobre una parcel·la de terreny rústic de 5.375 m².  
L'explotació té una capacitat per a 1.392 porcs (en la documentació complementària remesa posteriorment es fa referència a 1.550 animals); els quals, es reben amb un pes aproximat de 18-20 kg, sent la duració de cada cicle d'engreixament d'aproximadament 120 dies, fins que arriben a un pes aproximat de 95-100 kg. La distribució d'aquests dins de l'explotació és de 572 animals en la nau primera, 528 en la segona, i 240 animals en la tercera nau.  
Després del buidatge d'animals de la granja, previ a l'entrada d'un nou lot d'animals, es neteja i desinfecta aquesta, i es realitza, periòdicament, la neteja de les cel·les amb aigua a pressió i productes desinfectants i desinsectants.  
Les naus consten d'una fossa en la part inferior d'aquestes totalment impermeable, i es disposa tota la superfície de la granja per a l'acumulació de purins, sent el volum total d'aquestes de 1.274 m³, de capacitat (576 m³, 482 m² i 216 m² respectivament, per a cadascuna de les naus). Atés que la producció diària de purí per animal és de 3,75 m³ aproximadament, l'equivalència resultant respecte a la capacitat d'emmagatzemament de les fosses és de 298 dies (nau 1), 295 (nau 2) i 291 dies (nau 3). No obstant això, en la documentació complementària a l'estudi d'impacte ambiental remesa amb data entrada en aquesta conselleria, 29 de març de 2005, s'indica que com la capacitat total de la fosses d'emmagatzemament de purins de les naus és de 1.274 m³; la capacitat total d'emmagatzemament en l'explotació correspon a un període de 4 mesos.  
Els purins són carregats en camions cisterna per a la posterior utilització d'aquests com a fertilitzant agrícola en camps de cultiu, sent la superfície agrícola necessària per a efectuar l'abocament, segons les dades aportades en l'estudi d'impacte ambiental, de 24,38 ha/any; quantitat amb què s'aportaria, a raó d'una aplicació d'una dosi de 42 m³/ha, una quantitat de 210 kg de nitrogen per ha; i es disposa d'una superfície de 33 hectàrees per a realitzar l'abocament. No obstant això, tal com s'indicava en el requeriment de documentació complementària efectuat des d'aquest Servei amb data d'eixida 10 de gener de 2005, el volum de purí generat anualment en l'explotació, la quantitat de N generada, i la superfície agrícola necessària on aplicar el purí com a adob orgànic, hauria de calcular-se (per a la capacitat total de l'explotació) conforme al Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines. Basant-se en això, les noves dades aportades posteriorment en resposta a aquesta sol·licitud, que fan referència a una producció total de purins de 3.332,5 m³/anuals, per la qual cosa s'amplien les hectàrees necessàries, constituint el total de parcel·les aportades en 73, 0610 hectàrees; xifra constituïda per les 30,6703 has aportades inicialment, juntament amb 42,3907 aportades de manera complementària a les anteriors.   
Respecte a l'eliminació dels cadàvers que puguen produir-se, en l'estudi d'impacte ambiental s'indica que en l'explotació hi ha tres fosses de cadàvers, impermeabilitzades, en les quals es depositaran els animals, afegint-se'ls calç viva per a afavorir-ne el procés de descomposició. Atés que en la legislació vigent no està permesa la realització d'aquest tractament en la mateixa explotació (tal com estableix el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002), es requereix al promotor la presentació de còpia del contracte subscrit amb una empresa autoritzada a aquest efecte, o bé, en cas de no disposar-se d'aquest la justificació de la modificació proposada. En la documentació remesa, s'adjunta còpia de la sol·licitud de contractació amb empresa de retirada de cadàvers autoritzada, no obstant això, no es troba firmada per ambdues parts contractants, ni figura el nom del promotor que sol·licita l'esmentat servei.   
L'aigua que s'utilitzarà en l'explotació, tal com s'indica en l'estudi d'impacte ambiental, procedirà de la xarxa de distribució de pou de reg; i s'estima el consum anual en 2.938,3 m³.   
L'explotació es troba a una distància d'1,8 km del nucli urbà de Llutxent i a 2,7 km de Pinet; i es troba en les proximitats d'una carretera local.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'expedient es va iniciar el 20 de juny de 2003 amb la remissió per part de la Comissió de Qualificació d'Activitats, del projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i expedient municipal.  
Es remet una còpia del certificat firmat per l'alcaldessa de Llutxent, referent a la informació pública, en el qual s'indica, que havent sigut sotmesa a aquesta, i notificada als veïns limítrofs, no s'hi han presentat al·legacions durant el termini d'exposició.   
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària  
En data 27 d'abril de 2004, es requereix a l'Ajuntament de Llutxent informe sobre la compatibilitat urbanística del projecte respecte al PGOU, en el qual s'indicava: Per a poder iniciar la tramitació de l'expedient és necessari que l'Ajuntament comunique la compatibilitat urbanística de l'esmentada activitat amb el PGOU, ja que tal com estableix l'article 3 i 4 del PGOU de Llutxent, i per a acabar amb la problemàtica ambiental que comporten les activitats ramaderes, es prohibeix la creació de noves instal·lacions en la totalitat de la municipal, introduint condicions restrictives per a la ràpida legalització superfície i adequació tècnica de les ja existents. Així mateix, la disposició transitòria segona, estableix que les activitats ramaderes que hagen iniciat el tràmit d'autorització prèvia davant de la COPUT abans del període d'informació pública del pla general, podran obtenir la corresponent llicència d'activitat.  
Per tant, se sol·licita informació relativa a l'existència o no de les explotacions (legalització o inici de l'activitat), la data de l'inici de la tramitació d'aquesta, i la data en què es va sol·licitar i va concedir l'autorització prèvia, com també la consideració de la compatibilitat de les esmentades activitats amb la normativa urbanística municipal vigent en l'actualitat (articles 3 i 4 i disposició transitòria segona del Pla general d'ordenació urbana i complementaris).  
En data 7 de juliol de 2004, L'Ajuntament de Llutxent remet informe sobre compatibilitat urbanística sol·licitat, emés per l'arquitecte municipal, en data 29 de juny de 2004, en el qual s'indica, entre altres qüestions, les que segueixen:  
La qualificació del terreny és sòl no urbanitzable comú, d'ús agrícola, on la limitació a l'ús de granges, segons l'article 4 del capítol 27 (SNU comú d'ús agrícola), és de quedar prohibida la construcció de noves granges. Tractant-se en aquest cas d'una legalització, en constituir una granja ja existent).  
Atés que la granja existeix des d'abans de l'aprovació del pla general en vigor, sí que existeix per tant, compatibilitat urbanística, en el sentit d'admetre's la legalització d'aquesta construcció existent abans de la redacció del pla general en vigor, sempre que es complisquen les altres condicions de paràmetres d'edificació, separació a nuclis urbans entre si, que per a cada tipus de granja siga exigible.  
En data 10 de gener de 2005, es comunica al promotor, a través de l'Ajuntament, el requeriment de documentació complementària relativa als apartats següents:  
- Segons la documentació aportada, l'eliminació de cadàvers es realitzarà utilitzant fossa de cadàvers en la mateixa explotació. La legislació vigent prohibeix qualsevol gestió de cadàvers, que no siga la retirada d'aquests per una empresa gestora autoritzada a aquest efecte. Per tant, i com estableix el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà, haurà de presentar còpia del contracte de retirada de cadàvers subscrit amb una empresa autoritzada a aquest efecte. En cas de no disposar d'aquest, haurà de justificar la modificació de la gestió de cadàvers proposada.  
- El volum de purí generat anualment en l'explotació, la quantitat de N generada, com també la superfície agrícola necessària on aplicar el purí com a adob orgànic, haurà de calcular-se conforme al Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines. En cas d'utilitzar una altra metodologia de càlcul, i tractant-se d'una legalització, haurà d'estar basada en dades reals procedents d'anàlisi del mateix purí, de les quals haurà d'aportar-se còpia.  
- L'autonomia per a emmagatzemar purins en l'explotació haurà de ser superior a tres mesos, per la qual cosa haurà de calcular-se l'autonomia real, projectant la construcció d'una bassa impermeabilitzada i vallada per a contenir purins que amplie l'esmentada capacitat, conforme al Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines.  
- La superfície agrícola on s'aplicarà purins com a adob orgànic haurà d'ampliar-se, aportant cèdula de propietat de cada una d'elles (així també del total de les parcel·les que ja s'han justificat com a superfície agrícola disponible), contracte d'acceptació de l'aplicació del purí subscrit amb cada un dels propietaris, com també identificació i pla cadastral d'aquestes. Haurà de tenir-se en compte que la superfície ha de ser suficient per a no sobrepassar l'aplicació de 170 kg N/ha i any, exigit pel Reial decret 261/1996, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries.  
En data 2 de gener de 2006, es requereix novament al promotor la documentació complementària sol·licitada en l'escrit previ, de data 10 de gener de 2005; emetent-se conjuntament advertència de caducitat, en la qual s'indica que si transcorreguts tres mesos sense la presentació de la documentació requerida, tindrà lloc la caducitat del procediment, en aplicació del que disposa l'article 92 de la Llei 30/92, del règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú.  
El 29 de març de 2006, el promotor del projecte, Gonzalo Català Canet, remet a aquest Servei documentació complementària constituïda per:  
- Càlculs referents al volum de purí generat anualment en l'explotació; sent aquest de 3332,5 m³/anuals.  
- Estimació de la capacitat total de la fossa d'emmagatzemament de purins entre les 3 naus, sent aquesta de 1.274 m³; amb la qual cosa, la capacitat total d'emmagatzemament en l'explotació correspon a un període de 4 mesos.  
- Càlcul de la superfície agrícola necessària per a no sobrepassar l'aplicació de 170 kg N/ha i any, exigit pel Reial decret 261/1996, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries; constituint el total de parcel·les aportades de 73,0610 hectàrees. Xifra constituïda per les 30,6703 ha aportades inicialment, juntament amb 42,3907 has aportades de manera complementària a les anteriors. Aportant-se còpia de cèdula de propietat (d'alguna de les parcel·les, no per a la totalitat d'elles), pla cadastral i contracte firmat per cada un dels propietaris on s'aplicarà el purí.  
Les noves dades aportades en aquesta documentació complementària estan referides per a un total de 1.550 animals, no 1.392 tal com s'indicava en l'estudi d'impacte ambiental remés amb anterioritat.   
Informes sectorials  
L'expedient municipal remés conté els informes següents:   
- Informe favorable de l'Alcaldia  
- Informe favorable del cap local de Sanitat  
- Informe favorable del tècnic municipal  
- Autorització prèvia de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial; en la qual s'inclouen informe favorable de la conselleria d'Agricultura i del Servei Territorial de Medi Ambient en què s'indica: L'informe de la conselleria d'Agricultura és favorable, sempre que no superen la capacitat productora del grup al qual pertanyen (3). Així mateix, el Servei Territorial de Medi Ambient també assenyala que: L'actuació pot afectar l'assagador de Llutxent, amb una amplària legal de 5 metres; per la qual cosa el promotor haurà de preservar aquest domini públic, que és propietat de la Generalitat Valenciana, de qualsevol tipus d'actuació.  
Afeccions legals  
El sòl on s'exerceix l'activitat qualifica com a sòl no urbanitzable comú, segons la normativa urbanística municipal.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
El municipi de Llutxent no està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'efectua una descripció, un inventari ambiental molt general de l'àrea d'ubicació de l'explotació i de la zona on s'emmarca; des del punt de vista de la climatologia, edafologia, vegetació, fauna i hidrogeologia.   
S'han considerat com a elements susceptibles de ser impactats pel projecte, únicament, el paisatge per la modificació de l'entorn, i l'aire, per l'emissió d'olors molestes.  
No obstant això, la valoració d'impactes es considera insuficient, obviant-se aspectes fonamentals com ara la possible contaminació del sòl, per la contaminació associada a l'abocament de purins o problemes de percolació per impermeabilització deficient, com també l'aigua, per la possible alteració de les característiques físiques, químiques i biològiques de l'aigua superficial i subterrània; entre altres qüestions.  
No s'ha realitzat una valoració qualitativa dels impactes a partir d'una matriu causa-efecte, mitjançant la qual, podria haver-se estimat de manera més concreta les possibles incidències ambientals derivades de la fase d'explotació, com també la importància d'aquesta.  
No obstant això, malgrat l'excessiva visió generalista des de la qual s'ha abordat aquest apartat en l'estudi d'impacte ambiental, pot considerar-se en termes generals, com a viable l'activitat des del punt de vista ambiental amb l'aplicació de les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental, com també amb el compliment dels condicionants exposats en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i programa de vigilància ambiental.   
En l'estudi d'impacte ambiental, únicament s'han proposat mesures preventives i correctores per a la reducció i eliminació de males olors, sent algunes d'aquestes les que segueixen:   
- Supressió dels llits dels animals, en haver-hi disposat la solera de la nau amb engraellats de formigó i fosses inferiors d'acumulació de purins.  
- Les fosses de la granja estan construïdes amb formigó, de manera que s'impedisca l'eixida dels purins i l'entrada d'aigües pluvials o de qualsevol tipus a l'interior de l'edifici.   
- Operacions periòdiques de neteja de les cel·les amb aigua a pressió, la qual cosa contribueix a l'arrossegament de materials a l'interior de les fosses.   
- Desinfecció de les cel·les i local mitjançant solucions insecticides.  
- Buidatge periòdic de les fosses de l'edifici i emmagatzemament en la fossa construïda específicament per a aquest fi.  
- En les fosses de col·lectors s'afegirà superfosfat de calç per a evitar la proliferació de paràsits i possibles infeccions.  
- Quan la nau quede lliure de bestiar es netejarà en profunditat amb solucions germicides.  
No s'ha inclòs el programa de vigilància ambiental.  
Les mesures correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental hauran d'ampliar-se amb el compliment dels condicionants exposats en aquesta declaració d'impacte ambiental, com també les mesures correctores recollides a continuació:  
- Es considera necessari aplicar tractament als purins previ a l'ús d'aquests com a adob en camps de cultiu per a evitar riscos de contaminació de sòls, aigües, etc. Per la qual cosa haurà de sotmetre's al purí, previ a l'aplicació d'aquest en camp, a tractament enzimàtic que millore les seues propietats com a adob al mateix temps que en rebaixe la càrrega contaminant, reduint a més l'emissió d'olors en granja.  
- Haurà de realitzar-se un balanç de nutrients per a cada una de les parcel·les en què s'aplica purins, per a no provocar problemes per contaminació associat a l'excés d'adobat orgànic o mineral.  
- Per al control de rosegadors s'efectuarà una desratització anual, preferiblement en els mesos d'estiu. I per al control dels insectes es duran a terme mesures de prevenció, mesures d'higiene general de les instal·lacions i tractaments de desinsectació a base d'insecticides biodegradables, i d'escassa toxicitat; intensificant-se'n l'ús en els mesos d'estiu.  
- L'explotació haurà de disposar de sistemes efectius d'evacuació de les aigües pluvials i sistemes de drenatge efectius en la parcel·la, amb l'objecte d'evitar entollades en les proximitats de les naus, i la generació de qualsevol tipus de lixiviat que puga resultar contaminant, en cas que es produïsca qualsevol tipus de contacte amb els residus generats en la granja.  
- Es prestarà especial atenció a les condicions d'higiene i benestar dels animals, particularment pel que fa a l'adequada ventilació de les naus, amb l'objecte d'evitar un excessiu augment i proliferació d'olors molestes.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1. h.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la legalització de l'explotació porcina, situada al terme municipal de Llutxent (València), promoguda per Gonzalo Català Canet, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
- Hauran de complir-se els condicionants establits per la conselleria d'Agricultura i el Servei Territorial de Medi Ambient.  
- S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers d'acord amb allò el que estipulat el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà; per la qual cosa haurà de disposar-se de contracte actualitzat, i subscrit per a la totalitat d'animals, de manera que estiga assegurada la retirada de cadàvers per una empresa autoritzada a aquest efecte.  
- El purí, prèviament a la utilització d'aquest en parcel·les agrícoles serà tractat amb complex bacterià, de manera que en millore les propietats com a adob orgànic, alhora que disminuïsca la càrrega contaminant d'aquest, i l'emissió d'olors. Es comprovarà l'eficàcia del tractament de purins i se'n modificarà la manipulació o se substituirà per un altre tractament si s'observa la ineficàcia d'aquest. Amb aquest fi, haurà de dur-se a terme una anàlisi abans de començar el tractament per a comprovar els nivells de què es parteix, i que servisca com a referent inicial. Aquestes anàlisis hauran de presentar-se davant d'aquesta Direcció General en cas de ser requerides, i es podrà aplicar, en cas necessari, les correccions oportunes al tractament.  
- A l'hora d'utilitzar el purí com a fertilitzant, es limitarà la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals, evitant les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., com també fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No s'haurà de superar la quantitat de 170 kg de N/ha i any. S'haurà, preferentment, de soterrar després de l'aplicació en camp, per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal. Havent de realitzar-se un balanç de nutrients per a cadascuna de les parcel·les en què s'aplica purins, per a no provocar problemes per contaminació associat a l'excés d'adob orgànic o mineral. Així mateix, l'aplicació del purí en les parcel·les es realitzarà basant-se en les recomanacions contingudes en l'Ordre de 29 de març de 2000, de la conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per la qual s'aprova el Codi valencià de bones pràctiques agràries.  
- S'haurà de disposar de gual sanitari o sistema de desinfecció equivalent, en cada punt d'accés a la instal·lació; de manera que s'aconseguisca l'adequada desinfecció dels vehicles que accedisquen a l'explotació, i es revisaran periòdicament les condicions i l'efectivitat del sistema incorporat.   
- Totes les instal·lacions de l'explotació hauran de disposar de tanca perimetral; com també de malles o sistemes protectors en els buits i finestres de les naus, que impedisquen l'accés a animals que puguen ser vectors de malalties.  
- Per a minimitzar el possible impacte paisatgístic que puga generar en l'entorn on se situa l'explotació, haurà d'incorporar-se una barrera vegetal constituïda per aquelles espècies arbòries i arbustives que presenten una millor adaptació a les condicions del terreny; amb la qual cosa s'obtindrà, no sols un efecte positiu sobre la qualitat visual, sinó que també s'aconseguirà un increment de la qualitat de l'aire en l'entorn.  
- L'activitat se sotmetrà en tot moment a tota disciplina que l'autoritat sanitària estime convenient.  
- Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en el tractament i destinació dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 10 de juliol de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5779, del 06-06-2008 (2008/6934)

RESOLUCIÓN de 5 de mayo de 2008, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los municipios de La Yesa, Vallanca, Nules, Llutxent, Burriana, Benafigos.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5779

Fecha DOGV
:   06-06-2008

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2008/6934

CVE


Fecha del documento
:   05-05-2008

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Vallanca](javascript:void(0))
    * [Llutxent](javascript:void(0))
    * [Benafigos](javascript:void(0))
    * [Yesa, La](javascript:void(0))
    * [Nules](javascript:void(0))
    * [Burriana](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 5 de mayo de 2008, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los municipios de La Yesa, Vallanca, Nules, Llutxent, Burriana, Benafigos. [2008/6934]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el plazo señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, i sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo:  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes 140/06-AIA La Yesa, 121/06-AIA Vallanca, 161/06-AIA Nules, 297/04-AIA Llutxent, 112/06-AIA Burriana, 219/05-AIA Benafigos, y 210/03-AIA Llutxent.  
Valencia, 5 de mayo de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 140/06-AIA  
Título: Explotación porcina en La Yesa  
Promotor: Victor Rubio Sesé  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de La Yesa (Valencia)  
Objeto del proyecto: Apertura granja porcina  
Localización: Polígono 23, parcela 512 de La Yesa (Valencia)  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
El objeto del proyecto es la construcción e inicio de actividad de granja porcina de engorde.  
El proceso productivo consiste en la compra de lechones de 25 Kg de peso y su engorde durante cuatro meses aproximadamente hasta los 90-100 Kg de peso, momento en el que son trasladados en camiones al matadero. El proceso de alimentación de los cerdos será automático por medio de tolvas Holandesas. El pienso se almacenará en silos de 12 Tm., situados en el exterior de las naves. El agua de consumo de los cerdos procederá de un depósito de agua de 15.000 litros, desde el cual se conducirá mediante tubería hasta la granja y será suministrada por el Ayuntamiento de Alpuente.  
La nave de engorde de los cerdos tendrá 1.693 metros cuadrados y será a una planta con estructura rectangular. Además se construirá una nave almacén de 210 metros cuadrados en cuyo exterior se ubicará vestuario y aseo.   
El purín se recogerá en fosas interiores construidas con bloques prefabricados de hormigón. Posteriormente las fosas se impermeabilizarán mediante materiales hidrófugos. Además la explotación contará con fosa exterior de purines vallada.  
La capacidad total de almacenamiento de purín será de 1.414 metros cúbicos, suficiente para almacenar el mismo durante un periodo de 3,95 meses.   
El purín se aplicará como fertilizante orgánico en campos de cultivo disponiéndose para ello de una superficie de 108,6255 Has.  
Tramitación Administrativa  
1. Información pública. Remisión del expediente  
El expediente es remitido por la Comisión Provincial de Actividades Calificadas teniendo entrada en los Servicios Centrales de la conselleria de Territorio y Vivienda el día 27 de abril de 2006.  
La información pública se realizó mediante publicación en el Boletín Oficial de la Provincia de Valencia número 19 de fecha 15/11/2005. No se presentaron alegaciones.  
Mediante escrito del día 22 de mayo de 2006, se requiere al promotor ampliación de la documentación aportada.  
El día 19 de junio de 2006, de recibe escrito del Ayuntamiento de La Yesa en el que se adjunta la documentación solicitada.  
Informes sectoriales  
El Expediente municipal recoge:  
- Informe positivo de la conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación.  
- Informe positivo del arquitecto municipal sobre la adecuación del emplazamiento de la actividad al planeamiento urbanístico y Ordenanzas municipales vigentes en el municipio.  
- Informe técnico del ingeniero de asistencia técnica a municipios de la Diputación de Valencia   
- Informe favorable de la Alcaldía.  
Afecciones legales  
La explotación se ubicará en suelo rústico sin protección específica.  
La actividad propuesta no afecta ningún espacio protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de Planes de Ordenación o Planes Rectores de Uso y Gestión aprobados o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad. Identificación y valoración de impactos.  
La Actividad se desarrollará en una zona típicamente agrícola donde predomina el cultivo de cereal, vid y almendros.  
El estudio identifica y valora los siguientes impactos:  
- Suelo: no se prevén impactos significativos siempre que se cumplan las medidas correctoras  
- Aguas: no se prevén impactos siempre que se cumplan las medidas correctoras.  
- Atmósfera: se prevé aumento de ruidos y vibraciones y aumento de olores por el desarrollo normal de la actividad.  
- Vegetación y fauna: no es previsible la aparición de efectos adversos sobre la vegetación y la fauna.  
2. Consideraciones sobre la propuesta de medidas protectoras, correctoras y programa de vigilancia ambiental.  
El estudio de impacto señala las siguientes medidas correctoras:  
- Limpieza periódica de las naves, retirada diaria de los animales muertos por parte de empresa autorizada, asegurar una correcta ventilación de las naves con el fin de prevenir malos olores.  
- Transporte nocturno de los animales para evitar ruidos.  
- Transporte del purín en vehículo apropiado con el fin de evitar pérdidas.  
- Construcción de las balsas de purines de forma que se asegure su total estanqueidad.  
- Construcción de drene perimetral a lo largo de los lindes de la parcela para impedir la entrada de agua de escorrentía superficial del exterior de la parcela.  
- Aplicación correcta del purín impidiéndose su llegada a cauces públicos, perímetros de captación de aguas de abastecimiento urbano y proximidades de manantiales. Además, estos se aplicarán con condiciones atmosféricas adecuadas y siempre en zonas cuyo nivel freático se encuentre a más de 15 metros de profundidad. La dosis de aplicación del purín se calculará respecto a las necesidades de nitrógeno del cultivo donde se aplicará.  
- Mantenimiento del uso agrícola de la parcela no ocupada por las instalaciones  
- Retirada inmediata de todo tipo de residuos.  
- Medidas sanitarias: instalación de vallado perimetral, vado sanitario, lazareto.  
El programa de vigilancia ambiental consistirá en un sistema que garantice el cumplimiento de las medidas correctoras.  
Se considera que el estudio de impacto es poco concreto en cuanto a la previsión de la aparición de efectos negativos sobre el medio ambiente. Sin embargo, el programa de vigilancia ambiental concreta la corrección de medidas correctoras sobre impactos no previstos.   
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1. h.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por todo lo anterior formulo la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
- Con anterioridad a la concesión de la licencia de actividad, el promotor presentará ante la presente Dirección General copia del contrato de retirada de cadáveres y copia del informe vinculante de conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, establecido en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de Patrimonio Cultural Valenciano.  
- La explotación contará obligatoriamente con toda las medidas de higiene previstas en el Decreto 324/2000, de 3 de marzo, por el que se establecen normas básicas de ordenación de las explotaciones porcinas.  
- Con el fin de atenuar el impacto paisajístico, se plantará seto perimetral y/o pantalla arbórea.  
- Se realizará una correcta gestión de residuos disponiendo la explotación de contenedores separados según las características de cada residuo y llevando a gestor autorizado aquellos no asimilables a urbanos. Se deberá tener especial cuidado con aquellos que puedan transmitir infecciones como objetos punzantes y cortantes que deberán almacenarse debidamente segregados, en contenedores estancos y protegidos eficazmente de la lluvia para ser posteriormente entregados a empresa gestora de los mismos.  
- Se vigilará la correcta evacuación de pluviales evitando encharcamientos.  
- La fosa exterior de purines dispondrá de un adecuado sistema de cobertura mediante la utilización de cubierta rígida, lonas u otros de similar eficacia, a fin de minimizar las emisiones a la atmósfera.  
La valorización agrícola de los purines en campo llevará implícita las siguientes obligaciones:  
- Se realizarán análisis periódicos de los purines con el fin de comprobar la eficacia del tratamiento enzimático sobre los siguientes parámetros: pH, conductividad, sólidos en suspensión, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totales, coliformes fecales, y estreptococos fecales. Deberá realizarse un análisis en blanco (antes del tratamiento enzimático) y análisis periódicos posteriores. Las comparaciones de las muestras deberán demostrar una reducción efectiva de la carga contaminante y microbiológica. La periodicidad de los mismos se determinará en función de los ciclos realizados en la explotación, ante cualquier cambio de manejo de la misma y ante la detección de problemas. No obstante, antes del primer año de concesión de la licencia de actividad, deberá remitirse a esta Dirección General, el resultado del primer análisis realizado junto al análisis de control.   
- La aplicación de purines en los campos se realizará de acuerdo con el concepto de buenas prácticas agrícolas por lo que no se podrán aplicar en épocas de lluvias labrándose el terreno lo más rápidamente posible para evitar malos olores y pérdidas de nitrógeno amoniacal a la atmósfera debiéndose cumplir los preceptos contenidos en la Orden de 29 de marzo de 2000 por el que se aprueba el Código Valenciano de Buenas Prácticas Agrarias.  
- La aplicación del purin en los campos no deberá causar ningún tipo de problema a los cultivos a los que se aplica. La aparición de efectos adversos será síntoma de un inadecuado gestión de los purines y por lo tanto, deberá rebajarse la cantidad de purines a aplicar y deberán hacerse nuevos análisis. No obstante, se deberá fraccionar la aportación del purin a los campos en dos o tres veces, de acuerdo con las necesidades del cultivo y unas buenas prácticas medioambientales.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.   
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 29 de junio de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 121/06 - AIA  
Promotor: Esteve y Máñez Mármoles SA.  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Valencia.  
Objeto del proyecto: Explotación de travertinos y calizas travertínicas.  
Localización: Paraje El Losar, unos 2 km al norte de la población de Vallanca, en el municipio de Vallanca.  
Ref. órgano sustantivo: MIEXCD.2004/5.JSH/aan  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características del proyecto  
El promotor Esteve y Máñez Mármoles SA proyecta la explotación de travertinos y calizas travertínicas de edad Mioceno Vindoboniense-Pontiense, a unos 1.070 metros de altitud, en el paraje denominado El Losar del municipio de Vallanca.  
Se accede a la concesión a través de la carretera nacional N-330 hasta llegar a la población de Ademuz, luego se toma la carretera CV-478 hacia Vallanca, se atraviesa dicho pueblo y se sigue la carretera secundaria con dirección hacia el norte, hacia el paraje de La Mazorra; ahí se sigue por un camino rural que conduce hacia los parajes de El Losar y La Cueva del Conejo, donde se ubica la explotación. La distancia entre la cantera y Vallanca es de unos 2 km.  
La superficie total de las 6 cuadrículas mineras de la demarcación es de 439.247,96 m², la superficie de explotación es de 333.132,17 m².  
El sistema de explotación es mediante cantera, con bancos de talud vertical y altura máxima de 6 metros y berma mínima de 10 metros. La explotación se lleva a cabo en dos frentes, en uno existen travertinos y en el otro calizas travertínicas .  
Se emplean explosivos para labores preparatorias de producción, despegue y escuadrado de bloques, destroza de bloques primarios de mala calidad y taqueos. Cada voladura está formada por 6 barrenos de 10 metros de longitud y 80 kg de explosivo.  
A partir del cuarto año se espera una estabilización de la producción en torno a los 45.000 m³ anuales. Se prevé extraer 6.207.202 m³ de todouno con una relación estéril/todouno del 75%, el estéril se emplea en un 80% para rellenar el hueco, con una fisiografía similar a la original y a menor cota; el resto se tritura y se destina a la construcción. La vida útil de la explotación es de 36 años.  
Se crea una escombrera al comienzo de las operaciones y se sigue agrandando durante diez años más. Una vez llegada la explotación al año onceavo, se pueden simultanear las operaciones de laboreo y restauración, sin interferencias mutuas y en condiciones de seguridad para los operarios, entonces se transfieren directamente los estériles generados en los frentes de producción y los estériles de la escombrera sobre los bancos agotados, hasta alcanzar la cota de restauración prevista. La escombrera se desmantela en el año vigésimo séptimo para rellenar el hueco restante.  
El personal laboral es de 2 profesionales a tiempo parcial y 27 empleados a jornada completa.  
La maquinaria a emplear está formada por cargadoras frontales de ruedas Caterpillar modelo 988-FII, dúmperes articulados Volvo de 36 toneladas, rozadoras de cadenas, máquinas de hilo diamantado, torretas cortabloques de 3 martillos, torretas cortabloques de 5 martillos, carros perforadores hidráulicos, compresores, grupos electrógenos, martillos perforadores, vehículos todo-terreno, gatos hidráulicos y bombas sumergibles.  
2. Alternativas  
El promotor no ha estudiado otras alternativas medioambientales, sino que ha realizado la investigación minera del travertino, ha realizado un estudio de viabilidad y después justifica «[...] la idoneidad de la localización de la explotación. Es inviable la consideración de otras alternativas de situación para la actuación propuesta [...]».  
Tramitación Administrativa  
1. Tramitación  
Con fecha 10 de abril de 2006 se abre el expediente al remitir del Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial la documentación, consistente en proyecto de explotación, plan de restauración, estudio de impacto ambiental y documento de síntesis.  
El día 28 de abril de 2006 se realizaron consultas al Servicio de Ordenación Sostenible del Medio, al Servicio de Conservación de la Biodiversidad y a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda.  
El 15 de mayo de 2006 se recibe el informe de la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial.  
El 26 de mayo de 2006 se recibe un primer informe del Servicio de Conservación de la Biodiversidad.  
El 19 de junio de 2006 se recibe el segundo informe del Servicio de Conservación de la Biodiversidad.  
2. Información pública  
El Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial sometió el expediente a información pública y publicó, a tal efecto, un anuncio en el Boletín Oficial de la Provincia nº 47, del 25 de febrero de 2005; una vez transcurrido el plazo de 30 días hábiles, no se presentaron alegaciones.  
3. Peticiones de información o documentación complementaria  
Se han realizado consultas al Servicio de Ordenación Sostenible del Medio, al Servicio de Conservación de la Biodiversidad, al Servicio de Gestión Forestal y a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda.  
Informes sectoriales  
Informe del Servicio de Ordenación Sostenible del Medio del 15 de mayo de 2006  
Se transcribe a continuación el contenido del mismo.  
Este informe se refiere, exclusivamente, a la posible afección del proyecto a:  
1. Espacios de la Comunidad Valenciana propuestos para formar parte de la Red Natura 2000, como Lugares de Interés Comunitario (LICs), incluidos en la lista aprobada por Acuerdo del Gobierno Valenciano de fecha 10 de Julio de 2001, en virtud de la Directiva 92/43/CEE, del Consejo de 21 de Mayo, relativa a la Conservación de los Hábitats Naturales y de la Flora y Fauna Silvestres (transferida al ordenamiento jurídico del Estado Español mediante el Real Decreto 1997/1995, de 7 de diciembre).  
2. Espacios de la Comunidad Valenciana incluidos en la Red Natura 2000 como Zonas de Especial Protección de Aves (ZEPAs), designadas según la Directiva 79/409/CEE del Consejo de 2 de abril, relativa a la Conservación de las Aves Silvestres.  
3. Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana e instrumentos de ordenación de recursos naturales, contemplados en la Ley 11/1994, de 27 de diciembre.  
Consultada la documentación expuesta en el citado expediente y a la vista de la cartografía y documentación elaborada en relación con las citadas actuaciones, se debe indicar:  
1. Que las obras propuestas consisten en una explotación minera a cielo abierto de un yacimiento de travertinos en el paraje denominado El Losar, a unos 2 km al norte del casco urbano de Vallanca.  
2. Que el acceso a la zona actualmente no reúne condiciones para ser utilizado por vehículos de medio o gran tonelaje, puesto que se trata de caminos rurales. Dado que la solicitud de informe no se refiere a estos accesos, no se realizará informe al respecto, sino únicamente a la explotación minera.  
3. Que no resulta afectado ningún Espacio Natural Protegido de los actualmente existentes en esta Comunidad Autónoma, ni en trámite para su declaración, ni a ningún instrumento de ordenación o gestión de espacios naturales.  
4. Que no resulta afectado ninguno de los espacios propuestos para su inclusión en la Red Natura 2000 como Lugar de Interés Comunitario (LIC) o Zonas de Especial Protección de Aves (ZEPAs).  
5. Que si bien la zona se encuentra fuera de los LICs presentes en el término de Vallanca (Arroyo Cerezo y Ríos del Rincón), sí contiene una serie de hábitats incluidos en el Real Decreto 1997/1995, de 7 de diciembre, como hábitats naturales de interés comunitario, entre los que destacan el 5210 Matorrales Arborescentes de Juniperus sp. y los hábitats prioritarios 8240 Pavimentos Calcáreos y 9560 Bosques Endémicos de Juniperus. En el caso del hábitat 5210 y el 9560, el escaso desarrollo del suelo ha generado un romeral con sabina mora de poco porte (Rhamno lycioidis-Juniperetum phoeniceae), que coloniza las abundantes grietas de poca profundidad sobre el losar de piedra. Su vegetación potencial correspondería a la serie supramediterránea calcárea de la carrasca con sabina albar Junipero thuriferae-Querceto rotundifoliae sigmetum, que tiene pocas posibilidades de progresión natural a corto plazo, por la patente escasez de suelo, ya argumentada.  
6. Que este tipo de vegetación tiene asociada una población faunística de tipo estepario que resulta singular en el interior de la Comunidad Valenciana, con presencia de algunas especies incluidas en el Catálogo General de Especies Amenazadas, aprobado por Real Decreto 439/1990, de 30 de marzo, y en el Decreto 32/2004, de 27 de febrero, del Consell del la Generalitat, por el que se crea y regula el Catálogo Valenciano de Especies de Fauna Amenazadas.  
7. Que entre estas especies, cabe destacar la presencia de algunas aves de interés, como Chersophilus duponti (Alondra de Dupont), vinculada a este tipo de formaciones abiertas y de bajo porte y catalogada como vulnerable según el catálogo valenciano (Decreto 32/2004) y de las especies protegidas según la misma normativa Alauda arvensis (alondra común), Garrulus glandarius (arrendajo) y Miliaria calandra (triguero).  
8. Que la presencia de estas especies requiere de medidas especiales de protección y conservación, en especial durante las épocas de reproducción y cría.  
9. Que la actuación propuesta supone la destrucción de los hábitas naturales de estas especies en una superficie destacada, en especial de la Alondra de Dupont y de la alondra común, reduciendo su presencia en la comarca, ya de por sí bastante escasa y por tanto, deberían tomarse medidas compensatorias por la destrucción del hábitat de especies esteparias tan singulares como las señaladas.  
10. Que la zona propuesta está surcada por un par de barrancos, que sirven de drenaje al losar y que cuentan con la presencia de algunos ejemplares aislados de Quercus fagínea y Hacer monspessulanum, como representantes de la serie de vegetación del Aceri granatensis-Quercion fagineae, considerado hábitat prioritario 9530 por contener los pinares de pino negro endémicos (Pinus nigra), que son los que caracterizan el cercano LIC de Arroyo Cerezo, situado hacia el oeste de la zona propuesta.  
11. Que en las paredes verticales que se precipitan al barranco existen elementos florísticos interesantes, dentro del hábitat de interés comunitario 8210, correspondiente a pendientes rocosas calcícolas con vegetación casmofítica.  
12. Estas peculiares condiciones de la vegetación actual y potencial deben ser tenidas en cuenta a los efectos de establecer criterios de restauración de la explotación.  
13. Que las especies adecuadas para la restauración, además de las ya señaladas, cuyas densidades son en algunos casos cuestionables por excesivas, deberán incluir algunos ejemplares de la serie de vegetación potencial de la zona, aprovechando la posibilidad del riego que la restauración ofrece y la mejora en las condiciones edafológicas una vez restaurada la zona. Por ello, deberán incluirse algunos ejemplares de Juniperus thurifera, Quercus rotundifolia, Quercus faginea, Sorbus domestica, Prunus mahaleb, Acer monspessulanum, Celtis australis, Crataegus monogyna y Amelanchier ovalis, entre otros. De esta manera la biodiversidad en la zona quedará aumentada.  
14. Que en el plan de restauración propuesto se incluye una zona como de área de escombrera temporal, que afecta a uno de los barrancos ya referidos, desde los puntos 4 al 13 (plano 2.1), disponiendo en la zona de espacio suficiente para poder realizar el depósito de escombro sin necesidad de afectar al barranco. Si el acopio de las tierras extraídas se realiza en esta zona, se está en riesgo de producir un vertido de áridos directamente a un cauce torrencial que vierte sus aguas en el río Turia, que sí forma parte de una zona LIC y en la que se vincula una de las pocas poblaciones de trucha común autóctona de la Comunidad Valenciana (Salmo trutta fario), con presencia de nutria (Lutra lutra) y posible presencia de cangrejo de río (Austropotamobius pallipes) catalogado como en peligro de extinción por el Decreto 32/2004, entre otras especies. Estos aportes de áridos provocarían depósitos de arenas y finos sobre los lechos naturales, que podrían perjudicar a las especies señaladas. Por tanto, deben buscarse alternativas a esta área de escombrera temporal en las que no resulte tan fácil el vertido de acarreos al cauce natural.  
15. Que debido a la configuración kárstica del terreno, es posible la aparición de simas o cuevas naturales, de las que deberá darse cuenta inmediata a esta conselleria, pues con carácter general, se consideran protegidas todas la cuevas, simas y demás cavidades subterráneas situadas en el territorio de la Comunidad Valenciana, de acuerdo al artículo 16 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de espacios naturales protegidos de la Comunidad Valenciana (DOGV nº 2423, de 9 de enero de 1995).  
Por todo lo anteriormente expuesto, se informa favorablemente el proyecto de referencia, condicionado a la toma en consideración de los aspectos expuestos.  
Informes del Servicio de Conservación de la Biodiversidad   
- Informe del 25 de mayo de 2006  
Se transcribe a continuación el contenido del mismo.  
La zona donde se pretende la explotación, conocida como El Losar, se localiza a distancia equidistante de las dos áreas contempladas en el programa de actuación para la recuperación y conservación de la Alondra de Dupont en la Comunidad Valenciana. Esta especie se encuentra catalogada como vulnerable en el Catálogo Valenciano de Fauna Amenazada, motivo por el que el hábitat que ocupa ha de ser preservado. Las áreas consideradas en el programa de actuaciones han sido seleccionadas teniendo en cuenta, tanto la ubicación de las parejas territoriales como la existencia de hábitat adecuado para la especie.  
Si bien el área de El Losar alberga un tipo de sustrato y vegetación compatibles con la existencia de la alondra, en las últimas prospecciones no se ha localizado ningún ejemplar de la especie, motivo por el que se ha excluido de las zonas de conservación. Sin embargo, considerando su situación entre dos poblaciones y la existencia de hábitat favorable, no puede descartarse su presencia, quizás esporádica.  
La concesión minera en todo caso es muy extensa, ocupando unas 44 hectáreas e incluso terrenos de la Rambla de Tóvedas, que desemboca en el río Bohilgues, poco antes de su confluencia con el Turia. Estos terrenos deberían excluirse de la explotación y de la escombrera para evitar posibles arrastres a los ríos protegidos por el LIC Ríos de Ademuz. Igualmente, la exclusión de la franja de terreno colindante con el cortado recayente a la rambla (en 200-300 metros de anchura) permitiría una mayor seguridad de no afección a la rambla y la existencia de un posible corredor entre poblaciones de alondra.  
- Informe del 19 de junio de 2006  
La transcripción de su contenido es la siguiente:  
El 25 de mayo pasado, este Servicio remitió un informe en el que se mencionaba la posible presencia de Alondra de Dupont en la zona donde se pretende abrir la cantera. Dado el interés de la especie, y dada la dificultad de su detección, se decidió realizar una nueva prospección en el área, con el fin de descartar su presencia en El Losar.  
El resultado de la misma arrojó una cifra de al menos 12 machos territoriales en el área, lo que implica que se trata de una de las principales poblaciones de Alondra de Dupont en la Comunidad Valenciana. Esta especie se encuentra catalogada como vulnerable en el Catálogo Valenciano de Fauna Amenazada, motivo por el que el hábitat que ocupa ha de ser preservado.  
Para valorar la importancia de esta zona, es necesario añadir que la especie se distribuye solo en España y el norte de África y dentro de España por el Sistema Ibérico y la depresión del Ebro fundamentalmente, aunque también en el sudeste peninsular. La población del Rincón de Ademuz se sitúa en el límite de distribución del Sistema Ibérico.  
La población española se calcula en unos 2.000 territorios, que ocupan pequeñas áreas fragmentadas dentro de su área de distribución. Debido al muy reducido tamaño de su población -para tratarse de un paseriforme- y a la fuerte destrucción de su hábitat natural por puesta en cultivo e infraestructuras, se ha propuesto su reclasificación a nivel nacional en la categoría en peligro.  
En el Rincón de Ademuz se calcula la existencia de unas 40-50 parejas que ocupan un territorio de unas 3.000 hectáreas de extensión. Se trata, por tanto, de una de las especies amenazadas que cuenta con menor número de individuos en el territorio de la Comunidad Valenciana.  
La fuerte dependencia de la alondra de un hábitat cada día más escaso, exige su protección total, además de la toma de medidas de gestión que permitan su mantenimiento a largo plazo; la puesta en marcha de una cantera en la zona resulta incompatible con la persistencia de la población.  
El informe adjunta un plano con los municipios del Rincón de Ademuz, la zona donde se distribuye la Alondra de Dupont, la superficie de explotación y el área donde se han localizado poblaciones de alondra.  
Otros informes  
La Dirección Territorial de Territorio y Vivienda no ha contestado aún a la consulta formulada.  
Afecciones Legales  
De acuerdo con la información contenida en el visor cartográfico de la conselleria de Territorio y Vivienda, el proyecto de cantera no presenta otras afecciones legales de carácter medioambiental que no sean las contenidas en los informes sectoriales.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de la actividad  
La apertura de la cantera en el paraje El Losar resulta incompatible con la persistencia de la población existente de Alondra de Dupont.  
Para acceder a la cantera se utiliza la carretera existente CV-478, que parte desde Ademuz y llega a Vallanca, atraviesa el pueblo, se desvía por la carretera hacia Cañete y luego toma un camino rural hasta El Losar. Las características de los accesos no son adecuadas para los tipos de vehículos que circularían desde y hacia la cantera. El pueblo de Vallanca se encuentra en un medio rural puro, sin ruidos y prácticamente sin tráfico; la cantera causaría efectos desfavorables en el sosiego, las costumbres locales y un aumento de tráfico por la CV-478, la cual carece de apartaderos y posee una anchura insuficiente para el cruce de dos vehículos.  
La escombrera causa un impacto paisajístico durante 27 años y además vierte partículas a la Rambla de Tóvedas, que son arrastradas por la escorrentía hasta el río Turia, el cual forma parte de un LIC y posee Salmo trutta fario y Lutra lutra, especies que podrían verse perjudicadas por la puesta en suspensión y formación de sedimentos en el cauce.  
Se desconoce el caudal de escorrentía de la cantera que drena al Barranco de Tóvedas, y no se elimina la carga en suspensión antes de su aporte al barranco. Los efectos ambientales que esta omisión ocasionaría son los descritos en el párrafo anterior.  
Los horizontes edáficos son de muy difícil recuperación por medios mecánicos, por lo que se podría perder la tierra vegetal original si no se decapara manualmente.  
La cantera proyectada se acerca a los bordes de los barrancos, incluso entra en ellos algunos puntos; además en ciertas zonas se sitúa por debajo de la cota del cauce, estas condiciones pueden ocasionar una inestabilidad a los terrenos. No se ha presentado un estudio geotécnico sobre el riesgo de desprendimientos y de deslizamientos que, en el peor de los casos, podría llegar a colapsar el cauce de la Rambla de Tóvedas.  
2. Identificación y valoración de los impactos  
El titular ha omitido el aumento de tráfico que conlleva la apertura de la explotación.  
La tabla de caracterización de impactos del estudio de impacto ambiental refiere la emisión de sustancias contaminantes como un efecto reversible; pues bien, en el caso de producirse la contaminación de las aguas subterráneas por fluidos de mantenimiento de la maquinaria el efecto es irreversible.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
La medida correctora más importante consiste en buscar otra ubicación de la cantera donde no exista la Alondra de Dupont, ya que ambas son incompatibles.  
La vía de acceso a la cantera no ha de pasar por el pueblo de Vallanca; además debe adaptar su trazado y características a los vehículos pesados. Es preciso realizar un estudio de alternativas medioambientales, cada una de ellas válida desde el punto de vista operativo, y seleccionar el trazado que cause un menor impacto ambiental.  
Se ha de reubicar la escombrera de modo que no afecte cauces.   
Es preciso estudiar el drenaje de la cantera y de la escombrera, y eliminar de la escorrentía la carga en suspensión que contiene, antes de descargarla a la red fluvial.   
Por tratarse de un lugar elevado y llano, es preciso conocer el diagrama de frecuencias e intensidades de los vientos. Las medidas correctoras de las emisiones de polvo y el programa de vigilancia ambiental habrán de diseñarse en función de los datos obtenidos y del inventario ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el Anexo I del apartado 3c.1 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del Artículo 5º de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.  
3. El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental.  
4. El Art. 13, apartado 2 a), del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por tanto, en vista de todo lo anterior y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar desfavorable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de explotación de la concesión derivada del proyecto del investigación Nº 2918 denominado Vallanca y su plan de restauración, dado que en el paraje El Losar, donde se proyecta la apertura de la cantera, existen 12 machos territoriales de Alondra de Dupont, que constituyen la principal población de toda la Comunidad Valenciana. Esta especie de alondra está clasificada como vulnerable por el Catálogo Valenciano de Fauna Amenazada, su existencia está ligada a una fuerte dependencia de un hábitat muy escaso y ello exige preservarlo y protegerlo totalmente.  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 30 de junio de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 161/06-AIA  
Título: Fábrica de esmaltes cerámicos.  
Promotor: Wendel Email Ibérica SA.  
Localización: Carretera N-340, km 44,1 polígono industrial La Mina, Nules (Castellón)  
Autoridad sustantiva: Dirección General de Calidad Ambiental de la conselleria de Territorio y Vivienda de la Generalitat Valenciana  
Descripción del proyecto  
Objeto del proyecto  
Wendel Email Ibérica SA es una industria del sector cerámico dedicada a la fabricación de esmaltes cerámicos. El proyecto presentado se refiere a la instalación sita en la Carretera N-340, km 44,1 polígono industrial La Mina del término municipal de Nules (Castellón), y consiste en la instalación de nuevos equipos, al objeto de aumentar la capacidad de fabricación. No se amplían las construcciones existentes.  
La parcela ocupada es de 11.800,6 m² y la nave cubierta tiene una superficie en planta de 5.362,24 m². El suelo sobre el que se ubica es de uso industrial (se presenta certificado de compatibilidad emitido por el ayuntamiento). Se accede desde un vial de servicio de la carretera N-340.  
La producción total anual alcanzada tras la ampliación será:  
- Fritas: 14.530 toneladas  
- Esmaltes: 17.900 toneladas  
- Bases serigráficas: 551 toneladas  
- Esmaltes molturados: 2.237 toneladas  
- Composiciones serigráficas: 580,86 toneladas  
Características más relevantes de la actividad  
La instalación se encuentra en funcionamiento y autorizada desde el año 1998. La fabricación de colores y esmaltes cerámicos consiste básicamente en la mezcla de materias primas, fusión a alta temperatura y brusco enfriamiento en agua (fabricación de fritas) y molturado, micronizado, mezcla y ensacado para generar los productos finales.  
El objeto del proyecto es la instalación de nuevos equipos para aumentar la capacidad productiva y la obtención de la autorización ambiental integrada. Los equipos nuevos se instalarán en dos fases, incluyendo: hornos de fritado, filtros depuradores, silos de almacenamiento y molinos entre otros.   
Las materias primas empleadas en el proceso productivo son mayoritariamente cuarzo y feldespato y minoritariamente, caolín, arcillas, fritas y colorantes. Las primeras llegan a la industria en camiones cisterna que llenan directamente mediante sistemas neumáticos los silos de almacenamiento. Los segundos, llegan en big-bags de rafia o sacos de papel o plástico paletizados. La maquinaria de fabricación emplea gas natural como combustible.   
El abastecimiento de agua se realiza desde la red municipal, para agua potable y mediante camiones cisternas que llenan un aljibe de la industria, para abastecer el proceso industrial. Todas las aguas sobrantes del proceso se reutilizan en el propio proceso productivo.  
Tramitación administrativa  
El expediente de evaluación de impacto ambiental se inició con fecha 10 de mayo de 2006, al recibir del Área de Calidad Ambiental de la Dirección General de Calidad Ambiental el certificado de información pública del proyecto, sin que se hayan recibido alegaciones. Anteriormente, se había recibido el proyecto básico y el estudio de impacto ambiental del proyecto de referencia, acompañados de diversa documentación adicional y anexos.  
Afecciones legales  
El proyecto está afectado por la Ley 16/2002 de 1 de julio de prevención y control integrados de la contaminación, al estar incluido en el Anejo I, epígrafe 3.3 (Instalaciones para la fabricación de vidrio incluida la fibra de vidrio, con una capacidad de fusión superior a 20 toneladas por día). La industria solicita la autorización ambiental integrada que otorga la Dirección General de Calidad Ambiental de la conselleria de Territorio y Vivienda. Las competencias en materia de control integrado de la contaminación, calidad de aguas, seguimiento y control de este recurso, protección atmosférica y acústica, y el seguimiento, control y gestión de residuos se atribuyen a la Dirección General de Calidad Ambiental.  
Consideraciones ambientales  
Se debe tener en cuenta que se trata de una industria existente y en funcionamiento, que con motivo de su ampliación, está en proceso de adaptación a la nueva normativa. Además, se encuentra situada en un polígono industrial, por lo que su afección al medio es reducida. Al sur, la parcela linda con terrenos de cultivos. Las edificaciones cercanas son de uso industrial, no previéndose la afección a núcleos urbanos por su lejanía. Debido a la antropización de la zona, no se estima la existencia de especies que puedan verse afectadas.  
Los posibles efectos ambientales de la actividad de fabricación de esmaltes cerámicos van asociados a la emisión a la atmósfera de polvo y gases, transmisión de ruido y generación de vertidos y residuos sólidos.   
La industria se encuentra recogida en el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera, del Anexo II del Decreto 833/75, de 6 de febrero que desarrolla la Ley 38/1972 de Protección del Ambiente Atmosférico, como grupo B. En este sentido, las principales emisiones son: polvo asociado al trasiego de materias primas y gases de combustión procedentes de los hornos de fusión y secaderos. No hay almacenamiento de materias primas a granel al descubierto. Para minimizarlas y una vez finalizada la ampliación, los focos de polvo como molinos y zonas de almacenamiento de materias primas dispondrán de sistemas de aspiración y filtrado, y las corrientes de los secaderos y hornos atravesarán también filtros de mangas. Como medidas preventivas se indica que el llenado de silos se lleva a cabo desde los camiones cisterna mediante conducciones herméticas y se controla la estanqueidad y ausencia de fugas en tolvas, silos, etc. Otra medida preventiva indicada es el control del balance estequiométrico de la combustión en los hornos y secaderos, para reducir la generación de gases contaminantes (que de por sí son mínimos, al emplearse gas natural como combustible). Se dispone de barredoras y equipos de humectación para evitar la dispersión de posibles derrames de materiales pulverulentos.  
Se aporta una medición de los niveles sonoros en el entorno de la parcela. Comprobada la superación en una zona determinada durante el horario nocturno, se va a proceder al carenado de los compresores. Se comprobará la eficiencia de dicha medida correctora. Como medida preventiva relativa a la generación de vibraciones, la maquinaria se instalará según las instrucciones del fabricante.  
Respecto a las aguas residuales generadas:  
- Las aguas pluviales se vierten a la red de aguas pluviales del polígono industrial.  
- Las aguas sanitarias se verterán a la red de alcantarillado del polígono.  
- Las aguas industriales (sobrantes del proceso de fabricación, recogida en canaletas de derrames, escurrido de fritas, etc.) se recirculan a una balsa de decantación y depuración físico-química, para ser reutilizada en el proceso productivo, excepto el agua de las torres de refrigeración, que discurre en circuito cerrado. Se justifica y certifica por el propio titular el sistema de vertido cero.  
Según se justifica, se está en disposición de conectarse a la red de alcantarillado de aguas sanitarias del polígono, aunque hasta el momento se ha estado vertiendo a fosa séptica. Dicha fosa se vaciaba mediante camiones cisterna y su contenido se vertía a EDAR. Se va a proceder al vaciado y sellado de la fosa séptica en el momento en que realice la conexión con la red de alcantarillado, lo que se considera una mejora en la actividad.  
La actividad desarrollada genera residuos peligrosos y no peligrosos, que son entregados a gestores autorizados que se citan en el proyecto. Se dispone de una zona específica para el almacenamiento de los residuos peligrosos en el interior de la nave, con canaletas de recogida de posibles derrames. Los residuos peligrosos se almacenan y gestionan en las debidas condiciones de separación, envasado y etiquetado. Los envases en que se reciben algunas de las materias primas están acogidos a un sistema de depósito, devolución y retorno, por lo que son entregados al suministrador. También se generan residuos inertes, en particular, los productos cerámicos de muestra elaborados en los laboratorios.  
Respecto a la afección al suelo y las aguas, cabe señalar que la industria está en una zona con vulnerabilidad media y accesibilidad alta de acuíferos, de acuerdo a la Cartografía Temática de la conselleria de Territorio y Vivienda de la Generalitat Valenciana. No obstante, todo el suelo ocupado está hormigonado y en el del interior de la nave, impermeabilizado. Vistas las medidas correctoras citadas en los apartados anteriores, se reduce la posible afección a estos medios.   
Como programa de vigilancia ambiental se indica que se seguirán las siguientes pautas:  
- Realización de controles periódicos, según la normativa vigente.  
- Se dispondrá de los puntos necesarios para toma de muestras en las chimeneas de los focos emisores de polvo y partículas.  
- Control de la gestión de los residuos tóxicos y peligrosos, sólidos urbanos e inertes que se generen durante el funcionamiento o en caso de accidente.  
- Si se observa una desviación sobre las previsiones efectuadas, se tomarán las medidas oportunas para su corrección.  
- No se considera necesario vigilar el nivel de ruido.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, ya que tal y como establece el epígrafe j. del Grupo 4 del Anexo I de la Ley 6/2001, de 8 de mayo, de modificación del Real Decreto legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de evaluación de impacto ambiental, las instalaciones para la fabricación de vidrio, con una capacidad de fusión superior a 20 toneladas por día, se encuentran sometidas al trámite de declaración de impacto ambiental.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989 de 3 de marzo de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental.   
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente   
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de ampliación y autorización de una industria para la fabricación de esmaltes cerámicos, promovido por Wendel Email Ibérica SA ubicada en la Carretera N-340, km 44,1 polígono industrial La Mina del término municipal de Nules (Castellón), en los términos que establece el proyecto, el estudio de impacto ambiental, y demás documentación que consta en el expediente.  
Segundo  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:  
1. Se considera requisito indispensable la conexión a las redes municipales de saneamiento, y el consecuente vaciado y sellado de las fosas sépticas, tal y como se indica en el proyecto.   
2. Vista la superación de los niveles sonoros establecidos, se deben adoptar medidas correctoras suficientes para eliminar dicho impacto y posteriormente, se realizarán mediciones que acrediten el cumplimiento de los límites establecidos.  
3. En el programa de vigilancia ambiental, debe incluirse la realización de mediciones periódicas tendentes a comprobar el cumplimiento de los niveles sonoros establecidos y los límites de emisión a la atmósfera que se establezcan y la acreditación documental de dichos controles y autocontroles realizados. Asimismo, se deberá proceder a la comprobación documental de la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas  
4. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberán ser comunicados a la Dirección General de Gestión del Medio Natural de la conselleria de Territorio y Vivienda que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
Tercero  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 3 de julio de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 297/04-AIA  
Título: Construcción y legalización de granja porcina de engorde  
Promotor: Jesús Canet Benavent  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Llutxent (Valencia)  
Objeto del proyecto: Obtención de la licencia de actividad para la construcción de la explotación porcina  
Localización: Partida Foies Vignes, polígono 6, parcelas 165, 166, 171 y 172, del término municipal de Llutxent (Valencia)  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se pretende obtener la licencia de actividad para el inicio de la actividad porcina, cuyas características, según la documentación aportada, son:  
Se pretende construir y legalizar una explotación de engorde de ganado porcino (cebo), constituida por una nave de forma irregular de 864 m² de superficie, emplazada sobre una parcela de terreno rústico de 15.596 m².  
La explotación tiene una capacidad para 1.000-1.100 animales; concretamente, se consideran 1.056; los cuales, se reciben con un peso aproximado de 18-20 kg., siendo la duración de cada ciclo de engorde de aproximadamente 120 días, hasta que alcanzan un peso aproximado de 95-100 kg.   
Tras el vacío de animales de la granja, previo a la entrada de un nuevo lote de animales, se procede a su limpieza y desinfección, realizándose, periódicamente, la limpieza de las celdas con agua a presión y productos desinfectantes y desinsectantes.  
La nave consta de una planta baja con cubierta a dos vertientes, y una fosa en su parte inferior totalmente impermeable, disponiéndose toda la superficie de la granja para la acumulación de purines, siendo el volumen total de la misma de 1.278 m³, de capacidad. Y dado que la producción diaria de purín por animal es de 3,27 m³, la equivalencia resultante con respecto a la capacidad de almacenamiento de la fosa es de 390 días. Sin embargo, en la documentación complementaria al estudio de impacto ambiental remitida con fecha de entrada en esta conselleria, 20 de diciembre de 2005, se indica que la capacidad total de la fosa de almacenamiento de purines de la nave a construir es de 864 m³; con lo cual, la capacidad total de almacenamiento en la explotación corresponde a un periodo de 4 meses.   
Los purines son cargados en camiones cuba para su posterior utilización como fertilizante agrícola en campos de cultivo, siendo la superficie agrícola necesaria para efectuar el vertido, según los datos aportados en el estudio de impacto ambiental, de 18,49 Ha/año; cantidad con la que se aportaría, a razón de una aplicación de una dosis de 42 m³/Ha, una cantidad de 210 kg. de nitrógeno por Ha. Sin embargo, tal y como se indicaba en el requerimiento de documentación complementaria efectuado desde este Servicio con fecha de salida 18 de julio de 2005, el volumen de purín generado anualmente en la explotación, la cantidad de N generada, y la superficie agrícola necesaria donde aplicar el purín como abono orgánico, debería calcularse (para la capacidad total de la explotación) conforme al Real Decreto 324/00 de Ordenación de las Explotaciones Porcinas. En base a ello, los nuevos datos aportados posteriormente en respuesta a esta solicitud, hacen referencia a una producción total de purines de 2.270, 4 m³/anuales, por lo que se amplían las hectáreas necesarias, constituyendo el total de parcelas aportadas en 58, 1551 Hectáreas; cifra constituida por las 19,4772 Has aportadas inicialmente, junto a 38,6779 aportadas de forma complementaria a las anteriores.   
Con respecto a la eliminación de los cadáveres que puedan producirse, en el estudio de impacto ambiental se indica que la explotación se realizará una fosa de cadáveres en la que se depositarán los animales, añadiéndoseles cal viva para favorecer el proceso de descomposición. Dado que en la legislación vigente no está permitida la realización de este tratamiento en la propia explotación (tal y como establece el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002), se requiere al promotor la presentación de copia del contrato suscrito con empresa autorizada a tal efecto, o bien, en caso de no disponerse del mismo, la justificación de la modificación propuesta. Sin embargo, en la documentación remitida, no se adjunta copia del mismo, ni se justifica la modificación del tratamiento.   
El agua que se utilizará en la explotación, tal y como se indica en el estudio de impacto ambiental, procederá de la red de distribución del pozo de Bellús; estimándose el consumo anual en 2.228,6 m³. En fecha 29 de marzo de 2006, se remite copia del certificado firmado por el Presidente de la Comunidad de Regantes del Camp de Llutxent, firmado a fecha 20 de marzo de 2006, donde se especifica la existencia de suministro y la cantidad de agua disponible en la explotación.  
Tramitación Administrativa  
1. Información pública y remisión del expediente  
El expediente se inició el 22 de noviembre de 2004, con la remisión por parte del Ayuntamiento de Llutxent, del proyecto de actividad, estudio de impacto ambiental y expediente municipal.  
La información pública se ha realizado mediante la publicación en el BOP nº 108 de 8 de mayo de 2003, así como a los vecinos colindantes a la actividad, sin la presentación de alegaciones de carácter ambiental.  
2. Solicitud de informes sectoriales y documentación complementaria.  
En fecha 23 de febrero de 2005, el Ayuntamiento de Llutxent remite certificado, firmado a 15 de febrero de 2005 por el alcalde y la secretaria-interventora del Ayuntamiento, en base al informe realizado por el arquitecto técnico municipal, en el que se indica: Que realizada visita de inspección ocular en la Partida Foies Vignes, polígono 6, parcelas 165, 166, 171 y 172, por la explotación ganadera que promueve Jesús Canet Benavent, con el fin de comprobar si se ha realizado la construcción que se pretende, se aprecia que no se han iniciado las obras y se está a la espera de obtener la preceptiva Licencia Municipal de la Actividad.  
En fecha 18 de julio de 2005, se comunica al promotor, a través del Ayuntamiento, el requerimiento de documentación complementaria relativa a los siguientes apartados:  
- Según la documentación aportada, para la dotación de agua que se utiliza en la explotación se dispone de una acometida de la red del pozo de riego, por lo que deberá justificar la autorización legal de la CH del Júcar a utilizar dicho pozo. En caso de ser otra la procedencia del agua potable (red de abastecimiento municipal), deberá aportar copia del contrato de abastecimiento.  
- Según la documentación aportada, en las fosas colectores se añadirá superfosfato de cal para evitar la proliferación de parásitos y posibles infecciones. Deberá justificarse detalladamente las propiedades del superfosfato de cal y los efectos resultantes.  
- Según la documentación aportada, la eliminación de cadáveres se realizará utilizando fosas de cadáveres en la misma explotación. La legislación vigente en la materia, no contempla la eliminación de cadáveres en fosa en la misma explotación. Por lo tanto, y como establece el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano, deberá presentar copia del contrato de retirada de cadáveres suscrito con empresa autorizada a tal efecto. En caso de no disponer del mismo, deberá justificar la modificación de la gestión de cadáveres propuesta.  
- El volumen de purín generado anualmente en la explotación, la cantidad de N generada, así como la superficie agrícola necesaria donde aplicar el purín como abono orgánico, deberá calcularse conforme al Real Decreto 324/00 de Ordenación de las Explotaciones Porcinas.  
- La superficie agrícola donde se aplicará purines como abono orgánico deberá ampliarse (alcanzando las hectáreas necesarias según cálculos basados en el Real Decreto 324/00, aportando cédula de propiedad de cada una de ellas (así como del total de las parcelas que ya se han justificado como superficie agrícola disponible), contrato de aceptación de la aplicación del purín suscrito con cada uno de los propietarios, así como identificación y plano catastral de las mismas. Deberá tenerse en cuenta que la superficie debe ser suficiente para no sobrepasar la aplicación de 170 kg N/ha y año, exigido por el Real Decreto 261/1996 sobre protección de las aguas contra la contaminación producida por nitratos procedentes de fuentes agrarias.  
El 20 de diciembre de 2005, el promotor del proyecto, Jesús Canet Benavent, remite a este Servicio documentación complementaria constituida por:  
- Cálculos referentes al volumen de purín generado anualmente en la explotación; siendo el mismo de 2.270, 4 m³/anuales.   
- Estimación de la capacidad total de la fosa de almacenamiento de purines de la nave de 864 m³; con lo cual, la capacidad total de almacenamiento en la explotación corresponde a un periodo de 4 meses.  
- Calculo de la superficie agrícola necesaria para no sobrepasar la aplicación de 170 kg N/ha y año, exigido por el Real Decreto 261/1996 sobre protección de las aguas contra la contaminación producida por nitratos procedentes de fuentes agrarias; constituyendo el total de parcelas aportadas 58, 1551 Hectáreas. Cifra constituida por las 19,4772 Has aportadas inicialmente, junto a 38,6779 Has aportadas de forma complementaria a las anteriores. Aportándose copia de cédula de propiedad (de alguna de las parcelas, no para la totalidad de ellas), plano catastral y contrato firmado por cada uno de los propietarios donde se aplicará el purín; reflejándose, asimismo, el tipo de cultivo de cada una de las parcelas.  
En fecha 1 de marzo de 2006, se solicita al promotor, a través del Ayuntamiento, documentación complementaria relativa a los mismos apartados que en el anterior escrito con registro de salida de 18 de julio de 2005; dado que no ha sido remitida todavía. Siendo contestada, el 29 de marzo de 2006, con la remisión por parte del promotor de la documentación requerida, constando de:  
- Certificado firmado por el presidente de la Comunidad de Regantes del Camp de Llutxent, firmado a fecha 20 de marzo de 2006, donde se especifica la cantidad de agua disponible en la explotación, indicándose que: tiene derecho al suministro de agua para las parcelas 164, 165, 166 y 177; pudiendo disponer para su consumo de la cantidad de 4.000 metros cúbicos de agua.  
- Escrito en el que se especifica que el superfosfato de cal se empleará en las fosas que actuará en parte como desinfectante y como mejora del abono orgánico producido por el purín; enumerándose las características de éste, y sus cualidades como desinfectante que mejoran los suelos y los cultivos.  
- No se adjunta nuevamente el cálculo de la superficie agrícola, la cédula de propiedad de cada una de ellas, el contrato de aceptación de la aplicación del purín suscrito con cada uno de los propietarios, asi como identificación y plano catastral de las mismas, ya fue aportado en septiembre de 2005.  
- Pese a que en el escrito remitido se indica que se aporta pre-contrato referente a la eliminación de cadáveres, éste no se halla incluido entre la documentación aportada.  
Informes sectoriales  
El expediente municipal incluye los siguientes informes:  
- Informe favorable de la Alcaldía.  
- Informe favorable del ingeniero técnico municipal.  
- Informe favorable del jefe local de Sanidad.  
- Informe favorable del arquitecto técnico municipal.  
Información pública con la presentación de alegaciones.  
- Autorización previa de la Dirección General de Urbanismo y Ordenación Territorial, en el que se incluye informe favorable de la conselleria de Agricultura.  
Afecciones legales  
El suelo donde se desarrolla la actividad califica como suelo no urbanizable común, según la normativa urbanística municipal.  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de Planes de ordenación de los recursos naturales o Planes rectores de uso y gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.  
El municipio de Llutxent no está considerado como zona vulnerable según el Decreto 13/2000 de 25 de enero del Gobierno Valenciano, por el que se designan, en el ámbito de la Comunidad Valenciana, determinados municipios como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias.   
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto. Identificación y valoración de impactos.  
En el estudio de impacto ambiental se efectúa una descripción, un inventario ambiental muy general del área de ubicación de la explotación y de la zona donde se enmarca; desde el punto de vista de la climatología, relieve, vegetación, fauna e hidrogeología.   
Se han considerado como elementos susceptibles de ser impactados por el proyecto, únicamente, el paisaje por la modificación del entorno, y el aire, por la emisión de olores molestos.   
Sin embargo, la valoración de impactos se considera insuficiente, obviándose aspectos fundamentales tales como la posible contaminación del suelo, por la contaminación asociada al vertido de purines o problemas de percolación por impermeabilización deficiente, así como el agua, por la posible alteración de las caraterísticas físicas, químicas y biológicas del agua superficial y subterránea; entre otras cuestiones.   
No se ha realizado una valoración cualitativa de los impactos a partir de una matriz causa-efecto, mediante la cual, podría haberse estimado de forma más concreta las posibles incidencias ambientales derivadas de la fase de explotación, asi como su importancia  
No obstante, pese a la excesiva visión generalista desde la que se ha abordado este apartado en el estudio de impacto ambiental, puede considerarse en términos generales, como viable la actividad desde el punto de vista medioambiental con la aplicación de las medidas correctoras propuestas en el estudio de impacto ambiental, así como con el cumplimiento de los condicionantes expuestos en esta declaración de impacto ambiental.  
2. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
En el estudio de impacto ambiental, únicamente se han propuesto medidas preventivas y correctoras para la reducción y eliminación de malos olores, siendo algunas de éstas las siguientes:   
- Supresión de las camas de los animales, al haber dispuesto la solera de la nave con emparrillados de hormigón y fosas inferiores de acumulación de purines.  
- Las fosas de la granja están construidas con hormigón, de forma que se impida la salida de los purines y la entrada de aguas pluviales o de cualquier tipo al interior del edificio.   
- Operaciones periódicas de limpieza de las celdas con agua a presión, lo que contribuye al arrastre de materiales al interior de las fosas.  
- Desinfección de las celdas y local mediante soluciones insecticidas.  
- Vaciado periódico de las fosas del edificio y almacenamiento en la fosa construida específicamente para este fin.  
- En las fosas de colectores se añadirá superfosfato de cal para evitar la proliferación de parásitos y posibles infecciones.  
- Cuando la nave quede libre de ganado se limpiará en profundidad con soluciones germicidas.  
No se ha incluido el programa de vigilancia ambiental.  
Las medidas correctoras recogidas en el estudio de impacto ambiental deberán ampliarse con el cumplimiento de los condicionantes expuestos en esta declaración de impacto ambiental, asi como las medidas correctoras recogidas a continuación:  
- Se considera necesario aplicar tratamiento a los purines previo a su uso como abono en campos de cultivo para evitar riesgos de contaminación de suelos, aguas, etc. Por lo que deberá someterse al purín, previo a su aplicación en campo, a tratamiento enzimático que mejore sus propiedades como abono a la vez que rebaje su carga contaminante, reduciendo además la emisión de olores en granja.  
- Deberá realizarse un balance de nutrientes para cada una de las parcelas en las que se aplica purines, para no provocar problemas por contaminación asociado al exceso de abonado orgánico o mineral.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 6.a.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por todo ello, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el inicio de actividad de la explotación porcina, situada en el término municipal de Llutxent (Valencia), promovida por Jesús Canet Benavent, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
- Deberá disponerse, previo a la concesión de licencia de actividad, del informe favorable de Patrimonio Cultural de la conselleria de Cultura, Educación y Deporte; debiendo ser presentado ante esta Dirección General y ante el Órgano Sustantivo.  
- Se gestionará la eliminación de cadáveres conforme a lo estipulado en el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano; por lo que deberá disponerse de contrato actualizado, y suscrito para la totalidad de animales, de forma que esté asegurada la retirada de cadáveres por empresa autorizada a tal efecto.  
- El purín tendrá que ser tratado con complejo bacteriano, de manera que mejore sus propiedades como abono orgánico, al mismo tiempo que disminuya su carga contaminante, y la emisión de olores. Se comprobará la eficacia del tratamiento de purines y se modificará su manipulación o se sustituirá por otro tratamiento si se observa la ineficacia del mismo. Para ello, deberá llevarse a cabo un análisis antes de comenzar el tratamiento para comprobar los niveles de los que se parte, y que sirva como referente inicial. Estos análisis deberán presentarse ante esta Dirección General en caso de ser requeridos, pudiéndose aplicar, en caso necesario, las correcciones oportunas al tratamiento.   
- A la hora de utilizar el purín como fertilizante, se limitará la zona de aplicación a campos de cultivo y pastizales no naturales, evitando las proximidades de corrientes de agua, ríos, arroyos, barrancos, etc., así como fuentes, conducciones subterráneas de agua y otros posibles focos de contaminación. No se superará la cantidad de 170 kg de N/ha y año. Se deberá, preferentemente, enterrar tras la aplicación en campo, para evitar las posibles pérdidas de nitrógeno amoniacal.  
- Deberá realizarse un balance de nutrientes para cada una de las parcelas en las que se aplica purines, para no provocar problemas por contaminación asociado al exceso de abonado orgánico o mineral.  
- Según la cartografía temática de la conselleria de Territorio y Vivienda, la superficie donde se desarrolla la actividad se localiza en un suelo clasificado con una vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos media; por lo que deberá aplicarse medidas que eviten la contaminación del agua por escorrentía superficial o percolación asociada a la gestión incorrecta de residuos orgánicos.  
- Para minimizar el posible impacto paisajístico que pueda generar en el entorno donde se ubica la explotación, deberá incorporarse una barrera vegetal constituida por aquellas especies arbóreas y arbustivas que presenten una mejor adaptación a las condiciones del terreno; con lo que se obtendrá, no sólo un efecto positivo sobre la calidad visual, sino que también se logrará un incremento de la calidad del aire en el entorno.  
- Los residuos zoosanitarios infecciosos y químicos que pudieran producirse en la explotación, deberán ser manipulados y almacenados debidamente, acumulándose en contenedores homologados a tal efecto y retirados por gestor autorizado. Los aceites lubricantes usados de motores y máquinas de la explotación, se llevarán a centros especializados para su reciclado.  
- La actividad se someterá en todo momento a toda disciplina que la autoridad sanitaria estime conveniente.  
- Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el tratamiento y destino de los residuos.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 4 de julio de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 112/06-AIA  
Promotor: Cultipeix, SL.  
Autoridad Sustantiva: conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación  
Objeto proyecto: Traslado de Granja Marina de dorada y lubina, y su ampliación con corvina  
Localización: Frente a la costa de Burriana  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de las construcciones y/o de la actividad del proyecto.  
El objetivo del nuevo proyecto de la granja marina es aumentar la producción de la granja autorizada que posee la empresa frente a la costa de Burriana, de 550 tn hasta 2.500 tn/año de ejemplares aptos para su venta, repartidos aproximadamente: 1.800 tn de dorada, 320 tn de lubina y otras 320 tn de corvina que se introduce como especie alternativa a las otras dos especies cultivables.  
Para alcanzar esa producción se proyectan unas instalaciones para el desarrollo del cultivo que ocuparán una superficie de 50 has (1.000 x 500 m). Se renuncia a la concesión actual de DPMT (16 has) y se traslada la nueva granja, mar adentro, a 1'2 millas náuticas al SE de la actual concesión en fondos con una profundidad media de 30 m.  
Las instalaciones para el cultivo de las tres especies: dorada, lubina y corvina en la nueva granja marina consistirán en:  
- Cuatro grupos de 3x2 jaulas de 25 m de diámetro con redes de 10 m de profundidad más 1'5m de cono, resultando un volumen de 4.900 m³/jaula.  
- De forma aislada se ubicarán 6 jaulas de 50 m de diámetro con redes de 10 m de profundidad más 1'5m de cono, el volumen de cada jaula es de 19.500 m³.  
- Se colocarán 4 jaulas auxiliares (2x2) de 25 m de diámetro para realizar operaciones de clasificación, despesques, cuarentenas.  
Todas estas jaulas que ocuparán una superficie de 25.562 m², tendrán una estructura sustentante mediante cables, cadenas, estachas, anillas, grilletes, y sistema de fondeo con bloques de hormigón y anclas que abarcará la totalidad de la superficie de la concesión solicitada. Se colocarán un total de 208 muertos de 6 t y de 2,25 m² cada bloque, lo cual supondrá unos 468 m² de fondos marinos ocupados por los muertos de hormigón.  
Antes de la colocación de las jaulas, se realizará de acuerdo a la normativa aplicable el balizamiento perimetral del nuevo polígono de concesión solicitado que configura un rectángulo de 1.000x500 m (50 ha) situado a 3'5 millas náuticas rumbo 124'5º desde el puerto de Burriana, a profundidades entre 28 a 32 metros, el proyecto de balizamiento, así se extrae del proyecto de balizamiento perimetral anexo al proyecto de técnico de la nueva instalación de acuicultura.  
Tramitación Administrativa  
En fecha 4 de abril de 2006, se recibe de la Dirección Territorial de Castellón de la conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación la documentación sobre la solicitud de traslado y ampliación de una concesión para granja marina frente a la costa de Burriana de la empresa Cultipeix SL, formada por proyecto técnico, proyecto de balizamiento, estudio de impacto ambiental y resultado de la información pública realizada del proyecto junto al estudio de impacto ambiental.  
1. Información Pública  
Según certificado del Jefe de la Sección de Pesca de la Dirección Territorial de la conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, la documentación ha sido sometida a información pública mediante anuncio publicado en el Boletín Oficial de la Provincia de Castellón número 127 de fecha 22 de octubre de 2005 y finalizado el periodo de información no se han presentado alegaciones al mismo.  
2. Petición de informe sectorial  
Se ha efectuado consulta, con fecha 23 de mayo de 2006, al Servicio de Calidad de Aguas de la Dirección General de Calidad Ambiental de esta conselleria.  
Informe sectorial  
El 12 de junio de 2006 se recibe del Servicio de Calidad de Aguas de la Dirección General de Calidad Ambiental el siguiente informe:  
Antecedentes  
Mediante OM de 18 de diciembre de 2002 del Ministerio de Medio Ambiente se otorgaba a Cultipeix SL la concesión de ocupación de unos 160.000 m² de terrenos de dominio público marítimo-terrestre (aguas interiores) para la instalación de una granja marina de dorada y lubina frente al término municipal de Burriana por un plazo de 5 años prorrogables por plazos de igual duración, no pudiendo sobrepasar los 20 años.  
La Dirección General de Pesca y Comercialización Agraria, también autorizó la instalación mediante la Resolución de 16.12.2002 (DOGV nº 4417 del 14.01.2003). Asimismo la conselleria de Medio Ambiente emitió Resolución de declaración de impacto ambiental el 20.11.2001.  
Se informa:  
1. En el presente expediente la misma empresa solicita la ampliación y el traslado de la granja marina, con el aumento de 16 ha a 50 ha, y el emplazamiento a 3,5 millas náuticas rumbo 124,5º desde el puerto de Burriana.  
La instalación quedará incluida en un polígono de 500.000 m², las coordenadas son:  
A) 39º 49'600 N 0º 0'000 W  
B) 39º 49'861 N 0º 0'091 W  
C) 39º 49'791 N 0º 0'431 W  
D) 39º 49'721 N 0º 0'770 W  
Estará compuesta de 24 jaulas de 25 m de diámetro y 6 de 50 m, con una capacidad máxima de producción de 2.500 t/año de pescado: de dorada 1.800, de lubina 350 y de corvina 350.  
2. La consecuencia del aumento de superficie y de producción del cultivo repercutirá en el entorno marino con el aumento de la turbidez y de los niveles de nutrientes (riesgo de eutrofización), ambos originados por la alimentación artificial y por las defecaciones de los peces.  
3. Respecto al emplazamiento de la granja marina hay que señalar que:  
Existen dos zonas de baño próximas, cuya calidad podría verse afectada como consecuencia de esta actividad, las playas de L'Arenal y de la Malvarrosa con calidad óptima para el baño.  
4. Aunque en el estudio de impacto ambiental esta previsto el Plan de vigilancia ambiental (pg. 121), deberá ampliarse, recomendándose que se establezca el que se describe a continuación:  
4.1. Los puntos de muestreo serán tres, el 1º en la instalación y el 2º a 250 m en la dirección NE y el 3º 250 m en dirección SW.  
4.2. Se realizarán las siguientes determinaciones con periodicidad mensual:  
a) En aguas: temperatura (medida in situ), transparencia (Disco de Secchi); pH (in situ), oxigeno disuelto (in situ), seston o materia particulada en suspensión, nitrógeno total (mg/l), fósforo total (mg/l), clorofila a, índice de Margalef (D430/D665), coliformes fecales y estreptococos fecales.  
b) En sedimentos: nitrógeno total (mg/l), fósforo total (mg/l), materia orgánica% (por incineración a 450 ºC), potencial redox mV (en 20") y beggiatoa spp.  
4.3. Identificación y recuento de especies fitoplanctónicas. La periodicidad del examen será con carácter trimestral.  
4.4. Inventario visual de grandes invertebrados y peces: anualmente, en septiembre.  
4.5. Deberán presentar anualmente un estudio bionómico para comprobar los posibles cambios en el estado de conservación de las comunidades de importancia ecológica próximas a la instalación, como la Posidonia oceanica.  
5. Conocer la cantidad y el momento en que se aplican productos químicos (antifouling) y antibióticos y/o fungicidas utilizados en tratamientos sanitarios para los peces, estos productos pueden causar daño a la población fitoplanctónica de la zona y alterar el equilibrio biológico de las aguas.  
6. Fragilidad de las jaulas: el desmontaje y montaje de las jaulas deberá realizarse procurando no deteriorar el entorno y ante cualquier accidente, la empresa deberá tener preparados los medios necesarios para la recogida de las jaulas y aparejos para evitar que puedan ser arrastradas a zonas de la costa o quedaran a la deriva, se establecerá especial atención en la temporada de baño.  
Tienen la obligación de remitir los resultados del plan de vigilancia a la Dirección General de Calidad Ambiental de la conselleria de Territorio y Vivienda trimestralmente, para evaluar los resultados y controlar su posible incidencia en las aguas de baño.  
Transcurridos dos años desde el funcionamiento de la instalación y de la remisión de los resultados del PVA, el peticionario podrá solicitar la modificación del Plan de vigilancia ambiental, pudiendo reducir el número de muestreos si se demuestra que los valores hallados no afectan la calidad del medio.  
Consideraciones ambientales  
La ampliación de la granja marina es proyectada para ocupar un polígono de 50 ha de superficie y se traslada a 1'2 millas náuticas al SE de la actual concesión desde una zona de arenas finas fangosas (profundidad 16 a 19 m) a una zona que ocupará profundidades de 28 a 32 metros sobre fondos detríticos de arenas fangosas.  
Por las condiciones de enfangamiento, escasa transparencia de las aguas y actuaciones de barcos de arrastre cuyas las marcas se dan a conocer que se perciben, determina que la comunidad que prolifera en ese tipo de sustrato es la propia de arenas fangosas en medios calmos (AFMC). Es una biocenosis que se caracteriza por su baja diversidad, carece de cobertura algal y los organismos que predominan son endobénticos o epibénticos vágiles (moluscos, crustáceos anélidos, poliquetos y equinodermos). El valor ecológico de esta comunidad AFMC es en general muy bajo, así como las biocenosis de este tramo de costa con especies muy comunes y de amplia distribución.  
El estado de la zona estudiada está bastante degradado, así pues de las praderas de Posidonia oceanica, únicas comunidades de interés para su conservación, se encuentran matas de estas praderas repartidas en forma de grandes manchas irregulares y aisladas entre los 5 y 16 metros de profundidad. Estas manchas de Posidonia no se verán afectadas por la nueva ubicación de la actividad piscícola ya que se incrementa la distancia mantenida con la granja actual, la cual se consideraba (> 1 km) suficientemente alejada como para no afectarlas en la declaración de impacto ambiental (expte: 238/01-AIA) de la granja de Cultipeix en esa primera ubicación en el litoral de Burriana.  
Las aguas litorales del término municipal de Burriana presentan, en general, una calidad aceptable debido a la ausencia de vertidos significativos y a que se trata de una costa muy abierta con una buena renovación. El único vertido relevante es el que procede de la depuradora de Burriana que se realiza a través de emisario que vierte al sur del puerto.  
Las aguas superficiales del área de concesión, según las analíticas de muestreos efectuados en marzo de 2005, presentan entre otros parámetros analizados contenidos medios de nutrientes y de clorofila muy bajos.  
Del resultado de la identificación y valorización de los impactos realizada en el estudio de impacto ambiental se determinan 32 impactos, 28 negativos y de ellos 15 son compatibles, 4 moderados y 9 severos. No detectándose ningún impacto que deba ser calificado como crítico. En la fase de construcción le corresponden 11 impactos negativos, de estos se destacan como moderado el efecto de los lastres sobre la dinámica litoral, impactos severos por la emisión de residuos durante las obras que requiere medidas correctoras, el resto son compatibles (7 efectos) y otros considerados triviales de baja intensidad y restringidos a la zona de obras.  
Es en la fase de funcionamiento donde se producen los impactos más relevantes, impactos severos, debidos a los residuos procedentes de los piensos y metabolismo (heces, orina,..) de los peces estabulados que son liberados al medio en forma de nutrientes, materia orgánica y sólidos en suspensión y afectarán a la calidad de agua y al fondo marino, así como a las comunidades y especies planctónicas y bentónicas.  
- Las cargas contaminantes estimadas por cada tonelada de peces producida, en las condiciones de cultivo habituales de la empresa, son de 122 Kg. de N, 17 Kg. de P y unos 280 kg de sólidos suspendidos procedente del metabolismo de los peces, además de unos 44 kg de sólidos que corresponderían al 2% del pienso no consumido (301kg/día por el total de la producción). De esas cantidades el 15% del N y el 63% del P estarán en forma particulada siendo susceptible de sedimentar y el resto se dispersará en la columna de agua.  
En el estudio de impacto ambiental se considera de poco probable el que se puedan desarrollar procesos de eutrofización en la zona por el enriquecimiento de los nutrientes liberados en las aguas, ya que los aportes generados por las jaulas son relativamente pequeños dada su instalación en una costa abierta y con buena circulación, el alejamiento de la costa y zonas de baño (unos 6 km) que se consigue con esta nueva ubicación en mar abierto, sin zonas de abrigo o confinas en la dirección de los vientos o corrientes dominantes que motivarían los fenómenos de eutrofia, además nos encontramos con la calidad de las aguas en la zona que según los análisis de aguas realizados reflejan contenidos muy bajos de nutrientes y de clorofila, lo que razonablemente se supone que el ecosistema tendrá una buena capacidad para asimilar los nutrientes liberados por las nuevas instalaciones.  
Los efectos negativos en los fondos por la materia orgánica sedimentada (heces y pienso no comido) dependen del: aumento de la tasa de sedimentación y enfangamiento, agotamiento de oxígeno y alteraciones físico-quimicas en los sedimentos y con ello la disminución de la riqueza y diversidad de las comunidades bentónicas, etc. Estos efectos se desarrollan a medio y largo plazo y les hace más difíciles de detectar y corregir que los dados en el agua.  
- Se realiza una estimación de la zona de influencia sobre las biocenosis bentónicas (AFMC), debida a la sedimentación de los restos de piensos no ingeridos y de las heces particuladas.  
Las tasas de sedimentación obtenidas, tan bajas, son muy similares a las que se obtienen en una instalación de 500tn, pues se conservan las condiciones del cultivo y aunque es significativa la cantidad aportada, ésta se reparte en una extensión mayor ocupada por las jaulas. Las heces superan los 20 g/m² d, en los restos de pienso la tasa oscila entre 3-5 g/m² d.  
Respecto a su distribución bajo las jaulas, se considera que se extenderá en un área de 300 m de diámetro alrededor de las jaulas grandes (50 m diámetro) y en un área de 420 m de diámetro alrededor de los grupos de jaulas de 25 m diámetro. En ambas áreas, se diferenciará unas zonas centrales de unos 50 y 100 m de diámetro, respectivamente, donde será sensiblemente mayor la influencia de la contaminación debida a la sedimentación; la totalidad de todas estas zonas de mayor acúmulo de sedimento se darán en el área del polígono de concesión y pequeñas zonas anexas cuyo sustrato sigue siendo el de arenas fangosas.  
Teniendo en cuenta que la corriente dominante es de NE-SO, y por ella se dispone el polígono con su eje mayor en esa dirección, se espera que la distribución de los contaminantes se extenderá en forma de óvalo hacia el SO.  
Los medicamentos que se suministran a los peces con funciones terapéuticas y profilácticas, constituyen otro residuo aportado al medio. Su administración es de forma rutinaria en muchos casos. Hay que considerar que la aplicación de estos productos estará supervisada por un facultativo competente y se regirán por la respectiva normativa comunitaria y estatal (Directivas del Consejo 91/67/CEE y 93//53/CEE, RD 109/95, RD 157/95 y RD 1749/98). El impacto es considerado negativo de baja intensidad porque son compuestos medicamentosos que no revisten toxicidad, se administran en cantidades pequeñas con relación al volumen de agua en el que se diluyen, por lo que su posible efecto será puntual y de muy corta duración, y se administran con pienso, siendo muy pequeña la proporción de este pienso que no se come y pasa al medio.  
Se establecen medidas correctoras y preventivas para minimizar los efectos negativos detectados.  
- En la colocación adecuada de los lastres de hormigón, se considera necesario realizar previamente a su instalación una prospección submarina, en particular en los lugares de fondeo, para comprobar la ausencia de comunidades bentónicas de interés o de posibles restos arqueológicos que no han sido detectados en el estudio de la zona.  
- Se realizará un correcto mantenimiento de los motores de las embarcaciones con el fin de minimizar la contaminación por emisiones de combustibles, grasas, aceites, gases, ruidos y vibraciones.  
- Se evitará el abandono de herramientas y materiales sobrantes de la obra tanto en mar abierto como en el recinto portuario. Concluidas las obras, se procederá a la retirada de todos los materiales sobrantes, escombros, maquinaria, edificaciones temporales y cualquier elemento que haya sido introducido durante la ejecución. Todos los residuos se trasladarán a vertedero/s autorizado/s.  
- Optimizar la dosificación del pienso suministrado para reducir las pérdidas y excesos. Seguimiento constante de las tasas de ingestión para ajustar la dosificación a cada época o período de crecimiento, así como el empleo de medios mecánicos para efectuar la dosificación y mejorar la gestión de los piensos.  
- Selección de piensos adecuados, no sólo por su composición nutritiva y digestibilidad sino también por la menor contaminación que resulte de ellos.  
- El suministro de los medicamentos a los peces enjaulados se aportará con el pienso, excluyendo los métodos de baño en solución. La manipulación de los mismos será por personal específicamente formado para esa tarea. El almacenamiento de estos productos se efectuará de acuerdo a la normativa aplicable.  
Como medidas adicionales para limitar la aportación de nutrientes al medio, se sugiere: Introducir estructuras long-lines en la zona de influencia de las jaulas para favorecer el crecimiento de bivalvos que a su vez favorezcan la fijación de nutrientes y materia orgánica; Instalar arrecifes artificiales con bloques de hormigón armado cuyo objeto será diversificar el sustrato que permita el asentamiento de organismos filtradores que favorezcan la fijación de la materia orgánica sedimentada.  
También se sugiere la posibilidad de realizar limpiezas periódicas con medios mecánicos de las zonas de mayor acumulación de materiales sedimentados para evitar su degradación a largo plazo.  
La ubicación de estas posibles estructuras corresponderá dentro de los límites del polígono de concesión solicitado, a la vista del plano Áreas de Influencia nº 05.499.15 de fecha 25/5/05 anexo al estudio de impacto ambiental.  
Programa de vigilancia ambiental.  
En el plan de vigilancia ambiental contenido en el estudio de impacto ambiental se establece los aspectos a controlar en la fase de construcción y en la de funcionamiento, con el fin de comprobar la aplicación de las medidas correctoras, introducir modificaciones cuando no se alcancen los objetivos deseados o se detecten cualquier desviación no prevista de los impactos identificados.  
La vigilancia ambiental propuesta para la fase de funcionamiento es, siguiendo los criterios y recomendaciones de la FAO (1996), la EIFAC (1982) y JACUMAR, para centrarse en el control de la influencia de la granja sobre la calidad ambiental del agua superficial y fondos adyacentes, que pueden verse afectados por los aportes de pienso, heces y excreciones de los peces.  
Se plantea el siguiente programa de muestreo y análisis:  
A) En los sedimentos de forma semestral se realizará:  
- Dentro del área del polígono de concesión. Prospección visual de tres transectos paralelos de 250m cada uno y toma de tres muestras de sedimento por transecto para evaluar cualitativa las comunidades bentónicas bajo las jaulas, determinar los cambios anormales sufridos estas comunidades, grado de enfangamiento del fondo.  
- Punto de Control, a 500 m al NE del polígono, donde se tomará una muestra del sedimento.  
En el sedimento se determinará: composición granulométrica, materia orgánica, nitrógeno total, fósforo total. Potencial Redox, organismos indicadores en especial Beggiatoa spp.  
B) En el agua, mensualmente, además de tomar datos del estado de la mar y de otras observaciones apreciadas, se tomarán muestras de agua superficial en 5 estaciones. Tres dentro del polígono y dos de control situadas a 500 m del límite del polígono, una en dirección NE y otra al SW.  
- En cada estación se medirá la transparencia del agua y se elaborará el perfil de la columna de los siguientes parámetros: salinidad, temperatura, oxígeno disuelto y porcentaje de saturación, pH y potencial Redox.  
- En la muestra de agua obtenida en dada estación se determinará: sólidos suspendidos, nitrógeno total, amonio, nitritos, nitratos, fósforo total, clorofila a y D430/D665.  
C) Periódicamente se remitirá a la conselleria de Territorio y Vivienda los resultados de los análisis, haciendo constar cualquier irregularidad en los datos o la detección de niveles superiores a los límites de emisión o los objetivos de calidad.  
La frecuencia de los muestreos de aguas se podrá reducir a la mitad a los tres años del inicio de la actividad siempre que no se haya obtenido más de una muestra anual con valores que excedan los objetivos de calidad fijados por la administración.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. Anexo I apartado 1 g) del Decreto 162/90, modificado por el Decreto 3/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental modificado por el Decreto 3/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental, atribuye al Organo Ambiental la competencia para la formulación de las declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
4. El Reglamento Orgánico y Funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, aprobado mediante Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de ampliación y traslado de la Granja Marina para engorde de dorada, lubina y corvina, ubicada frente a la costa del municipio de Burriana, promovida por la empresa Cultipeix, SL., siempre que se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y en el apartado segundo de la presente resolución.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Finalizadas las obras de la instalación acuícola se efectuarán prospecciones para confirmar la retirada total de todos los elementos residuales resultantes de las obras y su traslado a vertedero autorizado. Asimismo, durante el funcionamiento de la misma y de forma periódica se realizarán prospecciones submarinas para la retirada de aquellos otros objetos caídos accidentalmente durante el desarrollo de la actividad.  
2. En el programa de vigilancia ambiental propuesto se incluirán las indicaciones del informe sectorial de esta resolución:  
2.1. Los puntos de muestreo serán tres: Uno en la instalación y dos de control situados a 250 m del límite del polígono de concesión, uno en la dirección NE y el otro a igual distancia en dirección SW.  
2.2. La frecuencia de los muestreos tanto en sedimentos como en aguas se efectuará de forma mensual, pudiendo ser ampliado el periodo de los muestreos de justificarse que no afecta a la calidad del medio.  
2.3. Los parámetros que se controlarán serán:  
a) En aguas: Temperatura (medida in situ), transparencia (Disco de Secchi); pH (in situ), oxigeno disuelto (in situ), seston o materia particulada en suspensión, nitrógeno total (mg/l), fósforo total (mg/l), clorofila a, índice de Margalef (D430/D665), coliformes fecales y estreptococos fecales.  
b) En sedimentos: Nitrógeno total (mg/l), fósforo total (mg/l), materia orgánica% (por incineración a 450 ºC), potencial redox mV (en 20") y beggiatoa spp.  
2.4. De forma trimestral se realizará una identificación y recuento de especies fitoplanctónicas  
2.5. Inventario visual de grandes invertebrados y peces: Anualmente, en septiembre.  
2.6. Se presentará de forma anual un estudio bionómico de la misma zona que se ha estudiado para la elaboración del estudio de impacto ambiental de la referente granja marina trasladada, para comprobar los posibles cambios en el estado de conservación de las comunidades de importancia ecológica que puedan estar próximas a la instalación como son los bioconcrecionamientos coralígenos o Posidonia oceanica. Es decir, se llevará a cabo dentro del primer año de funcionamiento un estudio bionómico más exhaustivo para precisar la existencia de alguna de estas comunidades y, a su vez, de algún posible resto arqueológico en cumplimiento de la Ley 4/1998 del Patrimonio Cultural Valenciano.  
2.7. Se controlará la cantidad y el momento en que se aplican los productos químicos (antifouling) y antibióticos y/o fungicidas utilizados en tratamientos sanitarios para los peces, para ver su posible repercusión en el medio.  
2.8. Fragilidad de las jaulas. El desmontaje y montaje de las jaulas deberá realizarse procurando no deteriorar el entorno, y ante cualquier accidente la empresa deberá tener preparados los medios necesarios para la recogida de las jaulas y aparejos para evitar que puedan ser arrastradas a zonas de la costa o quedaran a la deriva, se establecerá especial atención en la temporada de baño.  
- De forma trimestral se remitirán a esta Dirección General los resultados y conclusiones obtenidas del programa de vigilancia ambiental, así como a la Dirección General de Calidad Ambiental de esta conselleria con el fin de controlar su posible incidencia en las aguas de baño.  
3. El proyecto contemplará una partida presupuestaria que permita llevar a cabo el programa de vigilancia ambiental.  
Tercero  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 5 de julio de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 219/05-AIA  
Título: Construcción de pista de acceso al Mas del Portell  
Promotor: Argelio Solsona Ahís  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Benafigos  
Objeto del proyecto: Apertura de pista forestal  
Localización: Benafigos (Castellón)  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
La actuación consiste en la apertura de pista forestal para dotar de acceso al Mas del Portell situado en el término municipal de Benafigos (Castellón) .  
Para conseguir dicho objetivo el estudio de impacto ambiental propone las siguientes alternativas en el trazado:  
Alternativa 1: Acceder por la solana desde el Mas de Marfullá atravesando el Barranc dels Terrers. Esta alternativa es descartada en el estudio de impacto por la elevada pendiente de su trazado, por los abundantes afloramientos de roca madre, y por atravesar zona de sabinar de importante valor ecológico. Además, el Barranc dels Terrers es un barranco muy abrupto con una importante cuenca receptora por lo que precisaría de importante obra de fábrica.  
Alternativa 2: Acceso desde las proximidades de la CV-169 atravesando el Barranc de la Redona y ascendiendo en zig-zag hasta la masía. Esta alternativa es descartada por atravesar zona rocosa y barranco de importante valor ecológico.  
Alternativa 3: Ascensión desde el Camí Soterranya a través de la solana de El Portell accediendo a la masía por la zona sur. Esta alternativa se descarta por precisar de importantes desmontes y atravesar fincas particulares.  
Alternativa 4: Ascenso desde el Camí Soterranya aprovechando una pista existente y desde allí ascender por la umbría del Portell. Esta alternativa, según dicho estudio, atraviesa pinar de degradación, sin alto valor ecológico.  
Alternativa 5: Ascensión al Mas del Portell por el antiguo camino al que se accede desde la pista que transcurre paralela al Riu Montlleó. Esta alternativa se descarta debido a la existencia de altas pendientes, la importante erosión que produce el barranco del Mas del Portell y la afección a zona de importante valor ecológico.  
Estudiadas dichas alternativas, el estudio de impacto se refiere únicamente a la alternativa cuatro que se describe como la más apropiada desde el punto de vista técnico y medioambiental.  
De acuerdo con lo expuesto anteriormente, la alternativa elegida tendrá una longitud de 990 metros y 3 metros de anchura. La pendiente máxima que alcanzará el camino será del 20%.  
Las obras a realizar serán las siguientes:  
1. Desbroce de la vegetación y retirada de suelo edáfico.  
2. Movimiento de tierras: incluye excavación en desmonte de terreno tipo tierra, de terreno tipo tránsito, excavación en desmonte en roca y formación de terraplenes para construir la caja. El volumen total de desmonte será de 523,85 metros cúbicos.  
3. Otros trabajos: perfilado y compactación del firme del camino, excavación de cunetas de sección triangular, perfilado y refino de taludes desmontados.  
Tramitación Administrativa  
1. Información pública. Remisión del expediente  
El proyecto y estudio de impacto ambiental es remitido por los servicios territoriales de Medio Ambiente de Castellón teniendo entrada en los Servicios Centrales de la conselleria de Territorio y Vivienda el día 2 de diciembre de 2005.  
La información pública se realizó mediante publicación en el Boletín Oficial de la Provincia de Castellón del día 13 de abril de 2006. No se presentaron alegaciones.  
Informes sectoriales  
El día 9 de febrero de 2006, se requiere informe a los servicios territoriales de Medio Ambiente de Castellón. En contestación a dicho escrito se reciben dos informes:  
1. Informe de la sección forestal: destaca el elevado valor de la masa natural de Pinus halepensis acompañada de sotobosque de diversas especies que se verá afectada en un ancho de 7 - 8 metros, la elevada pendiente transversal del terreno (mayor del 50%) y en algunos tramos elevadas pendientes longitudinales (mayores del 20%). El informe cita textualmente: De acuerdo con el Plan General de Ordenación Forestal de la Comunidad Valenciana publicado en el DOGV nº 4785 de 29 de junio de 2004, figura como forestal la zona por la que discurre la pista. Y añade: En consecuencia se estima que la solución presentada supone un impacto que puede ser valorado, como mínimo de severo, por lo que desde esta sección forestal se estima como no aceptable desde el punto de vista medioambiental la construcción de la pista con el trazado propuesto.  
2. Informe del técnico de Infraestructuras e Integración Paisajística del que se extracta lo siguiente: «...se considera que la alternativa de trazado de la pista forestal proyectada causará un impacto ambiental elevado sobre la geomorfología y la vegetación, sobre todo en los primeros 600m donde discurre por una zona con pendiente transversal elevada, con abundante afloramiento de substrato rocoso y ocupada por una masa de Pinus halepensis densa, En este sentido, se considera que el trazado seleccionado no es aceptable desde el punto de vista medioambiental recomendando el estudio de otras alternativas».  
De acuerdo con dichos informes el día 9 de mayo de 2006, se requiere información adicional tanto al promotor como al Ayuntamiento de Benafigos obteniendo contestación a ambos el día 23 de junio de 2006.  
En dicha información adicional se estudian detalladamente las alternativas propuestas al trazado de la pista ratificándose dicho informe con la alternativa propuesta con anterioridad.  
Afecciones legales  
La actuación prevista tiene previsto realizarse en suelo rústico sin protección   
Según el Plan General de Ordenación Forestal de la Comunidad Valenciana, dicho suelo se califica como suelo forestal no afectando a monte de utilidad pública.  
La actividad propuesta no afecta ningún espacio protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de Planes de Ordenación o Planes Rectores de Uso y Gestión aprobados.  
Consideraciones ambientales  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
Según el estudio de impacto ambiental los elementos ambientales que van a verse afectados por la actuación son los siguientes:  
- Atmósfera: por el aumento del nivel de ruidos.  
- Suelo: compactación debido a la construcción de la pista y al paso posterior de vehículos.  
- Vegetación: por su eliminación en una franja de 5 metros.  
- Medio socioeconómico: se espera una revalorización de la finca y generación de empleo.  
2. Identificación y valoración de impactos.  
El estudio de impacto identifica y califica los siguientes impactos:  
- Aumento del nivel de ruidos: este impacto se califica como compatible tanto en la fase de construcción como en la fase de funcionamiento.  
- Compactación del suelo: en general el impacto se considera como moderado. Dicho impacto se producirá tanto en la fase de construcción (por la maquinaria empleada en la construcción de la pista),como en la fase de funcionamiento (debido al tránsito de vehículos).  
- Eliminación de la vegetación: será un impacto severo porque se elimina totalmente la vegetación en una franja de 5 metros de manera permanente.  
- Fauna: se considera moderado por la posible incidencia a la misma en la fase de construcción y en la de funcionamiento de la pista.  
- Economía y población: impacto positivo al aumentar el valor de la finca y generar empleo.  
Se considera que el estudio de impacto sobrevalora el impacto positivo que la construcción de la pista va a tener en el medio socioecónomico, impacto que va a ser muy puntual en el tiempo mientras que la total destrucción de casi un kilómetro de pinar adulto con un sotobosque en algunas zonas muy bien estructurado y con una amplia riqueza botánica puede generar un impacto cuya extensión en el tiempo va a ser muy dilatada y su recuperabilidad cuestionable.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas protectoras, correctoras y programa de vigilancia ambiental.  
El estudio propone como medidas correctoras las siguientes:  
- Reducción del ruido mediante la aplicación del Decreto 1439/1972, de 25 de mayo, sobre homologación de vehículos frente al ruido y el Decreto 3025 de 1971,de 9 de agosto, sobre disposiciones internas de seguridad en maquinaria y equipos.  
- Mantenimiento adecuado de la maquinaria, limitación del trabajo a horas diurnas evitando movimientos innecesarios de la misma.  
- Revegetación de taludes con especies herbáceas.  
- Colocación de pedraplén para estabilización de taludes donde sea necesario.  
- Colocación de firme de hormigón en las zonas de drenaje natural para evitar que la pista sea arrastrada por el agua de lluvia  
- Apertura de cunetas a lo largo de la pista o vierteaguas.  
El Plan de vigilancia ambiental tendrá por finalidad el seguimiento y control de las actuaciones previstas en el proyecto y en especial los impactos no previstos.  
Se considera que en las medidas correctoras y en el programa de vigilancia ambiental no se proponen medidas acordes con el Decreto 7/2004, de 23 de abril, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observarse en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal y en sus inmediaciones.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1 i.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por todo lo anterior formulo la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Considerando que se ha visitado la zona por técnicos competentes en impacto ambiental con el fin de evaluar correctamente las alternativas propuestas y valorar los impactos previstos en la zona en cuestión.  
Considerando que en dicha visita se observa, en relación a la alternativa propuesta en el estudio de impacto ambiental, lo siguiente:  
1. Que el trazado de la alternativa cuatro (que se describe como la única viable) se inicia con camino preexistente de elevada pendiente y escasa vegetación.  
2. Que el trazado de la pista continua por terreno con afloramientos rocosos. La vegetación en esta zona no es demasiado densa pero empieza a apreciarse la aparición de bosque de Pinus halepensis. La aparición de roca en esta parte del trazado obligará al empleo de maquinaria adecuada para picar o remover la roca con el consiguiente movimiento de tierras y la afección sobre la vegetación.  
3. Que posteriormente la pendiente longitudinal se suaviza coincidiendo con la aparición de una densa vegetación de pinar adulto acompañada de substrato arbustivo de (entre otros) Smilax aspera, Rhamnus alaternus, Pistacia lentiscus, Rosmarinus officinalis, Juniperus oxycedrus, Ruscus aculeatus,esta última especie incluida en el Anexo II de la Orden de 20 de diciembre de 1985 de la conselleria de Agricultura Pesca y Alimentación sobre protección de especies endémicas o amenazadas.   
En esta zona empieza a crecer la pendiente transversal coincidiendo con el informe emitido por la Sección Forestal de los servicios territoriales de Castellón que la describe como mayor del 50%. Este hecho, unido a la observación de fuertes fenómenos erosivos en la zona ratificados por el estudio de impacto que describe la erosión potencia como muy alta, hace dudar de la idoneidad de la solución propuesta o de la necesidad de tomar medidas excepcionales de precaución en la construcción de la pista.  
4. Que en la última parte del trazado la pendiente longitudinal vuelve a subir empezando a aclararse la vegetación conforme se acerca el trazado a antiguos bancales de cultivo.  
Considerando que el trazado de la pista solo sería adecuado para uso privado siendo cuestionable su utilización para la extinción de incendios forestales y teniendo en cuenta de que en caso de que este último se produjera podría peligrar la correcta evacuación de las personas.  
Considerando que los informes emitidos por los servicios territoriales de Castellón coinciden en la necesidad de evaluar otras alternativas para la construcción de la pista por el severo daño ambiental que causaría su construcción.  
Considerando que el promotor se ha ratificado en la solución propuesta al trazado de la pista, se resuelve:  
Primero  
Estimar no aceptable la construcción de la pista de acceso al Mas del Portell según alternativa propuesta en el estudio de impacto ambiental y promovida por Argelio Solsona Ahís en el término municipal de Benafigos (Castellón).  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.   
Tercero  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 7 de Julio de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Alvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 210/03-AIA  
Título: Legalización de explotación porcina de engorde  
Promotor: Gonzalo Catalá Canet  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Llutxent (Valencia)  
Objeto del proyecto: Obtención de la licencia de actividad para la legalización de la actividad porcina de engorde  
Localización: Partida Cabrerot, polígono 37, parcela 124, del término municipal de Llutxent (Valencia)  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se pretende obtener la licencia de actividad para la legalización de una explotación porcina de engorde, cuyas características, según la documentación aportada son:  
Se pretende legalizar una explotación de engorde de ganado porcino (cebo), constituida por tres naves de forma rectangular, emplazadas sobre una parcela de terreno rústico de 5.375 m².  
La explotación tiene una capacidad para 1.392 cerdos (en la documentación complementaria remitida posteriormente se hace referencia a 1.550 animales); los cuales, se reciben con un peso aproximado de 18-20 kg., siendo la duración de cada ciclo de engorde de aproximadamente 120 días, hasta que alcanzan un peso aproximado de 95-100 kg. La distribución de los mismos dentro de la explotación es de 572 animales en la nave primera, 528 en la segunda, y 240 animales en la tercera nave.  
Tras el vacío de animales de la granja, previo a la entrada de un nuevo lote de animales, se procede a su limpieza y desinfección, realizándose, periódicamente, la limpieza de las celdas con agua a presión y productos desinfectantes y desinsectantes.  
Las naves constan de una fosa en su parte inferior totalmente impermeable, disponiéndose toda la superficie de la granja para la acumulación de purines, siendo el volumen total de las mismas de 1.274 m³, de capacidad (576 m³, 482 m² y 216 m² respectivamente, para cada una de las naves). Y dado que la producción diaria de purín por animal es de 3,75 m³ aproximadamente, la equivalencia resultante con respecto a la capacidad de almacenamiento de las fosas es de 298 días (nave 1), 295 (nave 2) y 291 días (nave 3). Sin embargo, en la documentación complementaria al estudio de impacto ambiental remitida con fecha de entrada en esta conselleria, 29 de marzo de 2005, se indica que como la capacidad total de la fosas de almacenamiento de purines de las naves es de 1.274 m³; la capacidad total de almacenamiento en la explotación corresponde a un periodo de 4 meses.   
Los purines son cargados en camiones cuba para su posterior utilización como fertilizante agrícola en campos de cultivo, siendo la superficie agrícola necesaria para efectuar el vertido, según los datos aportados en el estudio de impacto ambiental, de 24,38 Ha/año; cantidad con la que se aportaría, a razón de una aplicación de una dosis de 42 m³/Ha, una cantidad de 210 kg. de nitrógeno por Ha; disponiéndose de una superficie de 33 Hectáreas para realizar el vertido. Sin embargo, tal y como se indicaba en el requerimiento de documentación complementaria efectuado desde este Servicio con fecha de salida 10 de enero de 2005, el volumen de purín generado anualmente en la explotación, la cantidad de N generada, y la superficie agrícola necesaria donde aplicar el purín como abono orgánico, debería calcularse (para la capacidad total de la explotación) conforme al Real Decreto 324/00 de Ordenación de las Explotaciones Porcinas. En base a ello, los nuevos datos aportados posteriormente en respuesta a esta solicitud, hacen referencia a una producción total de purines de 3.332,5 m³/anuales, por lo que se amplían las hectáreas necesarias, constituyendo el total de parcelas aportadas en 73, 0610 Hectáreas; cifra constituida por las 30,6703 Has aportadas inicialmente, junto a 42,3907 aportadas de forma complementaria a las anteriores.   
Con respecto a la eliminación de los cadáveres que puedan producirse, en el estudio de impacto ambiental se indica que en la explotación existen tres fosas de cadáveres, impermeabilizadas, en las que se depositarán los animales, añadiéndoseles cal viva para favorecer el proceso de descomposición. Dado que en la legislación vigente no está permitida la realización de este tratamiento en la propia explotación (tal y como establece el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002), se requiere al promotor la presentación de copia del contrato suscrito con empresa autorizada a tal efecto, o bien, en caso de no disponerse del mismo, la justificación de la modificación propuesta. En la documentación remitida, se adjunta copia de la solicitud de contratación con empresa de retirada de cadáveres autorizada, sin embargo, no se halla firmada por ambas partes contratantes, ni figura el nombre del promotor que solicita dicha servicio.  
El agua que se utilizará en la explotación, tal y como se indica en el estudio de impacto ambiental, procederá de la red de distribución de pozo de riego; estimándose el consumo anual en 2.938,3 m³.   
La explotación se encuentra a una distancia de 1,8 km. del casco urbano de Llutxent y a 2,7 km. de Pinet; hallándose en las cercanías de una carretera local.  
Tramitación Administrativa  
1. Información pública. Remisión del expediente  
El expediente se inició el 20 de junio de 2003 con la remisión por parte de la Comisión de Calificación de Actividades, del proyecto de actividad, estudio de impacto ambiental y expediente municipal.  
Se remite copia del certificado firmado por la Alcaldesa de Llutxent, referente a la información pública, en el que se indica, que habiendo sido sometida a ésta, y notificada a los vecinos colindantes, no se han presentado alegaciones durante el plazo de exposición.  
2. Solicitud de informes sectoriales y documentación complementaria  
En fecha 27 de abril de 2004, se requiere al Ayuntamiento de Llutxent informe sobre la compatibilidad urbanística del proyecto con respecto al PGOU, en el que se indicaba: «Para poder iniciar la tramitación del expediente es necesario que el Ayuntamiento comunique la compatibilidad urbanística de dicha actividad con el PGOU, ya que tal y como establece el art. 3 y 4 del PGOU de Llutxent, y para atajar la problemática medioambiental que suponen las actividades ganaderas, se prohibe la creación de nuevas instalaciones en la totalidad de la municipal, introduciendo condiciones restrictivas para la pronta legalización superficie y adecuación técnica de las ya existentes. Asimismo, la Disposición Transitoria Segunda, establece que las actividades ganaderas que hayan iniciado el trámite de autorización previa ante la COPUT antes del periodo de información pública del Plan General, podrán obtener la correspondiente licencia de actividad.  
Por lo tanto, se solicita información relativa a la existencia o no de las explotaciones (legalización o inicio de la actividad), la fecha del inicio de su tramitación, y la fecha en la que se solicitó y concedió la autorización previa, así como la consideración de la compatibilidad de dichas actividades con la normativa urbanística municipal vigente en la actualidad (Art. 3 y 4 y Disposición Transitoria Segunda del Plan General de Ordenación Urbana y complementarios)».  
En fecha 7 de julio de 2004, El Ayuntamiento de Llutxent remite informe sobre compatibilidad urbanística solicitado, emitido por el arquitecto municipal, en fecha 29 de junio de 2004, en el que se indica, entre otras cuestiones, las siguientes:  
«La calificación del terreno es suelo no urbanizable común, de uso agrícola, donde la limitación al uso de granjas, según el artículo 4 del capítulo 27 (SNU Común de uso agrícola), es de quedar prohibida la construcción de nuevas granjas. Tratándose en este caso de una legalización, al constituir una granja ya existente).  
Dado que la granja existe desde antes de la aprobación del Plan General en vigor, sí existe por tanto, compatibilidad urbanística, en el sentido de admitirse la legalización de esta construcción existente antes de la redacción del Plan General en vigor, siempre y cuando se cumplan las demás condiciones de parámetros de edificación, separación a núcleos urbanos entre sí, que para cada tipo de granja sea exigible».  
En fecha 10 de enero de 2005, se comunica al promotor, a través del Ayuntamiento, el requerimiento de documentación complementaria relativa a los siguientes apartados:  
- Según la documentación aportada, la eliminación de cadáveres se realizará utilizando fosa de cadáveres en la misma explotación. La legislación vigente prohíbe cualquier gestión de cadáveres, que no sea la retirada de los mismos por empresa gestora autorizada a tal efecto. Por lo tanto, y como establece el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano, deberá presentar copia del contrato de retirada de cadáveres suscrito con empresa autorizada a tal efecto. En caso de no disponer del mismo, deberá justificar la modificación de la gestión de cadáveres propuesta.  
- El volumen de purín generado anualmente en la explotación, la cantidad de N generada, así como la superficie agrícola necesaria donde aplicar el purín como abono orgánico, deberá calcularse conforme al Real Decreto 324/00 de Ordenación de las Explotaciones Porcinas. En caso de utilizar otra metodología de cálculo, y tratándose de una legalización, deberá estar basada en datos reales procedentes de análisis del propio purín, de los que deberá aportarse copia.  
- La autonomía para almacenar purines en la explotación deberá ser superior a tres meses, por lo que deberá calcularse la autonomía real, proyectando la construcción de una balsa impermeabilizada y vallada para contener purines que amplíe dicha capacidad, conforme al Real Decreto 324/00 de Ordenación de las explotaciones porcinas.  
- La superficie agrícola donde se aplicará purines como abono orgánico deberá ampliarse, aportando cédula de propiedad de cada una de ellas (así como del total de las parcelas que ya se han justificado como superficie agrícola disponible), contrato de aceptación de la aplicación del purín suscrito con cada uno de los propietarios, así como identificación y plano catastral de las mismas. Deberá tenerse en cuenta que la superficie debe ser suficiente para no sobrepasar la aplicación de 170 kg N/ha y año, exigido por el Real Decreto 261/1996 sobre protección de las aguas contra la contaminación producida por nitratos procedentes de fuentes agrarias.  
En fecha 2 de enero de 2006, se requiere nuevamente al promotor la documentación complementaria solicitada en el escrito previo, de fecha 10 de enero de 2005; emitiéndose conjuntamente advertencia de caducidad, en la que se indica que si transcurridos tres meses sin la presentación de la documentación requerida, tendrá lugar la caducidad del procedimiento, en aplicación de lo dispuesto en el artículo 92 de la Ley 30/92 del Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común.   
El 29 de marzo de 2006, el promotor del proyecto, Gonzalo Catalá Canet, remite a este Servicio documentación complementaria constituida por:  
- Cálculos referentes al volumen de purín generado anualmente en la explotación; siendo el mismo de 3332,5 m³/anuales.  
- Estimación de la capacidad total de la fosa de almacenamiento de purines entre las 3 naves, siendo ésta de 1.274 m³; con lo cual, la capacidad total de almacenamiento en la explotación corresponde a un periodo de 4 meses.   
- Calculo de la superficie agrícola necesaria para no sobrepasar la aplicación de 170 kg N/ha y año, exigido por el Real Decreto 261/1996 sobre protección de las aguas contra la contaminación producida por nitratos procedentes de fuentes agrarias; constituyendo el total de parcelas aportadas de 73,0610 Hectáreas. Cifra constituida por las 30,6703 Has aportadas inicialmente, junto a 42,3907 Has aportadas de forma complementaria a las anteriores. Aportándose copia de cédula de propiedad (de alguna de las parcelas, no para la totalidad de ellas), plano catastral y contrato firmado por cada uno de los propietarios donde se aplicará el purín.  
Los nuevos datos aportados en esta documentación complementaria están referidos para un total de 1.550 animales, no 1.392 tal y como se indicaba en el estudio de impacto ambiental remitido con anterioridad.   
Informes sectoriales  
El expediente municipal remitido contiene los siguientes informes:  
- Informe favorable de la Alcaldía  
- Informe favorable del Jefe Local de Sanidad  
- Informe favorable del Técnico Municipal  
- Autorización previa de la Dirección General de Urbanismo y Ordenación Territorial; en el que se incluyen informe favorable de la conselleria de Agricultura y del Servicio Territorial de Medio Ambiente en los que se indica: «El informe de la conselleria de Agricultura es favorable, siempre que no superen la capacidad productora del grupo al cual pertenecen (3º)». Asimismo, el Servicio Territorial de Medio Ambiente también se señala que: «La actuación puede afectar a la Colada de Luchente, con una anchura legal de 5 metros; por lo que el promotor deberá preservar este dominio público, que es propiedad de la Generalitat Valenciana, de cualquier tipo de actuación».  
Afecciones legales   
El suelo donde se desarrolla la actividad califica como suelo no urbanizable común, según la normativa urbanística municipal.  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de Planes de Ordenación de los Recursos Naturales o Planes Rectores de Uso y Gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.   
El municipio de Llutxent no está considerado como zona vulnerable según el Decreto 13/2000 de 25 de enero del Gobierno Valenciano, por el que se designan, en el ámbito de la Comunidad Valenciana, determinados municipios como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias.   
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
En el estudio de impacto ambiental se efectúa una descripción, un inventario ambiental muy general del área de ubicación de la explotación y de la zona donde se enmarca; desde el punto de vista de la climatología, edafología, vegetación, fauna e hidrogeología.   
Se han considerado como elementos susceptibles de ser impactados por el proyecto, únicamente, el paisaje por la modificación del entorno, y el aire, por la emisión de olores molestos.  
Sin embargo, la valoración de impactos se considera insuficiente, obviándose aspectos fundamentales tales como la posible contaminación del suelo, por la contaminación asociada al vertido de purines o problemas de percolación por impermeabilización deficiente, así como el agua, por la posible alteración de las características físicas, químicas y biológicas del agua superficial y subterránea; entre otras cuestiones.  
No se ha realizado una valoración cualitativa de los impactos a partir de una matriz causa-efecto, mediante la cual, podría haberse estimado de forma más concreta las posibles incidencias ambientales derivadas de la fase de explotación, así como su importancia  
No obstante, pese a la excesiva visión generalista desde la que se ha abordado este apartado en el estudio de impacto ambiental, puede considerarse en términos generales, como viable la actividad desde el punto de vista medioambiental con la aplicación de las medidas correctoras propuestas en el estudio de impacto ambiental, así como con el cumplimiento de los condicionantes expuestos en esta declaración de impacto ambiental.  
2. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y programa de vigilancia ambiental.  
En el estudio de impacto ambiental, únicamente se han propuesto medidas preventivas y correctoras para la reducción y eliminación de malos olores, siendo algunas de éstas las siguientes:   
- Supresión de las camas de los animales, al haber dispuesto la solera de la nave con emparrillados de hormigón y fosas inferiores de acumulación de purines.  
- Las fosas de la granja están construidas con hormigón, de forma que se impida la salida de los purines y la entrada de aguas pluviales o de cualquier tipo al interior del edificio.   
- Operaciones periódicas de limpieza de las celdas con agua a presión, lo que contribuye al arrastre de materiales al interior de las fosas.   
- Desinfección de las celdas y local mediante soluciones insecticidas.  
- Vaciado periódico de las fosas del edificio y almacenamiento en la fosa construida específicamente para este fin.  
- En las fosas de colectores se añadirá superfosfato de cal para evitar la proliferación de parásitos y posibles infecciones.  
- Cuando la nave quede libre de ganado se limpiará en profundidad con soluciones germicidas.  
No se ha incluido el programa de vigilancia ambiental.  
Las medidas correctoras recogidas en el estudio de impacto ambiental deberán ampliarse con el cumplimiento de los condicionantes expuestos en esta declaración de impacto ambiental, así como las medidas correctoras recogidas a continuación:   
- Se considera necesario aplicar tratamiento a los purines previo a su uso como abono en campos de cultivo para evitar riesgos de contaminación de suelos, aguas, etc. Por lo que deberá someterse al purín, previo a su aplicación en campo, a tratamiento enzimático que mejore sus propiedades como abono a la vez que rebaje su carga contaminante, reduciendo además la emisión de olores en granja.  
- Deberá realizarse un balance de nutrientes para cada una de las parcelas en las que se aplica purines, para no provocar problemas por contaminación asociado al exceso de abonado orgánico o mineral.  
- Para el control de roedores se efectuará una desratificación anual, preferiblemente en los meses de verano. Y para el control de los insectos se llevarán a cabo medidas de prevención, medidas de higiene general de las instalaciones y tratamientos de desinsectación a base de insecticidas biodegradables, y de escasa toxicidad; intensificándose su uso en los meses de verano.   
- La explotación deberá disponer de sistemas efectivos de evacuación de las aguas pluviales y sistemas de drenaje efectivos en la parcela, con el objeto de evitar encharcamientos en las proximidades de las naves, y la generación de cualquier tipo de lixiviado que pueda resultar contaminante, en caso que se produzca cualquier tipo de contacto con los residuos generados en la granja.  
- Se prestará especial atención a las condiciones de higiene y bienestar de los animales, particularmente por lo que respecta a la adecuada ventilación de las naves, con el objeto de evitar un excesivo aumento y proliferación de olores molestos.   
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1. h.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por todo ello, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la legalización de la explotación porcina, situada en el término municipal de Llutxent (Valencia), promovida por Gonzalo Catalá Canet, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
- Tendrá que darse cumplimiento a los condicionantes establecidos por la conselleria de Agricultura y el Servicio Territorial de Medio Ambiente.  
- Se gestionará la eliminación de cadáveres conforme a lo estipulado en el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano; por lo que deberá disponerse de contrato actualizado, y suscrito para la totalidad de animales, de forma que esté asegurada la retirada de cadáveres por empresa autorizada a tal efecto.  
- El purín, previamente a su utilización en parcelas agrícolas será tratado con complejo bacteriano, de manera que mejore sus propiedades como abono orgánico, al mismo tiempo que disminuya su carga contaminante, y la emisión de olores. Se comprobará la eficacia del tratamiento de purines y se modificará su manipulación o se sustituirá por otro tratamiento si se observa la ineficacia del mismo. Para ello, deberá llevarse a cabo un análisis antes de comenzar el tratamiento para comprobar los niveles de los que se parte, y que sirva como referente inicial. Estos análisis deberán presentarse ante esta Dirección General en caso de ser requeridos, pudiéndose aplicar, en caso necesario, las correcciones oportunas al tratamiento.   
- A la hora de utilizar el purín como fertilizante, se limitará la zona de aplicación a campos de cultivo y pastizales no naturales, evitando las proximidades de corrientes de agua, ríos, arroyos, barrancos, etc., así como fuentes, conducciones subterráneas de agua y otros posibles focos de contaminación. No se superará la cantidad de 170 kg de N/ha y año. Se deberá, preferentemente, enterrar tras la aplicación en campo, para evitar las posibles pérdidas de nitrógeno amoniacal. Debiendo realizarse un balance de nutrientes para cada una de las parcelas en las que se aplica purines, para no provocar problemas por contaminación asociado al exceso de abonado orgánico o mineral. Asimismo, la aplicación del purín en las parcelas se realizará en base a las recomendaciones contenidas en la Orden de 29 de marzo de 2000, de la conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, por la que se aprueba el Código Valenciano de Buenas Prácticas Agrarias.  
- Se dispondrá de vado sanitario o sistema de desinfección equivalente, en cada punto de acceso a la instalación; de forma que se consiga la adecuada desinfección de los vehículos que accedan a la explotación, revisándose periódicamente las condiciones y la efectividad del sistema incorporado.  
- Todas las instalaciones de la explotación deberán disponer de vallado perimetral; así como mallas o sistemas protectores en los huecos y ventanas de las naves, que impidan el acceso a animales que puedan ser vectores de enfermedades.   
- Para minimizar el posible impacto paisajístico que pueda generar en el entorno donde se ubica la explotación, deberá incorporarse una barrera vegetal constituida por aquellas especies arbóreas y arbustivas que presenten una mejor adaptación a las condiciones del terreno; con lo que se obtendrá, no sólo un efecto positivo sobre la calidad visual, sino que también se logrará un incremento de la calidad del aire en el entorno.   
- La actividad se someterá en todo momento a toda disciplina que la autoridad sanitaria estime conveniente.   
- Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el tratamiento y destino de los residuos.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.   
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 10 de julio de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML