Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9384, del 15-07-2022 (2022/6761)

RESOLUCIÓ de 12 de juliol de 2022, del secretari autonòmic d'Educació i Formació Professional, per la qual s'aproven les instruccions per a l'organització i el funcionament dels centres que imparteixen Educació Secundària Obligatòria i Batxillerat durant el curs 2022-2023
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9384

Data del DOGV
:   15-07-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/6761

CVE


Data del document
:   12-07-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Educació, Cultura i Esport

Tipus de document
:   Resolució

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * [Conselleria d'Educació, Cultura i Esport](javascript:void(0))
    * [Conselleria d'Educació, Cultura i Esport](javascript:void(0))
    * [centre d'ensenyament](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 12 de juliol de 2022, del secretari autonòmic d'Educació i Formació Professional, per la qual s'aproven les instruccions per a l'organització i el funcionament dels centres que imparteixen Educació Secundària Obligatòria i Batxillerat durant el curs 2022-2023 [2022/6761]  
La Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'Educació, és la llei bàsica del sistema educatiu. Aquesta ha estat modificada per la Llei orgànica 3/2020, de 29 de desembre (BOE 340, 30.12.2020), i les seues modificacions entren en vigor d'acord amb el calendari d'implantació que s'estableix en la disposició final cinquena d'aquesta llei.  
La disposició transitòria cinquena de la Llei orgànica 3/2020, de 29 de desembre, per la qual es modifica la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'Educació, en referència a l'aplicació de les normes reglamentàries, estableix que les matèries en la regulació de les quals aquesta llei orgànica remet a ulteriors disposicions reglamentàries, i fins que aquestes no es dicten, seran aplicables, en cada cas, les normes d'aquest rang que s'aplicaven fins a l'entrada en vigor de la Llei orgànica 3/2020, de 29 de desembre.  
El Reial decret 217/2022, de 29 de març, estableix l'ordenació i els ensenyaments mínims de l'Educació Secundària Obligatòria (BOE 76, 30.03.2022) i la seua correcció d'errades.  
El Reial decret 243/2022, de 5 d'abril, estableix l'ordenació i els ensenyaments mínims del Batxillerat (BOE 82, 06.04.2022).  
El Reial decret 984/2021, de 16 de novembre, pel qual es regulen l'avaluació i la promoció en l'Educació Primària, així com l'avaluació, la promoció i la titulació en l'Educació Secundària Obligatòria, el Batxillerat i la Formació Professional (BOE 275, 17.11.2021).  
  
Els ensenyaments mínims regulats d'acord amb el Reial decret 1105/2014, de 26 de desembre, pel qual s'estableix el currículum bàsic de l'Educació Secundària Obligatòria i del Batxillerat, seran aplicables en els cursos segon i quart d'Educació Secundària Obligatòria i segon de Batxillerat, durant el curs acadèmic 2022-2023, però, no obstant això, els estàndards d'aprenentatge avaluable que figuren en els annexos de l'esmentat Reial decret 1105/2014 tenen caràcter merament orientatiu per als cursos segon i quart d'Educació Secundària Obligatòria i segon de Batxillerat, durant el curs escolar 2022-2023.  
  
El Decret 252/2019, de 29 de novembre, del Consell, de regulació de l'organització i el funcionament dels centres públics que imparteixen ensenyaments d'Educació Secundària Obligatòria, Batxillerat i Formació Professional (DOGV 8693, 09.12.2019), va derogar explícitament el Decret 234/1997, de 2 de setembre, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional dels instituts d'Educació Secundària (DOGV 3073, 08.09.1997); però, no obstant això, en la disposició transitòria tercera sobre el desplegament reglamentari, estableix que, en tot el que s'ajuste a una regulació que es remeta a disposicions, reglamentàries ulteriors, i mentre aquestes no siguen dictades, seran aplicables, en cada cas, les normes vigents, sempre que no s'oposen al que es disposa en el decret esmentat.  
Per tant, per a aquest curs acadèmic 2022-2023, es poden continuar aplicant, entre altres normes, tots els preceptes que no s'oposen a una norma del mateix rang però dictada amb posterioritat, o de rang superior, continguts en el Decret 234/1997, de 2 de setembre, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional dels instituts de Secundària (DOGV 3073, 08.09.1997), i en l'Ordre de 29 de juny de 1992, de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, per la qual s'aproven les instruccions que regulen l'organització i el funcionament dels centres docents que impartisquen ensenyaments de segon cicle d'Educació Infantil, Preescolar, Primària, General Bàsica, Educació Especial, Secundària Obligatòria, Batxillerat i Formació Professional, mantinguts amb fons públics i dependents de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència de la Generalitat Valenciana (DOGV 1826, 15.07.1992).  
La Llei 4/2018, de 21 de febrer, de la Generalitat, per la qual es regula i promou el plurilingüisme en el sistema educatiu valencià (DOGV 8240, 22.02.2018), estableix el Programa d'educació plurilingüe i intercultural en tots els centres i regula l'elaboració del Projecte lingüístic de centre.  
La Llei 10/2014, de 29 de desembre, de la Generalitat, de Salut de la Comunitat Valenciana (DOGV 7434, 31.12.2014), modificada per la Llei 8/2018, de 20 d'abril, de la Generalitat (DOGV 8279, 23.04.2018), estableix en l'article 54, «Drets generals i àmbit d'aplicació», que tots els menors tenen dret a la protecció i a l'atenció sanitària, així com a les cures necessàries per a la seua salut i benestar en la seua qualitat d'usuaris i pacients del Sistema Valencià de Salut. L'article 59 estableix que les accions en matèria de salut escolar exigeixen l'actuació coordinada dels departaments competents en matèria de sanitat i educació. L'Estratègia Autonòmica de Salut Mental (2016-2020) inclou dins de la línia estratègica 2, «Atenció a les persones amb problemes de salut mental», elaborar un protocol entre Educació i Salut Mental per a la detecció i atenció precoç d'aquestes. Aquest protocol s'estableix en la Resolució conjunta d'11 de desembre de 2017, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport i de la Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública, per la qual es dicten instruccions per a la detecció i l'atenció precoç de l'alumnat que puga presentar un problema de salut mental (DOGV 8196, 22.12.2017).  
  
La Llei 7/2012, de 23 de novembre, de la Generalitat, Integral contra la Violència sobre la Dona en l'Àmbit de la Comunitat Valenciana (DOGV 6912, 28.11.2012), adopta mesures integrals per a l'erradicació de la violència sobre la dona, en l'àmbit competencial de la Generalitat, oferint protecció i assistència tant a les dones víctimes de la violència com als seus fills i filles menors i/o persones subjectes a la seua tutela o acolliment, així com mesures de prevenció, sensibilització i formació amb la finalitat d'implicar tota la societat de la Comunitat Valenciana.  
  
La Llei 15/2017, de 10 de novembre, de la Generalitat, de polítiques integrals de joventut (DOGV 8168, 13.11.2017), defineix el seu àmbit d'aplicació en les persones entre 12 i 30 anys, les dues edats incloses, i estableix que els poders públics impulsaran la cultura participativa de les persones joves per tal de millorar els sistemes i les estructures democràtiques, i també garantir-los l'exercici d'un paper actiu de transformació i el canvi de la societat amb la seua intervenció en els afers públics.  
  
La Llei 26/2018, de 21 de desembre, de la Generalitat, de drets i garanties de la infància i adolescència (DOGV 8450, 24.12.2018), esmenta el Pla d'igualtat i convivència, i indica que en tots els procediments s'ha de respectar un espai de comunicació amb els menors, i obliga a fer complir els apartats 1 i 3 de l'article 17 de la Llei, respecte del dret de les persones menors d'edat a ser informades, oïdes i escoltades. En l'article 10 es tracta l'abordatge integral de la violència contra la infància i l'adolescència.  
La Llei orgànica 8/2021, de 4 de juny, de protecció integral a la infància i a l'adolescència enfront de la violència (BOE 134, 05.06.2021), té per objecte garantir els drets fonamentals dels xiquets, xiquetes i adolescents a la seua integritat física, psíquica, psicològica i moral enfront de qualsevol forma de violència, assegurant el lliure desenvolupament de la seua personalitat i establint mesures de protecció integral, que incloguen la sensibilització, la prevenció, la detecció precoç, la protecció i la reparació del mal en tots els àmbits en els quals es desenvolupa la seua vida.  
La Llei 8/2017, de 7 d'abril, de la Generalitat, integral del reconeixement del dret a la identitat i a l'expressió de gènere a la Comunitat Valenciana (DOGV 8019, 11.04.2017), tracta en el capítol II diferents mesures en l'àmbit de l'educació en matèria d'identitat i expressió de gènere, diversitat sexual i familiar.  
La Llei 23/2018, de 29 de novembre, de la Generalitat, d'igualtat de les persones LGTBI, tracta en determinats articles mesures que cal tindre en compte en l'àmbit de l'educació (DOGV 8436, 03.12.2018).  
  
La Llei 6/2022, de 31 de març, de modificació del Text Refós de la Llei general de drets de les persones amb discapacitat i de la seua inclusió social, aprovat pel Reial decret legislatiu 1/2013, de 29 de novembre, estableix i regula l'accessibilitat cognitiva i les seues condicions d'exigència i aplicació (BOE 78, 01.04.2022).  
A més, diferents estratègies i plans han incorporat mesures específiques en l'àmbit educatiu, com l'Estratègia d'educació per al desenvolupament en l'àmbit formal de la Comunitat Valenciana 2017-2021, el Pla valencià d'inclusió i cohesió social (PVICS), l'Estratègia valenciana per a la igualtat i la inclusió del poble gitano 2018-2023, l'Estratègia Valenciana de Migracions 2021-2026, l'Estratègia valenciana per a la igualtat de tracte, la no-discriminació i la prevenció dels delictes d'odi 2019-2024 o el Pla director de coeducació. Pel que fa a l'adopció de l'Estratègia valenciana de Desenvolupament Sostenible (EDS) 2020-2030, i l'adaptació de l'Agenda 2030 i els Objectius de Desenvolupament Sostenible (ODS) al context educatiu, s'ha aprofundit en la integració dels ODS 4 (educació de qualitat), 10 (reducció de les desigualtats) i 16 (pau, justícia i institucions sòlides) en les polítiques educatives.  
  
El Decret 104/2018, de 27 de juliol, del Consell, pel qual es desenvolupen els principis d'equitat i d'inclusió en el sistema educatiu valencià (DOGV 8356, 07.08.2018), té com a objecte establir i regular els principis i les actuacions encaminades al desenvolupament d'un model inclusiu en el sistema educatiu valencià per a fer efectius els principis d'equitat i igualtat d'oportunitats en l'accés, participació, permanència i progrés de tot l'alumnat, i aconseguir que els centres docents es constituïsquen en elements dinamitzadors de la transformació social cap a la igualtat i la plena inclusió de totes les persones, en especial d'aquelles que es troben en situació de major vulnerabilitat i en risc d'exclusió.  
  
L'Ordre 20/2019, de 30 d'abril, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es regula l'organització de la resposta educativa per a la inclusió de l'alumnat en els centres docents sostinguts amb fons públics del sistema educatiu valencià (DOGV 8540, 03.05.2019), té per objecte regular l'organització de la resposta educativa als centres docents, en el marc de l'educació inclusiva, a fi de garantir l'accés, la participació, la permanència i el progrés de tot l'alumnat, com a nucli del dret fonamental a l'educació i des dels principis de qualitat, igualtat d'oportunitats, equitat i accessibilitat universal.  
  
El Decret 58/2021, de 30 d'abril, del Consell, determina la jornada lectiva del personal docent i el nombre màxim d'alumnat per unitat en centres docents no universitaris (DOGV 9077, 06.05.2021).  
El Decret 72/2021, de 21 de maig, del Consell, d'organització de l'orientació educativa i professional en el sistema educatiu valencià (DOGV 9099, 03.06.2021), té per objecte regular l'organització de l'orientació educativa i professional en el sistema educatiu valencià, perquè, des d'un vessant de drets, inclusiu, intercultural, amb perspectiva de gènere i de forma cooperativa entre tots els agents implicats, contribuïsca a l'optimització dels processos de desenvolupament personal, social, emocional, acadèmic i professional de l'alumnat, garantisca l'orientació al llarg de tot l'itinerari formatiu i acompanye els centres docents en el procés de transformació cap a la inclusió.  
  
L'Ordre 23/2021, de 6 de juliol, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport (DOGV 9124, 09.07.2021), determina els criteris de creació de llocs de professorat de l'especialitat d'Orientació Educativa en els equips d'Orientació Educativa, i ordena la creació de les unitats especialitzades d'Orientació.  
La pandèmia mundial derivada de la COVID-19, declarada per l'Organització Mundial de la Salut el dia 11 de març de 2020, ha tingut una especial incidència en el sistema educatiu. Davant de l'evolució de la pandèmia durant els cursos 2019-2020, 2020-2021 i 2021-2022, i atés que l'educació i el funcionament segur dels centres educatius són preocupacions socials prioritàries, que mereixen una atenció també prioritària per part dels poders públics, s'han hagut de desenvolupar noves mesures excepcionals, i de caràcter temporal.  
La situació anterior ha fet que els centres educatius, en general, i els equips directius, en particular, hagen hagut de centrar la majoria de les seues actuacions i dedicar quasi tots els esforços a gestionar aspectes derivats directament o indirectament de la incidència de la pandèmia en els seus centres.  
Amb data 28 de gener de 2022 es va publicar la Resolució de 26 de gener de 2022, del secretari autonòmic d'Educació i Formació Professional, per la qual es modifiquen alguns aspectes i es realitzen aclariments sobre el contingut de les resolucions de 20 de juliol i de 26 de juliol de 2021, del secretari autonòmic d'Educació i Formació Professional, per les quals s'aproven, respectivament, les instruccions per a l'organització i el funcionament dels centres que imparteixen Educació Infantil de segon cicle i Educació Primària, i Educació Secundària Obligatòria i Batxillerat, durant el curs 2021-2022 (DOGV 9266, 28.01.2022), amb la finalitat de flexibilitzar o endarrerir alguns dels terminis establits per a la realització de determinades actuacions, per tal de disminuir la pressió sobre els centres, intentant eliminar, sobretot, aquelles actuacions d'índole més burocràtica i que no tenien un gran impacte en el desenvolupament del treball d'atenció a l'alumnat, per tal de concentrar els seus esforços a millorar l'atenció educativa a l'alumnat i a les seues famílies.  
  
Convé, per tant, dictar instruccions per al curs acadèmic 2022-2023 que continuen incidint en el que determina l'esmentada Resolució de 26 de gener de 2022.  
La Conselleria d'Educació, Cultura i Esport és conscient que el problema de l'excessiva burocràcia va més enllà de la situació actual, per la qual cosa es vol traslladar el compromís de revisió i d'anàlisi de tota la normativa vigent amb la finalitat d'introduir els canvis necessaris, en el marc de les possibilitats de regulació normativa, per a reduir de manera significativa les tasques burocràtiques dels centres.  
És per això que en aquestes instruccions s'eliminen referències a altres plans i programes regulats per aquesta Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, i que, d'ara endavant, s'inclouran en el Projecte educatiu de centre (PEC) i es revisaran anualment al realitzar la memòria del centre, per tal que servisquen en l'elaboració per part dels centres educatius dels seus plans d'actuació per a la millora (PAM), que han de dur a terme anualment.  
Tot això, amb els següents objectius:  
- Afavorir l'exercici de l'autonomia pedagògica i organitzativa per part dels centres educatius perquè puguen desenvolupar la millor resposta educativa al conjunt de la comunitat educativa i, especialment, al seu alumnat.  
- Reduir tasques administratives d'índole burocràtica que no tenen un impacte positiu en el funcionament del centre ni en els processos d'ensenyament i aprenentatge.  
- Homogeneïtzar i simplificar el contingut i els criteris d'elaboració, aprovació, seguiment i avaluació dels documents institucionals del centre.  
Aquestes instruccions es refereixen a les mesures d'ordenació acadèmica entorn de la coordinació docent i l'elaboració del projecte educatiu i de la programació general anual, els horaris lectius i altres aspectes didàctics i organitzatius en els quals s'han de considerar en tot moment els principis coeducatius de manera transversal, tenint en compte la Llei 15/2017, de 10 de novembre, de la Generalitat, de polítiques integrals de joventut (DOGV 8168, 13.11.2017).  
Aquests principis són:  
- L'eliminació dels prejudicis, els estereotips i els rols en funció del sexe, construïts segons els patrons socioculturals de conducta assignats a dones i homes, per tal de garantir per a tot l'alumnat possibilitats de desenvolupament personal integral.  
- La prevenció de la violència contra les dones, mitjançant l'aprenentatge de mètodes no violents per a la resolució de conflictes i de models de convivència basats en la diversitat i en el respecte a la igualtat de drets i oportunitats de dones i homes.  
- La promoció dels valors com el respecte, la solidaritat, la tolerància, l'empatia i la responsabilitat, que faciliten la comunicació, el diàleg i la restauració, que resulten fonamentals a l'hora de conviure. Hauran de regir les relacions entre tots els membres de la comunitat educativa.  
  
- La integració dels objectius coeducatius assenyalats en els llibres de text i altres materials didàctics que s'utilitzen o es proposen en els projectes d'innovació educativa, que han de fer un ús no sexista del llenguatge i garantir, en les imatges que contenen, una presència equilibrada i no estereotipada de dones i homes.  
- La capacitació de l'alumnat perquè l'elecció de les opcions acadèmiques i professionals es realitze lliure de condicionaments basats en el gènere.  
- El respecte a la lliure determinació de gènere, la seua expressió i l'orientació sexual, tant de l'alumnat com dels seus familiars.  
De conformitat amb el Decret 5/2019, de 16 de juny, del president de la Generalitat, pel qual es determinen el nombre i la denominació de les conselleries, i les seues atribucions (DOGV 8572, 17.06.2019), i el Decret 7/2019, de 20 de juny, del president de la Generalitat, pel qual es determinen les secretaries autonòmiques de l'Administració del Consell (DOGV 8576, 21.06.2019), modificat pel Decret 2/2022, de 10 de febrer, del president de la Generalitat, de modificació del Decret 7/2019, de 20 de juny, del president de la Generalitat, pel qual es determinen les secretaries autonòmiques de l'Administració del Consell (DOGV 9277, 14.02.2022) resolc:  
  
Apartat únic  
Aprovar les instruccions incloses en l'annex únic, a les quals s'han d'ajustar l'organització i el funcionament dels centres educatius que imparteixen Educació Secundària durant el curs acadèmic 2022-2023.  
  
  
València, 12 de juliol de 2022. - El secretari autonòmic d'Educació i Formació Professional: Miguel Soler Gracia.  
  
  
  
ANNEX ÚNIC  
Instruccions d'organització i funcionament dels centres que imparteixen Educació Secundària Obligatòria i Batxillerat durant el curs acadèmic 2022-2023  
  
ÍNDEX  
1. PROJECTE EDUCATIU DE CENTRE  
1.1. Consideracions generals  
1.2. Continguts del Projecte educatiu de centre  
1.2.1. Els objectius, les prioritats d'actuació i la línia pedagògica del centre  
1.2.2. Les característiques de l'entorn social i cultural del centre  
1.2.3. Les línies i criteris bàsics que han d'orientar l'establiment de determinades mesures a mitjà i llarg termini per part del centre  
  
1.2.4. La concreció dels currículums establits per l'Administració educativa per als diferents ensenyaments impartits en el centre  
1.2.5. Projecte lingüístic de centre  
1.2.6. Els diferents plans i programes establits per l'Administració educativa  
1.2.6.1. Programa de reutilització, reposició i renovació de llibres de text i material curricular  
1.2.6.2. Mesures per al foment de la lectura  
1.2.6.3. Mesures per al foment de la igualtat i la convivència  
1.2.6.4. Mesures de resposta educativa per a la inclusió de l'alumnat  
  
1.2.6.5. Actuacions d'orientació acadèmica i professional  
1.2.6.6. Mesures relacionades amb l'acció tutorial  
1.2.6.7. Mesures de coordinació per tal de garantir la continuïtat del procés educatiu  
1.2.6.8. Projecte educatiu de menjador escolar  
1.2.6.9. Pla digital de centre  
1.2.6.10. Carta de compromís educatiu del centre amb les famílies de l'alumnat  
1.2.6.11. Altres projectes i programes desenvolupats pel centre  
1.3. Elaboració, aprovació, difusió, seguiment i avaluació del projecte educatiu  
2. PROJECTE DE GESTIÓ I RÈGIM ECONÒMIC  
2.1. Consideracions generals  
2.2. Altres aspectes relatius a la gestió i règim econòmic dels centres  
  
3. NORMES D'ORGANITZACIÓ I FUNCIONAMENT  
3.1. Consideracions generals  
3.2. Elaboració, aprovació, difusió, seguiment i avaluació  
3.3. Altres aspectes relatius a l'organització i al funcionament dels centres  
3.3.1. Incidències d'inici de curs  
3.3.2. Accés als centres  
3.3.3. Criteris per a la constitució de grups i confecció d'horaris  
  
3.3.3.1. Educació Secundària Obligatòria  
3.3.3.2. Batxillerat  
3.3.4. Atenció a l'alumnat en cas d'absència de professorat  
3.3.5. Participació de l'alumnat, de les famílies, així com de voluntariat i d'altre personal extern als centres docents  
3.3.6. Mitjans de difusió dels centres docents  
3.3.7. Ús social dels centres educatius  
3.3.8. Competències de les Forces i Cossos de Seguretat davant del requeriment i comprovació de documentació personal sobre alumnat menor d'edat en centres escolars  
3.3.9. Salut i seguretat en els centres educatius  
3.3.10. Assistència sanitària a l'alumnat  
3.3.11. Mesures d'emergència i plans d'autoprotecció del centre  
  
3.3.12. Prevenció de riscos laborals en el sector docent  
3.3.12.1. Adaptació de llocs de treball  
3.3.12.2. Valoració de risc durant l'embaràs i la lactància  
3.3.12.3. Delegats i delegades de prevenció de riscos laborals  
3.3.13. Canvis de denominació  
4. PROGRAMACIÓ GENERAL ANUAL  
4.1. Consideracions generals  
4.2. Continguts de la PGA  
4.2.1. Informació administrativa  
4.2.1.1. Horari general del centre  
4.2.1.2. Criteris pedagògics per a l'elaboració dels horaris de l'alumnat, del personal docent i del personal no docent d'atenció educativa  
4.2.1.2.a. Criteris pedagògics per a l'elaboració dels horaris de l'alumnat  
4.2.1.2.b. Criteris pedagògics per a l'elaboració dels horaris del professorat i del personal no docent d'atenció educativa  
4.2.1.3. Calendari d'avaluacions i recuperacions  
4.2.1.4. Calendari de reunions dels òrgans col·legiats del centre, de lliurament de la informació i d'entrevistes a les persones representants legals de l'alumnat  
4.2.1.5. Actualització dels requisits lingüístics per a la catalogació de llocs de treball docent  
4.2.1.5.a. Capacitació lingüística del professorat  
4.2.1.5.b. Catalogació de llocs de treball docents en valencià  
  
4.2.1.5.c. Classificació de llocs de treball docent en llengua estrangera  
4.2.1.6. Llibres de text i altres materials curriculars  
4.2.1.7. Productes de suport per a l'alumnat amb necessitats específiques de suport educatiu derivades de discapacitat  
4.2.1.8. Programa anual de menjador escolar  
4.2.1.9. Programa anual d'activitats complementàries i extraescolars i serveis complementaris  
4.2.1.10. Programa d'activitats formatives de centre  
4.2.2. Pla d'actuació per a la millora  
4.2.2.1. Descripció de les intervencions educatives que es desenvoluparan per a atendre la diversitat de l'alumnat des d'una perspectiva inclusiva  
4.2.2.1.a. Consideracions generals  
4.2.2.1.b. Proposta pedagògica de departament  
4.2.2.1.c. Programacions d'aula  
4.2.2.1.d. Activitats del departament d'Orientació Educativa i Professional  
4.2.2.1.e. Programa d'acompanyament, motivació i reforç escolar personalitzat a l'alumnat més vulnerable educativament, dins del programa de cooperació territorial «PROA+» (2021-2024)  
4.2.2.2. L'actualització dels diferents plans i programes desenvolupats pel centre, amb menció especial al Pla d'igualtat i convivència  
  
4.2.2.2.a. Revisió del Projecte educatiu de centre  
4.2.2.2.b. La situació del Projecte lingüístic del centre i l'aplicació del programa  
4.2.2.2.c. Altres concrecions del projecte educatiu  
4.2.2.3. Criteris i procediments previstos per al seguiment i l'avaluació del PAM  
4.3. Elaboració, aprovació, tramitació, difusió, seguiment i avaluació de la PGA  
4.4. Memòria de final de curs  
5. ÒRGANS DE COORDINACIÓ DOCENT  
5.1. Comissió de coordinació pedagògica. Composició, coordinació i funcions  
5.2. Equips educatius. Composició, coordinació i funcions  
5.3. Departaments didàctics  
5.4. Departament d'Orientació Educativa i Professional. Composició i funcions  
5.5. Tutories  
5.6. Altres figures de coordinació  
5.6.1. Persona coordinadora d'Educació Secundària Obligatòria  
5.6.2. Persona coordinadora de les tecnologies de la informació i comunicació (TIC)  
5.6.3. Persona coordinadora de formació  
5.6.4. Persona coordinadora d'igualtat i convivència  
5.6.5. Persona coordinadora del programa de reutilització de llibres i materials curriculars  
5.6.6. Persona coordinadora de cicles formatius  
5.6.7. Persona coordinadora de l'aula d'Informàtica  
6. PERSONAL DOCENT, PERSONAL NO DOCENT D'ATENCIÓ EDUCATIVA I PERSONAL D'ADMINISTRACIÓ I SERVEIS  
  
6.1. Personal docent  
6.1.1. Actuacions per a l'acollida del professorat de nova incorporació al centre  
6.1.2. Horari del personal docent  
6.1.3. Horari del professorat d'Orientació Educativa  
6.1.4. Horari de l'equip directiu  
6.1.5. Horari del professorat que desenvolupe funcions de coordinació docent  
6.1.6. Elaboració dels horaris  
6.1.7. Compliment de l'horari  
6.1.8. Plantilla de professorat. Restes horàries  
6.1.9. Insuficiència o mancança d'horari  
6.1.10. Habilitacions transitòries  
6.1.11. Docents amb insuficiència d'horari en els dos primers cursos d'ESO  
6.1.11.1. Prioritat per a determinar els docents amb insuficiència horària  
6.1.11.2. Prioritat per a l'elecció d'horaris  
6.1.12. Atribució docent del professorat d'Educació Secundària Obligatòria i Batxillerat  
6.1.13. Substitució de docents  
6.1.14. Notificació de la participació en l'exercici del dret de vaga del personal docent i no docent  
6.2. Personal no docent d'atenció educativa  
6.2.1. Horaris del personal no docent d'atenció educativa  
6.2.2. Actuacions per a l'acollida del personal no docent d'atenció educativa  
6.2.3. Substitucions i cobertura dels llocs del personal no docent d'atenció educativa  
6.3. Personal d'administració i serveis  
6.4. Altre personal  
7. ENSENYAMENTS  
7.1. Educació Secundària Obligatòria  
7.1.1. Organització curricular en Educació Secundària Obligatòria  
7.1.2. Cicles formatius de grau bàsic  
7.1.3. Programes pedagògics  
7.1.4. Avaluació dels processos d'aprenentatge i ensenyament i condicions de promoció i de titulació de l'alumnat  
7.1.5. Consell orientador  
7.1.6. Ensenyaments de Religió  
7.1.7. Condicions de formació per a impartir docència de la matèria Valencià: Llengua i Literatura en Educació Secundària Obligatòria i Batxillerat en un centre privat o concertat  
7.1.8. Exempcions i convalidacions  
7.1.9. Canvi de llengua estrangera  
7.1.10. Premis extraordinaris i menció honorífica en l'etapa  
7.2. Batxillerat  
7.2.1. Accés  
7.2.2. Avaluació dels processos d'aprenentatge i ensenyament i condicions de promoció i de titulació de l'alumnat  
7.2.3. Procediment per a la repetició completa de segon curs de Batxillerat  
7.2.4. Matèria de lliure configuració autonòmica Educació Fisicoesportiva i Salut incorporada en el currículum de segon de Batxillerat pel Decret 51/2018, de 27 d'abril  
7.2.5. Canvi de modalitat o itinerari  
7.2.6. Ensenyaments de Religió  
7.2.7. Exempcions i convalidacions  
7.2.8. Canvis de llengua estrangera  
7.2.9. Continuïtat entre matèries  
7.2.10. Obtenció del títol de Batxillerat des d'altres ensenyaments  
7.2.11. Alumnat que cursa ensenyaments professionals de Música o de Dansa i de Batxillerat simultàniament  
7.2.12. Exempcions de qualificació en Batxillerat per a l'alumnat amb necessitats educatives especials  
7.2.13. Càlcul de la qualificació final de l'etapa de Batxillerat  
7.2.14. Matrícula d'honor  
8. ALUMNAT  
8.1. Drets i deures de l'alumnat  
8.2. Dret de l'alumnat a una avaluació objectiva i reclamació de qualificacions  
8.3. Alumnat amb necessitats específiques de suport educatiu i necessitats de compensació de desigualtats  
8.4. Alumnat nouvingut  
8.5. Esportistes d'alt nivell i d'alt rendiment, i esportistes d'elit i personal tècnic, entrenador, arbitral i jutge d'elit de la Comunitat Valenciana  
9. MATRÍCULA  
9.1. Documents de matrícula  
9.2. NIA  
9.3. Trasllat de matrícula  
9.4. Anul·lació de matrícula en Educació Secundària Obligatòria i Batxillerat  
10. CENTRES DE PRÀCTIQUES I ESTUDIANTS ERASMUS11. ITACA. TECNOLOGIES DE LA INFORMACIÓ I LA COMUNICACIÓ I PROTECCIÓ DE DADES PERSONALS  
11.1. Normativa que s'ha de preveure en matèria de l'ús de les tecnologies de la informació i de la comunicació i la protecció en el tractament de les dades personals  
11.2. ITACA  
11.3. Ús de plataformes informàtiques en els centres educatius públics de titularitat de la Generalitat  
11.4. Identitat digital de l'alumnat, del personal docent i del personal no docent d'atenció educativa  
CONSIDERACIONS FINALS  
  
  
1. PROJECTE EDUCATIU DE CENTRE  
1.1. Consideracions generals  
Un dels aspectes que garanteix la qualitat dels processos educatius és l'autonomia dels centres educatius. Convé, per això, que cada centre puga gestionar el personal docent i no docent, així com els recursos materials per tal de donar la millor resposta educativa a l'alumnat en funció de les característiques de la comunitat educativa que el compon. Així doncs, els límits que aquesta autonomia comporta, es deriven de la necessitat que, els centres educatius i l'educació oferida en aquests, mantinguen una retroalimentació amb la societat i l'entorn en què s'insereixen.  
És responsabilitat de l'Administració educativa garantir la qualitat de les experiències d'aprenentatge que es duen a terme a tots els centres, de manera que ha de supervisar que el marge de maniobra més ampli que se'ls atorga es traduïsca en beneficis per a tot l'alumnat.  
  
Un centre educatiu de qualitat ha de donar resposta a l'equilibri complex que hi ha entre l'excel·lència, entesa com la posada en marxa de processos educatius encaminats a aconseguir que tot l'alumnat amb inquietuds tinga la possibilitat d'anar més enllà de la simple suficiència, i l'equitat, que trenca amb la falsa idea que l'equipara amb la uniformitat, de manera que tot l'alumnat desenvolupe plenament i de manera integral la seua personalitat.  
El Projecte educatiu de centre (d'ara en avant, PEC) és, entre tots els documents dels centres, el document referent per a donar resposta a la diversitat de les necessitats personals i educatives de l'alumnat que es deriven d'una societat plural.  
D'acord amb el que es disposa en l'article 70.1 del Decret 252/2019, de 29 de novembre, el PEC és el document en el qual la comunitat educativa ha d'expressar les seues necessitats i plantejar les seues prioritats de manera singular.  
L'article 70.2 de l'esmentat Decret 252/2019 estableix que el PEC recull els principis que fonamenten, donen sentit i orienten les decisions que generen i vertebren els diferents projectes, plans i activitats del centre i que ha d'incloure mesures per a promoure valors d'equitat, responsabilitat, coeducació, interculturalitat, llibertat, sentit crític, prevenció i resolució pacífica de conflictes per a erradicar la violència a les aules i per a fomentar la igualtat entre dones i homes.  
  
L'article 70.3 de l'esmentat Decret 252/2019 indica que el PEC incorporarà els criteris per a la personalització de l'ensenyament i promourà metodologies que posen en relleu els aprenentatges significatius, la col·laboració, la cooperació, i la utilització dels recursos de l'entorn.  
  
El PEC ha d'abraçar la complexitat i comprendre el context per a desenvolupar una anàlisi coherent, incorporant metodologies innovadores per a poder desenvolupar els continguts curriculars. És una eina útil per a cohesionar l'equip educatiu, ja que requereix reflexionar i prendre acords que permeten revisar, actualitzar i consensuar els principis i valors que atorguen identitat al centre, i que permetrà definir la línia pedagògica del centre.  
Per això, d'acord amb el que disposa l'article 70.4 de l'esmentat Decret 252/2019, el seu contingut ha de ser clar i reflectir un compromís col·legiat de tota la comunitat escolar per a oferir la millor resposta en clau educativa a la diversitat social, econòmica i cultural del context per al qual es defineix, tenint en compte les característiques de l'alumnat, de la comunitat educativa i de l'entorn social i cultural del centre. Així mateix, ha d'incloure les línies i criteris bàsics que han d'orientar l'establiment de mesures a mitjà i a llarg termini per a la promoció de la igualtat i la convivència, amb un apartat específic en què consten les accions de tota la comunitat educativa per a construir un clima escolar positiu que afavorisca la sensibilització, la prevenció, la detecció, el tractament educatiu dels conflictes i una intervenció efectiva en la regulació de la convivència escolar i la reparació del dany, així com els principis coeducatius i evitar aquelles actituds que afavorisquen la discriminació sexista i, mitjançant la intervenció positiva, promocionar, a partir de la posada en valor de les aportacions de les dones en cada àrea, el desenvolupament personal integral de tots els membres de la comunitat. Ha de garantir el respecte a la identitat de gènere sentida i incorporar accions encaminades a la no-discriminació que permeten superar els estereotips i comportaments sexistes i discriminatoris.  
A més, seguint les indicacions dels apartats 1 i 7 de l'article 24 de la Llei 23/2018, de 29 de novembre, de la Generalitat, d'igualtat de les persones LGTBI (DOGV 8436, 03.12.2018), en el PEC i en tots els documents que regulen la vida del centre, s'inclouran la promoció de la igualtat en la diversitat i la no-discriminació de les persones LGTBI. A més, es fomentaran activitats de sensibilització amb la col·laboració de col·lectius LGTBI i de les persones progenitores i/o persones tutores legals i familiars de persones LGTBI. Totes aquestes accions incorporades als documents, plans i programes aprovats pels centres educatius, i aquelles altres que incorporen els centres per raó de la seua autonomia pedagògica, hauran de basar-se en fonts de referència avalades per la literatura científica sobre la matèria i remetre a les normes internacionals que garanteixen la protecció dels drets humans i els principis d'igualtat i no-discriminació, continguts en els tractats signats per l'Estat espanyol.  
Aquests documents hauran de recollir també les recomanacions del Pla d'igualtat i convivència pel que fa a la implementació de mesures que perseguisquen la igualtat real de totes les persones que conformen la comunitat educativa, així com les estratègies pedagògiques i psicopedagògiques encaminades a garantir la igualtat en la diversitat, la no-discriminació cap a les persones LGTBI, mesures preventives, d'acompanyament i intervenció que donen resposta a possibles casos de vulneració de drets o violència infligida cap a aquestes persones.  
La situació generada durant els cursos escolars anteriors a conseqüència de la crisi sanitària ocasionada per la COVID-19, ha obligat a realitzar per part dels centres una anàlisi del seu PEC per tal de donar l'entrada a noves situacions que, a la vista dels esdeveniments, han obligat a un replantejament de molts dels aspectes de l'organització del centre i de l'organització curricular dels ensenyaments que s'imparteixen que fins ara semblaven inamovibles.  
No obstant això, aquesta situació no ha de dur a la realització d'un treball burocràtic de modificació d'aquest i dels plans i programes que en formen part, sinó a un treball organitzatiu real que permeta un millor funcionament del centre, centrant les actuacions en el treball directe amb l'alumnat, especialment amb l'alumnat que, com a conseqüència de la pandèmia, no ha tingut les mateixes oportunitats educatives que la resta dels seus companys i companyes, i per a l'alumnat amb necessitat específica de suport educatiu.  
Per tant, donant continuació a la Resolució de 26 de gener de 2022 (DOGV 9266, 28.01.2022), durant el curs 2022-2023, per tal de portar a terme les tasques de revisió i seguiment de tots els plans i programes desenvolupats pels centres que formen part del Projecte educatiu de centre (PEC) i de les seues concrecions anuals incloses en la Programació general anual (PGA) i en el Pla d'actuació per a la millora (PAM), no serà necessari que els centres elaboraren documents específics sinó que bastarà la revisió i seguiment en el marc de l'elaboració de la memòria de final de curs, mitjançant la qual, el consell escolar, el claustre i l'equip directiu avaluaven el grau de compliment de la PGA, i més específicament les actuacions incloses en el seu PAM, durant aquest curs escolar 2022-2023.  
1.2. Continguts del Projecte educatiu de centre  
El contingut s'ajustarà al que disposa l'article 121 de la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'Educació, en la nova redacció que fa la Llei orgànica 3/2020, de 29 de desembre, per la qual es modifica la Llei orgànica 2/2006, i els articles 70 i 71 del Decret 252/2019, de 29 de novembre, del Consell, de regulació de l'organització i el funcionament dels centres públics que imparteixen ensenyaments d'Educació Secundària Obligatòria, Batxillerat i Formació Professional (DOGV 8693, 09.12.2019), i també es podran aplicar la resta de disposicions vigents que estableixen la inclusió de determinats aspectes com a part del contingut del PEC.  
A aquests efectes, el PEC inclourà les principals línies d'actuació i estratègies de consecució dels objectius establits, a mitjà i llarg termini, i tractarà els aspectes següents:  
1.2.1. Els objectius, les prioritats d'actuació i la línia pedagògica del centre  
La comunitat educativa ha de plantejar-se, amb una projecció de futur, quin tipus de centre educatiu desitja ser, els valors en els quals es vol educar l'alumnat i el seu compromís amb l'entorn. Les seues necessitats, expectatives, aspiracions i prioritats han de conjugar-se, òbviament, amb els principis i finalitats de la normativa en vigor.  
D'ací sorgiran les senyes d'identitat del centre, enteses com el conjunt de valors, objectius i prioritats d'actuació d'un centre, i definides a través de la comunitat educativa a la qual presta servei, i es partirà d'un model d'escola inclusiva i innovadora, que constituirà la seua singularitat.  
A més, s'establirà la línia pedagògica del centre que done coherència al procés educatiu, entesa com el conjunt d'estratègies, procediments, tècniques i accions organitzades planificades pel personal educatiu, de manera conscient i reflexiva, que, coordinades entre si, tenen la finalitat de facilitar possibilitats d'aprenentatge de l'alumnat cap a la consecució dels objectius i les competències clau i específiques.  
  
Tots els elements del PEC han de prendre com a referència els principis i les línies d'actuació establits en el Decret 104/2018, de 27 de juliol, del Consell, pel qual es desenvolupen els principis d'equitat i d'inclusió en el sistema educatiu valencià (DOGV 8356, 07.08.2018), que caracteritzen el model d'escola inclusiva, a fi de concretar les actuacions necessàries que donen resposta a la diversitat de necessitats de tot l'alumnat, tot considerant els recursos disponibles i les característiques del context sociocomunitari.  
1.2.2. Les característiques de l'entorn social i cultural del centre  
Les característiques de l'entorn social i cultural del centre són un element imprescindible a tindre en compte a l'hora d'establir els seus objectius, les seues prioritats d'actuació i desenvolupar els projectes educatius. L'arrelament i l'obertura del centre a l'entorn del qual forma part resulten fonamentals per tal d'aconseguir un compromís efectiu de tots els sectors que conformen la comunitat educativa i la creació de xarxes de solidaritat i voluntariat.  
Tampoc s'ha d'oblidar que els centres educatius han de facilitar el coneixement dels recursos, serveis i possibilitats del seu entorn més immediat de manera que siguen centres d'ensenyament permanent a l'abast de la ciutadania, compromesos amb la sostenibilitat i la participació responsable.  
Els centres, a més, han d'establir contactes i relacions amb les entitats més representatives i significatives del seu entorn més immediat (associacions veïnals, comerços, empreses, biblioteques públiques, associacions culturals, ajuntaments, serveis socials, etc.) per tal d'afavorir una bona relació. A més, s'han de buscar sinergies amb els agents socioeconòmics de l'entorn, a fi de promoure nous acords de col·laboració que faciliten la inclusió de l'alumnat en el context sociocomunitari i dinamitzen els canvis socials, econòmics i culturals d'aquest entorn.  
  
L'entorn social i cultural del centre repercuteix en el desenvolupament competencial de l'alumnat. Per això, es fa necessari que els centres educatius participen, col·laboren i s'impliquen en les necessitats reals de la comunitat on es troben a través de metodologies actives i participatives.  
1.2.3. Les línies i criteris bàsics que han d'orientar l'establiment de determinades mesures a mitjà i llarg termini per part del centre  
  
S'inclouran en el PEC les línies i criteris bàsics que han d'orientar l'establiment de determinades mesures a mitjà i llarg termini per part del centre en relació als següents aspectes:  
- L'organització i el funcionament del centre.  
- La participació dels diversos estaments de la comunitat educativa i les formes de col·laboració entre aquests.  
- La cooperació entre les famílies o representants legals de l'alumnat i el centre.  
- La coordinació amb els serveis del municipi, les relacions amb institucions públiques i privades per a la millor consecució de les finalitats establides, així com la possible utilització de les instal·lacions del centre per part d'altres entitats per a realitzar activitats educatives, culturals, esportives o altres de caràcter social.  
- La coordinació i la transició entre nivells i etapes.  
- L'orientació acadèmica i professional.  
- La resposta educativa per a la inclusió de tot l'alumnat.  
- L'acció tutorial.  
- La gestió de la igualtat i la convivència amb perspectiva comunitària mitjançant estratègies organitzatives i pràctiques educatives basades en el diàleg igualitari, el desenvolupament de la competència socioemocional i la prevenció de la violència.  
- La promoció i bon ús de les tecnologies de la informació i les comunicacions.  
- La innovació educativa a través de noves metodologies integradores, cooperatives i col·laboratives que motiven l'aprenentatge i milloren els resultats acadèmics de l'alumnat.  
- L'educació plurilingüe i intercultural.  
1.2.4. La concreció dels currículums establits per l'Administració educativa per als diferents ensenyaments impartits en el centre  
1. La concreció curricular forma part del PEC i l'elabora la comissió de coordinació pedagògica (COCOPE) amb les directrius acordades en el claustre. És el document que, a partir de les prescripcions fixades per l'Administració educativa, estableix què, quan i com s'ha d'ensenyar, i què, quan i com s'ha d'avaluar. En aquest document s'han d'incloure els elements transversals establits per la normativa vigent. D'acord amb l'article 129 de la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'Educació (LOE), modificada per la Llei orgànica 3/2020, correspon al claustre la seua aprovació i avaluació.  
  
2. Serà aplicable la normativa següent:  
a) Per als cursos primer i tercer, d'Educació Secundària Obligatòria i primer de Batxillerat seran aplicables els decrets del Consell que regulen l'ordenació i el currículum de l'Educació Secundària Obligatòria i del Batxillerat, desenvolupades a partir del Reial decret 217/2022, de 29 de març, pel qual s'estableix l'ordenació i els ensenyaments mínims de l'Educació Secundària Obligatòria (BOE 76, 30.03.2022), i la seua correcció d'errades, i el Reial decret 243/2022, de 5 d'abril, pel qual s'estableixen l'ordenació i els ensenyaments mínims del Batxillerat (BOE 82, 06.04.2022).  
b) Per als cursos segon i quart, d'Educació Secundària Obligatòria i segon de Batxillerat, el que disposa el Decret 87/2015, de 5 de juny, del Consell, pel qual s'estableix el currículum i es desplega l'ordenació general de l'Educació Secundària Obligatòria i del Batxillerat a la Comunitat Valenciana (DOGV 7544, 10.06.2015), modificat pel Decret 136/2015, de 4 de setembre, del Consell (DOGV 7611, 09.09.2015), i el Decret 51/2018, de 27 d'abril, del Consell (DOGV 8284, 30.04.2018).  
No obstant això, els estàndards d'aprenentatge avaluables que figuren en els annexos a l'esmentat Reial decret 1105/2014, de 26 de desembre, tenen caràcter merament orientatiu per als cursos d'Educació Secundària Obligatòria i del Batxillerat a què es refereix l'apartat b) durant l'any acadèmic 2022-2023.  
3. Davant de la situació generada durant els cursos anteriors a conseqüència de la crisi sanitària ocasionada per la COVID-19, durant el curs 2022-2023 els centres docents prendran les mesures de reforç pedagògic necessàries en els diferents nivells i etapes educatives, amb la finalitat d'aconseguir la consolidació dels aprenentatges i de les competències del curs anterior i de permetre l'avanç de tot l'alumnat i especialment del que haja tingut més dificultats.  
1.2.5. Projecte lingüístic de centre  
1. El Projecte lingüístic de centre (PLC) és l'instrument mitjançant el qual cada centre educatiu articula, concreta i adequa al centre educatiu el Programa d'educació plurilingüe i intercultural (PEPLI).  
2. Serà aplicable la Llei 4/2018, de 21 de febrer, de la Generalitat, per la qual es regula i promou el plurilingüisme en el sistema educatiu valencià (DOGV 8240, 22.02.2018), que en l'article 15 especifica el seu contingut:  
a) El pla d'ensenyament i ús vehicular de les llengües: proporció d'ús vehicular de cada llengua, enfocaments metodològics, mesures de suport, i tractament de les persones nouvingudes i vulnerables.  
b) El pla de normalització lingüística del centre: mesures de promoció del valencià en els àmbits administratiu, de gestió i planificació pedagògica i social i d'interrelació amb l'entorn.  
c) La proposta d'avaluació de l'assoliment dels objectius del projecte.  
3. Durant el curs 2022-2023, i d'acord amb el calendari i el procediment establits per la Direcció General d'Innovació Educativa i Ordenació, tots els centres educatius públics i els privats sostinguts amb fons públics hauran d'adaptar el seu PLC als nous currículums aprovats pel decret del Consell per als ensenyaments d'Educació Secundària Obligatòria i Batxillerat, de manera que estiguen autoritzats amb anterioritat del procés d'admissió corresponent al curs 2023-2024.  
  
4. Els centres de nova creació hauran d'elaborar el seu PLC d'acord amb el calendari i el procediment indicat en l'apartat anterior.  
  
5. Per a l'adaptació o l'elaboració del PLC, els centres poden comptar amb les orientacions i el suport dels assessors i de les assessores tècnics docents en matèria d'educació plurilingüe i de la Inspecció d'Educació.  
1.2.6. Els diferents plans i programes establits per l'Administració educativa  
La Conselleria d'Educació, Cultura i Esport ha establit mitjançant una normativa de diferents rangs una gran varietat de plans i programes amb la intenció d'afavorir la millora contínua dels centres educatius.  
  
Aquesta normativa, junt amb el gran nombre de plans i programes establits, ha provocat que, en lloc de posar l'èmfasi en les actuacions que es deriven d'aquests plans i programes, s'haja focalitzat en la realització de documents i procediments administratius per a la seua elaboració, el seu seguiment i la seua avaluació, que han provocat un increment de la burocràcia per als centres.  
Alguns d'aquests plans i programes són els següents: Pla per al foment de la lectura, Pla de transició de l'Educació Primària a l'ESO, plans de transició entre nivells, etapes i modalitats d'escolarització, Pla d'acció tutorial, Pla d'atenció a la diversitat i inclusió educativa, Pla d'igualtat i convivència, Projecte formatiu del centre, Programa d'activitats formatives de centre (PAF), etc.  
Per tant, la normativa de desenvolupament de molts d'aquests plans i programes haurà de simplificar-se, de manera que, més que parlar de plans i programes, es parle de mesures a prendre pels centres per tal de treballar amb la finalitat d'aconseguir-ne els objectius previstos.  
Per aquest motiu, la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, a través dels nous decrets que regularan l'ordenació i el currículum de les diferents etapes, començarà a realitzar aquesta tasca de simplificació.  
  
Amb caràcter general, i mentre es produeix aquesta simplificació administrativa, els plans i els programes que ja han sigut elaborats pels centres educatius seran avaluats pels òrgans col·legiats que corresponguen en el marc de l'elaboració de la memòria final de curs, amb l'objectiu que es realitzen propostes de millora per al curs següent, sense que s'hagen de realitzar documents de seguiment al llarg del curs escolar i, sense perjudici que els centres realitzen els seus propis mecanismes per a l'avaluació contínua del seu contingut, per tal de donar resposta als dubtes, els suggeriments i les propostes realitzades pels diferents representants de la comunitat educativa en el si del consell escolar dels centres.  
Com a conseqüència de l'avaluació efectuada dels diferents plans i programes que continuen en vigor, els centres modificaran, si així ho consideren, i en l'àmbit de la seua autonomia, el contingut d'aquests plans i programes, sense que aquestes modificacions provoquen la realització d'un treball burocràtic de reelaboració dels plans i programes que formen part del PEC, sinó que duguen a un treball organitzatiu real que permeta un millor funcionament del centre, i enfocar les actuacions en el treball directe amb l'alumnat, especialment amb el més vulnerable i amb el que té necessitat específica de suport educatiu.  
En aquest sentit, les referències, realitzades en les normes actualment vigents, a l'elaboració de diversos plans i programes, quedaran substituïdes per la referència genèrica a les línies i els criteris bàsics que han d'orientar l'establiment de mesures específiques, a mitjà i llarg termini, per a la consecució dels objectius establits en els esmentats plans i programes.  
No obstant això, s'indiquen determinades observacions respecte a alguns d'aquests plans i programes.  
1.2.6.1. Programa de reutilització, reposició i renovació de llibres de text i material curricular  
1. El programa de reutilització, reposició i renovació de llibres de text i material curricular té com a finalitat última avançar cap a la plena gratuïtat de l'educació i fomentar els valors de la solidaritat i la corresponsabilitat entre els membres que conformen la comunitat escolar, en el sentit més ampli; incentivar l'ús sostenible dels llibres de text i el material curricular i fomentar l'autonomia pedagògica i de gestió dels centres. Aquest programa ha de garantir la provisió de materials en format accessible, tenint en compte les necessitats individuals de l'alumnat.  
2. Es durà a terme d'acord amb el que s'estableix en l'Ordre 26/2016, de 13 de juny, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es regula el programa de reutilització, reposició i renovació de llibres de text i material curricular, a través de la creació i posada en funcionament de bancs de llibres de text i material curricular en els centres públics i privats concertats de la Comunitat Valenciana, i es determinen les bases reguladores de les subvencions destinades a centres docents privats concertats i centres docents de titularitat de corporacions locals (DOGV 7806, 15.06.2016).  
  
3. Com a conseqüència de l'aprovació de la Llei orgànica 3/2020, de 29 de desembre, per la qual es modifica la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'Educació, el calendari per a la implantació de les modificacions introduïdes en el currículum dels ensenyaments, incloses en el programa de banc de llibres, que s'estableix en la disposició final cinquena, apartats 4 i 6, de la llei esmentada, és el següent:  
  
Cursos Educació secundària obligatòria Batxillerat  
2022-2023 1r i 3r 1r  
2023-2024 2n i 4t 2n  
  
  
Per tant, s'ha de tindre en compte que serà en les resolucions del programa del banc de llibres per als cursos 2022-2023 i 2023-2024 quan, des d'aquesta conselleria, s'augmentaran els percentatges de renovació per tal que els centres puguen fer l'adequació dels llibres de text i material curricular als nous currículums.  
4. En aquest sentit, caldrà tindre present les instruccions de renovació i reposició de llibres de text i material curricular, per al curs 2022-2023 del director general de Centres Docents, així com les corresponents resolucions del programa de banc de llibres de text i material curricular per al curs 2022-2023.  
1.2.6.2. Mesures per al foment de la lectura  
1. Els centres hauran d'elaborar mesures per a fomentar la lectura amb la finalitat d'aconseguir els objectius establits en la normativa que regula els actuals plans per al foment de la lectura.  
2. Aquestes mesures hauran d'assegurar i consolidar la comprensió lectora i la capacitat de composició textual, en qualsevol suport, analògic o digital, de tot l'alumnat del centre, ser transversals en les programacions d'aula i desenvolupar-se en totes les àrees i àmbits.  
3. L'objectiu d'aquestes mesures és fomentar l'hàbit lector i el gust de llegir per part de l'alumnat al llarg de totes les etapes de l'aprenentatge, perquè incorporen la lectura en diferents formats i tipologies com un dels fonaments del seu procés educatiu i vital. Per a això, cal realitzar accions de dinamització de la lectura i de dinamització de la biblioteca d'aula i, si és el cas, de la biblioteca de centre com a espai educatiu flexible, com a centre de recursos d'informació, de lectura, de cultura, que fomente l'aprenentatge autònom i que siga un factor de compensació social que afavorisca la igualtat i la diversitat, incloent-hi tots els formats que permeten l'accés a la lectura de la totalitat de l'alumnat. Aquestes mesures hauran de contemplar una representació equilibrada d'autoria femenina i/o de personatges protagonistes femenins, amb rols no estereotipats, en els diferents textos que es proposen.  
  
4. Les programacions d'aula inclouran la planificació i l'organització de temps i d'espais per a llegir, crear i consolidar actituds favorables cap a la lectura i cap a la cultura en totes les àrees, àmbits i matèries curriculars i integrar-hi les tecnologies de la informació i de la comunicació per a afavorir l'alfabetització múltiple i el desenvolupament de la competència informacional.  
5. L'avaluació de totes les mesures anteriors es realitzarà en el marc de la memòria final de curs.  
1.2.6.3. Mesures per al foment de la igualtat i la convivència  
1. Els centres hauran d'elaborar mesures per a fomentar la igualtat i la convivència amb la finalitat d'aconseguir els objectius establits en la normativa que regula aquests aspectes en el marc dels centres educatius.  
  
2. Aquestes mesures hauran d'incloure un conjunt d'accions, procediments i actuacions que permeten la consecució dels valors democràtics i inclusius establits en el PEC de què formen part.  
3. Les mesures anteriors tenen com a objectiu primordial la promoció d'igualtat i la convivència des d'un enfocament interseccional i de drets humans, la coeducació, el respecte a la diversitat sexual, de gènere i familiar, a la discapacitat i la diversitat funcional, la convivència positiva, la comunicació no violenta, la prevenció dels conflictes i la gestió o la resolució pacífica d'aquests, i l'especial atenció a la violència de gènere, tot atenent i respectant les circumstàncies, condicions i característiques personals de l'alumnat.  
4. En aquest sentit serà aplicable, a més de la normativa esmentada en el preàmbul d'aquestes instruccions, la següent:  
- Llei orgànica 1/1996, de 15 de gener, de protecció jurídica del menor, de modificació parcial del Codi Civil i de la Llei d'enjudiciament civil (BOE 15, 17.01.1996).  
- Llei orgànica 1/2004, de 28 de desembre, de Mesures de Protecció Integral contra la Violència de Gènere (BOE 313, 29.12.2004), que insta que s'adopten les mesures necessàries per a assegurar que els consells escolars impulsen l'adopció de mesures educatives que fomenten la igualtat real i efectiva entre homes i dones.  
- Llei orgànica 3/2007, de 22 de març, per a la igualtat efectiva de dones i homes (BOE 71, 23.03.2007), en què s'insta la inclusió del principi d'igualtat efectiva entre dones i homes en el sistema educatiu.  
  
- Llei 11/2003, de 10 d'abril, de la Generalitat, sobre l'Estatut de les Persones amb Discapacitat (DOGV 4479, 11.04.2003).  
- Llei 7/2012, de 23 de novembre, de la Generalitat, Integral contra la Violència sobre la Dona en l'Àmbit de la Comunitat Valenciana (DOGV 6912, 28.11.2012).  
- Llei 8/2017, de 7 d'abril, de la Generalitat, integral del reconeixement del dret a la identitat i a l'expressió de gènere a la Comunitat Valenciana (DOGV 8019, 11.04.2017).  
- Llei 23/2018, de 29 de novembre, de la Generalitat, d'igualtat de les persones LGTBI (DOGV 8436, 03.12.2018).  
- Llei 26/2018, de 21 de desembre, de la Generalitat, de drets i garanties de la infància i adolescència (DOGV 8450, 24.12.2018).  
- Llei orgànica 8/2021, de 4 de juny, de protecció integral a la infància i a l'adolescència enfront de la violència (BOE 134, 05.06.2021).  
- Llei 6/2022, de 31 de març, de modificació del Text Refós de la Llei general de drets de les persones amb discapacitat i de la seua inclusió social, aprovat pel Reial decret legislatiu 1/2013, de 29 de novembre, per a establir i regular l'accessibilitat cognitiva i les seues condicions d'exigència i aplicació (BOE 78, 01.04.2022).  
- Decret 39/2008, de 4 d'abril, del Consell, sobre la convivència en els centres docents no universitaris sostinguts amb fons públics i sobre els drets i deures de l'alumnat, pares, mares, tutors o tutores, professorat i personal d'administració i serveis (DOGV 5738, 09.04.2008) o normativa que el substituïsca.  
- Decret 102/2018, de 27 de juliol, del Consell, de desplegament de la Llei 8/2017, integral del reconeixement del dret a la identitat i a l'expressió de gènere a la Comunitat Valenciana (DOGV 8373, 31.08.2018).  
  
- Decret 101/2020, de 7 d'agost, del Consell, de desenvolupament de la Llei 23/2018, de 29 de novembre, de la Generalitat, d'igualtat de les persones LGTBI (DOGV 8884, 17.08.2020).  
- L'Ordre de 12 de setembre de 2007, de la Conselleria d'Educació, per la qual es regula la notificació de les incidències que alteren la convivència escolar, emmarcada dins del pla de prevenció de la violència i promoció de la convivència en els centres escolars de la Comunitat Valenciana (PREVI) (DOGV 5609, 28.09.2007).  
- Ordre 62/2014, de 28 de juliol, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, per la qual s'actualitza la normativa que regula l'elaboració dels plans d'igualtat i convivència (DOGV 7330, 01.08.2014).  
  
- Resolució de les Corts 98/IX, sobre la creació de la figura de persona coordinadora d'igualtat en tots els centres educatius, aprovada per la Comissió de Política Social i Ocupació en la reunió del 9 de desembre de 2015 (BOC 47, 11.01.2016).  
- Pla director de coeducació, disponible en:  
https://ceice.gva.es/documents/161634256/165603089/Pla+Director+de+Coeducaci%C3%B3/41bf1d73-e9c9-4589-9f4c-bdab09fe0fcb  
- Protocols de prevenció i intervenció davant de supòsits de violència escolar que figuren en els annexos de l'Ordre 62/2014 (DOGV 7330, 01.08.2014).  
- Protocol d'acompanyament a la identitat de gènere, l'expressió de gènere i la intersexualitat, d'acord amb la Instrucció de 15 de desembre de 2016, del director general de Política Educativa, per la qual s'estableix el protocol d'acompanyament per a garantir el dret a la identitat de gènere, l'expressió de gènere i la intersexualitat (DOGV 7944, 27.12.2016).  
- Protocol de prevenció i actuació davant de l'assetjament laboral en centres docents dependents de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport (aprovat el 04.10.2017 en la Comissió Sectorial de Seguretat i Salut en el Treball).  
- Guia de bones pràctiques per a la prevenció de conductes d'assetjament laboral (aprovada el 19/12/2017 en la Comissió Paritària de Seguretat i Salut en el Treball -COPASESA-) disponible en: https://prevencio.gva.es/documents/161660390/165946849/Gu%C3%ADa+de+buenas+practicas+para+prevenir+el+acoso+laboral\_2018\_vl/ee52965e-a83c-4cb7-a389-c6d29a2509dd.  
5. Per al desenvolupament de les mesures anteriors es tindrà en compte de manera prioritària tot el que estableix la normativa legal que regule la igualtat i la convivència en els centres educatius en el sistema educatiu valencià.  
6. Aquestes mesures seran elaborades per l'equip directiu, amb la participació de la persona coordinadora d'igualtat i convivència, d'acord amb les directrius emanades del consell escolar i atenent les propostes realitzades pel claustre i les associacions de mares i pares i/o persones tutores legals de l'alumnat.  
7. La seua avaluació es realitzarà en el marc de la memòria de final de curs que hauran d'elaborar en finalitzar el període lectiu.  
8. El Servei de Prevenció de Riscos Laborals del Personal Propi de la Generalitat (SPRL), la Inspecció General d'Educació (IGE), les inspeccions territorials d'educació (ITE) i les unitats de resolució de conflictes (URC) han de promoure les actuacions efectives davant de possibles situacions d'assetjament laboral, assetjament sexual o per raó de sexe de les empleades i empleats públics dependents de la Generalitat Valenciana que presten serveis en els centres educatius.  
9. No obstant això, s'ha de tendir cap a una gestió de la convivència en els centres educatius, aplicant principis rectors com el compliment efectiu dels drets de la infància reconeguts en la Convenció sobre els Drets de l'Infant de Nacions Unides de 1989; el respecte pels drets humans, la igualtat de gènere, la diversitat, la solidaritat, la pau i els valors democràtics; l'interés superior del xiquet i la xiqueta com a eix rector en la presa de decisions; la promoció de la participació de l'alumnat, les famílies, el professorat i la comunitat educativa; el foment del bon tracte, de la cultura de no-violència i de la resolució pacífica dels conflictes; la concepció i promoció dels centres educatius com a entorns segurs i protectors i la concepció integral de l'atenció a la igualtat i la convivència, incloent-hi la sensibilització, la prevenció, la detecció, la gestió i la restauració del dany.  
  
A més, es promouran mesures com el lideratge compartit, equips de mediació dins dels centres i intercentres, acompanyament del professorat que treballa al centre per primera vegada, la resolució de conflictes per mitjà d'estratègies de mediació, restauració, o qualsevol altra que compte amb planificació i suport científic, i només en cas d'haver esgotat les mesures anteriors, s'ha d'activar l'actuació de les URC a les diferents direccions territorials.  
10. L'equip directiu promourà actuacions de prevenció primària amb l'objectiu d'evitar situacions de risc d'assetjament laboral i escolar. Entre aquestes mesures estarà la d'informar de la Guia de bones pràctiques per a la prevenció de conductes d'assetjament laboral i posar en coneixement el Protocol de prevenció i actuació davant de l'assetjament laboral en centres docents.   
11. Els centres educatius hauran de realitzar actuacions de millora de l'organització i el funcionament de manera que les seues estructures organitzatives habituals (òrgans col·legiats de govern i de coordinació docent) fomenten la participació, amb espais accessibles de diàleg i de reflexió comuns entre alumnat, professorat, famílies i altres agents per tal d'afavorir la participació i el consens a l'hora de prendre decisions, les xarxes de suport mutu, el clima de treball adequat, la resolució pacífica de conflictes, la definició de funcions i competències i la millora de les comunicacions.  
12. El Programa d'activitats formatives de centre (d'ara en avant, PAF) haurà d'incloure la formació necessària per a fer efectives actuacions en matèria d'igualtat i convivència, de promoció del bon tracte i la millora del benestar emocional, de prevenció i resolució pacífica de conflictes en l'àmbit laboral i educatiu.  
13. Quan es produïsca una situació de violència, consum i/o tràfic de substàncies, agressions, intimidacions, vandalisme i/o baralles, en l'entorn del centre escolar (fora del centre educatiu), que puga ocasionar danys greus psicològics i/o físics als membres de la comunitat educativa, la direcció del centre, a més de comunicar la situació de violència en l'entorn escolar, mitjançant la corresponent fitxa d'entorn escolar (annex VI de l'Ordre 62/2014), haurà de comunicar la situació, amb la denúncia pertinent, a les Forces de Seguretat de l'Estat. El fet de la denúncia es comunicarà, també, a la plataforma ITACA PREVI.  
  
14. La direcció del centre públic o la persona titular del centre privat concertat comunicarà, simultàniament al Ministeri Fiscal i a la direcció territorial competent en matèria d'educació, qualsevol fet que puga ser constitutiu de delicte o falta penal, sense perjudici d'adoptar les mesures cautelars oportunes mitjançant l'annex VII de l'Ordre 62/2014, de 28 de juliol, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, per la qual s'actualitza la normativa que regula l'elaboració dels plans de convivència en els centres educatius de la Comunitat Valenciana i s'estableixen els protocols d'actuació i intervenció davant de supòsits de violència escolar (DOGV 7330, 01.08.2014).  
1.2.6.4. Mesures de resposta educativa per a la inclusió de l'alumnat  
  
1. Els centres docents inclouran en el PEC mesures de resposta educativa per a la inclusió de l'alumnat amb la finalitat d'implementar, de forma transversal, un model d'educació inclusiva per a tot l'alumnat, que implique el currículum, l'organització del centre, l'actuació de tot el personal del centre, les relacions de la comunitat educativa, les relacions amb l'entorn i totes les actuacions que es desenvolupen.  
2. Serà aplicable, a més de la normativa general esmentada en el preàmbul d'aquestes instruccions, la següent:  
- Llei 26/2011, d'1 d'agost, d'adaptació normativa a la Convenció Internacional sobre els Drets de les Persones amb Discapacitat (BOE 184, 02.08.2011).  
- Llei 9/2018, de 24 d'abril, de la Generalitat, de modificació de la Llei 11/2003, de 10 d'abril, de la Generalitat, sobre l'Estatut de les Persones amb Discapacitat (DOGV 8282, 26.04.2018).  
- Llei 6/2022, de 31 de març, de modificació del Text Refós de la Llei general de drets de les persones amb discapacitat i de la seua inclusió social, aprovat pel Reial decret legislatiu 1/2013, de 29 de novembre, per a establir i regular l'accessibilitat cognitiva i les seues condicions d'exigència i aplicació (BOE 78, 01.04.2022).  
- Decret 104/2018, de 27 de juliol, del Consell, pel qual es desenvolupen els principis d'equitat i d'inclusió en el sistema educatiu valencià (DOGV 8356, 07.08.2018).  
- Decret 72/2021, de 21 de maig, del Consell, d'organització de l'orientació educativa i professional en el sistema educatiu valencià (DOGV 9099, 03.06.2021).  
- Ordre 20/2019, de 30 d'abril, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es regula l'organització de la resposta educativa per a la inclusió de l'alumnat en els centres docents sostinguts amb fons públics del sistema educatiu valencià (DOGV 8540, 03.05.2019).  
- Resolució conjunta d'11 de desembre de 2017, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport i de la Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública, per a la detecció i l'atenció precoç de l'alumnat que puga presentar un problema de salut mental (DOGV 8196, 22.12.2017).  
- Resolució de 5 de juny de 2018, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es dicten instruccions i orientacions per a actuar en l'acollida de l'alumnat nouvingut, especialment el desplaçat, en els centres educatius de la Comunitat Valenciana (DOGV 8314, 11.06.2018).  
- Resolució de 23 de desembre de 2021, de la directora general d'Inclusió Educativa, per la qual es dicten instruccions per a la detecció i la identificació de les necessitats específiques de suport educatiu i les necessitats de compensació de desigualtats (DOGV 9245, 29.12.2021).   
  
- Resolució de 23 de juliol de 2021, de la directora general d'Inclusió Educativa, per la qual es dicten instruccions per a l'organització de l'atenció educativa domiciliària i hospitalària (DOGV 9138, 29.07.2021), o normativa que la substituïsca.  
- Resolució de 23 de juliol de 2021, de la Direcció General d'Inclusió Educativa, per la qual es prorroga l'autorització i es regula el funcionament, amb caràcter experimental, de les unitats educatives terapèutiques d'Elx i de València (DOGV 9138, 29.07.2021).  
- Resolució de 23 de juliol de 2021, de la Direcció General d'Inclusió Educativa, per la qual es prorroga l'autorització i es regula el funcionament de la unitat educativa terapèutica / hospital de dia infantil i adolescent de Castelló de la Plana (DOGV 9138, 29.07.2021).  
3. D'entre les mesures de resposta educativa per a la inclusió de l'alumnat a implementar pels centres, es destaquen les següents:  
- Actuacions de sensibilització adreçades a tota la comunitat educativa envers la resposta inclusiva a la diversitat que hi ha al centre i en la societat.  
- Programes o actuacions de disseny propi o programes singulars autoritzats per la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport que desenvolupen les línies d'actuació del Decret 104/2018, relacionades amb la identificació i eliminació de barreres contextuals a la inclusió, la mobilització dels recursos per a donar suport a la inclusió i el currículum inclusiu.  
- Criteris d'organització dels horaris, els agrupaments de l'alumnat i dels suports personals (responsabilitats i coordinacions internes i externes).  
- Criteris pedagògics per a la presentació dels continguts garantint l'accessibilitat universal (física, cognitiva, sensorial i emocional) i sota els principis d'implicació, representació, acció i expressió del Disseny Universal per a l'Aprenentatge (DUA).  
- Procediments per a la detecció i anàlisi de barreres contextuals per a la inclusió i procediment d'avaluació sociopsicopedagògica per a la identificació de les necessitats específiques de suport educatiu de l'alumnat.  
- Actuacions per a la detecció primerenca i intervenció amb l'alumnat amb necessitats específiques de suport educatiu.  
- Actuacions per a la prevenció i intervenció primerenca mitjançant programes de desenvolupament competencial de continuïtat, progressió i coordinació al llarg de les diferents etapes educatives davant de les dificultats d'aprenentatge, la comunicació i el llenguatge.  
- Procediments establits per la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport per a la resposta a l'alumnat amb necessitats específiques de suport educatiu que es desenvolupen al centre en cada una de les etapes:  
  
- Organització per a la planificació, desenvolupament, avaluació i seguiment dels plans d'actuació personalitzats.  
4. L'avaluació de les mesures desplegades pels centres es realitzarà en el marc de la memòria final del centre.  
1.2.6.5. Actuacions d'orientació acadèmica i professional  
1. En les actuacions d'orientació acadèmica i professional de cada una de les etapes s'establiran els criteris generals que hauran d'orientar la tasca de tot el professorat del centre al llarg del curs escolar, en el context del desenvolupament de les seues assignatures i de les mesures d'atenció a la diversitat i a la inclusió educativa, així com les actuacions que es duran a terme dins de la planificació d'activitats de tutoria i des del departament d'orientació.  
2. Els continguts i l'organització de l'orientació acadèmica i professional tindran en compte els aspectes següents:  
- Procediments per a la identificació i anàlisi de les barreres que en el context escolar i sociocultural obstaculitzen l'accés igualitari de tot l'alumnat del centre a les diferents opcions acadèmiques i professionals.  
  
- La planificació d'actuacions destinades a l'orientació de l'alumnat en els àmbits de coneixement de si mateix, l'exploració de les pròpies possibilitats, la preparació per als canvis i la presa de decisions, amb la finalitat de potenciar l'autoorientació de l'alumnat.  
- Acords per a desenvolupar l'orientació acadèmica i professional a través de les activitats d'acció tutorial amb l'alumnat i de les programacions d'aula de les matèries o àmbits a partir dels continguts i criteris d'avaluació transversals que els desenvolupen.  
- Actuacions per a incorporar la perspectiva de gènere a les activitats d'orientació i l'afavoriment de l'erradicació d'estereotips de gènere i d'altres condicionants culturalment arrelats que puguen suposar qualsevol mena de discriminació en les eleccions personals i l'accés als estudis.  
- Activitats informatives i formatives, dirigides a l'alumnat i les seues famílies, sobre les eixides acadèmiques i professionals.  
- Actuacions que contribuïsquen a la prevenció de l'abandonament prematur dels estudis i estimulen l'alumnat a cursar estudis postobligatoris i a triar itineraris flexibles i personalitzats.  
- Organització d'actuacions d'orientació individualitzada dirigides a l'alumnat amb necessitats específiques de suport educatiu o en situació de risc d'abandonament.  
- Acords i procediments per a garantir l'accessibilitat de la informació i de les activitats d'orientació acadèmica i professional, tant escolars com extraescolars i complementàries, a tot l'alumnat del centre, amb especial consideració de l'alumnat amb necessitats de suport educatiu i per a la compensació de les desigualtats.  
  
- La planificació d'activitats informatives i d'orientació acadèmica i professional i les actuacions de transició entre etapes i modalitats d'escolarització, incloent-hi les actuacions personalitzades per a la transició.  
  
- La planificació d'activitats relacionades amb el coneixement de l'entorn socioeconòmic del centre.  
- Planificació d'actuacions i acords destinats a atendre les conseqüències de les condicions extraordinàries que van afectar el desenvolupament dels cursos anteriors derivades de la situació de crisi ocasionada per la COVID-19, i que impliquen, entre altres, mesures d'orientació i atenció a l'alumnat que haja promocionat amb assignatures pendents i necessite plans de reforç, alumnat de programes d'atenció a la diversitat (PDC de 3r, PR4, PAC) i, en general, tot aquell alumnat que s'haja pogut veure afectat per les esmentades circumstàncies.  
3. Les actuacions d'orientació acadèmica i professional seran elaborades pel departament d'orientació, d'acord amb les directrius establides per la comissió de coordinació pedagògica i en col·laboració amb els tutors i les tutores, i s'hi establiran els criteris generals que hauran d'orientar la tasca de tot el professorat al llarg del curs escolar en el context del desenvolupament de les seues matèries.  
1.2.6.6. Mesures relacionades amb l'acció tutorial  
1. La coordinació de l'acció tutorial en el centre educatiu correspon a la direcció d'estudis, i l'elaboració de les mesures relacionades amb aquesta acció tutorial serà realitzada pel departament d'orientació, a partir de les línies estratègiques de l'orientació educativa i professional, d'acord amb les directrius establides per la comissió de coordinació pedagògica i en col·laboració amb els tutors i tutores, i s'hi establiran els criteris generals que hauran d'orientar la tasca de tot el professorat tutor al llarg del curs escolar, així com de cada professora o professor en el context del desenvolupament de les seues matèries.  
  
2. Les mesures contemplaran el que estableix el Decret 72/2021, de 21 de maig, del Consell, d'organització de l'orientació educativa i professional en el sistema educatiu valencià (DOGV 9099, 03.06.2021), i la normativa que el desplegue, i tindran en compte els aspectes següents:  
  
a) Prestar especial atenció al desenvolupament del pla individual de reforç per a l'alumnat que no ha promocionat de curs.  
b) Incorporar activitats que promoguen el foment de la lectura i el valor pedagògic del banc de llibres.  
c) Planificar les actuacions a partir de les característiques i la situació personal de l'alumnat i la necessitat específica de suport educatiu, amb l'objectiu de personalitzar el procés d'ensenyament-aprenentatge.  
d) Potenciar el paper de la tutoria en la prevenció i en la mediació per a la resolució pacífica dels conflictes i en la millora de la convivència escolar i la igualtat d'oportunitats.  
e) Preveure activitats que facen possible la coordinació necessària entre les persones progenitores i/o els representants legals de l'alumnat i el professorat tutor.  
f) Incloure un programa d'educació sexual, seqüenciat per etapes i cursos, elaborat des d'un punt de vista racional, científic i no doctrinal i que incorpore el respecte a la diversitat sexual, funcional, a la discapacitat, diversitat familiar i de gènere. Per a aquesta finalitat es podran utilitzar les guies i materials que es troben en el portal REICO (repositori de recursos web per a la igualtat i la convivència): https://ceice.gva.es/va/web/inclusioeducativa/guia-educacio-sexual.  
g) Incorporar activitats de sensibilització de caràcter inclusiu, coeducatiu i preventiu, planificades des de la perspectiva de gènere i envers qualsevol mena de diversitat existent al centre i en la societat.  
  
h) Incloure les actuacions del professorat tutor i les activitats dirigides a l'alumnat planificades per als moments de transició i d'acollida.  
  
i) Planificar les activitats d'informació i assessorament acadèmic a l'alumnat, i de coneixement de l'entorn productiu i professional, tenint en compte la perspectiva de gènere.  
j) Treballar les habilitats implicades en els processos de presa de decisions.  
k) Preveure la coordinació necessària del professorat tutor amb l'equip educatiu, el personal especialitzat de suport a la inclusió, el personal de l'equip d'Orientació Educativa i, si és el cas, el gabinet psicopedagògic escolar autoritzat o altres agents externs que intervenen en el centre i les famílies o representants legals de l'alumnat.  
3. L'avaluació de les mesures relacionades amb l'acció tutorial es realitzarà en el marc de la memòria final del centre.  
1.2.6.7. Mesures de coordinació per tal de garantir la continuïtat del procés educatiu  
1. Els centres establiran mesures i accions de coordinació per tal de garantir la transmissió d'informació, l'orientació i l'acompanyament a l'alumnat i a les famílies, la continuïtat de les actuacions educatives i la detecció de necessitats, que puguen produir-se en el procés educatiu entre nivells, cicles, etapes i modalitats d'escolarització en què les barreres i les desigualtats es manifesten amb més freqüència i intensitat.  
  
2. Mesures de coordinació entre l'etapa d'Educació Primària i la d'Educació Secundària Obligatòria.  
Els centres d'Educació Primària i els centres d'Educació Secundària als quals estiguen adscrits prestaran una atenció especial a tots aquells aspectes organitzatius que afavorisquen que en els dos primers cursos d'Educació Secundària Obligatòria hi haja un alt grau de continuïtat en l'àmbit de la metodologia i l'àmbit de la tutoria.  
Els centres d'Educació Secundària establiran mesures específiques per a coordinar-se amb els centres d'Educació Primària que tinguen adscrits i han de preveure mecanismes de comunicació entre els centres implicats, abans del començament del curs, per tal d'afavorir la continuïtat metodològica entre els processos d'ensenyament i aprenentatge i d'ús vehicular de les llengües curriculars desenvolupats en l'Educació Primària i els que iniciaran en l'Educació Secundària.  
D'entre les mesures a desenvolupar, almenys caldrà adoptar les següents:  
a) Els centres d'Educació Primària, proporcionaran una còpia de l'historial acadèmic de l'alumnat i de l'informe individualitzat de final d'etapa al centre d'Educació Secundària on l'alumnat prosseguirà els seus estudis, prèvia petició del centre.  
b) En el cas dels centres adscrits, durant el tercer trimestre del curs, almenys es realitzarà una entrevista entre la persona tutora de l'últim curs d'Educació Primària i la persona tutora del primer curs de l'ESO, amb l'objectiu de completar la informació sobre el recorregut dels aprenentatges de l'alumnat.  
c) El centre d'Educació Secundària organitzarà almenys una visita al centre per part dels centres adscrits, per tal de conéixer les instal·lacions, l'espai del centre, el funcionament general i, si estigueren designades, les persones tutores del primer curs d'ESO.  
d) En aquest procés, s'ha de realitzar una anàlisi del context atenent el centre de procedència i el de destinació, s'establiran els mecanismes de coordinació i es definirà l'equip que durà a terme aquesta continuïtat, tenint sempre en compte l'alumnat amb necessitats educatives de suport educatiu i adaptant, si és el cas, els procediments establits a les seues necessitats.  
3. Continuïtat entre l'etapa de l'Educació Secundària Obligatòria i els ensenyaments postobligatoris.  
a) En finalitzar l'Educació Secundària Obligatòria, mitjançant un procés de participació activa de l'alumnat, la tutora o el tutor, en l'exercici de la funció tutorial, amb la participació i l'assessorament del departament d'orientació, ha d'orientar tot l'alumnat sobre els itineraris acadèmics i professionals més adequats i incloure aquesta informació en el consell orientador.  
b) Caldrà establir mesures de coordinació entre l'etapa d'ESO i els ensenyaments postobligatoris.  
c) L'orientació sobre itineraris acadèmics i professionals també és molt rellevant en l'àmbit de la Formació Professional, especialment en finalitzar un cicle de Formació Professional Bàsica i un cicle formatiu de grau mitjà.  
4. Transició entre modalitats d'escolarització.  
En el cas de l'alumnat amb necessitats específiques de suport educatiu al qual es modifica la modalitat d'escolarització, els centres implicats han de planificar i dur a terme les actuacions personalitzades de transició, que inclouen la transmissió d'informació, l'orientació i totes les mesures que faciliten l'acompanyament, l'acollida i la participació de l'alumnat i de les seues famílies.  
5. Transició entre situacions d'escolarització transitòria externa al centre.  
D'acord amb el que disposa l'Ordre 20/2019, de 30 d'abril, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es regula l'organització de la resposta educativa per a la inclusió de l'alumnat en els centres docents sostinguts amb fons públics del sistema educatiu valencià (DOGV 8540, 03.05.2019), també s'han d'incloure les accions personalitzades per a l'alumnat que no puga assistir, transitòriament, al centre docent, per compliment de mesures judicials, per convalescència domiciliària o hospitalització de llarga durada o per escolarització en una UET/HDIA (Unitat Educativa Terapèutica/Hospital de Dia Infantil i Adolescent). L'equip docent del centre on estiga matriculat aquest alumnat i el personal que facilita l'atenció externa durant aquest període han de col·laborar conjuntament en la planificació i la implementació d'aquestes accions. Així mateix, es prestarà atenció al procés de transició de l'alumnat que rep atenció domiciliària i hospitalària per convalescència de llarga durada.  
  
6. Aspectes generals dels processos de continuïtat entre nivells, etapes i modalitat d'escolarització.  
a) L'equip educatiu ha de disposar de la informació necessària, abans de l'inici del curs escolar o en el moment del curs en què l'alumnat s'escolaritze, a fi de planificar adequadament la resposta educativa i garantir el progrés de l'alumnat.  
b) El departament d'Orientació Educativa i Professional ha d'assessorar i col·laborar amb els equips directius, els equips de transició i els equips educatius en el disseny, l'aplicació i el seguiment de les mesures i accions de transició, especialment de les accions personalitzades que se'n deriven.  
c) Les agrupacions d'orientació de zona donaran suport en la planificació, el desenvolupament i l'avaluació dels processos de transició entre etapes i modalitats d'escolarització, especialment de les accions personalitzades que se'n deriven i els processos de transmissió de la informació entre centres, etapes i modalitats.  
7. L'avaluació de les mesures i actuacions relacionades amb la continuïtat entre nivells, etapes i modalitats d'escolarització es realitzarà en el marc de la memòria final del centre.  
1.2.6.8. Projecte educatiu de menjador escolar  
1. El servei de menjador escolar s'insereix en l'àmbit educatiu, aspecte que necessàriament s'ha de tindre en compte per a ser aprofitat i potenciat. Aquest espai educatiu inclou el temps dedicat a l'alimentació, però també aquelles iniciatives que tenen lloc en el temps previ i posterior. Aquestes accions educatives estaran dirigides a fomentar la promoció de la salut, els hàbits alimentaris i les habilitats socials de l'alumnat, i també els hàbits relacionats amb la cultura, l'esport i l'oci.  
  
El projecte ha de tindre en compte les característiques, necessitats i interessos de l'alumnat i de les seues famílies, i ha de preveure les actuacions i els suports per a l'alumnat que, per raons de discapacitat o limitacions funcionals, permanents o transitòries, requereix una atenció específica.  
2. Serà aplicable la normativa següent:  
a) Llei 17/2011, de 5 de juliol, de seguretat alimentària i nutrició (BOE 160, 06.07.2011). En l'article 40 sobre les mesures especials dirigides a l'àmbit escolar, es determina, entre altres actuacions, que les autoritats competents han de vetlar perquè els menjars servits en escoles infantils i centres escolars siguen variats i equilibrats i estiguen adaptats tant a les necessitats nutricionals de cada grup d'edat, com a les necessitats especials de l'alumnat quant a intoleràncies, al·lèrgies alimentàries o altres malalties que així ho exigeixen. Per tant, mitjançant l'aportació per part de l'alumnat del certificat mèdic corresponent, que acredite la impossibilitat d'ingerir determinats aliments que perjudiquen la seua salut, els centres han d'elaborar menús especials, adaptats a aquestes al·lèrgies o intoleràncies. S'han de garantir menús alternatius en el cas d'intolerància al gluten.  
  
b) Llei 26/2018, de 21 de desembre, de la Generalitat, de drets i garanties de la infància i adolescència (DOGV 8450, 24.12.2018), en el capítol XV sobre el dret a una alimentació adequada, en l'article 82, sobre «Criteris de diversitat en els menús», determina que «els aliments que es proporcionen en tota mena de menús i esdeveniments per a la infància o la joventut han de garantir la igualtat en la diversitat, siga per raons mèdiques, religioses o culturals, i oferir alternatives».  
  
c) El Decret 84/2018, de 15 de juny, del Consell, de foment d'una alimentació saludable i sostenible en centres de la Generalitat (DOGV 8323, 22.06.2018).  
d) Ordre 53/2012, de 8 d'agost, de la Conselleria d'Educació, Formació i Ocupació, per la qual es regula el servei de menjador escolar en els centres docents no universitaris de titularitat de la Generalitat dependents de la conselleria amb competència en matèria d'educació (DOGV 6839, 13.08.2012), modificada per l'Ordre 43/2016, de 3 d'agost, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport (DOGV 7845, 05.08.2016).  
3. L'avaluació del projecte de menjador es realitzarà en el marc de la memòria final del centre.  
1.2.6.9. Pla digital de centre  
Els centres educatius continuaran amb el procediment per a l'elaboració del pla digital de cada centre d'acord amb les instruccions que s'elaboren al respecte.  
En aquest sentit, està prevista la continuació del treball que estan realitzant els assessors i les assessores corresponents mitjançant visites als centres que tenen assignats amb la finalitat de conéixer la situació de cadascun d'aquests i poder ajudar-los en l'elaboració del pla digital.  
Amb la finalitat que aquest treball no altere la dinàmica actual en la qual cada centre es trobe immers, els assessors i les assessores contactaran prèviament amb els centres per a acordar el calendari de visites més adequat.  
1.2.6.10. Carta de compromís educatiu del centre amb les famílies de l'alumnat  
Els centres educatius, d'acord amb el que estableix l'article 74 del Decret 252/2019, de 29 de novembre, han de formular una carta de compromís educatiu amb les famílies.  
La carta de compromís educatiu ha d'expressar els compromisos que el centre educatiu assumeix amb el conjunt de les famílies en relació amb els principis que la inspiren, i que han de ser els necessaris per a garantir la cooperació entre les accions educatives de les famílies i el centre educatiu en un entorn de convivència, respecte i responsabilitat en el desenvolupament de les activitats educatives.  
Els continguts comuns de la carta de compromís educatiu seran elaborats pel centre i aprovats pel consell escolar.  
L'equip directiu del centre, en l'àmbit de la seua autonomia pedagògica i organitzativa, determinarà l'alumnat per al qual caldrà realitzar la signatura d'aquesta carta de compromís individualitzada per part de les famílies representants legals de l'alumnat i de la direcció del centre, que podrà realitzar-se tant a petició dels representants legals de l'alumnat com del mateix centre, i de la qual cosa quedarà constància, tant per a la família com per al mateix centre.  
1.2.6.11. Altres projectes i programes desenvolupats pel centre  
El PEC també ha d'incloure altres projectes o programes que es puguen desenvolupar en el centre, com ara:  
a) Projectes d'investigació i innovació educativa (PIIE), dissenyats pels mateixos centres per a articular propostes pedagògiques i organitzatives cap a una millora del procés d'ensenyament i aprenentatge amb impacte mesurable. Aquestes poden anar des d'iniciatives específiques d'acció que promouen canvis metodològics i organitzatius fins a projectes que aposten pel canvi integral del centre, cap a una transformació educativa contextualitzada i amb impacte en tota la comunitat educativa i en la societat. Amb aquests projectes els centres obtenen reconeixement i recursos per a finançar els canvis planificats, i obtenen la visibilitat per tal d'esdevindre font d'inspiració per a la resta de centres educatius, contribuint a la millora de la qualitat del sistema educatiu.  
  
b) Projecte d'esport, activitat física i salut al centre escolar (PEAFS), que promou l'activitat física i l'esport fora de l'horari lectiu, segons s'estableix en l'Ordre 25/2017, de 29 de juny, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport (DOGV 8076, 04.07.2017).  
  
c) «Segell de vida saludable», projecte desenvolupat d'acord amb l'Ordre ECD/2475/2015, de 19 de novembre, per la qual es crea el distintiu de qualitat de centres docents «segell de vida saludable» (BOE 281, 24.11.2015).  
d) Programa «Coeducacentres», que implementa diversos eixos i accions del Pla director de coeducació i el seu objectiu és promoure en tota la comunitat educativa els valors de la cultura de la pau i la igualtat d'oportunitats entre dones i homes, i traslladar la perspectiva de gènere als continguts, el llenguatge, els espais, i els materials pedagògics del centre.  
e) Projecte pilot de centres digitals col·laboratius. Aquest projecte forma part del projecte «Centre a Casa» i possibilita una autèntica transformació digital de tota la comunitat educativa i de la tasca docent amb una nova concepció de l'ensenyament de les TIC. S'aplicarà per tal d'anar incorporant al PEC l'estratègia digital del centre, establida com a novetat en l'article 121 de la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'Educació, modificada per la Llei orgànica 3/2020, de 29 de desembre. Suposa el suporta la millora de les infraestructuresTICdels centres: ampliació de l'amplada de banda de connexió; subministrament de dispositius mòbils (tauletes i portàtils); aules mòbils; implantació de Wifi en CEIP (escoles connectades), en IES i en la resta de centres i aules digitals interactives.  
f) iMou-te: activitat de formació per al desenvolupament professional docent i la millora de competències directives a través d'estades formatives convocada mitjançant la corresponent resolució de la Secretaria Autonòmica d'Educació i Formació Professional.  
g) Aules transformadores d'espais i metodologies educatives: són laboratoris d'innovació on es mostren les possibilitats d'organització d'espais flexibles amb presència de mobiliari versàtil i tecnologia punta, adaptats per a l'ús de metodologies educatives que afavoreixen el desenvolupament d'habilitats i competències.  
h) Projectes emmarcats dins dels programes europeus: Programa Erasmus+, Portfolio Europeu de les llengües i projectes eTwinning.  
i) Programa d'acompanyament, motivació i reforç escolar personalitzat a l'alumnat més vulnerable educativament, desenvolupat dins del programa de cooperació territorial PROA+ (2021-2024) i convocat mitjançant les resolucions de 25 de març de 2022 (DOGV 9309, 30.03.2022) i de 7 d'abril de 2022 (DOGV 9317, 11.04.2022), i de 7 de juny de 2022 (DOGV 9362, 15.06.2022), del secretari autonòmic d'Educació i Formació Professional i de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, respectivament.  
j) Programa «Resistències artístiques: processos artístics en entorns educatius», convocat mitjançant la Resolució de 24 de maig de 2022, de la directora general d'Innovació Educativa i Ordenació, per la qual es convoquen els centres docents de titularitat pública de la Generalitat, durant el curs acadèmic 2022-2023 (DOGV 9354, 03.06.2022). Aquest programa pretén fer visibles entorns escolars que tracten d'impulsar l'art com a eina d'anàlisi i reflexió de problemes socials, i que s'involucren activament en processos de creació artística.  
  
k) Projectes d'intercanvis escolars d'alumnat de centres públics «Fil» (Foment d'Intercanvis Lingüístics) i «Rapsodes» per a millorar la competència comunicativa i afavorir la cohesió lingüística, convocats per la corresponent resolució de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport.  
l) Programa de salut bucodental oferit per la Conselleria de Sanitat als centres docents per a alumnat entre els 6 i els 12-14 anys.  
m) Promoció de la salut i prevenció de la malaltia: serveis en l'entorn educatiu. Cartera de serveis de promoció de salut i prevenció en l'entorn educatiu. Aquesta cartera és una relació d'actuacions dissenyades per a oferir en els centres educatius amb la finalitat d'informar, formar i desenvolupar competències per a augmentar la salut de la comunitat educativa. La Llei 8/2018, de 20 d'abril, modifica la Llei 10/2014, de 29 de desembre, de Salut de la Comunitat Valenciana, i especifica que (art. 56.2) «S'atendran de manera específica els problemes de salut que incideixen d'una forma significativa en l'adolescència, relacionats, sobretot, amb hàbits de salut, conductes de risc, conductes addictives, problemes de salut mental, trastorns de la conducta alimentària, com també trastorns de les relacions afectives i sexuals, prevenció d'infeccions de transmissió sexual i prevenció d'embarassos no desitjats.» A més, hi afig que (art. 62.6) «Seran prioritàries les actuacions preventives i de promoció de la salut en l'àmbit familiar, comunitari i educatiu, que hauran de coordinar-se per a implicar tots els agents socials intervinents com són la família, l'escola, associacions, xarxes locals i altres.  
  
n) Qualssevol altres aspectes que determine l'Administració educativa en l'àmbit de les seues competències.  
1.3. Elaboració, aprovació, difusió, seguiment i avaluació del projecte educatiu  
1. Elaboració.  
D'acord amb el que es disposa en l'article 70.5 del Decret 252/2019, l'equip directiu coordina l'elaboració i és el responsable de la redacció del Projecte educatiu de centre i de les seues modificacions, d'acord amb les directrius establides pel consell escolar i amb les propostes fetes pel claustre, per les associacions de mares i pares i/o persones tutores legals de l'alumnat, per les associacions de l'alumnat i pel consell de delegades i delegats. En aquest sentit, recollirà aportacions debatudes i analitzades per tots els sectors de la comunitat educativa.  
  
Igualment, d'acord amb el que es disposa en l'article 70.9 del Decret 252/2019, els centres educatius de nova creació hauran d'elaborar el seu Projecte educatiu de centre en el termini màxim de tres cursos escolars des que es posen en funcionament i, en aquest sentit, la programació general anual del centre haurà d'incloure el calendari aproximat per a la seua redacció.  
2. Aprovació.  
El PEC, junt amb els plans, programes i projectes que en formen part, serà aprovat segons el que estableix la normativa vigent, la qual cosa suposa que, des de l'entrada en vigor de la Llei orgànica 3/2020, de 29 de desembre, aquesta aprovació correspon al consell escolar del centre.  
3. Difusió, seguiment i avaluació.  
L'equip directiu garantirà la publicitat, la difusió i l'accés al document, preferentment per mitjans electrònics o telemàtics, a tots els membres de la comunitat educativa perquè en prenguen coneixement.  
El consell escolar del centre establirà els mecanismes de seguiment del PEC, de manera que en finalitzar el curs escolar es puga realitzar la corresponent avaluació, que, d'acord amb el que es disposa en l'article 70.7 del Decret 253/2019, serà competència del mateix consell escolar i haurà de comprendre la totalitat dels elements que el conformen.  
  
L'avaluació del Projecte educatiu de centre es realitzarà en el marc de la memòria final del centre de cada curs escolar.  
En aquest sentit, el PEC, d'acord amb el que es disposa en l'article 70.8 del Decret 252/2019, tindrà un caràcter dinàmic que permeta, després de sotmetre'l a avaluació, la incorporació de les modificacions que es consideren oportunes per a una millor adequació a la realitat i necessitats del centre. Així, els diferents sectors de la comunitat educativa representats en el consell escolar podran fer propostes de modificació, que tindran vigència al curs següent de ser aprovades.  
  
  
  
2. PROJECTE DE GESTIÓ I RÈGIM ECONÒMIC  
2.1. Consideracions generals  
1. Atés que la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport està treballant en l'elaboració d'una nova ordre que regule el Projecte de gestió i règim econòmic dels centres educatius, els centres disposaran fins a la finalització del curs acadèmic 2023-2024 per adequar el seu Projecte de gestió i de règim econòmic al títol V, capítol II, secció primera, Projecte de gestió i règim econòmic del Decret 252/2019, de 29 de novembre, del Consell.  
2. Pel que fa a la gestió econòmica, els centres disposaran d'autonomia en la seua gestió, en els termes establits en les lleis de pressupostos de la Generalitat i en la normativa complementària que regula l'activitat i l'autonomia de la gestió econòmica dels centres docents públics no universitaris. La comptabilitat del centre es realitzarà d'acord amb la normativa vigent que regula la gestió econòmica dels centres docents públics no universitaris, i a través de l'aplicació que determine la conselleria competent en matèria d'educació.  
  
3. Per a l'elaboració del projecte de pressupost anual se seguirà el procediment establit en l'article 78 del Decret 252/2019, i s'haurà d'aprovar abans del 30 de gener. Una vegada aprovat aquest projecte, s'enviarà una còpia a la direcció territorial d'educació, per a l'aprovació del pressupost després de comprovar que el contingut i el procediment s'ajusten a la normativa establida. El pressupost s'entendrà aprovat si el centre no rep una resolució desaprovatòria de la direcció territorial en el termini d'un mes. En cas contrari, haurà de notificar al centre els defectes observats perquè siguen esmenats.  
  
4. Els centres disposaran també fins a la finalització del curs acadèmic 2023-2024 per a elaborar, amb la col·laboració de personal tècnic de l'Administració municipal, un pla de sostenibilitat de recursos, eficàcia energètica i tractament de residus, que inclouran en el seu projecte de gestió.  
L'esmentat pla haurà de comptar amb l'informe del claustre de professorat i del consell escolar, tal com es disposa en l'article 82 del Decret 252/2019 i, en la seua elaboració es podrà comptar amb la col·laboració de personal tècnic de l'Administració municipal i amb l'assessorament de l'INVASSAT. En el web del Servei de Prevenció de Riscos Laborals de la Generalitat (sector educatiu), https://prevencio.gva.es/va/ed-gestion-de-la-prevencion, hi ha diferents protocols i procediments de treball així com instruccions operatives de treball, entre les quals es destaca la Instrucció operativa de prevenció de riscos laborals per a l'eliminació de residus perillosos en centres educatius (SPRL\_IOPRL\_12).  
  
5. Respecte al manteniment, la conservació i la vigilància de les instal·lacions, caldrà ajustar-se al que es disposa en l'article 81 del Decret 252/2019. D'aquesta manera, la direcció del centre docent comunicarà a la direcció territorial de la conselleria competent en matèria d'educació qualsevol deficiència que es produïsca en les instal·lacions o en l'equipament didàctic tan bon punt en tinga coneixement.  
Respecte a les infraestructures de comunicacions i el seu accés, maquinari (hardware) i programari (software), correspon a l'òrgan competent en matèria TIC que determine la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport. La direcció del centre comunicarà pel procediment que es determine, qualsevol deficiència que es produïsca en la infraestructura de comunicacions tan bon punt en tinga coneixement a l'òrgan competent en matèria TIC i a la direcció territorial de la conselleria competent en matèria d'educació. També facilitarà l'accés al centre dels tècnics de l'òrgan competent en matèria TIC, i atendrà les seues indicacions al voltant de la infraestructura i accessos de comunicacions, així com respecte al maquinari i el programari.  
2.2. Altres aspectes relatius a la gestió i règim econòmic dels centres  
  
En relació als aspectes de gestió econòmica, pressupost anual, ingressos i despeses i comptabilitat del centre, caldrà ajustar-se al que disposen els corresponents articles 77, 78, 79 i 80 del Decret 252/2019.  
Els centres educatius tindran en compte en l'elaboració del pressupost les necessitats i despeses derivades de la implementació del Decret 72/2021.  
  
  
3. NORMES D'ORGANITZACIÓ I FUNCIONAMENT  
3.1. Consideracions generals  
1. Atés que la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport està treballant en l'elaboració d'un nou decret d'igualtat i convivència en el sistema educatiu valencià, els centres disposaran fins a la finalització del curs acadèmic 2023-2024 per adequar les seues normes d'organització i funcionament a allò que s'estableix en la secció segona del capítol II del títol V del Decret 252/2019, sobre normes d'organització i funcionament (article 83 i següents).  
2. Els centres docents, d'acord amb el que es disposa en l'article 83 del Decret 252/2019, redactaran les normes d'organització i funcionament atenent el que es disposa en la normativa bàsica i d'acord amb les línies i criteris indicats en el PEC. La comunitat educativa haurà de ser escoltada en les seues propostes per a l'elaboració d'aquestes normes.  
  
Les normes d'organització i funcionament seran de compliment obligatori, i hauran de recollir les normes de convivència i conducta, així com concretar els deures i els drets de l'alumnat i les mesures d'abordatge educatiu aplicables en cas d'incompliment, d'acord amb el que s'estableix per la norma que regula la igualtat i la convivència en el sistema educatiu valencià, i també s'hauran de tindre en compte la situació i les condicions personals de l'alumnat.  
  
Les mesures d'abordatge educatiu tindran un caràcter educatiu i restauratiu, hauran de garantir el respecte als drets de la resta de l'alumnat i procuraran la millora en les relacions de tots els membres de la comunitat educativa. Les mesures d'abordatge educatiu hauran de ser proporcionals i coherents a les faltes comeses. Les decisions d'adoptar aquestes mesures per la comissió de faltes contra les normes de convivència seran immediatament executives. Les accions restauratives individualitzades, personalitzades o grupals hauran de ser treballades amb els implicats i implicades. Perquè aquestes normes siguen efectives, caldrà consensuar-les amb la participació activa de tota la comunitat educativa, a través de la comissió de convivència, de les comissions mixtes o de les assemblees participatives.  
3. No s'ha d'impedir l'accés als centres a persones que visten robes característiques o pròpies de la seua identitat (cultural, religiosa, de gènere, etc.) i que no suposen cap problema d'identificació o atempten contra la dignitat de les persones.  
4. En el cas que en les normes d'organització i funcionament del centre es preveja l'ús de l'uniforme escolar per a l'alumnat, les persones progenitores i/o persones tutores legals de l'alumnat, d'acord amb el que s'estableix en la normativa que regula la convivència en els centres docents sostinguts amb fons públics i els drets i deures de l'alumnat, pares, mares, tutors o tutores, professorat i personal d'administració i serveis, tindran l'obligació de complir l'esmentada mesura. La decisió de l'uniforme en els centres privats concertats correspondrà a la persona titular del centre, amb l'aprovació del consell escolar. En tot cas, qualsevol tipologia d'uniforme que s'establisca no podrà fixar peces obligatòries diferenciades per sexe i/o identitat de gènere que pogueren constituir discriminació i/o limitació en la lliure elecció del tipus de peces de vestir per a l'alumnat.  
  
5. Per a la seua elaboració es tindrà en compte el que disposa la Resolució de 14 de febrer de 2019, de la Secretaria Autonòmica d'Educació i Investigació, per la qual es dicten instruccions per a aplicar-les als centres docents sostinguts amb fons públics d'ensenyaments no universitaris de la Comunitat Valenciana davant de diversos supòsits de no-convivència dels progenitors per motius de separació, divorci, nul·litat matrimonial, ruptura de parelles de fet o situacions anàlogues.  
6. Els membres de l'equip directiu i el professorat seran considerats autoritat pública segons s'estableix en la Llei 15/2010, de 3 de desembre, de la Generalitat, d'autoritat del professorat (DOGV 6414, 10.12.2010), i en els procediments d'adopció de mesures d'abordatge educatiu, els fets constatats pel professorat i per l'equip directiu dels centres docents tindran valor probatori i gaudiran de presumpció de veracitat iuris tantum, excepte prova en contra, sense perjudici de les proves que, en defensa dels respectius drets o interessos, puguen assenyalar o aportar les persones implicades.  
Segons la Llei 26/2018, de 21 de desembre, de la Generalitat, de drets i garanties de la infància i l'adolescència (DOGV 8450, 24.12.2018), en tots els procediments s'ha de respectar un espai de comunicació amb els menors, i obliga a fer complir els apartats 1 i 3 de l'article 17 de la llei respecte del dret de les persones menors d'edat a ser informades, oïdes i escoltades.  
7. Aquestes normes inclouran, entre altres aspectes i de manera prioritària, les mesures per al foment de la igualtat i la convivència, d'acord amb el Pla director de coeducació i dels plans d'igualtat de la Generalitat que siguen aplicables, i, tal com s'ha indicat anteriorment, el pla de contingència, que s'adaptarà als possibles escenaris que es puguen produir al llarg del curs.  
Així mateix, podrà incorporar els aspectes següents:  
a) L'organització que faça possible la participació de tots els membres de la comunitat educativa amb especial cura en l'adequació de tots els procediments vinculats a l'alumnat, ja que per la seua condició de persones menors d'edat, han de ser informats, oïts i escoltats.  
  
b) L'organització i el repartiment de responsabilitats no definides per la normativa vigent.  
c) Els procediments d'actuació del consell escolar i, si escau, de les comissions que es constituïsquen en aquest per a agilitzar-ne el funcionament.  
d) L'organització dels espais del centre.  
e) L'adequació de la redacció corresponent, si cal, per a acomplir els principis de coeducació.  
3.2. Elaboració, aprovació, difusió, seguiment i avaluació  
1. L'equip directiu coordina l'elaboració i és el responsable de la redacció de les normes d'organització i funcionament del centre i de les seues modificacions, d'acord amb les directrius establides pel consell escolar i amb les propostes fetes pel claustre, per les associacions de mares i pares de l'alumnat, per les associacions de l'alumnat i pel consell de delegades i delegats. En aquest sentit, recollirà aportacions debatudes i analitzades per tots els sectors de la comunitat educativa.  
  
2. Les normes d'organització i funcionament seran aprovades segons el que estableix la normativa vigent, la qual cosa suposa que, des de l'entrada en vigor de la Llei orgànica 3/2020, de 29 de desembre, aquesta aprovació correspon al consell escolar del centre.  
3. L'equip directiu garantirà la publicitat, la difusió i l'accés al document, preferentment per mitjans electrònics o telemàtics, a tots els membres de la comunitat educativa perquè en prenguen coneixement.  
  
4. El consell escolar del centre establirà els mecanismes de seguiment d'aquestes normes, de manera que en finalitzar el curs escolar es puga realitzar la corresponent avaluació.  
5. L'avaluació permetrà la incorporació de les modificacions que es consideren oportunes per a una millor adequació a la realitat i necessitats del centre i que tindran vigència al curs següent de ser aprovades.  
  
3.3. Altres aspectes relatius a l'organització i al funcionament dels centres  
3.3.1. Incidències d'inici de curs  
Durant els dies previs a la data d'inici de les activitats escolars del curs 2022-2023, les direccions dels centres educatius comunicaran a les inspeccions territorials d'educació les incidències i necessitats dels centres que puguen dificultar que l'inici de curs es desenvolupe amb normalitat, a l'efecte que la Inspecció d'Educació puga realitzar actuacions d'assessorament, de suport i de supervisió.  
  
3.3.2. Accés als centres  
1. D'acord amb el que estableix l'article 87 del Decret 252/2019, les condicions d'accés als centres s'inclouran en les seues normes d'organització i funcionament.  
2. Amb caràcter general, i a fi d'evitar l'absentisme escolar i de preservar la defensa de l'interés superior dels menors, els centres hauran de permetre l'accés de l'alumnat al centre durant tota la jornada escolar, i serà el centre, segons la seua autonomia, el que establisca el protocol d'accés a l'aula.  
3. En tot cas, haurà de garantir-se una correcta atenció educativa a aquest alumnat.  
4. La conselleria competent en matèria d'educació i els centres han de garantir les condicions que asseguren l'accessibilitat física, cognitiva i sensorial dels espais, serveis i processos educatius i de gestió administrativa, de forma que puguen ser entesos i utilitzats per tot l'alumnat i per les persones membres de la comunitat educativa, sense cap mena de discriminació, amb mitjans comuns o amb mitjans específics o singulars, d'acord amb allò que disposen els articles 11.1 i 11.2 de l'Ordre 20/2019, de 30 d'abril (DOGV 8540, 03.05.2019).  
  
5. A més, la regulació de l'eixida de l'alumnat menor d'edat en finalitzar la jornada escolar s'ajustarà als criteris establits en les normes d'organització i funcionament del centre. Aquests criteris hauran de ser progressius i proporcionals a l'edat dels menors i el context on s'ubica el centre.  
3.3.3. Criteris per a la constitució de grups i confecció d'horaris  
  
1. Tots els grups d'Educació Secundària Obligatòria i de Batxillerat es configuraran d'acord amb la ràtio establida per la normativa vigent a la Comunitat Valenciana. No obstant això, els centres, en l'àmbit de la seua autonomia organitzativa, podran constituir un nombre de grups que supere el nombre d'unitats autoritzades, una vegada siguen coneixedors del nombre de professorat assignat al centre, i establiran els criteris pedagògics per a l'assignació de l'alumnat als diferents grups, que podran incloure alumnat de diferents nivells.  
2. De conformitat amb l'Ordre 20/2019, l'escolarització en la modalitat ordinària de l'alumnat amb necessitats de compensació educativa o necessitats educatives especials en cap cas pot fer-se conformant grups específics i diferenciats de caràcter permanent, sinó que ha de fer-se de manera heterogènia entre tots els grups d'un mateix nivell educatiu, i s'exclou de la composició dels grups qualsevol criteri discriminatori.  
  
En aquest sentit, els equips directius confeccionaran els grups d'alumnat tenint en compte els criteris següents:  
a) Els grups han de ser homogenis pel que fa al nombre i se n'exclourà en la composició tot criteri discriminatori. Per tant, no es podran fer agrupacions en funció del nivell de coneixements i competències de l'alumnat.  
b) L'adscripció de l'alumnat amb necessitats específiques de suport educatiu i necessitats de compensació de desigualtats, escolaritzat en els diferents grups d'un mateix curs, es durà a terme de manera equilibrada i se n'exclourà en la composició dels grups tot criteri discriminatori.  
  
c) L'alumnat que romanga un any més en un curs serà també distribuït de manera equilibrada.  
d) En la presa de decisions, per a fer la distribució de germans o germanes en el mateix nivell educatiu, s'haurà d'escoltar i prendre en consideració l'opinió de les famílies o dels representants legals, tot d'acord amb allò que regula l'Ordre 20/2019. Al mateix temps, en cas d'haver-hi propostes en aquest sentit, reflectides en informes sociopsicopedagògics elaborats pels equips d'Orientació Educativa i pels departaments d'Orientació Educativa i Professional, aquestes hauran de ser considerades.  
e) Per a la confecció de grups d'alumnat caldrà ajustar-se al que marca el Decret 58/2021, de 30 d'abril, del Consell, sobre jornada lectiva del personal docent i nombre màxim d'alumnat per unitat en centres docents no universitaris (DOGV 9077, 06.05.2021).  
3.3.3.1. Educació Secundària Obligatòria  
1. La distribució horària en l'Educació Secundària Obligatòria queda regulada de la següent manera:  
a) Per als cursos primer i tercer d'Educació Secundària Obligatòria serà aplicable el decret del Consell que regule l'ordenació i el currículum de l'Educació Secundària Obligatòria, desplegat a partir del Reial decret 217/2022, de 29 de març, pel qual s'estableix l'ordenació i els ensenyaments mínims de l'Educació Secundària Obligatòria (BOE 76, 30.03.2022) i la seua correcció d'errades.  
b) Per als cursos segon i quart d'Educació Secundària Obligatòria serà aplicable el que disposa el Decret 87/2015, de 5 de juny, del Consell, pel qual s'estableix el currículum i es desplega l'ordenació general de l'Educació Secundària Obligatòria i del Batxillerat a la Comunitat Valenciana (DOGV 7544, 10.06.2015), modificat pel Decret 136/2015, de 4 de setembre, del Consell (DOGV 7611, 09.09.2015), i el Decret 51/2018, de 27 d'abril, del Consell (DOGV 8284, 30.04.2018).  
  
2. Per a l'alumnat amb necessitats específiques de suport educatiu, la distribució horària podrà ajustar-se al que determine el pla d'actuació personalitzat.  
3.3.3.2. Batxillerat  
1. La distribució horària del Batxillerat queda regulada de la següent manera:  
a) Per al curs de primer de Batxillerat serà aplicable el decret del Consell que regule l'ordenació i el currículum del Batxillerat, desplegat a partir del Reial decret 243/2022, de 5 d'abril, pel qual s'estableixen l'ordenació i els ensenyaments mínims del Batxillerat (BOE 82, 06.04.2022).  
b) Per al curs de segon de Batxillerat serà aplicable el que disposa el Decret 87/2015, de 5 de juny, del Consell, pel qual s'estableix el currículum i es desplega l'ordenació general de l'Educació Secundària Obligatòria i del Batxillerat a la Comunitat Valenciana (DOGV 7544, 10.06.2015), modificat pel Decret 136/2015, de 4 de setembre, del Consell (DOGV 7611, 09.09.2015), i el Decret 51/2018, de 27 d'abril, del Consell (DOGV 8284, 30.04.2018).  
2. Amb caràcter general, quan en un centre estiguen constituïdes dues o més modalitats de Batxillerat, s'agruparà l'alumnat en les matèries comunes i en les pròpies de modalitat, específiques o de lliure configuració autonòmica coincidents.  
3.3.4. Atenció a l'alumnat en cas d'absència de professorat  
1. D'acord amb el que estableix l'article 86 del Decret 252/2019, els centres, en l'exercici de l'autonomia organitzativa que tenen, han d'elaborar un pla d'atenció a l'alumnat en cas d'absència de professorat. S'ha de donar prioritat a l'alumnat de menor edat.  
  
2. En cada sessió lectiva prevista en l'horari del professorat absent, l'atenció de l'alumnat serà responsabilitat del professorat de guàrdia, que desenvoluparà les funcions establides en el punt 5 de l'article 86 del Decret 252/2019.  
3. En cas de previsió de falta d'assistència, s'ha de facilitar a la direcció d'estudis, amb caràcter previ, el material o les orientacions específiques per a l'alumnat afectat. En les absències no previstes, correspon al mateix professorat implicat proposar les activitats que realitzarà l'alumnat en els casos d'absència de professorat. En el cas de l'alumnat que curse ensenyaments d'Educació Secundària Obligatòria, aquestes activitats hauran d'afavorir l'adquisició de les competències clau.  
4. La programació general anual inclourà els criteris establits per a l'elaboració de les activitats i les tasques que hauran d'estar disponibles en cas d'absència del personal.  
3.3.5. Participació de l'alumnat, de les famílies, així com de voluntariat i d'altre personal extern als centres docents  
1. D'acord amb el què disposen el capítol II i el capítol III del Decret 252/2019, la participació de l'alumnat serà per mitjà de les associacions de l'alumnat, del consell de delegades i delegats i podran haver-hi altres col·laboracions. Els centres promouran compromisos amb les famílies per al desenvolupament d'activitats amb la finalitat de millorar el rendiment acadèmic de l'alumnat i promoure la participació democràtica. Per a enriquir la vida escolar amb altres estructures de participació que fomenten els hàbits democràtics de l'alumnat i la col·laboració i implicació de la família a l'escola, els centres podran establir altres vies de participació.  
2. D'acord amb el que estableix l'article 67 del Decret 252/2019, i amb la finalitat de promoure l'obertura dels centres docents a l'entorn i de millorar l'oferta de les actuacions educatives realitzades pels centres, aquests podran establir vincles associatius amb diferents xarxes de voluntariat, associacions culturals o altres agents socials, amb l'autorització prèvia del consell escolar del centre, d'acord amb la normativa vigent en matèria de voluntariat. Cal ajustar-se al que estableix la Llei 45/2015, de 14 d'octubre, de voluntariat (BOE 247, 15.10.2015), sobretot amb referència a l'article 6.1.f, del voluntariat educatiu.  
  
3. L'Ordre 20/2019, de 30 d'abril, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es regula l'organització de la resposta educativa per a la inclusió de l'alumnat en els centres docents sostinguts amb fons públics del sistema educatiu valencià, especifica, en l'article 43, que els centres docents poden tindre la col·laboració de personal voluntari i personal extern procedent de les entitats d'iniciativa social implicades en la resposta educativa per al desenvolupament de les actuacions planificades en el projecte educatiu, el Pla d'actuació per a la millora i els plans d'actuació personalitzats de l'alumnat amb necessitats específiques de suport educatiu. Determina que el voluntariat i el personal extern presten el seu temps de manera no regular i no poden tindre cap vinculació laboral o professional amb el centre, ni substituir personal que realitza tasques remunerades.  
  
4. S'entén per persona voluntària tota persona física que, per lliure determinació, sense rebre contraprestació ni tindre obligació personal o deure jurídic, realitze les activitats que determine el consell escolar i estiguen recollides en la programació general anual del centre.  
  
5. Els drets i deures i les incompatibilitats de les persones voluntàries són els continguts en la normativa autonòmica que estableix el règim jurídic d'aquest personal.  
6. En cap cas es podran dur a terme activitats de voluntariat en els llocs reservats a personal remunerat.  
7. Les persones que desenvolupen funcions en una organització com a professionals o bé hi tinguen una relació laboral, mercantil o qualsevol altra subjecta a retribució econòmica, no podran dur a terme activitats de voluntariat relacionades amb l'objecte de la seua relació laboral o servei remunerat en l'entitat.  
8. Les persones voluntàries que realitzen actuacions en els centres docents tenen l'obligació d'estar en possessió del certificat de no constar en la base de dades del Registre central de delinqüents sexuals i han de presentar-lo davant de la direcció del centre.  
9. La participació dels agents externs en les accions educatives que determine el centre educatiu es desenvoluparà d'acord amb allò que s'estableix en el projecte educatiu, en els objectius dels programes autoritzats i en les actuacions educatives planificades en els plans d'actuació personalitzats. La seua participació haurà de buscar l'obertura i l'enriquiment de les actuacions planificades per part dels centres educatius en aquells aspectes que faciliten la inclusió educativa i social de l'alumnat.  
  
10. En la Resolució de 10 de desembre de 2020, de la directora general d'Inclusió Educativa, per la qual s'aproven les instruccions per a la participació del personal extern i dels agents comunitaris en els centres docents de titularitat de la Generalitat Valenciana (DOGV 8975, 15.12.2020), es defineix que té consideració d'agent extern tota persona aliena al sistema educatiu que realitze algun tipus de col·laboració amb un centre escolar en el desenvolupament del seu projecte educatiu, dels plans d'actuació personalitzats o de les mesures educatives que el centre determine.  
11. Per tant, les diferents tipologies d'agents externs que poden col·laborar amb un centre escolar són les següents:  
- Personal d'entitats sense ànim de lucre o del tercer sector  
- Personal extern de l'àmbit privat o pertanyent a altres organismes o institucions públiques  
- Membres de la comunitat escolar i de l'entorn pròxim  
- Voluntariat  
- Assistència personal a la dependència  
12. El consell escolar del centre educatiu serà informat de la participació i de les activitats realitzades per part d'aquests agents externs en el marc de la programació general anual i dels plans d'atenció personalitzats.  
3.3.6. Mitjans de difusió dels centres docents  
1. D'acord amb el que estableix l'article 88 del Decret 252/2019, en tots els centres docents hi haurà, com a mitjà de difusió de la informació, una pàgina web de centre allotjada en els espais proporcionats, en el cas dels centres públics, per l'administració competent i un o diversos taulers d'anuncis i cartells oficials. En aquests llocs es recolliran els cartells, actes i comunicacions de l'Administració de la Generalitat, especialment de la conselleria competent en matèria d'educació, així com d'altres organismes oficials i dels òrgans de govern del centre que, per la seua transcendència o per requisits legals, es considere necessari col·locar-hi.  
2. Als centres docents, amb la finalitat de facilitar els drets a la participació, informació, llibertat d'expressió i altres drets previstos en la normativa vigent, s'habilitaran, en els diferents mitjans de difusió, espais a disposició de les associacions de mares i pares i/o persones tutores legals de l'alumnat i de les associacions de l'alumnat. La gestió d'aquests correspondrà a les associacions esmentades, que seran responsables d'ordenar-los i organitzar-los.  
3. La direcció dels centres no permetrà l'exposició d'aquells cartells, notes i comunicats que, en els seus textos o imatges, atempten contra els drets fonamentals i les llibertats reconegudes per la Constitució, l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana i la resta de l'ordenament jurídic o normatiu, o que els vulneren, o que promoguen conductes discriminatòries per raó de naixement, raça, ètnia, sexe, gènere, cultura, llengua, capacitat econòmica, nivell social, conviccions polítiques, morals o religioses, per discapacitats físiques, sensorials o psíquiques, o qualsevol altra condició o circumstància personal o social, o que de qualsevol manera fomenten la violència, amb especial atenció a aquells que atempten contra els drets dels diferents membres de la comunitat educativa.  
4. A la sala del professorat s'habilitarà un tauler d'anuncis per a la informació de tipus sindical procedent de la junta de personal docent, del comité de salut i d'altres òrgans de representació del professorat.  
  
5. Correspondrà a la direcció del centre, en l'àmbit de les seues competències, garantir l'ús adequat dels taulers. La gestió dels taulers correspondrà a la secretaria del centre.  
  
6. Tota la informació escrita haurà de complir les condicions d'accessibilitat universal necessàries perquè les persones destinatàries puguen accedir i comprendre el contingut, i caldrà posar especial èmfasi en la ubicació i organització de la informació, els contrastos de color, la dimensió de la lletra i la senzillesa del llenguatge, entre d'altres. Es tindran en compte les condicions d'accessibilitat en l'àmbit de la informació digital: https://ceice.gva.es/documents/169149987/172730389/Guia\_Accessibilitat\_Digital\_Inclusio\_Educativa\_2020.pdf.  
3.3.7. Ús social dels centres educatius  
1. D'acord amb el que estableix l'article 89 del Decret 252/2019, la conselleria competent en matèria d'educació, els ajuntaments i els centres públics podran promoure l'ús social dels edificis i les instal·lacions dels centres educatius públics, fora de l'horari escolar, per part de persones físiques o jurídiques sense ànim de lucre, per a la realització d'activitats educatives, socioculturals, artístiques, esportives que no suposen obligacions jurídiques contractuals.  
  
2. L'ús social dels centres no ha d'interferir, dificultar o impedir les activitats ordinàries del centre dins de l'horari escolar.  
3. Correspon a la direcció del centre resoldre sobre l'ús social del centre fora de l'horari escolar quan les activitats que es vulguen realitzar siguen proposades pel consell escolar, les associacions de pares i mares i/o persones tutores legals, l'alumnat del centre i organismes dependents de la conselleria competent en matèria d'educació.  
  
4. Correspon a l'òrgan competent de l'Administració educativa resoldre sobre l'ús social del centre fora de l'horari escolar quan les activitats que es vulguen realitzar siguen promogudes per particulars o organismes no dependents de la conselleria competent en matèria d'educació.   
5. Les persones físiques o jurídiques autoritzades per a l'ús d'edificis educatius han de contractar en tots els casos una pòlissa d'assegurança que done cobertura sobre la seua responsabilitat civil i la del personal al seu servei derivada de l'ús i de l'activitat, pels danys i els perjudicis que per la seua activitat es puguen ocasionar durant la realització d'aquesta.  
6. L'ús dels espais del centre per part de les associacions de mares i pares i/o persones tutores legals de l'alumnat i per les associacions de l'alumnat serà prioritari sobre el que en puga fer qualsevol altra associació o organització aliena a la comunitat escolar d'acord amb el que s'estableix en la normativa reguladora d'aquestes associacions.  
  
7. El procediment per a l'ús social dels centres educatius serà el que estableix la conselleria competent en matèria d'educació.  
3.3.8. Competències de les Forces i Cossos de Seguretat davant del requeriment i comprovació de documentació personal sobre alumnat menor d'edat en centres escolars  
1. Les Forces i Cossos de Seguretat, sempre que siga en l'exercici de les funcions de prevenció i indagació, estan legitimades per a requerir la identificació de la ciutadania, amb l'únic objecte d'exercir les funcions de protecció de la seguretat que tenen encomanades i la correlativa obligació legal de les persones d'identificar-se.  
2. Si les dades que es demanen consten en el centre docent i si el requeriment de cessió de dades prové de funcionàries o funcionaris amb adscripció a la Policia Judicial i aquests acrediten les ordres o instruccions donades per jutges, es considerarà que la persona responsable del fitxer ha de cedir les dades sol·licitades.  
3. Davant de la sol·licitud d'entrar en els centres docents per part de les Forces i Cossos de Seguretat quan existisca un delicte flagrant, haurà de sol·licitar-se l'acreditació com a tals. En els altres casos, serà necessària la sol·licitud d'autorització al director territorial d'educació, en què conteste la interlocutòria del jutge o de la jutgessa i, si aquest no contesta en el termini establit, serà el centre educatiu l'encarregat de donar-hi el consentiment, excepte en el cas de la Policia Judicial.  
4. La detenció dels menors d'edat de nacionalitat espanyola serà notificada pels agents de les Forces i Cossos de Seguretat a qui n'exercisca la pàtria potestat o la tutela, però també a qui en aquell moment en tinga la guàrdia de fet, és a dir, en aquest cas, al professorat del centre docent. Si la detenció es realitza a un menor d'edat estranger, els agents s'encarregaran de notificar-ho al cònsol o al Ministeri Fiscal.  
  
5. En tot cas, cal ajustar-se al que disposa el Reial decret 1774/2004, de 30 de juliol, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei orgànica 5/2000, de 12 de gener, reguladora de la responsabilitat penal dels menors (BOE 209, 30.08.2004) i la Resolució de 28 de juny de 2018, de la Sotssecretaria de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es dicten instruccions per al compliment de la normativa de protecció de dades en els centres educatius públics de titularitat de la Generalitat (DOGV 8436, 03.12.2018).  
3.3.9. Salut i seguretat en els centres educatius  
1. D'acord amb el que estableix l'article 91 del Decret 252/2019, els centres han de complir la normativa aplicable en matèria de seguretat i salut per a tots els empleats públics, docents i no docents, adscrits al centre.  
2. En el web del Servei de Prevenció de Riscos Laborals de la Generalitat (sector educatiu), https://prevencio.gva.es/va/ed-gestion-de-la-prevencion, hi ha diferents protocols i procediments de treball així com instruccions operatives de treball.  
3. Queden prohibides les activitats que perjudiquen la salut pública i, en particular, la publicitat, l'expedició i el consum de tabac i begudes alcohòliques, així com la col·locació de màquines expenedores d'aliments que no oferisquen productes saludables. A més, pel que fa al foment d'una alimentació saludable i sostenible en els centres educatius, caldrà ajustar-se al que dispose la normativa desplegada per les conselleries competents en matèria d'educació i en matèria de sanitat. Pel que fa a la ubicació, instal·lació i funcionament de màquines expenedores d'aliments i begudes, caldrà seguir el que disposa el Decret 84/2018, de 15 de juny, del Consell, de foment d'una alimentació saludable i sostenible en centres de la Generalitat (DOGV 8323, 22.06.2018).  
4. La pràctica d'activitats fisicoesportives en els centres educatius s'ha de realitzar d'acord amb les condicions de seguretat establides en la normativa vigent.  
5. Els espais, serveis, processos, materials i productes han de ser utilitzats amb seguretat per tot l'alumnat. Els centres educatius han de garantir la protecció integral de la salut de tot l'alumnat.  
  
6. Les direccions dels centres vetlaran perquè es complisquen les recomanacions de salut, higiene i sostenibilitat per a l'alumnat i per al personal docent i no docent del centre d'acord amb els protocols que determinen les autoritats sanitàries i els serveis de prevenció.  
  
3.3.10. Assistència sanitària a l'alumnat  
1. D'acord amb el que estableix l'article 93 del Decret 252/2019, els centres docents, en totes les qüestions relacionades amb l'atenció sanitària a l'alumnat, s'ajustaran al que estableix la normativa general sobre protecció integral de la infància i sobre salut escolar desplegada per les conselleries competents en aquestes matèries i en les instruccions i orientacions d'atenció sanitària específica en centres educatius desplegades conjuntament per les conselleries competents en educació i sanitat.  
  
2. L'atenció sanitària de l'alumnat escolaritzat amb problemes de salut i del que puga requerir una intervenció urgent en l'horari escolar es regirà pel que es disposa en la Llei 10/2014, de 29 de desembre de la Generalitat, de Salut de la Comunitat Valenciana, i les normes que la despleguen. Cal tindre present que l'article 59, sobre salut escolar, de l'esmentada Llei 10/2014, ha sigut modificat mitjançant la Llei 7/2021, de 29 de desembre, de la Generalitat, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera i d'organització de la Generalitat 2022.  
  
3. Amb caràcter general, quan es formalitze la matrícula en el centre, se sol·licitarà una fotocòpia de la targeta sanitària de la Seguretat Social o de l'entitat asseguradora, pública o privada, que cobrisca l'atenció mèdica i hospitalària de l'alumnat.  
4. Segons el punt dihuité, 4, de la Resolució de 28 de març de 2022, del director general de Centres Docents, per la qual s'estableix el calendari i es dicten instruccions respecte al procediment d'admissió de l'alumnat en els centres docents sostinguts amb fons públics de la Comunitat Valenciana que imparteixen ensenyaments d'Educació Infantil, Educació Primària, Educació Secundària Obligatòria i Batxillerat per al curs 2022-2023 (DOGV 9308, 29.03.2022), l'alumnat ja no ha de presentar l'informe sanitari en els inicis i canvis d'etapa escolar en els processos de matriculació o canvi de centre, d'acord amb la modificació de l'article 59, sobre salut escolar, de la Llei 10/2014, de 29 de desembre, de la Generalitat, de Salut de la Comunitat Valenciana, efectuada per la Llei 7/2021, de 29 de desembre, de la Generalitat, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera i d'organització de la Generalitat 2022.  
No obstant això, també d'acord amb l'esmentada modificació, les persones progenitores o les persones tutores tindran la responsabilitat d'informar el centre educatiu en els casos en què la persona menor puga requerir una intervenció urgent en l'horari escolar, presente malalties que comporten modificacions en la dieta escolar o problemes de salut que requerisquen una adaptació curricular. En aquest cas, lliuraran una còpia de l'informe emés pel personal sanitari del seu centre d'Atenció Primària i/o Especialitzada de referència on es recullen aquests aspectes.  
  
5. A més del que es preveu en els apartats anteriors, seran aplicables les orientacions i les pautes fixades en els protocols que, amb assessorament especialitzat previ, establisca l'òrgan superior que corresponga de la conselleria competent en matèria d'educació.  
6. Per a l'adequada atenció conjunta amb sanitat de l'alumnat amb problemes de salut mental, cal ajustar-se al que estableix la Resolució d'11 de desembre de 2017, per a la detecció i l'atenció precoç de l'alumnat que puga presentar un problema de salut mental (DOGV 8196, 22.12.2017), o normativa que la substituïsca.  
7. L'alumnat hospitalitzat o que està convalescent en el domicili haurà de continuar, en la mesura en què la seua malaltia ho permeta, el seu procés d'aprenentatge escolar. Per a això, s'establirà el procediment més adequat d'acord amb el que estableix la direcció general competent en matèria d'inclusió educativa.  
3.3.11. Mesures d'emergència i plans d'autoprotecció del centre  
1. D'acord amb el que estableix l'article 92 del Decret 252/2019, els centres establiran mesures d'emergència i, si escau, un pla d'autoprotecció, d'acord amb el que s'establisca en la normativa sobre la matèria, la implantació de la qual és responsabilitat de l'equip directiu. En aquest es detallaran els mecanismes i els mitjans disponibles per a fer front a qualsevol incidència que afecte la seguretat de les instal·lacions del recinte escolar o de les persones que l'utilitzen.  
2. Per a la possible divulgació entre les forces i els cossos de protecció civil, així com per al seu registre i control administratiu, les mesures d'emergència i, si escau, el pla d'autoprotecció del centre s'haurà d'allotjar en l'aplicació informàtica que es determine a aquest efecte per a aquest procés.  
3. Les mesures d'emergència i el pla d'autoprotecció contindran els passos que cal seguir des que es produeix una situació d'emergència fins que les persones que es troben en un centre escolar estiguen protegides. Totes les persones que formen la comunitat educativa han de conéixer aquestes mesures i els mecanismes per a posar-les en marxa. Aquestes mesures han de preveure la realització de simulacres, almenys un en cada curs escolar amb resultat positiu, per a garantir que hi ha un procediment ordenat amb el qual respondre a aquest tipus de situacions.  
  
4. Aquestes mesures també inclouran els diferents procediments de control d'accés de persones alienes al centre educatiu, d'eixides justificades de l'alumnat durant el període lectiu i d'actuació davant d'un accident o incident escolar.  
5. Quan les autoritats competents en matèria de seguretat i emergències decreten la suspensió de les activitats escolars, complementàries i extraescolars per declaració d'emergència per fenomen meteorològic advers o per qualsevol altra incidència ocorreguda en l'exterior del centre educatiu, s'hauran d'aplicar els procediments d'actuació i l'organització de l'activitat escolar establits davant de riscos d'aquesta naturalesa referits en el pla d'emergència, de manera que es permeta la salvaguarda de les persones i els béns, ateses les condicions concretes de persones, lloc i temps, i tenint en compte les instruccions que es dicten a aquest efecte. En aquest cas, l'ajuntament del municipi on es trobe ubicat el centre ha de prendre les decisions corresponents i notificar-les a la direcció del centre i a la direcció territorial corresponent.  
  
6. En el cas que la incidència que dona origen a una situació d'emergència no puga ser controlada pels mitjans propis, es procedirà a avisar immediatament el Centre Coordinador de Seguretat i Emergències (112) i es posarà en marxa la situació preventiva (evacuació o confinament) que corresponga. De manera immediata, es comunicarà també aquesta incidència a la direcció territorial d'educació corresponent i al Comité de Seguretat i Salut Laboral.  
7. En cas de robatoris, furts o destrosses a l'interior del recinte escolar, es posarà la denúncia corresponent i, si és el cas, es donarà part a l'entitat asseguradora i s'enviaran còpies d'ambdues a la direcció territorial d'educació corresponent i a la direcció general competent en matèria de centres docents.  
8. En finalitzar la jornada escolar, el centre adoptarà les mesures que estime necessàries per a evitar possibles pèrdues o consums innecessaris de diferents subministraments, com aigua, electricitat o gas.  
9. Les mesures d'emergència, i, si és el cas, el pla d'autoprotecció, hauran de preveure els procediments d'actuació necessaris per a l'alumnat amb necessitats específiques de suport educatiu i, especialment, per a l'alumnat amb discapacitat i/o trastorn de l'espectre autista, a fi de garantir-ne la salut i la seguretat, i eliminar la situació de desavantatge associada a aquestes circumstàncies.  
10. Serà aplicable la normativa següent: Decret 32/2014, de 14 de febrer, del Consell, pel qual s'aprova el Catàleg d'activitats amb risc de la Comunitat Valenciana i es regula el Registre Autonòmic de Plans d'Autoprotecció (DOGV 7215, 17.02.2014), i l'Ordre 27/2012, de 18 de juny, de la Conselleria d'Educació, Formació i Ocupació, sobre plans d'autoprotecció o mesures d'emergència dels centres educatius no universitaris de la Comunitat Valenciana (DOGV 6804, 26.06.2012).  
  
11. Els centres educatius han de realitzar en cada curs escolar, almenys una vegada, un simulacre d'emergència. La participació en aquest és obligatòria per a tot el personal que estiga present en el centre en el moment de la realització i s'ha de realitzar, preferentment, en el primer trimestre del curs escolar.  
12. El formulari que han d'omplir els centres públics en relació amb el simulacre d'evacuació està allotjat en la pàgina web de l'Oficina Virtual d'Educació de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport (OVICE), a un apartat específic anomenat «Mesures d'emergència: Fitxa núm. 4, informe valoració del simulacre»  
https://ovice.gva.es/oficina\_tactica/#/tramita/10007/10009/procedimientos,  
13. S'ha de tramitar també, per mitjà de l'oficina virtual (OVICE), el document sobre mesures d'emergència denominat «Fitxa núm. 5, Característiques de l'establiment». Aquest document s'ha d'escanejar i adjuntar per mitjà del tràmit de l'oficina virtual anomenat «Mesures d'emergència: plans i documents», i custodiar-ne un exemplar al centre.  
  
3.3.12. Prevenció de riscos laborals en el sector docent  
3.3.12.1. Adaptació de llocs de treball  
Atenent l'article 25 de la Llei 31/1995, de 8 de novembre, de prevenció de riscos laborals (BOE 269, 10.11.1995), per a garantir la protecció dels treballadors i treballadores sensibles a determinats riscos, recomanada en els informes mèdics laborals sobre adaptació del lloc de treball emesos pels metges i metgesses de medicina del treball del Servei de Prevenció de Riscos Laborals de l'Institut Valencià de Seguretat i Salut en el Treball (INVASSAT), caldrà ajustar-se al que s'indica a continuació:  
1. D'acord amb la instrucció operativa per a l'adaptació o canvi de lloc per motius de salut en l'Administració de la Generalitat, la persona interessada haurà de presentar la sol·licitud, dirigida a la Unitat Mèdica de la direcció territorial on es trobe destinada, mitjançant el tràmit telemàtic Z, disponible en l'enllaç https://www.gva.es/va/inicio/procedimientos'id\_proc=18494  
La sol·licitud de la persona interessada no és necessari que s'acompanye d'informes mèdics a priori.  
En la sol·licitud haurà de constar:  
- En l'apartat corresponent a exposició de motius (C) s'haurà d'indicar la situació administrativa (funcionari/ària de carrera, interí/interina, laboral), el centre de treball i el lloc ocupat, així com les tasques desenvolupades en aquest.  
- En l'apartat corresponent a sol·licitud (D) s'haurà d'indicar: adaptació/canvi de lloc de treball i comunicar que es troba en situació d'alta/baixa mèdica.  
- En l'apartat (E), òrgan al qual dirigeix la sol·licitud, s'indicarà: Unitat Mèdica de la direcció territorial on es trobe destinada la persona sol·licitant.  
2. La Unitat Mèdica de la direcció territorial, si ho considera oportú, traslladarà aquesta sol·licitud al Servei de Prevenció de Riscos Laborals (SPRL). En aquells casos que la Unitat Mèdica opte per no tramitar la sol·licitud al SPRL, la Unitat Mèdica proposarà a la direcció territorial, o a la direcció general, segons corresponga, les mesures necessàries que es deriven de la sol·licitud.  
3. L'informe sobre si és procedent o no l'adaptació o canvi de lloc realitzat per l'SPRL serà remés a la Direcció General de Personal Docent.  
De les resolucions de canvi de lloc, adaptació, o incapacitat laboral la direcció territorial, a la qual estiga adscrit el lloc, informarà la persona responsable del centre de treball, la persona sol·licitant i el Comité de Seguretat i Salut.  
La Direcció General de Personal Docent, en els casos en els quals les mesures proposades en l'informe de l'SPRL siguen de la seua competència, analitzarà la viabilitat, i realitzarà la resolució corresponent, segons l'informe de l'SPRL, aquesta resolució es remetrà a la direcció territorial corresponent.  
En la resta de casos, que siguen competència de la direcció territorial, siguen d'adaptació de lloc o d'incapacitat laboral, es remetrà l'informe a la direcció territorial corresponent. La direcció territorial, després d'analitzar les mesures proposades per l'SPRL procedirà a l'adaptació del lloc o a la tramitació de la incapacitat laboral.  
  
4. Quan l'informe faça referència a un canvi d'adscripció de destinació, a un canvi d'especialitat d'entre les seues especialitats reconegudes en el centre, o a l'adequació d'horari i/o jornada, per part de l'òrgan competent en matèria de personal docent, s'ha de procurar adaptar el que siga procedent d'acord amb l'INVASSAT.  
5. Quan l'informe determine que el o la docent ha d'utilitzar de manera habitual un material de què el centre ja dispose, aquest l'ha de posar a la disposició del docent o la docent.  
6. Quan el centre dispose d'aquest material, però aquest estiga ubicat en una aula, el o la docent haurà d'impartir docència, prioritàriament, en aquesta aula.  
7. Quan l'informe determine que el o la docent ha d'utilitzar de manera habitual un equip d'amplificació vocal portàtil, la direcció del centre educatiu ho ha de notificar a la Subdirecció General de Règim Jurídic i Gestió de Personal. Aquesta unitat farà els tràmits de contractació oportuns i l'enviarà al centre per a ús exclusiu del o la docent mentre romanga en aquell centre de treball. Quan el o la docent canvie de lloc de treball a un altre centre educatiu, la direcció del centre ho ha de notificar a la direcció general competent en matèria de personal docent perquè es produïsca el trasllat del material i se'n deixe constància.  
  
3.3.12.2. Valoració de risc durant l'embaràs i la lactància  
Atenent l'article 26 de la Llei 31/1995, de 8 de novembre, de prevenció de riscos laborals (BOE 269, 10.11.1995), per a garantir la protecció de les treballadores en situació d'embaràs, part recent o lactància sensibles a determinats riscos, s'adoptaran les mesures necessàries per a evitar l'exposició a aquest risc, amb una adaptació de les condicions de treball, recomanades en els informes mèdics laborals sobre adaptació del lloc de treball, emesos pels metges i metgesses de medicina del treball del Servei de Prevenció de Riscos Laborals de l'Institut Valencià de Seguretat i Salut en el Treball (INVASSAT), caldrà ajustar-se al següent:  
  
1. D'acord amb la instrucció operativa que estableix el procediment per a sol·licitar la valoració de riscos durant l'embaràs i/o lactància, emesa per l'INVASSAT, la docent embarassada que vulga sol·licitar la llicència per risc durant l'embaràs i/o lactància notificarà la seua situació mitjançant el model d'imprés establit per a la notificació de l'embaràs, part recent o lactància dirigit a la direcció del centre docent on preste els seus serveis.  
2. Juntament amb la sol·licitud s'adjuntarà la següent documentació d'acord amb el que s'estableix en la instrucció operativa de l'INVASSAT:  
- Informe emés pel seu o la seua especialista en Obstetrícia i Ginecologia on indique el tipus d'embaràs (únic/múltiple), setmanes de gestació, data probable de part i evolució de la gestació.  
- Haurà d'aportar analítica amb determinació d'immunitat enfront de Rubèola, Varicel·la, Citomegalovirus, Pallola, Parvovirus B19 i Parotiditis.  
3. Rebuda la sol·licitud de la docent en el seu centre de treball, la direcció del centre emplenarà l'informe de l'annex 1 de les instruccions operatives de l'INVASSAT (informe del centre docent sobre descripció de tasques del lloc de treball) i el remetrà, juntament amb la sol·licitud de la docent, a la direcció territorial corresponent, de manera urgent i sempre preservant la confidencialitat de les dades de salut.  
La direcció territorial remetrà la documentació, en el menor temps possible, al Servei de Prevenció de Riscos Laborals del Personal Propi (SPRL) de l'INVASSAT.  
4. En l'informe per a la descripció de les tasques del lloc de treball haurà de figurar el curs o els cursos que està impartint la docent, s'indicarà també si la docent està més del 50 % de la jornada setmanal en una unitat específica en un centre ordinari. Si la docent imparteix l'assignatura d'Educació Física, s'adjuntarà la programació dels cursos que imparteix en el curs escolar corresponent.  
5. En el cas que la docent embarassada ocupe un lloc que s'haja identificat de risc d'agressió en l'Avaluació de Riscos, s'aportarà un informe justificatiu d'existència o no d'antecedents i la problemàtica social almenys l'últim any. La direcció del centre emplenarà l'informe de l'annex 2 de les instruccions operatives de l'INVASSAT, disponible en l'enllaç: https://prevencio.gva.es/va/fp-proteccion-a-la-maternidad, i el remetrà juntament amb la sol·licitud de la docent a la direcció territorial corresponent.  
3.3.12.3. Delegats i delegades de prevenció de riscos laborals  
1. La Llei 31/1995, de 8 de novembre, de prevenció de riscos laborals (BOE 269, 10.11.1995), regula la participació i representació de les persones treballadores com a delegades de prevenció i membres del Comité de Seguretat i Salut. A l'efecte de facilitar les seues actuacions, d'acord amb el que disposa la Resolució d'11 de setembre de 2017, del director general de Centres i Personal Docent, per la qual es procedeix a la publicació del Pacte d'acció sindical subscrit per la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport i les organitzacions sindicals STEPV-IV, FE-CCOO-PV i FeSP-UGT-PV (DOGV 8129, 18.09.2017), les delegades i els delegats de prevenció de riscos laborals del sector docent no universitari disposaran de quatre hores setmanals de dedicació a les seues funcions, dues de les quals seran lectives.  
  
2. D'acord amb el que estableix l'article 94 del Decret 252/2019, per a col·laborar en l'acompliment de les funcions de l'activitat preventiva de nivell bàsic previstes en la normativa vigent, la direcció dels centres educatius podrà nomenar una persona coordinadora de prevenció de riscos laborals entre el personal docent triat pel claustre, preferentment amb destinació definitiva en el centre. Aquesta figura és diferent de la figura detallada en el punt anterior i les hores lectives de dedicació a les seues funcions hauran d'anar a càrrec del nombre global d'hores lectives setmanals utilitzades per a les diferents coordinacions sense que supose cap increment.  
3.3.13. Canvis de denominació  
Per a canviar la denominació d'un centre caldrà ajustar-se al que disposa l'article 5 del Decret 252/2019, de 29 de novembre, del Consell, de regulació de l'organització i el funcionament dels centres públics que imparteixen ensenyaments d'Educació Secundària Obligatòria, Batxillerat i Formació Professional (DOGV 8693, 09.12.2019). Els canvis de denominació hauran de tindre entrada en la Direcció General de Centres Docents amb anterioritat a l'1 de febrer de 2023 per tal que tinguen efecte a partir del curs 2023-2024.  
  
  
4. PROGRAMACIÓ GENERAL ANUAL  
4.1. Consideracions generals  
1. D'acord amb el que es disposa en l'article 95 del Decret 252/2019, la programació general anual (d'ara en avant, PGA), és l'instrument bàsic que recull la planificació, l'organització i el funcionament del centre, com a concreció anual dels diferents aspectes recollits en el projecte educatiu, i estarà constituïda pel conjunt d'actuacions derivades de les decisions adoptades en el projecte educatiu elaborat en el centre i la concreció del currículum.  
2. Recollirà tots els aspectes relatius a l'organització i el funcionament del centre, incloent-hi els projectes, el currículum, les normes i els plans d'actuació acordats i aprovats que es desenvoluparan durant cada curs escolar, i facilitarà el desenvolupament coordinat de totes les activitats educatives, el correcte exercici de les competències dels diferents òrgans de govern i de coordinació docent i la participació de tots els sectors de la comunitat escolar sobre la base dels principis de coeducació.  
  
3. Els centres d'Educació Secundària hauran d'elaborar al principi de cada curs acadèmic una programació general anual.  
4. Quant al currículum, els centres elaboraran les propostes pedagògiques imprescindibles per tal d'iniciar en el curs 2022-23 la seua implantació en els cursos primer, i tercer d'ESO i primer de Batxillerat.  
  
5. La PGA serà de compliment obligat per a tots els membres de la comunitat escolar.  
4.2. Continguts de la PGA  
D'acord amb el que es disposa en l'article 97 del Decret 252/2019, els seus continguts s'adequaran al que s'estableix en la normativa bàsica, en aquest decret i en les disposicions vigents que establisquen la inclusió de determinats aspectes com a part del contingut de la PGA.  
  
A aquests efectes, la PGA ha d'incloure: informació de caràcter administratiu i el Pla d'actuació per a la millora.  
4.2.1. Informació administrativa  
És el document d'organització administrativa del centre i ha de constar de l'estadística de principi de curs (ITACA), l'informe de context (facilitat per l'Administració educativa), la situació de les instal·lacions i de l'equipament, l'horari general, l'actualització dels requisits lingüístics per a la catalogació de llocs, els calendaris i altres informacions relatives als suports humans i als recursos materials del centre que puguen ser d'interés.  
4.2.1.1. Horari general del centre  
1. L'horari s'ajustarà al que es disposa en la normativa autonòmica que regula l'ordenació i el currículum de l'Educació Secundària Obligatòria i el Batxillerat, en l'article 84 del Decret 252/2019 i, a la jornada escolar que tinga autoritzada el centre, d'acord amb el marc normatiu establit per la conselleria competent en matèria d'educació.  
  
2. L'horari general del centre en reflectirà totes les activitats i s'acomodarà al millor aprofitament de les activitats docents i a les particularitats del centre. Aquest horari general transcorrerà entre l'obertura i el tancament de les instal·lacions durant el curs escolar, i haurà d'especificar:  
a) L'horari de funcionament en el qual estarà disponible per a la comunitat educativa cadascun dels serveis i de les instal·lacions del centre, dins i fora de la jornada escolar, i les condicions per a fer-ne ús.  
  
b) La jornada de les activitats escolars lectives i de les activitats complementàries, així com els programes que conformen l'oferta educativa del centre, que es desenvoluparà de dilluns a divendres.  
c) L'horari disponible per a les activitats extraescolars.  
3. L'equip directiu atenent les particularitats de cada centre i el millor aprofitament de les activitats docents i complementàries, amb les aportacions del claustre i del consell escolar, elaborarà la proposta de l'horari general del centre.  
4. La direcció del centre, amb l'informe previ del claustre i del consell escolar, i per raó de les atribucions que confereix a aquest òrgan l'article 132 de la Llei orgànica 2/2006, amb la modificació efectuada per la Llei orgànica 3/2020, aprovarà l'horari general del centre i el posarà a disposició de la comunitat educativa, per mitjans electrònics o telemàtics, a través de la plataforma ITACA.  
5. Respecte als dies/períodes lectius del curs, se seguirà el que dispose la resolució del director general de Centres Docents per la qual es fixe el calendari escolar del curs acadèmic 2022-2023.  
6. Consideracions generals per a l'elaboració dels horaris:  
a) En els centres en què encara no estiga constituït el consell escolar, la direcció, oït el claustre, aprovarà l'estructura de l'horari general del centre i la jornada escolar.  
b) L'horari general del centre fixarà les hores i les condicions en les quals el centre romandrà obert.  
c) S'establirà la durada i distribució dels períodes lectius i els procediments necessaris per a atendre l'alumnat durant la seua permanència en el centre.  
d) Les direccions territorials, amb un informe previ de la Inspecció d'Educació, podran autoritzar uns horaris que no s'ajusten als criteris generals quan així ho exigisquen les necessitats d'escolarització, la utilització del transport escolar en centres d'àmbit rural o comarcal, o la realització de la formació en centres de treball. El termini de sol·licitud d'horari especial finalitzarà el 15 de juny del curs anterior al curs per al qual se sol·licita.  
e) L'horari autoritzat per la direcció territorial competent en matèria d'educació podrà mantindre la seua vigència mentre no es resolga l'autorització d'una nova sol·licitud de modificació d'horari per part del centre, si així ho contempla la normativa que regule l'ordenació de l'ESO i del Batxillerat.  
La mesura anterior farà que no siga necessari tornar a autoritzar tots els cursos amb els horaris que ara denominem com a «horaris especials».  
f) En els centres en què hi haja serveis residencials, l'horari general del centre haurà de preveure el desenvolupament de totes les activitats acadèmiques, formatives i residencials i distingir entre dies lectius, no lectius i festius.  
7. La direcció territorial competent en matèria d'educació podrà unificar i reorganitzar, quan concórreguen circumstàncies especials derivades de l'organització del transport escolar o altres factors que ho justifiquen, l'horari general dels centres d'una localitat, un barri o una zona.  
  
4.2.1.2. Criteris pedagògics per a l'elaboració dels horaris de l'alumnat, del personal docent i del personal no docent d'atenció educativa  
4.2.1.2.a. Criteris pedagògics per a l'elaboració dels horaris de l'alumnat  
1. Durant la jornada escolar, el currículum es desenvoluparà a través d'un mínim de cinc i un màxim de huit sessions lectives diàries, de dilluns a divendres. Les sessions lectives tindran una durada mínima de 55 minuts. Després de cada dues o tres sessions lectives hi haurà un període de descans de 20 minuts, com a mínim. En el cas de Batxillerat nocturn model B, en funció de circumstàncies que impossibiliten establir aquesta configuració de jornada escolar i/o durada mínima de la sessió lectiva, cada centre podrà establir una durada mínima de 45 minuts i establir només un període de descans.  
2. La distribució de l'horari lectiu per als cursos primer i tercer d'Educació Secundària Obligatòria i de primer de Batxillerat s'adequarà al que s'estableix per a les diferents matèries o àmbits de l'Educació Secundària Obligatòria o Batxillerat en la normativa autonòmica que regule l'ordenació i el currículum de les diferents etapes impartides en el centre.  
3. La distribució horària de l'horari lectiu per als cursos segon i quart d'Educació Secundària Obligatòria i segon de Batxillerat s'adequarà al que s'estableix en el Decret 87/2015, de 5 de juny, del Consell, pel qual s'estableix el currículum i es desplega l'ordenació general de l'Educació Secundària Obligatòria i del Batxillerat a la Comunitat Valenciana (DOGV 7544, 10.06.2015), modificat pel Decret 136/2015, de 4 de setembre, del Consell (DOGV 7611, 09.09.2015), i el Decret 51/2018, de 27 d'abril, del Consell (DOGV 8284, 30.04.2018).  
  
4. Els centres docents públics i privats concertats podran efectuar ampliacions de l'horari escolar sense que, en cap cas, supose discriminació de cap mena, ni s'imposen aportacions a les famílies ni exigències a la conselleria competent en matèria d'educació, tal com estableix l'article 120.4 de la Llei orgànica 2/2006 amb la modificació efectuada per la Llei orgànica 3/2020. L'ampliació de l'horari escolar podrà efectuar-se per mitjà de l'increment del nombre de sessions lectives diàries, sense perjudici del que disposen el punt 3 d'aquest apartat i la normativa vigent en matèria de jornada escolar.  
  
5. La direcció del centre haurà de garantir l'atenció lectiva a l'alumnat del centre fins a l'últim dia establit en el calendari escolar. En aquest sentit, l'atenció lectiva a l'alumnat podrà incorporar repassos, exàmens, recuperacions, etc., però en cap cas es podrà suspendre ni disminuir aquesta atenció a l'alumnat abans de les dates fixades pel calendari escolar per a la finalització de les activitats escolars del corresponent curs acadèmic.  
4.2.1.2.b. Criteris pedagògics per a l'elaboració dels horaris del professorat i del personal no docent d'atenció educativa  
1. La direcció d'estudis haurà d'elaborar l'horari del personal docent, d'acord amb els criteris aprovats pel claustre i que amb caràcter previ haurà establit.  
2. La direcció d'estudis, en la confecció dels horaris del professorat, tindrà especialment en compte les hores de coordinació de l'equip educatiu que imparteix classe a un mateix grup d'alumnat i de la resta d'equips i òrgans de coordinació, per a donar una resposta educativa coherent al conjunt de l'alumnat.  
3. La direcció d'estudis ha d'organitzar els horaris del personal especialitzat, docent i no docent, de suport a la inclusió, d'acord amb els criteris del claustre, les directrius de la comissió de coordinació pedagògica i els plans d'actuació personalitzats de l'alumnat. Per a aquesta tasca ha de comptar amb l'assessorament del departament d'Orientació Educativa i Professional.  
4. La direcció d'estudis ha d'elaborar l'horari del personal no docent d'atenció educativa d'acord amb el que disposa la normativa vigent, tal com s'indica en els apartats 6.2. i 6.4. d'aquestes instruccions.  
  
4.2.1.3. Calendari d'avaluacions i recuperacions  
1. Els centres docents, en virtut de la seua autonomia pedagògica i organitzativa, han d'establir el nombre i el calendari de les sessions d'avaluació que es realitzaran per a cada curs acadèmic i grup d'alumnat al llarg del període lectiu ordinari del curs.  
2. En els centres públics, la comissió de coordinació pedagògica proposarà al claustre la planificació general de les sessions d'avaluació perquè siguen aprovades.  
3. Les sessions d'avaluació que es realitzen al llarg del curs, incloent-hi, l'avaluació final, seran distribuïdes de manera que el total de dies lectius compresos en cada període d'avaluació siga semblant.  
  
4. En el cas de Batxillerat, l'alumnat podrà realitzar una prova extraordinària de les matèries no superades. Tant en els centres públics com en els centres privats concertats, per als cursos de primer i segon de Batxillerat, les proves extraordinàries i la sessió d'avaluació final extraordinària han d'estar acabades el 30 de juny de 2023.  
  
4.2.1.4. Calendari de reunions dels òrgans col·legiats del centre, de lliurament de la informació i d'entrevistes a les persones representants legals de l'alumnat  
1. Serà establit amb la finalitat de dotar d'operativitat i eficiència aquests òrgans: consell escolar, equip directiu, claustre, comissió de coordinació pedagògica, i equips docents i educatius.  
2. Amb l'objectiu d'analitzar, valorar i reorientar, si cal, l'acció educativa s'elaborarà un calendari per al lliurament d'informació a les persones progenitores i/o representants legals de l'alumnat perquè coneguen la seua situació educativa amb la finalitat de millorar-la.  
3. Es preveuran també els aspectes organitzatius del calendari de reunions i entrevistes amb les persones progenitores i/o representants legals de l'alumnat (cronograma, contingut i altres aspectes relacionats).  
  
4.2.1.5. Actualització dels requisits lingüístics per a la catalogació de llocs de treball docent  
4.2.1.5.a. Capacitació lingüística del professorat  
1. S'ha d'aplicar el que s'indica en l'Ordre 3/2020, de 6 de febrer, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, per la qual es determina la competència lingüística necessària per a l'accés i l'exercici de la funció docent en el sistema educatiu valencià (DOGV 8736, 10.02.2020, amb correcció de dades publicada el 09.04.2020), modificada per l'Ordre 4/2021, de 4 de febrer, publicada el 08.02.2021.  
  
2. El certificat de nivell C1 de coneixements de valencià de la JQCV (Junta Qualificadora de Coneixements de Valencià) o equivalents, d'acord amb la normativa vigent, serà la competència idiomàtica necessària per a vehicular àrees no lingüístiques en valencià en les etapes d'Educació Secundària Obligatòria, Batxillerat, cicles formatius de Formació Professional i Formació de les Persones Adultes.  
El certificat de nivell C1 també és la competència idiomàtica necessària per a vehicular en Secundària àmbits en els quals s'incloga la matèria de Valencià: Llengua i Literatura.  
3. El certificat de nivell C1, d'acord amb el Marc Europeu Comú de Referència per a les Llengües (MECR) i amb el Decret 61/2013, de 17 de maig, del Consell, pel qual s'estableix un sistema de reconeixement de la competència en llengües estrangeres a la Comunitat Valenciana i es crea la Comissió d'Acreditació de Nivells de Competència en Llengües Estrangeres (DOGV 7027, 20.05.2013), serà la competència idiomàtica necessària per a vehicular àrees no lingüístiques en la llengua estrangera del certificat corresponent, en les etapes d'Educació Secundària Obligatòria, Batxillerat, cicles formatius de Formació Professional i Formació de les Persones Adultes. D'acord amb la disposició transitòria segona de la Llei 4/2018, amb caràcter transitori i fins al curs acadèmic 2026-2027, es considerarà que disposa de la competència suficient per a vehicular àrees en anglés el professorat que acredite el nivell de coneixement B2 d'anglés, d'acord amb el MECR.  
  
4. El màster que habilita per a l'exercici de les professions de professorat d'Educació Secundària Obligatòria i Batxillerat, Formació Professional i ensenyament d'idiomes, el certificat oficial que acredita estar en possessió de la formació equivalent a l'exigida en l'article 100 de la Llei orgànica 2/2006, amb la modificació efectuada per la Llei orgànica 3/2020, per a aquelles persones que, per raons derivades de la seua titulació, no puguen accedir als estudis del màster anterior, juntament amb els títols i certificats inclosos en la disposició transitòria huitena de l'esmentada llei, són la formació que ha de garantir que la competència didàctica del professorat siga l'adequada per al compliment dels objectius del Programa d'educació plurilingüe i intercultural que regula la Llei 4/2018, de 21 de febrer, en l'article 27.  
  
5. Amb la finalitat que les titulacions administratives indicades a continuació puguen ser comprovades d'ofici per l'Administració, els funcionaris de carrera, en pràctiques i integrants de les borses de treball dels cossos docents que estiguen en possessió d'aquestes hauran d'instar-ne la inscripció en el Registre de Personal Docent, segons el que disposa la Resolució de 9 de maig de 2014, de la Direcció General de Centres i Personal Docent, per la qual es regula el registre de titulacions per als procediments de provisió de llocs del personal docent no universitari de la Comunitat Valenciana (DOGV 7273, 14.05.2014):  
  
a) Certificat de Capacitació per a l'Ensenyament en Valencià.  
b) Diploma de Mestre de Valencià.  
c) Certificat de Capacitació per a l'Ensenyament en Llengua Estrangera.  
d) Certificat de nivell C1, o superior, de coneixements de valencià de la JQCV o equivalents.  
e) Certificat de nivell B2, o superior, d'idiomes estrangers, d'acord amb el MECR.  
Tot això, sense perjudici del que es disposa en la disposició transitòria primera de l'Ordre 3/2020, modificada per l'Ordre 4/2021, de 4 de febrer (DOGV 9015, 08.02.2021).  
6. A aquest efecte, el professorat haurà de presentar les seues sol·licituds en els òrgans que es determinen per a cada títol en la Resolució de 4 de juny de 2013, de la Direcció General d'Innovació, Ordenació i Política Lingüística, per la qual es dicten instruccions sobre l'expedició de les titulacions administratives que faculten per a l'ensenyament en valencià, del valencià i en llengües estrangeres en els ensenyaments no universitaris a la Comunitat Valenciana (DOGV 7054, 26.06.2013).  
  
7. Les titulacions administratives inscrites o expedides pels registres de coneixements de valencià i de formació del professorat, dependents dels òrgans competents en matèria de política lingüística i formació del professorat no universitari, seran anotades d'ofici en el Registre de Personal Docent al personal funcionari de carrera, en pràctiques i integrants de les borses de treball dels cossos docents.  
  
4.2.1.5.b. Catalogació de llocs de treball docents en valencià  
  
Segons l'Ordre 90/2013, de 6 de novembre, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, per la qual es regula la catalogació amb el requisit lingüístic de valencià de determinats llocs de treball docents en centres docents públics i en els serveis o unitats de suport escolar i educatiu dependents de la Generalitat (DOGV 7148, 08.11.2013), els llocs de treball corresponents, entre d'altres, als funcionaris docents del cos de professors/res i catedràtics/ques d'Ensenyament Secundari en centres docents públics, amb independència que siguen ocupats pels funcionaris dels cossos esmentats o per funcionaris de qualssevol altres cossos docents, i els llocs de treball corresponents al professorat de Religió estan catalogats amb requisit lingüístic de valencià, sense perjudici de les excepcions previstes en l'article 4 i en la disposició addicional primera de l'esmentada ordre.  
  
4.2.1.5.c. Classificació de llocs de treball docent en llengua estrangera  
1. D'acord amb la Resolució de 31 de gener de 2013, del director general de Centres i Personal Docent, per la qual s'estableixen criteris de classificació i provisió mitjançant comissions de servei, adjudicació provisional i/o en règim d'interinitat de llocs de treball docent que imparteixen en una llengua estrangera àrees, matèries o mòduls no lingüístics, en els centres docents públics de la Comunitat Valenciana (DOGV 6969, 20.02.2013), la classificació de llocs amb perfil lingüístic en llengües estrangeres serà conseqüència directa que els titulars definitius o provisionals d'aquests impartisquen àrees, matèries o mòduls no lingüístics en llengua estrangera i únicament determina que les substitucions d'aquests es realitzaran en règim d'interinitat amb professorat amb les competències lingüístiques acreditades.  
  
2. En aquest sentit, la direcció dels centres educatius ha de registrar, en el procediment informàtic de gestió d'horaris i grups ITACA, quins docents imparteixen àrees, matèries o mòduls no lingüístics en una llengua estrangera, per a poder classificar per un curs escolar els seus llocs amb el requisit lingüístic corresponent de la llengua en la qual es vehiculen les àrees, matèries i mòduls corresponents. Aquells centres la gestió d'horaris i grups dels quals no es faça mitjançant aquest procediment informàtic han de comunicar les dades a la Inspecció Territorial d'Educació de la direcció territorial corresponent, al Servei de Gestió i Determinació de Plantilles de Personal Docent de la Subdirecció General de Personal Docent i al Servei d'Educació Plurilingüe de la direcció general en matèria d'ordenació.  
3. El personal docent que impartisca matèries o mòduls no lingüístics en una llengua estrangera, d'acord amb el Projecte lingüístic de centre, haurà d'estar habilitat o tindre acreditada la competència lingüística d'acord amb el procediment previst en la Resolució de 19 de juny de 2012, de la Subdirecció General de Personal Docent de la Conselleria d'Educació, Formació i Ocupació, per la qual es convoca el professorat dels nivells d'ensenyament no universitari per a l'acreditació en llengües estrangeres per a impartir àrees, àmbits, matèries o mòduls no lingüístics (DOGV 6803, 25.06.2012).  
4.2.1.6. Llibres de text i altres materials curriculars  
1. Els llibres de text i altres materials curriculars són els recursos didàctics necessaris per al desenvolupament del programa complet d'una matèria, àrees o mòduls, en tot el que disposa la normativa vigent sobre el currículum de la Comunitat Valenciana. Es tracta del material que es requereix per al desenvolupament de les activitats derivades del currículum en el centre. En l'exercici de l'autonomia pedagògica, correspon als òrgans de coordinació didàctica dels centres públics adoptar els llibres de text i/o la resta de materials didàctics que hagen d'utilitzar-se en el desenvolupament dels diversos ensenyaments i, d'acord amb el Pla director de coeducació, s'han d'incorporar materials d'autoria femenina.  
2. El disseny i la creació dels diferents recursos i materials pedagògics i didàctics ha de permetre l'avanç de tot l'alumnat tenint en compte els següents aspectes:  
- La mirada global i respectuosa amb totes les cultures des d'una perspectiva crítica.  
- L'eliminació de barreres d'accés i de comunicació.  
- La perspectiva de gènere, tot promovent-ne la igualtat.  
- El llenguatge inclusiu.  
- La presència equitativa de dones i homes en els diferents àmbits.  
  
- L'eliminació de barreres d'accés i de comunicació.  
- La diversitat i riquesa de materials.  
- Que estiguen lliures d'estereotips sexistes o discriminatoris.  
3. Els llibres de text i la resta de materials curriculars han d'estar en consonància amb la llengua curricular en què s'haja de vehicular l'assignatura, segons el que s'establisca en el PLC autoritzat.  
4. En l'elaboració i la utilització de materials curriculars, el professorat s'haurà d'atindre al que disposa l'article 32 de la Llei de propietat intel·lectual, Text Refós aprovat pel Reial decret legislatiu 1/1996, de 12 d'abril (BOE 97, 22.04.1996), modificat per la Llei 21/2014, de 4 de novembre (BOE 268, 05.11.2014), pel Reial Decret llei 2/2018, de 13 d'abril (BOE 91, 14.04.2018), i per la Llei 2/2019, d'1 de març (BOE 53, 02.03.2019), pel que fa a les cites, ressenyes i il·lustracions amb finalitats educatives o d'investigació científica.  
Quant a la creació i posada en funcionament de bancs de llibres de text i/o material didàctic en els centres públics i privats concertats, caldrà ajustar-se al que es disposa en l'Ordre 26/2016, de 13 de juny, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport (DOGV 7806, 15.06.2016), així com a la convocatòria corresponent al curs 2022-2023 i a les instruccions dictades a aquest efecte.  
  
Els centres docents han d'orientar les seues actuacions cap a la reutilització de llibres de text i materials didàctics, així com cap a l'elaboració de materials propis.  
5. Els departaments didàctics o equips pedagògics podran optar pel llibre de text en format imprés o digital, per materials curriculars que despleguen el currículum de la matèria corresponent o per materials didàctics d'elaboració pròpia que s'ajusten a la normativa vigent a la Comunitat Valenciana, sempre considerant els formats que s'adapten a l'alumnat amb necessitats específiques de suport educatiu que requerisca una presentació accessible d'aquests.  
6. La relació dels llibres de text i la resta de materials curriculars, seleccionats en cada centre per l'òrgan competent, s'exposaran en el tauler d'anuncis i en la pàgina web del centre durant el mes de juny. S'haurà d'informar la junta directiva de les associacions de mares i pares i/o persones tutores legals sobre els llibres de text i els materials didàctics adoptats pel centre.  
7. Atesa la situació de canvi legislatiu que implicarà la implantació dels nous currículums per aplicació de la LOMLOE, s'haurà d'actuar d'acord amb les instruccions de renovació i reposició de llibres de text i material curricular per al curs 2022-2023, del director general de Centres Docents, i també amb les corresponents resolucions del programa de banc de llibres de text i material curricular per al curs 2022-2023.  
  
8. Amb caràcter general, els llibres de text i la resta de materials curriculars adoptats no podran ser substituïts per altres durant un període mínim de quatre anys, des de la data en què s'hagen adoptat.  
  
Els centres educatius, en virtut de la seua autonomia, podran allargar la vida útil dels llibres de text i/o materials curriculars didàctics que estiguen en bon estat, amb la finalitat de racionalitzar la despesa pública, atenent criteris de corresponsabilitat i sostenibilitat. Per això, s'haurà de reposar únicament aquell material que estiga deteriorat i no reunisca les condicions necessàries per a ser reutilitzat.  
En el cas de ser imprescindible la renovació o reposició de llibres de text, materials didàctics o material d'elaboració pròpia, es durà a terme la dotació econòmica en els centres en funció de les necessitats i la dotació pressupostària màxima per a cada un d'aquests.  
  
9. La selecció i adopció dels llibres de text i/o altres materials didàctics no requerirà l'autorització prèvia de l'Administració educativa. En tot cas, aquests hauran d'adaptar-se al rigor científic adequat a les edats de l'alumnat i al currículum aprovat per l'Administració educativa i, a més, hauran d'estar en la llengua corresponent segons el Projecte lingüístic de centre. Així mateix, han d'utilitzar llenguatge inclusiu i han de reflectir i fomentar el respecte als principis, els valors, les llibertats, els drets i els deures constitucionals.  
10. Les normes d'utilització i conservació dels llibres de text i material curricular cedits a l'alumnat en règim de préstec s'han d'incloure en les normes d'organització i funcionament del centre escolar. Tant el programa de reutilització com les normes d'utilització i conservació hauran de ser aprovats pel claustre i pel consell escolar.  
  
11. El consell escolar podrà constituir una comissió per a la coordinació i gestió del banc de llibres i material curricular, sense perjudici de les funcions assignades a la persona coordinadora del programa de reutilització de llibres i materials curriculars en l'apartat 5.6.5 d'aquestes instruccions.  
12. En el cas dels centres privats concertats, l'aprovació de les normes d'utilització i conservació, l'aprovació dels materials didàctics i llibres de text i la determinació de les funcions encomanades en aquest punt correspondran als òrgans que tinguen atribuïdes les competències o, si és el cas, als òrgans que determine la titularitat del centre.  
  
13. La supervisió dels llibres de text i altres materials curriculars constituirà part del procés ordinari d'inspecció que exerceix l'Administració educativa sobre la totalitat d'elements que integren el procés d'ensenyament i aprenentatge, que ha de vetlar pel respecte als principis i valors continguts en la Constitució i en el que disposa la LOMLOE.  
  
4.2.1.7. Productes de suport per a l'alumnat amb necessitats específiques de suport educatiu derivades de discapacitat  
Els centres podran sol·licitar productes individuals de suport a la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport per a l'accés al currículum de l'alumnat amb necessitats específiques de suport educatiu, d'acord amb els criteris i terminis establits en la Resolució de 31 d'octubre de 2019, de la Direcció General d'Inclusió Educativa, per la qual es dicten instruccions per a la sol·licitud i la gestió de productes de suport per a l'alumnat amb necessitats educatives especials (DOGV 8673, 08.11.2019).  
4.2.1.8. Programa anual de menjador escolar  
1. La direcció del centre docent ha d'elaborar per a cada curs un programa, que ha de ser aprovat pel consell escolar del centre, que ha de respectar i desenvolupar el projecte educatiu de menjador escolar del centre i establir els aspectes concrets d'organització i funcionament del menjador en cada curs.  
2. Seran aplicables:  
- L'Ordre 53/2012, de 8 d'agost, de la Conselleria d'Educació, Formació i Ocupació, per la qual es regula el servei de menjador escolar en els centres docents no universitaris de titularitat de la Generalitat dependents de la conselleria amb competència en matèria d'educació (DOGV 6839, 13.08.2012), modificada per l'Ordre 43/2016, de 3 d'agost, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport (DOGV 7845, 05.08.2016).  
- Decret 84/2018, de 15 de juny, del Consell, de foment d'una alimentació saludable i sostenible en centres de la Generalitat (DOGV 8323, 22.06.2018).  
- Aquelles altres normes o instruccions que puga desplegar tant la conselleria competent en matèria d'educació com la competent en matèria de sanitat per a establir mesures higienicosanitàries de prevenció de la salut de l'alumnat i del personal docent i no docent que siga usuari d'aquest servei complementari.  
4.2.1.9. Programa anual d'activitats complementàries i extraescolars i serveis complementaris  
1. Respecte a les activitats complementàries i a les activitats extraescolars caldrà ajustar-se al que s'especifica en els articles 72 i 73 del Decret 252/2019, de 29 de novembre, respectivament.  
2. D'acord amb el que estableix l'article 19 del Decret 252/2019, de 29 de novembre, correspon a la persona titular de la vicedirecció del centre promoure i organitzar la realització d'activitats extraescolars i complementàries, segons les directrius aprovades pel consell escolar del centre.  
3. Els serveis complementaris es refereixen al servei complementari de menjador escolar, de transport escolar, la biblioteca escolar i altres serveis complementaris.  
4. En les activitats complementàries i extraescolars i serveis complementaris s'haurà de tindre en compte que siguen accessibles per a tot l'alumnat, que no discriminen cap membre de la comunitat educativa i que no tinguen ànim de lucre.  
5. Quan les activitats complementàries i extraescolars incloses en la programació general anual impliquen un desplaçament de personal docent i no docent fora del centre, o s'allarguen més enllà de la finalització de la jornada escolar, correspon a la direcció del centre l'autorització de la comissió de serveis en aquells supòsits en què aquesta done lloc a indemnització per raó del servei segons disposa el Decret 24/1997, d'11 de febrer, del Govern Valencià, sobre indemnitzacions per raó del servei i gratificacions per serveis extraordinaris (DOGV 2931, 17.02.1997); i les seues modificacions posteriors efectuades pel Decret 88/2008, de 20 de juny (DOGV 5791, 24.06.2008), pel Decret 64/2011, de 27 de maig (DOGV 6531, 30.05.2011), i pel Decret 95/2014, de 13 de juny (DOGV 7299, 19.06.2014), i el Decret 42/2019, de 22 de març, del Consell, de regulació de les condicions de treball del personal funcionari de l'Administració de la Generalitat (DOGV 8518, 31.03.2019). En aquest cas, les despeses seran a càrrec del pressupost del centre.  
  
6. Caldrà ajustar-se, a més, al que s'estableix en la normativa següent:  
- El claustre de professorat i el consell de delegats i delegades tindran competència per a realitzar propostes quant a activitats complementàries i extraescolars, de la mateixa manera que les associacions de mares i pares, i les associacions de l'alumat, segons el que s'estableix respectivament en el Decret 126/1986 (DOGV 466, 14.11.1986), i en el Decret 127/1986 (DOGV 462, 10.11.1986).  
- El Decret 77/1984, de 30 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, sobre regulació del transport escolar (DOGV 186, 23.08.1984); el Reial decret 443/2001, de 27 d'abril, sobre condicions de seguretat en el transport escolar i de menors (BOE 105, 02.05.2001), així com el que disposa la normativa específica que es dicte per a establir les condicions per a ser usuari del servei de transport escolar col·lectiu durant el curs 2022-2023, i en la convocatòria corresponent d'ajudes individuals per al servei de transport escolar durant aquest curs escolar.  
- L'Ordre 53/2012, de 8 d'agost, de la Conselleria d'Educació, Formació i Ocupació, per la qual es regula el servei de menjador escolar en els centres docents no universitaris de titularitat de la Generalitat dependents de la conselleria amb competència en matèria d'educació (DOGV 6839, 13.08.2012), modificada per l'Ordre 43/2016, de 3 d'agost, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport (DOGV 7845, 05.08.2016).  
També és aplicable el Decret 84/2018, de 15 de juny, del Consell, de foment d'una alimentació saludable i sostenible en centres de la Generalitat (DOGV 8323, 22.06.2018), i la convocatòria per a la concessió d'ajudes de menjador escolar als centres educatius per al curs escolar 2022-2023.  
7. Les activitats extraescolars i complementàries i els serveis complementaris que s'inclouen en la PGA seran organitzats i realitzats pel centre, per associacions col·laboradores, o en col·laboració amb les corporacions locals, i s'han de fer amb la participació de tota la comunitat educativa, especialment de les associacions de mares i pares i/o persones tutores legals de l'alumnat. En tot cas, les persones que desenvolupen activitats extraescolars amb l'alumnat del centre menor d'edat hauran d'aportar el certificat negatiu del Registre central de delinqüents sexuals.  
8. El programa anual d'activitats complementàries i extraescolars i serveis complementaris podrà incloure, entre altres:  
a) Les activitats i serveis culturals.  
b) Els viatges d'estudi i els intercanvis escolars que es pretenguen realitzar.  
c) Les activitats esportives i artístiques que es fan dins i fora del recinte escolar.  
d) L'organització, el funcionament i l'horari de la biblioteca del centre.  
e) Totes les altres que es consideren convenients.  
9. Aquestes activitats poden estar promogudes per altres administracions, organitzacions i entitats d'iniciativa social, i comptaran amb el concurs del voluntariat i en contacte amb els centres educatius i el seu professorat. En aquest sentit, la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport promourà acords amb les diputacions i els ajuntaments per a l'organització i finançament de les activitats extraescolars assenyalades.  
  
10. Tota activitat extraescolar o complementària que es realitze fora del centre requerirà, per a la participació de cada alumne o alumna menor d'edat, l'autorització prèvia de les persones progenitores i/o persones tutores legals, en què haurà de constar:  
- Nom i cognoms i número de DNI, passaport o altre document legal de les persones progenitores i/o persones tutores legals que autoritza la participació de l'alumnat en l'activitat. En el cas de separació legal, el document haurà d'estar signat pel progenitor/a o representant legal amb qui l'alumne/a convisca, sense perjudici d'allò que s'indica en la Resolució de 14 de febrer de 2019, de la Secretaria Autonòmica d'Educació i Investigació (DOGV 8490, 20.02.2019).  
- Nom, cognoms i curs de l'alumne o l'alumna al qual s'autoritza.  
  
- Lloc on es desenvoluparà l'activitat.  
- Hora de començament i hora de finalització aproximada de l'activitat.  
- Professors i professores responsables.  
- Preu de l'activitat.  
- Observacions de les persones progenitores i/o persones tutores legals.  
En el revers de l'autorització podran indicar-se les normes de comportament de l'alumnat.  
L'organització del personal, de les mesures i dels suports hauran de garantir la participació de tot l'alumnat en les activitats extraescolars. Quan es tracte de la participació d'alumnat amb necessitats específiques de suport educatiu, es facilitarà la participació de les famílies i/o dels agents externs.  
11. En els centres en què hi haja serveis residencials, el personal especialitzat programarà les activitats residencials i formatives, d'acord amb les directrius elaborades prèviament pel consell escolar del centre i sota la coordinació i la supervisió dels òrgans residencials corresponents. Així mateix, col·laborarà en la programació d'aquelles activitats que es referisquen a l'orientació i la tutoria d'alumnat i a les activitats complementàries.  
12. D'acord amb l'Ordre 32/2016, de 12 de juliol, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual s'aproven les bases reguladores per a la concessió de subvencions per a la realització d'activitats complementàries per a l'alumnat escolaritzat en centres d'Educació Especial o en unitats d'Educació Especial ubicades en centres ordinaris sostinguts amb fons públics (DOGV 7829, 15.07.2016), els centres docents que disposen d'unitats específiques poden participar en la convocatòria anual per a la subvenció de les activitats complementàries en què participe aquest alumnat: https://ceice.gva.es/va/web/inclusioeducativa/activitats-complementaries.  
4.2.1.10. Programa d'activitats formatives de centre  
1. El Pla biennal de formació permanent del professorat de la Secretaria Autonòmica d'Educació i Formació Professional (d'ara en avant, PFP), dins del seu període de vigència, és l'instrument que estableix els objectius, defineix les línies estratègiques i la planificació de la formació permanent del professorat no universitari, en l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana.  
El Programa d'activitats formatives de centre (PAF), dins del marc general establit per a tota la Comunitat Valenciana per la Secretaria Autonòmica d'Educació i Formació Professional a través del seu PFP, i tenint en compte els plans anuals d'actuació (PAA) dels CEFIRE de referència i les necessitats formatives del centre, estableix per a cada curs escolar el conjunt d'activitats formatives destinades a contribuir a la millora dels centres i a l'èxit del seu alumnat tant en el terreny personal, social, com pròpiament escolar, des de les més altes cotes de presència i participació, igualtat i coeducació.  
  
2. Aquest programa formarà part de la programació general anual (PGA), tindrà com a finalitat assolir els objectius establits en el PEC i en el Pla director de coeducació de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport  
3. La persona coordinadora de formació del centre (d'ara en avant, CFC), en estreta col·laboració amb la direcció d'aquest, articularà la identificació de necessitats formatives, tant col·lectives com individuals, del claustre i personal de suport, i les inclourà en el PAF. També buscarà la complementarietat amb les diferents ofertes formatives definides en el marc del PFP de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport.  
  
4. El PAF serà avaluat en el marc de la memòria final de curs, junt amb la resta dels elements que conformen la PGA, per la persona CFC en estreta col·laboració amb la direcció del centre, les diferents persones coordinadores de les activitats formatives (CAF) i altres agents educatius participants, tenint en compte l'impacte que ha tingut en la millora de la pràctica docent, la qualitat de l'ensenyament i l'opinió del claustre de professorat. Les propostes de millora es tindran en compte quan es dissenye el nou PAF.  
4.2.2. Pla d'actuació per a la millora  
1. D'acord amb el que estableix l'article 98.1 del Decret 252/2019, el Pla d'actuació per a la millora (PAM), considerat com a la part pedagògica de la PGA, és el document en el qual es concreta la intervenció educativa que es durà a terme en el centre educatiu i en el seu entorn, durant un curs escolar.  
2. Les finalitats del PAM s'estableixen en l'article 98.2 de l'esmentat Decret 252/2019, i són les següents: incrementar el percentatge d'alumnes que aconsegueix els objectius i les competències educatives corresponents, reduir l'absentisme escolar, millorar la competència emocional i les habilitats d'interacció social de l'alumnat per a aconseguir una integració socioeducativa més elevada i desenvolupar accions per a previndre i compensar les desigualtats en educació des d'una perspectiva inclusiva.   
3. Els centres educatius inclouran en el seu Pla d'actuació per a la millora (PAM) del curs 2022-2023 el disseny i organització d'activitats que tinguen com a principi fonamental la consolidació, reforç i recuperació dels aprenentatges imprescindibles perquè tot l'alumnat puga seguir amb èxit el curs 2022-2023, especialment l'alumnat amb majors dificultats d'aprenentatge.  
4. A més, els centres docents, en el marc de la seua autonomia pedagògica, organitzativa i de gestió, podran organitzar programes o actuacions de disseny propi que desenvolupen qualsevol de les línies d'actuació que especifica l'article 4 del Decret 104/2018, pel qual es desenvolupen els principis d'equitat i d'inclusió en el sistema educatiu valencià, i que hauran d'incloure en el seu PAM.  
5. Per al desenvolupament del PAM, el centre comptarà amb els recursos personals que tinga assignats per a cada curs escolar. No obstant això, la direcció general competent en matèria de personal docent, en el cas dels centres públics dependents de la Generalitat, i la direcció general competent en matèries de centres docents, en el cas dels centres concertats, podrà assignar per a cada curs escolar professorat addicional als centres docents per al desenvolupament d'aquest programa, per a la qual cosa tindrà en compte la proposta realitzada per la direcció general competent en matèria d'innovació educativa i ordenació.  
6. Amb l'objectiu d'organitzar la pràctica docent, i amb el coneixement de la dotació completa d'hores de professorat de la qual disposen, els centres educatius hauran d'elaborar el disseny de les actuacions que es duran a terme dins del seu PAM durant el curs 2022-2023. Aquest disseny haurà de ser aprovat pel claustre i el consell escolar, junt amb la PGA, abans del 15 de novembre de 2022. Posteriorment, s'hauran d'omplir les actuacions que configuren el PAM del curs 2022-2023 en l'apartat corresponent d'ITACA.  
7. D'acord amb el que estableix l'article 98.3 del Decret 252/2019, el PAM haurà de contindre, almenys, els elements següents:  
a) Descripció de les intervencions educatives que es desenvoluparan per a atendre la diversitat de l'alumnat des d'una perspectiva inclusiva.  
  
b) L'actualització dels diferents plans i programes desenvolupats pel centre, amb menció especial al Pla d'igualtat i convivència.  
  
c) Criteris i procediments previstos per al seguiment i l'avaluació del PAM.  
4.2.2.1. Descripció de les intervencions educatives que es desenvoluparan per a atendre la diversitat de l'alumnat des d'una perspectiva inclusiva  
4.2.2.1.a. Consideracions generals  
Cada centre, sempre partint de l'anàlisi de les barreres contextuals per a la inclusió, haurà de descriure quines són les mesures, actuacions, plans i programes necessaris per a donar resposta educativa per a la inclusió de tot l'alumnat.  
Les línies generals que hauran de centrar el disseny anual que els centres hauran de realitzar en el seu PAM haurà de partir de les mesures de resposta educativa per a la inclusió de l'alumnat que hagen establit, i que han estat descrites en l'apartat 1.2.6.4 d'aquestes instruccions.  
4.2.2.1.b. Proposta pedagògica de departament  
1. Cada departament, coordinat i dirigit pel cap de departament, i en el cas dels centres privats l'òrgan amb competències anàlogues, ha d'elaborar la proposta pedagògica de departament, i ha de reflexionar de manera compartida sobre el sentit de les seues actuacions, la coherència de les propostes que ofereixen a l'alumnat i l'adequació de l'organització i selecció dels materials.  
2. La proposta pedagògica per a cada departament ha de concretar els elements del currículum necessaris per a planificar l'acció educativa, així com els instruments de recollida i registre d'informació, i la resposta educativa per a la inclusió. La proposta inclourà, almenys, els següents elements: la concreció de les competències específiques en el cicle o curs en qüestió, la selecció dels sabers bàsics necessaris per a adquirir i desenvolupar les competències específiques, i la concreció dels criteris d'avaluació de les competències específiques.  
  
Aquests acords han de formar part de la proposta pedagògica corresponent, que s'ha de recollir en la concreció curricular del centre.  
  
3. La concreció curricular, a més de la proposta pedagògica prevista en el punt 2, ha d'incloure:  
- Els models d'informes d'avaluació per a l'ESO i el Batxillerat.  
  
- Els instruments de recollida i de registre de la informació.  
4. Els centres elaboraran les propostes pedagògiques imprescindibles per tal d'iniciar en el curs 2022-2023 la seua implantació en els cursos primer i tercer d'ESO i primer de Batxillerat.  
4.2.2.1.c. Programacions d'aula  
1. Les programacions d'aula, fruit de la reflexió pedagògica, s'han de considerar un instrument flexible i obert, en construcció, revisió i millora constants i s'elaboraran per a cada curs escolar, per part del professorat, sota la coordinació de la COCOPE a partir de la concreció curricular de centre i les propostes pedagògiques de departament.  
  
2. Les programacions d'aula han de projectar les intencions educatives del professorat en l'organització de les situacions d'aprenentatge i desenvolupament que s'oferiran al grup classe en el context educatiu, d'acord amb les característiques, els interessos i necessitats col·lectives i individuals de l'alumnat.  
3. Programacions d'aula per als cursos primer i tercer d'ESO i primer de Batxillerat.  
Atés que en el curs 2022-2023 els cursos primer i tercer d'ESO i primer de Batxillerat han de prendre com a referents d'avaluació el que dispose la normativa autonòmica que regule l'ordenació i el currículum d'aquestes etapes en desplegament del Reial decret 217/2022, de 29 de març, pel qual s'estableix l'ordenació i els ensenyaments mínims de l'Educació Secundària Obligatòria, i del Reial decret 243/2022, de 5 d'abril, pel qual s'estableixen l'ordenació i els ensenyaments mínims del Batxillerat, les programacions d'aula s'han d'ajustar al que es descriu a continuació. La programació d'aula partirà de la proposta pedagògica de departament i haurà d'incloure per a cada matèria o àmbit, almenys, els següents elements:    
a) Les situacions d'aprenentatge adaptades a les característiques del grup.  
b) Els criteris d'avaluació associats a les situacions d'aprenentatge plantejades.  
c) L'organització dels espais d'aprenentatge.  
d) La distribució del temps.  
e) La selecció i organització dels recursos i materials.  
f) Les mesures d'atenció per a la resposta educativa per a la inclusió.  
  
g) Els instruments d'avaluació.  
4. Les programacions d'aula corresponents als cursos primer i tercer d'ESO i primer de Batxillerat s'aniran elaborant al llarg del curs 2022-2023, sense perjudici que a finals del mes d'octubre s'entregue a la direcció del centre un esquema bàsic que reculla els aspectes fonamentals indicats en l'apartat anterior.  
5. Programacions d'aula per als cursos segon i quart d'ESO i segon de Batxillerat.  
Atés que en el curs 2022-2023 els cursos segon i quart d'ESO i segon de Batxillerat han de prendre com a referents d'avaluació el que disposa el Decret 87/2015, de 5 de juny, del Consell, pel qual s'estableix el currículum i es desplega l'ordenació general de l'Educació Secundària Obligatòria i del Batxillerat a la Comunitat Valenciana (DOGV 7544, 10.06.2015), modificat pel Decret 136/2015, de 4 de setembre, del Consell (DOGV 7611, 09.09.2015), i el Decret 51/2018, de 27 d'abril, del Consell (DOGV 8284, 30.04.2018), les programacions d'aula s'han d'ajustar al que es disposa en l'esmentat decret.  
  
6. Pel que fa a les programacions d'aula corresponents als cursos segon i quart d'ESO, i segon de Batxillerat, amb caràcter general es podran mantindre durant el curs 2022-2023 les programacions elaborades el curs anterior, atés que hauran de ser elaborades de nou d'acord amb el nou currículum per a la seua aplicació durant el curs 2023-2024.  
  
7. Les indicacions següents són aplicables per a les programacions d'aula de tots els cursos de l'ESO i el Batxillerat:  
a) Les programacions d'aula tindran en compte el que disposa el Decret 104/2018 i l'Ordre 20/2019, en relació amb l'adequació personalitzada d'aquestes programacions, amb la finalitat que tot l'alumnat puga participar en les activitats del seu grup classe i assolir els objectius i les competències clau de l'etapa, de tal manera que es done resposta als diferents ritmes, estils i capacitats d'aprenentatge.  
  
b) D'acord amb el Decret 72/2021, de 21 de maig, del Consell, d'organització de l'orientació educativa i professional en el sistema educatiu valencià (DOGV 9099, 03.06.2021), els equips docents poden comptar amb l'assessorament del personal del departament d'Orientació Educativa i Professional en el procés de personalització de les programacions d'aula a les característiques i necessitats del grup classe, ja que aquesta és l'eina més eficient per a donar la resposta educativa a la diversitat en els nivells II i III i, per tant, per a l'eliminació de les barreres a la inclusió més habituals.  
c) L'avaluació de les programacions d'aula serà realitzada pel personal docent responsable de la seua aplicació, d'acord amb els criteris adoptats per la COCOPE i en el marc de l'avaluació del PAM.  
d) S'han d'incorporar mesures per a difondre les bones pràctiques en l'ús de les tecnologies de la informació i comunicació, així com mesures dirigides a la sensibilització, prevenció i erradicació de qualsevol mena de violència i discriminació per causa d'intolerància, especialment referida a condicions de diversitat funcional, gènere, orientació i identitat sexual, ètnia o creences religioses.  
8. Les programacions d'aula han d'estar a disposició de tots els membres de la comunitat educativa. El personal especialitzat de suport haurà de tindre en compte la programació d'aula per a adequar el programa personalitzat d'adquisició i l'ús funcional de la comunicació, el llenguatge i la parla.  
9. En el cas de l'organització curricular per àmbits de coneixement de primer i, si és el cas, de segon curs de l'Educació Secundària Obligatòria, cal tindre en compte el que s'establisca en la normativa autonòmica que regule l'ordenació i el currículum d'aquesta etapa en desplegament del Reial decret 217/2022, de 29 de març, pel qual s'estableix l'ordenació i els ensenyaments mínims de l'Educació Secundària Obligatòria. En aquest sentit, es tindrà en compte el següent:  
  
a) Les programacions d'aula han d'incloure aspectes metodològics i d'organització propis que requereixen els entorns virtuals d'aprenentatge (EVA), així com les noves funcions del professorat i de l'alumnat. Cal prioritzar els models col·laboratius de treball, els models de tutorització i dinamització que reforcen l'aprenentatge autònom de l'alumnat i l'acompanyament pautat en aquest procés.  
b) En la programació de l'àmbit participaran els departaments de les matèries agrupades en aquest, que serà concretada per qui l'haja d'impartir en cada grup, siga un professor o una professora individual, siga en règim de codocència.  
c) En la programació de l'àmbit cal ajustar-se al que estableix el Projecte lingüístic de centre autoritzat del Programa d'educació plurilingüe i intercultural (PEPLI) quant a metodologia i llengua vehicular.  
  
d) En l'URL: https://portal.edu.gva.es/formaciodelprofessorat/va/recursos-ambits-eso/, s'inclouen orientacions per a accedir als recursos didàctics proporcionats pels CEFIRE o pels centres educatius per al desenvolupament dels àmbits.  
e) També es pot trobar informació i orientacions sobre el treball per àmbits i sobre les programacions en àmbits en l'URL: https://rebostdigital.gva.es/category/pd\_i\_ambits/ambits/.  
4.2.2.1.d. Activitats del departament d'Orientació Educativa i Professional  
1. La planificació de les activitats del departament d'orientació recollirà les actuacions que aquest òrgan de coordinació ha de realitzar durant un curs escolar per a donar suport al centre en el desenvolupament de l'orientació educativa i professional.  
2. Aquestes activitats s'han d'elaborar tenint en compte els criteris referits a l'orientació acadèmica i professional fixats pel claustre i la proposta d'organització que faça la comissió de coordinació pedagògica o l'òrgan del centre que tinga atribuïdes aquestes funcions. Incorporarà les actuacions prioritàries a desenvolupar dins de cadascuna de les línies estratègiques, tenint en compte també la memòria final del curs anterior i els acords de l'agrupació d'orientació de zona.  
  
3. La planificació de les activitats ha de contemplar, almenys, els elements següents:  
a) Actuacions de suport a les línies estratègiques de l'orientació:  
a.1. Ensenyament-aprenentatge.  
a.2. Igualtat i convivència.  
a.3. Transició i acollida.  
a.4. Orientació acadèmica i professional.  
b) Programes i actuacions que es desenvoluparan de forma conjunta o en coordinació amb l'agrupació d'orientació de zona.  
c) Estratègies de coordinació: internes i externes.  
4. En tots els casos les activitats anteriors formaran part de la programació general anual del centre.  
5. En l'organització i el funcionament dels departaments d'orientació educativa i professional s'han de tindre en compte les tasques diferenciades de les persones que els integren i els criteris de participació en el centre, d'acord amb la normativa vigent que els és aplicable.  
  
6. En finalitzar el curs escolar, els departaments d'Orientació Educativa i Professional han d'elaborar una memòria final, la qual ha de comportar un procés de reflexió conjunta entre les persones membres sobre les actuacions realitzades en relació a les activitats, l'organització i el funcionament de l'equip, els processos i resultats obtinguts i les propostes de millora.  
7. Les agrupacions d'orientació de zona i les agrupacions d'orientació singulars han de realitzar, al final del curs escolar, una valoració de les tasques realitzades i fer propostes de millora i d'actuacions que cal realitzar per al curs següent.  
4.2.2.1.e. Programa d'acompanyament, motivació i reforç escolar personalitzat a l'alumnat més vulnerable educativament, dins del programa de cooperació territorial «PROA+» (2021-2024)  
Es tracta d'un programa de caràcter plurianual que té com a eix fonamental el reforç dels centres que presenten una major complexitat educativa amb la finalitat de millorar els resultats escolars de tot l'alumnat. Podran participar els centres amb un percentatge igual o superior al 30 % d'alumnat vulnerable en Educació Secundària i els centres rurals, situats en zones amb alta dispersió de la població o deprimides socialment, econòmicament o culturalment. La participació en el programa PROA+ està condicionada per l'aprovació d'un mínim del 60 % del professorat del claustre i la signatura d'un contracte-programa.  
El programa PROA+ s'ajustarà a les resolucions de 25 de març de 2022 (DOGV 9309, 30.03.2022), de 7 d'abril de 2022 (DOGV 9317, 11.04.2022) i de 7 de juny de 2022 (DOGV 9362, 15.06.2022), del secretari autonòmic d'Educació i Formació Professional i de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, per les quals es desenvolupa un programa d'acompanyament, motivació i reforç escolar personalitzat a l'alumnat més vulnerable educativament, dins del programa de cooperació territorial PROA+ (2021-2024).  
  
4.2.2.2. L'actualització dels diferents plans i programes desenvolupats pel centre, amb menció especial al Pla d'igualtat i convivència  
  
4.2.2.2.a. Revisió del Projecte educatiu de centre  
Aquest subapartat inclourà, almenys, la modificació dels plans i programes que formen part del PEC, si s'han aprovat en el curs 2021-2022 o si hi ha previsió de revisió.  
Aquesta modificació, com ja s'ha dit anteriorment, no ha de dur a la realització d'un treball burocràtic de modificació del PEC i dels plans i programes que en formen part, sinó a un treball organitzatiu real que permeta un millor funcionament del centre, centrant les actuacions en el treball directe amb l'alumnat, especialment amb l'alumnat amb necessitat específica de suport educatiu i amb aquell que s'haja vist afectat per la situació derivada de la pandèmia (confinaments parcials, períodes de quarantena, etc.) durant el curs anterior.  
  
Respecte a les tasques de revisió i seguiment dels plans i programes que s'han de realitzar amb diversa periodicitat al llarg del present curs, no serà necessari que els centres elaboren documents específics sinó que bastarà que la revisió i seguiment es realitze en el marc de l'elaboració de la memòria de final de curs, que hauran de realitzar en finalitzar el període lectiu, i mitjançant la qual el consell escolar, el claustre i l'equip directiu avaluaran el grau de compliment de la PGA, i més específicament les actuacions incloses en el seu PAM.  
  
Respecte a l'adopció de mesures per al foment de la igualtat i la convivència, els centres educatius podran posar en marxa estratègies, avalades per l'evidència científica, orientades i concretades per a la promoció de la igualtat, la convivència positiva i la prevenció de la violència. També determinaran les mesures d'abordatge educatiu, sempre de caràcter educatiu i restauratiu i que tinguen en compte les variables contextuals, concretades en els àmbits de centre i el seu entorn, d'aula i individual.  
4.2.2.2.b. La situació del Projecte lingüístic del centre i l'aplicació del programa  
1. En cada centre d'Educació Secundària Obligatòria i Batxillerat sostingut amb fons públics s'ha d'aplicar el Programa d'educació plurilingüe i intercultural, d'acord amb el Projecte lingüístic de centre (PLC) autoritzat per la direcció territorial corresponent, pel que fa a l'organització i el tractament didàctic de l'ensenyament i ús vehicular de les llengües i a la promoció de l'ús del valencià en els diversos àmbits d'intervenció en el centre educatiu, segons s'indica en l'article 15 de la Llei 4/2018, de 21 de febrer, de la Generalitat, per la qual es regula i promou el plurilingüisme en el sistema educatiu valencià (DOGV 8240, 22.02.2018). Les innovacions didàctiques i mesures organitzatives previstes en el PLC per a cada curs escolar s'han de recollir en la programació general anual.  
2. Tots els centres que imparteixen Educació Secundària Obligatòria i Batxillerat públics i privats sostinguts amb fons públics tenen un PLC autoritzat en vigor durant tot el curs 2022-2023. El professorat, a través de la comissió de coordinació pedagògica i del claustre, ha de fer un seguiment del PLC, tenint en compte el progrés de l'alumnat en l'assoliment dels nivells de referència en llengües, els processos didàctics i organitzatius i l'extensió de l'ús del valencià.  
  
3. L'adequació del PLC en els nivells de primer, tercer d'ESO i primer de Batxillerat a la nova estructura curricular determinada per la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'Educació, modificada per la Llei orgànica 3/2020, de 29 de desembre (LOMLOE), i els reials decrets que la despleguen, quedaran reflectits en la programació anual del curs 2022-2023.  
4. Les millores i les innovacions derivades de l'avaluació de l'aplicació del PLC han de constar en el Pla d'actuació per a la millora i s'han d'incloure en la programació general anual, segons s'indica en l'article 17.2 de la Llei 4/2018.  
5. El professorat dels centres pot comptar amb l'orientació i el suport de l'assessoria tècnica docent en matèria d'educació plurilingüe, en especial sobre enfocaments metodològics, activitats d'innovació, material de suport i per a la modificació i el seguiment del Projecte lingüístic de centre.  
4.2.2.2.c. Altres concrecions del projecte educatiu  
La PGA recollirà també les línies d'actuació següents d'acord amb les propostes de millora elaborades el curs anterior relacionades amb els plans, mesures i programes desenvolupats pel centre.  
  
4.2.2.3. Criteris i procediments previstos per al seguiment i l'avaluació del PAM  
Aquest apartat inclou els criteris i procediments previstos per al seguiment i l'avaluació del Pla d'actuació per a la millora i haurà de tindre en compte, entre altres aspectes, els resultats obtinguts en les avaluacions realitzades durant el curs anterior.  
4.3. Elaboració, aprovació, tramitació, difusió, seguiment i avaluació de la PGA  
1. Elaboració.  
D'acord amb el que estableix l'article 96 del Decret 252/2019, de 29 de novembre, l'equip directiu coordinarà l'elaboració de la programació general anual del centre i ha de responsabilitzar-se de la redacció de la PGA, d'acord amb les propostes efectuades pel consell escolar del centre i el claustre del professorat i estudiarà les propostes formulades pel consell de delegades o delegats i per les associacions de mares i pares i/o persones tutores legals de l'alumnat del centre.  
  
L'elaboració es realitzarà a principi de cada curs escolar i s'adequarà a les exigències de rigor, senzillesa i utilitat.  
Quant al currículum, els centres elaboraran les propostes pedagògiques imprescindibles per tal d'iniciar en el curs 2022-23 la seua implantació en els cursos primer i tercer d'ESO i primer de Batxillerat.  
El procés d'elaboració de la PGA constarà dels passos següents:  
a) Aportació, si és el cas, a la direcció del centre, de propostes del consell escolar, del claustre de professorat, del consell de delegats i de les associacions de mares i pares i/o persones tutores legals i de l'alumnat.  
b) Redacció de la proposta de PGA per l'equip directiu del centre.  
  
c) Trasllat de la proposta de PGA, preferentment per via electrònica, als membres del claustre de professorat i als diversos sectors del consell escolar del centre.  
d) Informe del claustre.  
e) Informe de la direcció del centre.  
La direcció del centre ha d'establir el calendari per a cada un dels tràmits assenyalats.  
El model de document base de la PGA està disponible en ITACA. El secretari o secretària del centre serà la persona responsable del registre en ITACA de totes les dades administratives i estadístiques, així com de vincular la resta de documents i informacions incloses en la PGA.  
  
2. Aprovació i tramitació.  
Serà aprovat, d'acord amb el que estableix l'article 96 del Decret 252/2019, segons el que estableix la normativa vigent, la qual cosa suposa que, des de l'entrada en vigor de la Llei orgànica 3/2020, de 29 de desembre, aquesta aprovació correspon al consell escolar del centre, tenint en compte l'informe previ de la direcció del centre i del claustre.  
  
Una vegada aprovada es registraran tots els elements que componen la PGA (administratius, estadístics, pedagògics) en el sistema d'informació ITACA o, en tot cas, fent ús de les aplicacions que l'Administració ha posat a disposició dels centres i serà remesa per aquesta via.  
  
La data límit per a l'aprovació i el registre de la PGA i la posada a disposició d'aquesta per via electrònica davant de l'Administració educativa serà el 15 de novembre.  
Les dades del qüestionari estadístic sobre la societat de la informació, que caldrà registrar en ITACA, s'han d'omplir i traslladar a l'Administració educativa també amb data límit 15 de novembre.  
  
3. Difusió, seguiment i avaluació.  
La direcció del centre posarà a disposició de la comunitat educativa la PGA aprovada, en format preferentment electrònic o telemàtic. Un exemplar d'aquesta quedarà en la secretaria del centre a disposició dels membres de la comunitat educativa i se'n remetrà un altre exemplar, exclusivament en format electrònic o per via telemàtica, a la direcció territorial competent en matèria d'educació. També es lliurarà una còpia a cada sector dels que hi ha representats en el consell escolar del centre i la junta directiva de les associacions de mares i pares i/o persones tutores legals de l'alumnat del centre, en format preferentment electrònic.  
  
En finalitzar el període lectiu de cada curs escolar, el consell escolar del centre, el claustre i l'equip directiu del centre avaluaran el grau de compliment de la PGA, i més específicament les actuacions del PAM, i els resultats de l'avaluació i promoció de l'alumnat i reflexionaran sobre l'evolució del curs i els aspectes millorables.  
  
A aquest efecte, l'equip directiu elaborarà una proposta de memòria per al coneixement, l'anàlisi i la valoració del consell escolar del centre, en què s'inclouran propostes de millora per a la PGA del curs següent. Aquestes propostes de millora les tindrà en compte la direcció del centre en l'elaboració de la programació general anual del curs escolar següent, i es concretaran en actuacions en l'elaboració del disseny del PAM.  
La Inspecció d'Educació ha de comprovar que la PGA compleix amb la normativa aplicable i ha de notificar a la direcció del centre possibles incompliments, que hauran de ser corregits per aquesta última. La nova versió corregida de la PGA, o de l'apartat afectat per l'incompliment, serà notificada per la direcció del centre a la Inspecció d'Educació i comunicada al consell escolar del centre.  
4.4. Memòria de final de curs  
1. Per a l'elaboració de la memòria final de curs, l'equip directiu garantirà la reflexió i l'anàlisi a través de les reunions dels diferents òrgans col·legiats i de coordinació docent.  
Els resultats de l'avaluació de les barreres detectades en el context escolar que dificulten la inclusió de l'alumnat han de formar part de la memòria anual del centre i serviran perquè els òrgans col·legiats de govern, de coordinació i de participació, de manera consensuada, prioritzen les actuacions que s'han d'incorporar al Pla d'actuació per a la millora del curs següent.  
A partir del curs escolar 2022-2023 s'avaluaran en el marc de la memòria final de curs tots els plans i programes que conformen el Projecte educatiu de centre, no sent necessària l'elaboració de documents específics.  
2. La memòria s'adaptarà als principis de realisme, senzillesa i concreció, i es realitzarà a través d'un formulari determinat per la Secretaria Autonòmica d'Educació i Formació Professional, que es posarà a disposició dels centres i que serà emplenat per via electrònica o telemàtica.  
  
3. La memòria de final de curs serà aprovada pel claustre i pel consell escolar del centre i es posarà a disposició de la comunitat educativa en format preferentment electrònic. De forma prèvia a l'aprovació, serà preceptiva la corresponent avaluació de la PGA feta pel consell escolar, el claustre i l'equip directiu.  
4. La memòria serà posada a disposició de l'Administració, exclusivament per via electrònica o telemàtica.  
5. La data límit per a la remissió de la memòria final a l'Administració educativa serà el 22 de juliol de 2023.  
  
  
5. ÒRGANS DE COORDINACIÓ DOCENT  
1. En els centres que imparteixen Educació Secundària Obligatòria i Batxillerat es constituiran els òrgans de coordinació docent següents:  
  
a) Comissió de coordinació pedagògica.  
b) Equips educatius.  
c) Departaments didàctics.  
d) Departament d'Orientació Educativa i Professional.  
e) Tutories.  
f) Altres figures de coordinació.  
2. D'acord amb el que s'estableix en l'article 49.4 del Decret 252/2019, de 29 de novembre (DOGV 8693, 09.12.2019), amb la finalitat d'afavorir l'autonomia dels centres, la direcció d'aquests, oït el claustre i el consell escolar, podrà assignar a determinat personal docent del centre la realització d'altres tasques necessàries per a l'organització i el bon funcionament del centre d'acord amb els criteris establits pel claustre de professorat, i a proposta de la direcció d'estudis. En aquest sentit, les hores de dedicació d'aquest personal a les tasques anteriors aniran a càrrec del nombre global d'hores lectives setmanals establit en l'apartat 4 de l'article 35 del Decret 252/2019.  
  
3. L'atribució horària corresponent als òrgans de coordinació docent es realitzarà d'acord amb el que s'estableix en l'apartat 6.1.5. d'aquesta resolució.  
5.1. Comissió de coordinació pedagògica. Composició, coordinació i funcions  
D'acord amb el capítol II (articles 36 i 37) del Decret 252/2019, s'estableix el següent:  
1. La comissió de coordinació pedagògica és l'òrgan responsable de coordinar, de manera habitual i permanent, els assumptes relacionats amb les actuacions pedagògiques, el desenvolupament dels programes educatius i la seua avaluació.  
2. En els centres educatius d'Educació Secundària i en les seccions d'Educació Secundària Obligatòria, d'acord amb el que s'establisca en la normativa específica que en determine la seua creació, es constituirà la comissió de coordinació pedagògica, que estarà integrada com a mínim per la directora o director del centre, que serà la presidenta o president; les o els caps d'estudis i les direccions de departament. En l'exercici de la seua autonomia, la direcció del centre podrà nomenar altres persones com a integrants d'aquesta comissió.  
Així mateix, podrà intervindre en les reunions de la comissió de coordinació pedagògica, amb veu i sense vot, altre personal que designe la direcció del centre.  
3. La comissió podrà incorporar altres membres del claustre per a realitzar les tasques previstes en l'àmbit de les seues atribucions.  
4. Actuarà com a secretari o secretària de la comissió la persona que designe la direcció del centre d'entre els seus membres a proposta de la comissió.  
5. Les seues atribucions seran les que estableix l'article 37 del Decret 252/2019, de 29 de novembre, del Consell, de regulació de l'organització i el funcionament dels centres públics que imparteixen ensenyaments d'Educació Secundària Obligatòria, Batxillerat i Formació Professional (DOGV 8693, 09.12.2019).  
6. El calendari de reunions i el programa d'activitats de la comissió de coordinació pedagògica del centre s'inclouran en la PGA. Les reunions seran convocades per la presidència de la comissió i l'assistència a aquestes serà obligatòria per a totes les persones membres.  
5.2. Equips educatius. Composició, coordinació i funcions  
D'acord amb l'article 38 del Decret 252/2019, s'estableix el següent:  
1. En l'Educació Secundària Obligatòria i el Batxillerat, actuaran com a òrgan de coordinació docent els equips educatius.  
2. Es constituirà un equip educatiu per a cadascun dels grups d'Educació Secundària Obligatòria i Batxillerat que serà coordinat per la persona que exercisca la tutoria del grup.  
3. Els equips educatius actuaran sota la supervisió de la direcció d'estudis.  
4. Les seues funcions seran les que estableix l'article 39 del Decret 252/2019, de 29 de novembre, del Consell, de regulació de l'organització i el funcionament dels centres públics que imparteixen ensenyaments d'Educació Secundària Obligatòria, Batxillerat i Formació Professional (DOGV 8693, 09.12.2019).  
5. Les persones que exerceixen la coordinació dels equips educatius tindran les funcions indicades en l'article 40 del Decret 252/2019, de 29 de novembre.  
5.3. Departaments didàctics  
1. Els departaments didàctics estaran compostos per tot el professorat que impartisca l'ensenyament propi de les matèries, àmbits o mòduls assignats al departament. Estarà adscrit funcionalment a un departament el professorat que, fins i tot si pertany a un altre, impartisca alguna matèria, àmbit o mòdul del primer.  
2. Els departaments didàctics en Educació Secundària actuaran sota la supervisió de la direcció d'estudis i l'assistència a les seues reunions serà obligatòria per a totes les persones membres.  
3. Les competències dels departaments didàctics, les funcions de la direcció d'aquests, així com els seus trets fonamentals són els establits en els articles 41, 42 i 43 del Decret 252/2019, de 29 de novembre, del Consell, de regulació de l'organització i el funcionament dels centres públics que imparteixen ensenyaments d'Educació Secundària Obligatòria, Batxillerat i Formació Professional (DOGV 8693, 09.12.2019).  
  
4. En els centres educatius d'Educació Secundària es constituiran els departaments didàctics següents: Arts Plàstiques, Biologia i Geologia, Educació Física, Filosofia, Física i Química, Francés, Geografia i Història, Grec, Anglés, Informàtica, Llatí, Llengua Castellana i Literatura, Matemàtiques, Música, Tecnologia, Valencià: Llengua i Literatura i Religió. Podran constituir-se, a més, departaments d'altres llengües estrangeres, quan aquestes siguen impartides com a primera llengua estrangera amb reflex en la plantilla del centre. A més, es constituirà un departament d'Economia en aquells centres educatius d'Educació Secundària en què la plantilla del centre tinga previstes 15 hores setmanals d'Economia (incloent-hi les hores de direcció de departament).  
  
5. En els centres educatius on no s'hagen pogut constituir els departaments de Grec i Llatí per inexistència d'aquestes especialitats en la seua plantilla orgànica i hi existisca el lloc de treball de Cultura Clàssica, es constituirà un departament de Grec o Llatí. La denominació correspondrà a la matèria que tinga més càrrega lectiva o a un d'aquests en el cas de dedicació horària idèntica.  
6. Aquell professorat que posseïsca més d'una especialitat o impartisca matèries adscrites a diferents departaments pertanyerà al departament a què corresponga la plaça que ocupa amb independència de l'adscripció funcional a un altre departament que impartisca alguna matèria, àmbit o mòdul del primer. El professorat ocupant d'un lloc d'àmbit quedarà adscrit al departament corresponent a l'especialitat de què siga titular o, subsidiàriament, per la qual haja accedit a aquest lloc; sense perjudici de tot això, també quedarà adscrit funcionalment als departaments de la resta de matèries que imparteix.  
7. Quan un professor o professora pertanyent a un departament no impartisca docència en aquest i estiga adscrit funcionalment a un altre departament, formarà part dels dos i conservarà el dret de participar en les reunions del departament a què pertany.  
8. Els departaments estaran coordinats i dirigits per una direcció de departament designada per la direcció del centre, oït el departament, preferentment entre el professorat funcionari del cos de catedràtics/ques amb destinació definitiva de l'especialitat del departament. No obstant això, la direcció del centre, oït el departament, podrà designar una professora o professor del cos de professorat d'Ensenyament Secundari o de professorat tècnic de Formació Professional, preferentment amb destinació definitiva al centre, per a exercir la direcció del departament.  
  
9. En cas de baixa o absència temporal de la persona que exercisca la direcció del departament, desenvoluparà les seues funcions per suplència qualsevol altra persona membre designada per la direcció del centre, oït el departament, que podrà formular una proposta no vinculant.  
10. La persona que exercisca la direcció del departament desenvoluparà les seues funcions durant un curs acadèmic i se li podrà prorrogar anualment, oït el departament, sempre que continue formant part d'aquest.  
11. Les persones que exercisquen la direcció del departament hi podran renunciar per causa justificada, la qual haurà de ser acceptada per la direcció del centre.  
12. Per a facilitar la coordinació entre el departament didàctic i la comissió de coordinació pedagògica, aquest traslladarà els acords que el departament adopte a la comissió de coordinació pedagògica i s'informarà totes les persones membres del departament de totes les qüestions acordades per l'esmentada comissió que afecten el departament.  
13. Les direccions dels departaments didàctics disposaran d'un nombre total d'hores lectives de coordinació, segons el que estableix l'Ordre 69/2015, de 25 de juny, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, per la qual s'estableixen criteris per a la dotació de plantilles i per a la determinació de condicions de treball del professorat dels centres docents públics que imparteixen ESO, Batxillerat i Formació Professional, dependents de la conselleria competent en matèria d'educació (DOGV 7560, 30.06.2015). Aquestes hores lectives es destinaran al desenvolupament de les funcions que els atribueix l'article 43 del Decret 252/2019, de 29 de novembre, del Consell, de regulació de l'organització i el funcionament dels centres públics que imparteixen ensenyaments d'Educació Secundària Obligatòria, Batxillerat i Formació Professional (DOGV 8693, 09.12.2019), a més de les complementàries que, per aquest motiu, tinguen assignades.  
5.4. Departament d'Orientació Educativa i Professional. Composició i funcions  
1. La composició i funcions del departament d'Orientació Educativa i Professional són les que s'especifiquen en els articles 5 i 6 del Decret 72/2021, de 21 de maig, del Consell, d'organització de l'orientació educativa i professional en el sistema educatiu valencià (DOGV 9099, 03.06.2021).  
2. El departament d'orientació estarà integrat, almenys, pels components següents:  
a) El professorat de l'especialitat d'Orientació Educativa.  
b) El professorat docent especialitzat de suport.  
c) Una professora o professor que realitze les tasques d'informació i orientació vinculades a l'ocupació, en el cas que el centre impartisca cicles formatius.  
3. Serà aplicable el Decret 252/2019, de 29 de novembre, del Consell, de regulació de l'organització i el funcionament dels centres públics que imparteixen ensenyaments d'Educació Secundària Obligatòria, Batxillerat i Formació Professional (llevat del capítol V, que ha sigut derogat pel Decret 72/2021, de 21 de maig), la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'Educació, modificada per la Llei orgànica 3/2020, de 29 de desembre, el Reial decret 1834/2008, de 8 de novembre, pel qual es defineixen les condicions de formació per a l'exercici de la docència en l'Educació Secundària Obligatòria, el Batxillerat, la Formació Professional i els ensenyaments de règim especial i s'estableixen les especialitats dels cossos docents d'Ensenyament Secundari (BOE 287, 28.11.2008), el Reial decret 1594/2011, de 4 de novembre, pel qual s'estableixen les especialitats docents del cos de mestres que exercisquen les seues funcions en les etapes d'Educació Infantil i d'Educació Primària, regulades en la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'Educació (BOE 270, 09.11.2011), el Decret 104/2018 i l'Ordre 20/2019, de 30 d'abril.  
4. El departament d'orientació estarà coordinat i dirigit per una direcció de departament designada per la direcció del centre d'entre les seues persones membres, oït el departament preferentment entre el professorat funcionari del cos de catedràtics/ques amb destinació definitiva de l'especialitat d'Orientació Educativa. En cas de baixa o absència temporal de la persona que exercisca la direcció del departament d'orientació, desenvoluparà les seues funcions per suplència un dels seus membres, que serà designat per la direcció del centre, oït el departament, que podrà formular una proposta no vinculant.  
5. La persona que exercisca la direcció del departament desenvoluparà les seues funcions durant un curs acadèmic i se li podrà prorrogar anualment, oït el departament, sempre que continue formant part d'aquest.  
6. Les persones que exercisquen la direcció del departament hi podran renunciar per causa justificada, la qual haurà de ser acceptada per la direcció del centre.  
7. El departament d'orientació actuarà sota la supervisió de la direcció d'estudis i l'assistència a les reunions del departament serà obligatòria per a tots els membres. El personal no docent d'atenció educativa podrà participar en les reunions convocades a requeriment de la direcció del departament.  
8. El professorat que impartisca els àmbits dels diferents programes desenvolupats en els centres educatius (programa de diversificació curricular del 3r d'ESO, programes de reforç PR4, PAC, atenció domiciliària o altres programes d'atenció a la diversitat), s'integrarà funcionalment en aquest departament.  
9. Les funcions del personal de suport de les especialitats de Pedagogia Terapèutica i d'Audició i Llenguatge són les que estableix l'article 42 de l'Ordre 20/2019.  
10. Quant als especialistes de Pedagogia Terapèutica i Audició i Llenguatge, assessoraran i col·laboraran amb els departaments didàctics en el disseny i implementació de programes preventius de dificultats específiques d'aprenentatge dirigits a tot l'alumnat, especialment dels primers cursos de l'etapa d'Educació Secundària Obligatòria.  
  
11. El personal docent especialitzat de suport de Pedagogia Terapèutica i Audició i Llenguatge destinat a les unitats específiques ha d'atendre preferentment l'alumnat escolaritzat en la unitat específica, però quan les necessitats ho permeten, podrà atendre també un altre alumnat escolaritzat en el centre. De la mateixa forma, el personal de Pedagogia Terapèutica i d'Audició i Llenguatge destinat a l'atenció de la resta de l'alumnat del centre col·laborarà amb els equips educatius i amb l'equip de la unitat en la inclusió de l'alumnat de les unitats específiques en l'aula ordinària.  
12. El professorat de l'especialitat d'Orientació Educativa formarà part de les agrupacions d'orientació de zona indicades en l'article 10 del Decret 72/2021. Cada agrupació de zona comptarà amb una persona coordinadora elegida per la resta de membres, preferentment entre aquelles amb caràcter definitiu i que atenguen centres amb menys càrrega d'unitats. Aquesta coordinació s'encarregarà de convocar les reunions, alçar les actes dels acords i coordinar els diferents procediments que duga a terme l'agrupació.  
5.5. Tutories  
1. D'acord amb l'article 47 del Decret 252/2019, de 29 de novembre, l'acció tutorial té per finalitat contribuir, en col·laboració amb les famílies, al desenvolupament i suport personal i social de l'alumnat, tant en l'àmbit acadèmic com en el personal i social, i realitzar el seguiment individual i col·lectiu de l'alumnat per part del professorat en els aspectes intel·lectual i emocional, d'acord amb les característiques de la seua edat. La tutoria i l'orientació de l'alumnat han de formar part de la funció docent. Cada grup d'alumnat ha de tindre una tutora o tutor.  
  
2. Per a l'assignació de les tutories s'atendran els aspectes següents:  
  
- Podrà ser tutora o tutor qui impartisca alguna matèria, àmbit o mòdul del currículum en el mateix grup.  
- El professorat tutor serà designat per la direcció del centre, a proposta de la direcció d'estudis, d'acord amb els criteris pedagògics establits prèviament pel claustre i per tal de donar la millor resposta educativa a l'alumnat del centre. No obstant això, correspon a tot el professorat la cura, suport i seguiment individual i col·lectiu de tot l'alumnat.  
  
- En primer d'Educació Secundària Obligatòria, les persones que exercisquen la tutoria seran professorat amb destinació definitiva al centre. Excepcionalment, la direcció del centre podrà designar professorat sense destinació definitiva al centre i ho comunicarà, mitjançant una proposta raonada, a la Inspecció d'Educació.  
- El tutor o tutora serà professorat amb dedicació completa, únicament en el supòsit de la impossibilitat d'assignar la tutoria a tots els grups d'un centre, podrà assignar-se la tutoria a professorat amb menys de 12 hores lectives o itinerant.  
- En el cas de la tutoria de les unitats específiques en centres ordinaris, els criteris d'assignació seran els especificats en la corresponent resolució per a l'organització i funcionament d'aquestes unitats per al curs 2022-2023.  
3. Amb caràcter general els centres docents hauran d'evitar en l'assignació de les tutories, matèries, àmbits i programes educatius, que les i els docents que són representants legals d'alumnat en el mateix centre, exercisquen com a professorat i/o tutors/es d'aquests. D'acord amb l'article 53.5 del Reial decret legislatiu 5/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el Text Refós de la Llei de l'Estatut Bàsic de l'Empleat Públic (BOE 261, 31.10.2015), les persones empleades públiques «s'abstindran en aquells assumptes en els quals tinguen un interés personal, així com de tota activitat privada o interés que puguen suposar un risc de plantejar conflictes d'interessos amb el seu lloc públic». En el mateix sentit es pronuncia la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic (BOE 236, 02.10.2015), en l'article 23 sobre els motius d'abstenció per al personal al servei de l'Administració. La docència en general i la tutoria en particular, pel fet d'anar associades al procés d'avaluació de l'alumnat, suposen en la circumstància abans esmentada un conflicte d'interessos, que caldrà que els centres eviten en la seua organització. Malgrat tot, en aquells casos en què per no existir altre professorat de l'especialitat o per qualsevol altra causa excepcional justificable, aquest fet no es puga garantir, caldrà que es determinen especialment mecanismes per a una avaluació objectiva per part de la direcció del centre o persona en qui delegue.  
  
4. Les funcions que han d'exercir els tutors i tutores són les que s'indiquen en l'article 48 del Decret 252/2019, de 29 de novembre (DOGV 8693, 09.12.2019). També serà aplicable el que s'estableix en els articles corresponents a la tutoria inclosos en la normativa autonòmica que regule el nou currículum d'aquestes etapes en desplegament del Reial decret 217/2022, de 29 de març, pel qual s'estableix l'ordenació i els ensenyaments mínims de l'Educació Secundària Obligatòria, i del Reial decret 243/2022, de 5 d'abril, pel qual s'estableixen l'ordenació i els ensenyaments mínims del Batxillerat, així com l'Ordre de 19 de juny de 2009, de la Conselleria d'Educació, per la qual es regula l'organització i el funcionament del Batxillerat diürn, nocturn i a distància a la Comunitat Valenciana (DOGV 6046, 30.06.2009), i el Decret 39/2008, de 4 d'abril, del Consell, sobre la convivència en els centres docents no universitaris sostinguts amb fons públics i sobre els drets i deures de l'alumnat, pares, mares, tutors o tutores, professorat i personal d'administració i serveis (DOGV 5738, 09.04.2008), o normativa que el substituïsca.  
  
5. La direcció d'estudis, amb l'assessorament del departament d'orientació o de qui tinga atribuïdes les seues funcions, coordinarà el treball dels tutors i tutores, i mantindran a aquest efecte les reunions periòdiques necessàries durant el curs, així com les requerides per al desenvolupament adequat d'aquesta funció. L'acció tutorial podrà complementar-se mitjançant la utilització de plataformes electròniques que proporcione la Generalitat o que siguen degudament autoritzades.  
6. L'horari de tutoria, donat el seu caràcter lectiu, formarà part de l'horari de l'alumnat. En les primeres sessions de tutoria, el tutor o tutora haurà d'informar el grup, per a cada matèria, àmbit o mòdul, dels criteris d'avaluació, de qualificació i de les proves a què seran sotmesos, d'acord amb els objectius i continguts de l'ensenyament en cada curs o període, de la programació, dels drets i deures de l'alumnat, del procediment de reclamació de qualificacions, de l'horari de tutories, així com del sistema de control de faltes d'assistència de l'alumnat que preveja el Pla d'acció tutorial.  
En la primera reunió conjunta amb les persones progenitores i/o persones tutores legals de l'alumnat del grup, que se celebrarà abans del 15 d'octubre i posterior a l'inici del curs escolar, la persona tutora informarà de tots els aspectes indicats en l'apartat anterior. Els centres comunicaran als representants legals de l'alumnat les hores de què cada tutor o tutora disposa en el seu horari per a atendre'ls.  
La persona tutora informarà les persones progenitores i/o persones tutores legals de l'alumnat sobre el seu procés educatiu, per escrit o pels mitjans telemàtics que l'Administració pose a l'abast, després de cada sessió d'avaluació o quan hi haja circumstàncies que ho aconsellen.  
  
7. La direcció del centre garantirà, pel que fa a l'Educació Secundària Obligatòria, una reunió informativa, com a mínim trimestral, de la tutora o el tutor de grup amb les persones progenitores i/o persones tutores legals de l'alumnat. A petició de les persones progenitores i/o persones tutores legals, i per altres motius que ho aconsellen, la direcció del centre facilitarà la trobada entre aquestes i la tutora o el tutor del grup. En aquestes reunions podrà participar, si s'escau, el professorat que impartisca docència al grup.  
8. Les tutores i els tutors tindran a la seua disposició l'assessorament del departament d'orientació per a l'organització de l'acció tutorial, sota la coordinació de la direcció d'estudis.  
9. En els centres educatius, tant instituts com seccions, les tutores i els tutors de l'Educació Secundària Obligatòria disposaran de dues hores lectives dins del seu horari per al desenvolupament de les activitats de tutoria (l'una estarà dedicada a tot el grup d'alumnat i l'altra es dedicarà a l'atenció individualitzada o en grups d'alumnat reduïts).  
  
10. Atés que l'estudi, i la corresponent assistència a classe per a l'alumnat, és considerat com un deure de l'alumnat en la normativa autonòmica que desenvolupa la igualtat i la convivència, les faltes d'assistència de l'alumnat seran comunicades a les persones progenitores i/o persones tutores legals de l'alumnat pel professor tutor o professora tutora amb una periodicitat setmanal. En cas de reiteració sense justificació, el tutor o tutora n'ha d'informar la direcció d'estudis per a posar en marxa les actuacions que s'estableixen en la Resolució de 29 de setembre de 2021, de la directora general d'Inclusió Educativa, per la qual s'estableix el protocol d'actuació davant de situacions d'absentisme escolar en els centres sostinguts amb fons públics de la Comunitat Valenciana que imparteixen ensenyaments obligatoris i Formació Professional Bàsica (DOGV 9210, 08.11.2021), i que s'hauran de coordinar amb el departament d'orientació o amb qui tinga atribuïdes les seues funcions. Les tutores i els tutors, juntament amb el professorat implicat, hauran de registrar obligatòriament les faltes d'assistència en ITACA, de manera que es puguen gestionar tant els avisos com els indicadors d'absentisme.  
5.6. Altres figures de coordinació  
1. Pel que fa a altres figures de coordinació, caldrà ajustar-se al que disposa l'article 49 del Decret 252/2019. Les figures de coordinació són les persones coordinadores d'Educació Secundària Obligatòria, TIC, de formació, d'igualtat i convivència, del programa de reutilització de llibres i materials curriculars i de cicles formatius, i aquelles altres que es puguen determinar per la conselleria competent en matèria d'educació. En aquest sentit, cal indicar que la figura de la persona coordinadora de l'aula d'Informàtica i les hores lectives assignades per al desenvolupament de les seues funcions van quedar determinades per la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport en el punt 9 de l'article 4 de l'Ordre 69/2015, de 25 de juny, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, per la qual s'estableixen criteris per a la dotació de plantilles i per a la determinació de condicions de treball del professorat dels centres docents públics que imparteixen ESO, Batxillerat i Formació Professional, dependents de la conselleria competent en matèria d'educació (DOGV 7560, 30.06.2015), o el que determine la normativa que la substituïsca.  
2. La direcció del centre ha de designar aquestes figures de coordinació entre el professorat del claustre, preferentment entre els membres amb destinació definitiva al centre educatiu i amb formació i experiència específica en cada cas, a proposta de la direcció d'estudis i oït el claustre.  
3. La persona que exercisca alguna d'aquestes coordinacions podrà renunciar per causa justificada, la qual haurà de ser acceptada per la direcció del centre.  
4. Les persones coordinadores enumerades anteriorment podran participar en les activitats de formació específica que es programen des de l'òrgan competent en formació del professorat. L'òrgan competent en matèria de formació del professorat programarà activitats de formació per a aquelles altres coordinacions que puga establir l'Administració educativa.  
5.6.1. Persona coordinadora d'Educació Secundària Obligatòria  
La persona coordinadora d'Educació Secundària Obligatòria haurà de desenvolupar les funcions que s'indiquen en l'article 50 del Decret 252/2019, de 29 de novembre, del Consell, de regulació de l'organització i el funcionament dels centres públics que imparteixen ensenyaments d'Educació Secundària Obligatòria, Batxillerat i Formació Professional (DOGV 8693, 09.12.2019).  
5.6.2. Persona coordinadora de les tecnologies de la informació i comunicació (TIC)  
1. La direcció del centre designarà la coordinadora o coordinador de les tecnologies de la informació i comunicació (TIC) entre el professorat de l'especialitat d'Informàtica amb destinació definitiva al centre, o, en absència d'aquests, preferentment entre els membres amb destinació definitiva al centre educatiu i amb formació i experiència en l'ús de les TIC, a proposta de la direcció d'estudis i oït el claustre.  
2. La persona coordinadora de les tecnologies de la informació i comunicació (TIC) ha d'exercir les funcions que estableix l'article 51.2 del Decret 252/2019, de 29 de novembre, del Consell, de regulació de l'organització i el funcionament dels centres públics que imparteixen ensenyaments d'Educació Secundària Obligatòria, Batxillerat i Formació Professional (DOGV 8693, 09.12.2019).  
Davant de situacions extraordinàries que puguen implicar els confinaments parcials o quarantena d'una part o de la totalitat de l'alumnat del centre, les persones coordinadores TIC dels centres col·laboraran amb la resta del professorat per a implementar correctament les mesures que es determinen.  
3. La persona coordinadora de les tecnologies de la informació i comunicació (TIC) comptarà amb la col·laboració de la persona coordinadora de l'aula d'Informàtica per a l'exercici de les seues funcions dins de l'àmbit de l'aula o les aules d'Informàtica del centre.  
5.6.3. Persona coordinadora de formació  
La persona coordinadora de formació ha d'exercir les funcions que s'indiquen en l'article 52 del Decret 252/2019, de 29 de novembre, del Consell, de regulació de l'organització i el funcionament dels centres públics que imparteixen ensenyaments d'Educació Secundària Obligatòria, Batxillerat i Formació Professional (DOGV 8693, 09.12.2019).  
  
5.6.4. Persona coordinadora d'igualtat i convivència  
Les funcions de la persona coordinadora d'igualtat i convivència, contextualitzades en cada cas amb la col·laboració i l'assessorament de l'equip d'Orientació Educativa i psicopedagògica, seran les que indica l'article 53 del Decret 252/2019, de 29 de novembre, del Consell, de regulació de l'organització i el funcionament dels centres públics que imparteixen ensenyaments d'Educació Secundària Obligatòria, Batxillerat i Formació Professional (DOGV 8693, 09.12.2019).  
  
5.6.5. Persona coordinadora del programa de reutilització de llibres i materials curriculars  
La persona coordinadora del programa de reutilització de llibres i materials curriculars ha d'exercir les funcions que s'indiquen en l'article 54 del Decret 252/2019, de 29 de novembre, del Consell, de regulació de l'organització i el funcionament dels centres públics que imparteixen ensenyaments d'Educació Secundària Obligatòria, Batxillerat i Formació Professional (DOGV 8693, 09.12.2019).  
5.6.6. Persona coordinadora de cicles formatius  
1. En aquells centres docents que impartisquen ensenyaments de cicles formatius i no tinguen una direcció d'estudis de Formació Professional, hi haurà un coordinador o coordinadora de cicles formatius. En aquest cas, col·laborarà amb la direcció d'estudis del centre en les tasques assignades.  
2. En aquells centres que tenen direcció d'estudis de Formació Professional i al mateix temps imparteixen un nombre determinat de cicles formatius de diverses famílies professionals o d'ensenyaments de règim especial, la conselleria competent en matèria d'educació podrà determinar l'existència d'una coordinadora o coordinador de cicles formatius amb la finalitat de col·laborar amb la direcció d'estudis.  
3. La coordinadora o el coordinador de cicles formatius serà designat per la direcció del centre preferentment entre el professorat amb destinació definitiva al centre educatiu que impartisca ensenyaments en cicles formatius, a proposta de la direcció d'estudis i oït el claustre.  
  
5.6.7. Persona coordinadora de l'aula d'Informàtica  
1. La direcció del centre designarà la coordinadora o coordinador de l'aula d'Informàtica entre el professorat de l'especialitat d'Informàtica amb destinació definitiva en el centre, o, en absència d'aquests, preferentment entre el professorat de l'especialitat d'Informàtica, a proposta de la direcció d'estudis i oït el claustre.  
2. Les seues funcions seran complementàries a les funcions de la persona coordinadora de les TIC del centre i les desenvoluparà en l'àmbit d'actuació de l'aula o les aules d'Informàtica del centre. Aquestes funcions són:  
a) Col·laborar amb la persona coordinadora de les TIC en la coordinació de l'ús de l'aula o aules d'Informàtica del centre.  
b) Vetlar pel manteniment del material informàtic de l'aula o aules d'Informàtica del centre.  
c) Col·laborar amb la persona coordinadora de les TIC en la interlocució amb el Suport i Assistència Informàtica (SAI), en els temes relatius al material informàtic de l'aula o aules d'Informàtica del centre.  
d) Gestionar dins de l'aplicació d'inventari TIC proporcionada per l'Administració, el maquinari i el programari de què disposa l'aula o aules d'Informàtica del centre, i responsabilitzar-se que estiga localitzat i disponible.  
e) Col·laborar en la confecció de l'inventari de màquines i material informàtic de l'aula o aules d'Informàtica del centre no inclòs en l'aplicació d'inventari TIC.  
f) Assessorar en matèria informàtica i informar de les activitats que es duguen a terme en l'aula o aules d'Informàtica al professorat que en fa ús d'aquestes.  
g) Conéixer la normativa i ordenació reguladora de l'ús de les TIC en el centre i assessorar el professorat que fa ús de l'aula o aules d'Informàtica del centre sobre aquestes.  
h) Qualsevol altra que l'Administració educativa determine en el seu àmbit de competències.  
  
  
  
6. PERSONAL DOCENT, PERSONAL NO DOCENT D'ATENCIÓ EDUCATIVA I PERSONAL D'ADMINISTRACIÓ I SERVEIS  
  
6.1. Personal docent  
6.1.1. Actuacions per a l'acollida del professorat de nova incorporació al centre  
L'elaboració d'aquestes actuacions correspon a la persona titular de la direcció d'estudis del centre, tal com s'estableix en l'article 20.2.b del Decret 252/2019.  
Entre les actuacions a desplegar s'inclourà, almenys, una sessió informativa en la qual es presentaran a aquest professorat les línies generals del PEC, així com les característiques singulars del centre, amb informació sobre el seu context relatiu a l'alumnat i a les famílies.  
6.1.2. Horari del personal docent  
1. La jornada laboral del personal docent és, amb caràcter general, de 37 hores i 30 minuts setmanals, i s'haurà d'ajustar a la normativa en vigor. Durant els períodes lectius establits en el calendari escolar vigent, el professorat ha de dedicar a les activitats del centre 30 hores setmanals. Les 7 hores i 30 minuts que resten fins a completar la jornada laboral seran de lliure disposició del professorat per a la preparació de classes, el perfeccionament individual o qualsevol altra activitat pedagògica complementària.  
2. Conforme al Decret 58/2021, de 30 d'abril, del Consell, sobre jornada lectiva del personal docent i nombre màxim d'alumnat per unitat en centres docents no universitaris (DOGV 9077, 06.05.2021), la part lectiva de la jornada setmanal del personal docent que imparteix els ensenyaments regulats en la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'Educació, en centres públics, serà de 18 hores en els ensenyaments diferents d'Educació Infantil i Educació Primària, sense perjudici de les situacions de reducció de jornada previstes en la normativa vigent. En conseqüència, els horaris lectius del professorat són de 18 hores lectives setmanals, podent establir-se un increment fins a les 20 hores lectives, distribuïdes de dilluns a divendres, amb un mínim de dues hores lectives diàries i un màxim de cinc. El règim de compensació amb hores complementàries serà, com a màxim, de dues hores complementàries per cada període lectiu, i únicament es podrà computar a partir dels mínims establits per la normativa vigent.  
El professorat que impartisca àmbits en el primer i en el segon curs d'Educació Secundària Obligatòria disposarà d'una reducció d'una hora de la seua jornada lectiva setmanal perquè puga dedicar-la a les tasques de coordinació amb els departaments didàctics de l'àmbit corresponent.  
  
Les hores lectives setmanals són les següents:  
a) Les corresponents als currículums respectius d'Educació Secundària Obligatòria, Batxillerat i cicles formatius de Formació Professional.  
b) Hores de tutoria.  
c) Hores de reforç en Educació Secundària Obligatòria.  
d) Hores de desdoblaments en Educació Secundària Obligatòria.  
e) Hores de programes per al Programa d'actuació per a la millora (PAM) i altres línies d'actuació.  
f) Hores de coordinació.  
g) Hores dedicades a les funcions directives i altres coordinacions.   
h) Hores de repàs de matèries pendents de primer curs de Batxillerat.  
i) Hora per desplaçament del professorat itinerant, si és el cas.  
3. Les hores complementàries setmanals (fins a 7 hores) són les següents:  
a) Hores de guàrdia; fins a tres períodes horaris, considerant un descans de pati com a període horari complet. El professorat de guàrdia desenvoluparà les funcions establides en el punt 5 de l'article 86 del Decret 252/2019 i l'apartat 3.3.4 d'aquesta resolució.  
b) Hores complementàries de tutoria i d'atenció als representants legals de l'alumnat. Tot el professorat del centre ha de dedicar 1 hora complementària setmanal, una vegada cobertes les hores de guàrdia i guàrdia d'esplai, per a l'atenció als representants legals de l'alumnat.  
  
c) Reunions de l'equip educatiu: una hora quinzenal, que pot agrupar-se mensualment per a reunions de durada més llarga.  
d) Reunions del departament didàctic, en cas de departaments amb més d'un membre: una hora quinzenal, que pot agrupar-se mensualment per a reunions de durada més llarga.  
e) Organització d'activitats esportives, culturals, preparació de pràctiques de laboratori, manteniment de tallers i laboratoris, arxiu i preparació de materials didàctics.  
f) Atenció a la biblioteca per a activitats relacionades amb l'ordenació i organització de l'espai i la lectura.  
g) Hores per desplaçament del professorat itinerant.  
4. Les hores complementàries de còmput mensual (5 hores) són les següents:  
a) Assistència a reunions de claustre.  
b) Assistència a reunions de consell escolar dels professors i professores que en siguen membres.  
c) Assistència a les reunions dels òrgans de coordinació docent no previstes en les hores complementàries setmanals.  
d) Assistència a les sessions d'avaluació.  
e) Assessorament lingüístic al centre sobre els programes lingüístics i/o la impartició de cursos al professorat per a la millora de la competència lingüística i professional en valencià i en llengües estrangeres.  
  
f) Impartició de cursos al professorat per a la millora de la competència digital i l'ús de plataformes de formació a distància.  
g) Organització, amb l'assessorament del departament d'orientació i sota la coordinació de la direcció d'estudis, de les activitats d'orientació general de l'alumnat de segon curs de Batxillerat, amb la finalitat d'ajudar-los a perfilar l'elecció dels estudis de l'educació superior.  
  
h) Participació en activitats de formació incloses en el Pla de formació del professorat, convocades i autoritzades per la conselleria competent en matèria d'educació.  
i) Qualsevol altra activitat que redunde en benefici del centre, autoritzada per la direcció del centre i no inclosa en les esmentades anteriorment.   
5. Les reunions del claustre, les sessions d'avaluació i les dels òrgans de coordinació docent, s'han de celebrar una vegada finalitzat el període lectiu per a l'alumnat, en un horari que hi permeta l'assistència de tots els components i amb el temps necessari per al tractament de les qüestions que es prevegen. L'assistència a aquestes reunions, així com la votació, en cas que es produïsca, és obligatòria per al professorat membre dels diversos òrgans o equips. Les reunions del consell escolar del centre s'han de celebrar el dia i l'hora que permeten l'assistència de tots els sectors representats. Respecte a l'assistència a reunions dels òrgans de govern i de coordinació, es complirà l'obligatorietat regulada en els articles 29, 34 i 36 del Decret 252/2019, i respecte a la possibilitat d'abstindre's en les votacions dels diferents òrgans, al que està regulat en els articles 30 i 34 del mateix decret.  
  
6. Les hores de preparació de classes i perfeccionament (07.30 hores), d'acord amb l'Ordre de 29 de juny de 1992, seran de lliure disposició del professorat per a la preparació de classes, el perfeccionament individual o qualsevol altra activitat pedagògica complementària.  
7. Durant els períodes laborals no lectius, la jornada laboral del professorat ha d'estar dedicada a les activitats que es determinen, entre altres:  
a) La realització d'activitats de formació permanent del professorat.  
  
b) L'avaluació de les activitats del curs escolar finalitzat contingudes en la programació general anual i en les programacions.  
c) La programació i la planificació del curs escolar següent.  
d) L'elaboració i el desenvolupament de materials didàctics.  
e) La coordinació didàctica dels equips docents del mateix centre i la coordinació amb els equips docents d'altres centres derivada dels plans de transició entre etapes.  
f) L'exercici d'activitats i programes d'investigació i innovació educativa.  
g) La posada en funcionament de programes d'orientació, reforç o aprofundiment amb l'alumnat que ho requerisca.  
h) Altres activitats complementàries, de caràcter pedagògic o de col·laboració en l'organització i el funcionament del centre o amb l'Administració educativa.  
i) L'aplicació de les proves finals d'avaluació segons el que dispose la normativa vigent, la correcció i l'avaluació d'aquestes, i l'atenció a l'alumnat i els seus representants legals en els casos en què sol·liciten aclariments i revisions o bé haja de resoldre's un procediment de reclamació de les qualificacions obtingudes o de les decisions de promoció o obtenció del títol que corresponga.  
6.1.3. Horari del professorat d'Orientació Educativa  
1. A tots els centres d'Educació Secundària que tinguen huit unitats o més se'ls ha de dotar amb un lloc de l'especialitat d'Orientació Educativa. Als centres que escolaritzen més de 700 alumnes se'ls ha d'incrementar la plantilla amb un segon lloc de l'especialitat d'Orientació Educativa.  
2. La jornada laboral d'aquest professorat és de 37 hores i 30 minuts setmanals.  
3. Durant els períodes lectius establits en el calendari escolar vigent, han de dedicar a les activitats del centre 30 hores setmanals, 25 de les quals han d'estar recollides en l'horari individual setmanal, i 5 hores setmanals complementàries comptades mensualment.  
  
4. Les 25 hores setmanals d'obligada permanència en el centre s'han de distribuir de la manera següent:  
a) Díhuit hores setmanals d'intervenció amb l'alumnat i de col·laboració en el desenvolupament dels plans i programes d'orientació, acció tutorial i atenció a la diversitat, que es poden distribuir entre les atribucions següents:  
a.1) Coordinació i implementació de l'avaluació sociopsicopedagògica de l'alumnat que puga presentar necessitats específiques de suport educatiu, preferentment de l'alumnat amb necessitats educatives especials, i elaboració de l'informe sociopsicopedagògic corresponent.  
  
a.2) Coordinació de la planificació, el desenvolupament, l'avaluació i el seguiment d'adaptacions d'accés al currículum, adaptacions curriculars, programes específics, així com de qualssevol altres mesures d'atenció a la diversitat previstes en el PEC.  
a.3) Assessorament i atenció sociopsicopedagògica a l'alumnat en aspectes relacionats amb el desenvolupament personal, la trajectòria acadèmica, els processos de transició entre etapes i la incorporació al món laboral d'aquest.  
a.4) Col·laboració amb la direcció d'estudis i amb els tutors i les tutores en el desenvolupament i el seguiment de les activitats d'acció tutorial i d'orientació educativa, acadèmica i professional.  
a.5) Col·laboració amb els tutors i tutores en activitats d'orientació.  
  
b) Quatre o cinc hores d'entre les complementàries setmanals d'assessorament sociopsicopedagògic a la comunitat educativa:  
  
b.1) Assessorament als òrgans de govern, a la comissió de coordinació pedagògica i als departaments didàctics, per a l'elaboració i el desenvolupament del PEC, de les concrecions dels currículums i de les programacions de aula, així com per a l'avaluació del funcionament i de les activitats del centre educatiu.  
b.2) Assessorament al professorat per a la detecció i la prevenció de problemes d'aprenentatge i d'adaptació; per al disseny i l'aplicació de mesures educatives complementàries i de reforç, així com de les adaptacions curriculars i de les altres mesures d'atenció a la diversitat.  
  
b.3) Assessorament a persones progenitores i/o persones tutores legals.  
c) Una hora per a les reunions del departament d'orientació que pot agrupar-se quinzenalment o mensualment per a reunions de durada més llarga.  
d) Una o dues hores de guàrdia.  
5. Les hores recollides en l'horari individual setmanal les ha d'assignar la direcció d'estudis en la confecció dels horaris del centre educatiu, d'acord amb els criteris següents:  
a) Ha d'estar en el centre sis hores diàries com a màxim, i dues com a mínim, de dilluns a divendres, dins de l'horari lectiu que tinga aprovat el centre.  
b) S'han d'assignar hores en tots els torns del centre educatiu.  
  
c) En cas que algun professor o professora tinga assignada alguna funció directiva, s'han d'aplicar a les hores d'atenció directa al centre els criteris que figuren en aquesta resolució respecte a l'horari de l'equip directiu.  
d) D'acord amb les característiques de cada centre educatiu i les necessitats de l'alumnat, es podrà variar la distribució entre les hores dedicades a la intervenció directa en el centre i les dedicades a l'assessorament sociopsicopedagògic a la comunitat educativa.  
6. Les hores complementàries computades mensualment (5 hores setmanals) corresponen a les activitats que s'especifiquen en l'apartat de l'horari del personal docent (6.1.2 apartat 4.) d'aquesta resolució.  
  
7. En el cas del professorat d'Orientació Educativa, entre les activitats realitzades en les hores complementàries computades mensualment, es contemplarà l'assistència a les reunions de coordinació periòdiques de les agrupacions de zona, a les reunions de coordinació convocades per les unitats especialitzades d'orientació responsables de la seua demarcació territorial tal com s'especifica en els articles 10 i 11 del Decret 72/2021, i a la coordinació amb els serveis educatius, sanitaris, socials, d'infància, culturals i laborals de l'entorn que contribuïsquen a desenvolupar el Pla d'orientació educativa i professional. Per a facilitar l'eficàcia de les estructures de coordinació territorial de l'orientació, aquestes activitats es realitzaran durant la jornada matinal del divendres.  
  
6.1.4. Horari de l'equip directiu  
1. D'acord amb el que estableix l'article 14 del Decret 252/2019, de 29 de novembre (DOGV 8693, 09.12.2019), els centres disposaran d'un nombre global d'hores lectives setmanals perquè els equips directius desenvolupen les seues funcions. Per a la seua determinació, que serà realitzada per la conselleria competent en matèria d'educació, es tindrà en compte l'Ordre 69/2015, de 25 de juny, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, per la qual s'estableixen criteris per a la dotació de plantilles i per a la determinació de condicions de treball del professorat dels centres docents públics que imparteixen ESO, Batxillerat i Formació Professional, dependents de la conselleria competent en matèria d'educació (DOGV 7560, 30.06.2015), o normativa que la substituïsca.  
  
No obstant això, una vegada determinat per la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport el professorat amb què comptarà cada centre en el curs 2022-2023, la direcció del centre, una vegada que estiguen cobertes les necessitats de docència, podrà incrementar les hores lectives dedicades a les tasques de direcció a fi de garantir un adequat funcionament del centre.  
2. La direcció del centre, en l'exercici de les seues funcions, disposarà d'autonomia per a distribuir entre els membres de l'equip directiu el nombre total d'hores que s'assignen al centre per a la funció directiva.  
  
3. Durant la jornada escolar haurà de garantir-se la presència, com a mínim, d'un membre de l'equip directiu o persona en qui delegue.  
  
6.1.5. Horari del professorat que desenvolupe funcions de coordinació docent  
1. D'acord amb el que determina l'article 35 del Decret 252/2019, de 29 de novembre (DOGV 8693, 09.12.2019), per al desenvolupament de les tasques de coordinació docent, que s'estableixen en el mateix article 35 de l'esmentat decret, així com en l'apartat 5 d'aquesta resolució, els centres comptaran amb un nombre global d'hores lectives setmanals.  
  
2. Aquesta assignació global serà la suma de les hores que estableix la normativa en vigor per als diferents òrgans de coordinació docent.  
3. La direcció del centre, en l'exercici de les seues competències, oït el claustre, disposarà d'autonomia per a distribuir entre les persones designades per a realitzar aquestes funcions el nombre total d'hores que s'assignen al centre per a la coordinació docent.  
4. Una vegada que la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport haja determinat la dotació de professorat amb què comptarà cada centre durant el curs 2022-2023, la direcció del centre, una vegada que estiguen cobertes les necessitats de docència, podrà incrementar les hores lectives destinades a tasques de coordinació amb la finalitat de garantir un adequat funcionament del centre.  
6.1.6. Elaboració dels horaris  
1. L'elaboració dels horaris està regulada en el bloc II (Horari del personal docent) de l'annex II de l'Ordre de 29 de juny de 1992, de la Conselleria d'Educació (DOGV 1826, 15.07.1992), tenint en compte la modificació de la jornada lectiva a 18 hores amb les especificacions establides en el Decret 58/2021, de 30 d'abril, del Consell, sobre jornada lectiva del personal docent i nombre màxim d'alumnat per unitat en centres docents no universitaris (DOGV 9077, 06.05.2021).  
  
2. El professorat itinerant i el que ocupe un lloc compartit en un altre centre diferent del de la seua adscripció han de complir en cada un dels centres la part proporcional de l'horari complementari setmanal d'obligada permanència i el complementari mensual en el centre, d'acord amb els criteris que determine la direcció d'estudis o, en cas de desacord, la Inspecció d'Educació, excepte les hores complementàries corresponents als desplaçaments, que s'han de computar per a la realització d'aquests. Aquest horari complementari es destinarà, entre altres coses, a l'efecte de participar en les sessions d'avaluació, en la celebració de claustres de professorat i en les sessions de coordinació relacionades amb les seues funcions.  
3. En la distribució de torns, matèries i cursos, així com en la determinació de l'ordre d'elecció del professorat, els centres hauran de seguir les instruccions destacades a continuació:  
a) Una vegada determinat el nombre de grups i els programes autoritzats dels diferents nivells educatius, la direcció d'estudis ha de comunicar als caps de departament, en el claustre que se celebre a aquest efecte, les dades següents: nombre de grups i nombre d'hores lectives setmanals assignades a cada departament, amb la indicació expressa de les hores o l'especialitat que s'impartiran en valencià i les que s'impartiran en castellà i, si és el cas, de les que s'impartiran en llengua estrangera.  
b) Posteriorment, s'han de distribuir els torns, les assignatures i els cursos de la manera establida a continuació. Els caps de departament han de reunir el professorat definitiu que en forma part i el professorat que ha obtingut destinació definitiva en l'últim concurs de trasllats, i han de traslladar l'assignació horària atribuïda a cada professor o professora a la direcció d'estudis, així com les hores que no hagen sigut assumides pel departament o bé la falta de càrrega horària que afecte un membre del departament o més d'un.  
  
c) El departament ha de començar la distribució de l'horari entre els seus membres atribuint les hores curriculars corresponents a les matèries o àmbits dels grups la llengua vehicular dels quals siga el valencià; a continuació, les hores vehiculades en llengua estrangera, d'acord amb el projecte lingüístic que aplique el centre i la capacitació del professorat, i finalment la resta d'hores assignades al departament.  
  
d) En efectuar el repartiment horari entre el professorat definitiu, en cas que hi haja excés d'hores lectives en el departament, i abans de traslladar l'excés horari a la direcció d'estudis, s'han d'aplicar els criteris següents:  
1) S'han d'adjudicar totes les tutories possibles.  
2) S'han d'adjudicar totes les hores dels diferents programes que el centre tinga autoritzats entre el professorat definitiu.  
3) S'han d'adjudicar totes les hores possibles de reforços, desdoblaments i repassos entre el professorat definitiu.  
4) En els centres educatius d'Educació Secundària amb més d'un torn, s'han d'agrupar les restes horàries en un torn, i, si això no és possible, s'han d'agrupar en dos torns, amb la indicació de les hores de nocturn, tot tenint en compte el punt 3.c d'aquest apartat.  
e) En cas que no hi haja acord per a l'elecció de torns i grups per part del professorat, s'ha d'aplicar el que estableixen els apartats 2.1 i 2.2 de l'annex II de l'Ordre de 29 de juny de 1992, de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, relatius a la distribució i l'ordre d'elecció.  
  
f) La direcció d'estudis ha d'incorporar a cada horari personal les hores complementàries setmanals corresponents a guàrdies, tutories amb els representants legals de l'alumnat, reunió de departament, desplaçaments per itinerància, etc., fins a completar les 25 hores setmanals d'obligada permanència en el centre. La direcció d'estudis ha d'elaborar els horaris setmanals del professorat seguint els criteris adoptats pel claustre del professorat i els ha d'incorporar a la PGA, que serà objecte d'informe pel claustre del professorat.  
  
g) En cap cas les preferències horàries del professorat han de comportar un perjudici o un incompliment dels criteris pedagògics per a l'elaboració dels horaris de l'alumnat que figuren en l'apartat 2.2 (Ordre d'elecció) del bloc II (Horari del personal docent) de l'annex II de l'Ordre de 29 de juny de 1992 (DOGV 1826, 15.07.1992).  
  
h) En la configuració i la distribució d'horaris lectius s'ha de tindre en compte el professorat que, per qualsevol circumstància, retorne al seu centre de destinació amb anterioritat a l'inici del curs.  
i) La direcció d'estudis ha de vetlar perquè es duga a terme un repartiment equitatiu dels grups i els nivells.  
6.1.7. Compliment de l'horari  
1. El compliment de l'horari per part del professorat està regulat en el bloc II (Horari del personal docent) de l'annex II de l'Ordre de 29 de juny de 1992, de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, per la qual s'aproven les instruccions que regulen l'organització i el funcionament dels centres docents que imparteixen ensenyaments del segon cicle d'Educació Infantil, Preescolar, Primària, General Bàsica, Educació Especial, Secundària Obligatòria, Batxillerat i Formació Professional, mantinguts amb fons públics i que depenen de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència de la Generalitat Valenciana (DOGV 1826, 15.07.1992)  
No obstant això, caldrà tindre en compte la modificació de la jornada lectiva a un màxim de 18 hores establides en el Decret 58/2021, de 30 d'abril, del Consell, sobre jornada lectiva del personal docent i nombre màxim d'alumnat per unitat en centres docents no universitaris (DOGV 9077, 06.05.2021). No obstant això, i atés que els comunicats mensuals de faltes d'assistència i de puntualitat del professorat els fan els centres en el sistema d'informació ITACA, no cal que es trameten a la Inspecció d'Educació, ja que la inspecció té accés a aquesta informació a través d'ITACA.  
2. En cas de previsió de falta d'assistència, el docent o la docent ha de facilitar, amb caràcter previ, el material i les orientacions específiques per a l'alumnat afectat a la direcció de departament i, si és el cas, a la direcció d'estudis.  
6.1.8. Plantilla de professorat. Restes horàries  
1. La plantilla de llocs de treball dels centres que imparteixen Educació Secundària Obligatòria, Batxillerat i Formació Professional ha de correspondre a:  
a) L'assignació d'hores lectives corresponents als grups autoritzats en la planificació educativa, corresponents als cursos de l'ESO, Batxillerat i Formació Professional, i s'inclouen, així mateix, els cicles de Formació Professional Bàsica (en cas de segon) o Formació Professional de Grau Bàsic (en cas de primer) en el còmput d'hores.  
  
b) Les hores addicionals de professorat corresponents al Pla d'actuació per a la millora (incloent-hi el programa d'orientació i reforç per a l'avanç i suport en l'educació del Fons Social Europeu i el PROA+); les hores de reforç i desdoblament, segons l'Ordre 69/2015, de 25 de juny; les hores de programes formatius de qualificació bàsica (PFQB); les corresponents a unitats CiL, i altres línies d'actuació o el que determine la normativa que la substituïsca.  
c) Les hores lectives dedicades a les funcions de direcció, coordinació i tutoria que corresponga assignar d'acord amb el que estableix l'Ordre 69/2015, de 25 de juny o el que determine la normativa que la substituïsca.  
d) Les hores derivades dels mòduls de cicles formatius susceptibles de desdoblament.  
La determinació de les hores esmentades en els apartats a i b anteriors s'ha de fer en consonància amb el que es dispose en la normativa autonòmica que regule el nou currículum de l'Educació Secundària Obligatòria, en desplegament del Reial decret 217/2022, de 29 de març, pel qual s'estableix l'ordenació i els ensenyaments mínims de l'Educació Secundària Obligatòria, i el nou currículum de Batxillerat, en desplegament del Reial decret 243/2022, de 29 de març, pel qual s'estableixen l'ordenació i els ensenyaments mínims del Batxillerat.  
  
2. Hi és aplicable la normativa següent:  
a) Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'Educació, modificada per la Llei orgànica 3/2020, de 29 de desembre, que introdueix canvis significatius en l'ESO, Batxillerat i Formació Professional Bàsica.  
  
b) Per als cursos de primer i tercer d'ESO i primer de Batxillerat caldrà ajustar-se al que es dispose en la normativa autonòmica que regule el nou currículum de l'Educació Secundària Obligatòria, en desplegament del Reial decret 217/2022, de 29 de març, pel qual s'estableix l'ordenació i els ensenyaments mínims de l'Educació Secundària Obligatòria, i el nou currículum de Batxillerat, en desplegament del Reial decret 243/2022, de 29 de març, pel qual s'estableixen l'ordenació i els ensenyaments mínims del Batxillerat.  
c) Per als cursos segon i quart d'ESO i segon de Batxillerat caldrà ajustar-se al Decret 87/2015, de 5 de juny, pel qual s'estableix el currículum i es desplega l'ordenació general de l'ESO i el Batxillerat (DOGV 7544, 10.06.2015). Igualment, el Decret 136/2015, de 4 de setembre, del Consell, pel qual es modifica el Decret 87/2015, de 5 de juny, del Consell, pel qual s'estableix el currículum i es desplega l'ordenació general de l'Educació Secundària Obligatòria i del Batxillerat a la Comunitat Valenciana. També el Decret 51/2018, de 27 d'abril, del Consell, pel qual es modifica el Decret 87/2015, pel qual s'estableix el currículum i es desplega l'ordenació general de l'Educació Secundària Obligatòria i del Batxillerat a la Comunitat Valenciana (DOGV 8284, 30.04.2018).  
d) Decret 108/2012, de 29 de juny, del Consell, pel qual es regula la recol·locació i la redistribució del personal docent amb destinació definitiva en els centres docents públics no universitaris dependents de la conselleria competent en matèria d'educació (DOGV 6808, 02.07.2012).  
e) Ordre 69/2015, de 25 de juny, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, per la qual s'estableixen criteris per a la dotació de plantilles i per a la determinació de condicions de treball del professorat dels centres docents públics que imparteixen ESO, Batxillerat i Formació Professional, dependents de la conselleria competent en matèria d'educació (DOGV 7560, 30.06.2015), o normativa que la substituïsca.  
  
3. Per a determinar la plantilla del professorat del centre, s'ha de procedir de la manera següent:  
a) A l'efecte de l'elaboració dels llocs, en cada centre es disposarà de la plantilla de funcionaris de carrera definitius que es té assignada a conseqüència de la resolució definitiva del darrer concurs de trasllats.  
  
S'ha d'assignar a cada departament la dedicació lectiva corresponent a les hores a què fan referència els apartats a, b i c del punt 1 esmentats anteriorment, d'acord amb les prescripcions establides en el Reial decret 1834/2008, de 8 de novembre, modificat pel Reial decret 665/2015, de 17 de juliol, quant a l'atribució docent de les especialitats dels cossos docents; en el Reial decret 860/2010, de 2 de juliol, modificat pel Reial decret 665/2015, de 17 de juliol, quant a les condicions de formació inicial del professorat dels centres privats per a exercir la docència en els ensenyaments d'Educació Secundària Obligatòria o de Batxillerat; en els reials decrets pels quals s'estableixen els diversos títols dels cicles formatius de Formació Professional, i en els reials decrets pels quals s'estableixen els títols bàsics de Formació Professional, a fi d'evitar, sempre que siga possible, el desplaçament del professorat definitiu.  
L'assignació a un departament dels mòduls associats als blocs comuns, de Formació Professional Bàsica (en cas de segon) o Formació Professional de Grau Bàsic (en cas de primer), dels àmbits dels programes de diversificació del tercer curs de l'ESO, del programa de reforç de quart curs de l'ESO (PR4), del programa d'aula compartida (PAC) i altres línies d'actuació, dels mòduls formatius dels programes formatius de qualificació bàsica i dels àmbits d'Educació Secundària Obligatòria, s'ha de fer com si es tractara d'una sola matèria assignada, d'acord amb el que preveu el PADIE, i preferentment s'assignaran als departaments que tinga professorat amb risc de desplaçament.  
  
S'ha d'oferir al professorat definitiu la totalitat d'hores atribuïbles als seus departaments que hi ha en el centre, incloent-hi les hores autoritzades per als programes (diversificació curricular del tercer curs de l'ESO, PR4 i PAC), els reforços i els desdoblaments, a fi d'evitar-ne el desplaçament. Si fora necessari, podran atribuir-se, també, per a completar l'horari d'aquest professorat, altres hores assignades dins del Pla d'actuació per a la millora, de coordinació i direcció. Es podrà completar, també, amb les hores assumides d'altres departaments, segons el que preveu l'apartat b.2.  
Els membres de la junta de personal docent no universitari que hagen cedit la totalitat del seu crèdit horari a la borsa d'hores i no tinguen permís sindical, disposaran, d'acord amb el contingut del Pacte d'acció sindical, de cinc hores lectives setmanals per a dur a terme tasques sindicals, que s'han de preveure a l'hora de confeccionar l'horari lectiu.  
No s'ha de proposar el desplaçament de professorat amb destinació definitiva en el centre mentre hi haja hores que puga assumir el seu departament i que, incloses en un altre departament, supose l'habilitació d'un nou lloc de treball.  
b) Amb caràcter general, s'han d'evitar les restes horàries. No obstant això, quan en el centre el professorat amb destinació definitiva haja completat els seus horaris i queden restes horàries, s'ha de proposar una plaça vacant per cada 18 hores lectives, i amb el sobrant s'ha de procedir de la manera següent:  
b.1.) Si les restes són superiors a 16 hores, s'ha de crear una vacant, que es completarà fins a 18 hores.  
b.2.) Les restes entre 6 i 16 hores, quan siga possible, les han d'assumir els diversos departaments per a completar l'horari, preferentment, al professorat definitiu amb mancança d'hores.  
Si no és possible, els temps parcials s'han d'autoritzar pel nombre d'hores reals de docència efectiva que corresponga.  
En el programa informàtic s'ha de reflectir l'especialitat que assumeix hores i la que en cedeix. El total d'hores lectives assumides per un departament no podrà ser superior a 13, si procedeixen d'una mateixa especialitat. En cas de superar el nombre de 13 hores, s'ha de crear un lloc de l'especialitat o àmbit corresponent, i la Inspecció d'Educació haurà de proposar la supressió del lloc de treball que corresponga.  
  
b.3.) Els sobrants inferiors a 6 hores els ha d'assumir el departament corresponent, llevat que un altre puga assumir-los per a completar, preferentment, l'horari del professorat definitiu amb mancança d'hores, per la qual cosa, no s'han de tindre en compte per a la confecció de llocs de treball.  
La determinació de la càrrega horària necessària per a atendre les necessitats educatives del centre serà realitzada conjuntament per la direcció del centre i la Inspecció d'Educació, d'acord amb les instruccions elaborades per la Direcció General de Personal Docent per a la determinació de llocs docents en instituts, seccions de Secundària i centres integrats de Formació Professional.  
6.1.9. Insuficiència o mancança d'horari  
1. Una vegada comunicada a la direcció dels centres la plantilla assignada, i en cas que algun professor o professora, excepcionalment, puga resultar afectat per falta d'horari, els centres han de reunir el personal dels departaments o de les especialitats que corresponga, a fi de determinar-hi qui està afectat. En aquestes reunions ha d'estar present, almenys, un integrant de l'equip directiu del centre i se n'ha d'alçar acta, ajustada al model corresponent.  
Les direccions dels centres docents afectats han de traslladar les actes, abans de la data establida en les instruccions elaborades respecte d'això per la Direcció General de Personal Docent, a la direcció territorial d'educació corresponent.  
2. En cas que, tot i que s'apliquen els criteris d'assignació horària als diversos departaments segons el que s'ha determinat, hi haja professorat amb mancança d'horari de la seua especialitat (menys de 6 hores) i no siga possible completar-lo, es podrà:  
a) Optar per passar a la situació de desplaçat en el lloc que ocupa amb caràcter definitiu, i podrà optar per la recol·locació provisional en un lloc, en el mateix centre, d'una altra especialitat per a la qual estiga habilitat, o bé optar per adquirir la condició de suprimit, i en aquest cas podrà adquirir, amb caràcter definitiu, un lloc en el seu centre d'una altra especialitat per a la qual estiga habilitat, i haurà d'omplir el model corresponent. Qui no opte per la recol·locació provisional o definitiva en el mateix centre, ha de participar en el procediment d'adjudicació de destinació provisional anual en la localitat, la província o la comunitat, que s'ha de fer telemàticament.  
b) Optar per perdre, amb caràcter provisional, la seua destinació definitiva i adquirir la condició de desplaçat a un altre centre de la localitat, la província o la comunitat, o bé adquirir la condició de suprimit en el mateix centre, amb caràcter voluntari, i participar en el procediment corresponent d'adjudicació de destinació provisional i anual per a llocs de les seues especialitats, àmbits per als quals estiga habilitat i habilitacions transitòries reconegudes.  
3. En cas de no optar voluntàriament per cap de les opcions previstes en l'apartat anterior, el funcionari serà desplaçat amb caràcter forçós a un altre centre de la localitat o la província per a impartir matèries de les especialitats de què siga titular o els àmbits en què estiga habilitat, en aquest cas amb caràcter voluntari.  
4. En els supòsits en què s'haja de determinar, entre el professorat funcionari de carrera que ocupe amb caràcter definitiu llocs de treball de la mateixa especialitat, qui són els afectats per mancança d'horari, en cas que ningú opte voluntàriament per accedir a aquesta situació, s'han d'aplicar successivament els criteris següents:  
a) Menys temps de serveis efectius com a funcionari de carrera del cos al qual pertanga cada funcionari.  
b) Menys antiguitat ininterrompuda com a definitiu en la plaça.  
c) Any més recent d'ingrés en el cos.  
d) No pertinença, si és el cas, al cos de catedràtics/ques d'Ensenyament Secundari.  
e) Menys puntuació obtinguda en el procediment selectiu a través del qual es va ingressar en el cos o, quan no siga possible, número més alt de registre personal o de llista.  
5. La prioritat per a obtindre la condició de desplaçat, en cas que hi haja més d'un voluntari, es determinarà per l'aplicació successiva dels criteris següents:  
a) Més temps de serveis efectius com a funcionari de carrera del cos al qual pertanga cada funcionari.  
b) Més antiguitat amb destinació definitiva ininterrompuda en la plaça.  
c) Any més antic d'ingrés en el cos.  
d) La pertinença, si és el cas, al cos de catedràtics/ques d'Ensenyament Secundari.  
e) La puntuació més alta obtinguda en el procediment selectiu d'ingrés en el cos o, quan no siga possible, número més baix de registre personal o de llista.  
6. Al personal funcionari del cos de catedràtics/ques d'Ensenyament Secundari, a l'efecte de determinar els serveis prestats com a funcionari de carrera, se li tindrà en compte el temps de serveis efectius que haja prestat anteriorment com a funcionari de carrera en el cos de professors i professores respectiu.  
7. El professorat adscrit a una especialitat que, per insuficiència d'horari, imparteix docència en una altra, ha de passar a formar part dels departaments que corresponga.  
8. Distribució de l'horari. Una vegada determinat el professorat desplaçat o suprimit i el que assumeix hores d'una altra especialitat, per a la distribució de l'horari entre el professorat definitiu, si no hi ha acord, l'elecció s'ha de fer, en primer lloc, entre els que siguen titulars de l'especialitat, d'acord amb l'ordre següent:  
1r. Catedràtics/ques d'Ensenyament Secundari.  
2n. Professorat d'Ensenyament Secundari i professorat tècnic de Formació Professional.  
Dins de cada apartat, la prioritat s'ha de definir per l'antiguitat com a personal funcionari de carrera en l'especialitat de pertinença, determinada per l'any d'obtenció de l'especialitat o pel número més baix de registre personal o de llista, o bé pel lloc que ocupen en l'ordre de nomenament com a personal funcionari de carrera.  
Una vegada que hagen acabat els anteriors, s'ha de fer l'elecció de la resta de professorat, en funció del cos a què pertanguen i sense diferències pel que fa a l'especialitat, aplicant-hi el criteri d'ordre anterior.  
  
Quan concórreguen diversos docents amb habilitacions transitòries per a impartir les mateixes matèries, àrees o mòduls, s'ordenaran entre ells amb els criteris d'antiguitat establits anteriorment.  
9. En cas que abans de l'inici del curs acadèmic canvien les circumstàncies de mancança d'horari en una especialitat, el centre ho ha de notificar a la direcció territorial, i aquesta, al seu torn, a la Subdirecció General de Provisió de Personal Docent pel mateix procediment, amb l'objectiu d'oferir-lo al professorat desplaçat o suprimit que haja manifestat la voluntat de retornar al centre, d'acord amb el model corresponent.  
10. En cas que, finalment, el professorat desplaçat o suprimit torne al seu centre d'origen, per impossibilitat d'assignar-li una altra destinació, la Subdirecció General de Provisió de Personal Docent emetrà una resolució per la qual se li anul·larà la condició de desplaçat o suprimit.  
  
11. El professorat de Religió que exercisca la docència en més d'un centre de diferent localitat estarà subjecte al règim previst en les disposicions generals de la conselleria competent en matèria d'educació, per les quals es regula el règim aplicable al professorat que presta serveis en més d'un centre docent públic d'ensenyament no universitari de titularitat de la Generalitat.  
6.1.10. Habilitacions transitòries  
1. El personal funcionari dels cossos docents previstos en la disposició addicional setena de la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'Educació, modificada per la Llei orgànica 3/2020, de 29 de desembre, afectat per les situacions que impliquen pèrdua definitiva del lloc de treball, així com el personal funcionari en expectativa de destinació que no dispose de places de la seua especialitat, podrà sol·licitar l'habilitació transitòria de les especialitats del seu cos de pertinença, l'atribució docent de les quals incloga les àrees, les matèries i els mòduls que pot impartir si compleix les condicions de formació establides en la normativa vigent per a impartir docència, atenent el que estableix la disposició addicional segona del Decret 108/2012, de 29 de juny, del Consell (DOGV 6808, 02.07.2012).  
També pot sol·licitar l'habilitació transitòria qui, pel fet d'estar afectat per les situacions que impliquen pèrdua provisional de destinació, no haja pogut completar l'horari en el mateix centre o en un altre de la mateixa localitat o de les localitats limítrofes.  
  
2. Per a obtindre habilitació transitòria, el personal que considere que té els requisits necessaris, ha de sol·licitar l'habilitació a la corresponent direcció territorial competent en matèria d'educació i ha d'adjuntar-hi la documentació següent:  
a) Fotocòpia compulsada del títol acadèmic oficial.  
b) Documents justificatius de complir els requisits indicats en l'apartat anterior.  
El director o directora territorial, amb un informe previ de la Inspecció d'Educació, dictarà una resolució individualitzada per la qual es reconeixerà, o no, l'habilitació transitòria sol·licitada.  
Contra aquesta resolució, la persona interessada podrà presentar un recurs d'alçada, en el termini d'un mes des de la notificació d'aquesta, davant de l'òrgan competent en matèria de personal docent de la conselleria competent en matèria d'educació.  
Aquestes habilitacions quedaran inscrites en el Registre de Personal Docent creat a aquest efecte.  
3. El personal funcionari docent de carrera afectat podrà sol·licitar el reconeixement d'una habilitació transitòria o de diverses, dins del seu cos de pertinença, i podrà fer valdre les que tinga reconegudes en els procediments d'adjudicació de destinacions provisionals anuals.  
  
4. Les habilitacions transitòries reconegudes tenen vigència indefinida, excepte renúncia expressa, i en cap cas l'habilitació transitòria podrà donar lloc a l'adjudicació de destinació amb caràcter forçós, que només podrà adjudicar-se per les especialitats de què siga titular.  
5. El personal funcionari en expectativa de destinació que tinga reconeguda una habilitació transitòria i la faça valdre en els procediments d'adjudicació de destinacions provisionals anuals, s'ordenarà, en aquesta habilitació transitòria, darrere del personal funcionari de carrera o en pràctiques de l'especialitat corresponent, amb prioritat respecte al personal funcionari docent interí que, si és el cas, participe en el procediment.  
6. L'habilitació transitòria obtinguda únicament tindrà validesa dins dels procediments regulats en el Decret 108/2012, de 29 de juny, del Consell (DOGV 6808, 02.07.2012).  
6.1.11. Docents amb insuficiència d'horari en els dos primers cursos d'ESO  
En la determinació de llocs s'han de comptabilitzar les hores totals del centre per especialitat, tot això d'acord amb les equivalències establides, i s'han de dividir per 18. El resultat proporcionarà el nombre total de necessitats, i s'han d'assignar les primeres 18 hores a l'horari del mestre o la mestra, si l'1 de setembre estiguera ocupat el lloc de treball amb destinació definitiva, i la resta d'hores a professorat del cos d'Ensenyament Secundari.  
El mestre o la mestra de l'especialitat de Ciències Naturals podrà impartir les matèries de Biologia i Geologia de primer d'ESO i Física i Química de segon d'ESO, en aplicació del que estableix l'article tercer del Reial decret 665/2015, de 17 de juliol.  
6.1.11.1. Prioritat per a determinar els docents amb insuficiència horària  
1. Els docents del cos de mestres en l'horari lectiu dels quals no hi haja un mínim de 5 hores lectives de la seua especialitat, adquiriran la condició de suprimits.  
2. En cas que hi concórreguen docents del cos de mestres i del cos de professors/res o catedràtics/ques d'Ensenyament Secundari que estiguen en la mateixa situació de falta d'horari, per a determinar quins mestres han de ser suprimits o quin professorat o professorat catedràtic de Secundària ha de quedar amb insuficiència horària, en cas que ningú opte voluntàriament per passar a aquestes situacions, tindran preferència per a no ser suprimits en el centre els docents del cos de mestres.  
  
3. Si hi ha diversos funcionaris del cos de mestres de la mateixa especialitat o d'una de diferent i cal determinar quin funcionari ha de quedar amb insuficiència horària i, per tant, suprimit, la prioritat es determinarà per la voluntarietat. En cas de desacord, la prioritat per a determinar quin docent queda amb insuficiència horària es determinarà pels criteris següents:  
a) Menys antiguitat ininterrompuda com a definitiu en la plaça.  
b) Menys temps de serveis efectius com a personal funcionari de carrera del cos al qual pertanga cada funcionari/a.  
c) Any més recent d'ingrés en el cos.  
d) Menys puntuació obtinguda en el procediment selectiu a través del qual es va ingressar en el cos o, quan no siga possible, número més alt de registre personal o de llista.  
4. Els docents del cos de mestres l'horari lectiu dels quals es trobe en l'interval d'entre 6 i 12 hores lectives amb matèries d'altres especialitats per a les quals estiguen habilitats, hores de reforç, tutories o desdoblaments, no seran objecte de supressió del seu centre, tot i que han de completar l'horari amb altres activitats fins a 18 hores lectives.  
  
6.1.11.2. Prioritat per a l'elecció d'horaris  
1. Una vegada determinada la relació de funcionaris amb destinació definitiva que han de quedar en el centre, per a l'elecció d'horaris, el funcionariat del cos de mestres amb destinació definitiva en els dos primers cursos d'Educació Secundària Obligatòria que no tinga horari complet de la seua especialitat podrà completar l'horari en el centre de destinació impartint altres matèries d'aquests cursos, sempre que dispose de l'habilitació corresponent i hi haja un excés horari de la matèria, sense perjudici de la preferència a aquests efectes dels titulars de les especialitats respectives, tant si pertanyen al cos de mestres com als de professors/res o catedràtics/ques d'Ensenyament Secundari.  
  
2. En cas que diverses persones funcionàries del cos de mestres de diferents especialitats no tinguen horari complet de la seua especialitat corresponent, per a determinar la prioritat en l'elecció d'horari s'aplicaran successivament els criteris següents:  
a) Més antiguitat amb destinació definitiva ininterrompuda en el centre.  
b) Més temps de serveis efectius com a personal funcionari de carrera del cos.  
c) Any més antic d'ingrés en el cos i, dins d'aquest, puntuació més alta obtinguda en el procediment selectiu a través del qual es va ingressar en el cos o, quan no siga possible, número més baix de registre personal o de llista.  
3. En cas que concórreguen docents del cos de mestres i del cos de professors/es o catedràtics/ques d'Ensenyament Secundari que estiguen en la mateixa situació de falta d'horari, la prioritat en l'elecció d'horaris es determinarà pels criteris següents:  
a) Més temps de serveis efectius com a personal funcionari de carrera del cos al qual pertanga cada funcionari/a.  
b) Més antiguitat amb destinació definitiva ininterrompuda en la plaça.  
c) Any més antic d'ingrés en el cos.  
d) La pertinença, si és el cas, al cos de catedràtics/ques d'Ensenyament Secundari.  
e) La puntuació més alta obtinguda en el procediment selectiu d'ingrés en el cos o, quan no siga possible, número més baix de registre personal o de llista.  
4. En cas de no poder completar horari en el mateix centre, d'acord amb els criteris exposats, els funcionaris i funcionàries del cos de mestres quedaran en la condició de suprimits.  
6.1.12. Atribució docent del professorat d'Educació Secundària Obligatòria i Batxillerat  
1. Quant a l'atribució docent de les matèries de l'Educació Secundària Obligatòria i del Batxillerat definides en el Reial decret 217/2022, de 29 de març, i en el Reial decret 243/2022, de 5 d'abril, respectivament, caldrà ajustar-se al que dispose la normativa estatal.  
  
2. Quant a l'atribució docent de les matèries optatives de l'Educació Secundària Obligatòria i del Batxillerat que dispose la normativa autonòmica que regule l'ordenació i el currículum d'aquestes etapes en desplegament del Reial decret 217/2022, de 29 de març, i del Reial decret 243/2022, de 5 d'abril, caldrà seguir el que disposen les esmentades normatives autonòmiques.  
3. El personal docent del cos de mestres que ocupa, amb caràcter definitiu, llocs docents en centres educatius d'Educació Secundària podrà impartir totes les matèries d'un àmbit en el primer i en el segon curs de l'Educació Secundària Obligatòria, sempre que dispose de l'habilitació corresponent per a impartir alguna de les matèries de l'àmbit en el seu centre de destinació.  
4. El personal docent del cos de professors/es d'Ensenyament Secundari que ocupe llocs docents en centres educatius d'Educació Secundària podrà impartir totes les matèries d'un àmbit en el primer i en el segon curs de l'Educació Secundària Obligatòria, sempre que dispose de l'habilitació corresponent per a impartir alguna de les matèries de l'àmbit en el seu centre de destinació.  
6.1.13. Substitució de docents  
1. S'ha d'actuar d'acord amb el que es disposa en la Resolució de 21 de desembre de 2015, del director general de Centres i Personal Docent, per la qual s'acorda la publicació de l'addenda subscrita per la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport i les organitzacions sindicals, per la qual es modifica el sistema de provisió de llocs de treball en règim d'interinitat, aprovat per la Resolució de 26 de novembre de 2010 (DOGV 7689, 31.12.2015), i en les instruccions que la despleguen, a excepció de la «Disposició transitòria única. Nomenaments per urgent provisió», tal com preveu la Llei 4/2019, de 7 de març, de millora de les condicions per a l'exercici de la docència i l'ensenyament en l'àmbit de l'educació no universitària (BOE 58, 08.03.2019).  
  
2. Els centres docents han de vetlar perquè les absències dels docents queden registrades degudament en l'aplicació informàtica corresponent (ITACA) des del primer dia d'absència, i s'han d'indicar-n'hi les causes.  
3. En cas d'absència o malaltia de qualsevol membre de l'equip directiu, s'actuarà d'acord amb el que estableix l'article 13 del Decret 252/2019, de 29 de novembre, del Consell, de regulació de l'organització i el funcionament dels centres públics que imparteixen ensenyaments d'Educació Secundària Obligatòria, Batxillerat i Formació Professional (DOGV 8693, 09.12.2019).  
6.1.14. Notificació de la participació en l'exercici del dret de vaga del personal docent i no docent  
La direcció del centre ha de fer la notificació de la participació en l'exercici del dret de vaga del personal docent i no docent dels centres docents, a través de l'aplicació informàtica ITACA i d'acord amb les instruccions puntuals elaborades sobre això pel secretari autonòmic d'Educació i Formació Professional.  
  
6.2. Personal no docent d'atenció educativa  
6.2.1. Horaris del personal no docent d'atenció educativa  
1. En aplicació de l'Ordre 20/2019, de 30 d'abril, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es regula l'organització de la resposta educativa per a la inclusió de l'alumnat en els centres docents sostinguts amb fons públics del sistema educatiu valencià (DOGV 8540, 03.05.2019), els centres educatius poden tindre personal no docent d'atenció educativa, que participa, juntament amb el personal docent, en la resposta educativa a l'alumnat amb necessitats educatives especials, a fi d'incrementar-los l'autonomia i facilitar-los l'accés al currículum, dins de l'àmbit de les competències i les funcions que la normativa vigent, els acords laborals i els convenis col·lectius hi disposen.  
Aquest personal inclou, entre altres, el personal educador d'Educació Especial dels centres públics; el personal auxiliar dels centres concertats que dona suport a l'alumnat en tasques d'higiene, alimentació, mobilitat, etc.; el personal de fisioteràpia; el personal tècnic de gestió en interpretació de la llengua de signes, i altre personal que l'Administració determine, d'acord amb les necessitats de l'alumnat escolaritzat en el sistema educatiu.  
2. El personal no docent d'atenció educativa forma part dels equips educatius i del departament d'orientació, per tant, ha de col·laborar en la detecció, planificació i desenvolupament de les mesures de resposta educativa, en l'avaluació sociopsicopedagògica i en l'assessorament al professorat i a les famílies, dins de l'àmbit de les seues competències. Així mateix, ha de participar en l'elaboració de l'informe trimestral de seguiment de l'alumnat que les tutores i tutors han de lliurar a les famílies i ha de formar part del pla d'actuació personalitzat.  
  
3. La intervenció s'ha de desenvolupar, llevat de circumstàncies excepcionals, en el context de l'aula ordinària i en estreta coordinació amb les tutores i tutors i l'equip educatiu, d'acord amb l'informe sociopsicopedagògic i el pla d'actuació personalitzat.  
4. La jornada de treball del personal no docent d'atenció educativa ha de ser la prevista en l'esmentada normativa per als llocs amb idèntica classificació.  
5. L'horari de treball d'aquests professionals, atés que tenen atenció directa a l'alumnat, s'adaptarà a les característiques dels centres i els llocs de treball, i s'haurà d'ajustar a les previsions del Decret 42/2019, de 22 de març, del Consell, de regulació de les condicions de treball del personal funcionari de l'Administració de la Generalitat (DOGV 8518, 31.03.2019).  
6. Aquest personal s'ha d'acollir a l'horari del centre educatiu i a l'horari de l'alumnat a qui donen suport, d'acord amb el pla d'actuació personalitzat. Per a cada curs escolar, d'acord amb la corresponent instrucció de la Sotssecretaria de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, la direcció del centre haurà d'introduir l'horari del personal no docent d'atenció educativa a través de la plataforma OVICE. La direcció territorial competent en matèria d'educació aprovarà els horaris, amb una negociació prèvia amb les organitzacions sindicals d'acord amb la normativa vigent.  
7. A aquest personal se li aplicarà el que preveu la Resolució de 9 de juliol de 2018, del secretari autonòmic de Justícia, Administració Pública, Reformes Democràtiques i Llibertats Públiques, per la qual es dona publicitat als Pactes de la Mesa Sectorial de Funció Pública, sobre millora de les condicions de treball del personal educador d'Educació Especial i personal fisioterapeuta (DOGV 8343, 20.07.2018, i DOGV 8342, 19.07.2018 respectivament, amb correcció d'errades en el DOGV 8348, 27.07.2018), o normativa que la substituïsca.  
6.2.2. Actuacions per a l'acollida del personal no docent d'atenció educativa  
La direcció d'estudis facilitarà al personal no docent d'atenció educativa que s'incorpore al centre informació sobre els aspectes organitzatius i pedagògics del centre, així com la informació necessària per a l'exercici de les seues funcions. Així mateix, facilitarà la participació d'aquest personal en els òrgans de coordinació en les condicions establides a la normativa vigent.  
6.2.3. Substitucions i cobertura dels llocs del personal no docent d'atenció educativa  
1. En cas de necessitat de cobertura dels llocs del personal no docent d'atenció educativa, tant per quedar el lloc vacant com per substitució temporal, la direcció del centre educatiu sol·licitarà la cobertura del lloc mitjançant la plataforma OVICE adjuntant la documentació justificativa. Així mateix, se n'informarà la Inspecció d'Educació de referència.  
  
2. Per a les propostes de modificació de l'adscripció orgànica funcional, amortització i/o creació de lloc de personal educador d'educació especial, caldrà ajustar-se al que disposa la Instrucció de la directora general d'Inclusió Educativa: https://ceice.gva.es/documents/169149987/172998495/Instruccio\_DGIE\_PEEE.pdf  
6.3. Personal d'administració i serveis  
1. Aquest personal ocupa un lloc en l'àmbit educatiu i és personal de l'Administració de la Generalitat, per la qual cosa l'horari de treball, el règim de vacances, els permisos i les llicències d'aquest és el que preveu la normativa vigent en matèria de condicions de treball per al personal esmentat, segons el que estableix el Decret 42/2019, de 22 de març, del Consell, de regulació de les condicions de treball del personal funcionari de l'Administració de la Generalitat (DOGV 8518, 31.03.2019).  
2. Pel que fa a les funcions, caldrà ajustar-se al que regula per a aquest personal la Llei 4/2021, de 16 d'abril, de la Generalitat, de la funció pública valenciana (DOGV 9065, 20.04.2021).  
3. El procediment per a la tramitació i organització dels horaris d'aquest personal està regulat per la corresponent instrucció de la Sotssecretaria de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport.  
6.4. Altre personal  
Si determinat alumnat del centre amb necessitat específica de suport educatiu disposa d'una persona assistent personal reconeguda per la Conselleria d'Igualtat i Polítiques Inclusives, o rep col·laboració de personal de la Fundació ONCE o d'una altra fundació o associació externa al centre, l'actuació d'aquest personal, se centrarà, exclusivament, en l'alumnat que assisteix.  
  
  
  
7. ENSENYAMENTS  
7.1. Educació Secundària Obligatòria  
7.1.1. Organització curricular en Educació Secundària Obligatòria  
1. En Educació Secundària Obligatòria, pel que fa als cursos primer i tercer, caldrà ajustar-se al que es dispose en la normativa autonòmica que regule l'ordenació i el currículum d'aquesta etapa en desplegament del Reial decret 217/2022, de 29 de març, pel qual s'estableix l'ordenació i els ensenyaments mínims de l'Educació Secundària Obligatòria.  
2. Pel que fa als cursos segon i quart, caldrà ajustar-se al que es dispose en el Decret 87/2015, de 5 de juny, del Consell, pel qual s'estableix el currículum i es desplega l'ordenació general de l'Educació Secundària Obligatòria i del Batxillerat a la Comunitat Valenciana (DOGV 7544, 10.06.2015), i en les modificacions d'aquests fetes pel Decret 136/2015, de 4 de setembre (DOGV 7611, 09.09.2015), i pel Decret 51/2018, de 27 d'abril (DOGV 8284, 30.04.2018) i, sobre la base de la disposició transitòria segona del Reial decret 217/2022, de 29 de març, en el curs escolar 2022-2023, continuarà sent aplicable per a segon i quart curs de l'ESO el que es disposa en els capítols I i III del Reial decret 984/2021, de 16 de novembre, pel qual es regulen l'avaluació i la promoció en l'Educació Primària, així com l'avaluació, la promoció i la titulació en l'Educació Secundària Obligatòria, el Batxillerat i la Formació Professional.  
  
3. L'organització curricular en tots els grups del primer curs d'Educació Secundària Obligatòria de tots els centres educatius, serà per àmbits de coneixement i, els centres que així ho consideren podran optar per aquesta organització curricular també en el segon i en el tercer curs d'Educació Secundària Obligatòria, d'acord amb el que s'establisca en la normativa autonòmica que regule l'ordenació i el currículum d'aquesta etapa en desplegament del Reial decret 217/2022, de 29 de març, pel qual s'estableix l'ordenació i els ensenyaments mínims de l'Educació Secundària Obligatòria.  
4. Les programacions d'aula s'han d'ajustar al que s'estableix en la normativa autonòmica que regule l'ordenació i el currículum d'aquesta etapa en desplegament del Reial decret 217/2022, de 29 de març, pel qual s'estableix l'ordenació i els ensenyaments mínims de l'Educació Secundària Obligatòria, així com al que s'indica en l'apartat 4.2.2.1.b d'aquestes instruccions i han de preveure les adequacions necessàries per a atendre l'alumnat amb necessitat específica de suport educatiu des d'una perspectiva inclusiva, tenint en compte els principis del DUA.  
  
7.1.2. Cicles formatius de grau bàsic  
Pel que fa a la definició, accés i organització dels cicles formatius de grau bàsic, cal ajustar-se al que disposa l'article 25 del Reial decret 217/2022, de 29 de març, i al que determine la normativa autonòmica que regule l'ordenació i el currículum de l'Educació Secundària Obligatòria en desplegament de l'esmentat reial decret.  
7.1.3. Programes pedagògics  
7.1.3.1. Programes de diversificació curricular  
En el curs 2022-2023 s'implanten els programes de diversificació curricular de tercer curs de l'ESO. Pel que fa a la definició, accés i organització d'aquests programes cal ajustar-se al que disposa l'article 24 del Reial decret 217/2022, de 29 de març, i al que determine la normativa autonòmica que regule l'ordenació i el currículum de l'Educació Secundària Obligatòria en desplegament de l'esmentat reial decret.  
  
7.1.3.2. Programa de reforç PR4  
En el curs 2022-2023 el programa de reforç PR4 de quart curs de l'ESO continua vigent. Pel que fa a la definició, accés i organització d'aquest programa, cal ajustar-se al que disposa la normativa vigent.  
7.1.3.3. Programa d'aula compartida  
Pel que fa a la definició, accés, organització, disseny, avaluació, professorat i seguiment del programa d'aula compartida, cal seguir el que s'indica tot seguit.  
1. Definició.  
a) El programa d'aula compartida (PAC) és un programa específic d'atenció a la diversitat que té com a finalitat previndre i reduir l'absentisme i l'abandonament prematur del sistema educatiu, adreçat als centres sostinguts amb fons públics que imparteixen Educació Secundària Obligatòria.  
b) Va dirigit a l'alumnat en risc d'exclusió social que presente conductes disruptives, dificultats d'adaptació al medi escolar i tendència a l'absentisme escolar crònic o a l'abandonament escolar.  
c) Aquest programa estableix un espai educatiu compartit dins d'un entorn formatiu, combinant les activitats lectives amb tallers o altres activitats pràctiques per a l'aproximació al món laboral.  
d) El PAC podrà establir-se entre un o més centres educatius d'una mateixa àrea geogràfica i corporacions locals o entitats col·laboradores amb experiència en el treball socioeducatiu amb adolescents en risc d'exclusió social.  
e) Els objectius específics d'aquest programa són els següents:  
e.1) Reduir l'absentisme escolar amb una oferta educativa diversa, adaptada a les diferents necessitats, interessos, motivacions i aspiracions de l'alumnat.  
e.2) Previndre l'abandonament escolar prematur i fomentar la integració socioeducativa de l'alumnat.  
e.3) Reforçar les competències clau i les aptituds necessàries per a la prevenció i tractament dels comportaments disruptius.  
e.4) Oferir un espai alternatiu que millore l'experiència educativa de l'alumnat.  
e.5) Crear un entorn de cooperació dins d'una mateixa àrea geogràfica amb la participació de l'Administració educativa i altres entitats, tant públiques com privades.  
e.6) Optimitzar el desenvolupament personal, intel·lectual, social i emocional de l'alumnat.  
2. Accés.  
f) Els requisits d'accés a aquest programa que ha de complir l'alumne o alumna són els següents:  
a.1) Presenta un perfil amb dificultats d'adaptació al medi escolar i a l'entorn educatiu, amb risc d'exclusió social i de conductes disruptives i/o violentes. Té tendència a l'abandonament escolar o a l'absentisme escolar crònic o molt accentuat. Compta amb escasses expectatives d'obtindre el títol de graduat o graduada en Educació Secundària Obligatòria, però té intenció d'integrar-se en el món laboral.  
a.2) Ha cursat primer curs de l'ESO, almenys una volta.  
a.3) Té entre 14 i 16 anys, o els compleix dins de l'any natural en què s'incorpora al programa.  
a.4) Amb caràcter general, el centre educatiu ha d'haver aplicat prèviament altres mesures d'atenció a la diversitat dirigides a aquest alumnat sense haver aconseguit la seua adaptació al medi escolar.  
b) La incorporació a aquest programa requereix a més de l'avaluació acadèmica, la proposta favorable de l'equip educatiu de l'alumnat i l'autorització per part de la direcció del centre de l'informe d'idoneïtat de la mesura d'acord amb els termes que determine la normativa autonòmica que regule l'ordenació i el currículum de l'Educació Secundària Obligatòria en desplegament del Reial decret 217/2022, de 29 de març, en què s'especifique el grau d'assoliment de les competències clau, així com les mesures de resposta preses amb anterioritat amb l'alumnat. Aquest informe cal realitzar-lo una vegada oït el mateix alumne o alumna i ha de comptar amb la conformitat de les mares, pares, tutores o tutors legals. Així mateix, ha de ser signat per la família i pel tutor o tutora i ha de quedar registrat en l'expedient de l'alumne o alumna.  
  
c) Amb caràcter general, l'alumnat pot cursar aquest programa fins a acabar el curs escolar en què compleix els 16 anys. Excepcionalment, si l'aprofitament del programa és positiu i l'equip educatiu amb l'assessorament del departament d'Orientació Educativa i Professional considera que és l'opció més adequada, la direcció del centre educatiu podrà autoritzar que un alumne o alumna puga romandre un curs més en el programa.  
d) Una vegada finalitzada la permanència en el programa, l'alumnat podrà continuar la seua formació en el sistema educatiu o accedir al món laboral. Si roman en el sistema educatiu, l'alumnat que mostre una disposició favorable a l'estudi podrà incorporar-se a un cicle formatiu de grau bàsic.  
3. Organització del programa d'aula compartida.  
a) Els centres educatius han de desenvolupar el programa en cooperació amb corporacions locals o entitats col·laboradores, prèvia autorització de la direcció general competent en matèria d'innovació educativa.  
b) El grup del programa ha d'estar format per un mínim de 10 alumnes i un màxim de 16. No obstant això, la direcció general competent en matèria d'innovació educativa, amb l'informe previ de la Inspecció d'Educació i d'acord amb els criteris que s'establisquen en les instruccions corresponents, podrà autoritzar la constitució d'un grup amb un nombre d'alumnes diferent, especialment si el grup es forma amb alumnes residents en centres de menors dependents de la Conselleria.  
  
c) El PAC s'ha d'organitzar en els àmbits que s'indiquen tot seguit i amb una càrrega horària total corresponent al nivell educatiu en què estiga matriculat:  
c.1) Àmbit acadèmic: ha d'incloure els aprenentatges essencials corresponents a les matèries del curs en què estiga matriculat l'alumnat del programa. Aquest àmbit ha de tindre una càrrega lectiva mínima de 10 hores setmanals i s'ha de desenvolupar en el centre educatiu. Per al disseny d'aquest àmbit s'han de prioritzar les situacions d'aprenentatge que promoguen l'assoliment de les habilitats necessàries per a l'adaptació i la inclusió dels alumnes i les alumnes al medi escolar ordinari, fomentant la participació en activitats amb el seu grup de referència.  
  
c.2) Àmbit d'aula taller: ha de ser de caràcter eminentment pràctic i es pot desenvolupar en el centre educatiu o en els emplaçaments de les corporacions locals o entitats col·laboradores. Aquest àmbit ha de ser impartit per professionals externs designats per les corporacions locals o entitats col·laboradores i han de comptar com a mínim amb la presència obligatòria d'un professor o professora d'un dels centres educatius.  
  
c.3) Tutoria, que l'alumnat ha de cursar en el seu grup del PAC.  
d) L'alumnat del PAC ha d'estar matriculat en un grup ordinari de referència i s'ha de distribuir de manera equilibrada entre els diferents grups del seu nivell.  
e) Els centres educatius han de determinar la distribució i la càrrega horària més adequada. Per a la planificació d'aquesta distribució cal considerar que el nombre de desplaçaments ha de ser mínim.  
f) La intervenció educativa es podrà desenvolupar tant dins com fora de l'horari lectiu. En qualsevol cas, i sempre que la intervenció es desenvolupe en el centre educatiu, es requereix la presència d'un membre de l'equip directiu.  
g) Qualsevol intervenció educativa, siga dins o fora del centre educatiu, s'ha de realitzar sota la tutela i responsabilitat d'almenys un docent i d'acord amb els requisits que la normativa vigent estableix al respecte.  
h) Si el desplaçament de l'alumnat s'efectua dins de l'horari lectiu, cal que el professorat del programa l'acompanye. Aquests desplaçaments s'han de computar dins de l'horari lectiu del professorat.  
  
4. Disseny i concreció curricular.  
a) La direcció del centre educatiu, amb l'assessorament del departament d'Orientació Educativa i Professional i d'acord amb els criteris establits en la comissió de coordinació pedagògica, ha de dissenyar el programa.  
b) Els centres educatius d'una mateixa àrea geogràfica que constituïsquen una aula taller compartida s'han de coordinar per a la definició i planificació de les activitats de l'aula taller.  
c) En la definició del programa s'han d'incloure la justificació de la mesura, els criteris de selecció de l'alumnat, l'organització dels espais, temps i agents implicats, la correlació de l'àmbit acadèmic i l'àmbit d'aula taller amb les matèries del curs corresponent, els criteris de promoció i el seguiment i avaluació del programa.  
  
d) La concreció curricular i la programació d'aula cal que s'ajuste al següent:  
d.1) En el cas de l'àmbit acadèmic, s'ha d'elaborar per part del professorat responsable de la seua docència en cada centre participant, assessorat pels departaments didàctics corresponents i pel departament d'Orientació Educativa i Professional.  
d.2) En el cas de l'àmbit d'aula taller, s'ha d'elaborar per part del professorat coordinador de l'aula taller i ha de comptar amb l'assessorament conjunt dels departaments d'Orientació Educativa i Professional dels centres educatius que participen i els agents socials responsables de la seua dinamització.  
d.3) La línia pedagògica ha d'orientar-se al desenvolupament de les competències clau, prioritzant la progressió i consecució dels aprenentatges essencials, plantejant situacions d'aprenentatge des d'un enfocament molt pràctic i funcional i donant rellevància al procés de resolució de problemes i al treball per projectes.  
d.4) El cap o la cap del departament d'Orientació Educativa i Professional del centre o centres participants ha de vetlar pel compliment del què es dispose en la concreció curricular i la programació d'aula.  
e) El PAC forma part del Pla d'actuació per a la millora (PAM) del centre i s'ha d'incloure en la programació general anual (PGA).   
f) La direcció dels centres educatius ha de gravar i actualitzar les dades administratives i estadístiques en l'aplicació informàtica que determine la conselleria competent en matèria d'educació. Així mateix, ha de facilitar els documents i informació requerits.  
g) La documentació generada relativa al programa ha de ser custodiada pels centres educatius.  
5. Avaluació i promoció.  
a) L'avaluació ha de ser contínua, personalitzada i integradora.  
b) S'ha de realitzar una sessió d'avaluació en cada trimestre. A aquestes sessions han d'assistir el professorat de l'àmbit acadèmic i de l'àmbit d'aula taller del centre.  
c) El professorat de l'àmbit acadèmic, coordinat amb el departament d'Orientació Educativa i Professional, ha d'avaluar les matèries corresponents a aquest àmbit d'acord amb els criteris d'avaluació concretats.  
  
d) El professorat coordinador de l'àmbit d'aula taller ha d'avaluar l'alumnat, oït el professional designat per les corporacions locals o de les entitats col·laboradores.  
e) Els resultats d'avaluació obtinguts en els àmbits s'han de traslladar a les matèries del curs corresponent, d'acord amb les concrecions i adaptacions curriculars establides en les propostes pedagògiques.  
  
f) Cal que es consigne en l'expedient acadèmic, en l'historial acadèmic i en l'informe per trasllat, que les matèries han sigut cursades en un programa específic d'atenció a la diversitat, i també cal indicar les matèries amb adaptació curricular.  
g) L'equip educatiu ha de decidir col·legiadament sobre la seua promoció, prioritzant la progressió i consecució dels aprenentatges mínims i la valoració de les mesures que afavorisquen el progrés de l'alumne o alumna. Aquestes decisions s'han d'adoptar per majoria simple i, en cas d'empat, cal considerar el vot de qualitat del tutor o tutora del curs.  
  
6. Professorat, recursos i acords de col·laboració.  
a) La direcció del centre ha de designar el professorat que ha d'impartir el programa d'acord amb els criteris de selecció establits prèviament pel claustre i amb les propostes dels departaments didàctics a través de la comissió de coordinació pedagògica. Sempre que siga possible, s'ha de designar el professorat amb destinació definitiva en el centre.  
b) Per a la impartició de l'àmbit d'aula taller s'ha de designar com a mínim un professor o professora que ha de dur a terme les tasques següents en cada sessió:  
b.1) Control d'assistència  
b.2) Supervisió de l'actuació  
b.3) Gestió de la convivència  
b.4) Avaluació de les activitats desenvolupades en l'aula taller  
b.5) Acompanyament de l'alumnat en l'aula taller i en els desplaçaments, en cas que aquest àmbit s'impartisca fora del centre  
c) Cada centre docent ha de designar, d'entre el professorat de l'aula taller, un responsable de coordinar les actuacions entre el centre educatiu i l'entitat col·laboradora.  
d) Els llocs de treball docent d'aquest programa tenen la consideració d'especial dificultat als efectes que es determinen en la normativa vigent en matèria de concurs de trasllats del professorat de centres públics.  
e) Per al desenvolupament d'aquest programa, als centres públics autoritzats se'ls podrà assignar professorat addicional. Els centres privats sostinguts amb fons públics han de desenvolupar aquest programa amb els recursos assignats al programa de compensació educativa i amb els seus recursos propis.  
f) Els centres han d'establir acords de col·laboració amb les corporacions locals i, excepcionalment, amb altres entitats de la seua àrea geogràfica, amb experiència en el treball socioeducatiu amb adolescents en risc d'exclusió social. Aquests acords cal formalitzar-los per escrit i comunicar-los a l'òrgan instructor a través de la plataforma que dispose la conselleria competent en matèria d'educació.  
7. Procediment de sol·licitud i autorització.  
a) Els centres educatius sostinguts amb fons públics podran proposar l'autorització per al desenvolupament d'un programa d'aula compartida d'acord amb l'avaluació del PAM realitzat cada curs escolar. La Inspecció d'Educació haurà d'informar sobre la conveniència d'aquest programa en el corresponent informe d'avaluació del PAM.  
  
b) En els centres públics, el claustre ha d'aprovar la proposta i el consell escolar ha de ser-ne informat.  
c) En els centres privats sostinguts amb fons públics, el claustre i el consell escolar han de ser informats d'aquesta proposta.  
d) D'acord amb les condicions i requisits establits en aquest decret i amb les instruccions que l'òrgan competent puga establir a aquest efecte, la direcció general competent en matèria d'innovació educativa ha de resoldre les autoritzacions del programa i notificar-les a la direcció general competent en matèria de personal docent per a la dotació del professorat que corresponga per a cada curs escolar.  
8. Seguiment i avaluació.  
a) Qualsevol modificació del programa ha de comunicar-se a la Inspecció d'Educació i ha de ser autoritzada per la direcció general competent en matèria d'innovació educativa.  
b) Els òrgans col·legiats del centre, en l'àmbit de les seues competències, han de realitzar el seguiment i l'avaluació del programa, d'acord amb els criteris i procediments establits. En la memòria final s'ha de dedicar un apartat específic a aquest programa.  
c) La Inspecció d'Educació ha de supervisar i fer seguiment del procés d'implementació i desenvolupament del programa.  
9. Assessorament i formació. Els centres de formació, innovació i recursos educatius (CEFIRE) han d'assessorar els centres educatius en el desenvolupament del programa i han d'organitzar activitats formatives per al professorat dels àmbits. Així mateix, junt amb la subdirecció general amb competències en innovació i qualitat, ha de facilitar recursos didàctics i l'intercanvi d'experiències.  
7.1.4. Avaluació dels processos d'aprenentatge i ensenyament i condicions de promoció i de titulació de l'alumnat  
Pel que fa a l'avaluació, a la promoció i a la titulació de l'alumnat que curse primer i tercer curs, caldrà ajustar-se al que s'estableix en la normativa autonòmica que regule l'ordenació i el currículum d'aquesta etapa en desplegament del Reial decret 217/2022, de 29 de març, pel qual s'estableix l'ordenació i els ensenyaments mínims de l'Educació Secundària Obligatòria.  
Pel que fa a l'avaluació, a la promoció i a la titulació de l'alumnat que curse segon i quart curs d'aquesta etapa, caldrà ajustar-se al que disposen els capítols I i III del Reial decret 984/2021, de 16 de novembre.  
7.1.5. Consell orientador  
1. L'alumnat de segon i quart curs de l'ESO, o si és el cas, en concloure la seua escolarització, ha de rebre un consell orientador d'acord amb el que disposa en l'article 12 del Reial decret 984/2021, de 16 de novembre, així com la normativa autonòmica que regule l'ordenació i el currículum d'aquesta etapa en desplegament del Reial decret 217/2022, de 29 de març.  
2. Per a l'alumnat que continue la seua formació en un cicle formatiu de grau bàsic s'ha d'elaborar un consell orientador d'acord amb el que disposa l'article 25 del Reial decret 217/2022, de 29 de març, així com la normativa autonòmica que regule l'ordenació i el currículum d'aquesta etapa en desplegament de l'esmentat reial decret.  
7.1.6. Ensenyaments de Religió  
En els cursos primer i tercer, caldrà ajustar-se al que es disposa en la disposició addicional primera del Reial decret 217/2022, de 29 de març, pel qual s'estableix l'ordenació i els ensenyaments mínims de l'Educació Secundària Obligatòria, i la normativa autonòmica que regule l'ordenació i el currículum d'aquesta etapa en desplegament de l'esmentat reial decret, de manera que no supose cap discriminació el fet de rebre o no aquests ensenyaments.  
En els cursos segon i quart, caldrà ajustar-se al que preveu la disposició addicional tercera del Reial decret 1105/2014, de 26 de desembre, i la disposició addicional primera del Decret 87/2015, de 5 de juny.  
En el període de matrícula, els pares, les mares, i els tutors o les tutores legals de l'alumnat podran manifestar la seua voluntat que reben o no ensenyaments de Religió.  
Els continguts tractats han de garantir la protecció dels drets humans i els principis d'igualtat i no discriminació inclosos en els tractats que ha signat l'Estat espanyol, i han d'estar en coherència amb els principis i els continguts establits en el PEC.  
  
En cas que el centre educatiu reba sol·licituds per tal que en el centre s'impartisca una religió diferent de la catòlica, aquestes seran recollides i traslladades a la direcció territorial d'educació corresponent, la qual les trametrà a la Secretaria Autonòmica d'Educació i Formació Professional.  
7.1.7. Condicions de formació per a impartir docència de la matèria Valencià: Llengua i Literatura en Educació Secundària Obligatòria i Batxillerat en un centre privat o concertat  
La Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'Educació, modificada per la Llei orgànica 3/2020, de 29 de desembre, estableix que l'àrea Llengua Pròpia i Literatura rebrà el tractament que les comunitats autònomes afectades determinen, garantint, en tot cas, l'objectiu de competència lingüística suficient en ambdues llengües oficials. Per a impartir docència de la matèria Llengua Castellana i Literatura en Educació Secundària Obligatòria i Batxillerat en un centre privat, el Reial decret 860/2010, de 2 de juliol, pel qual es regulen les condicions de formació inicial del professorat dels centres privats per a exercir la docència en els ensenyaments d'Educació Secundària Obligatòria o de Batxillerat (BOE 173, 17.07.2010), estableix els requisits de formació que s'han d'acreditar:  
1) Tindre un títol de Llicenciat de l'àrea d'humanitats o qualsevol títol oficial de Graduat de la branca de coneixement d'arts i humanitats.  
  
2) Acreditar una qualificació específica adequada per a impartir les matèries respectives.  
3) Tindre la formació pedagògica i didàctica a què fa referència l'article 100.2 de la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'Educació, modificada per la Llei orgànica 3/2020, de 29 de desembre.  
L'article 8 d'aquest reial decret estableix que correspon a les administracions educatives de les comunitats autònomes amb llengua cooficial la determinació de la qualificació específica adequada per a impartir la matèria de llengua cooficial i literatura i el procediment per a la seua acreditació.  
Segons s'estableix en la redacció de la disposició addicional primera de la correcció d'errades de l'Ordre 3/2020, de 6 de febrer, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, per la qual es determina la competència lingüística necessària per a l'accés i l'exercici de la funció docent en el sistema educatiu valencià (DOGV 8736, 10.02.2020), el certificat de nivell C1 de coneixements de valencià facultarà el professorat per a impartir continguts curriculars de valencià en Educació Infantil, l'Àrea de Valencià: Llengua i Literatura en Educació Primària, per a impartir el mòdul de Valencià en el cicle I i cicle II dels centres de formació de persones adultes i per a impartir la docència del valencià en els centres privats, sempre que estiga en possessió de les altres titulacions o condicions administratives requerides per a impartir docència en els esmentats nivells i etapes, en desplegament de l'article 3 del Decret 62/2002, de 25 d'abril, del Govern Valencià, pel qual es regula l'acreditació dels coneixements lingüístics per a l'accés i la provisió de llocs en la funció pública docent no universitària a la Comunitat Valenciana.  
  
Per tant, per a fer classe de la matèria Valencià: Llengua i Literatura en Educació Secundària Obligatòria i Batxillerat en un centre privat o concertat cal acreditar estar en possessió dels requisits de formació següents:  
1) Estar en possessió d'una llicenciatura de l'àrea d'humanitats o qualsevol títol oficial de grau de la branca de coneixement d'arts i humanitats.  
2) Acreditar una qualificació específica adequada mitjançant el certificat de nivell C1 de coneixements de valencià.  
3) Tindre la formació pedagògica i didàctica a què fa referència l'article 100.2 de la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'Educació, modificada per la Llei orgànica 3/2020, de 29 de desembre.  
7.1.8. Exempcions i convalidacions  
1. Mesures per a l'alumnat que compagina els estudis d'Educació Secundària Obligatòria amb la condició d'esportista d'alt nivell, d'alt rendiment o d'elit o amb la condició de personal tècnic, entrenador, arbitral o jutge d'elit de la Comunitat Valenciana.  
Amb la finalitat d'afavorir la compatibilitat de la pràctica esportiva amb els estudis d'Educació Secundària Obligatòria per a aquest alumnat, poden adoptar-se diferents mesures relatives a la convalidació i exempció de matèries de l'ESO.  
2. Mesures per a l'alumnat que cursa ensenyaments professionals de Música o Dansa.  
Amb la finalitat d'afavorir la simultaneïtat dels estudis d'ensenyaments professionals de Música o de Dansa i d'Educació Secundària Obligatòria, per a aquest alumnat poden adoptar-se diferents mesures relatives a la convalidació i exempció de matèries de l'ESO.  
3. Normativa aplicable.  
En els cursos primer i tercer, la convalidació i exempció de matèries s'ha d'ajustar al que estableix la normativa vigent i al que dispose la normativa autonòmica que regule l'ordenació i el currículum d'aquesta etapa en desplegament del Reial decret 217/2022, de 29 de març.  
  
En els cursos segon i quart, la convalidació i exempció de matèries s'ha d'ajustar al que estableix el Reial decret 242/2009, de 27 de febrer, pel qual s'estableixen convalidacions entre els ensenyaments professionals de Música i de Dansa i l'Educació Secundària Obligatòria i el Batxillerat, així com els efectes que sobre la matèria d'Educació Física han de tindre la condició d'esportista d'alt nivell o alt rendiment i els ensenyaments professionals de Dansa, així com la resta de normativa vigent.  
No obstant l'anterior, i atés que en el curs 2022-2023 conviuran dos desplegaments curriculars, la informació relativa a la convalidació i exempció de matèries, així com el procediment per a sol·licitar aquestes mesures estarà disponible en la pàgina web de la Direcció General d'Innovació Educativa i Ordenació: https://ceice.gva.es/va/web/ordenacion-academica/secundaria/convalidaciones-y-exenciones.  
7.1.9. Canvi de llengua estrangera  
1. L'alumnat podrà cursar la mateixa segona llengua estrangera des del començament de l'etapa, o incorporar-s'hi en qualsevol dels cursos. En aquest supòsit, el professor o professora de la matèria adoptarà les mesures educatives complementàries més idònies perquè l'alumnat puga assolir els objectius previstos. En cas que hi haja disponibilitat horària del professorat amb destinació definitiva, es podrà desplegar per nivells d'aprenentatge la segona llengua estrangera.  
2. Quant a la possibilitat de canvi de la primera llengua estrangera, s'actuarà de la manera següent:  
a) Serà requisit previ, avalat per la Inspecció d'Educació, que la plantilla del centre dispose de professorat suficient en les especialitats corresponents a la primera i segona llengua estrangera per a atendre la possible demanda.  
b) L'alumne o alumna, o els seus representants legals, si és menor d'edat, podran sol·licitar a la direcció del centre, abans de la finalització del període de formalització de la matrícula o de la confirmació de plaça, iniciar en qualsevol curs de l'Educació Secundària Obligatòria el canvi d'opció en la primera llengua estrangera.  
c) Aquest canvi d'idioma en la matèria Llengua Estrangera ha de ser registrat en l'apartat «Canvis en la matrícula» de l'expedient acadèmic i de l'historial acadèmic de l'alumne o de l'alumna.  
d) La Inspecció d'Educació serà informada per la direcció de tot el procés des de l'inici, i assessorarà i orientarà cada una de les actuacions que s'hi produïsquen. Al final del procés, la direcció del centre traslladarà a la Inspecció d'Educació una relació ordenada per cursos de l'alumnat que ha canviat l'opció de primera llengua estrangera.  
  
7.1.10. Premis extraordinaris i menció honorífica en l'etapa  
Quant a la possibilitat d'atorgar la menció honorífica a l'alumnat l'esforç del qual meresca ser reconegut, ateses les seues característiques personals o socials, així com l'adjudicació dels premis extraordinaris al rendiment acadèmic d'Educació Secundària Obligatòria, caldrà ajustar-se al que dispose la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport.  
  
7.2. Batxillerat  
1. En Batxillerat, pel que fa al primer curs, caldrà ajustar-se al que es dispose en la normativa autonòmica que regule l'ordenació i el currículum d'aquesta etapa en desplegament del Reial decret 243/2022, de 5 d'abril, pel qual s'estableixen l'ordenació i els ensenyaments mínims del Batxillerat.  
2. Pel que fa al segon curs, caldrà ajustar-se al que disposa el Decret 87/2015, de 5 de juny, del Consell, pel qual s'estableix el currículum i es desplega l'ordenació general de l'Educació Secundària Obligatòria i del Batxillerat a la Comunitat Valenciana, i les modificacions fetes pel Decret 136/2015, de 4 de setembre, i pel Decret 51/2018, de 27 d'abril. Sobre la base de la disposició transitòria segona del Reial decret 243/2022, de 5 d'abril, en el curs escolar 2022-2023, continuarà sent aplicable per a segon curs de Batxillerat el que es disposa en els capítols I i V del Reial decret 984/2021, de 16 de novembre, pel qual es regulen l'avaluació i la promoció en l'Educació Primària, així com l'avaluació, la promoció i la titulació en l'Educació Secundària Obligatòria, el Batxillerat i la Formació Professional.  
  
3. Les programacions d'aula s'han d'ajustar al que s'estableix en la normativa autonòmica que regule l'ordenació i el currículum d'aquesta etapa en desplegament del Reial decret 243/2022, de 5 d'abril, pel qual s'estableixen l'ordenació i els ensenyaments mínims del Batxillerat, així com al que s'indica en l'apartat 4.2.2.1.b d'aquestes instruccions, i han de preveure les adequacions necessàries per a atendre l'alumnat amb necessitat específica de suport educatiu des d'una perspectiva inclusiva, tenint en compte els principis del DUA.  
7.2.1. Accés  
Podrà accedir als estudis de Batxillerat l'alumnat que estiga en possessió del títol de Graduat o Graduada en Educació Secundària Obligatòria o de qualsevol dels títols de Tècnic o Tècnica Superior de Formació Professional, o d'Arts Plàstiques i Disseny o Tècnic o Tècnica Esportiu Superior.  
7.2.2. Avaluació dels processos d'aprenentatge i ensenyament i condicions de promoció i de titulació de l'alumnat  
Pel que fa a l'avaluació, a la promoció i a la titulació de l'alumnat que curse primer curs de Batxillerat, caldrà ajustar-se al que s'establisca en la normativa autonòmica que regule l'ordenació i el currículum d'aquesta etapa en desplegament del Reial decret 243/2022, de 5 d'abril, pel qual s'estableixen l'ordenació i els ensenyaments mínims del Batxillerat.  
Pel que fa a l'avaluació, a la promoció i a la titulació de l'alumnat que curse segon curs de Batxillerat, caldrà ajustar-se al que disposen els capítols I i V del Reial decret 984/2021, de 16 de novembre.  
L'avaluació dels aprenentatges de l'alumnat hospitalitzat atés en la unitat pedagògica hospitalària o convalescent en el seu domicili per malaltia atés pel Centre Específic d'Educació a Distància (CEED) correspon al centre docent on està matriculat, tenint en compte la informació del seguiment i avaluació del professorat que ha atés, prendre les decisions sobre la promoció i titulació que s'han de fer d'acord amb el que, amb caràcter general, estableix la normativa vigent en cada una de les etapes educatives per a tot l'alumnat.  
  
7.2.3. Procediment per a la repetició completa de segon curs de Batxillerat  
Els alumnes i les alumnes que al final del segon curs tingueren avaluació negativa en algunes matèries podran matricular-se d'aquestes sense necessitat de cursar de nou les matèries superades, o podran optar, així mateix, per repetir el curs complet.  
L'alumnat que opte per repetir el segon curs del Batxillerat complet renunciarà a la qualificació obtinguda en les matèries d'aquest curs que haguera superat prèviament. Aquesta repetició, per la seua banda, computarà als efectes del límit de permanència de quatre anys de l'alumnat que cursa Batxillerat en règim ordinari.  
El procediment per a sol·licitar aquesta repetició completa de segon curs estarà disponible en la pàgina web de la Direcció General d'Innovació Educativa i Ordenació.  
7.2.4. Matèria de lliure configuració autonòmica Educació Fisicoesportiva i Salut incorporada en el currículum de segon de Batxillerat pel Decret 51/2018, de 27 d'abril  
D'acord amb el que estableix el Decret 51/2018, de 27 d'abril, la matèria Educació Fisicoesportiva i Salut és una matèria de lliure configuració autonòmica de segon de Batxillerat que té caràcter voluntari. L'alumnat que es matricule cursarà addicionalment aquesta matèria i ho farà amb les mateixes condicions que la resta de matèries de Batxillerat:  
  
- Per a obtindre el títol de Batxiller, serà necessària l'avaluació positiva en aquesta matèria.  
- Per al càlcul de la qualificació final de l'etapa de Batxillerat, aquesta matèria computa com totes les cursades en els dos cursos de Batxillerat.  
- L'oferta d'aquesta matèria serà establida per la direcció dels centres docents públics, oït el claustre, i la titularitat dels centres privats. A aquest efecte, els centres docents públics s'han d'ajustar als criteris de la demanda de l'alumnat, la disponibilitat de professorat amb destinació definitiva en el centre i també a les possibilitats organitzatives i la disponibilitat de recursos.  
7.2.5. Canvi de modalitat o itinerari  
1. L'alumnat que canvia de modalitat en promocionar a segon curs o en repetir segon curs de Batxillerat ha de cursar les matèries del currículum establit pel Decret 87/2015, de 5 de juny, del Consell, pel qual s'estableix el currículum i es desplega l'ordenació general de l'Educació Secundària Obligatòria i del Batxillerat a la Comunitat Valenciana, i les modificacions fetes pel Decret 136/2015, de 4 de setembre, i pel Decret 51/2018, de 27 d'abril, conforme a les següents condicions:  
  
a) Si canvia de modalitat en promocionar de primer a segon, s'ha de matricular de les matèries de segon curs de la nova modalitat triada i, addicionalment, de totes les matèries de primer de la nova modalitat que no haguera superat prèviament en cursar l'anterior modalitat. Aquestes matèries de primer de Batxillerat tindran la consideració de matèria pendent, tot i que no seran computables als efectes de modificació de les condicions en les quals ha promocionat a segon. Aquestes matèries de primer de Batxillerat que es cursen com a pendents seran les que estableix el Decret 87/2015, de 5 de juny, i l'alumnat haurà de superar el pla de reforç corresponent a aquestes matèries.  
b) En cas que repetisca el segon curs, haurà de matricular-se de totes les matèries de la nova modalitat, dels dos cursos, que no haguera superat prèviament en cursar l'anterior modalitat. En el cas de les matèries de primer curs de Batxillerat, es cursaran com a matèries pendents.  
2. En els procediments de canvi de modalitat, les matèries cursades i no superades en primer en l'antiga modalitat no tindran la consideració de matèries pendents quan no pertanguen a la nova modalitat triada i, en conseqüència, no siga necessària la superació d'aquestes per a completar la nova modalitat.  
3. Les matèries del bloc d'assignatures troncals cursades i superades en l'antiga modalitat, la superació de les quals no siga necessària per a completar la nova modalitat, podran substituir les assignatures específiques del primer o del segon curs en realitzar el canvi de modalitat, incloent-hi la matèria Història de la Filosofia de segon curs i excloent-ne la matèria Educació Física de primer curs.  
4. Totes les matèries superades per l'alumnat en els dos cursos de Batxillerat computaran als efectes del càlcul de la nota mitjana del Batxillerat, amb independència que pertanguen a l'antiga modalitat o a la nova.  
5. En sol·licitar un canvi de modalitat, en tot cas, continuarà aplicant-se el límit de permanència en el Batxillerat en règim ordinari (quatre anys acadèmics).  
6. El canvi d'itinerari en la modalitat d'Humanitats i Ciències Socials s'ha de realitzar en els mateixos termes que els canvis de modalitat, per analogia.  
7. L'alumnat sol·licitarà el canvi de modalitat al centre educatiu mitjançant el model de sol·licitud que es publique en la pàgina web de la Direcció General d'Innovació Educativa i Ordenació i la tramitació d'aquesta sol·licitud per part dels centres educatius es realitzarà a través l'oficina virtual d'educació de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport (OVICE), https://ovice.gva.es/, en l'apartat de «Centres educatius» sense distinció de titularitat a partir de l'1 de setembre de 2022. El termini de presentació començarà a partir de l'1 de setembre i finalitzarà el 31 d'octubre del curs escolar per al qual se sol·licite. La direcció general competent en matèria d'ordenació acadèmica resoldrà les sol·licituds en el termini màxim de tres mesos i les notificarà als centres educatius a través d'OVICE. Les sol·licituds podran entendre's desestimades si no es dicta una resolució expressa dins d'aquest termini.  
  
8. Es traslladaran als documents d'avaluació les qualificacions de totes les matèries cursades i aprovades, amb independència que es tracte de matèries troncals, específiques o de lliure configuració autonòmica, siga de l'antiga modalitat o de la nova modalitat. En els documents d'avaluació de l'alumnat, serà estesa una diligència signada pel secretari o secretària i amb el vistiplau del director o directora, en el cas dels centres públics, i pel director o directora, en el cas dels centres privats. En tot cas, s'hi farà constar que l'alumne o alumna ha efectuat un canvi de modalitat o itinerari d'acord amb el que preveu aquest annex.  
  
9. L'alumnat que repetisca el primer curs podrà triar una nova modalitat en tornar a cursar primer i ho farà sobre la base del currículum establit per la normativa autonòmica que regule l'ordenació i el nou currículum d'aquesta etapa en desplegament del Reial decret 243/2022, de 5 d'abril.  
7.2.6. Ensenyaments de Religió  
Respecte dels ensenyaments de Religió, per al primer curs de Batxillerat, caldrà ajustar-se al que es disposa en la disposició addicional primera del Reial decret 243/2022, de 29 de març, pel qual s'estableixen l'ordenació i els ensenyaments mínims del Batxillerat, i en la normativa autonòmica que regule l'ordenació i el currículum d'aquesta etapa en desplegament de l'esmentat reial decret, de manera que no supose cap discriminació el fet de rebre o no aquests ensenyaments.  
Pel que fa al segon curs de Batxillerat, els ensenyaments de Religió es desenvoluparan en les mateixes condicions que en el curs 2021-2022.  
  
Els continguts tractats han de garantir la protecció dels drets humans i els principis d'igualtat i no discriminació inclosos en els tractats que ha signat l'Estat espanyol, i han d'estar en coherència amb els principis i els continguts establits en el PEC.  
En cas que el centre educatiu reba sol·licituds per tal que en el centre s'impartisca una religió diferent de la catòlica, aquestes seran recollides i traslladades a la direcció territorial d'educació corresponent, la qual les trametrà a la Secretaria Autonòmica d'Educació i Formació Professional.  
7.2.7. Exempcions i convalidacions  
1. Per a l'alumnat que compagina els estudis de Batxillerat amb la condició d'esportista d'alt nivell, d'alt rendiment o d'elit, o amb la condició de personal tècnic, entrenador, arbitral o jutge d'elit de la Comunitat Valenciana, poden adoptar-se diferents mesures relatives a la convalidació i exempció de matèries.  
2. Igualment, per a l'alumnat que compagina els estudis de Batxillerat i els ensenyaments professionals de Música o Dansa i amb la finalitat d'afavorir la compatibilitat i simultaneïtat d'ambdós ensenyaments, poden adoptar-se diferents mesures relatives a la convalidació i exempció de matèries.  
3. Normativa aplicable.  
En el curs de primer de Batxillerat, la convalidació i exempció de matèries s'ha d'ajustar al que estableix la normativa vigent i al que dispose la normativa autonòmica que regule l'ordenació i el currículum d'aquesta etapa en desplegament del Reial decret 243/2022, de 5 d'abril.  
  
En el curs de segon de Batxillerat, la convalidació i exempció de matèries s'ha d'ajustar al que estableix el Reial decret 242/2009, de 27 de febrer, pel qual s'estableixen convalidacions entre els ensenyaments professionals de Música i de Dansa i l'Educació Secundària Obligatòria i el Batxillerat, així com els efectes que sobre la matèria d'Educació Física han de tindre la condició d'esportista d'alt nivell o alt rendiment i els ensenyaments professionals de Dansa, així com la resta de normativa vigent.  
No obstant l'anterior, i atés que en el curs 2022-2023 conviuran dos desplegaments curriculars, la informació relativa a la convalidació i exempció de matèries, així com el procediment per a sol·licitar aquestes mesures estarà disponible en la pàgina web de la Direcció General d'Innovació Educativa i Ordenació: https://ceice.gva.es/va/web/ordenacion-academica/secundaria/convalidaciones-y-exenciones .  
7.2.8. Canvis de llengua estrangera  
1. L'alumnat podrà canviar l'idioma que haja cursat en la matèria Primera Llengua Estrangera en promocionar al segon curs de Batxillerat, o en el cas de repetició completa o parcial del segon curs. Els idiomes cursats en Primera Llengua Estrangera i Segona Llengua Estrangera en un mateix any acadèmic hauran de ser diferents.  
  
2. El canvi d'idioma haurà de ser sol·licitat per escrit davant la direcció o la titularitat del centre educatiu per l'alumne o l'alumna, si és major d'edat, o en cas contrari, pel seu pare, mare, tutor o tutora legal. El procediment per a sol·licitar aquesta repetició completa de segon curs estarà disponible en la pàgina web de la Direcció General d'Innovació Educativa i Ordenació.  
3. L'alumne o alumna que canvie d'idioma no haurà de superar en el nou idioma la matèria Primera Llengua Estrangera I si ja la té superada.  
  
4. En el cas que tinga la matèria Primera Llengua Estrangera I pendent de superació, haurà de seguir el corresponent pla de recuperació per a la superació de la matèria, bé en l'idioma que abandona o bé en el nou idioma. Per tal de poder cursar la matèria pendent en el nou idioma, serà requisit no haver cursat prèviament la matèria Segona Llengua Estrangera I de primer curs en l'idioma que abandona, ja que els idiomes de les matèries Primera Llengua Estrangera I i Segona Llengua Estrangera I, han de ser diferents.  
7.2.9. Continuïtat entre matèries  
Per a l'alumnat que cursa segon de Batxillerat en el curs 2022-2023, la superació de les matèries de segon curs que s'indiquen a continuació estarà condicionada a la superació de les corresponents matèries de primer curs indicades per implicar continuïtat.  
  
Primer curs de Batxillerat Segon curs de Batxillerat  
Valencià: Llengua i Literatura I Valencià: Llengua i Literatura II  
Llengua Castellana i Literatura I Llengua Castellana i Literatura II  
Matemàtiques I Matemàtiques II  
Primera Llengua Estrangera I Primera Llengua Estrangera II  
Dibuix Tècnic I Dibuix Tècnic II  
Llatí I Llatí II  
Grec I Grec II  
Matemàtiques Aplicades a les Ciències Socials I Matemàtiques Aplicades a les Ciències Socials II  
Fonaments de l'Art I Fonaments de l'Art II  
Cultura Audiovisual I Cultura Audiovisual II  
Anàlisi Musical I Anàlisi Musical II  
Dibuix Artístic I Dibuix Artístic II  
Segona Llengua Estrangera I Segona Llengua Estrangera II  
Tecnologia Industrial I Tecnologia Industrial II  
Tecnologies de la Informació i la Comunicació I Tecnologies de la Informació i la Comunicació II  
Física i Química Física/Química  
Biologia i Geologia Biologia/Geologia  
  
  
1. L'alumnat que promocione a segon curs amb alguna matèria pendent de primer curs entre les que impliquen continuïtat (segons el quadre anterior) i que desitge matricular-se de la matèria de segon curs corresponent:  
- Haurà de matricular-se de la matèria pendent de primer curs.  
- Tindrà condicionada la superació de la matèria de segon curs a la superació de la matèria del primer curs corresponent.  
- Les matèries de segon curs no qualificades a conseqüència de l'anterior seran considerades com a incompatibles.  
2. L'alumnat podrà matricular-se de la matèria de segon curs sense haver cursat prèviament la corresponent matèria de primer curs:  
  
a) Si el professorat que la imparteix considera que l'alumne o alumna reuneix les condicions necessàries per a poder seguir amb aprofitament la matèria de segon, no haurà de cursar la matèria corresponent de primer curs.  
b) Si el professorat que la imparteix considera que l'alumne o alumna no reuneix les condicions necessàries per a poder seguir amb aprofitament la matèria de segon curs, haurà de cursar la matèria corresponent de primer curs.  
b.1) Si la matèria és específica, haurà de cursar la matèria corresponent de primer curs, que tindrà la consideració de matèria pendent, tot i que no serà computable als efectes de modificació de les condicions en les quals ha promocionat a segon. Les matèries de segon curs no qualificades a conseqüència del que s'ha dit anteriorment seran considerades incompatibles.  
b.2) Si la matèria de segon curs és troncal, podrà optar per:  
b.2.1) Cursar la matèria troncal de primer curs de Batxillerat com a matèria pendent de primer curs de Batxillerat, tot i que, en aquest cas, no serà computable als efectes de modificar les condicions en les quals ha promocionat a segon. Les matèries de segon curs no qualificades a conseqüència del que s'ha dit anteriorment seran considerades incompatibles.  
b.2.2) Cursar la corresponent matèria troncal de primer de Batxillerat com a específica de segon curs de Batxillerat. Les matèries de segon curs no qualificades a conseqüència del que s'ha dit anteriorment seran considerades incompatibles. Per tant, per a les modalitats de Ciències i d'Humanitats i Ciències Socials, no es podrà cursar la matèria troncal de primer de Batxillerat en lloc de la matèria específica obligatòria de segon curs Història de la Filosofia.  
7.2.10. Obtenció del títol de Batxillerat des d'altres ensenyaments  
1. Per al curs 2022-2023, per a l'alumnat que cursa primer curs de Batxillerat i es troba en possessió del títol de Tècnic o Tècnica de Formació Professional o d'Arts Plàstiques i Disseny o ha superat els ensenyaments professionals de Música o Dansa, serà aplicable el que estableix l'article 23 del Reial decret 243/2022, de 6 d'abril.  
  
2. Per al curs 2022-2023, per a l'alumnat que cursa segon curs de Batxillerat i es troba en possessió del títol de Tècnic o Tècnica de Formació Professional o d'Arts Plàstiques i Disseny, o ha superat els ensenyaments professionals de Música o Dansa, serà aplicable el que estableix l'article 22 del Reial decret 984/2021, de 16 de novembre.  
  
7.2.11. Alumnat que cursa ensenyaments professionals de Música o de Dansa i de Batxillerat simultàniament  
1. Per a l'alumnat que cursa cinqué o sisé curs d'ensenyaments professionals de Música o Dansa i primer de Batxillerat simultàniament, caldrà ajustar-se al que es dispose en la normativa autonòmica que regule l'ordenació i el currículum d'aquesta etapa en desplegament del Reial decret 243/2022, de 5 d'abril, pel qual s'estableixen l'ordenació i els ensenyaments mínims del Batxillerat.  
2. Per a l'alumnat que cursa sisé curs d'ensenyaments professionals de Música o Dansa i segon de Batxillerat simultàniament, caldrà ajustar-se al que disposa l'article 22 del Reial decret 984/2021, de 16 de novembre; i per tant, aquest alumnat obtindrà el títol de Batxillerat en la modalitat d'Arts sempre que haja superat els ensenyaments professionals de Música o de Dansa i les matèries següents:  
- Filosofia  
- Història d'Espanya  
- Llengua Castellana i Literatura I i II  
- Valencià: Llengua i Literatura I i II  
- Primera Llengua Estrangera I i II  
- Fonaments de l'Art I i II  
3. En el supòsit de l'alumnat que cursa sisé curs d'ensenyaments professionals de Música o Dansa i segon de Batxillerat simultàniament i que haja superat el primer curs de qualsevol de les modalitats o itineraris del Batxillerat cursant totes les matèries, podrà sol·licitar en segon curs de Batxillerat matricular-se únicament de les matèries del punt 2 anterior que no haja superat prèviament. En aquest cas, als efectes d'avaluació i titulació, es consideraran únicament les matèries de Batxillerat establides en el punt 2 anterior.  
4. Per a aquest alumnat, per al càlcul en la nota mitjana de Batxillerat es procedirà de la següent manera:  
- El 60 % de la mitjana de les qualificacions obtingudes en les matèries establides en el punt 2 anterior.  
- El 40 % de la nota mitjana obtinguda en els ensenyaments mitjançant els quals s'accedeix a l'obtenció del títol, calculada conforme al que s'estableix en els respectius reials decrets d'ordenació d'aquests.  
5. El procediment per a sol·licitar aquesta possibilitat, tant per a primer curs com per a segon curs, estarà disponible en la pàgina web de la Direcció General d'Innovació Educativa i Ordenació.  
7.2.12. Exempcions de qualificació en Batxillerat per a l'alumnat amb necessitats educatives especials  
1. L'exempció de qualificacions en determinades matèries és una mesura de resposta extraordinària de nivell IV que s'aplica a l'alumnat amb necessitats educatives especials derivades de discapacitat que cursa estudis de Batxillerat i per al qual no siga possible fer adaptacions d'accés o adequacions curriculars personalitzades ordinàries sense afectar el nivell bàsic dels continguts exigits.  
2. L'exempció de qualificacions no implica l'excepció de cursar aquestes assignatures; per tant, l'alumnat ha d'assistir obligatòriament a les classes i el professorat ha de realitzar les adaptacions que siguen necessàries per a garantir el màxim nivell de participació i d'aprenentatge.  
3. El procediment per a aplicar aquesta mesura és el següent:  
a) La família, els representants legals o el mateix alumnat, en cas de ser major d'edat i tindre la capacitat civil, han de fer una sol·licitud per escrit davant de la direcció o la titularitat del centre, en la qual indiquen els motius i adjunten la documentació necessària que justifica l'adopció de la mesura d'exempció de qualificació total o parcial d'una matèria. Aquesta sol·licitud ha d'estar presentada abans del 31 d'octubre de l'any acadèmic en curs, o en els 10 dies següents a la incorporació al centre en el supòsit de trasllat amb posterioritat a aquesta data.  
  
b) La direcció o la titularitat del centre, en vista de la documentació presentada, remetrà l'expedient a la direcció territorial competent en matèria d'educació corresponent dins un termini de quinze dies hàbils i hi inclourà necessàriament, junt amb la sol·licitud i la documentació presentada, l'informe sociopsicopedagògic corresponent en el qual ha de constar la proposta de la mesura i la justificació d'aquesta, tot indicant la impossibilitat d'adoptar altres mesures d'accés o realitzar els ajustaments raonables per a l'accés al currículum.  
c) La direcció territorial competent en matèria d'educació completarà l'expedient adjuntant un informe emés per la Inspecció d'Educació i el remetrà, dins el termini de quinze dies hàbils, a la direcció general competent en matèria d'ordenació acadèmica.  
d) La direcció general competent en matèria d'ordenació acadèmica, vist l'informe favorable de la Inspecció d'Educació, resoldrà favorablement i, una vegada resolt l'expedient, comunicarà aquesta resolució a la direcció territorial competent en matèria d'educació corresponent i al centre docent, i aquest, al seu torn, la notificarà a l'alumne o alumna interessat.  
4. L'exempció de qualificació haurà de contemplar-se en els documents d'avaluació de Batxillerat de l'alumne o alumna amb l'expressió «exempt/a» (ET), tot incorporant a l'expedient una còpia de la resolució per la qual s'ha autoritzat.  
7.2.13. Càlcul de la qualificació final de l'etapa de Batxillerat  
1. La qualificació final de l'etapa de Batxillerat serà la mitjana aritmètica de les qualificacions numèriques obtingudes en cada una de les matèries cursades en el Batxillerat, incloent-hi, en cas que l'alumnat s'hi haja matriculat, la matèria Educació Fisicoesportiva i Salut, expressada en una escala de 0 a 10 amb dos decimals.  
2. Excepcionalment, l'equip docent pot decidir l'obtenció del títol de Batxillerat per un alumne o alumna que haja superat totes les matèries excepte una, sempre que, a més, es complisquen totes les condicions següents:  
a) Que l'equip docent considere que l'alumne o l'alumna ha aconseguit els objectius i competències vinculats a aquest títol.  
b) Que no s'haja produït una inassistència continuada i no justificada per part de l'alumne o l'alumna en la matèria.  
c) Que l'alumne o l'alumna s'haja presentat a les proves i haja realitzat les activitats necessàries per a la seua avaluació, incloent-hi les de la convocatòria extraordinària.  
d) Que la mitjana aritmètica de les qualificacions obtingudes en totes les matèries de l'etapa siga igual o superior a cinc.  
En aquest cas, a l'efecte del càlcul de la qualificació final de l'etapa, es considerarà la nota numèrica obtinguda en la matèria no superada.  
3. Per a l'alumnat que ha canviat de modalitat en segon curs a l'efecte del càlcul de la qualificació final de l'etapa, computen totes les matèries superades per l'alumnat en els dos cursos de Batxillerat, amb independència que pertanguen a l'antiga modalitat o a la nova. Les matèries cursades i no superades en primer en l'antiga modalitat no computen per al càlcul de la qualificació final d'etapa.  
  
4. Per a l'alumnat que ha cursat únicament les matèries troncals de Batxillerat i Valencià: Llengua i Literatura I i II, perquè es troba en possessió d'un títol de Tècnic o Tècnica Superior de Formació Professional, de Tècnic o Tècnica d'Arts Plàstiques i Disseny o de Tècnic o Tècnica dels ensenyaments professionals de Música o de Dansa, i per a l'alumnat que ha cursat i superat cinqué i sisé d'ensenyaments professionals de Música o de Dansa i Batxillerat simultàniament, a l'efecte del càlcul de la qualificació final de l'etapa, es realitzarà la següent ponderació:  
  
- El 60 % de la mitjana de les qualificacions obtingudes en les matèries cursades en Batxillerat.  
- El 40 % de la nota mitjana obtinguda en els ensenyaments mitjançant els quals s'accedeix a l'obtenció del títol, calculada conforme al que s'estableix en els respectius reials decrets d'ordenació d'aquests.  
5. Per a l'alumnat a qui s'homologa el curs corresponent al primer de Batxillerat per haver realitzat aquests estudis en un sistema educatiu estranger, a l'efecte del càlcul de la qualificació final de l'etapa, caldrà procedir de la forma següent:  
- En primer lloc, es calcularà la nota mitjana del segon curs de Batxillerat amb totes les matèries cursades en el sistema educatiu valencià.  
  
- La qualificació final de l'etapa de Batxillerat serà la mitjana aritmètica resultant de la nota descrita en el paràgraf anterior, corresponent a segon de Batxillerat, i de la nota mitjana del curs primer de Batxillerat lliurada per la delegació o subdelegació del Govern.  
  
7.2.14. Matrícula d'honor  
L'equip docent podrà atorgar una matrícula d'honor a l'alumnat que haja demostrat un rendiment acadèmic excel·lent al final de cada etapa per a la qual s'atorga. Per a això, serà condició necessària que l'alumne o alumna, després de superar totes les matèries de l'etapa, haja obtingut una nota mitjana en l'etapa igual o superior a 9 punts. A més de la condició anterior, l'equip docent haurà d'acordar de forma col·legiada la concessió de la matrícula d'honor. Es podrà concedir una matrícula d'honor per cada 20 alumnes, o fracció del total d'estudiants de l'últim curs de l'etapa respectiva en el centre docent.  
  
  
  
8. ALUMNAT  
8.1. Drets i deures de l'alumnat  
Hi és aplicable el Decret 39/2008, de 4 d'abril, del Consell, sobre la convivència als centres docents no universitaris sostinguts amb fons públics i sobre els drets i deures de l'alumnat, pares, mares, tutors o tutores, professorat i personal d'administració i serveis (DOGV 5738, 09.04.2008), o normativa que el substituïsca.  
  
8.2. Dret de l'alumnat a una avaluació objectiva i reclamació de qualificacions  
1. A l'inici de cada curs escolar, la direcció del centre ha de garantir la difusió dels criteris d'avaluació i promoció establits en la concreció curricular fixada pel centre. Igualment, cada professor o professora ha d'informar l'alumnat i les famílies o representants legals sobre el contingut de la programació d'aula, els plans de reforç i els criteris de qualificació.  
2. S'ha de garantir el dret de l'alumnat al fet que la seua dedicació, esforç i rendiment siguen valorats i reconeguts amb objectivitat, i amb aquest objecte s'han d'establir els procediments oportuns que, en tot cas, han d'atendre les característiques de l'avaluació disposades en la legislació vigent en l'àmbit estatal i autonòmic i, en particular, el caràcter continu, formatiu i integrador de l'avaluació en aquesta etapa.  
  
3. Pel que fa al procediment per a la reclamació de qualificacions obtingudes i de les decisions sobre promoció, així com a les actuacions prèvies referents a la sol·licitud d'aclariments i revisions que fomenten un marc de col·laboració i entesa mútua entre el professorat i l'alumnat i els seus representants legals, caldrà ajustar-se al que s'estableix en l'Ordre 32/2011, de 20 de desembre, de la Conselleria d'Educació, Formació i Ocupació, per la qual es regula el dret de l'alumnat a l'objectivitat en l'avaluació, i s'estableix el procediment de reclamació de qualificacions obtingudes i de les decisions de promoció, de certificació o d'obtenció del títol acadèmic que corresponga (DOGV 6680, 28.12.2011).  
  
4. Tenint en compte el que estableix l'article 53.1 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, i considerant de plena aplicació en l'àmbit educatiu les prescripcions de l'esmentada llei en les quals es delimita el contingut del dret d'accés a arxius i documents, es fa extensiu el dret de les persones interessades a obtindre còpies dels exàmens o proves d'avaluació realitzades. És a dir, els centres tenen l'obligació d'entregar còpies dels exàmens o proves d'avaluació realitzades a les persones interessades o als seus representants legals en el cas que els sol·liciten, independentment dels supòsits de reclamació regulats en la normativa vigent.  
  
8.3. Alumnat amb necessitats específiques de suport educatiu i necessitats de compensació de desigualtats  
1. L'escolarització i la resposta educativa a l'alumnat amb necessitat específica de suport educatiu i necessitats de compensació de desigualtats es regula en el Decret 104/2018, de 27 de juliol, del Consell, pel qual es desenvolupen els principis d'equitat i d'inclusió en el sistema educatiu valencià (DOGV 8356, 07.08.2018) i l'Ordre 20/2019, de 30 d'abril, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es regula l'organització de la resposta educativa per a la inclusió de l'alumnat en els centres docents sostinguts amb fons públics del sistema educatiu valencià (DOGV 8540, 03.05.2019). Caldrà tindre en compte així mateix el que disposa la següent normativa:  
  
a) Llei 26/2011, d'1 d'agost, d'adaptació normativa a la Convenció Internacional sobre els Drets de les Persones amb Discapacitat (BOE 184, 02.08.2011).  
b) Llei 9/2018, de 24 d'abril, de la Generalitat, de modificació de la Llei 11/2003, de 10 d'abril, de la Generalitat, sobre l'estatut de les persones amb discapacitat (DOGV 8282, 26.04.2018).  
c) Resolució conjunta d'11 de desembre de 2017 de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport i de la Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública, per la qual es dicten instruccions per a la detecció i l'atenció precoç de l'alumnat que puga presentar un problema de salut mental (DOGV 8196, 22.12.2017).  
d) Resolució anual, de la directora general d'Inclusió Educativa, per la qual es dicten instruccions per a l'organització de l'atenció educativa domiciliària i hospitalària.  
e) Resolució de 23 de desembre de 2021, de la directora general d'Inclusió Educativa, per la qual es dicten instruccions per a la detecció i la identificació de les necessitats específiques de suport educatiu i les necessitats de compensació de desigualtats (DOGV 9245, 29.12.2021).  
  
f) Resolució de 31 d'octubre de 2019, de la Direcció General d'Inclusió Educativa, per la qual es dicten instruccions per a la sol·licitud i la gestió de productes de suport per a l'alumnat amb necessitats educatives especials (DOGV 8673, 08.11.2019).  
g) Resolució anual del secretari autonòmic d'Educació i Formació Professional, per la qual es dicten instruccions per a l'organització i funcionament de les unitats específiques ubicades en centres ordinaris sostinguts amb fons públics que imparteixen ensenyaments de segon cicle d'Educació Infantil, Educació Primària i Educació Secundària Obligatòria.  
h) Resolució anual del secretari autonòmic d'Educació i Formació Professional, per la qual es dicten instruccions per a l'organització i funcionament dels centres docents específics d'Educació Especial sostinguts amb fons públics.  
i) Resolució anual de la Direcció General d'Inclusió Educativa, per la qual s'autoritza i es regula el funcionament, d'unitats educatives terapèutiques / hospital de dia per a la resposta integral a l'alumnat amb necessitats educatives especials derivades de trastorns greus de salut mental.  
j) Resolució de 20 d'abril de 2022, de la directora general d'Inclusió Educativa, per la qual es dicten instruccions per a l'organització del suport de fisioteràpia en l'àmbit educatiu (DOGV 9324, 25.04.2022).  
  
2. L'equip educatiu, coordinat per la tutora o el tutor, ha de realitzar la detecció de les circumstàncies de vulnerabilitat de l'alumnat i de les barreres a la inclusió a partir de la informació obtinguda en el mateix centre o que faciliten les famílies o els representants legals, l'alumnat i les persones amb què es relaciona habitualment, i els serveis sanitaris, socials i altres agents mitjançant els procediments regulats per a la detecció, coordinació i intercanvi de dades.  
3. La identificació de les necessitats específiques de suport educatiu correspon als departaments d'Orientació Educativa i Professional. Per a les mesures de resposta especificades en l'article 5 de l'Ordre 20/2019, és preceptiu que els serveis especialitzats d'orientació n'efectuen una avaluació sociopsicopedagògica i emeten l'informe sociopsicopedagògic corresponent, que recull les conclusions del procediment d'avaluació sociopsicopedagògica, justifica la proposta de mesures de resposta i aporta les orientacions per a desenvolupar-les i per a elaborar, si escau, el pla d'actuació personalitzat (PAP).  
  
4. El contingut i procediment per a l'avaluació i desenvolupament del PAP, així com els supòsits en què s'ha d'elaborar, es concreten en el capítol III de l'Ordre 20/2019 (DOGV 8540, 03.05.2019), així com en la Resolució de 23 de desembre de 2021, de la directora general d'Inclusió Educativa, per la qual es dicten instruccions per a la detecció i la identificació de les necessitats específiques de suport educatiu i les necessitats de compensació de desigualtats (DOGV 9245, 29.12.2021).  
  
5. Les mesures de resposta educativa a la inclusió s'organitzen en quatre nivells de concreció, d'acord amb l'article 14 del Decret 104/2018, i les dimensions d'accés, aprenentatge i participació recollides en les línies generals d'actuació de l'article 4 del mateix decret. Els exemples de mesures de resposta de cada nivell estan disponibles en el web de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, en l'apartat de la Direcció General d'Inclusió Educativa: http://www.ceice.gva.es/va/web/inclusioeducativa.  
6. El capítol IV de l'Ordre 20/2019 defineix les mesures de nivell III i IV i regula els criteris per a l'aplicació.  
6.1. Les mesures que poden aplicar-se en Educació Secundària Obligatòria són les següents:  
a) Accessibilitat personalitzada, amb mitjans comuns o amb mitjans específics o singulars.  
b) Adequació personalitzada de les programacions d'aula.  
c) Reforç pedagògic.  
d) Enriquiment curricular.  
e) Actuacions i programes d'ensenyament intensiu de les llengües oficials de la Comunitat Valenciana, per a l'alumnat nouvingut d'incorporació tardana al sistema educatiu valencià.  
f) Mesures per a l'alumnat esportista d'alt nivell, d'alt rendiment o d'elit i personal tècnic, entrenador, arbitral i jutge d'elit.  
g) Mesures per a l'alumnat que cursa ensenyaments professionals de Música i/o Dansa.  
h) Adaptació curricular individual significativa (ACIS).  
i) Programes personalitzats per a l'adquisició i ús funcional de la comunicació, el llenguatge i la parla.  
j) Programes de diversificació curricular (PDC).  
k) Programa de reforç per al quart curs de l'Educació Secundària Obligatòria (PR4).  
l) Programa d'aula compartida (PAC).  
m) Programes formatius de qualificació bàsica.  
n) Permanència d'un any més en el mateix curs en els nivells establits reglamentàriament.  
o) Flexibilització en l'escolarització per a l'alumnat d'incorporació tardana al sistema educatiu valencià.  
p) Pròrroga d'escolarització en l'ensenyament obligatori per a l'alumnat amb necessitats educatives especials.  
q) Mesures personalitzades per a la participació.  
r) Flexibilització en la durada de l'etapa per a l'alumnat amb altes capacitats intel·lectuals.  
6.2. Les mesures que poden aplicar-se en el Batxillerat són les següents:  
a) Accessibilitat personalitzada, amb mitjans comuns o amb mitjans específics o singulars.  
b) Adequació personalitzada de les programacions.  
c) Reforç pedagògic.  
d) Enriquiment curricular.  
e) Actuacions i programes d'ensenyament intensiu de les llengües oficials de la Comunitat Valenciana, per a l'alumnat nouvingut d'incorporació tardana al sistema educatiu valencià.  
f) Mesures per a l'alumnat esportista d'alt nivell, d'alt rendiment o d'elit i personal tècnic, entrenador, arbitral i jutge d'elit.  
g) Mesures per a l'alumnat que cursa ensenyaments professionals de Música i/o Dansa.  
h) Exempcions de qualificació en Batxillerat.  
i) Flexibilització en la durada de l'etapa del Batxillerat.  
j) Mesures personalitzades per a la participació.  
k) Flexibilització en la durada de l'etapa per a l'alumnat amb altes capacitats intel·lectuals.  
7. Les situacions de compensació de desigualtats, els criteris d'escolarització i les mesures addicionals que poden aplicar-se amb aquest alumnat s'especifiquen en els articles 52, 53 i 54 de l'Ordre 20/2019. Els criteris per a l'atenció educativa domiciliària i hospitalària són els establits en la normativa publicada per la direcció general amb competència en educació inclusiva.  
8. Per a l'adequada atenció conjunta amb la Conselleria de Sanitat de l'alumnat amb problemes de salut mental, cal ajustar-se al que estableix la Resolució d'11 de desembre de 2017, de la Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública, per a la detecció i l'atenció precoç de l'alumnat que puga presentar un problema de salut mental, així com la resolució anual de la Direcció General d'Inclusió Educativa, per la qual s'autoritza i es regula el funcionament d'unitats educatives terapèutiques per a la resposta integral a l'alumnat amb necessitats educatives especials derivades de trastorns greus de salut mental.  
  
9. Els criteris per a l'escolarització de l'alumnat amb necessitats educatives especials, així com el procediment per a determinar la modalitat d'escolarització i les condicions per a fer-la efectiva en els centres ordinaris, estan regulats en la secció primera del capítol VI de l'Ordre 20/2019, i en els apartats quart i cinqué de la Resolució de 23 de desembre de 2021, de la directora general d'Inclusió Educativa, per la qual es dicten instruccions per a la detecció i la identificació de les necessitats específiques de suport educatiu i les necessitats de compensació de desigualtats (DOGV 9245, 29.12.2021).  
10. En els grups que escolaritzen alumnat amb necessitats educatives especials es podrà aplicar una reducció de la ràtio màxima d'alumnat, en les condicions que s'especifiquen en l'article 47 de l'Ordre 20/2019. El tràmit, que requereix l'autorització per resolució de la persona titular de la Direcció Territorial d'Educació.  
8.4. Alumnat nouvingut  
1. L'escolarització de l'alumnat que s'incorpora de forma tardana al sistema educatiu espanyol s'ha de fer atenent les circumstàncies, coneixements, edat i historial acadèmic.  
2. Hi serà aplicable la normativa següent:  
a) Article 9 de la Llei orgànica 2/2009, d'11 de desembre, de reforma de la Llei orgànica 4/2000, d'11 de gener, sobre drets i llibertats dels estrangers a Espanya i la integració social d'aquests (BOE 299, 12.12.2009).  
b) Reial decret 557/2011, de 20 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei orgànica 4/2000, sobre drets i llibertats dels estrangers a Espanya i la seua integració social, després de la seua reforma per la Llei orgànica 2/2009 (BOE 103, 30.04.2011).  
c) Article 22 del Reial decret 217/2022, de 29 de març, pel qual s'estableix l'ordenació i els ensenyaments mínims de l'Educació Secundària Obligatòria (BOE 76, 30.03.2022).  
d) Resolució de 26 de febrer de 2003, de les direccions generals de Centres Docents i d'Ordenació i Innovació Educativa i Política Lingüística, per la qual es dicten instruccions per a l'aplicació de l'Ordre d'Educació, Cultura i Esports 3305/2002, de 16 de desembre, sobre homologació i convalidació de títols i estudis estrangers d'educació no universitària (DOGV 4451, 03.03.2003).  
e) Resolució de 9 de febrer de 2005, del director general d'Ensenyament, per la qual es dicten instruccions per a l'aplicació de la Llei orgànica 4/2000, d'11 de gener, i del Reial decret 2393/2004, de 30 de desembre, sobre drets i llibertats dels estrangers a Espanya i la seua integració social en el sistema educatiu (DOGV 5992, 23.02.2005).  
f) Resolució de 5 de juny de 2018, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es dicten instruccions i orientacions per a actuar en l'acollida d'alumnat nouvingut, especialment el desplaçat, en els centres educatius de la Comunitat Valenciana (DOGV 8314, 11.06.2018).  
g) Instruccions de 16 de juliol de 2019, de la Secretaria Autonòmica d'Educació i Formació Professional, per les quals s'estableixen directrius envers diversos aspectes relacionats amb l'alumnat que s'incorpora al sistema educatiu espanyol procedent de centres de titularitat estrangera o sistemes educatius d'altres països:   
http://www.ceice.gva.es/documents/161863064/168012207/Instruccions\_centres\_extrangers.  
En termes generals, fins a l'any natural en què l'alumnat complisca els setze anys, s'actuarà d'acord amb la normativa d'escolarització vigent, els criteris generals d'admissió d'alumnat i l'edat de l'alumnat.  
  
3. L'alumnat que s'incorpora tardanament a l'ensenyament obligatori, per vindre d'altres països o per qualsevol altre motiu, i que, per aquesta circumstància, presenta un desenvolupament competencial, degudament valorat amb els instruments adequats, inferior a dos o més cursos, prenent com a referència el currículum ordinari oficial corresponent a la seua edat, pot escolaritzar-se transitòriament en un curs inferior al que li corresponga, després d'haver considerat les adaptacions d'accés necessàries. Aquesta mesura de resposta té la consideració de nivell III i una vegada superades les barreres que han motivat l'adopció de la mesura, l'alumnat s'ha d'incorporar al curs que li correspon per edat. En tot cas, caldrà ajustar-se al que es disposa en l'article 31 de l'Ordre 20/2019, de 30 d'abril.  
4. Per a l'alumnat nouvingut que s'escolaritza per primera vegada en un centre educatiu ubicat a la Comunitat Valenciana, amb desconeixement de les llengües oficials, és aplicable el que disposa l'article 17 de l'Ordre 20/2019, de 30 d'abril. L'assessoria tècnica docent en matèria d'educació plurilingüe pot donar suport i assessorament en la implementació d'actuacions i programes d'ensenyament intensiu de les llengües oficials de la Comunitat Valenciana per a l'alumnat nouvingut d'incorporació tardana al sistema educatiu valencià.  
5. L'alumnat estranger que s'haja incorporat tardanament a l'ensenyament bàsic i, en acabar-lo, haja aconseguit les competències bàsiques i els objectius de l'etapa obtindrà el títol de Graduat en Educació Secundària Obligatòria.  
6. L'alumnat nouvingut menor de díhuit anys podrà incorporar-se als ensenyaments postobligatoris no universitaris si disposa d'algun dels documents acreditatius que s'enumeren:  
a) Targeta d'identitat d'estranger.  
b) Certificat d'empadronament en un municipi.  
c) Visat d'estudis, obtingut segons el procediment i amb els requisits regulats en el Reial decret 557/2011, de 20 d'abril.  
d) Passaport.  
7. L'alumnat nouvingut major de díhuit anys podrà incorporar-se als ensenyaments postobligatoris no universitaris si disposa d'algun dels documents acreditatius que s'enumeren:  
a) Targeta d'identitat d'estranger.  
b) Visat d'estudis, obtingut segons el procediment i amb els requisits regulats en el Reial decret 557/2011, de 20 d'abril, o targeta d'estudiant estranger.  
c) Document que acredite de manera suficient la identitat de la persona.  
8. A més dels requisits indicats anteriorment, per a formalitzar la matrícula també es requerirà que l'alumnat dispose d'una plaça escolar vacant en el centre educatiu en compliment de la normativa en matèria d'admissió d'alumnat, així com que complisca les condicions acadèmiques d'accés establides en la normativa vigent. En cas d'haver superat els estudis anteriors en un país estranger, haurà d'acreditar l'homologació dels títols o estudis anteriors d'acord amb la normativa vigent, això és, l'Ordre de 14 de març de 1988, per a l'aplicació del que disposa el Reial decret 104/1988, de 29 de gener, sobre homologació i convalidació de títols i estudis estrangers d'educació no universitària (BOE 41, 17.02.1988), tenint en compte les modificacions donades per:  
  
a) Ordre de 30 d'abril de 1996, per la qual s'adeqüen a la nova ordenació educativa determinats criteris en matèria d'homologació i convalidació de títols i estudis estrangers de nivells no universitaris i es fixa el règim d'equivalències amb els corresponents espanyols (BOE 112, 08.05.1996).  
b) Ordre ECD/3305/2002, de 16 de desembre, per la qual es modifiquen les de 14 de març de 1988 i de 30 d'abril de 1996, per a l'aplicació del que disposa el Reial decret 104/1988, de 29 de gener, sobre homologació i convalidació de títols i estudis estrangers d'educació no universitària (BOE 311, 28.12.2002).  
c) Instruccions del Ministeri d'Educació i Formació Professional, sobre ampliació de la vigència dels volants d'inscripció condicional en centres docents o en exàmens oficials: http://www.ceice.gva.es/webitaca/docs/avisos/Instrucciones\_amplia\_vigencia\_volante\_inscrip.pdf.  
d) Instruccions de 16 de juliol de 2019, de la Secretaria Autonòmica d'Educació i Formació Professional, per les quals s'estableixen directrius envers diversos aspectes relacionats amb l'alumnat que s'incorpora al sistema educatiu espanyol procedent de centres de titularitat estrangera o sistemes educatius d'altres països:  
http://www.ceice.gva.es/documents/161863064/168012207/Instruccions\_centres\_extrangers.   
9. Una vegada aplicat tot el que s'ha indicat en els apartats anteriors, en el cas que algun alumne o alumna es trobe en una situació acadèmica que puga considerar-se irregular o inadequada, el centre docent traslladarà els fets, amb la documentació de què dispose, a la Inspecció d'Educació. Si és el cas, la Inspecció d'Educació podrà proposar a la direcció general competent en matèria d'ordenació acadèmica una regularització de l'expedient acadèmic de l'alumnat, la qual resoldrà tenint en compte l'informe previ d'Inspecció d'Educació.  
  
8.5. Esportistes d'alt nivell i d'alt rendiment, i esportistes d'elit i personal tècnic, entrenador, arbitral i jutge d'elit de la Comunitat Valenciana  
1. Els esportistes d'alt nivell i d'alt rendiment podran acollir-se als beneficis establits en l'article 9 del Reial decret 971/2007, de 13 de juliol, sobre esportistes d'alt nivell i alt rendiment (BOE 177, 25.07.2007), i els apartats 7.1.8 i 7.2.7 d'aquestes instruccions.  
  
2. Els esportistes d'elit, el personal tècnic, entrenador, arbitral i jutge d'elit de la Comunitat Valenciana disposaran de les mesures de protecció i suport en relació amb l'accés i el seguiment dels seus estudis, en els termes establits en el capítol IV del Decret 39/2020, de 20 de març, del Consell, de mesures de suport a esportistes d'elit, i al personal tècnic, entrenador, arbitral i jutge d'elit de la Comunitat Valenciana (DOGV 8784, 08.04.2020), i els apartats 7.1.8 i 7.2.7 d'aquestes instruccions.  
3. Segons el que estableix l'article 17 del Decret 40/2016, de 15 d'abril, del Consell, pel qual es regula l'admissió en els centres docents públics i privats concertats que imparteixen ensenyaments d'Educació Infantil, Educació Primària, Educació Secundària Obligatòria i Batxillerat (DOGV 7762, 18.04.2016), modificat pel Decret 35/2020, de 13 de març, del Consell (DOGV 8774, 30.03.2020), i també modificat pel Decret 58/2021, de 30 d'abril (DOGV 9077, 06.05.2021), i pel Decret 21/2022, de 4 de març (DOGV 9304, 23.03.2022), així com el que estableix l'esmentat Decret 39/2020, de 20 de març, en la seua disposició final segona, l'alumnat esportista d'elit, d'alt nivell i d'alt rendiment així com el personal tècnic, entrenador, arbitral i jutge d'elit de la Comunitat Valenciana, tindrà preferència per a accedir al centre situat en la zona d'influència del lloc on realitze l'entrenament; així mateix, la conselleria que tinga atribuïdes les competències en matèria educativa podrà determinar els centres d'Educació Secundària en què tindran prioritat en l'admissió l'alumnat que curse simultàniament ensenyaments d'Educació Secundària, ensenyaments reglats de Música o de Dansa i l'alumnat esportista d'alt nivell, d'alt rendiment i els esportistes d'elit, el personal tècnic, entrenador, arbitral i jutge d'elit de la Comunitat Valenciana.  
  
  
  
9. MATRÍCULA  
1. S'haurà de tindre en compte el que s'estableix en l'Ordre 7/2016, de 19 d'abril, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es regula el procediment d'admissió de l'alumnat en els centres docents sostinguts amb fons públics de la Comunitat Valenciana que imparteixen ensenyaments d'Educació Infantil, Educació Primària, Educació Secundària Obligatòria i Batxillerat (DOGV 7765, 21.04.2016), modificada per l'Ordre 5/2020, de 31 de març (DOGV 8778, 01.04.2020), i per l'Ordre 14/2022, de 24 de març (DOGV 9306, 25.03.2022), i el que s'estableix en la Resolució de 28 de març de 2022, del director general de Centres Docents, per la qual s'estableix el calendari i es dicten instruccions respecte al procediment d'admissió de l'alumnat en els centres docents sostinguts amb fons públics de la Comunitat Valenciana que imparteixen ensenyaments d'Educació Infantil, Educació Primària, Educació Secundària Obligatòria i Batxillerat per al curs 2022- 2023 (DOGV 9308, 29.03.2022).   
  
2. Els centres docents públics i privats concertats estan obligats a mantindre escolaritzat l'alumnat fins al final de l'ensenyament obligatori, excepte el canvi de centre produït per voluntat familiar o per aplicació de la normativa sobre convivència dels centres docents en l'apartat que regula els drets i deures de l'alumnat.  
  
3. D'acord amb el Decret 40/2016, de 15 d'abril, del Consell, pel qual es regula l'admissió en els centres docents públics i privats concertats que imparteixen ensenyaments d'Educació Infantil, Educació Primària, Educació Secundària Obligatòria i Batxillerat (DOGV 7762, 18.04.2016), modificat pel Decret 35/2020, de 13 de març (DOGV 8774, 30.03.2020), pel Decret 39/2020, de 20 de març (DOGV 8784, 08.04.2020), pel Decret 58/2021, de 30 d'abril, del Consell (DOGV 9077, 06.05.2021), i pel Decret 21/2022, de 4 de març, del Consell (DOGV 9304, 23.03.2022), la matriculació de l'alumnat en un centre públic o privat concertat suposarà respectar el PEC i el caràcter propi, que haurà de respectar, al seu torn, els drets reconeguts a l'alumnat i a les seues famílies en les lleis i el que s'estableix en l'apartat 5 de l'article 2 de l'esmentat decret.  
4. S'haurà de tindre en compte la modificació del Decret 40/2016 introduïda en la disposició final primera del Decret 58/2021, de 30 d'abril, del Consell, sobre jornada lectiva del personal docent i nombre màxim d'alumnat per unitat en centres docents no universitaris (DOGV 9077, 06.05.2021), respecte a les consideracions a tindre en compte amb l'alumnat nascut de part múltiple.  
5. En els supòsits de no-convivència dels progenitors de l'alumnat per motius de separació, divorci, ruptura de parella de fet, o situació anàloga, en el procediment d'admissió i en el canvi de centre educatiu de l'alumnat en els centres docents públics i privats concertats que imparteixen Educació Secundària Obligatòria de la Comunitat Valenciana, s'aplicarà la Resolució de 14 de febrer de 2019, de la Secretaria Autonòmica d'Educació i Investigació, per la qual es dicten instruccions per a aplicar-les als centres docents sostinguts amb fons públics d'ensenyaments no universitaris de la Comunitat Valenciana davant de diversos supòsits de no-convivència dels progenitors per motius de separació, divorci, nul·litat matrimonial, ruptura de parelles de fet o situacions anàlogues (DOGV 8490, 20.02.2019).  
  
6. En els centres d'Ensenyament Secundari, l'accés a una modalitat de Batxillerat, a un cicle formatiu de Formació Professional, o a un programa formatiu de qualificació bàsica, requerirà la participació en el procés d'admissió, amb independència que l'alumnat estiga cursant altres ensenyaments, fins i tot no obligatoris, en el mateix centre.  
  
7. L'alumnat d'Educació Secundària Obligatòria i de Batxillerat que promocione al curs següent ha de formalitzar la matrícula per al curs següent en el termini que s'establisca.  
9.1. Documents de matrícula  
1. Per a la formalització de la matrícula caldrà ajustar-se al que es disposa en l'Ordre 7/2016, de 19 d'abril, modificada per l'Ordre 5/2020, de 31 de març, i per l'Ordre 14/2022, de 24 de març (DOGV 9306, 25.03.2022), i en la Resolució de 28 de març de 2022, del director general de Centres Docents per al curs 2022-2023, esmentada anteriorment.  
  
L'alumnat admés al centre haurà d'aportar la següent documentació, bé mitjançant telematrícula (quan s'haja participat pel procés d'admissió) o bé de manera presencial:  
a) En el cas de l'alumnat que es trasllade entre centres de la Comunitat Valenciana sostinguts amb fons públics, no serà necessari aportar la informació referent a l'acreditació del requisit d'edat ni l'acadèmic, que es traslladarà, d'ofici, mitjançant l'aplicació informàtica.  
  
b) En el cas de l'alumnat que s'incorpore per primera vegada a centres de la Comunitat Valenciana, o procedisca de centres no sostinguts amb fons públics de la Comunitat Valenciana, per a la formalització de la matrícula, a més de la documentació acreditativa de les circumstàncies al·legades, ha d'aportar els següents documents:  
- Llibre de família o certificat de la inscripció de naixement expedit pel registre civil. Aquesta documentació acreditarà el compliment del requisit d'edat establit per la Llei orgànica 2/2006, d'Educació.  
  
- Certificat de baixa del centre anterior. En el certificat ha de constar la seua situació acadèmica, a l'efecte d'acreditar el compliment del requisit acadèmic exigit per l'ordenament jurídic vigent per al nivell educatiu i curs al qual pretén accedir.  
Respecte al requisit acadèmic, sempre que no ho haja acreditat davant del centre en el moment de sol·licitar una plaça escolar:  
- L'alumnat que s'incorpore a primer curs de Batxillerat, quan durant el curs 2021-2022 no haja cursat quart de l'ESO o no haja finalitzat un cicle de Formació Professional de Grau Mitjà o ho haja fet en un centre no sostingut amb fons públics de la Comunitat Valenciana o d'un sistema educatiu estranger, ha d'aportar un certificat del centre d'origen que acredite la superació dels ensenyaments que permeten l'accés a primer de Batxillerat, en què constarà, si escau, la nota mitjana obtinguda.  
  
- L'alumnat que s'incorpore a segon curs de Batxillerat, independentment del centre en què haja cursat primer, ha d'aportar un certificat del centre d'origen que acredite la superació dels ensenyaments que permeten l'accés a primer de Batxillerat, en què constarà, si escau, la nota mitjana obtinguda.  
2. L'alumnat ja no ha de presentar l'informe sanitari en els inicis i canvis d'etapa escolar en els processos de matriculació o canvi de centre, d'acord amb la modificació de l'article 59, sobre salut escolar, de la Llei 10/2014, de 29 de desembre, de la Generalitat, de Salut de la Comunitat Valenciana, efectuada per la Llei 7/2021, de 29 de desembre, de la Generalitat, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera i d'organització de la Generalitat 2022. No obstant això, també d'acord amb l'esmentada modificació, les persones progenitores o les persones tutores tindran la responsabilitat d'informar el centre educatiu en els casos en què la persona menor puga requerir una intervenció urgent en l'horari escolar, presente malalties que comporten modificacions en la dieta escolar o problemes de salut que requerisquen una adaptació curricular. En aquest cas, lliuraran una còpia de l'informe emés pel personal sanitari del seu Centre d'Atenció Primària i/o Especialitzada de referència on es recullen aquests aspectes.  
3. Les dades relatives a l'alumnat matriculat han d'estar introduïdes completament, per part dels centres educatius, abans del 30 de setembre de 2022, d'acord amb l'article 55.2 de l'Ordre 7/2016. Per a això utilitzaran el sistema de gestió acadèmica i administrativa ITACA.  
  
4. La matrícula de l'alumnat que no requereix procés d'admissió per canvi de curs, cicle, etapa o nivell educatiu, dins del mateix centre i fins a la finalització de l'educació bàsica, serà organitzada de manera pròpia per cada un dels centres docents, d'acord amb el principi d'autonomia en la gestió, sempre que no es conculque el dret a l'escolarització de l'alumnat en etapes obligatòries, dins dels terminis establits.  
  
5. El centre al qual s'incorpore nou alumnat com a resultat del procediment d'admissió, sol·licitarà a l'alumnat o els seus representants legals que aporten la documentació acreditativa de les situacions al·legades, mitjançant una declaració responsable, que hagen sigut objecte de baremació i no hagen sigut verificades d'ofici, ni aportades telemàticament a través de l'apartat «Formalització de la matrícula» de la pàgina www.telematricula.es o aportades al centre directament en el moment de la matrícula. D'acord amb l'article 43.3 de l'Ordre 7/2016, la falsedat en les dades aportades donarà lloc a l'anul·lació de la sol·licitud, de manera que l'alumne o alumna s'escolaritzarà en la forma prevista en l'article 51 de l'esmentada ordre.  
6. En el moment de formalització de la matrícula, en cas que s'haja marcat la casella d'existència de no convivència dels progenitors, sense que hi haja limitació de la pàtria potestat, s'haurà d'aportar la signatura i consignar les dades del pare, mare, tutor o tutora diferent de la persona que va formular la sol·licitud de plaça, en el cas que no les haguera fet constar prèviament en la sol·licitud. En tot cas, s'actuarà conforme al que es disposa en l'apartat cinqué, «Admissió i matriculació», i sisé, «Baixa i canvi de centre», de la Resolució de 14 de febrer de 2019, de la Secretaria Autonòmica d'Educació i Investigació, per la qual es dicten instruccions per a aplicar-les als centres docents sostinguts amb fons públics d'ensenyaments no universitaris de la Comunitat Valenciana davant de diversos supòsits de no convivència dels progenitors per motius de separació, divorci, nul·litat matrimonial, ruptura de parelles de fet o situacions anàlogues.  
7. En cas que en el moment de la matrícula no es puga aportar tota la documentació requerida, l'alumnat que curse ensenyaments obligatoris podrà efectuar la matrícula. No obstant això, haurà d'aportar la documentació requerida quan dispose d'aquesta per a la seua correcta escolarització.  
8. L'alumnat d'ensenyaments postobligatoris que en el moment de la matrícula no puga aportar tota la documentació requerida pot efectuar la matrícula condicionada al posterior lliurament de l'esmentada documentació; a més, ha de fer efectiu en el moment de la matrícula el pagament de les taxes per serveis administratius derivats de l'activitat acadèmica de nivell no universitari.  
9. L'alumnat procedent de sistemes educatius estrangers ha d'aportar la documentació necessària per a acreditar les seues dades personals i el compliment dels requisits d'edat i acadèmics suficients per a efectuar-ne la matrícula en un centre de la Comunitat Valenciana. En el cas d'ensenyaments obligatoris, s'hi aplicarà el que es preveu en el punt 8.  
10. L'alumnat estranger, menor o major de 18 anys, per a formalitzar la matrícula, podrà acreditar-ne la identitat mitjançant qualsevol dels següents documents: targeta d'identitat d'estranger o NIE, visat d'estudis, passaport o document expedit pel seu país d'origen que n'acredite la identitat.  
11. En relació amb l'assegurança escolar:  
L'alumnat espanyol o estranger, que residisca legalment a Espanya, que curse estudis oficials des de tercer curs de l'ESO, o equivalent segons l'actual sistema educatiu, i fins al curs escolar en què complisca els 28 anys, serà beneficiari de l'assegurança escolar obligatòria, segons la Llei de 17 de juliol de 1953, sobre l'establiment de l'assegurança escolar a Espanya (BOE 199, 18.07.1953).  
El procediment de tramitació de l'assegurança escolar per part dels centres docents sostinguts amb fons públics està establit en les instruccions de la Direcció General de Centres i Personal Docent, de data 28 d'octubre de 2019.  
L'alumnat que curse els ensenyaments professionals de Música o de Dansa en conservatoris de Música o de Dansa i que, al mateix temps, curse tercer o quart d'Educació Secundària Obligatòria o Batxillerat, es considerarà inclòs en el camp d'aplicació de l'assegurança escolar, sense que per a això siga necessari l'abonament d'una nova quota, ja que, d'acord amb l'article 60.4 del Reglament general sobre cotització i liquidació d'altres drets de la Seguretat Social, aprovat pel Reial decret 2064/1995, de 22 de desembre (BOE 22, 25.01.1996), l'obligació de cotitzar l'assegurança escolar és única per estudiant i curs acadèmic, encara que l'estudiant estiga matriculat en diversos centres.  
12. D'acord amb el contingut de l'apartat 4.9.5 de la Resolució de 23 de desembre de 2021, de la directora general d'Inclusió Educativa, per la qual es dicten instruccions per a la detecció i la identificació de les necessitats específiques de suport educatiu i les necessitats de compensació de desigualtats (DOGV 9245, 29.12.2021), els centres educatius amb personal de l'orientació que, pertanyent a una a agrupació de zona, haja realitzat valoracions o deteccions d'algun tipus de necessitat d'alumnat de nova incorporació al sistema, traslladaran la documentació complementària als centres educatius on aquest alumnat s'haja matriculat a petició d'aquests. Fins aquest moment, la custòdia de la documentació correspondrà a la secretaria del centre educatiu de la persona orientadora que ha realitzat la valoració.  
9.2. NIA  
1. L'Ordre de 29 d'abril de 2009, de la Conselleria d'Educació, per la qual es regula el número d'identificació de l'alumnat de la Comunitat Valenciana (NIA), (DOGV 6026, 02.06.2009), regula l'assignació d'un NIA a cada alumne i alumna, per a facilitar la gestió dels processos referents a la documentació de l'alumnat al llarg de la seua vida escolar.  
  
2. El NIA l'assigna la conselleria competent en matèria d'educació, per a la qual cosa seguirà el procediment indicat en l'article 4 de l'Ordre de 29 d'abril de 2009, i es farà constar en tota la documentació oficial en què es necessite identificar l'alumnat.  
3. Els centres docents emetran per a cada alumna i alumne una targeta que servirà com a document acreditatiu del número d'identificació de l'alumnat.  
9.3. Trasllat de matrícula  
L'informe personal per trasllat té com a fi garantir la continuïtat del procés d'aprenentatge de l'alumnat que es trasllade a un altre centre sense haver conclòs un determinat curs.  
Quan un alumne o alumna es trasllade de centre per a prosseguir els seus estudis d'Educació Secundària Obligatòria o de Batxillerat, caldrà ajustar-se al que ha disposat la conselleria competent en matèria d'educació.  
1. Trasllat de centre dins de l'Estat espanyol.  
a) Quan l'alumna o l'alumne es trasllade de centre per a prosseguir els seus estudis d'Educació Secundària Obligatòria o de Batxillerat, el centre d'origen expedirà els documents següents:  
- Un certificat acadèmic que li permeta matricular-se en el nou centre. Quan el trasllat s'efectue sense haver conclòs qualsevol dels cursos, s'ha d'acompanyar aquest certificat de l'informe personal per trasllat a què es refereix l'article 34 del Reial decret 217/2022, de 29 de març, per als cursos de l'ESO, l'article 33 del Reial decret 243/2022, de 5 d'abril, per als cursos de Batxillerat, i el que s'establisca en la normativa autonòmica per la qual s'estableixen els documents oficials d'avaluació i els aspectes de l'ordenació general de l'Educació Secundària Obligatòria i del Batxillerat.  
- El centre d'origen remetrà al de destinació, de forma immediata i a petició d'aquest, el corresponent historial acadèmic de l'Educació Secundària Obligatòria o de Batxillerat, i farà constar en la diligència corresponent que les dades que conté concorden amb l'expedient que guarda el centre.  
b) El centre receptor es farà càrrec de la custòdia de l'historial acadèmic de l'Educació Secundària Obligatòria o de Batxillerat, i obrirà el corresponent expedient acadèmic, al qual traslladarà les dades de l'informe personal per trasllat.  
c) La matriculació adquirirà caràcter definitiu una vegada rebut l'historial acadèmic degudament emplenat.  
d) En el cas de trasllat des d'una comunitat autònoma amb llengua pròpia cooficial amb el castellà a un centre de la Comunitat Valenciana, les qualificacions obtingudes en aquesta matèria tindran la mateixa validesa, a efectes acadèmics, que les restants matèries del currículum; no obstant això, si la qualificació de l'esmentada matèria ha sigut negativa, no es computarà com a pendent ni tindrà efectes acadèmics.  
e) Quan els documents bàsics d'avaluació hagen de produir efectes fora de la Comunitat Valenciana, caldrà ajustar-se al que disposa la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques (BOE 236, 02.10.2015).  
2. Trasllat de centre a un sistema educatiu estranger.  
a) Quan l'alumna o l'alumne s'incorpore a un centre estranger a Espanya o en l'exterior que no impartisca ensenyaments del sistema educatiu espanyol, no s'hi traslladarà l'historial acadèmic.  
b) Per a facilitar la incorporació als ensenyaments equivalents del sistema educatiu estranger de què es tracte, el centre d'origen emetrà un certificat acadèmic de l'alumnat. L'historial acadèmic continuarà custodiat per l'últim centre en què l'alumnat va estar matriculat en previsió de la possible reincorporació futura als ensenyaments del sistema educatiu espanyol, en el mateix centre o en un altre, al qual es traslladarà llavors, o fins al lliurament a l'alumnat després de la conclusió dels estudis estrangers equivalents a l'Educació Secundària Obligatòria o al Batxillerat.  
3. Trasllat de centre amb sistema educatiu estranger a un altre centre amb sistema educatiu valencià.  
Quan un alumne o alumna es trasllade des d'un centre amb sistema educatiu estranger a un altre centre del sistema educatiu valencià, caldrà tindre en compte aquestes qüestions:  
a) Escolarització en l'etapa d'Educació Secundària Obligatòria.  
Per a realitzar estudis en qualsevol curs de l'Educació Secundària Obligatòria, l'escolarització d'aquest alumnat es realitzarà atenent l'edat, les circumstàncies, els coneixements i el seu historial acadèmic.  
b) Homologació del títol d'Educació Secundària Obligatòria.  
En el cas d'haver finalitzat els estudis corresponents de l'Educació Secundària Obligatòria en un sistema educatiu estranger, caldrà sol·licitar a la delegació o a la subdelegació del Govern l'homologació del títol d'Educació Secundària Obligatòria a fi de poder continuar els estudis postobligatoris no universitaris.  
Per al càlcul de la qualificació final d'etapa per a l'alumnat que participa en un procés d'admissió, cal ajustar-se al que s'indica en la Resolució de 23 de març de 2018, de la Secretaria d'Estat d'Educació, Formació Professional i Universitats, per la qual s'estableixen les instruccions per al càlcul de la qualificació final que ha de figurar en les credencials de convalidació per primer de Batxillerat i d'homologació de títols estrangers al títol de Graduat o Graduada en Educació Secundària Obligatòria i al de Batxillerat espanyol:  
b.1) S'ha d'aportar el certificat acreditatiu dels quatre cursos realitzats equivalents a l'etapa d'Educació Secundària Obligatòria del sistema educatiu espanyol, en el qual consten les matèries cursades, les qualificacions obtingudes i els anys acadèmics en els quals es van realitzar els cursos respectius.  
b.2) Quan el sol·licitant de l'homologació haja realitzat algun dels cursos en el sistema educatiu espanyol, haurà d'aportar el certificat acadèmic amb les qualificacions d'aquests per al càlcul de la qualificació final.  
b.3) Quan el sol·licitant no aporte la documentació necessària per al seu càlcul, la qualificació final que figurarà en la credencial d'homologació al títol de Graduat o Graduada en Educació Secundària Obligatòria serà 5,00. Aquesta qualificació s'aplicarà per a cada curs el certificat del qual no s'aporte. No es calcularà la qualificació final una vegada expedida la credencial, ni fins i tot en el cas que s'aporte un certificat amb posterioritat.  
b.4) En cap cas se certificarà la qualificació final obtinguda pel sol·licitant amb anterioritat a haver-se formulat proposta favorable a l'homologació o convalidació.  
En el cas que el procediment d'homologació no haja conclòs i l'alumne o alumna participe en un procés d'admissió, pot aportar el volant d'inscripció condicional segellat pel registre on haja presentat la sol·licitud d'homologació. En aquest cas, la qualificació final d'etapa provisional serà un 5,00. Una vegada se li expedisca la credencial d'homologació, l'alumne o alumna podrà presentar la qualificació final d'etapa emesa.  
c) Homologació del primer curs de Batxillerat.  
Per a realitzar estudis en el segon curs de Batxillerat, s'haurà de sol·licitar a la delegació o a la subdelegació del Govern l'homologació del primer curs de Batxillerat, amb la nota mitjana corresponent a aquest curs.  
9.4. Anul·lació de matrícula en Educació Secundària Obligatòria i Batxillerat  
1. L'alumnat d'Educació Secundària Obligatòria que tinga complits els setze anys en el moment de la matrícula, o els complisca en aquest any, podrà sol·licitar al director o directora del centre docent on estiga matriculat l'anul·lació de la matrícula corresponent.  
2. La permanència en el Batxillerat ocupant un lloc escolar en règim ordinari diürn serà de quatre anys acadèmics, com a màxim, de conformitat amb l'article 5.2 del Reial decret 243/2022, de 5 d'abril.  
  
3. Amb la finalitat de no exhaurir el nombre d'anys durant els quals es pot romandre cursant Batxillerat en règim ordinari, l'alumnat podrà sol·licitar al director o la directora del centre docent on estiga matriculat l'anul·lació de la matrícula corresponent.  
4. Per a sol·licitar l'anul·lació de la matrícula, caldrà que acredite trobar-se en alguna de les circumstàncies següents: malaltia prolongada de caràcter físic o psíquic, incorporació a un lloc de treball, obligacions ineludibles de tipus personal o familiar que impedisquen la normal dedicació a l'estudi, o altres circumstàncies, degudament justificades, que tinguen caràcter excepcional.  
5. Les sol·licituds s'han de formular, en tot cas, abans de finalitzar el mes d'abril i seran resoltes, oïts l'equip educatiu i el departament d'orientació o qui tinga atribuïdes les seues funcions, pel director o directora del centre docent on es trobe matriculat l'alumnat. El director o la directora autoritzarà l'anul·lació de la matrícula sempre que quede acreditada l'existència d'una de les causes que figuren en el punt anterior. En cas de denegació, les persones interessades podran elevar un recurs d'alçada davant de la direcció territorial competent en matèria d'educació.  
6. L'alumnat que haja exhaurit el límit de permanència en l'etapa en règim ordinari diürn podrà continuar els estudis en els règims de Batxillerat per a persones adultes, nocturn o a distància, així com presentar-se a les proves per a obtindre directament el títol de Batxillerat a què es refereix l'article 69.4 de la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'Educació, modificada per la Llei orgànica 3/2020, de 29 de desembre.  
  
  
  
10. CENTRES DE PRÀCTIQUES I ESTUDIANTS ERASMUS1. La participació dels centres i del professorat en la formació pedagògica i didàctica dels estudiants del màster que habilita per a la professió de professor o professora d'Educació Secundària Obligatòria i de Batxillerat, Formació Professional i Ensenyaments d'Idiomes, es realitzarà segons el que estableix l'Ordre de 30 de setembre de 2009, de la Conselleria d'Educació, per la qual es regulen la convocatòria i el procediment per a la selecció de centres de pràctiques i s'estableixen orientacions per al desenvolupament del pràcticum dels títols oficials de màster que habiliten per a l'exercici de les professions de professor d'Educació Secundària Obligatòria i de Batxillerat, Formació Professional i Ensenyaments d'Idiomes (DOGV 6123, 15.10.2009).  
2. Els centres també podran acollir estudiants universitaris estrangers en pràctiques a través del Programa Erasmus+. L'acollida d'aquest alumnat es regula en la Resolució de 20 de febrer de 2017, de la Direcció General de Política Lingüística i Gestió del Multilingüisme, per la qual s'aproven les instruccions d'acollida d'estudiants d'educació superior Erasmus+ per a la realització de pràctiques en centres educatius valencians (DOGV 7987, 24.02.2017).  
3. També es podrà incorporar alumnat de pràctiques de cicles formatius (TIS, TASOCT, etc.) o de graus o postgraus que tinguen vinculació amb la intervenció socioeducativa, com treball social, educació social, teràpia ocupacional, etc.  
  
  
11. ITACA. TECNOLOGIES DE LA INFORMACIÓ I LA COMUNICACIÓ I PROTECCIÓ DE DADES PERSONALS  
11.1. Normativa que s'ha de preveure en matèria de l'ús de les tecnologies de la informació i de la comunicació i la protecció en el tractament de les dades personals  
1. Caldrà atindre's al que disposa la legislació en la matèria i en les instruccions de servei que dicte la direcció general amb competències en tecnologies de la informació i de la comunicació, i específicament en la normativa següent:  
a) Reglament (UE) 2016/679, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 d'abril de 2016, relatiu a la protecció de les persones físiques pel que fa al tractament de dades personals i a la lliure circulació d'aquestes dades i pel qual es deroga la Directiva 95/46/CE (conegut per Reglament general de protecció de dades, RGPD), (DOUE L119/1, 04.05.2016).  
b) Llei orgànica 3/2018, de 5 de desembre, de protecció de dades personals i garantia dels drets digitals (BOE 294, 06.12.2018).  
c) Reial decret 1720/2007, de 21 de desembre, pel qual s'aprova el Reglament de desplegament de la Llei orgànica 15/1999, de 13 de desembre, de protecció de dades de caràcter personal (BOE 17, 19.01.2008), en aquells apartats que es mantenen vigents.  
d) Ordre 19/2013, de 3 de desembre, de la Conselleria d'Hisenda i Administració Pública, per la qual s'estableixen les normes sobre l'ús segur de mitjans tecnològics en l'Administració de la Generalitat (DOGV 7169, 10.12.2013).  
e) Resolució de 26 de juny de 2013, de la Direcció General de Centres i Personal Docent, de la Direcció General de Formació Professional i Ensenyaments de Règim Especial i de la Direcció General de Tecnologies de la Informació, per la qual s'estableix el procediment i el calendari d'inventari i certificació de les aplicacions i l'equipament informàtic existents en els centres educatius dependents de la Generalitat (DOGV 7056, 28.06.2013).  
f) Resolució de 28 de juny de 2018, de la Sotssecretaria de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es dicten instruccions per al compliment de la normativa de protecció de dades en els centres educatius públics de titularitat de la Generalitat (DOGV 8436, 03.12.2018).  
g) Carta informativa de 30 d'abril de 2021, de la Sotssecretaria de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport i el director general de Centres Docents, sobre el nou apartat en la web www.ceice.gva.es, dedicat a la protecció de dades en els centres educatius públics GVA, i necessitat de publicar els Registres d'activitats de tractament (RAT) dels centres:   
  
https://ceice.gva.es/documents/161634279/172734302/Z+Carta+Informativa+nuevo+apartado+Protecci%C3%B3n+de+Datos+y+RAT+centros+p%C3%BAblicos+educativos+GVA/52589713-09bc-41e3-9b8c-cdf6cb582928.  
Els centres públics GVA han de crear, dins de les seues pàgines web, un apartat anomenat «Protecció de Dades» amb la relació dels RAT que són aplicables a cada centre i enllaçar a l'URL:   
http://www.ceice.gva.es/va/web/educacion/proteccio-de-dades-en-centres-educatius-publics-gva.  
2. Qualsevol normativa que haja de ser complida pels centres docents en matèria de tecnologies de la informació i de les comunicacions, com a conseqüència de l'exercici de les competències atribuïdes per l'article 15 del Decret 171/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Hisenda i Model Econòmic (DOGV 8959, 24.11.2020), a la Direcció General de Tecnologies de la Informació i les Comunicacions, serà disposada en la web: https://dgtic.gva.es/va/normativa.  
11.2. ITACA  
1. El Decret 51/2011, de 13 de maig, del Consell, sobre el sistema de comunicació de dades a la conselleria competent en matèria d'educació, a través del sistema d'informació ITACA, dels centres docents que imparteixen ensenyaments reglats no universitaris (DOGV 6522, 17.05.2011), regula aquest sistema d'informació, com a instrument per a la gestió i la comunicació de les dades i dels documents necessaris per al funcionament adequat del sistema educatiu de la Comunitat Valenciana.  
  
2. El sistema d'informació ITACA té com a finalitat la consecució d'una gestió integrada dels procediments administratius i acadèmics del sistema educatiu de la Comunitat Valenciana.  
3. Tots els centres d'Educació Secundària Obligatòria i de Batxillerat tenen l'obligació de comunicar a la conselleria competent en matèria d'educació, en el termini establit en la normativa vigent i mitjançant el sistema ITACA, la informació requerida en l'esmentat Decret 51/2011, amb una atenció especial a les dades que fan referència al dret d'assistència i estudi de l'alumnat, segons l'article 24 del Decret 39/2008, de 4 d'abril (DOGV 5738, 09.04.2008), o normativa que el substituïsca.  
4. Les dades de l'alumnat, les mesures d'inclusió, i les variacions que es produïsquen d'aquestes al llarg del curs, s'han de registrar en ITACA per part de l'orientador o orientadora que atén el centre, amb la supervisió de la direcció, que tindrà la responsabilitat de vetlar perquè les dades introduïdes estiguen actualitzades, siguen veraces i es corresponguen amb la informació continguda en l'informe sociopsicopedagògic.  
5. Els procediments i la documentació relacionats amb l'orientació educativa i professional implementats en ITACA es gestionaran exclusivament per aquesta via.  
6. Per a l'ús segur dels mitjans tecnològics en l'Administració de la Generalitat se seguiran les normes disposades en l'Ordre 19/2013, de 3 de desembre, de la Conselleria d'Hisenda i Administració Pública (DOGV 7169, 10.12.2013).  
11.3. Ús de plataformes informàtiques en els centres educatius públics de titularitat de la Generalitat  
1. La Generalitat Valenciana, a través de la direcció general competent en matèria de tecnologies de la informació i de les comunicacions disposarà les plataformes, serveis amb caràcter instrumental (programari d'oficina, de videoconferència, de treball col·laboratiu, etc.) i, en general, les eines més adients per al seu ús en els centres educatius de titularitat de la Generalitat, segons l'Ordre 19/2013, de 3 de desembre, de la Conselleria d'Hisenda i Administració Pública, per la qual s'estableixen les normes sobre l'ús segur de mitjans tecnològics en l'Administració de la Generalitat (DOGV 7169, 10.12.2013).  
La Conselleria d'Educació, Cultura i Esport posa a disposició dels centres educatius un sistema de comunicació entre el centre i l'equip docent amb l'alumnat i les persones progenitores i/o persones tutores legals, mitjançant les plataformes ITACA-Web Família 2.0 i Mòdul Docent 2.0.  
El projecte anomenat «Centre Digital Col·laboratiu» de la Generalitat Valenciana s'implantarà progressivament en tots els centres i incorporarà totes les plataformes autoritzades que hagen de ser d'ús tant per a l'alumnat com per al professorat i per les persones progenitores i/o persones tutores legals de l'alumnat.  
Per tant, com a norma general, hauran d'emprar-se les eines que la conselleria competent en matèria d'educació pose a disposició dels centres. A més, l'article 5.4 de l'esmentada Ordre 19/2013 estableix que qualsevol externalització del tractament requereix la subscripció d'un contracte exprés entre la conselleria competent en matèria d'educació, com a responsable del tractament, i l'empresa responsable de la prestació del servei, com a encarregada del tractament, que en aquest cas serien les empreses propietàries d'aquestes plataformes. L'obligatorietat d'aquest «contracte per encàrrec», així com les seues condicions, es troba especialment especificada en l'article 28 del Reglament general de protecció de dades (RGPD).  
Segons l'Ordre 19/2013 i la Resolució de 28 de juny de 2018, queda prohibit transmetre o allotjar informació pròpia de l'Administració de la Generalitat en sistemes d'informació externs (com és el cas dels serveis en núvol o on cloud), llevat que hi haja una autorització expressa de la conselleria competent en matèria d'educació després de l'anàlisi dels riscos associats a aquesta externalització, en especial sobre els aspectes següents:  
- les comunicacions han de xifrar les dades d'extrem a extrem;  
- la ubicació de les dades ha d'estar en l'Espai Econòmic Europeu;  
  
- s'ha de comprovar el compromís, a través de les seues polítiques, de no realitzar un perfilat o analítica amb les dades emmagatzemades;  
- no s'ha de permetre fer ús de les dades, ni tan sols anonimitzades, per a finalitats diferents d'aquelles directament relacionades amb la prestació del servei.  
2. En relació amb l'ús de xarxes socials en l'àmbit educatiu, l'esmentada Resolució de 28 de juny de 2018 indica que la publicació de dades personals en xarxes socials per part dels centres educatius, requereix disposar del consentiment inequívoc de les persones implicades, a les quals caldrà informar prèviament de manera clara de les dades que es publicaran, en quines xarxes socials, amb quina finalitat, qui pot accedir a les dades, així com de la possibilitat d'exercir els seus drets d'accés, rectificació, oposició, supressió («dret a l'oblit»), limitació del tractament, portabilitat i de no ser objecte de decisions individualitzades, així com el dret a la retirada del consentiment prèviament atorgat.  
3. No requereix autorització l'ús de xarxes socials per a l'exercici de les competències en matèria d'educació, sempre que no tracten ni difonguen dades personals del tractament de les quals siguen responsables les persones titulars d'òrgans superiors o del nivell directiu de la Conselleria. Té la condició de dades personals tota informació que es puga relacionar amb una persona física identificada o identificable. Aquesta definició inclou, entre altres dades, imatges, veu, codis d'identificació, qualificacions o opinions. No obstant això:  
a) Està expressament desautoritzat l'ús de xarxes socials que incloguen qualsevol tipus de publicitat o que puguen ser utilitzades per a una finalitat diferent de la mateixa comunicació.  
b) Quan s'utilitzen aquests mitjans, els centres educatius han d'informar les famílies i l'alumnat major de 14 anys sobre l'ús segur de les xarxes socials, dels drets i obligacions dels intervinents, així com de l'exempció de responsabilitat de la Conselleria en aquestes aplicacions.  
  
c) Quan les dades personals de l'alumnat, incloent-hi fotografies o vídeos, siguen proporcionades per tercers o altres membres de la comunitat educativa, sense mediació del titular de les dades (l'alumnat major de 14 anys, o qui exercisca la representació legal del menor), s'ha de garantir que es disposa de l'autorització expressa i concreta d'ús, o l'assumpció de responsabilitat pel cedent.  
4. Qualsevol tractament de dades de caràcter personal ha de complir amb el que es preveu en la normativa vigent en la matèria i, en particular, amb les obligacions d'informació a les persones afectades pels tractaments i transparència sobre aquestes. A més, han de cenyir-se a les finalitats específiques previstes en la seua creació i han d'haver sigut publicades en els registres d'activitats de tractament corresponents (RAT). Es pot prendre com a referència el procediment utilitzat per la mateixa conselleria, o es poden adaptar els models que calguen d'entre els que es troben en l'URL:   
https://ceice.gva.es/va/registre-de-tractament-de-dades.  
L'òrgan d'informació i assessorament de la Generalitat en matèria de protecció de dades és la Delegació de Protecció de Dades (https://participacio.gva.es/va/web/delegacion-de-proteccion-de-datos-gva), a qui es poden dirigir les persones interessades pel que respecta a totes les qüestions relatives al tractament de les seues dades personals i a l'exercici dels seus drets a l'empara del Reglament general de protecció de dades. Quant a la forma d'exercir els drets, es pot consultar més informació al següent enllaç:   
www.gva.es/va/inicio/procedimientos'id\_proc=19970.  
5. Sobre la utilització d'aplicacions de missatgeria per part del professorat per a la comunicació amb l'alumnat, el punt 3.2.7 de l'esmentada Resolució de 28 de juny de 2018 indica que, amb caràcter general, les comunicacions entre el professorat i l'alumnat han de tindre lloc dins de l'àmbit de la funció educativa i no dur-se a terme a través d'aplicacions de missatgeria instantània. Si cal establir canals específics de comunicació, han d'emprar-se els mitjans i eines establits per la conselleria competent en matèria d'educació i posats a disposició d'alumnat i professorat o per mitjà del correu electrònic. Així mateix, quan la comunicació siga entre el professorat i qui exercisca la representació legal de l'alumnat, el punt 3.2.8 assenyala que les comunicacions han de dur-se a terme a través dels mitjans posats a disposició dels dos pel centre educatiu o la conselleria competent en matèria d'educació.  
  
6. Els tractaments de dades personals mitjançant aplicacions informàtiques mòbils, conegudes com a apps, han d'incloure's en la política de seguretat del centre, com a mínim amb les mateixes garanties que qualsevol altre tractament, tal com indica l'informe sobre la utilització per part de professorat i alumnat d'aplicacions que emmagatzemen dades en el núvol amb sistemes aliens a les plataformes educatives, publicat per l'Agència Espanyola de Protecció de Dades (https://www.aepd.es/media/guias/guia-orientaciones-apps-datos-alumnos.pdf).  
Tal com indica aquest informe, les aplicacions que contenen més dades personals de l'alumnat són els quaderns de notes dels docents, que contenen el seu progrés i les seues qualificacions. Per tant, qualsevol aplicació que incloga la identificació de l'alumne pot portar a l'elaboració de perfils segons les funcionalitats i la tipologia de les dades recopilades. Amb els hàbits de navegació, juntament amb les dades d'altres usuaris amb els quals contacta i el seu comportament educatiu, es poden crear perfils de la persona usuària susceptibles de ser tractats sense el consentiment d'aquesta, amb l'excusa de la millora del funcionament del servei. Les persones usuàries es poden classificar fàcilment segons la seua activitat, en funció de les accions que realitzen, o fins i tot del temps que tarden a realitzar-les. Cal tindre en compte que les aplicacions d'instal·lació no assistida en dispositius mòbils intel·ligents són capaces d'accedir a gran quantitat de dades de caràcter personal emmagatzemades en el mateix dispositiu, com ara el número d'identificació del terminal, l'agenda de contactes, imatges o vídeos. A més, aquestes aplicacions poden accedir als sensors del dispositiu i permeten obtindre la ubicació geogràfica, capturar fotos, vídeo o so.  
  
Per tot això, no es podran utilitzar aquelles plataformes informàtiques o aplicacions informàtiques mòbils (app), diferents de les que posa a disposició o autoritza la conselleria competent en matèria d'educació, que tinguen com a finalitat:  
a) Tant la comunicació amb les famílies, com amb l'alumnat.  
b) El seguiment de l'alumnat a través de quaderns de notes de progrés i la seua qualificació.  
11.4. Identitat digital de l'alumnat, del personal docent i del personal no docent d'atenció educativa  
En el marc establit per la proposta de modificació de 3 de juny de 2021 (Document SEC (2021) - 228 final) del Reglament UE 910/2014 del Parlament Europeu i del Consell, relatiu a la identificació electrònica i els serveis de confiança per a les transaccions electròniques en el mercat interior, la identitat digital de l'alumnat, del personal docent i del personal no docent d'atenció educativa, estarà constituïda pels següents elements:  
a) Els elements registrals que consten en el sistema ITACA, regulat per Decret 51/2011, de 13 de maig, del Consell, sobre el sistema de comunicació de dades a la conselleria competent en matèria d'educació, a través del sistema d'informació ITACA, dels centres docents que imparteixen ensenyaments reglats no universitaris (DOGV 6522, 17.05.2011);  
b) Els elements registrals que consten en el sistema EDEN, regulat per Ordre 5/2021, de 12 de febrer, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, per la qual es regulen el contingut, ús i accés a l'expedient docent electrònic normalitzat (DOGV 9022, 17.02.2021);  
  
c) La identificació electrònica per a l'accés a les xarxes i portals educatius, mitjançant el sistema que determine la direcció general competent en matèria de seguretat de la informació, autorització i control de les tecnologies de la informació i les telecomunicacions en l'àmbit de la Generalitat.  
  
  
CONSIDERACIONS FINALS  
  
1. L'annex d'aquesta resolució serà aplicable per al curs acadèmic 2022-2023, en els centres docents sostinguts amb fons públics de la Comunitat Valenciana que, degudament autoritzats, impartisquen ensenyaments d'Educació Secundària Obligatòria i de Batxillerat. Als centres privats concertats no serà aplicable el contingut de l'apartat 2, els subapartats 3.3.7, 4.2.1.5.b i 4.2.1.5.c, l'apartat 6 i el subapartat 11.3. La resta d'apartats sí que es consideren aplicables als centres privats concertats perquè es tracta d'aspectes generals que, si bé no són prescriptius, sí que poden considerar-se com a orientatius per a l'organització, però sempre que no s'oposen al que estableix la normativa específica de rang superior aplicable.  
2. La direcció de cada centre complirà i farà complir el que estableix aquesta resolució i adoptarà les mesures necessàries perquè el contingut siga conegut per tots els membres de la comunitat educativa.  
  
3. La Inspecció d'Educació vetlarà pel compliment del que estableix aquesta resolució.  
4. Les direccions territorials competents en matèria d'educació resoldran, en l'àmbit de la seua competència, els problemes que sorgisquen de l'aplicació d'aquesta resolució.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9384, del 15-07-2022 (2022/6761)

RESOLUCIÓN de 12 de julio de 2022, del secretario autonómico de Educación y Formación Profesional, por la que se aprueban las instrucciones para la organización y el funcionamiento de los centros que imparten Educación Secundaria Obligatoria y Bachillerato durante el curso 2022-2023.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9384

Fecha DOGV
:   15-07-2022

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2022/6761

CVE


Fecha del documento
:   12-07-2022

Organismo emisor
:   Conselleria de Educación, Cultura y Deporte

Tipo de documento
:   Resolución

Análisis jurídico

 Descriptores 

:   * [Conselleria de Educación, Cultura y Deporte](javascript:void(0))
    * [Conselleria de Educación, Cultura y Deporte](javascript:void(0))
    * [centro de enseñanza](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 12 de julio de 2022, del secretario autonómico de Educación y Formación Profesional, por la que se aprueban las instrucciones para la organización y el funcionamiento de los centros que imparten Educación Secundaria Obligatoria y Bachillerato durante el curso 2022-2023. [2022/6761]  
La Ley orgánica 2/2006, de 3 de mayo, de educación es la ley básica del sistema educativo. Esta ha sido modificada por la Ley orgánica 3/2020, de 29 de diciembre (BOE 340, 30.12.2020), y sus modificaciones entran en vigor de acuerdo con el calendario de implantación establecido en la disposición final quinta de esta ley.  
La disposición transitoria quinta de la Ley orgánica 3/2020, de 29 de diciembre, por la que se modifica la Ley orgánica 2/2006, de 3 de mayo, de educación, en referencia a la aplicación de las normas reglamentarias, establece que las materias en la regulación de las cuales esta ley orgánica remite a ulteriores disposiciones reglamentarias, y hasta que estas no se dicten, serán de aplicación, en cada caso, las normas de este rango que se aplicaban hasta la entrada en vigor de la Ley orgánica 3/2020, de 29 de diciembre.  
El Real decreto 217/2022, de 29 de marzo, establece la ordenación y las enseñanzas mínimas de la Educación Secundaria Obligatoria (BOE 76, 30.03.2022) y su corrección de errores.  
El Real decreto 243/2022, de 5 de abril, establece la ordenación y las enseñanzas mínimas del Bachillerato (BOE 82, 06.04.2022).  
El Real decreto 984/2021, de 16 de noviembre, por el que se regulan la evaluación y la promoción en la Educación Primaria, así como la evaluación, la promoción y la titulación en la Educación Secundaria Obligatoria, el Bachillerato y la Formación Profesional (BOE 275, 17.11.2021).  
Las enseñanzas mínimas reguladas de acuerdo con el Real decreto 1105/2014, de 26 de diciembre, por el que se establece el currículo básico de la Educación Secundaria Obligatoria y del Bachillerato, serán de aplicación en los cursos segundo y cuarto de Educación Secundaria Obligatoria y segundo de Bachillerato, durante el curso académico 2022-2023, sin embargo, los estándares de aprendizaje evaluable que figuran en los anexos del mencionado Real decreto 1105/2014, tienen carácter meramente orientativo para los cursos segundo y cuarto de Educación Secundaria Obligatoria y segundo de Bachillerato, durante el curso escolar 2022-2023.  
El Decreto 252/2019, de 29 de noviembre, del Consell, de regulación de la organización y el funcionamiento de los centros públicos que imparten enseñanzas de Educación Secundaria Obligatoria, Bachillerato y Formación Profesional (DOGV 8693, 09.12.2019), derogó explícitamente el Decreto 234/1997, de 2 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de los institutos de Educación Secundaria (DOGV 3073, 08.09.1997), pero, sin embargo, en la disposición transitoria tercera sobre el desarrollo reglamentario, establece que, en todo lo que se ajuste a una regulación que se remita a disposiciones, reglamentarias ulteriores, y mientras estas no sean dictadas, serán aplicables, en cada caso, las normas vigentes, siempre que no se opongan a lo que dispone el citado decreto.  
Por lo tanto, para este curso académico 2022-2023, continúan pudiéndose aplicar, entre otras normas, todos los preceptos que no se opongan a una norma del mismo rango pero dictada con posterioridad, o de rango superior, contenidos en el Decreto 234/1997, de 2 de septiembre, del Govern Valencià, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de los institutos de Educación Secundaria (DOGV 3073, 08.09.1997), y en la Orden de 29 de junio de 1992, de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, por la que se aprueban las instrucciones que regulan la organización y el funcionamiento de los centros docentes que impartan enseñanzas de segundo ciclo de Educación Infantil, Preescolar, Primaria, General Básica, Educación Especial, Secundaria Obligatoria, Bachillerato y Formación Profesional, sostenidos con fondos públicos y dependientes de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia de la Generalitat Valenciana (DOGV 1826, 15.07.1992).  
La Ley 4/2018, de 21 de febrero, de la Generalitat, por la que se regula y se promueve el plurilingüismo en el sistema educativo valenciano (DOGV 8240, 22.02.2018), establece el Programa de educación plurilingüe e intercultural en todos los centros y regula la elaboración del Proyecto lingüístico de centro.  
La Ley 10/2014, de 29 de diciembre, de la Generalitat, de Salud de la Comunitat Valenciana (DOGV 7434, 31.12.2014), modificada por la Ley 8/2018, de 20 de abril, de la Generalitat (DOGV 8279, 23.04.2018), establece en el artículo 54, «Derechos generales y ámbito de aplicación», que todos los menores tienen derecho a la protección y a la atención sanitaria, así como a los cuidados necesarios para su salud y bienestar en su calidad de usuarios y pacientes del Sistema Valenciano de Salud. El artículo 59 establece que las acciones en materia de salud escolar exigen la actuación coordinada de los departamentos competentes en materia de sanidad y educación. La Estrategia Autonómica de Salud Mental (2016-2020) incluye dentro de la línea estratégica 2, «Atención a las personas con problemas de salud mental», elaborar un protocolo entre Educación y Salud Mental para la detección y atención temprana de estas. Este protocolo se establece en la Resolución conjunta de 11 de diciembre de 2017, de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte y de la Conselleria de Sanidad Universal y Salud Pública, por la que se dictan instrucciones para la detección y la atención temprana del alumnado que pueda presentar un problema de salud mental (DOGV 8196, 22.12.2017).  
La Ley 7/2012, de 23 de noviembre, de la Generalitat, Integral contra la Violencia sobre la Mujer en el Ámbito de la Comunitat Valenciana (DOGV 6912, 28.11.2012) adopta medidas integrales para la erradicación de la violencia sobre la mujer, en el ámbito competencial de la Generalitat, ofreciendo protección y asistencia tanto a las mujeres víctimas de la violencia como a sus hijos e hijas menores y/o personas sujetas a su tutela o acogida, así como medidas de prevención, sensibilización y formación con el fin de implicar toda la sociedad de la Comunitat Valenciana.  
La Ley 15/2017, de 10 de noviembre, de la Generalitat, de políticas integrales de juventud (DOGV 8168, 13.11.2017), define su ámbito de aplicación a las personas entre 12 y 30 años, las dos edades incluidas, y establece que los poderes públicos impulsarán la cultura participativa de las personas jóvenes para mejorar los sistemas y las estructuras democráticas, y también garantizarles el ejercicio de un papel activo de transformación y el cambio de la sociedad con su intervención en los asuntos públicos.  
La Ley 26/2018, de 21 de diciembre, de la Generalitat, de derechos y garantías de la infancia y adolescencia (DOGV 8450, 24.12.2018) menciona el Plan de igualdad y convivencia, e indica que en todos los procedimientos se ha de respetar un espacio de comunicación con los menores, y obliga a hacer cumplir los apartados 1 y 3 del artículo 17 de la ley respecto del derecho de las personas menores de edad a ser informadas, oídas y escuchadas. En el artículo 10, se trata el abordaje integral de la violencia contra la infancia y la adolescencia.  
La Ley orgánica 8/2021, de 4 de junio, de protección integral a la infancia y la adolescencia frente a la violencia (BOE 134, 05.06.2021) tiene por objeto garantizar los derechos fundamentales de los niños, niñas y adolescentes a su integridad física, psíquica, psicológica y moral frente a cualquier forma de violencia, asegurando el libre desarrollo de su personalidad y estableciendo medidas de protección integral, que incluyan la sensibilización, la prevención, la detección temprana, la protección y la reparación del mal en todos los ámbitos en los cuales se desarrolla su vida.  
La Ley 8/2017, de 7 de abril, de la Generalitat, integral del reconocimiento del derecho a la identidad y a la expresión de género en la Comunitat Valenciana (DOGV 8019, 11.04.2017), trata en su capítulo II, diferentes medidas en el ámbito de la educación en materia de identidad y expresión de género, diversidad sexual y familiar.  
La Ley 23/2018, de 29 de noviembre, de la Generalitat, de igualdad de las personas LGTBI, trata en determinados artículos medidas que es necesario tener en cuenta en el ámbito de la educación (DOGV 8436, 03.12.2018).  
La Ley 6/2022, de 31 de marzo, de modificación del Texto Refundido de la Ley General de derechos de las personas con discapacidad y de su inclusión social, aprobado por el Real decreto legislativo 1/2013, de 29 de noviembre, establece y regula la accesibilidad cognitiva y sus condiciones de exigencia y aplicación (BOE 78, 01.04.2022).  
Además, diferentes estrategias y planes han incorporado medidas específicas en el ámbito educativo, como la Estrategia de educación para el desarrollo en el ámbito formal de la Comunitat Valenciana 2017-2021, el Plan valenciano de inclusión y cohesión social (PVICS), la Estrategia valenciana para la igualdad y la inclusión del pueblo gitano 2018-2023, la Estrategia Valenciana de Migraciones 2021-2026, la Estrategia valenciana para la igualdad de trato, la no discriminación y la prevención de los delitos de odio 2019-2024 o el Plan director de coeducación. En cuanto a la adopción de la Estrategia Valenciana de Desarrollo Sostenible (EDS) 2020-2030, y la adaptación de la Agenda 2030 y los Objetivos de Desarrollo Sostenible (ODS) al contexto educativo, se ha profundizado en la integración de los ODS 4 (educación de calidad), 10 (reducción de las desigualdades) y 16 (paz, justicia e instituciones sólidas) en las políticas educativas.  
El Decreto 104/2018, de 27 de julio, del Consell, por el que se desarrollan los principios de equidad y de inclusión en el sistema educativo valenciano (DOGV 8356, 07.08.2018), tiene por objeto establecer y regular los principios y las actuaciones encaminadas al desarrollo de un modelo inclusivo en el sistema educativo valenciano para hacer efectivos los principios de equidad e igualdad de oportunidades en el acceso, participación, permanencia y progreso de todo el alumnado, y conseguir que los centros docentes se constituyan en elementos dinamizadores de la transformación social hacia la igualdad y la plena inclusión de todas las personas; en especial, de aquellas que se encuentran en situación de mayor vulnerabilidad y en riesgo de exclusión.  
La Orden 20/2019, de 30 de abril, de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, por la cual se regula la organización de la respuesta educativa para la inclusión del alumnado en los centros docentes sostenidos con fondos públicos del sistema educativo valenciano (DOGV 8540, 03.05.2019), tiene por objeto regular la organización de la respuesta educativa en los centros docentes, en el marco de la educación inclusiva, a fin de garantizar el acceso, la participación, la permanencia y el progreso de todo el alumnado, como núcleo del derecho fundamental a la educación y desde los principios de calidad, igualdad de oportunidades, equidad y accesibilidad universal.  
El Decreto 58/2021, de 30 de abril, del Consell, determina la jornada lectiva del personal docente y el número máximo de alumnado por unidad en centros docentes no universitarios (DOGV 9077, 06.05.2021).  
El Decreto 72/2021, de 21 de mayo, del Consell, de organización de la orientación educativa y profesional en el sistema educativo valenciano (DOGV 9099, 03.06.2021), tiene por objeto regular la organización de la orientación educativa y profesional en el sistema educativo valenciano, porque, desde una vertiente de derechos, inclusiva, intercultural, con perspectiva de género y de forma cooperativa entre todos los agentes implicados, contribuya a la optimización de los procesos de desarrollo personal, social, emocional, académico y profesional del alumnado, garantice la orientación a lo largo de todo el itinerario formativo y acompañe los centros docentes en el proceso de transformación hacia la inclusión.  
La Orden 23/2021, de 6 de julio, de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, (DOGV 9124, 09.07.2021), determina los criterios de creación de puestos de profesorado de la especialidad de Orientación Educativa en los equipos de Orientación Educativa, y ordena la creación de las unidades especializadas de Orientación.  
La pandemia mundial derivada de la COVID-19, declarada por la Organización Mundial de la Salud el día 11 de marzo de 2020, ha tenido una especial incidencia en el sistema educativo. Ante la evolución de la pandemia durante los cursos 2019-2020, 2020-2021 y 2021-2022, y dado que la educación y el funcionamiento seguro de los centros educativos son preocupaciones sociales prioritarias, que merecen una atención también prioritaria por parte de los poderes públicos, ha sido necesario desarrollar nuevas medidas excepcionales, y de carácter temporal.  
La situación anterior ha hecho que los centros educativos, en general, y los equipos directivos, en particular, hayan tenido que centrar la mayoría de sus actuaciones y dedicar casi todos sus esfuerzos a gestionar aspectos derivados directa o indirectamente de la incidencia de la pandemia en sus centros.  
Con fecha 28 de enero de 2022 se publicó la Resolución de 26 de enero de 2022, del secretario autonómico de Educación y Formación Profesional, por la que se modifican algunos aspectos y se realizan aclaraciones sobre el contenido de las resoluciones de 20 de julio y de 26 de julio de 2021, del secretario autonómico de Educación y Formación Profesional, por las que se aprueban, respectivamente, las instrucciones para la organización y funcionamiento de los centros que imparten Educación Infantil de segundo ciclo y Educación Primaria, y Educación Secundaria Obligatoria y Bachillerato, durante el curso 2021-2022 (DOGV 9266, 28.01.2022) con la finalidad de flexibilizar o retrasar algunos de los plazos establecidos para la realización de determinadas actuaciones, con el fin de disminuir la presión sobre los centros, intentando eliminar, sobre todo, aquellas actuaciones de índole más burocrática y que no tenían un gran impacto en el desarrollo del trabajo de atención al alumnado, para concentrar sus esfuerzos en mejorar la atención educativa al alumnado y sus familias.  
Conviene, por tanto, dictar instrucciones para el curso académico 2022-2023 que sigan incidiendo en lo que determina la mencionada Resolución de 26 de enero de 2022.  
La Conselleria de Educación, Cultura y Deporte es consciente de que el problema de la excesiva burocracia va más allá de la situación actual, por lo que se quiere trasladar el compromiso de revisión y análisis de toda la normativa vigente con el fin de introducir los cambios necesarios, en el marco de las posibilidades de regulación normativa, para reducir de forma significativa las tareas burocráticas de los centros.  
Es por ello que, en estas instrucciones se eliminan referencias a otros planes y programas regulados por esta Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, y que, de ahora en adelante, se incluirán en el Proyecto educativo de centro (PEC) y se revisarán anualmente al realizar la memoria del centro, a fin de que sirvan en la elaboración, por parte de los centros educativos de sus planes de actuación para la mejora (PAM), que deben elaborar anualmente.  
Todo esto con los siguientes objetivos:  
- Favorecer el ejercicio de la autonomía pedagógica y organizativa por parte de los centros educativos para que puedan desarrollar la mejor respuesta educativa al conjunto de la comunidad educativa y, especialmente, a su alumnado.  
- Reducir tareas administrativas de índole burocrática que no tienen un impacto positivo en el funcionamiento del centro ni en los procesos de enseñanza y aprendizaje.  
- Homogeneizar y simplificar el contenido y los criterios de elaboración, aprobación, seguimiento y evaluación de los documentos institucionales del centro.  
Estas instrucciones se refieren a las medidas de ordenación académica en torno a la coordinación docente y la elaboración del proyecto educativo y de la programación general anual, los horarios lectivos, y otros aspectos didácticos y organizativos en los cuales se deben incluir en todo momento los principios coeducativos de manera transversal, teniendo en cuenta la Ley 15/2017, de 10 de noviembre, de la Generalitat, de políticas integrales de juventud (DOGV 8168, 13.11.2017).  
Estos principios son:  
- La eliminación de los prejuicios, estereotipos y roles en función del sexo, construidos según los patrones socioculturales de conducta asignados a mujeres y hombres, para garantizar para todo el alumnado posibilidades de desarrollo personal integral.  
- La prevención de la violencia contra las mujeres, mediante el aprendizaje de métodos no violentos para la resolución de conflictos y de modelos de convivencia basados en la diversidad y en el respeto a la igualdad de derechos y oportunidades de mujeres y hombres.  
- La promoción de los valores como el respeto, la solidaridad, la tolerancia, la empatía y la responsabilidad, que faciliten la comunicación, el diálogo y la restauración, y que resultan fundamentales en la hora de convivir, tendrán que regir las relaciones entre todos los miembros de la comunidad educativa.  
- La integración de los objetivos coeducativos señalados en los libros de texto y otros materiales didácticos que se utilizan o se proponen en los proyectos de innovación educativa, que deben hacer un uso no sexista del lenguaje y garantizar, en las imágenes que contienen, una presencia equilibrada y no estereotipada de mujeres y hombres.  
- La capacitación del alumnado para que la elección de las opciones académicas se lleve a cabo libre de condicionamientos basados en el género.  
- El respeto a la libre determinación de género, su expresión y la orientación sexual, tanto del alumnado como de sus familiares.  
De conformidad con el Decreto 5/2019, de 16 de junio, del president de la Generalitat, por el que se determinan el número y denominación de las consellerias, y sus atribuciones (DOGV 8572, 17.06.2019), y el Decreto 7/2019, de 20 de junio, del president de la Generalitat, por el que se determinan las secretarías autonómicas de la Administración del Consell (DOGV 8576, 21.06.2019), modificado por el Decreto 2/2022, de 10 de febrero, del president de la Generalitat, de modificación del Decreto 7/2019, de 20 de junio, del president de la Generalitat, por el que se determinan las secretarías autonómicas de la Administración del Consell (DOGV 9277, 14.02.2022), resuelvo:  
  
Apartado único  
Aprobar las instrucciones incluidas en el anexo único, a las que deberá ajustarse la organización y el funcionamiento de los centros educativos que imparten Educación Secundaria durante el curso académico 2022-2023.  
  
València, 12 de julio de 2022. - El secretario autonómico de Educación y Formación Profesional: Miguel Soler Gracia.  
  
  
  
ANEXO ÚNICO  
Instrucciones de organización y funcionamiento de los centros que imparten Educación Secundaria Obligatoria y Bachillerato durante el curso académico 2022-2023.  
  
ÍNDICE  
1. PROYECTO EDUCATIVO DE CENTRO  
1.1. Consideraciones generales  
1.2. Contenidos del Proyecto educativo de centro  
1.2.1. Los objetivos, las prioridades de actuación y la línea pedagógica del centro  
1.2.2. Las características del entorno social y cultural del centro  
1.2.3. Las líneas y criterios básicos que deben orientar el establecimiento de determinadas medidas a medio y largo plazo por parte del centro  
1.2.4. La concreción de los currículos establecidos por la Administración educativa para las diferentes enseñanzas impartidas en el centro  
1.2.5. Proyecto lingüístico de centro  
1.2.6. Los diferentes planes y programas establecidos por la Administración educativa  
1.2.6.1. Programa de reutilización, reposición y renovación de libros de texto y material curricular  
1.2.6.2. Medidas para el fomento de la lectura  
1.2.6.3. Medidas para el fomento de la igualdad y la convivencia  
1.2.6.4. Medidas de respuesta educativa para la inclusión del alumnado  
1.2.6.5. Actuaciones de orientación académica y profesional  
1.2.6.6. Medidas relacionadas con la acción tutorial  
1.2.6.7. Medidas de coordinación para garantizar la continuidad del proceso educativo  
1.2.6.8. Proyecto educativo de comedor escolar  
1.2.6.9. Plan Digital de Centro  
1.2.6.10. Carta de compromiso educativo del centro con las familias del alumnado  
1.2.6.11. Otros proyectos y programas desarrollados por el centro  
1.3. Elaboración, aprobación, difusión, seguimiento y evaluación del proyecto educativo  
2. PROYECTO DE GESTIÓN Y RÉGIMEN ECONÓMICO  
2.1. Consideraciones generales  
2.2. Otros aspectos relativos a la gestión y régimen económico de los centros  
3. NORMAS DE ORGANIZACIÓN Y FUNCIONAMIENTO  
3.1. Consideraciones generales  
3.2. Elaboración, aprobación, difusión, seguimiento y evaluación  
3.3. Otros aspectos relativos a la organización y al funcionamiento de los centros  
3.3.1. Incidencias de inicio de curso  
3.3.2. Acceso a los centros  
3.3.3. Criterios para la constitución de grupos y confección de horarios  
3.3.3.1. Educación Secundaria Obligatoria  
3.3.3.2. Bachillerato  
3.3.4. Atención al alumnado en caso de ausencia de profesorado  
3.3.5. Participación del alumnado, de las familias, así como de voluntariado y de otro personal externo en los centros docentes  
3.3.6. Medios de difusión de los centros docentes  
3.3.7. Uso social de los centros educativos  
3.3.8. Competencias de las Fuerzas y Cuerpos de Seguridad ante el requerimiento y comprobación de documentación personal sobre alumnado menor de edad en centros escolares  
3.3.9. Salud y seguridad en los centros educativos  
3.3.10. Asistencia sanitaria al alumnado  
3.3.11. Medidas de emergencia y planes de autoprotección del centro  
3.3.12. Prevención de riesgos laborales en el sector docente  
3.3.12.1. Adaptación de puestos de trabajo  
3.3.12.2. Valoración de riesgo durante el embarazo y la lactancia  
3.3.12.3. Delegados y delegadas de prevención de riesgos laborales  
3.3.13. Cambios de denominación  
4. PROGRAMACIÓN GENERAL ANUAL  
4.1. Consideraciones generales  
4.2. Contenidos de la PGA  
4.2.1. Información administrativa  
4.2.1.1. Horario general del centro  
4.2.1.2. Criterios pedagógicos para la elaboración de los horarios del alumnado, del personal docente y del personal no docente de atención educativa  
4.2.1.2.a. Criterios pedagógicos para la elaboración de los horarios del alumnado  
4.2.1.2.b. Criterios pedagógicos para la elaboración de los horarios del profesorado y del personal no docente de atención educativa  
4.2.1.3. Calendario de evaluaciones y recuperaciones  
4.2.1.4. Calendario de reuniones de los órganos colegiados del centro, de entrega de la información y de entrevistas a las personas representantes legales del alumnado  
4.2.1.5. Actualización de los requisitos lingüísticos para la catalogación de puestos de trabajo docente  
4.2.1.5.a. Capacitación lingüística del profesorado  
4.2.1.5.b. Catalogación de puestos de trabajo docentes en valenciano  
4.2.1.5.c. Clasificación de puestos de trabajo docente en lengua extranjera  
4.2.1.6. Libros de texto y otros materiales curriculares  
4.2.1.7. Productos de apoyo para el alumnado con necesidades específicas de apoyo educativo derivadas de discapacidad  
4.2.1.8. Programa anual de comedor escolar  
4.2.1.9. Programa anual de actividades complementarias y extraescolares y servicios complementarios  
4.2.1.10. Programa de actividades formativas de centro  
4.2.2. Plan de actuación para la mejora  
4.2.2.1. Descripción de las intervenciones educativas que se desarrollarán para atender la diversidad del alumnado desde una perspectiva inclusiva  
4.2.2.1.a. Consideraciones generales  
4.2.2.1.b. Propuesta pedagógica de departamento  
4.2.2.1.c. Programaciones de aula  
4.2.2.1.d. Actividades del departamento de Orientación Educativa y Profesional  
4.2.2.1.e. Programa de acompañamiento, motivación y refuerzo escolar personalizado al alumnado más vulnerable educativamente, dentro del programa de cooperación territorial «PROA+» (2021-2024)  
4.2.2.2. La actualización de los diferentes planes y programas desarrollados por el centro, con mención especial al Plan de igualdad y convivencia  
4.2.2.2.a. Revisión del Proyecto educativo de centro  
4.2.2.2.b. La situación del Proyecto lingüístico del centro y la aplicación del programa  
4.2.2.2.c. Otras concreciones del proyecto educativo  
4.2.2.3. Criterios y procedimientos previstos para el seguimiento y la evaluación del PAM  
4.3. Elaboración, aprobación, tramitación, difusión, seguimiento y evaluación de la PGA  
4.4. Memoria de final de curso  
5. ÓRGANOS DE COORDINACIÓN DOCENTE  
5.1. Comisión de coordinación pedagógica. Composición, coordinación y funciones  
5.2. Equipos educativos. Composición, coordinación y funciones  
5.3. Departamentos didácticos  
5.4. Departamento de Orientación Educativa y Profesional. Composición y funciones  
5.5. Tutorías  
5.6. Otras figuras de coordinación  
5.6.1. Persona coordinadora de Educación Secundaria Obligatoria  
5.6.2. Persona coordinadora de las tecnologías de la información y comunicación (TIC)  
5.6.3. Persona coordinadora de formación  
5.6.4. Persona coordinadora de igualdad y convivencia  
5.6.5. Persona coordinadora del programa de reutilización de libros y materiales curriculares  
5.6.6. Persona coordinadora de ciclos formativos  
5.6.7. Persona coordinadora del aula de Informática  
6. PERSONAL DOCENTE, PERSONAL NO DOCENTE DE ATENCIÓN EDUCATIVA Y PERSONAL DE ADMINISTRACIÓN Y SERVICIOS  
6.1. Personal docente  
6.1.1. Actuaciones para la acogida del profesorado de nueva incorporación al centro  
6.1.2. Horario del personal docente  
6.1.3. Horario del profesorado de Orientación Educativa  
6.1.4. Horario del equipo directivo  
6.1.5. Horario del profesorado que desarrolle funciones de coordinación docente  
6.1.6. Elaboración de los horarios  
6.1.7. Cumplimiento del horario  
6.1.8. Plantilla de profesorado. Restos horarios  
6.1.9. Insuficiencia o carencia de horario  
6.1.10. Habilitaciones transitorias  
6.1.11. Docentes con insuficiencia de horario en los dos primeros cursos de ESO  
6.1.11.1. Prioridad para determinar los docentes con insuficiencia horaria  
6.1.11.2. Prioridad para la elección de horarios  
6.1.12. Atribución docente del profesorado de Educación Secundaria Obligatoria y Bachillerato  
6.1.13. Sustitución de docentes  
6.1.14. Notificación de la participación en el ejercicio del derecho de huelga del personal docente y no docente  
6.2. Personal no docente de atención educativa  
6.2.1. Horarios del personal no docente de atención educativa  
6.2.2. Actuaciones para la acogida del personal no docente de atención educativa  
6.2.3. Sustituciones y cobertura de los puestos del personal no docente de atención educativa  
6.3. Personal de administración y servicios  
6.4. Otro personal  
7. ENSEÑANZAS  
7.1. Educación Secundaria Obligatoria  
7.1.1. Organización curricular en Educación Secundaria Obligatoria  
7.1.2. Ciclos formativos de grado básico  
7.1.3. Programas pedagógicos  
7.1.4. Evaluación de los procesos de aprendizaje y enseñanza y condiciones de promoción y de titulación del alumnado  
7.1.5. Consejo orientador  
7.1.6. Enseñanzas de Religión  
7.1.7. Condiciones de formación para impartir docencia de la materia Valenciano: Lengua y Literatura en Educación Secundaria Obligatoria y Bachillerato en un centro privado o concertado  
7.1.8. Exenciones y convalidaciones  
7.1.9. Cambio de lengua extranjera  
7.1.10. Premios extraordinarios y mención honorífica en la etapa  
7.2. Bachillerato  
7.2.1. Acceso  
7.2.2. Evaluación de los procesos de aprendizaje y enseñanza y condiciones de promoción y de titulación del alumnado  
7.2.3. Procedimiento para la repetición completa de segundo curso de Bachillerato  
7.2.4. Materia de libre configuración autonómica Educación Físico-deportiva y Salud incorporada en el currículo de segundo de Bachillerato por el Decreto 51/2018, de 27 de abril  
7.2.5. Cambio de modalidad o itinerario  
7.2.6. Enseñanzas de Religión  
7.2.7. Exenciones y convalidaciones  
7.2.8. Cambios de lengua extranjera  
7.2.9. Continuidad entre materias  
7.2.10. Obtención del título de Bachillerato desde otras enseñanzas  
7.2.11. Alumnado que cursa enseñanzas profesionales de Música o de Danza y de Bachillerato simultáneamente  
7.2.12. Exenciones de calificación en Bachillerato para el alumnado con necesidades educativas especiales  
7.2.13. Cálculo de la calificación final de la etapa de Bachillerato  
7.2.14. Matrícula de honor  
8. ALUMNADO  
8.1. Derechos y deberes del alumnado  
8.2. Derecho del alumnado a una evaluación objetiva y reclamación de calificaciones  
8.3. Alumnado con necesidades específicas de apoyo educativo y necesidades de compensación de desigualdades  
8.4. Alumnado recién llegado  
8.5. Deportistas de alto nivel y de alto rendimiento, y deportistas de élite y personal técnico, entrenador, arbitral y juez de élite de la Comunitat Valenciana  
9. MATRÍCULA  
9.1. Documentos de matrícula  
9.2. NIA  
9.3. Traslado de matrícula  
9.4. Anulación de matrícula en Educación Secundaria Obligatoria y Bachillerato  
10. CENTROS DE PRÁCTICAS Y ESTUDIANTES ERASMUS11. ITACA. TECNOLOGÍAS DE LA INFORMACIÓN Y LA COMUNICACIÓN Y PROTECCIÓN DE DATOS PERSONALES  
11.1. Normativa que se tiene que prever en materia del uso de las tecnologías de la información y de la comunicación y la protección en el tratamiento de los datos personales  
11.2. ITACA  
11.3. Uso de plataformas informáticas en los centros educativos públicos de titularidad de la Generalitat  
11.4. Identidad digital del alumnado, del personal docente y del personal no docente de atención educativa  
CONSIDERACIONES FINALES  
  
  
1. PROYECTO EDUCATIVO DE CENTRO  
1.1. Consideraciones generales  
Uno de los aspectos que garantiza la calidad de los procesos educativos es la autonomía de los centros educativos. Conviene, por ello, que cada centro pueda gestionar el personal docente y no docente, así como los recursos materiales, para dar la mejor respuesta educativa al alumnado en función de las características de la comunidad educativa que lo compone. Así pues, los límites que esta autonomía conlleva se derivan de la necesidad misma que los centros educativos y la educación ofrecida en estos mantengan una retroalimentación con la sociedad y el entorno en el que se insertan.  
Es responsabilidad de la Administración educativa garantizar la calidad de las experiencias de aprendizaje que se llevan a cabo en todos los centros, de manera que debe supervisar que el margen de maniobra más amplio que se les otorga se traduzca en beneficios para todo el alumnado.  
Un centro educativo de calidad debe dar respuesta al equilibrio complejo que existe entre la excelencia, entendida como la puesta en marcha de procesos educativos encaminados a conseguir que todo el alumnado con inquietudes tenga la posibilidad de ir más allá de la simple suficiencia, y la equidad, que rompe con la falsa idea de que la equipara con uniformidad, de manera que todo el alumnado desarrolle plenamente y de manera integral su personalidad.  
El Proyecto educativo de centro (de ahora en adelante, PEC) es, entre todos los documentos de los centros educativos, el documento referente para dar respuesta a la diversidad de las necesidades personales y educativas del alumnado que se derivan de una sociedad plural.  
De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 70.1 del Decreto 252/2019, de 29 de noviembre, el PEC es el documento, en el cual la comunidad educativa tiene que expresar sus necesidades y plantear sus prioridades de manera singular.  
El artículo 70.2 del mencionado Decreto 252/2019, establece que el PEC recoge los principios que fundamentan, dan sentido y orientan las decisiones que generan y vertebran los diferentes proyectos, planes y actividades del centro y que tiene que incluir medidas para promover valores de equidad, responsabilidad, coeducación, interculturalidad, libertad, sentido crítico, prevención y resolución pacífica de conflictos para erradicar la violencia en las aulas y para fomentar la igualdad entre mujeres y hombres.  
El artículo 70.3 del mencionado Decreto 252/2019 indica que el PEC incorporará los criterios para la personalización de la enseñanza y promover metodologías que hagan valer los aprendizajes significativos, la colaboración y la cooperación, y que, además, usen los recursos del entorno.  
El PEC debe abrazar la complejidad y comprender el contexto para desarrollar un análisis coherente, incorporando metodologías innovadoras para poder desarrollar los contenidos curriculares. Es una herramienta útil para cohesionar el equipo educativo puesto que requiere reflexionar y tomar acuerdos que permiten revisar, actualizar y consensuar los principios y valores que otorgan identidad al centro, y que permitirá definir la línea pedagógica del centro.  
Por ello, de acuerdo con el contenido del artículo 70.4 del mencionado Decreto 252/2019, su contenido debe ser claro y reflejar un compromiso de toda la comunidad escolar para ofrecer la mejor respuesta en clave educativa a la diversidad social, económica y cultural del contexto para el que se define, teniendo en cuenta las características del alumnado, de la comunidad educativa y del entorno social y cultural del centro. Así mismo, debe incluir las líneas y criterios básicos que tienen que orientar el establecimiento de medidas a medio y a largo plazo para la promoción de la igualdad y la convivencia, con un apartado específico en que consten las acciones de toda la comunidad educativa para construir un clima escolar positivo que favorezca la sensibilización, la prevención, la detección, el tratamiento educativo de los conflictos y una intervención efectiva en la regulación de la convivencia escolar y la reparación del daño, así como los principios coeducativos y evitar aquellas actitudes que favorezcan la discriminación sexista y, mediante la intervención positiva, promocionar, a partir de la puesta en valor de las aportaciones de las mujeres en cada área, el desarrollo personal integral de todos los miembros de la comunidad. Debe garantizar el respeto a la identidad de género sentida e incorporar acciones encaminadas a la no discriminación que permitan superar los estereotipos y comportamientos sexistas y discriminatorios.  
Además, siguiendo las indicaciones de los apartados 1 y 7 del artículo 24 de la Ley 23/2018, de 29 de noviembre, de la Generalitat, de igualdad de las personas LGTBI (DOGV 8436, 03.12.2018), en el PEC y en todos los documentos que regulan la vida del centro, se incluirán la promoción de la igualdad en la diversidad y la no discriminación de las personas LGTBI. Además, se fomentarán actividades de sensibilización con la colaboración de colectivos LGTBI y de las personas progenitoras y/o personas tutoras legales y familiares de personas LGTBI. Todas estas acciones incorporadas a los documentos, planes y programas aprobados por los centros educativos, y aquellas otras que incorporen los centros por razón de su autonomía pedagógica, tendrán que basarse en fuentes de referencia avaladas por la literatura científica sobre la materia y remitir a las normas internacionales que garantizan la protección de los derechos humanos y los principios de igualdad y no discriminación, contenidos en los tratados firmados por el Estado español.  
Estos documentos tendrán que recoger también las recomendaciones del Plan de igualdad y convivencia en cuanto a la implementación de medidas que persigan la igualdad real de todas las personas que conforman la comunidad educativa, así como las estrategias pedagógicas y psicopedagógicas encaminadas a garantizar la igualdad en la diversidad, la no discriminación hacia las personas LGTBI, medidas preventivas, de acompañamiento e intervención que den respuesta a posibles casos de vulneración de derechos o violencia infligida hacia estas personas.  
La situación generada durante los cursos anteriores a consecuencia de la crisis sanitaria ocasionada por la COVID-19, ha obligado a realizar por parte de los centros un análisis de su PEC para dar entrada a nuevas situaciones que, a la vista de los acontecimientos, han obligado a un replanteamiento de muchos de los aspectos de la organización del centro y de la organización curricular de las enseñanzas que se imparten que hasta ahora parecían inamovibles.  
Sin embargo, esta situación no ha de llevar a la realización de un trabajo burocrático de modificación de este proyecto y de los planes y programas que forman parte de él, sino a un trabajo organizativo real que permita un mejor funcionamiento del centro, centrando las actuaciones en el trabajo directo con el alumnado, especialmente con el alumnado que, como consecuencia de la pandemia, no ha tenido las mismas oportunidades educativas que el resto de sus compañeros y compañeras y para el alumnado con necesidad específica de apoyo educativo.  
Por tanto, dando continuación a la Resolución de 26 de enero de 2022 (DOGV 9266, 28.01.2022), durante el curso 2022-2023, para llevar a cabo las tareas de revisión y seguimiento de todos los planes y programas desarrollados por los centros que forman parte del Proyecto educativo de centro (PEC) y de sus concreciones anuales incluidas en la Programación general anual (PGA) y en el Plan de actuación para la mejora (PAM) no será necesario que los centros elaboren documentos específicos sino que bastará con la revisión y seguimiento en el marco de la elaboración de la memoria de final de curso, mediante la cual, el consejo escolar, el claustro y el equipo directivo evaluarán el grado de cumplimiento de la PGA, y más específicamente las actuaciones incluidas en su PAM, durante este curso escolar 2022-2023.  
1.2. Contenidos del Proyecto educativo de centro  
El contenido se ajustará a lo que dispone el artículo 121 de la Ley orgánica 2/2006, de 3 de mayo, de educación, en la nueva redacción dada por la Ley orgánica 3/2020, de 29 de diciembre, por la que se modifica la Ley orgánica 2/2006, y los artículos 70 y 71 del Decreto 252/2019, de 29 de noviembre, del Consell, de regulación de la organización y el funcionamiento de los centros públicos que imparten enseñanzas de Educación Secundaria Obligatoria, Bachillerato y Formación Profesional (DOGV 8693, 09.12.2019), y también les serán aplicables el resto de disposiciones vigentes que establecen la inclusión de determinados aspectos como parte del contenido del PEC.  
A estos efectos, el PEC incluirá las principales líneas de actuación y estrategias de consecución de los objetivos establecidos, a medio y largo plazo, tratará los aspectos siguientes:  
1.2.1. Los objetivos, las prioridades de actuación y la línea pedagógica del centro  
La comunidad educativa debe plantearse con una proyección de futuro qué tipo de centro educativo desea ser, los valores en los cuales desea educar al alumnado y su compromiso con el entorno. Sus necesidades, expectativas, aspiraciones y prioridades tienen que conjugarse, obviamente, con los principios y finalidades de la normativa en vigor.  
De aquí surgirán las señas de identidad del centro, entendidas como el conjunto de valores, objetivos y prioridades de actuación de un centro, y definidas a través de la comunidad educativa a la cual presta servicio, y se partirá de un modelo de escuela inclusiva e innovadora que constituirá su singularidad.  
Además, se establecerá la línea pedagógica del centro que dé coherencia al proceso educativo, entendida como el conjunto de estrategias, procedimientos, técnicas y acciones organizadas planificadas por el personal educativo, de manera consciente y reflexiva, que, coordinadas entre sí, tienen la finalidad de facilitar posibilidades de aprendizaje del alumnado hacia la consecución de los objetivos y las competencias clave y específicas.  
Todos los elementos del PEC tienen que tomar como referencia los principios y las líneas de actuación establecidos en el Decreto 104/2018, de 27 de julio, del Consell, por el que se desarrollan los principios de equidad y de inclusión en el sistema educativo valenciano (DOGV 8356, 07.08.2018), que caracterizan el modelo de escuela inclusiva, a fin de concretar las actuaciones necesarias que dan respuesta a la diversidad de necesidades de todo el alumnado, considerando los recursos disponibles y las características del contexto sociocomunitario.  
1.2.2. Las características del entorno social y cultural del centro  
Las características del entorno social y cultural del centro son un elemento imprescindible a tener en cuenta a la hora de establecer sus objetivos y sus prioridades de actuación y desarrollar los proyectos educativos. El arraigo y la apertura del centro al entorno del cual forma parte resultan fundamentales para conseguir un compromiso efectivo de todos los sectores que conforman la comunidad educativa y la creación de redes de solidaridad y voluntariado.  
Tampoco debe olvidarse que los centros educativos tienen que facilitar el conocimiento de los recursos, servicios y posibilidades de su entorno más inmediato de manera que sean centros de enseñanza permanente al alcance de la ciudadanía, comprometidos con la sostenibilidad y la participación responsable.  
Los centros, además, tienen que establecer contactos y relaciones con las entidades más representativas y significativas de su entorno más inmediato (asociaciones vecinales, comercios, empresas, bibliotecas públicas, asociaciones culturales, ayuntamientos, servicios sociales, etc.) para favorecer una buena relación. Además, se han de buscar sinergias con los agentes socioeconómicos del entorno, a fin de promover acuerdos de colaboración que faciliten la inclusión del alumnado en el contexto sociocomunitario y dinamicen los cambios sociales, económicos y culturales de este entorno.  
El entorno social y cultural del centro repercute en el desarrollo competencial del alumnado. Por ello, se hace necesario que los centros educativos participen, colaboren y se impliquen en las necesidades reales de la comunidad donde se encuentra, a través de metodologías activas y participativas.  
1.2.3. Las líneas y criterios básicos que deben orientar el establecimiento de determinadas medidas a medio y largo plazo por parte del centro  
Se incluirán en el PEC las líneas y criterios básicos que han de orientar el establecimiento de determinadas medidas a medio y largo plazo por parte del centro en relación con los siguientes aspectos:  
- La organización y el funcionamiento del centro.  
- La participación de los diversos estamentos de la comunidad educativa y las formas de colaboración entre estos.  
- La cooperación entre las familias o representantes legales del alumnado y el centro.  
- La coordinación con los servicios del municipio, las relaciones con instituciones públicas y privadas para la mejor consecución de las finalidades establecidas, así como la posible utilización de las instalaciones del centro por parte de otras entidades para realizar actividades educativas, culturales, deportivas u otras de carácter social.  
- La coordinación y la transición entre niveles y etapas.  
- La orientación académica y profesional.  
- La respuesta educativa para la inclusión de todo el alumnado.  
- La acción tutorial.  
- La gestión de la igualdad y la convivencia con perspectiva comunitaria mediante estrategias organizativas y prácticas educativas basadas en el diálogo igualitario, el desarrollo de la competencia socioemocional y la prevención de la violencia.  
- La promoción y buen uso de las tecnologías de la información y las comunicaciones.  
- La innovación educativa a través de nuevas metodologías integradoras, cooperativas y colaborativas que motiven el aprendizaje y mejoren los resultados académicos del alumnado.  
- La educación plurilingüe e intercultural.  
1.2.4. La concreción de los currículos establecidos por la Administración educativa para las diferentes enseñanzas impartidas en el centro  
1. La concreción curricular forma parte del PEC y la elabora la comisión de coordinación pedagógica (COCOPE) con las directrices acordadas en el claustro. Es el documento que, a partir de las prescripciones fijadas por la Administración educativa, establece qué, cuándo y cómo se debe enseñar y qué, cuándo y cómo se debe evaluar. En este documento se tienen que incluir los elementos transversales establecidos por la normativa vigente. De acuerdo con el artículo 129 de la Ley orgánica 2/2006, de 3 de mayo, de educación (LOE), modificada por la Ley orgánica 3/2020, corresponde al claustro su aprobación y evaluación.  
2. Será aplicable la normativa siguiente:  
a) Para los cursos primero y tercero, de Educación Secundaria Obligatoria y primero de Bachillerato serán de aplicación los decretos del Consell que regulen la ordenación y el currículo de la Educación Secundaria Obligatoria y del Bachillerato, desarrolladas a partir del Real decreto 217/2022, de 29 de marzo, por el que se establece la ordenación y las enseñanzas mínimas de la Educación Secundaria Obligatoria (BOE 76, 30.03.2022) y su corrección de errores, y del Real decreto 243/2022, de 5 de abril, por el que se establecen la ordenación y las enseñanzas mínimas del Bachillerato (BOE 82, 06.04.2022).  
b) Para los cursos segundo y cuarto, de Educación Secundaria Obligatoria y segundo de Bachillerato lo dispuesto en el Decreto 87/2015, de 5 de junio, del Consell, por el que se establece el currículo y se desarrolla la ordenación general de la Educación Secundaria Obligatoria y del Bachillerato en la Comunitat Valenciana (DOGV 7544, 10.06.2015), modificado por el Decreto 136/2015, de 4 de septiembre, del Consell (DOGV 7611, 09.09.2015), y el Decreto 51/2018, de 27 de abril, del Consell (DOGV 8284, 30.04.2018).  
Sin embargo, los estándares de aprendizaje evaluables que figuran en los anexos al citado Real decreto 1105/2014, de 26 de diciembre, tienen carácter meramente orientativo para los cursos de Educación Secundaria Obligatoria y del Bachillerato a que se refiere el apartado b durante el año académico 2022-2023.  
3. Ante la situación generada durante los cursos anteriores a consecuencia de la crisis sanitaria ocasionada por la COVID-19, durante el curso 2022-2023 los centros docentes tomarán las medidas de refuerzo pedagógico necesarias en los diferentes niveles y etapas educativas, con el fin de lograr la consolidación de los aprendizajes y de las competencias del curso anterior y de permitir el avance de todo el alumnado y especialmente del que haya tenido más dificultades.  
1.2.5. Proyecto lingüístico de centro  
1. El Proyecto lingüístico de centro (PLC) es el instrumento mediante el cual cada centro educativo articula, concreta y adecua al centro educativo el programa de educación plurilingüe e intercultural (PEPLI).  
2. Será de aplicación la Ley 4/2018, de 21 de febrero, de la Generalitat, por la que se regula y promueve el plurilingüismo en el sistema educativo valenciano (DOGV 8240, 22.02.2018), que en su artículo 15 especifica su contenido:  
a) El plan de enseñanza y uso vehicular de las lenguas: proporción de uso vehicular de cada lengua, enfoques metodológicos, medidas de apoyo, y tratamiento de las personas recién llegadas y vulnerables.  
b) El plan de normalización lingüística del centro: medidas de promoción del valenciano en los ámbitos administrativo, de gestión y planificación pedagógica y social y de interrelación con el entorno.  
c) La propuesta de evaluación de la consecución de los objetivos del proyecto.  
3. Durante el curso 2022-2023, y de acuerdo con el calendario y el procedimiento establecido por la Dirección General de Innovación Educativa y Ordenación, todos los centros educativos públicos y los privados sostenidos con fondos públicos tendrán que adaptar su PLC a los nuevos currículos aprobados por decreto del Consell para las enseñanzas de Educación Secundaria Obligatoria y Bachillerato, de forma que estén autorizados con anterioridad del proceso de admisión correspondiente al curso 2023-2024.  
4. Los centros de nueva creación tendrán que elaborar su PLC de acuerdo con el calendario y el procedimiento indicado al apartado anterior.  
5. Para la adaptación o la elaboración del PLC, los centros pueden contar con las orientaciones y el apoyo de los asesores técnicos y de las asesoras técnicas docentes en materia de educación plurilingüe y de la Inspección de Educación.  
1.2.6. Los diferentes planes y programas establecidos por la Administración educativa  
La Conselleria de Educación, Cultura y Deporte ha establecido, mediante una normativa de diferentes rangos, una gran variedad de planes y programas con la intención de favorecer la mejora continua de los centros educativos.  
Esta normativa, junto con el gran número de planes y programas establecidos, ha hecho que en lugar de poner el énfasis de las actuaciones que se derivan de estos planes y programas se haya focalizado en la realización de documentos y procedimientos administrativos para su elaboración, su seguimiento y su evaluación, que han provocado un incremento de la burocracia para los centros.  
Algunos de estos planes y programas son los siguientes: Pla para el fomento de la lectura, Pla de transición de la Educación Primaria a l ?ESO, planes de transición entre niveles, etapas y modalidades de escolarización, Pla de acción tutorial, Pla de atención a la diversidad e inclusión educativa, Pla de igualdad y convivencia, Proyecto formativo del centro, Programa de actividades formativas de centro (PAF), etc.  
Por tanto, la normativa de desarrollo de muchos de estos planes y programas deberá simplificarse de modo que, más que hablar de planes y programas, se hable de medidas a tomar por los centros para trabajar con la finalidad de conseguir los objetivos previstos.  
Por este motivo, la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, a través de los nuevos decretos que regularán la ordenación y las enseñanzas mínimas de las diferentes etapas, empezará a realizar esta tarea de simplificación.  
Con carácter general, y mientras se produce esta simplificación administrativa, los planes y programas que ya han sido elaborados por los centros educativos serán evaluados por los órganos colegiados que correspondan en el marco de la elaboración de la memoria final de curso, con el objetivo de que se realicen propuestas de mejora para el curso siguiente, sin que se tengan que realizar documentos de seguimiento a lo largo del curso escolar y, sin perjuicio de que los centros realicen sus propios mecanismos para la evaluación continua de su contenido, para dar respuesta a las dudas, sugerencias y propuestas realizadas por los diferentes representantes de la comunidad educativa en el seno del consejo escolar de los centros.  
Como consecuencia de la evaluación efectuada de los distintos planes y programas que continúan en vigor, los centros modificarán, si así lo consideran, y en el ámbito de su autonomía, el contenido de estos planes y programas, sin que estas modificaciones provoquen la realización de un trabajo burocrático de reelaboración de los planes y programas que forman parte del PEC, sino que lleven a un trabajo organizativo real que permita un mejor funcionamiento del centro, y enfocar las actuaciones en el trabajo directo con el alumnado, especialmente con el más vulnerable y con el que tiene necesidad específica de apoyo educativo.  
En este sentido, las referencias, realizadas en las normas actualmente vigentes, a la elaboración de los diversos planes y programas, quedará sustituida por la referencia genérica a las líneas y a los criterios básicos que deben orientar al establecimiento de medidas específicas, a medio y largo plazo, para la consecución de los objetivos establecidos en los citados planes y programas.  
Sin embargo, se indican determinadas observaciones respecto a algunos de estos planes y programas.  
1.2.6.1. Programa de reutilización, reposición y renovación de libros de texto y material curricular  
1. El programa de reutilización, reposición y renovación de libros de texto y material curricular tiene como finalidad última avanzar hacia la plena gratuidad de la educación y fomentar los valores de la solidaridad y la corresponsabilidad entre los miembros que conforman la comunidad escolar, en el sentido más amplio; incentivar el uso sostenible de los libros de texto y el material curricular, y fomentar la autonomía pedagógica y de gestión de los centros. Este programa debe garantizar la provisión de materiales en formato accesible, teniendo en cuenta las necesidades individuales del alumnado.  
2. Se llevará a cabo de acuerdo con lo establecido en la Orden 26/2016, de 13 de junio, de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, por la que se regula el programa de reutilización, reposición y renovación de libros de texto y material curricular, a través de la creación y puesta en funcionamiento de bancos de libros de texto y material curricular en los centros públicos y privados concertados de la Comunitat Valenciana, y se determinan las bases reguladoras de las subvenciones destinadas a centros docentes privados concertados y centros docentes de titularidad de corporaciones locales (DOGV 7806, 15.06.2016).  
3. Como consecuencia de la aprobación de la Ley orgánica 3/2020, de 29 de diciembre, por la que se modifica la Ley orgánica 2/2006, de 3 de mayo, de educación, el calendario para la implantación de las modificaciones introducidas en el currículo de las enseñanzas incluidas en el programa del banco de libros, que se establece en la disposición final quinta, apartados 4 y 6, de la referida ley, es el siguiente:  
  
Cursos Educación Secundaria Obligatoria Bachillerato  
2022-2023 1º y 3º 1º  
2023-2024 2º y 4º 2º  
  
  
Por lo tanto, se debe tener en cuenta que será en las resoluciones del programa del banco de libros para los cursos 2022-2023 y 2023-2024 cuando, desde esta conselleria, se aumentarán los porcentajes de renovación para que los centros puedan hacer la adecuación de los libros de texto y material curricular a los nuevos currículos.  
4. En este sentido habrá que tener presente las instrucciones de renovación y reposición de libros de texto y material curricular para el curso 2022-2023, del director general de Centros Docentes, así como las correspondientes resoluciones del programa de banco de libros de texto y material curricular para el curso 2022-2023.  
1.2.6.2. Medidas para el fomento de la lectura  
1. Los centros tendrán que elaborar medidas para fomentar la lectura con el fin de alcanzar los objetivos establecidos en la normativa que regula los actuales planes para el fomento de la lectura.  
2. Estas medidas tendrán que asegurar y consolidar la comprensión lectora y la capacidad de composición textual, en cualquier soporte, analógico o digital, de todo el alumnado del centro, ser transversales en las programaciones de aula y desarrollarse en todas las áreas y ámbitos.  
3. El objetivo de estas medidas es fomentar el hábito lector y el gusto de leer por parte del alumnado a lo largo de todas las etapas del aprendizaje para que incorporen la lectura en diferentes formatos y tipologías como uno de los fundamentos del proceso educativo y vital. Por ello, es necesario realizar acciones de dinamización de la lectura y de dinamización de la biblioteca de aula y, en su caso, de la biblioteca de centro, como espacio educativo flexible, como centro de recursos de información, de lectura, de cultura, que fomente el aprendizaje autónomo y que sea un factor de compensación social que favorezca la igualdad y la diversidad, incluyendo todos los formatos que permitan el acceso a la lectura de la totalidad del alumnado. Estas medidas, tendrán que contemplar una representación equilibrada de autoría femenina y/o de personajes protagonistas femeninos, con roles no estereotipados, en los diferentes textos que se proponen.  
4. Las programaciones de aula incluirán la planificación y la organización de tiempo y de espacios para leer, crear y consolidar actitudes favorables hacia la lectura y hacia la cultura en todas las áreas, ámbitos y materias curriculares e integrarán las tecnologías de la información y de la comunicación para favorecer la alfabetización múltiple y el desarrollo de la competencia informacional.  
5. La evaluación de todas las medidas anteriores se realizará en el marco de la memoria final de curso.  
1.2.6.3. Medidas para el fomento de la igualdad y la convivencia  
1. Los centros tendrán que elaborar medidas para fomentar la igualdad y la convivencia con el fin de alcanzar los objetivos establecidos en la normativa que regula estos aspectos en el marco de los centros educativos.  
2. Estas medidas tendrán que incluir un conjunto de acciones, procedimientos y actuaciones que permitan la consecución de los valores democráticos e inclusivos establecidos en el PEC del que forman parte.  
3. Las medidas anteriores tienen como objetivo primordial la promoción de la igualdad y la convivencia desde un enfoque interseccional y de derechos humanos, la coeducación, el respeto a la diversidad sexual, de género y familiar, a la discapacidad y a la diversidad funcional, la convivencia positiva, la comunicación no violenta, la prevención de los conflictos y su gestión o resolución pacífica, y la especial atención a la violencia de género, atendiendo y respetando las circunstancias, condiciones y características personales del alumnado.  
4. En este sentido, será aplicable, además de la normativa mencionada en el preámbulo de estas instrucciones, la siguiente:  
- Ley orgánica 1/1996, de 15 de enero, de protección jurídica del menor, de modificación parcial del Código Civil y de la Ley de enjuiciamiento civil (BOE 15, 17.01.1996).  
- Ley orgánica 1/2004, de 28 de diciembre, de Medidas de Protección Integral contra la Violencia de Género (BOE 313, 29.12.2004), que insta a que se adopten las medidas necesarias para asegurar que los consejos escolares impulsen la adopción de medidas educativas que fomenten la igualdad real y efectiva entre hombres y mujeres.  
- Ley orgánica 3/2007, de 22 de marzo, para la igualdad efectiva de mujeres y hombres (BOE 71, 23.03.2007), en la cual se insta a la inclusión del principio de igualdad efectiva entre mujeres y hombres en el sistema educativo.  
- Ley 11/2003, de 10 de abril, de la Generalitat, sobre el Estatuto de las Personas con Discapacidad (DOGV 4479, 11.04.2003).  
- Ley 7/2012, de 23 de noviembre, de la Generalitat, Integral contra la Violencia sobre la Mujer en el Ámbito de la Comunitat Valenciana (DOGV 6912, 28.11.2012).  
- Ley 8/2017, de 7 de abril, de la Generalitat, integral del reconocimiento del derecho a la identidad y a la expresión de género en la Comunitat Valenciana (DOGV 8019, 11.04.2017).  
- Ley 23/2018, de 29 de noviembre, de la Generalitat, de igualdad de las personas LGTBI (DOGV 8436, 03.12.2018).  
- Ley 26/2018, de 21 de diciembre, de la Generalitat, de derechos y garantías de la infancia y adolescencia (DOGV 8450, 24.12.2018).  
- Ley orgánica 8/2021, de 4 de junio, de protección integral a la infancia y la adolescencia frente a la violencia (BOE 134, 05.06.2021).  
- Ley 6/2022, de 31 de marzo, de modificación del Texto Refundido de la Ley General de derechos de las personas con discapacidad y de su inclusión social, aprobado por el Real decreto legislativo 1/2013, de 29 de noviembre, para establecer y regular la accesibilidad cognitiva y sus condiciones de exigencia y aplicación (BOE 78, 01.04.2022).  
- Decreto 39/2008, de 4 de abril, del Consell, sobre la convivencia en los centros docentes no universitarios sostenidos con fondos públicos y sobre los derechos y deberes del alumnado, padres, madres, tutores y tutoras, profesorado y personal de administración y servicios (DOGV 5738, 09.04.2008) o normativa que lo sustituya.  
- Decreto 102/2018, de 27 de julio, del Consell, de desarrollo de la Ley 8/2017, integral del reconocimiento del derecho a la identidad y a la expresión de género en la Comunitat Valenciana (DOGV 8373, 31.08.2018).  
- Decreto 101/2020, de 7 de agosto, del Consell, de desarrollo de la Ley 23/2018, de 29 de noviembre, de la Generalitat, de igualdad de las personas LGTBI (DOGV 8884, 17.08.2020).  
- Orden de 12 de septiembre de 2007, de la Conselleria de Educación, por la que se regula la notificación de las incidencias que alteran la convivencia escolar, enmarcada dentro del plan de prevención de la violencia y promoción de la convivencia en los centros escolares de la Comunitat Valenciana (PREVI) (DOGV 5609, 28.09.2007).  
- Orden 62/2014, de 28 de julio, de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, por la que se actualiza la normativa que regula la elaboración de los planes de igualdad y convivencia (DOGV 7330, 01.08.2014).  
- Resolución de les Corts 98/IX, sobre la creación de la figura de persona coordinadora de igualdad en todos los centros educativos, aprobada por la Comisión de Política Social y Ocupación en la reunión del 9 de diciembre de 2015 (BOC 47, 11.01.2016).  
- Plan director de coeducación, disponible en:  
https://ceice.gva.es/documents/161634256/165603089/Plan+Director+de+Coeducaci%C3%B3n/a53bc1f6-e22b-4210-89aa-5e34230c4e08  
€ Protocolos de prevención e intervención ante supuestos de violencia escolar que figuran en los anexos de la Orden 62/2014 (DOGV 7330, 01.08.2014).  
- Protocolo de acompañamiento a la identidad de género, la expresión de género y la intersexualidad, de acuerdo con la Instrucción del 15 de diciembre de 2016 del director general de Política Educativa, por la que se establece el protocolo de acompañamiento para garantizar el derecho a la identidad de género, la expresión de género y la intersexualidad (DOGV 7944, 27.12.2016).  
- Protocolo de prevención y actuación ante el acoso laboral en centros docentes dependientes de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte (aprobado el 04.10.2017 en la Comisión Sectorial de Seguridad y Salud en el Trabajo).  
- Guía de buenas prácticas para la prevención de conductas de acoso laboral (aprobada el 19.12.2017 en la Comisión Paritaria de Seguridad y Salud en el Trabajo -COPASESA-) disponible en https://prevencio.gva.es/documents/161660390/165946849/Gu%C3%ADa+de+buenas+practicas+para+prevenir+el+acoso+laboral\_2018\_cs/dad77d0d-1759-4628-a406-2e0ebe137484.  
5. Para el desarrollo de las medidas anteriores se tendrá en cuenta de forma prioritaria todo lo establecido en la normativa legal que regule la igualdad y la convivencia en los centros educativos en el sistema educativo valenciano.  
6. Estas medidas serán elaboradas por el equipo directivo, con la participación de la persona coordinadora de igualdad y convivencia, de acuerdo con las directrices emanadas del consejo escolar y atendiendo a las propuestas realizadas por el claustro y las asociaciones de madres y padres y /o personas tutoras legales del alumnado.  
7. Su evaluación se realizará en el marco de la memoria de final de curso que tendrán que elaborar a la finalización del período lectivo.  
8. El Servicio de Prevención de Riesgos Laborales del Personal Propio de la Generalitat (SPRL), la Inspección General de Educación (IGE), las inspecciones territoriales de educación (ITE) y las unidades de resolución de conflictos (URC) tienen que promover las actuaciones efectivas ante posibles situaciones de acoso laboral, acoso sexual o por razón de sexo de las empleadas y de los empleados públicos dependientes de la Generalitat Valenciana que prestan servicios en los centros educativos.   
9. Sin embargo, se debe tender hacia una gestión de la convivencia en los centros educativos aplicando principios rectores como el cumplimiento efectivo de los derechos de la infancia reconocidos en la Convención sobre los Derechos del Niño de Naciones Unidas de 1989; el respeto por los derechos humanos, la igualdad de género, la diversidad, la solidaridad, la paz y los valores democráticos; el interés superior del niño y la niña como eje rector en la toma de decisiones; la promoción de la participación del alumnado, las familias, el profesorado y la comunidad educativa; el fomento del buen trato, de la cultura de no violencia y de la resolución pacífica de los conflictos; la concepción y promoción de los centros educativos como entornos seguros y protectores y la concepción integral de la atención a la igualdad y a la convivencia, incluyendo la sensibilización, la prevención, la detección, la gestión y la restauración del daño.  
Además, se promoverán medidas como el liderazgo compartido, equipos de mediación dentro de los centros e intercentros, acompañamiento del profesorado que trabaja en el centro por primera vez, la resolución de conflictos mediante estrategias de mediación, restauración, o cualquier otra que cuente con planificación y apoyo científico, y, solo en caso de haber agotado las medidas anteriores, se debe activar la actuación de las URC en las diferentes direcciones territoriales.  
10. El equipo directivo promoverá actuaciones de prevención primaria con el objetivo de evitar situaciones de riesgo de acoso laboral y escolar. Entre estas medidas estará la de informar de la Guía de Buenas Prácticas para la prevención de conductas de acoso laboral y poner en conocimiento el Protocolo de prevención y actuación ante el acoso laboral en centros docentes.  
11. Los centros educativos deberán realizar actuaciones de mejora de la organización y el funcionamiento de manera que sus estructuras organizativas habituales (órganos colegiados de gobierno y de coordinación docente) fomenten la participación, con espacios accesibles de diálogo y de reflexión comunes entre alumnado, profesorado, familias y otros agentes para favorecer la participación y el consenso a la hora de tomar decisiones, las redes de apoyo mutuo, el clima de trabajo adecuado, la resolución pacífica de conflictos, la definición de funciones y competencias, y la mejora de las comunicaciones.  
12. El Programa de actividades formativas de centro (de ahora en adelante, PAF) deberá incluir la formación necesaria para hacer efectivas actuaciones en materia de igualdad y convivencia, de promoción del buen trato y la mejora del bienestar emocional, de prevención y resolución pacífica de conflictos en el ámbito laboral y educativo.  
13. Cuando se produzca una situación de violencia, consumo y/o tráfico de sustancias, agresiones, intimidaciones, vandalismo y/o peleas, en el entorno del centro escolar (fuera del centro educativo), que pueda ocasionar daños graves psicológicos y/o físicos a los miembros de la comunidad educativa, la dirección del centro, además de comunicar la situación de violencia en el entorno escolar, mediante la correspondiente ficha de entorno escolar (anexo VI de la Orden 62/2014), deberá comunicar la situación, con la denuncia pertinente, a las Fuerzas de Seguridad del Estado. El hecho de la denuncia se comunicará, también, a la plataforma ITACA PREVI.  
14. La dirección del centro público o la persona titular del centro privado concertado comunicará, simultáneamente al Ministerio Fiscal y a la dirección territorial competente en materia de educación, cualquier hecho que pueda ser constitutivo de delito o falta penal, sin prejuicio de adoptar las medidas cautelares oportunas mediante el anexo VII de la Orden 62/2014, de 28 de julio, de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, por la que se actualiza la normativa que regula la elaboración de los planes de convivencia en los centros educativos de la Comunitat Valenciana y se establecen los protocolos de actuación e intervención ante supuestos de violencia escolar (DOGV 7330, 01.08.2014).  
1.2.6.4. Medidas de respuesta educativa para la inclusión del alumnado  
1. Los centros docentes incluirán en el PEC medidas de respuesta educativa para la inclusión del alumnado con el fin de implementar, de forma transversal, un modelo de educación inclusiva para todo el alumnado, que implique el currículo, la organización del centro, la actuación de todo el personal del centro, las relaciones de la comunidad educativa, las relaciones con el entorno y todas las actuaciones que se desarrollen.  
2. Será aplicable, además de la normativa general mencionada en el preámbulo de estas instrucciones, la siguiente:  
- Ley 26/2011, de 1 de agosto, de adaptación normativa a la Convención Internacional sobre los Derechos de las Personas con Discapacidad (BOE 184, 02.08.2011).  
- Ley 9/2018, de 24 de abril, de la Generalitat, de modificación de la Ley 11/2003, de 10 de abril, de la Generalitat, sobre el estatuto de las personas con discapacidad (DOGV 8282, 26.04.2018).  
- Ley 6/2022, de 31 de marzo, de modificación del Texto Refundido de la Ley General de derechos de las personas con discapacidad y de su inclusión social, aprobado por el Real decreto legislativo 1/2013, de 29 de noviembre, para establecer y regular la accesibilidad cognitiva y sus condiciones de exigencia y aplicación (BOE 78, 01.04.2022).  
- Decreto 104/2018, de 27 de julio, del Consell, por el que se desarrollan los principios de equidad y de inclusión en el sistema educativo valenciano (DOGV 8356, 07.08.2018).  
- Decreto 72/2021, de 21 de mayo, del Consell, de organización de la orientación educativa y profesional en el sistema educativo valenciano (DOGV 9099, 03.06.2021).  
- Orden 20/2019, de 30 de abril, de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, por la cual se regula la organización de la respuesta educativa para la inclusión del alumnado en los centros docentes sostenidos con fondos públicos del sistema educativo valenciano (DOGV 8540, 03.05.2019).  
- Resolución conjunta de 11 de diciembre de 2017, de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte y de la Conselleria de Sanidad Universal y Salud Pública, para la detección y la atención precoz del alumnado que pueda presentar un problema de salud mental (DOGV 8196, 22.12.2017).  
- Resolución de 5 de junio de 2018, de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, por la que se dictan instrucciones y orientaciones para actuar en la acogida del alumnado recién llegado, especialmente el desplazado, en los centros educativos de la Comunitat Valenciana (DOGV 8314, 11.06.2018).  
- Resolución de 23 de diciembre de 2021, de la directora general de Inclusión Educativa, por la cual se dictan instrucciones para la detección y la identificación de las necesidades específicas de apoyo educativo y las necesidades de compensación de desigualdades (DOGV 9245, 29.12.2021).  
- Resolución de 23 de julio de 2021, de la directora general de Inclusión Educativa, por la cual se dictan instrucciones para la organización de la atención educativa domiciliaria y hospitalaria (DOGV 9138, 29.07.2021), o normativa que la sustituya.  
- Resolución de 23 de julio de 2021, de la Dirección General de Inclusión Educativa, por la cual se prorroga la autorización y se regula el funcionamiento, con carácter experimental, de las unidades educativas terapéuticas de Elche y de València (DOGV 9138, 29.07.2021).  
- Resolución de 23 de julio de 2021, de la Dirección General de Inclusión Educativa, por la que se prorroga la autorización y se regula el funcionamiento de la unidad educativa terapéutica/hospital de día infantil y adolescente de Castelló de la Plana (DOGV 9138, 29.07.2021).  
3. De entre las medidas de respuesta educativa para la inclusión del alumnado a implementar por los centros se destacan las siguientes:  
- Actuaciones de sensibilización dirigidas a toda la comunidad educativa hacia la respuesta inclusiva a la diversidad que hay en el centro y en la sociedad.  
- Programas o actuaciones de diseño propio o programas singulares autorizados por la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte que desarrollen las líneas de actuación del Decreto 104/2018, relacionadas con la identificación y eliminación de barreras contextuales a la inclusión, la movilización de los recursos para apoyar a la inclusión y el currículo inclusivo.  
- Criterios de organización de los horarios, los agrupamientos del alumnado y de los apoyos personales (responsabilidades y coordinaciones internas y externas).  
- Criterios pedagógicos para la presentación de los contenidos que garanticen la accesibilidad universal (física, cognitiva, sensorial y emocional) y bajo los principios de implicación, representación, acción y expresión del Diseño Universal para el Aprendizaje (DUA).  
- Procedimientos para la detección y análisis de barreras contextuales para la inclusión y procedimiento de evaluación sociopsicopedagógica para la identificación de las necesidades específicas de apoyo educativo del alumnado.  
- Actuaciones para la detección temprana e intervención con el alumnado con necesidades específicas de apoyo educativo.  
- Actuaciones para la prevención e intervención temprana mediante programas de desarrollo competencial de continuidad, progresión y coordinación a lo largo de las diferentes etapas educativas ante las dificultades de aprendizaje, la comunicación y el lenguaje.  
- Procedimientos establecidos por la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte para la respuesta al alumnado con necesidades específicas de apoyo educativo que se desarrollen en el centro en cada una de las etapas.  
- Organización para la planificación, desarrollo, evaluación y seguimiento de los planes de actuación personalizados.  
4. La evaluación de las medidas desarrolladas por los centros se realizará en el marco de la memoria final del centro.  
1.2.6.5. Actuaciones de orientación académica y profesional  
1. En las actuaciones de orientación académica y profesional de cada una de las etapas se establecerán los criterios generales que orientarán la tarea de todo el profesorado del centro a lo largo del curso escolar, en el contexto del desarrollo de sus asignaturas y de las medidas de atención a la diversidad y a la inclusión educativa, así como las actuaciones que se llevarán a cabo dentro de la planificación de actividades de tutoría y desde el departamento de orientación.  
2. Los contenidos y la organización de la orientación académica y profesional tendrán en cuenta los aspectos siguientes:  
- Procedimientos para la identificación y el análisis de las barreras que en el contexto escolar y sociocultural obstaculicen el acceso igualitario de todo el alumnado del centro a las diferentes opciones académicas y profesionales.  
- La planificación de actuaciones destinadas a la orientación del alumnado en los ámbitos de conocimiento de sí mismo, la exploración de las propias posibilidades, la preparación para los cambios y la toma de decisiones, con el fin de potenciar la autorientación del alumnado.  
- Acuerdos para desarrollar la orientación académica y profesional a través de las actividades de acción tutorial con el alumnado y de las programaciones de aula de las materias o ámbitos a partir de los contenidos y criterios de evaluación transversales que los desarrollen.  
- Actuaciones para incorporar la perspectiva de género a las actividades de orientación y el favorecimiento de la erradicación de estereotipos de género y de otros condicionantes culturalmente arraigados que puedan suponer cualquier tipo de discriminación en las elecciones personales y el acceso a los estudios.  
- Actividades informativas y formativas, dirigidas al alumnado y a sus familias, sobre las salidas académicas y profesionales.  
- Actuaciones que contribuyan a la prevención del abandono prematuro de los estudios y estimulen al alumnado a cursar estudios postobligatorios y a elegir itinerarios flexibles y personalizados.  
- Organización de actuaciones de orientación individualizada dirigidas al alumnado con necesidades específicas de apoyo educativo o en situación de riesgo de abandono.  
- Acuerdos y procedimientos para garantizar la accesibilidad de la información y de las actividades de orientación académica y profesional, tanto escolares como extraescolares y complementarias, a todo el alumnado del centro, con especial consideración del alumnado con necesidades de apoyo educativo y para la compensación de las desigualdades.  
- La planificación de actividades informativas y de orientación académica y profesional y las actuaciones de transición entre etapas y modalidades de escolarización, incluyendo las actuaciones personalizadas para la transición.  
- La planificación de actividades relacionadas con el conocimiento del entorno socioeconómico del centro.  
- Planificación de actuaciones y acuerdos destinados a atender las consecuencias de las condiciones extraordinarias que afectaron al desarrollo del curso 2020-2021 derivadas de la situación de crisis ocasionada por la COVID-19, y que implican, entre otras, medidas de orientación y atención al alumnado que haya promocionado con asignaturas pendientes y necesite planes de refuerzo, alumnado de programas de atención a la diversidad (PDC de 3º, PR4, PAC) y, en general, todo aquel alumnado que se haya podido ver afectado por las circunstancias mencionadas.  
3. Las actuaciones de orientación académica y profesional serán elaboradas por el departamento de orientación, de acuerdo con las directrices establecidas por la comisión de coordinación pedagógica y en colaboración con los tutores y las tutoras, y se establecerán los criterios generales que tendrán que orientar la tarea de todo el profesorado a lo largo del curso escolar en el contexto del desarrollo de sus materias.  
1.2.6.6. Medidas relacionadas con la acción tutorial  
1. La coordinación de la acción tutorial en el centro educativo corresponde a la jefatura de estudios, y la elaboración de las medidas relacionades con esta acción tutorial será realizada por el departamento de orientación, a partir de las líneas estratégicas de la orientación educativa y profesional, de acuerdo con las directrices establecidas por la comisión de coordinación pedagógica y en colaboración con los tutores y las tutoras, y se establecerán los criterios generales que tendrán que orientar la tarea de todo el profesorado tutor a lo largo del curso escolar, así como de cada profesora o profesor en el contexto del desarrollo de sus materias.  
2. Las medidas contemplarán aquello establecido en el Decreto 72/2021, de 21 de mayo, del Consell, de organización de la orientación educativa y profesional en el sistema educativo valenciano (DOGV 9099, 03.06.2021) y la normativa que lo desarrolle, teniendo en cuenta los aspectos siguientes:  
a) Prestar especial atención al desarrollo del plan individual de refuerzo para el alumnado que no ha promocionado de curso.  
b) Incorporar actividades que promuevan el fomento de la lectura y el valor pedagógico del banco de libros.  
c) Planificar las actuaciones a partir de las características y la situación personal del alumnado y la necesidad específica de apoyo educativo, con el objetivo de personalizar el proceso de enseñanza-aprendizaje.  
d) Potenciar el papel de la tutoría en la prevención y en la mediación para la resolución pacífica de los conflictos y en la mejora de la convivencia escolar y la igualdad de oportunidades.  
e) Prever actividades que hagan posible la coordinación necesaria entre las personas progenitoras y/o los representantes legales del alumnado y el profesorado tutor.  
f) Incluir un programa de educación sexual, secuenciado por etapas y cursos, elaborado desde un punto de vista racional, científico y no doctrinal, y que incorpore el respeto a la diversidad sexual, funcional, a la discapacidad, diversidad familiar y de género. Para esta finalidad se podrán utilizar las guías y materiales que se encuentran en el portal REICO (repositorio de recursos web para la igualdad y la convivencia): https://ceice.gva.es/es/web/inclusioeducativa/guia-educacio-sexual.  
g) Incorporar actividades de sensibilización de carácter inclusivo, coeducativo y preventivo, planificadas desde la perspectiva de género, y hacia cualquier tipo de diversidad existente en el centro y en la sociedad.  
h) Incluir las actuaciones del profesorado tutor y las actividades dirigidas al alumnado planificadas para los momentos de transición y de acogida.  
i) Planificar las actividades de información y asesoramiento académico al alumnado, y de conocimiento del entorno productivo y profesional, teniendo en cuenta la perspectiva de género.  
j) Trabajar las habilidades implicadas en los procesos de toma de decisiones.  
k) Prever la coordinación necesaria del profesorado tutor con el equipo educativo, el personal especializado de apoyo a la inclusión, el personal del equipo de Orientación Educativa y, en su caso, el gabinete psicopedagógico escolar autorizado u otros agentes externos que intervienen en el centro y las familias o representantes legales del alumnado.  
3. La evaluación de las medidas relacionadas con la acción tutorial se realizará en el marco de la memoria final del centro.  
1.2.6.7. Medidas de coordinación para garantizar la continuidad del proceso educativo  
1. Los centros establecerán medidas y acciones de coordinación a fin de garantizar la transmisión de información, la orientación y el acompañamiento al alumnado y a las familias, la continuidad de las actuaciones educativas y la detección de necesidades que puedan producirse en el proceso educativo entre niveles, ciclos, etapas y modalidades de escolarización donde las barreras y las desigualdades se manifiesten con más frecuencia e intensidad.  
2. Medidas de coordinación entre la etapa de Educación Primaria y la de Educación Secundaria Obligatoria.  
Los centros de Educación Primaria y los centros de Educación Secundaria a los cuales estén adscritos prestarán una atención especial a todos aquellos aspectos organizativos que favorezcan que en los dos primeros cursos de Educación Secundaria Obligatoria haya un alto grado de continuidad en el ámbito de la metodología y el ámbito de la tutoría.  
Los centros de Educación Secundaria establecerán medidas específicas para coordinarse con los centros de Educación Primaria que tengan adscritos y tienen que prever mecanismos de comunicación entre los centros implicados, antes del comienzo del curso, para favorecer la continuidad metodológica entre los procesos de enseñanza y aprendizaje y de uso vehicular de las lenguas curriculares desarrollados en la Educación Primaria y los que iniciarán en la Educación Secundaria.  
De entre las medidas a desarrollar, al menos habrá que adoptar las siguientes:  
a) Los centros de Educación Primaria, proporcionarán una copia del historial académico del alumnado y del informe individualizado de final de etapa en el centro de Educación Secundaria donde el alumnado proseguirá sus estudios, previa petición del centro.  
b) En el caso de los centros adscritos, durante el tercer trimestre del curso, al menos se realizará una entrevista entre la persona tutora del último curso de Educación Primaria y la persona tutora del primer curso de la ESO, con el objetivo de completar la información sobre el recorrido de los aprendizajes del alumnado.  
c) El centro de Educación Secundaria organizará al menos una visita al centro por parte de los centros adscritos, para conocer las instalaciones, el espacio del centro, el funcionamiento general y, si estuvieran designadas, las personas tutoras del primer curso de ESO.  
d) En este proceso se ha de realizar un análisis del contexto atendiendo al centro de procedencia y al de destino, se establecerán los mecanismos de coordinación y se definirá el equipo que llevará a cabo esta continuidad, teniendo siempre en cuenta al alumnado con necesidades educativas de apoyo educativo y adaptando, si es el caso, los procedimientos establecidos a sus necesidades.  
3. Continuidad entre la etapa de la Educación Secundaria Obligatoria y las enseñanzas postobligatorias.  
a) Al finalizar la Educación Secundaria Obligatoria, mediante un proceso de participación activa del alumnado, la tutora o el tutor, en el ejercicio de la función tutorial, con la participación y el asesoramiento del departamento de orientación, debe orientar a todo el alumnado sobre los itinerarios académicos y profesionales más adecuados e incluir esta información en el consejo orientador.  
b) Se deben establecer medidas de coordinación entre la etapa de ESO y las enseñanzas postobligatorias.  
c) La orientación sobre itinerarios académicos y profesionales también es muy relevante en el ámbito de la Formación Profesional, especialmente al finalizar un ciclo de Formación Profesional Básica y un ciclo formativo de grado medio.  
4. Transición entre modalidades de escolarización.  
En el caso del alumnado con necesidades específicas de apoyo educativo al que se modifica la modalidad de escolarización, los centros implicados deben planificar y llevar a cabo las actuaciones personalizadas de transición, que incluyen la transmisión de información, la orientación y todas las medidas que faciliten el acompañamiento, la acogida y la participación del alumnado y de sus familias.  
5. Transición entre situaciones de escolarización transitoria externa al centro.  
De acuerdo con lo que dispone la Orden 20/2019, de 30 de abril, de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, por la cual se regula la organización de la respuesta educativa para la inclusión del alumnado en los centros docentes sostenidos con fondos públicos del sistema educativo valenciano (DOGV 8540, 03.05.2019), también se deben incluir las acciones personalizadas para el alumnado que no pueda asistir, transitoriamente, al centro docente, por cumplimiento de medidas judiciales, por convalecencia domiciliaria u hospitalización de larga duración o por escolarización en una UET/HDIA (Unidad Educativa Terapéutica/Hospital de Día Infantil y Adolescente). El equipo docente del centro en el cual esté matriculado este alumnado y el personal que facilita la atención externa durante este periodo deben colaborar conjuntamente en la planificación y la implementación de estas acciones. Así mismo, se prestará atención al proceso de transición del alumnado que recibe atención domiciliaria y hospitalaria por convalecencia de larga duración.  
6. Aspectos generales de los procesos de continuidad entre niveles, etapas y modalidad de escolarización.  
a) El equipo educativo debe disponer de la información necesaria, antes del inicio del curso escolar o en el momento del curso en el cual el alumnado se escolarice, a fin de planificar adecuadamente la respuesta educativa y garantizar el progreso del alumnado.  
b) El departamento de Orientación Educativa y Profesional debe asesorar y colaborar con los equipos directivos, los equipos de transición y los equipos educativos en el diseño, la aplicación y el seguimiento de las medidas y acciones de transición, especialmente de las acciones personalizadas que se deriven de estos.  
c) Las agrupaciones de orientación de zona apoyarán en la planificación, el desarrollo y la evaluación de los procesos de transición entre etapas y modalidades de escolarización, especialmente de las acciones personalizadas que se deriven y los procesos de transmisión de la información entre centros, etapas y modalidades.  
7. La evaluación de las medidas y actuaciones relacionadas con la continuidad entre niveles, etapas y modalidades de escolarización se realizará en el marco de la memoria final del centro.  
1.2.6.8. Proyecto educativo de comedor escolar  
1. El servicio de comedor escolar se inserta en el ámbito educativo, aspecto que necesariamente se debe tener en cuenta para ser aprovechado y potenciado. Este espacio educativo incluye el tiempo dedicado a la alimentación, pero también aquellas iniciativas que tienen lugar en el tiempo previo y posterior. Estas acciones educativas estarán dirigidas a fomentar la promoción de la salud, los hábitos alimentarios y las habilidades sociales del alumnado, y también los hábitos relacionados con la cultura, el deporte y el ocio.  
El proyecto debe tener en cuenta las características, necesidades e intereses del alumnado y de sus familias, y ha de prever las actuaciones y los apoyos para el alumnado que, por razones de discapacidad o limitaciones funcionales, permanentes o transitorias, requiere una atención específica.  
2. Será de aplicación la normativa siguiente:  
a) Ley 17/2011, de 5 de julio, de seguridad alimentaria y nutrición (BOE 160, 06.07.2011). En el artículo 40, sobre las medidas especiales dirigidas al ámbito escolar, se determina, entre otras actuaciones, que las autoridades competentes tienen que velar por que las comidas servidas en escuelas infantiles y centros escolares sean variadas y equilibradas, y estén adaptadas tanto a las necesidades nutricionales de cada grupo de edad, como a las necesidades especiales del alumnado en cuanto a intolerancias, alergias alimentarias u otras enfermedades que así lo exijan. Por lo tanto, mediante la aportación por parte del alumnado del certificado médico correspondiente, que acredite la imposibilidad de ingerir determinados alimentos que perjudiquen su salud, los centros tienen que elaborar menús especiales, adaptados a estas alergias o intolerancias. Se tienen que garantizar menús alternativos en el caso de intolerancia al gluten.  
b) La Ley 26/2018, de 21 de diciembre, de la Generalitat, de derechos y garantías de la infancia y adolescencia (DOGV 8450, 24.12.2018), en el capítulo XV, sobre el derecho a una alimentación adecuada, en el artículo 82, sobre «Criterios de diversidad en los menús», determina que «los alimentos que se proporcionen en todo tipo de menús y acontecimientos para la infancia o la juventud tienen que garantizar la igualdad en la diversidad, ya sea por razones médicas, religiosas o culturales, y ofrecer alternativas».  
c) El Decreto 84/2018, de 15 de junio, del Consell, de fomento de una alimentación saludable y sostenible en centros de la Generalitat (DOGV 8323, 22.06.2018).  
d) La Orden 53/2012, de 8 de agosto, de la Conselleria de Educación, Formación y Ocupación, por la que se regula el servicio de comedor escolar en los centros docentes no universitarios de titularidad de la Generalitat dependientes de la conselleria con competencia en materia de educación (DOGV 6839, 13.08.2012), modificada por la Orden 43/2016, de 3 de agosto, de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte (DOGV 7845, 05.08.2016).  
3. La evaluación del proyecto de comedor se realizará en el marco de la memoria final del centro.  
1.2.6.9. Plan digital de centro  
Los centros educativos continuarán con el procedimiento para la elaboración del plan digital de cada centro de acuerdo con las instrucciones que se elaboren al respecto.  
En este sentido, está prevista la continuación del trabajo que están realizando los asesores y las asesoras correspondientes mediante visitas a los centros que tienen asignados con el fin de conocer la situación de cada uno de ellos y poder ayudarles en la elaboración del plan digital.  
Con el fin de que este trabajo no altere la dinámica actual en la que cada centro se encuentre inmerso, los asesores y las asesoras contactarán previamente con los centros para acordar el calendario de visitas más adecuado.  
1.2.6.10. Carta de compromiso educativo del centro con las familias del alumnado  
Los centros educativos, de acuerdo con aquello que establece el artículo 74 del Decreto 252/2019, de 29 de noviembre, tienen que formular una carta de compromiso educativo con las familias.  
La carta de compromiso educativo tiene que expresar los compromisos que el centro educativo asume con el conjunto de las familias en relación con los principios que la inspiren, y que tienen que ser los necesarios para garantizar la cooperación entre las acciones educativas de las familias y el centro educativo en un entorno de convivencia, respeto y responsabilidad en el desarrollo de las actividades educativas.  
Los contenidos comunes de la carta de compromiso educativo serán elaborados por el centro y aprobados por el consejo escolar.  
El equipo directivo del centro, en el ámbito de su autonomía pedagógica y organizativa, determinará el alumnado para el cual habrá que realizar la firma de esta carta de compromiso individualizada por parte de las familias representantes legales del alumnado y de la dirección del centro, que podrá realizarse tanto a petición de los representantes legales del alumnado como del propio centro, y de la cual quedará constancia tanto para la familia como para el mismo centro.  
1.2.6.11. Otros proyectos y programas desarrollados por el centro  
El PEC también debe incluir otros proyectos o programas que se puedan desarrollar en el centro como, por ejemplo:  
a) Proyectos de Investigación e Innovación Educativa (PIIE), diseñados por los propios centros para articular propuestas pedagógicas y organizativas hacia una mejora del proceso de enseñanza y aprendizaje con impacto medible. Estas pueden ser desde iniciativas específicas de acción que promueven cambios metodológicos y organizativos, hasta proyectos que apuestan por el cambio integral del centro, hacia una transformación educativa contextualizada y con impacto en toda la comunidad educativa y en la sociedad. Con estos proyectos los centros obtienen reconocimiento y recursos para financiar los cambios planificados, y obtienen la visibilidad para llegar a ser fuente de inspiración para el resto de centros educativos, contribuyendo a la mejora de la calidad del sistema educativo.  
b) Proyecto de deporte, actividad física y salud en el centro escolar (PEAFS), que promueve la actividad física y el deporte fuera del horario lectivo, según se establece en la Orden 25/2017, de 29 de junio, de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte (DOGV 8076, 04.07.2017).  
c) «Sello de vida saludable», proyecto desarrollado de acuerdo con la Orden ECD/2475/2015, de 19 de noviembre, por la que se crea el distintivo de calidad de centros docentes Sello Vida Saludable (BOE 281, 24.11.2015).  
d) Programa «Coeducacentres» que implementa varios ejes y acciones del Plan director de coeducación y su objetivo es promover en toda la comunidad educativa los valores de la cultura de la paz y la igualdad de oportunidades entre mujeres y hombres y trasladar la perspectiva de género a los contenidos, el lenguaje, los espacios, y los materiales pedagógicos del centro.  
e) Proyecto piloto de «Centres Digitals Col·laboratius». Este proyecto forma parte del proyecto «Centre a Casa» y posibilita una auténtica transformación digital de toda la comunidad educativa y de la tarea docente con una nueva concepción de la enseñanza de las TIC. Se aplicará para ir incorporando al PEC la estrategia digital del centro, establecida como novedad en el artículo 121 de la Ley orgánica 2/2006, de 3 de mayo, de educación, modificada por la Ley orgánica 3/2020, de 29 de diciembre. Supone el apoyo a la mejora de las infraestructuras TIC de los centros: ampliación de ancho de banda de conexión; suministro de dispositivos móviles (tabletas y portátiles); aulas móviles; implantación de WIFI en CEIP (Escuelas Conectadas), IES y resto de centros y aulas digitales interactivas.  
f) iMou-te: actividad de formación para el desarrollo profesional docente y la mejora de competencias directivas a través de estancias formativas convocada mediante la correspondiente resolución de la Secretaría Autonómica de Educación y Formación Profesional.  
g) Aulas transformadoras de espacios y metodologías educativas: son laboratorios de innovación en los que se muestran las posibilidades de organización de espacios flexibles con presencia de mobiliario versátil y tecnología punta, adaptados para el uso de metodologías educativas que favorecen el desarrollo de habilidades y competencias.  
h) Proyectos enmarcados dentro de los programas europeos: Programa Erasmus+, Portfolio Europeo de las lenguas y proyectos eTwinning.  
i) Programa de acompañamiento, motivación y refuerzo escolar personalizado al alumnado más vulnerable educativamente, desarrollado dentro del programa de cooperación territorial «PROA+» (2021-2024) y convocado mediante las resoluciones de 25 de marzo de 2022 (DOGV 9309, 30.03.2022), de 7 de abril de 2022 (DOGV 9317, 11.04.2022) y de 7 de junio de 2022 (DOGV 9362, 15.06.2022), del secretario autonómico de Educación y Formación Profesional y de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, respectivamente.  
j) Programa «Resistencias artísticas: procesos artísticos en entornos educativos», convocado mediante la Resolución de 24 de mayo de 2022, de la directora general de Innovación Educativa y Ordenación, por la que se convoca a los centros docentes de titularidad pública de la Generalitat, durante el curso académico 2022-2023 (DOGV 9354, 03.06.2022). Este programa pretende hacer visibles entornos escolares que tratan de impulsar el arte como herramienta de análisis y reflexión de problemas sociales, y que se involucran activamente en procesos de creación artística.  
k) Proyectos de intercambios escolares de alumnado de centros públicos «Fil» (Fomento de Intercambios Lingüísticos) y «Rapsodes» para mejorar la competencia comunicativa y favorecer la cohesión lingüística, convocados por la correspondiente resolución de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte.  
l) Programa de salud bucodental ofrecido por la Conselleria de Sanidad a los centros docentes para alumnado entre los 6 y los 12-14 años.  
m) Promoción de la salud y prevención de la enfermedad: servicios en el entorno educativo. Cartera de servicios de promoción de salud y prevención en el entorno educativo. Esta cartera es una relación de actuaciones diseñadas para ofrecer en los centros educativos con el fin de informar, formar y desarrollar competencias para aumentar la salud de la comunidad educativa. La Ley 8/2018, de 20 de abril, modifica la Ley 10/2014, de 29 de diciembre, de Salud de la Comunitat Valenciana, y especifica que (art. 56.2) «Se atenderán de manera específica los problemas de salud que inciden de una forma significativa en la adolescencia, relacionados, sobre todo, con hábitos de salud, conductas de riesgo, conductas adictivas, problemas de salud mental, trastornos de la conducta alimentaria, como también trastornos de las relaciones afectivas y sexuales, prevención de infecciones de transmisión sexual y prevención de embarazos no deseados.» Además, añade que (art. 62.6) «Serán prioritarias las actuaciones preventivas y de promoción de la salud en el ámbito familiar, comunitario y educativo, que tendrán que coordinarse para implicar a todos los agentes sociales intervinientes como son la familia, la escuela, asociaciones, redes locales y otras.  
n) Cualesquiera otros aspectos que determine la Administración educativa en el ámbito de sus competencias.  
1.3. Elaboración, aprobación, difusión, seguimiento y evaluación del proyecto educativo  
1. Elaboración.  
De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 70.5 del Decreto 252/2019, el equipo directivo coordina la elaboración y es el responsable de la redacción del Proyecto educativo de centro y de sus modificaciones, de acuerdo con las directrices establecidas por el consejo escolar y con las propuestas hechas por el claustro, por las asociaciones de madres y padres y/o personas tutoras legales del alumnado, por las asociaciones del alumnado y por el consejo de delegadas y delegados. En este sentido, recogerá aportaciones debatidas y analizadas por todos los sectores de la comunidad educativa.  
Igualmente, de acuerdo con el qué se dispone en el artículo 70.9 del Decreto 252/2019, los centros educativos de nueva creación tendrán que elaborar su Proyecto educativo de centro en el plazo máximo de tres cursos escolares desde que se ponen en funcionamiento y, en este sentido, la programación general anual del centro tendrá que incluir el calendario aproximado para su redacción.  
2. Aprobación.  
El PEC, junto con los planes, programas y proyectos que forman parte, será aprobado según lo establecido en la normativa vigente, lo cual supone que, desde la entrada en vigor de la Ley orgánica 3/2020, de 29 de diciembre, esta aprobación corresponde al consejo escolar del centro.  
3. Difusión, seguimiento y evaluación.  
El equipo directivo garantizará la publicidad, la difusión y el acceso al documento, preferentemente por medios electrónicos o telemáticos, a todos los miembros de la comunidad educativa para su conocimiento.  
El consejo escolar del centro establecerá los mecanismos de seguimiento del PEC de forma que a la finalización del curso escolar se pueda realizar la correspondiente evaluación, que, de acuerdo con el que se dispone en el artículo 70.7 del Decreto 253/2019, será competencia del mismo consejo escolar y tendrá que comprender la totalidad de los elementos que lo conforman.  
La evaluación del Proyecto educativo de centro se realizará en el marco de la memoria final del centro de cada curso escolar.  
En este sentido, el PEC, de acuerdo con el que se dispone en el artículo 70.8 del Decreto 252/2019, tendrá un carácter dinámico que permita, después de someterlo a evaluación, la incorporación de las modificaciones que se consideran oportunas para una mejor adecuación a la realidad y necesidades del centro. Así, los diferentes sectores de la comunidad educativa representados en el consejo escolar podrán hacer propuestas de modificación, que tendrán vigencia al curso siguiente de ser aprobadas.  
  
  
2. PROYECTO DE GESTIÓN Y RÉGIMEN ECONÓMICO  
2.1. Consideraciones generales  
1. Dado que la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte está trabajando en la elaboración de una nueva orden que regule el Proyecto de gestión y régimen económico de los centros educativos, los centros dispondrán hasta la finalización del curso académico 2023-2024 para adecuar su Proyecto de gestión y de régimen económico al título V, capítulo II, sección primera, Proyecto de gestión y régimen económico del Decreto 252/2019, de 29 de noviembre, del Consell.  
2. En cuanto a la gestión económica, los centros dispondrán de autonomía en su gestión, en los términos establecidos en las leyes de presupuestos de la Generalitat y en la normativa complementaria que regula la actividad y la autonomía de la gestión económica de los centros docentes públicos no universitarios. La contabilidad del centro se realizará de acuerdo con la normativa vigente que regula la gestión económica de los centros docentes públicos no universitarios, y a través de la aplicación que determine la conselleria competente en materia de educación.  
3. Para la elaboración del proyecto de presupuesto anual, se seguirá el procedimiento establecido en el artículo 78 del Decreto 252/2019, y se tendrá que aprobar antes del 30 de enero. Una vez aprobado este proyecto, se enviará una copia a la dirección territorial de educación, para la aprobación del presupuesto, después de comprobar que el contenido y el procedimiento se ajustan a la normativa establecida. El presupuesto se entenderá aprobado si el centro no recibe una resolución desaprobatoria de la dirección territorial en el plazo de un mes. En caso contrario, tendrá que notificar al centro los defectos observados para que sean enmendados.  
4. Los centros dispondrán también hasta la finalización del curso académico 2023-2024 para elaborar, con la colaboración de personal técnico de la Administración municipal, un Plan de sostenibilidad de recursos, eficacia energética y tratamiento de residuos, que incluirán en su proyecto de gestión.  
El mencionado plan tendrá que contar con el informe del claustro de profesorado y del consejo escolar, tal y como se dispone en el artículo 82 del Decreto 252/2019 y, en su elaboración se podrá contar con la colaboración de personal técnico de la Administración municipal y con el asesoramiento del INVASSAT. En la web del Servicio de Prevención de Riesgos Laborales de la Generalitat (sector educativo), https://prevencio.gva.es/es/ed-gestion-de-la-prevencion, hay diferentes protocolos y procedimientos de trabajo, así como instrucciones operativas de trabajo, entre las cuales destaca la instrucción operativa de prevención de riesgos laborales para la eliminación de residuos peligrosos en centros educativos (SPRL\_IOPRL\_12).  
5. Respecto al mantenimiento, la conservación y la vigilancia de las instalaciones, se estará a lo que dispone el artículo 81 del Decreto 252/2019. De este modo, la dirección del centro docente comunicará a la dirección territorial de la conselleria competente en materia de educación cualquier deficiencia que se produzca en las instalaciones o en el equipamiento didáctico tan pronto como tenga conocimiento.  
Respecto a las infraestructuras de comunicaciones y su acceso, hardware y software, corresponde al órgano competente en materia TIC que determine la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte. La dirección del centro comunicará por el procedimiento que se determine, cualquier deficiencia que se produzca en la infraestructura de comunicaciones tan pronto como tenga conocimiento al órgano competente en materia TIC y a la dirección territorial de la conselleria competente en materia de educación. También facilitará el acceso al centro de los técnicos del órgano competente en materia TIC, y atenderá sus indicaciones en relación con la infraestructura y accesos de comunicaciones, así como respecto al hardware y al software.  
2.2. Otros aspectos relativos a la gestión y régimen económico de los centros  
Con relación a la gestión económica, presupuesto anual, ingresos y gastos, y contabilidad del centro, se atenderá a lo que disponen los correspondientes artículos 77, 78, 79 y 80 del Decreto 252/2019.  
Los centros educativos tendrán en cuenta en la elaboración del presupuesto, las necesidades y gastos derivados de la implementación del Decreto 72/2021.  
  
  
3. NORMAS DE ORGANIZACIÓN Y FUNCIONAMIENTO  
3.1. Consideraciones generales  
1. Dado que la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte está trabajando en la elaboración de un nuevo decreto de igualdad y convivencia en el sistema educativo valenciano los centros dispondrán hasta la finalización del curso académico 2023-2024, para adecuar sus normas de organización y funcionamiento a lo que se establece en la sección segunda del capítulo II del título V del Decreto 252/2019 sobre normas de organización y funcionamiento (art. 83 y siguientes).  
2. Los centros docentes, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 83 del Decreto 252/2019, redactarán las normas de organización y funcionamiento atendiendo a lo dispuesto en la normativa básica y de acuerdo con las líneas y criterios indicados en el PEC. La comunidad educativa tendrá que ser oída en sus propuestas para la elaboración de estas normas.  
Las normas de organización y funcionamiento serán de cumplimiento obligatorio, y tendrán que recoger las normas de convivencia y conducta, así como concretar los deberes y los derechos del alumnado y las medidas de abordaje educativo aplicables en caso de incumplimiento, de acuerdo con aquello establecido por la norma que regula la igualdad y la convivencia en el sistema educativo valenciano, y también se deberán tener en cuenta la situación y las condiciones personales del alumnado.  
Las medidas de abordaje educativo tendrán un carácter educativo y restaurativo, tendrán que garantizar el respeto a los derechos del resto del alumnado y procurarán la mejora en las relaciones de todos los miembros de la comunidad educativa. Las medidas de abordaje educativo tendrán que ser proporcionales y coherentes a las faltas cometidas. Las decisiones de adoptar estas medidas por la comisión de faltas contra las normas de convivencia serán inmediatamente ejecutivas. Las acciones restaurativas individualizadas, personalizadas o grupales tendrán que ser trabajadas con las personas implicadas. Para que estas normas sean efectivas, habrá que consensuarlas con la participación activa de toda la comunidad educativa, a través de la comisión de convivencia, de las comisiones mixtas o de las asambleas participativas.  
3. No se debe impedir el acceso a los centros a personas que vistan ropas características o propias de su identidad (cultural, religiosa, de género, etc.) y que no supongan ningún problema de identificación ni atenten contra la dignidad de las personas.  
4. En caso de que en las normas de organización y funcionamiento del centro se prevea el uso del uniforme escolar para el alumnado, las personas progenitoras y/o personas tutores legales del alumnado, de acuerdo con aquello establecido en la normativa que regula la convivencia en los centros docentes sostenidos con fondos públicos y los derechos y deberes del alumnado, padres, madres, tutores o tutoras, profesorado y personal de administración y servicios, tendrán la obligación de cumplir la mencionada medida. La decisión del uniforme en los centros privados concertados corresponderá a la persona titular del centro, con la aprobación del consejo escolar. En todo caso, cualquier tipología de uniforme que se establezca no podrá fijar piezas obligatorias diferenciadas por sexo y/o identidad de género que pudieran constituir discriminación y/o limitación en la libre elección del tipo de prendas de vestir para el alumnado.  
5. Para su elaboración se tendrá en cuenta lo que dispone la Resolución de 14 de febrero de 2019, de la Secretaría Autonómica de Educación e Investigación, por la que se dictan instrucciones para aplicarlas en los centros docentes sostenidos con fondos públicos de enseñanzas no universitarias de la Comunitat Valenciana ante varios supuestos de no convivencia de los progenitores por motivos de separación, divorcio, nulidad matrimonial, ruptura de parejas de hecho o situaciones análogas.  
6. Los miembros del equipo directivo y el profesorado serán considerados autoridad pública según se establece en la Ley 15/2010, de 3 de diciembre, de la Generalitat, de autoridad del profesorado (DOGV 6414, 10.12.2010), y, en los procedimientos de adopción de medidas de abordaje educativo, los hechos constatados por el profesorado y por el equipo directivo de los centros docentes tendrán valor probatorio y disfrutarán de presunción de veracidad iuris tantum, excepto prueba en contra, sin perjuicio de las pruebas que, en defensa de los respectivos derechos o intereses, puedan señalar o aportar las personas implicadas.  
Según la Ley 26/2018, de 21 de diciembre, de la Generalitat, de derechos y garantías de la infancia y la adolescencia (DOGV 8450, 24.12.2018), en todos los procedimientos se ha de respetar un espacio de comunicación con los menores, y obliga a hacer cumplir los apartados 1 y 3 del artículo 17 de la ley respecto del derecho de las personas menores de edad a ser informadas, oídas y escuchadas.  
7. Estas normas incluirán, entre otros aspectos y de manera prioritaria, las medidas para el fomento de la igualdad y convivencia, de acuerdo con el Plan director de coeducación y de los planes de igualdad de la Generalitat que sean de aplicación y, tal como se ha indicado anteriormente, el plan de contingencia, que se adaptará a los posibles escenarios que se puedan producir a lo largo del curso.  
Así mismo, podrá incorporar los aspectos siguientes:  
a) La organización que haga posible la participación de todos los miembros de la comunidad educativa, con especial atención a la adecuación de todos los procedimientos vinculados al alumnado, ya que por su condición de personas menores de edad han de ser informados, oídos y escuchados.  
b) La organización y el reparto de responsabilidades no definidas por la normativa vigente.  
c) Los procedimientos de actuación del consejo escolar y, en su caso, de las comisiones que se constituyan en este para agilizar su funcionamiento.  
d) La organización de los espacios del centro.  
e) La adecuación de la redacción correspondiente, en su caso, para dar cumplimiento a los principios de coeducación.  
3.2. Elaboración, aprobación, difusión, seguimiento y evaluación  
1. El equipo directivo coordina la elaboración y es el responsable de la redacción de las normas de organización y funcionamiento del centro y de sus modificaciones, de acuerdo con las directrices establecidas por el consejo escolar y con las propuestas hechas por el claustro, por las asociaciones de madres y padres del alumnado, por las asociaciones del alumnado y por el consejo de delegadas y delegados. En este sentido, recogerá aportaciones debatidas y analizadas por todos los sectores de la comunidad educativa.  
2. Las normas de organización y funcionamiento serán aprobadas según lo establecido en la normativa vigente, lo que supone que, desde la entrada en vigor de la Ley orgánica 3/2020, de 29 de diciembre, esta aprobación corresponde al consejo escolar del centro.  
3. El equipo directivo garantizará la publicidad, la difusión y el acceso al documento, preferentemente por medios electrónicos o telemáticos, a todos los miembros de la comunidad educativa para su conocimiento.  
4. El consejo escolar del centro establecerá los mecanismos de seguimiento de estas normas, de manera que a la finalización del curso escolar se pueda realizar la correspondiente evaluación.  
5. La evaluación permitirá la incorporación de las modificaciones que se consideren oportunas para una mejor adecuación a la realidad y necesidades del centro y que tendrán vigencia al curso siguiente de ser aprobadas.  
3.3. Otros aspectos relativos a la organización y al funcionamiento de los centros  
3.3.1. Incidencias de inicio de curso  
Durante los días previos a la fecha de inicio de las actividades escolares del curso 2022-2023, las direcciones de los centros educativos comunicarán a las inspecciones territoriales de educación las incidencias y necesidades de los centros que puedan dificultar que el inicio de curso se desarrolle con normalidad, a los efectos de que la Inspección de Educación pueda realizar actuaciones de asesoramiento, de apoyo y supervisión.  
3.3.2. Acceso a los centros  
1. De acuerdo con lo que establece el artículo 87 del Decreto 252/2019, las condiciones de acceso a los centros se incluirán en sus normas de organización y funcionamiento.  
2. Con carácter general, y a fin de evitar el absentismo escolar y de preservar la defensa del interés superior de los menores, los centros deberán permitir el acceso del alumnado al centro durante toda la jornada escolar, y será el centro, según su autonomía, el que establezca el protocolo de acceso al aula.  
3. En todo caso, deberá garantizarse una correcta atención educativa a este alumnado.  
4. La conselleria competente en materia de educación y los centros deben garantizar las condiciones que aseguren la accesibilidad física, cognitiva y sensorial de los espacios, servicios y procesos educativos y de gestión administrativa, de modo que puedan ser entendidos y utilizados por todo el alumnado y por las personas miembros de la comunidad educativa, sin ningún tipo de discriminación, con medios comunes o con medios específicos o singulares, de acuerdo con lo que disponen los artículos 11.1 y 11.2 de la Orden 20/2019, de 30 de abril (DOGV 8540, 03.05.2019).  
5. Además, la regulación de la salida del alumnado menor de edad al finalizar la jornada escolar se ajustará a los criterios establecidos en las normas de organización y funcionamiento del centro. Estos criterios tendrán que ser progresivos y proporcionales a la edad de los menores y al contexto donde se ubica el centro.  
3.3.3. Criterios para la constitución de grupos y confección de horarios  
1. Todos los grupos de Educación Secundaria Obligatoria y de Bachillerato se configurarán de acuerdo con la ratio establecida por la normativa vigente en la Comunitat Valenciana. No obstante, los centros, en el ámbito de su autonomía organizativa, podrán constituir un número de grupos que supere el número de unidades autorizadas, una vez sean conocedores del número de profesorado asignado al centro, y establecerán los criterios pedagógicos para la asignación del alumnado a los distintos grupos, que podrán incluir alumnado de diferentes niveles.  
2. De conformidad con la Orden 20/2019, la escolarización en la modalidad ordinaria del alumnado con necesidades de compensación educativa o necesidades educativas especiales en ningún caso puede hacerse conformando grupos específicos y diferenciados de carácter permanente, sino que tiene que hacerse de manera heterogénea entre todos los grupos de un mismo nivel educativo, y se excluye de la composición de los grupos cualquier criterio discriminatorio.  
En este sentido, los equipos directivos confeccionarán los grupos de alumnado teniendo en cuenta los criterios siguientes:  
a) Los grupos tienen que ser homogéneos en cuanto al número y se excluirá en la composición todo criterio discriminatorio. Por lo tanto, no se podrán hacer agrupaciones en función del nivel de conocimientos y competencias del alumnado.  
b) La adscripción del alumnado con necesidades específicas de apoyo educativo y necesidades de compensación de desigualdades, escolarizados en los diferentes grupos de un mismo curso, se llevará a cabo de manera equilibrada y se excluirá en la composición de los grupos todo criterio discriminatorio.  
c) El alumnado que permanezca un año más en un curso será también distribuido de manera equilibrada.  
d) En la toma de decisiones, para hacer la distribución de hermanos o hermanas en el mismo nivel educativo, se tendrá que escuchar y tomar en consideración la opinión de las familias o de los representantes legales, todo de acuerdo con aquello que regula la Orden 20/2019. Al mismo tiempo, en caso de haber propuestas en este sentido, reflejadas en informes sociopsicopedagógicos elaborados por los equipos de Orientación Educativa por los departamentos de Orientación Educativa y Profesional, estas tendrán que ser consideradas.  
e) Para la confección de grupos de alumnado se tendrá que atender a lo que marca el Decreto 58/2021, de 30 de abril, del Consell, sobre jornada lectiva del personal docente y número máximo de alumnado por unidad en centros docentes no universitarios (DOGV 9077, 06.05.2021).  
3.3.3.1. Educación Secundaria Obligatoria  
1. La distribución horaria en la Educación Secundaria Obligatoria queda regulada de la siguiente manera:  
a) Para los cursos primero y tercero, de Educación Secundaria Obligatoria será de aplicación el decreto del Consell que regule la ordenación de la Educación Secundaria Obligatoria, desarrollado a partir del Real decreto 217/2022, de 29 de marzo, por el que se establece la ordenación y las enseñanzas mínimas de la Educación Secundaria Obligatoria (BOE 76, 30.03.2022) y su corrección de errores.  
b) Para los cursos segundo y cuarto de Educación Secundaria Obligatoria será de aplicación lo dispuesto en el Decreto 87/2015, de 5 de junio, del Consell, por el que se establece el currículo y se desarrolla la ordenación general de la Educación Secundaria Obligatoria y del Bachillerato en la Comunitat Valenciana (DOGV 7544, 10.06.2015), modificado por el Decreto 136/2015, de 4 de septiembre, del Consell (DOGV 7611, 09.09.2015), y el Decreto 51/2018, de 27 de abril, del Consell (DOGV 8284, 30.04.2018).  
2. Para el alumnado con necesidades específicas de apoyo educativo, la distribución horaria podrá ajustarse a lo que determine el plan de actuación personalizado.  
3.3.3.2. Bachillerato  
1. La distribución horaria del Bachillerato queda regulada de la siguiente forma:  
a) Para el curso de primero de Bachillerato será de aplicación el decreto del Consell que regule la ordenación del Bachillerato, desarrollado a partir del Real decreto 243/2022, de 5 de abril, por el que se establecen la ordenación y las enseñanzas mínimas del Bachillerato (BOE 82, 06.04.2022).  
b) Para el curso de segundo de Bachillerato será de aplicación lo dispuesto en el Decreto 87/2015, de 5 de junio, del Consell, por el que se establece el currículo y se desarrolla la ordenación general de la Educación Secundaria Obligatoria y del Bachillerato en la Comunitat Valenciana (DOGV 7544, 10.06.2015), modificado por el Decreto 136/2015, de 4 de septiembre, del Consell (DOGV 7611, 09.09.2015), y el Decreto 51/2018, de 27 de abril, del Consell (DOGV 8284, 30.04.2018).  
2. Con carácter general, cuando en un centro estén constituidas dos o más modalidades de Bachillerato, se agrupará al alumnado en las materias comunes y en las propias de modalidad, específicas o de libre configuración autonómica coincidentes.  
3.3.4. Atención al alumnado en caso de ausencia de profesorado  
1. De acuerdo con lo que establece el artículo 86 del Decreto 252/2019, los centros, en el ejercicio de la autonomía organizativa que tienen, deben elaborar un plan de atención al alumnado en caso de ausencia de profesorado. Se debe dar prioridad al alumnado de menor edad.  
2. En cada sesión lectiva prevista en el horario del profesorado ausente, la atención del alumnado será responsabilidad del profesorado de guardia, que desarrollará las funciones establecidas en el punto 5 del artículo 86 del Decreto 252/2019.  
3. En caso de previsión de falta de asistencia, se debe facilitar a la jefatura de estudios, con carácter previo, el material y las orientaciones específicas para el alumnado afectado. En las ausencias no previstas, corresponde al mismo profesorado implicado proponer las actividades que realizará el alumnado en los casos de ausencia de profesorado. En el caso del alumnado que curse enseñanzas de Educación Secundaria Obligatoria, estas actividades tendrán que favorecer la adquisición de las competencias clave.  
4. La programación general anual incluirá los criterios establecidos para la elaboración de las actividades y las tareas que tendrán que estar disponibles en caso de ausencia del personal.  
3.3.5. Participación del alumnado, de las familias, así como de voluntariado y de otro personal externo en los centros docentes  
1. De acuerdo con lo que disponen el capítulo II y el capítulo III del Decreto 252/2019, la participación del alumnado será por medio de las asociaciones del alumnado, del consejo de delegadas y delegados y podrán existir otras colaboraciones. Los centros promoverán compromisos con las familias para el desarrollo de actividades con el fin de mejorar el rendimiento académico del alumnado y promover la participación democrática. Para enriquecer la vida escolar con otras estructuras de participación que fomenten los hábitos democráticos del alumnado y la colaboración e implicación de la familia en la escuela, los centros podrán establecer otras vías de participación.  
2. De acuerdo con lo que establece el artículo 67 del Decreto 252/2019, y con el fin de promover la apertura de los centros docentes al entorno y de mejorar la oferta de las actuaciones educativas realizadas por los centros, estos podrán establecer vínculos asociativos con diferentes redes de voluntariado, asociaciones culturales u otros agentes sociales, con la autorización previa del consejo escolar del centro, de acuerdo con la normativa vigente en materia de voluntariado. Hay que ajustarse a lo que establece la Ley 45/2015, de 14 de octubre, de voluntariado (BOE 247, 15.10.2015), sobre todo en aquello que hace referencia al artículo 6.1.f, del voluntariado educativo.  
3. La Orden 20/2019, de 30 de abril, de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, por la cual se regula la organización de la respuesta educativa para la inclusión del alumnado en los centros docentes sostenidos con fondos públicos del sistema educativo valenciano específica, en el artículo 43, que los centros docentes pueden tener la colaboración de personal voluntario y personal externo procedente de las entidades de iniciativa social implicadas en la respuesta educativa para el desarrollo de las actuaciones planificadas en el proyecto educativo, el Plan de actuación para la mejora y los planes de actuación personalizados del alumnado con necesidades específicas de apoyo educativo. Determina que el voluntariado y el personal externo presten su tiempo de manera no regular y no pueden tener ninguna vinculación laboral o profesional con el centro, ni sustituir personal que realiza tareas remuneradas.  
4. Se entiende por persona voluntaria toda persona física que, por libre determinación, sin recibir ninguna contraprestación ni haber ninguna obligación ni deber jurídico, realice las actividades que determine el consejo escolar y que estén recogidas en la programación general anual del centro.  
5. Los derechos y deberes y las incompatibilidades de las personas voluntarias son los contenidos en la normativa autonómica que establece el régimen jurídico de este personal.  
6. En ningún caso podrán realizarse actividades de voluntariado en los puestos reservados a personal remunerado.  
7. Las personas que tengan funciones en una organización como profesionales o que tengan una relación laboral, mercantil o cualquier otra sujeta a retribución económica, no podrán realizar actividades de voluntariado relacionadas con el objeto de su relación laboral o servicio remunerado en la entidad.  
8. Las personas voluntarias que realicen actuaciones en los centros docentes tienen la obligación de estar en posesión del certificado de no constar en la base de datos del Registro central de delincuentes sexuales y deben presentarlo ante la dirección del centro.  
9. La participación de los agentes externos en las acciones educativas que determine el centro educativo se desarrollará de acuerdo con aquello que se establece en el proyecto educativo, en los objetivos de los programas autorizados y en las actuaciones educativas planificadas en los planes de actuación personalizados. Su participación tendrá que buscar la apertura y el enriquecimiento de las actuaciones planificadas por parte de los centros educativos en aquellos aspectos que facilitan la inclusión educativa y social del alumnado.  
10. En la Resolución de 10 de diciembre de 2020, de la directora general de Inclusión Educativa, por la cual se aprueban las instrucciones para la participación del personal externo y de los agentes comunitarios en los centros docentes de titularidad de la Generalitat Valenciana (DOGV 8975, 15.12.2020), se define que tiene consideración de agente externo toda persona ajena al sistema educativo que realice algún tipo de colaboración con un centro escolar en el desarrollo de su proyecto educativo, de los planes de actuación personalizados o de las medidas educativas que el centro determine.  
11. Por lo tanto, las diferentes tipologías de agentes externos que pueden colaborar con un centro escolar son las siguientes:  
- Personal de entidades sin ánimo de lucro o del tercer sector  
- Personal externo del ámbito privado o perteneciente a otros organismos o instituciones públicas  
- Miembros de la comunidad escolar y del entorno próximo  
- Voluntariado  
- Asistencia personal a la dependencia  
12. El consejo escolar del centro educativo será informado de la participación y de las actividades realizadas por parte de estos agentes externos en el marco de la programación general anual y de los planes de atención personalizados.  
3.3.6. Medios de difusión de los centros docentes  
1. De acuerdo con lo que establece el artículo 88 del Decreto 252/2019, en todos los centros docentes habrá, como medio de difusión de la información, una página web de centro alojada en los espacios proporcionados, en el caso de centros públicos, por la administración competente y uno o varios tablones de anuncios y carteles oficiales. En estos se recogerán los carteles, actas y comunicaciones de la Administración de la Generalitat, especialmente de la conselleria competente en materia de educación, así como de otros organismos oficiales y de los órganos de gobierno del centro, que, por su trascendencia o por requisitos legales, se considere necesario colocar en ellos.   
2. En los centros docentes, con el fin de facilitar los derechos a la participación, información, libertad de expresión y otros derechos previstos en la normativa vigente, se habilitarán, a los diferentes medios de difusión, espacios a disposición de las asociaciones de madres y padres y/o personas tutoras legales del alumnado y de las asociaciones del alumnado. La gestión de estos corresponderá a las asociaciones mencionadas, que serán responsables de ordenarlos y organizarlos.  
3. La dirección de los centros no permitirá la exposición de aquellos carteles, notas y comunicados que, en sus textos o imágenes, atenten contra los derechos fundamentales y las libertades reconocidas por la Constitución, el Estatuto de Autonomía de la Comunitat Valenciana y el resto del ordenamiento jurídico o normativo, o que los vulneren, o que promuevan conductas discriminatorias por razón de nacimiento, raza, etnia, sexo, género, cultura, lengua, capacidad económica, nivel social, convicciones políticas, morales o religiosas, por discapacidades físicas, sensoriales o psíquicas, o cualquier otra condición o circunstancia personal o social, o que de cualquier forma fomenten la violencia, con especial atención a aquellos que atenten contra los derechos de los diferentes miembros de la comunidad educativa.  
4. En la sala del profesorado, se habilitará un tablón de anuncios para la información de tipo sindical procedente de la junta de personal docente, del comité de salud y otros órganos de representación del profesorado.  
5. Corresponderá a la dirección del centro, en el ámbito de sus competencias, garantizar el uso adecuado de los tablones de anuncios. La gestión de los tablones de anuncios corresponderá a la secretaría del centro.  
6. Toda la información escrita tendrá que cumplir las condiciones de accesibilidad universal necesarias para que las personas destinatarias puedan acceder y comprender el contenido, poniendo especial énfasis en la ubicación y organización de la información, los contrastes de color, el tamaño de la letra y la sencillez del lenguaje, entre otros. Se tendrán en cuenta las condiciones de accesibilidad en el ámbito de la información digital: https://ceice.gva.es/documents/169149987/172730389/Guia\_Accessibilitat\_Digital\_Inclusio\_Educativa\_2020.pdf.  
3.3.7. Uso social de los centros educativos  
1. De acuerdo con lo que establece el artículo 89 del Decreto 252/2019, la conselleria competente en materia de educación, los ayuntamientos y los centros públicos podrán promover el uso social de los edificios y las instalaciones de los centros educativos públicos, fuera del horario escolar, por parte de personas físicas o jurídicas sin ánimo de lucro, para la realización de actividades educativas, socioculturales, artísticas y deportivas que no supongan obligaciones jurídicas contractuales.  
2. El uso social de los centros no debe interferir, dificultar o impedir las actividades ordinarias del centro dentro del horario escolar.  
3. Corresponde a la dirección del centro resolver sobre el uso social del centro fuera del horario escolar cuando las actividades que se quieran realizar sean propuestas por el consejo escolar, las asociaciones de padres y madres y/o personas tutoras legales, el alumnado del centro y organismos dependientes de la conselleria competente en materia de educación.  
4. Corresponde al órgano competente de la Administración educativa resolver sobre el uso social del centro fuera del horario escolar cuando las actividades que se quieran realizar sean promovidas por particulares u organismos no dependientes de la conselleria competente en materia de educación.  
5. Las personas físicas o jurídicas autorizadas para el uso de edificios educativos deben contratar en todos los casos una póliza de seguro que dé cobertura sobre su responsabilidad civil y la del personal a su servicio derivada del uso y de la actividad, por los daños y los perjuicios que por su actividad se puedan ocasionar durante la realización de esta.  
  
6. El uso de los espacios del centro por parte de las asociaciones de madres y padres y/o personas tutoras legales del alumnado y por las asociaciones del alumnado será prioritario sobre el que pueda hacer cualquier otra asociación u organización ajena a la comunidad escolar de acuerdo con lo establecido en la normativa reguladora de estas asociaciones.  
7. El procedimiento para el uso social de los centros educativos será el establecido por la conselleria competente en materia de educación.  
3.3.8. Competencias de las Fuerzas y Cuerpos de Seguridad ante el requerimiento y comprobación de documentación personal sobre alumnado menor de edad en centros escolares  
1. Las Fuerzas y Cuerpos de Seguridad, siempre que sea en el ejercicio de las funciones de prevención e indagación, están legitimadas para requerir a la ciudadanía que se identifique, con el único objeto de ejercer las funciones de protección de la seguridad que tienen encomendadas y la correlativa obligación legal de la ciudadanía de identificarse.  
2. Si los datos que se piden constan en el centro docente y si el requerimiento de cesión de datos proviene de funcionarias o funcionarios adscritos a la Policía Judicial y estos acreditan las órdenes o instrucciones dadas por jueces, se considerará que el responsable del fichero debe ceder los datos solicitados.  
3. Ante la solicitud de entrar en los centros docentes por parte de las fuerzas y cuerpos de seguridad cuando exista un delito flagrante, deberá solicitarse la acreditación como tal. En los otros casos, será necesaria la solicitud de autorización al director/a territorial de educación, en la que conteste el auto del juez o de la jueza y, si este/a no contesta en el plazo establecido, será el centro educativo el encargado de darle el consentimiento, excepto en el caso de la Policía Judicial.  
4. La detención de los menores de edad de nacionalidad española será notificada por los agentes de las Fuerzas y Cuerpos de Seguridad a quien ejerza la patria potestad o la tutela, pero también a quien en aquel momento tenga su guardia de hecho, es decir, en este caso, al profesorado del centro docente. Si la detención se realiza a un menor de edad extranjero, serán los agentes los encargados de notificarlo al cónsul o al Ministerio Fiscal.  
5. En todo caso, se estará a lo dispuesto en el Real decreto 1774/2004, de 30 de julio, por el que se aprueba el Reglamento de la Ley orgánica 5/2000, de 12 de enero, reguladora de la responsabilidad penal de los menores (BOE 209, 30.08.2004), y la Resolución de 28 de junio de 2018, de la Subsecretaría de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, por la que se dictan instrucciones para el cumplimiento de la normativa de protección de datos en los centros educativos públicos de titularidad de la Generalitat (DOGV 8436, 03.12.2018).  
3.3.9. Salud y seguridad en los centros educativos  
1. De acuerdo con lo que establece el artículo 91 del Decreto 252/2019, los centros deben cumplir la normativa aplicable en materia de seguridad y salud para todos los empleados públicos, docentes y no docentes, adscritos al centro.  
2. En la web del Servicio de Prevención de Riesgos Laborales de la Generalitat (sector educativo), https://prevencio.gva.es/es/ed-gestion-de-la-prevencion, hay diferentes protocolos y procedimientos de trabajo, así como instrucciones operativas de trabajo.  
3. Quedan prohibidas las actividades que perjudiquen la salud pública y, en particular, la publicidad, la expedición y el consumo de tabaco y bebidas alcohólicas, así como la colocación de máquinas expendedoras de alimentos que no ofrezcan productos saludables. Además, en cuanto al fomento de una alimentación saludable y sostenible en los centros educativos, se estará a lo que dispone la normativa desarrollada por las consellerias competentes en materia de educación y en materia de sanidad. En cuanto a la ubicación, instalación y funcionamiento de máquinas expendedoras de alimentos y bebidas, habrá que seguir lo que dispone el Decreto 84/2018, de 15 de junio, del Consell, de fomento de una alimentación saludable y sostenible en centros de la Generalitat (DOGV 8323, 22.06.2018).  
4. La práctica de actividades físico-deportivas en los centros educativos se realizará de acuerdo con las condiciones de seguridad establecidas en la normativa vigente.  
5. Los espacios, servicios, procesos, materiales y productos deben ser utilizados con seguridad por todo el alumnado. Los centros educativos deben garantizar la protección integral de la salud de todo el alumnado.  
6. Las direcciones de los centros velarán por que se cumplan las recomendaciones de salud, higiene y sostenibilidad para el alumnado y para el personal docente y no docente del centro de acuerdo con los protocolos que determinen las autoridades sanitarias y los servicios de prevención.  
3.3.10. Asistencia sanitaria al alumnado  
1. De acuerdo con lo que establece el artículo 93 del Decreto 252/2019, los centros docentes, en todas las cuestiones relacionadas con la atención sanitaria al alumnado, se ajustarán a lo que establece la normativa general sobre protección integral de la infancia y sobre salud escolar desarrollada por las consellerias competentes en estas materias y en las instrucciones y orientaciones de atención sanitaria específica en centros educativos desarrolladas conjuntamente por las consellerias competentes en educación y sanidad.  
2. La atención sanitaria del alumnado escolarizado con problemas de salud y del que pueda requerir una intervención urgente en el horario escolar, se regirá por lo dispuesto en la Ley 10/2014, de 29 de diciembre, de la Generalitat, de Salud de la Comunitat Valenciana y las normas que la desarrollen. Hay que tener presente que el artículo 59, sobre salud escolar, de la mencionada Ley 10/2014, ha sido modificado mediante la Ley 7/2021, de 29 de diciembre, de la Generalitat, de medidas fiscales, de gestión administrativa y financiera y de organización de la Generalitat 2022.  
3. Con carácter general, en el momento de formalizar la matrícula en el centro, se solicitará una fotocopia de la tarjeta sanitaria de la Seguridad Social o de la entidad aseguradora, pública o privada, que cubra la atención médica y hospitalaria del alumnado.  
4. Según el punto decimoctavo 4 de la Resolución de 28 de marzo de 2022, del director general de Centros Docentes, por la que se establece el calendario y se dictan instrucciones respecto al procedimiento de admisión del alumnado en los centros docentes sostenidos con fondos públicos de la Comunitat Valenciana que imparten enseñanzas de Educación Infantil, Educación Primaria, Educación Secundaria Obligatoria y Bachillerato para el curso 2022-2023 (DOGV 9308, 29.03.2022), el alumnado ya no debe presentar el informe sanitario en los inicios y cambios de etapa escolar en los procesos de matriculación o cambio de centro, de acuerdo con la modificación del artículo 59, sobre salud escolar, de la Ley 10/2014, de 29 de diciembre, de la Generalitat, de Salud de la Comunitat Valenciana, efectuada por la Ley 7/2021, de 29 de diciembre, de la Generalitat, de medidas fiscales, de gestión administrativa y financiera y de organización de la Generalitat 2022.  
Sin embargo, también de acuerdo con la citada modificación, las personas progenitoras o las personas tutoras tendrán la responsabilidad de informar al centro educativo en los casos en que la persona menor pueda requerir una intervención urgente en el horario escolar, presente enfermedades que comporten modificaciones en la dieta escolar o problemas de salud que requieran una adaptación curricular. En este caso, entregarán una copia del informe emitido por el personal sanitario de su Centro de Atención Primaria y/o Especializada de referencia en el que se recogen estos aspectos.  
5. Además de lo que se prevé en los apartados anteriores, serán aplicables las orientaciones y las pautas fijadas en los protocolos que, con asesoramiento especializado previo, establezca el órgano superior que corresponda de la conselleria competente en materia de educación.  
6. Para la adecuada atención conjunta con sanidad del alumnado con problemas de salud mental, hay que ajustarse a lo que establece la Resolución de 11 de diciembre de 2017, para la detección y la atención temprana del alumnado que pueda presentar un problema de salud mental (DOGV 8196, 22.12.2017) o normativa que la sustituya.  
7. El alumnado hospitalizado o que está convaleciente en el domicilio tendrá que continuar, en la medida en que su enfermedad lo permita, su proceso de aprendizaje escolar. Para lo cual, se establecerá el procedimiento más adecuado de acuerdo con el que establece la dirección general competente en materia de inclusión educativa.  
3.3.11. Medidas de emergencia y planes de autoprotección del centro  
1. De acuerdo con lo que establece el artículo 92 del Decreto 252/2019, los centros establecerán medidas de emergencia y, si procede, un plan de autoprotección, de acuerdo con lo que se establezca en la normativa sobre la materia, cuya implantación es responsabilidad del equipo directivo. En este se detallarán los mecanismos y los medios disponibles para hacer frente a cualquier incidencia que afecte la seguridad de las instalaciones del recinto escolar o de las personas que lo utilicen.  
2. Para la posible divulgación entre las fuerzas y los cuerpos de protección civil, así como para su registro y control administrativo, las medidas de emergencia y, si procede, el plan de autoprotección del centro, se alojarán en la aplicación informática que se determine a tal efecto para este proceso.  
3. Las medidas de emergencia y el plan de autoprotección contendrán los pasos que hay que seguir desde que se produce una situación de emergencia hasta que las personas que se encuentren en un centro escolar estén protegidas. Todas las personas que forman la comunidad educativa deben conocer estas medidas y los mecanismos para ponerlo en marcha. Estas medidas deben prever la realización de simulacros, al menos uno en cada curso escolar con resultado positivo, para garantizar que hay un procedimiento ordenado con el que hacer frente a este tipo de situaciones.  
4. Estas medidas también incluirán los diferentes procedimientos de control de acceso de personas ajenas al centro educativo, de salidas justificadas del alumnado durante el periodo lectivo y de actuación ante un accidente o incidente escolar.  
5. Cuando las autoridades competentes en materia de seguridad y emergencias decreten la suspensión de las actividades escolares, complementarias y extraescolares por declaración de emergencia por fenómeno meteorológico adverso o por cualquier otra incidencia ocurrida en el exterior en el centro educativo, se deberán aplicar los procedimientos de actuación y la organización de la actividad escolar establecidos ante riesgos de esta naturaleza indicados en el plan de emergencia, de modo que se permita la salvaguarda de las personas y los bienes, dadas las condiciones concretas de personas, lugar y tiempo, y teniendo en cuenta las instrucciones que se dictan a tal efecto. En este caso, el ayuntamiento del municipio donde se encuentre ubicado el centro debe tomar las decisiones correspondientes y notificarlas a la dirección del centro y a la dirección territorial correspondiente.  
6. En el supuesto de que la incidencia que da origen a una situación de emergencia no pueda ser controlada por los medios propios, se procederá a avisar inmediatamente al Centro Coordinador de Seguridad y Emergencias (112) y se pondrá en marcha la situación preventiva (evacuación o confinamiento) que corresponda. De manera inmediata, se comunicará también dicha incidencia a la dirección territorial de educación correspondiente y al Comité de Seguridad y Salud Laboral.  
7. En caso de robos, hurtos o destrozos en el interior del recinto escolar, se pondrá la denuncia correspondiente y, en su caso, se dará parte a la entidad aseguradora y se enviarán copias de ambas a la dirección territorial de educación correspondiente y a la dirección general competente en materia de centros docentes.  
8. Al finalizar la jornada escolar, el centro adoptará las medidas que estime necesarias para evitar posibles pérdidas o consumos innecesarios de diferentes suministros, como agua, electricidad o gas.  
9. Las medidas de emergencia y, si procede, el plan de autoprotección, deberán prever los procedimientos de actuación necesarios para el alumnado con necesidades específicas de apoyo educativo y, especialmente, para el alumnado con discapacidad y/o trastorno del espectro autista, a fin de garantizar su salud y seguridad, y eliminar la situación de desventaja asociada a estas circunstancias.  
10. Será aplicable la normativa siguiente: Decreto 32/2014, de 14 de febrero, del Consell, por el que se aprueba el Catálogo de Actividades con Riesgo de la Comunitat Valenciana y se regula el Registro Autonómico de Planes de Autoprotección (DOGV 7215, 17.02.2014), y la Orden 27/2012, de 18 de junio, de la Conselleria de Educación, Formación y Ocupación, sobre planes de autoprotección o medidas de emergencia de los centros educativos no universitarios de la Comunitat Valenciana (DOGV 6804, 26.06.2012).  
11. Los centros educativos deben realizar en cada curso escolar, al menos una vez, un simulacro de emergencia. La participación en este es obligatoria para todo el personal que esté presente en el centro en el momento de la realización y se debe realizar, preferentemente, en el primer trimestre del curso escolar.  
12. El formulario que deben rellenar los centros en relación con el simulacro de evacuación se encuentra alojado en la página web de la Oficina Virtual de Educación de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte (OVICE), en un apartado específico denominado «Medidas de emergencia: Ficha núm. 4, informe valoración del simulacro»:  
https://ovice.gva.es/oficina\_tactica/?idioma=es\_ES#/tramita/10007/10009/procedimientos.  
13. Se debe tramitar, también por medio de la oficina virtual (OVICE), el documento sobre medidas de emergencia denominado «Ficha núm. 5, características del establecimiento». Este documento se tiene que escanear y adjuntar, mediante el trámite de la oficina virtual denominado «Medidas de emergencia: planes y documentos», y custodiar un ejemplar en el centro.  
3.3.12. Prevención de riesgos laborales en el sector docente  
3.3.12.1. Adaptación de puestos de trabajo  
Atendiendo al artículo 25 de la Ley 31/1995, de 8 de noviembre, de prevención de riesgos laborales (BOE 269, 10.11.1995), para garantizar la protección de los trabajadores y trabajadoras sensibles a determinados riesgos, recomendada en los informes médicos laborales sobre adaptación del puesto de trabajo emitidos por los médicos y médicas de medicina del trabajo del Servicio de Prevención de Riesgos Laborales del Instituto Valenciano de Seguridad y Salud en el Trabajo (INVASSAT), habrá que ajustarse a lo que se indica a continuación:  
1. De acuerdo con la instrucción operativa para la adaptación o cambio de puesto por motivos de salud en la Administración de la Generalitat la persona interesada tendrá que presentar la solicitud, dirigida a la Unidad Médica de la dirección territorial donde se encuentre destinada, mediante trámite telemático Z, disponible en el enlace https://www.gva.es/es/inicio/procedimientos'id\_proc=18494.  
La solicitud de la persona interesada no hace falta que se acompañe de informes médicos a priori.  
En la solicitud tendrá que constar:  
- En el apartado correspondiente a exposición de motivos (C) se tendrá que indicar la situación administrativa (funcionario/a de carrera, interino/interina, laboral), el centro de trabajo y el puesto ocupado, así como las tareas desarrolladas en este.  
- En el apartado correspondiente a solicitud (D) se tendrá que indicar: adaptación/cambio de puesto de trabajo y comunicar que se encuentra en situación de alta/baja médica.  
- En el apartado (E), órgano al cual dirige la solicitud, se indicará: Unidad Médica de la dirección territorial donde se encuentre destinada la persona solicitante.  
2. La Unidad Médica de la dirección territorial, si lo considera oportuno, trasladará esta solicitud al Servicio de Prevención de Riesgos Laborales (SPRL). En aquellos casos que la Unidad Médica opte por no tramitar la solicitud al SPRL, la Unidad médica propondrá a la dirección territorial, o a la dirección general, según corresponda, las medidas necesarias que se deriven de la solicitud.  
3. El informe sobre la procedencia o no de adaptación o cambio de puesto realizado por el SPRL será remitido a la Dirección General de Personal Docente.  
De las resoluciones de cambio de puesto, adaptación, o incapacidad laboral, la dirección territorial a la cual esté adscrito el puesto, informará a la persona responsable del centro de trabajo, a la persona solicitante y al Comité de Seguridad y Salud.  
La Dirección General de Personal Docente, en los casos en los cuales las medidas propuestas en el informe del SPRL sean de su competencia, analizará la viabilidad y realizará la resolución correspondiente, según el informe del SPRL. Esta resolución se remitirá a la dirección territorial correspondiente.  
En el resto de los casos, que sean competencia de la dirección territorial, ya sean de adaptación del puesto o de incapacidad laboral, se remitirá el informe a la dirección territorial correspondiente. La dirección territorial, después de analizar las medidas propuestas por el SPRL procederá a la adaptación del puesto o a la tramitación de la incapacidad laboral.  
4. Cuando el informe haga referencia a un cambio de adscripción de destino, a un cambio de especialidad de entre sus especialidades reconocidas en el centro, o a la adecuación de horario y/o jornada, por parte del órgano competente en materia de personal docente, se debe procurar adaptar lo que sea procedente de acuerdo con el INVASSAT.  
5. Cuando el informe determine que el o la docente debe usar de manera habitual un material del que el centro ya disponga, este lo debe poner a disposición del docente o la docente.  
6. Cuando el centro disponga de este material, pero este está ubicado en un aula, el o la docente deberá impartir docencia, prioritariamente, en esta aula.  
7. Cuando el informe determine que el o la docente debe usar de manera habitual un equipo de amplificación vocal portátil, la dirección del centro educativo lo debe notificar a la Subdirección General de Régimen Jurídico y Gestión de Personal. Esta unidad realizará los trámites de contratación oportunos y lo enviará al centro para uso exclusivo del o la docente mientras permanezca en aquel centro de trabajo. Cuando el o la docente cambie de puesto de trabajo a otro centro educativo, la dirección del centro lo debe notificar a la dirección general competente en materia de personal docente para que se produzca el traslado del material y se deje constancia de ello.  
3.3.12.2. Valoración de riesgo durante el embarazo y la lactancia  
Atendiendo al artículo 26 de la Ley 31/1995, de 8 de noviembre, de prevención de riesgos laborales (BOE 269, 10.11.1995), para garantizar la protección de las trabajadoras en situación de embarazo, parte reciente o lactancia sensibles a determinados riesgos, se adoptarán las medidas necesarias para evitar la exposición a este riesgo, con una adaptación de las condiciones de trabajo, recomendadas en los informes médicos laborales sobre adaptación del puesto de trabajo, emitidos por los médicos y médicas de medicina del trabajo del Servicio de Prevención de Riesgos Laborales del Instituto Valenciano de Seguridad y Salud en el Trabajo (INVASSAT), habrá que ajustarse al siguiente:  
1. De acuerdo con la instrucción operativa que establece el procedimiento para solicitar la valoración de riesgos durante el embarazo y/o lactancia, emitida por el INVASSAT, la docente embarazada que quiera solicitar la licencia por riesgo durante el embarazo y/o lactancia notificará su situación mediante el modelo de impreso establecido para la notificación del embarazo, parte reciente o lactancia dirigido a la dirección del centro docente donde preste sus servicios.  
2. Junto con la solicitud se adjuntará la siguiente documentación de acuerdo con lo establecido en la instrucción operativa del INVASSAT:  
  
- Informe emitido por su especialista en Obstetricia y Ginecología donde indique el tipo de embarazo (único/múltiple), semanas de gestación, fecha probable de parto y evolución de la gestación.  
- Tendrá que aportar analítica con determinación de inmunidad frente a Rubeola, Varicela, Citomegalovirus, Sarampión, Parvovirus B19 y Parotiditis.  
3. Recibida la solicitud de la docente en su centro de trabajo, la dirección del centro rellenará el informe del anexo 1 de las instrucciones operativas del INVASSAT (informe del centro docente sobre descripción de tareas del puesto de trabajo) y lo remitirá, junto con la solicitud de la docente, a la dirección territorial correspondiente, de manera urgente y siempre preservando la confidencialidad de los datos de salud.  
La dirección territorial remitirá la documentación en el menor tiempo posible, al Servicio de Prevención de Riesgos Laborales del Personal Propio (SPRL) INVASSAT.  
4. En el informe para la descripción de las tareas del puesto de trabajo, tendrá que figurar el curso o cursos que está impartiendo la docente, se indicará también si la docente está más del 50 % de la jornada semanal en una unidad específica en un centro ordinario. Si la docente imparte la asignatura de Educación Física se adjuntará la programación de los cursos que imparte en el curso escolar correspondiente.  
5. En el supuesto de que la docente embarazada ocupe un puesto que se haya identificado de riesgo de agresión en la Evaluación de Riesgos, se aportará informe justificativo de existencia o no de antecedentes y la problemática social al menos el último año. La dirección del centro rellenará el informe del anexo 2 de las instrucciones operativas del INVASSAT disponible en el enlace: https://prevencio.gva.es/es/fp-proteccion-a-la-maternidad, y lo remitirá junto con la solicitud de la docente a la dirección territorial correspondiente.  
3.3.12.3. Delegados y delegadas de prevención de riesgos laborales  
1. La Ley 31/1995, de 8 de noviembre, de prevención de riesgos laborales (BOE 269,10.11.1995), regula la participación y representación de las personas trabajadoras como delegadas de prevención y miembros del Comité de Seguridad y Salud. A efectos de facilitar sus actuaciones, de acuerdo con lo dispuesto en la Resolución de 11 de septiembre de 2017, del director general de Centros y Personal Docente, por la que se procede a la publicación del Pacto de acción sindical subscrito por la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte y las organizaciones sindicales STEPV-IV, FE-CCOO-PV y FeSP-UGT-PV (DOGV 8129, 18.09.2017), las delegadas y delegados de prevención de riesgos laborales del sector docente no universitario dispondrán de cuatro horas semanales de dedicación a sus funciones, dos de las cuales serán lectivas.  
2. De acuerdo con lo que establece el artículo 94 del Decreto 252/2019, para colaborar en el desempeño de las funciones de la actividad preventiva de nivel básico previstas en la normativa vigente, la dirección de los centros educativos podrá nombrar a una persona coordinadora de prevención de riesgos laborales entre el personal docente elegido por el claustro, preferentemente con destino definitivo en el centro. Esta figura es diferente de la figura detallada en el punto anterior y las horas lectivas de dedicación a sus funciones deberán ir a cargo del número global de horas lectivas semanales utilizadas para las diferentes coordinaciones sin que suponga ningún incremento.  
3.3.13. Cambios de denominación  
Para cambiar la denominación de un centro, habrá que ajustarse a lo que dispone el artículo 5 del Decreto 252/2019, de 29 de noviembre, del Consell, de regulación de la organización y el funcionamiento de los centros públicos que imparten enseñanzas de Educación Secundaria Obligatoria, Bachillerato y Formación Profesional (DOGV 8693, 09.12.2019). Los cambios de denominación deberán tener entrada en la Dirección General de Centros Docentes con anterioridad al 1 de febrero de 2023 para que tengan efecto a partir del curso 2023-2024.  
  
  
4. PROGRAMACIÓN GENERAL ANUAL  
4.1. Consideraciones generales  
1. De acuerdo con lo que se dispone en el artículo 95 del Decreto 252/2019, la programación general anual (de ahora en adelante, PGA), es el instrumento básico que recoge la planificación, la organización y el funcionamiento del centro, como concreción anual de los distintos aspectos recogidos en el proyecto educativo, y estará constituida por el conjunto de actuaciones derivadas de las decisiones adoptadas en el proyecto educativo elaborado en el centro y la concreción del currículo.  
2. Recogerá todos los aspectos relativos a la organización y el funcionamiento del centro, incluidos los proyectos, el currículo, las normas y los planes de actuación acordados y aprobados que se desarrollarán durante cada curso escolar, y facilitará el desarrollo coordinado de todas las actividades educativas, el correcto ejercicio de las competencias de los distintos órganos de gobierno y de coordinación docente y la participación de todos los sectores de la comunidad escolar sobre la base de los principios de coeducación.  
3. Los centros de Educación Secundaria deberán elaborar al principio de cada curso académico una programación general anual.  
4. En cuanto al currículo, los centros elaborarán las propuestas pedagógicas imprescindibles para iniciar en el curso 2022-2023 su implantación en los cursos primero, y tercero de ESO y primero de Bachillerato.  
5. La PGA será de obligado cumplimiento para todos los miembros de la comunidad escolar.  
4.2. Contenidos de la PGA  
De acuerdo con lo que se dispone en el artículo 97 del Decreto 252/2019, sus contenidos se adecuarán a lo que se establece en la normativa básica, en este decreto y en las disposiciones vigentes que establezcan la inclusión de determinados aspectos como parte del contenido de la PGA.  
A estos efectos, la PGA debe incluir: información de carácter administrativo y el Plan de actuación para la mejora.  
4.2.1. Información administrativa  
Es el documento de organización administrativa del centro y en este ha de constar la estadística de principio de curso (ITACA), el informe de contexto (facilitado por la Administración educativa), la situación de las instalaciones y del equipamiento, el horario general, la actualización de los requisitos lingüísticos para la catalogación de puestos, los calendarios y otras informaciones relativas a los apoyos humanos y a los recursos materiales del centro que puedan ser de interés.  
4.2.1.1. Horario general del centro  
1. El horario se ajustará a lo dispuesto en la normativa autonómica que regula la ordenación y el currículo de la Educación Secundaria Obligatoria y el Bachillerato, en el artículo 84 del Decreto 252/2019 y, en la jornada escolar que tenga autorizada el centro, de acuerdo con el marco normativo establecido por la conselleria competente en materia de educación.  
2. El horario general del centro reflejará todas las actividades de este y se acomodará al mejor aprovechamiento de las actividades docentes y a las particularidades del centro. Este horario general transcurrirá entre la apertura y el cierre de las instalaciones durante el curso escolar, y deberá especificar:  
a) El horario de funcionamiento en el que estará disponible para la comunidad educativa cada uno de los servicios y de las instalaciones del centro, dentro y fuera de la jornada escolar, y las condiciones para hacer uso de ellos.  
b) La jornada de las actividades escolares lectivas y de las actividades complementarias, así como los programas que conformen la oferta educativa del centro, que se desarrollará de lunes a viernes.  
c) El horario disponible para las actividades extraescolares.  
3. El equipo directivo atendiendo a las particularidades de cada centro y el mejor aprovechamiento de las actividades docentes y complementarias, con las aportaciones del claustro y del consejo escolar, elaborará la propuesta del horario general del centro.  
4. La dirección del centro, previo informe del claustro y del consejo escolar, y en virtud de las atribuciones que confiere a este órgano el artículo 132 de la Ley orgánica 2/2006, con la modificación efectuada por la Ley orgánica 3/2020, aprobará el horario general del centro y lo pondrá a disposición de la comunidad educativa, por medios electrónicos o telemáticos, a través de la plataforma ITACA.  
5. Respecto a los días/periodos lectivos del curso, se seguirá lo que disponga la resolución del director general de Centros Docentes por la cual se fije el calendario escolar del curso académico 2022-2023.  
6. Consideraciones generales para la elaboración de los horarios:  
a) En los centros en los que todavía no esté constituido el consejo escolar, la dirección, oído el claustro, aprobará la estructura del horario general del centro y la jornada escolar.  
b) El horario general del centro fijará las horas y las condiciones en las que el centro permanecerá abierto.  
c) Se establecerá la duración y distribución de los periodos lectivos y los procedimientos necesarios para atender al alumnado durante su permanencia en el centro.  
d) Las direcciones territoriales, con un informe previo de la Inspección de Educación, podrán autorizar unos horarios que no se ajusten a los criterios generales cuando así lo exijan las necesidades de escolarización, la utilización del transporte escolar en centros de ámbito rural o comarcal, o la realización de la formación en centros de trabajo. El plazo de solicitud de horario especial finalizará el 15 de junio del curso anterior al curso por el que se solicita.  
e) El horario autorizado por la dirección territorial competente en materia de educación podrá mantener su vigencia mientras el centro educativo no solicite su modificación, si así lo contempla la normativa que regule la ordenación de la ESO y del Bachillerato.  
  
La medida anterior hará que no sea necesario volver a autorizar todos los cursos a los horarios que ahora denominamos como «horarios especiales».  
f) En los centros en los que haya servicios residenciales, el horario general del centro tendrá que prever el desarrollo de todas las actividades académicas, formativas y residenciales, y distinguir entre días lectivos, no lectivos y festivos.  
7. La dirección territorial competente en materia de educación podrá unificar y reorganizar, cuando concurran circunstancias especiales derivadas de la organización del transporte escolar u otros factores que lo justifiquen, el horario general de los centros de una localidad, un barrio o una zona.  
4.2.1.2. Criterios pedagógicos para la elaboración de los horarios del alumnado, del personal docente y del personal no docente de atención educativa  
4.2.1.2.a. Criterios pedagógicos para la elaboración de los horarios del alumnado  
1. Durante la jornada escolar, el currículo se desarrollará a través de un mínimo de cinco y un máximo de ocho sesiones lectivas diarias, de lunes a viernes. Las sesiones lectivas tendrán una duración mínima de 55 minutos. Después de cada dos o tres sesiones lectivas habrá un periodo de descanso de veinte minutos, como mínimo. En el caso de bachillerato nocturno modelo B, en función de circunstancias que imposibiliten establecer esta configuración de jornada escolar y/o duración mínima de la sesión lectiva, cada centro podrá establecer una duración mínima de 45 minutos y establecer solo un periodo de descanso.  
2. La distribución del horario lectivo para los cursos primero y tercero de Educación Secundaria Obligatoria y de primero de Bachillerato se adecuará a lo que se establece para las diferentes materias o ámbitos de la Educación Secundaria Obligatoria o Bachillerato en la normativa autonómica que regule la ordenación y el currículo de las diferentes etapas impartidas en el centro.  
3. La distribución horaria del horario lectivo para los cursos segundo, y cuarto de Educación Secundaria Obligatoria y segundo de Bachillerato se adecuará a lo establecido en el Decreto 87/2015, de 5 de junio, del Consell, por el que se establece el currículo y se desarrolla la ordenación general de la Educación Secundaria Obligatoria y del Bachillerato en la Comunitat Valenciana (DOGV 7544, 10.06.2015), modificado por el Decreto 136/2015, de 4 de septiembre, del Consell (DOGV 7611, 09.09.2015), y el Decreto 51/2018, de 27 de abril, del Consell (DOGV 8284, 30.04.2018).  
4. Los centros docentes públicos y privados concertados podrán efectuar ampliaciones del horario escolar sin que, en ningún caso, supongan discriminación de ningún tipo, ni se impongan aportaciones a las familias ni exigencias a la conselleria competente en materia de educación, tal y como establece el artículo 120.4 de la Ley orgánica 2/2006 con la modificación efectuada por la Ley orgánica 3/2020. La ampliación del horario escolar podrá efectuarse por medio del incremento del número de sesiones lectivas diarias, sin perjuicio de lo que disponen el punto 3 de este apartado y la normativa vigente en materia de jornada escolar.  
5. La dirección del centro deberá garantizar la atención lectiva al alumnado del centro hasta el último día establecido en el calendario escolar. En este sentido, la atención lectiva al alumnado podrá incorporar repasos, exámenes, recuperaciones, etc., pero en ningún caso se podrá suspender ni disminuir esta atención al alumnado antes de las fechas fijadas por el calendario escolar para la finalización de las actividades escolares del correspondiente curso académico.  
4.2.1.2.b. Criterios pedagógicos para la elaboración de los horarios del profesorado y del personal no docente de atención educativa  
1. La jefatura de estudios tendrá que elaborar el horario personal del personal docente, de acuerdo con los criterios aprobados por el claustro y que con carácter previo habrá establecido.  
2. La jefatura de estudios, en la confección de los horarios del profesorado, tendrá especialmente en cuenta las horas de coordinación del equipo educativo que imparte clase a un mismo grupo de alumnado y del resto de equipos y órganos de coordinación, para dar una respuesta educativa coherente al conjunto del alumnado.  
3. La jefatura de estudios debe organizar los horarios del personal especializado, docente y no docente, de apoyo a la inclusión, de acuerdo con los criterios del claustro, las directrices de la comisión de coordinación pedagógica y los planes de actuación personalizados del alumnado. Para esta tarea, debe contar con el asesoramiento del departamento de Orientación Educativa y Profesional.  
4. La jefatura de estudios debe elaborar el horario del personal no docente de atención educativa, de acuerdo con lo que dispone la normativa vigente, tal y como se indica en los apartados 6.2. y 6.4. de estas instrucciones.  
4.2.1.3. Calendario de evaluaciones y recuperaciones  
1. Los centros docentes, en virtud de su autonomía pedagógica y organizativa, deben establecer el número y el calendario de las sesiones de evaluación que se realizarán para cada curso académico y grupo de alumnado a lo largo del periodo lectivo ordinario del curso.  
2. En los centros públicos, la comisión de coordinación pedagógica propondrá al claustro la planificación general de las sesiones de evaluación para que sean aprobadas.  
3. Las sesiones de evaluación que se realicen a lo largo del curso, incluyendo la evaluación final, serán distribuidas de forma que el total de días lectivos comprendidos en cada periodo de evaluación sea parecido.  
4. En el caso de Bachillerato, el alumnado podrá realizar una prueba extraordinaria de las materias no superadas. Tanto en los centros públicos como en los centros privados concertados, para los cursos de primero y segundo de Bachillerato, las pruebas extraordinarias y la sesión de evaluación final extraordinaria tienen que estar acabadas el 30 de junio de 2023.  
4.2.1.4. Calendario de reuniones de los órganos colegiados del centro, de entrega de la información y de entrevistas a las personas representantes legales del alumnado  
1. Será establecido con el fin de dotar de operatividad y eficiencia a estos órganos: consejo escolar, equipo directivo, claustro, comisión de coordinación pedagógica y equipos docentes y educativos.  
2. Con el objetivo de analizar, valorar y reorientar, si es necesario, la acción educativa, se elaborará un calendario para la entrega de información a las personas progenitoras y/o representantes legales del alumnado para que conozcan su situación educativa con el fin de mejorarla.  
3. Se recogerán también los aspectos organizativos del calendario de reuniones y entrevistas con las personas progenitoras y/o representantes legales del alumnado (cronograma, contenido y otros aspectos relacionados).  
4.2.1.5. Actualización de los requisitos lingüísticos para la catalogación de puestos de trabajo docente  
4.2.1.5.a. Capacitación lingüística del profesorado  
1. Se debe aplicar lo que se indica en la Orden 3/2020, de 6 de febrero, de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, por la que se determina la competencia lingüística necesaria para el acceso y el ejercicio de la función docente en el sistema educativo valenciano (DOGV 8736, 10.02.2020, con corrección de datos publicada el 09.04.2020), modificada por la Orden 4/2021, de 4 de febrero (publicada el 08.02.2021).  
2. El certificado de nivel C1 de conocimientos de valenciano de la JQCV (Junta Qualificadora de Coneixements de Valencià) o equivalentes, de acuerdo con la normativa vigente, será la competencia idiomática necesaria para vehicular áreas no lingüísticas en valenciano en las etapas de Educación Secundaria Obligatoria, Bachillerato, ciclos formativos de Formación Profesional y Formación de las Personas Adultas.  
El certificado de nivel C1 también es la competencia idiomática necesaria para vehicular en Secundaria ámbitos en los que se incluya la materia de Valenciano: Lengua y Literatura.  
3. El certificado de nivel C1, de acuerdo con el Marco Común Europeo de Referencia para las Lenguas (MCER) y con el Decreto 61/2013, de 17 de mayo, del Consell, por el que se establece un sistema de reconocimiento de la competencia en lenguas extranjeras en la Comunitat Valenciana y se crea la Comisión de Acreditación de Niveles de Competencia en Lenguas Extranjeras (DOGV 7027, 20.05.2013), será la competencia idiomática necesaria para vehicular áreas no lingüísticas en la lengua extranjera del certificado correspondiente, en las etapas de Educación Secundaria Obligatoria, Bachillerato, ciclos formativos de Formación Profesional y Formación de las Personas Adultas. De acuerdo con la disposición transitoria segunda de la Ley 4/2018, con carácter transitorio y hasta el curso académico 2026-2027, se considerará que dispone de la competencia suficiente para vehicular áreas en inglés el profesorado que acredite el nivel de conocimiento B2 de inglés, de acuerdo con el MCER.  
4. El máster que habilita para el ejercicio de las profesiones de profesorado de Educación Secundaria Obligatoria y Bachillerato, Formación Profesional y enseñanza de idiomas, la certificación oficial que acredita estar en posesión de la formación equivalente a la exigida en el artículo 100 de la Ley orgánica 2/2006, con la modificación efectuada por la Ley orgánica 3/2020, para aquellas personas que, por razones derivadas de su titulación, no puedan acceder a los estudios del máster anterior, junto con los títulos y certificados incluidos en la disposición transitoria octava de la mencionada ley, son la formación que debe garantizar que la competencia didáctica del profesorado sea la adecuada para el cumplimiento de los objetivos del Programa de educación plurilingüe e intercultural que regula la Ley 4/2018, de 21 de febrero, en el artículo 27.  
5. Con el fin de que las titulaciones administrativas indicadas a continuación puedan ser comprobadas de oficio por la Administración, los funcionarios de carrera, en prácticas e integrantes de las bolsas de trabajo de los cuerpos docentes que estén en posesión de estas tendrán que instar la inscripción en el Registro de Personal Docente, según lo que dispone la Resolución de 9 de mayo de 2014, de la Dirección General de Centros y Personal Docente, por la que se regula el registro de titulaciones para los procedimientos de provisión de puestos del personal docente no universitario de la Comunitat Valenciana (DOGV 7273, 14.05.2014):  
a) Certificado de Capacitación para la Enseñanza en Valenciano.  
b) Diploma de Mestre de Valencià.  
c) Certificado de Capacitación para la Enseñanza en Lengua Extranjera.  
d) Certificado de nivel C1, o superior, de conocimientos de valenciano de la JQCV o equivalentes.  
e) Certificado de nivel B2, o superior, de idiomas extranjeros, de acuerdo con el MCER.  
Todo esto, sin perjuicio de lo que dispone la disposición transitoria primera de la Orden 3/2020, modificada por la Orden 4/2021, de 4 de febrero (publicada el 08.02.2021).  
6. A tal efecto, el profesorado deberá presentar sus solicitudes en los órganos que se determinen para cada título en la Resolución de 4 de junio de 2013, de la Dirección General de Innovación, Ordenación y Política Lingüística, por la que se dictan instrucciones sobre la expedición de las titulaciones administrativas que facultan para la enseñanza en valenciano, del valenciano y en lenguas extranjeras en las enseñanzas no universitarias en la Comunitat Valenciana (DOGV 7054, 26.06.2013).  
7. Las titulaciones administrativas inscritas o expedidas por los registros de conocimientos de valenciano y de formación del profesorado, dependientes de los órganos competentes en materia de política lingüística y formación del profesorado no universitario, serán anotadas de oficio en el Registro de Personal Docente al personal funcionario de carrera, en prácticas e integrantes de las bolsas de trabajo de los cuerpos docentes.  
4.2.1.5.b. Catalogación de puestos de trabajo docentes en valenciano  
Según la Orden 90/2013, de 6 de noviembre, de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, por la que se regula la catalogación con el requisito lingüístico de valenciano de determinados puestos de trabajo docentes en centros docentes públicos y en los servicios o unidades de apoyo escolar y educativo dependientes de la Generalitat (DOGV 7148, 08.11.2013), los puestos de trabajo correspondientes, entre otros, a los funcionarios docentes del cuerpo de profesores/as y catedráticos/as de Enseñanza Secundaria en centros docentes públicos, con independencia de que sean ocupados por los funcionarios de los cuerpos mencionados o por funcionarios de cualesquiera otros cuerpos docentes, y los puestos de trabajo correspondientes al profesorado de Religión están catalogados con requisito lingüístico de valenciano, sin perjuicio de las excepciones previstas en el artículo 4 y en la disposición adicional primera de la mencionada orden.  
4.2.1.5.c. Clasificación de puestos de trabajo docente en lengua extranjera  
1. De acuerdo con la Resolución de 31 de enero de 2013, del director general de Centros y Personal Docente, por la que se establecen criterios de clasificación y provisión mediante comisiones de servicio, adjudicación provisional y/o en régimen de interinidad de puestos de trabajo docente que imparten en una lengua extranjera, áreas, materias o módulos no lingüísticos, en los centros docentes públicos de la Comunitat Valenciana (DOGV 6969, 20.02.2013), la clasificación de puestos con perfil lingüístico en lenguas extranjeras será consecuencia directa de que los titulares definitivos o provisionales de estos impartan áreas, materias o módulos no lingüísticos en lengua extranjera y únicamente determina que las sustituciones de estos se realizarán en régimen de interinidad con profesorado con las competencias lingüísticas acreditadas.  
2. En este sentido, la dirección de los centros educativos debe registrar, en el procedimiento informático de gestión de horarios y grupos ITACA, qué docentes imparten áreas, materias o módulos no lingüísticos en una lengua extranjera para poder clasificar por un curso escolar sus puestos con el requisito lingüístico correspondiente de la lengua en la que se vehiculan las áreas, materias o módulos correspondientes. Aquellos centros cuya gestión de horarios y grupos no se haga mediante este procedimiento informático han de comunicar los datos a la Inspección Territorial de Educación de la dirección territorial correspondiente, al Servicio de Gestión y Determinación de Plantillas de Personal Docente de la Subdirección General de Personal Docente y al Servicio de Educación Plurilingüe de la dirección general en materia de ordenación.  
3. El personal docente que imparta materias o módulos no lingüísticos en una lengua extranjera, de acuerdo con el Proyecto lingüístico de centro, deberá estar habilitado o tener acreditada la competencia lingüística de acuerdo con el procedimiento previsto en la Resolución de 19 de junio de 2012, de la Subdirección General de Personal Docente de la Conselleria de Educación, Formación y Empleo, por la que se convoca al profesorado de los niveles de enseñanza no universitaria para la acreditación en lenguas extranjeras para impartir áreas, ámbitos, materias o módulos no lingüísticos (DOGV 6803, 25.06.2012).  
4.2.1.6. Libros de texto y otros materiales curriculares  
1. Los libros de texto y otros materiales curriculares son los recursos didácticos necesarios para el desarrollo del programa completo de una materia, áreas o módulos, en todo lo que dispone la normativa vigente sobre el currículo de la Comunitat Valenciana. Se trata del material que se requiere para el desarrollo de las actividades derivadas del currículo en el centro. En el ejercicio de la autonomía pedagógica, corresponde a los órganos de coordinación didáctica de los centros públicos adoptar los libros de texto y/o el resto de los materiales didácticos que tengan que utilizarse en el desarrollo de las distintas enseñanzas y, de acuerdo con el Plan director de coeducación, se deben incorporar materiales de autoría femenina.  
2. El diseño y la creación de los diferentes recursos y materiales pedagógicos y didácticos tiene que permitir el avance de todo el alumnado teniendo en cuenta los siguientes aspectos:  
- La mirada global y respetuosa con todas las culturas desde una perspectiva crítica.  
- La eliminación de barreras de acceso y de comunicación.  
- La perspectiva de género, promoviendo la igualdad.  
- El lenguaje inclusivo.  
- La presencia equitativa de mujeres y hombres en los diferentes ámbitos.  
- La eliminación de barreras de acceso y de comunicación.  
- La diversidad y riqueza de materiales.  
- Que estén libres de estereotipos sexistas o discriminatorios.  
3. Los libros de texto y el resto de los materiales curriculares deben estar en consonancia con la lengua curricular en la que se deba vehicular la asignatura, según lo que se establezca en el PLC autorizado.  
4. En la elaboración y la utilización de materiales curriculares, el profesorado se deberá atener a lo que dispone el artículo 32 de la Ley de propiedad intelectual, Texto Refundido aprobado por el Real decreto legislativo 1/1996, de 12 de abril (BOE 97, 22.04.1996), modificado por la Ley 21/2014, de 4 de noviembre, (BOE 268, 05.11.2014), por el Real Decreto ley 2/2018, de 13 de abril (BOE 91, 14.04.2018), y por la Ley 2/2019, de 1 de marzo (BOE 53, 02.03.2019), en cuanto a las citas, reseñas e ilustraciones con fines educativos o de investigación científica.  
Respecto a la creación y puesta en funcionamiento de bancos de libros de texto y/o material didáctico en los centros públicos y privados concertados, habrá que ajustarse a lo que se dispone en la Orden 26/2016, de 13 de junio, de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte (DOGV 7806, 15.06.2016), así como a la convocatoria correspondiente al curso 2022-2023 y a las instrucciones dictadas a tal efecto.  
Los centros docentes deben orientar sus actuaciones hacia la reutilización de libros de texto y materiales didácticos, así como hacia la elaboración de materiales propios.  
5. Los departamentos didácticos o equipos pedagógicos podrán optar por el libro de texto en formato impreso o digital, por materiales curriculares que desarrollen el currículo de la materia correspondiente o por materiales didácticos de elaboración propia que se ajusten a la normativa vigente en la Comunitat Valenciana, siempre considerando los formatos que se adapten al alumnado con necesidades específiques de apoyo educativo que requiera una presentación accesible de estos.  
6. La relación de los libros de texto y el resto de los materiales curriculares, seleccionados en cada centro por el órgano competente, se expondrán en el tablón de anuncios y en la página web del centro durante el mes de junio. Se deberá informar a la junta directiva de las asociaciones de madres y padres y/o personas tutoras legales sobre los libros de texto y los materiales didácticos adoptados por el centro.  
7. Dada la situación de cambio legislativo que implicará la implantación de los nuevos currículos por aplicación de la LOMLOE, y de acuerdo con las Instrucciones de renovación y reposición de libros de texto y material curricular para el curso 2022-2023, del director general de Centros Docentes, y también con las correspondientes resoluciones del programa de banco de libros de texto y material curricular para el curso 2022-2023.  
8. Con carácter general, los libros de texto y el resto de los materiales curriculares adoptados no podrán ser sustituidos por otros durante un periodo mínimo de cuatro años desde la fecha en la que se hayan adoptado.  
Los centros educativos, en virtud de su autonomía, podrán alargar la vida útil de los libros de texto y/o materiales curriculares didácticos que estén en buen estado, con el fin de racionalizar el gasto público, atendiendo a criterios de corresponsabilidad y sostenibilidad. Por eso, se tendrá que reponer únicamente aquel material que esté deteriorado y no reúna las condiciones necesarias para ser reutilizado.  
En el caso de ser imprescindible la renovación o reposición de libros de texto, materiales didácticos o material de elaboración propia, se llevará a cabo la dotación económica en los centros en función de las necesidades y la dotación presupuestaria máxima para cada uno de estos.  
9. La selección y adopción de los libros de texto y/u otros materiales didácticos no requerirá la autorización previa de la Administración educativa. En todo caso, estos deberán adaptarse al rigor científico adecuado a las edades del alumnado y al currículo aprobado por la Administración educativa y, además, deberán estar en la lengua correspondiente según el Proyecto lingüístico de centro. Así mismo, deben usar lenguaje inclusivo y deben reflejar y fomentar el respeto a los principios, los valores, las libertades, los derechos y los deberes constitucionales.  
10. Las normas de utilización y conservación de los libros de texto y material curricular cedidos al alumnado en régimen de préstamo se deben incluir en las normas de organización y funcionamiento del centro escolar. Tanto el programa de reutilización como las normas de utilización y conservación tendrán que ser aprobados por el claustro y por el consejo escolar.  
11. El consejo escolar podrá constituir una comisión para la coordinación y gestión del banco de libros y material curricular, sin perjuicio de las funciones asignadas a la persona coordinadora del programa de reutilización de libros y materiales curriculares en el apartado 5.6.5 de estas instrucciones.  
12. En el caso de los centros privados concertados, la aprobación de las normas de utilización y conservación, la aprobación de los materiales didácticos y libros de texto y la determinación de las funciones encomendadas en este punto corresponderán a los órganos que tengan atribuidas las competencias o, en su caso, a los órganos que determine la titularidad del centro.  
13. La supervisión de los libros de texto y otros materiales curriculares constituirá parte del proceso ordinario de inspección que ejerce la Administración educativa sobre la totalidad de elementos que integran el proceso de enseñanza y aprendizaje, que debe velar por el respeto a los principios y valores contenidos en la Constitución y en lo que dispone la LOMLOE.  
4.2.1.7. Productos de apoyo para el alumnado con necesidades específicas de apoyo educativo derivadas de discapacidad  
Los centros podrán solicitar productos individuales de apoyo a la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte para el acceso al currículo del alumnado con necesidades específicas de apoyo educativo, de acuerdo con los criterios y plazos establecidos en la Resolución de 31 de octubre de 2019, de la Dirección General de Inclusión Educativa, por la que se dictan instrucciones para la solicitud y la gestión de productos de apoyo para el alumnado con necesidades educativas especiales (DOGV 8673, 08.11.2019).  
4.2.1.8. Programa anual de comedor escolar  
1. La dirección del centro docente ha de elaborar, para cada curso, un programa que debe ser aprobado por el consejo escolar del centro, y que ha de respetar y desarrollar el proyecto educativo de comedor escolar del centro y establecer los aspectos concretos de organización y funcionamiento del comedor en cada curso.  
2. Serán de aplicación:  
- La Orden 53/2012, de 8 de agosto, de la Conselleria de Educación, Formación y Empleo, por la que se regula el servicio de comedor escolar en los centros docentes no universitarios de titularidad de la Generalitat dependientes de la conselleria con competencia en materia de educación (DOGV 6839, 13.08.12), modificada por la Orden 43/2016, de 3 de agosto, de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte (DOGV 7845, 05.08.2016).  
- El Decreto 84/2018, de 15 de junio, del Consell, de fomento de una alimentación saludable y sostenible en centros de la Generalitat (DOGV 8323, 22.06.2018).  
- Aquellas otras normas o instrucciones que pueda desarrollar tanto la conselleria competente en materia de educación como la competente en materia de sanidad para establecer medidas higiénico-sanitarias de prevención de la salud del alumnado y del personal docente y no docente que sea usuario de este servicio complementario.  
4.2.1.9. Programa anual de actividades complementarias y extraescolares y servicios complementarios  
1. Respecto a las actividades complementarias y a las actividades extraescolares, se estará a lo que se especifica en los artículos 72 y 73 del Decreto 252/2019, de 29 de noviembre, respectivamente.  
2. De acuerdo con lo que establece el artículo 19 del Decreto 252/2019, de 29 de noviembre, corresponde a la persona titular de la vicedirección del centro promover y organizar la realización de actividades extraescolares y complementarias, según las directrices aprobadas por el consejo escolar del centro.  
3. Los servicios complementarios se refieren al servicio complementario de comedor escolar, de transporte escolar, la biblioteca escolar y otros servicios complementarios.  
4. En las actividades complementarias y extraescolares y servicios complementarios se deberá tener en cuenta que sean accesibles para todo el alumnado, que no discriminen a ningún miembro de la comunidad educativa y que no tengan ánimo de lucro.  
5. Cuando las actividades complementarias y extraescolares incluidas en la programación general anual impliquen un desplazamiento de personal docente y no docente fuera del centro, o se alarguen más allá de la finalización de la jornada escolar, corresponde a la dirección del centro la autorización de la comisión de servicios en aquellos supuestos en los que esta dé lugar a indemnización por razón del servicio según lo que dispone el Decreto 24/1997, de 11 de febrero, del Govern Valencià, sobre indemnizaciones por razón del servicio y gratificaciones por servicios extraordinarios (DOGV 2931, 17.02.1997); y sus modificaciones posteriores efectuadas por el Decreto 88/2008, de 20 de junio (DOGV 5791, 24.06.2008); por el Decreto 64/2011, de 27 de mayo (DOGV 6531, 30.05.2011); y por el Decreto 95/2014, de 13 de junio (DOGV 7299, 19.06.2014), y el Decreto 42/2019, de 22 de marzo, del Consell, de regulación de las condiciones de trabajo del personal funcionario de la Administración de la Generalitat (DOGV 8518, 31.03.2019). En este caso, los gastos serán a cargo del presupuesto del centro.  
6. Se ajustará, además, a lo que se establece en la normativa siguiente:  
- El claustro de profesorado y el consejo de delegadas y delegados tendrán competencia para realizar propuestas en cuanto a actividades complementarias y extraescolares, del mismo modo que las asociaciones de madres y padres, y las asociaciones del alumnado, según lo establecido respectivamente en el Decreto 126/1986 (DOGV 466, 14.11.1986) y en el Decreto 127/1986 (DOGV 462, 10.11.1986).  
- El Decreto 77/1984, de 30 de julio, del Consell de la Generalitat Valenciana, sobre regulación del transporte escolar (DOGV 186, 23.08.1984), el Real decreto 443/2001, de 27 de abril, sobre condiciones de seguridad en el transporte escolar y de menores (BOE 105, 02.05.2001), así como lo que dispone la normativa específica que se dicte para establecer las condiciones para ser usuario del servicio de transporte escolar colectivo durante el curso 2022-2023, y la convocatoria correspondiente de ayudas individuales para el servicio de transporte escolar durante este curso escolar.  
- La Orden 53/2012, de 8 de agosto, de la Conselleria de Educación, Formación y Ocupación, por la que se regula el servicio de comedor escolar en los centros docentes no universitarios de titularidad de la Generalitat dependientes de la conselleria con competencia en materia de educación (DOGV 6839, 13.08.2012), modificada por la Orden 43/2016, de 3 de agosto, de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte (DOGV 7845, 05.08.2016).  
También es aplicable el Decreto 84/2018, de 15 de junio, del Consell, de fomento de una alimentación saludable y sostenible en centros de la Generalitat (DOGV 8323, 22.06.2018), y la convocatoria para la concesión de ayudas de comedor escolar en los centros educativos para el curso escolar 2022-2023.  
7. Las actividades extraescolares y complementarias y los servicios complementarios que se incluyen en la PGA serán organizados y realizados por el centro, por asociaciones colaboradoras o en colaboración con las corporaciones locales, y se harán con la participación de toda la comunidad educativa, especialmente, de las asociaciones de madres y padres y/o personas tutoras legales. En todo caso, las personas que desarrollen actividades extraescolares con el alumnado del centro menor de edad deberán aportar el certificado negativo del Registro central de delincuentes sexuales.  
8. El programa anual de actividades complementarias y extraescolares y servicios complementarios podrá incluir, entre otros:  
a) Las actividades y servicios culturales.  
b) Los viajes de estudio y los intercambios escolares que se pretendan realizar.  
c) Las actividades deportivas y artísticas que se hacen dentro y fuera del recinto escolar.  
d) La organización, el funcionamiento y el horario de la biblioteca del centro.  
e) Todas las que se consideren convenientes.  
9. Estas actividades, pueden estar promovidas por otras administraciones, organizaciones y entidades de iniciativa social, contando con el concurso del voluntariado y en contacto con los centros educativos y su profesorado. En este sentido, la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte promoverá acuerdos con las diputaciones y los ayuntamientos para la organización y financiación de las actividades extraescolares señaladas.  
10. Toda actividad extraescolar o complementaria que se realice fuera del centro requerirá, para la participación de cada alumno o alumna menor de edad, la autorización previa de las personas progenitoras y/o personas tutoras legales, en la que deberá constar:   
- Nombre y apellidos y número de DNI, pasaporte u otro documento legal de las personas progenitoras y/o personas tutoras legales que autorice la participación del alumnado en la actividad. En el caso de separación legal, el documento deberá estar firmado por el progenitor/a o representante legal con quien el alumno/a conviva, sin perjuicio de lo indicado en la Resolución de 14 de febrero de 2019, de la Secretaría Autonómica de Educación e Investigación (DOGV 8490, 20.02.2019).  
- Nombre, apellidos y curso del alumno o de la alumna al que se autoriza.  
- Lugar donde se desarrollará la actividad.  
- Hora de comienzo y hora de finalización aproximada de la actividad.  
- Profesores y profesoras responsables.  
- Precio de la actividad.  
- Observaciones de las personas progenitoras y/o personas tutoras legales.  
- En el reverso de la autorización podrán indicarse las normas de comportamiento del alumnado.  
La organización del personal, de las medidas y de los apoyos tendrán que garantizar la participación de todo el alumnado en las actividades extraescolares. Cuando se trate de la participación de alumnado con necesidades específicas de apoyo educativo, se facilitará la participación de las familias y/o de los agentes externos.  
11. En los centros en los que haya servicios residenciales, el personal especializado programará las actividades residenciales y formativas, de acuerdo con las directrices elaboradas previamente por el consejo escolar del centro y bajo la coordinación y la supervisión de los órganos residenciales correspondientes. Así mismo, colaborará en la programación de aquellas actividades que se refieran a la orientación y la tutoría de alumnado y a las actividades complementarias.  
12. De acuerdo con la Orden 32/2016, de 12 de julio, de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, por la que se aprueban las bases reguladoras para la concesión de subvenciones para la realización de actividades complementarias para el alumnado escolarizado en centros de Educación Especial o en unidades de Educación Especial ubicadas en centros ordinarios sostenidos con fondos públicos (DOGV 7829, 15.07.2016), los centros docentes que dispongan de unidades específicas pueden participar en la convocatoria anual para la subvención de las actividades complementarias en las que participe este alumnado: https://ceice.gva.es/es/web/inclusioeducativa/activitats-complementaries.  
4.2.1.10. Programa de actividades formativas de centro  
1. El Plan bienal de formación permanente del profesorado de la Secretaría Autonómica de Educación y Formación Profesional (de ahora en adelante, PFP), dentro de su período de vigencia, es el instrumento que establece los objetivos, define las líneas estratégicas y la planificación de la formación permanente del profesorado no universitario, en el ámbito territorial de la Comunitat Valenciana.  
El Programa de actividades formativas de centro (PAF), dentro del marco general establecido para toda la Comunitat Valenciana por la Secretaría Autonómica de Educación y Formación Profesional a través de su PFP, y teniendo en cuenta los planes anuales de actuación (PAA) de los CEFIRE de referencia y las necesidades formativas del centro, establece para cada curso escolar el conjunto de actividades formativas destinadas a contribuir a la mejora de los centros y al éxito de su alumnado tanto en el terreno personal, social, como propiamente escolar, desde las más altas cotas de presencia y participación, igualdad y coeducación.  
2. Este programa formará parte de la programación general anual (PGA), tendrá como finalidad alcanzar los objetivos establecidos en el PEC y en el Plan director de coeducación de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte.  
3. La persona coordinadora de formación del centro (de ahora en adelante, CFC), en estrecha colaboración con la dirección de este, articulará la identificación de necesidades formativas, tanto colectivas como individuales, del claustro y personal de apoyo, y las incluirá en el PAF. También buscará la complementariedad con las diferentes ofertas formativas definidas en el marco del PFP de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte.  
4. El PAF será evaluado en el marco de la memoria final de curso, junto con el resto de los elementos que conforman la PGA, por la persona CFC en estrecha colaboración con la dirección del centro, las diferentes personas coordinadoras de las actividades formativas (CAF) y otros agentes educativos participantes, teniendo en cuenta el impacto que ha tenido en la mejora de la práctica docente, la calidad de la enseñanza y la opinión del claustro de profesorado. Las propuestas de mejora se tendrán en cuenta cuando se diseñe el nuevo PAF.  
4.2.2. Plan de actuación para la mejora  
1. De acuerdo con lo que establece el artículo 98.1 del Decreto 252/2019, el Plan de actuación para la mejora (PAM), considerado como la parte pedagógica de la PGA, es el documento en el que se concreta la intervención educativa que se llevará a cabo en el centro educativo y en su entorno, durante un curso escolar.  
2. Las finalidades del PAM se establecen en el artículo 98.2 del citado Decreto 252/2019, y son las siguientes: incrementar el porcentaje de alumnado que alcanza los objetivos y las competencias educativas correspondientes, reducir el absentismo escolar, mejorar la competencia emocional y las habilidades de interacción social del alumnado para conseguir una mayor integración socioeducativa y desarrollar acciones para prevenir y compensar las desigualdades en educación desde una perspectiva inclusiva.  
3. Los centros educativos incluirán en su Plan de actuación para la mejora (PAM) del curso 2022-2023 el diseño y organización de actividades que tengan como principio fundamental la consolidación, refuerzo y recuperación de los aprendizajes imprescindibles para que todo el alumnado pueda seguir con éxito el curso 2022-2023, especialmente el alumnado con mayores dificultades de aprendizaje.  
4. Además, los centros docentes, en el marco de su autonomía pedagógica, organizativa y de gestión, podrán organizar programas o actuaciones de diseño propio que desarrollen cualquiera de las líneas de actuación especificadas en el artículo 4 del Decreto 104/2018, por el que se desarrollan los principios de equidad y de inclusión en el sistema educativo valenciano, y que tendrán que incluir en su PAM.  
5. Para el desarrollo del PAM, el centro contará con los recursos personales que tenga asignados para cada curso escolar. Sin embargo, la dirección general competente en materia de personal docente, en el caso de los centros públicos dependientes de la Generalitat, y la dirección general competente en materias de centros docentes, en el caso de los centros concertados, podrá asignar para cada curso escolar profesorado adicional a los centros docentes para el desarrollo de este programa, para lo que tendrá en cuenta la propuesta realizada por la dirección general competente en materia de innovación educativa y ordenación.  
6. Con el objetivo de organizar la práctica docente, y con el conocimiento de la dotación completa de horas de profesorado de la que disponen, los centros educativos deberán elaborar el diseño de las actuaciones que se llevarán a cabo dentro de su PAM durante el curso 2022-2023. Este diseño deberá ser aprobado por el claustro y el consejo escolar junto con la PGA antes del 15 de noviembre de 2022. Posteriormente, se deberán cumplimentar las actuaciones que configuren el PAM del curso 2022-2023 en el apartado correspondiente de ITACA.  
7. De acuerdo con lo que establece el artículo 98.3 del Decreto 252/2019, el PAM deberá contener, al menos, los siguientes elementos:  
a) Descripción de las intervenciones educativas que se desarrollarán para atender la diversidad del alumnado desde una perspectiva inclusiva.  
b) La actualización de los diferentes planes y programas desarrollados por el centro, con mención especial al Plan de igualdad y convivencia.  
c) Criterios y procedimientos previstos para el seguimiento y la evaluación del PAM.  
4.2.2.1. Descripción de las intervenciones educativas que se desarrollarán para atender la diversidad del alumnado desde una perspectiva inclusiva  
4.2.2.1.a. Consideraciones generales  
Cada centro, siempre partiendo del análisis de las barreras contextuales para la inclusión, tendrá que describir cuáles son las medidas, actuaciones, planes y programas necesarios para dar respuesta educativa para la inclusión de todo el alumnado.  
Las líneas generales que deberán centrar el diseño anual que los centros deberán realizar en su PAM, deberán partir de las medidas de respuesta educativa para la inclusión del alumnado que hayan establecido, y que están descritas en el apartado 1.2.6.4 de estas instrucciones.  
4.2.2.1.b. Propuesta pedagógica de departamento  
1. Cada departamento, coordinado y dirigido por el jefe de departamento, y en el caso de los centros privados el órgano con competencias análogas, tiene que elaborar la propuesta pedagógica de departamento, y tiene que reflexionar de manera compartida sobre el sentido de sus actuaciones, la coherencia de las propuestas que ofrecen al alumnado y la adecuación de la organización y selección de los materiales.  
2. La propuesta pedagógica para cada departamento tiene que concretar los elementos del currículo necesarios para planificar la acción educativa, así como los instrumentos de recogida y registro de información, y la respuesta educativa para la inclusión. La propuesta incluirá, al menos, los siguientes elementos: la concreción de las competencias específicas en el ciclo o curso en cuestión, la selección de los saberes básicos necesarios para adquirir y desarrollar las competencias específicas, y la concreción de los criterios de evaluación de las competencias específicas.  
Estos acuerdos tienen que formar parte de la propuesta pedagógica correspondiente, que se tiene que recoger en la concreción curricular del centro.  
3. La concreción curricular, además de la propuesta pedagógica prevista en el punto 2, tiene que incluir:  
- Los modelos de informes de evaluación para la ESO y el Bachillerato.  
- Los instrumentos de recogida y de registro de la información.  
4. Los centros elaborarán las propuestas pedagógicas imprescindibles para iniciar en el curso 2022-2023 su implantación en los cursos primero y tercero de ESO y primero de Bachillerato.  
4.2.2.1.c. Programaciones de aula  
1. Las programaciones de aula, fruto de la reflexión pedagógica, deben considerarse un instrumento flexible y abierto, en construcción, revisión y mejora constantes y se elaborarán para cada curso escolar, por parte del profesorado, bajo la coordinación de la COCOPE a partir de la concreción curricular de centro y las propuestas pedagógicas de departamento.  
2. Las programaciones de aula deben proyectar las intenciones educativas del profesorado en la organización de las situaciones de aprendizaje y desarrollo que se ofrecerán al grupo clase en el contexto educativo, de acuerdo con las características, los intereses y las necesidades colectivas e individuales del alumnado.  
3. Programaciones de aula para los cursos primero y tercero de ESO y primero de Bachillerato.  
Dado que en el curso 2022-2023 los cursos primero y tercero de ESO y primero de Bachillerato tienen que tomar como referentes de evaluación lo que disponga la normativa autonómica que regule la ordenación y el currículo de estas etapas en desarrollo del Real decreto 217/2022, de 29 de marzo, por el que se establece la ordenación y las enseñanzas mínimas de la Educación Secundaria Obligatoria, y del Real decreto 243/2022, de 5 de abril, por el que se establecen la ordenación y las enseñanzas mínimas del Bachillerato, las programaciones de aula se tienen que ajustar a lo que se describe a continuación. La programación de aula partirá de la propuesta pedagógica de departamento y tendrá que incluir para cada materia o ámbito, al menos, los siguientes elementos:  
a) Las situaciones de aprendizaje adaptadas a las características del grupo.  
b) Los criterios de evaluación asociados a las situaciones de aprendizaje planteadas.  
c) La organización de los espacios de aprendizaje.  
d) La distribución del tiempo.  
e) La selección y organización de los recursos y materiales.  
f) Las medidas de atención para la respuesta educativa para la inclusión.  
g) Los instrumentos de evaluación.  
4. Las programaciones de aula correspondientes a los cursos primero y tercero de ESO y primero de Bachillerato se irán elaborando a lo largo del curso 2022-2023, sin perjuicio que a finales del mes de octubre se entregue a la dirección del centro un esquema básico que recoja los aspectos fundamentales indicados en el apartado anterior.  
5. Programaciones de aula para los cursos segundo y cuarto de ESO y segundo de Bachillerato.  
Dado que en el curso 2022-2023 los cursos segundo y cuarto de ESO y segundo de Bachillerato tienen que tomar como referentes de evaluación lo que se disponga el Decreto 87/2015, de 5 de junio, del Consell, por el que se establece el currículo y se desarrolla la ordenación general de la Educación Secundaria Obligatoria y del Bachillerato en la Comunitat Valenciana (DOGV 7544, 10.06.2015), modificado por el Decreto 136/2015, de 4 de septiembre, del Consell (DOGV 7611, 09.09.2015), y el Decreto 51/2018, de 27 de abril, del Consell (DOGV 8284, 30.04.2018), las programaciones de aula se tienen que ajustar a lo que se disponga en el mencionado decreto.  
6. En cuanto a las programaciones de aula correspondientes a los cursos segundo y cuarto de ESO, y segundo de Bachillerato, con carácter general se podrán mantener durante el curso 2022-2023 las programaciones elaboradas el curso anterior, dado que tendrán que ser elaboradas de nuevo de acuerdo con el nuevo currículo para su aplicación durante el curso 2023-2024.  
7. Las indicaciones siguientes son aplicables para las programaciones de aula de todos los cursos de la ESO y el Bachillerato:  
a) Las programaciones de aula tendrán en cuenta lo que dispone el Decreto 104/2018 y la Orden 20/2019, en relación con la adecuación personalizada de estas programaciones, con la finalidad de que todo el alumnado pueda participar en las actividades de su grupo clase y alcanzar los objetivos y las competencias clave de la etapa, de modo que se dé respuesta a los diferentes ritmos, estilos y capacidades de aprendizaje.  
b) De acuerdo con el Decreto 72/2021, de 21 de mayo, del Consell, de organización de la orientación educativa y profesional en el sistema educativo valenciano (DOGV 9099, 03.06.2021), los equipos docentes pueden contar con el asesoramiento del personal del departamento de Orientación Educativa y Profesional en el proceso de personalización de las programaciones de aula a las características y necesidades del grupo clase, puesto que esta es la herramienta más eficiente para dar la respuesta educativa a la diversidad en los niveles II y III y, por lo tanto, para la eliminación de las barreras a la inclusión más habituales.  
c) La evaluación de las programaciones de aula será realizada por el personal docente responsable de su aplicación, de acuerdo con los criterios adoptados por la COCOPE y en el marco de la evaluación del PAM.  
d) Se tienen que incorporar medidas para difundir las buenas prácticas en el uso de las tecnologías de la información y comunicación, así como medidas dirigidas a la sensibilización, prevención y erradicación de cualquier tipo de violencia y discriminación por causa de intolerancia, especialmente referida a condiciones de diversidad funcional, género, orientación e identidad sexual, etnia o creencias religiosas.  
8. Las programaciones de aula tienen que estar a disposición de todos los miembros de la comunidad educativa. El personal especializado de apoyo deberá tener en cuenta la programación de aula para adecuar el programa personalizado de adquisición y el uso funcional de la comunicación, el lenguaje y el habla.  
9. En el caso de la organización curricular por ámbitos de conocimiento de primero y, en su caso, de segundo curso de la Educación Secundaria Obligatoria, hay que tener en cuenta lo que se establezca en la normativa autonómica que regule la ordenación y el currículo de esta etapa en desarrollo del Real decreto 217/2022, de 29 de marzo, por el cual se establece la ordenación y las enseñanzas mínimas de la Educación Secundaria Obligatoria. En este sentido, se tendrá en cuenta lo siguiente:  
a) Las programaciones de aula tienen que incluir aspectos metodológicos y de organización propios que requieren los entornos virtuales de aprendizaje (EVA), así como las nuevas funciones del profesorado y del alumnado. Hay que priorizar los modelos colaborativos de trabajo, los modelos de tutorización y dinamización que refuerzan el aprendizaje autónomo del alumnado y el acompañamiento pautado en este proceso.  
b) En la programación del ámbito participarán los departamentos de las materias agrupadas en este, que será concretada por quienes lo tenga que impartir en cada grupo, sea un profesor o una profesora individual, sea en régimen de codocencia.  
c) En la programación del ámbito hay que atender a lo que establece el Proyecto lingüístico de centro autorizado del Programa de educación plurilingüe e intercultural (PEPLI) en cuanto a metodología y lengua vehicular.  
d) En la URL: https://portal.edu.gva.es/formaciodelprofessorat/es/recursos-ambitos-eso/, se incluyen orientaciones para acceder a los recursos didácticos proporcionados por los CEFIRE o por los centros educativos para el desarrollo de los ámbitos.  
e) También se puede encontrar información y orientaciones sobre el trabajo por ámbitos y sobre las programaciones en ámbitos en la URL: https://rebostdigital.gva.es/category/pd\_i\_ambits/ambits/.  
4.2.2.1.d. Actividades del departamento de Orientación Educativa y Profesional  
1. La planificación de las actividades del departamento de orientación recogerá las actuaciones que este órgano de coordinación tiene que realizar durante un curso escolar para apoyar al centro en el desarrollo de la orientación educativa y profesional.  
2. Estas actividades se tienen que elaborar teniendo en cuenta los criterios referidos a la orientación académica y profesional fijados por el claustro y la propuesta de organización que haga la comisión de coordinación pedagógica o el órgano del centro que tenga atribuidas estas funciones. Incorporará las actuaciones prioritarias a desarrollar dentro de cada una de las líneas estratégicas, teniendo en cuenta también la memoria final del curso anterior y los acuerdos de la agrupación de orientación de zona.  
3. La planificación de las actividades tiene que contemplar, al menos, los elementos siguientes:  
a) Actuaciones de apoyo a las líneas estratégicas de la orientación:  
a.1. Enseñanza-aprendizaje.  
a.2. Igualdad y convivencia.  
a.3. Transición y acogida.  
a.4. Orientación académica y profesional.  
b) Programas y actuaciones que se desarrollarán de forma conjunta o en coordinación con la agrupación de orientación de zona.  
c) Estrategias de coordinación: internas y externas.  
4. En todos los casos las actividades anteriores formarán parte de la programación general anual del centro.  
5. En la organización y el funcionamiento de los departamentos de Orientación Educativa y Profesional se deben tener en cuenta las tareas diferenciadas de las personas que los integran y los criterios de participación en el centro, de acuerdo con la normativa vigente que les es aplicable.  
6. Al finalizar el curso escolar, los departamentos de Orientación Educativa y Profesional tienen que elaborar una memoria final, la cual tiene que comportar un proceso de reflexión conjunta entre las personas miembros sobre las actuaciones realizadas con relación a las actividades, la organización y el funcionamiento del equipo, los procesos y resultados obtenidos y las propuestas de mejora.  
7. Las agrupaciones de orientación de zona y las agrupaciones de orientación singulares tienen que realizar, al final del curso escolar, una valoración de las tareas realizadas y hacer propuestas de mejora y de actuaciones que hay que realizar para el curso siguiente.  
4.2.2.1.e. Programa de acompañamiento, motivación y refuerzo escolar personalizado al alumnado más vulnerable educativamente, dentro del programa de cooperación territorial «PROA+» (2021-2024)  
Se trata de un programa de carácter plurianual que tiene como eje fundamental el refuerzo de los centros que presenten una mayor complejidad educativa con el fin de mejorar los resultados escolares de todo el alumnado. Podrán participar los centros con un porcentaje igual o superior al 30 % de alumnado vulnerable en Educación Secundaria y los centros rurales, situados en zonas con alta dispersión de la población o deprimidas social, económica o culturalmente. La participación en el programa PROA+ viene condicionada por la aprobación de un mínimo del 60 % del profesorado del claustro y la firma de un contrato-programa.  
El programa PROA+ se regirá por las resoluciones de 25 de marzo de 2022 (DOGV 9309, 30.03.2022), de 7 de abril de 2022 (DOGV 9317, 11.04.2022, de 7 de junio de 2022 (DOGV 9362, 15.06.2022),) y de 17 de junio de 2022 (DOGV 9367, 22.06.2022), del secretario autonómico de Educación y Formación Profesional y de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, por las que se desarrolla un programa de acompañamiento, motivación y refuerzo escolar personalizado al alumnado más vulnerable educativamente, dentro del programa de cooperación territorial «PROA+» (2021-2024).  
4.2.2.2. La actualización de los diferentes planes y programas desarrollados por el centro, con mención especial al Plan de igualdad y convivencia  
4.2.2.2.a. Revisión del Proyecto educativo de centro  
Este subapartado incluirá, al menos, la modificación de los planes y programas que forman parte del PEC, si se han aprobado en el curso 2021-2022 o si hay previsión de revisión.  
Esta modificación, como ya se ha dicho anteriormente, no ha de llevar a la realización de un trabajo burocrático de modificación del PEC y de los planes y programas que forman parte del mismo, sino a un trabajo organizativo real que permita un mejor funcionamiento del centro centrando las actuaciones en el trabajo directo con el alumnado, especialmente con el alumnado con necesidad específica de apoyo educativo y con aquel que se haya visto afectado por la situación derivada de la pandemia (confinamientos parciales, periodos de cuarentena, etc.) durante el curso anterior.  
Respecto a las tareas de revisión y seguimiento de los planes y programas que se han de realizar con diversa periodicidad a lo largo del presente curso, no será necesario que los centros elaboren documentos específicos sino que bastará que la revisión y seguimiento se realice en el marco de la elaboración de la memoria de final de curso, que deberán realizar a la finalización del período lectivo y mediante la cual, el consejo escolar, el claustro y el equipo directivo evaluarán el grado de cumplimiento de la PGA, y más específicamente las actuaciones incluidas en su PAM.  
Respecto a la adopción de medidas para el fomento de la igualdad y la convivencia, los centros educativos podrán poner en marcha estrategias, avaladas por la evidencia científica, orientadas y concretadas para la promoción de la igualdad, la convivencia positiva y la prevención de la violencia. También determinarán las medidas de abordaje educativo, siempre de carácter educativo y restaurativo y que tengan en cuenta las variables contextuales, concretadas en el ámbito de centro y su entorno, de aula e individual.  
4.2.2.2.b. La situación del Proyecto lingüístico del centro y la aplicación del programa  
1. En cada centro de Educación Secundaria Obligatoria y Bachillerato sostenido con fondos públicos se tiene que aplicar el Programa de educación plurilingüe e intercultural, de acuerdo con el Proyecto lingüístico de centro (PLC) autorizado por la dirección territorial correspondiente, en cuanto a la organización y el tratamiento didáctico de la enseñanza y uso vehicular de las lenguas y a la promoción del uso del valenciano en los diversos ámbitos de intervención en el centro educativo, según se indica en el artículo 15 de la Ley 4/2018, de 21 de febrero, de la Generalitat, por la que se regula y promueve el plurilingüismo en el sistema educativo valenciano (DOGV 8240, 22.02.2018). Las innovaciones didácticas y medidas organizativas previstas en el PLC para cada curso escolar se tienen que recoger en la programación general anual.  
2. Todos los centros que imparten Educación Secundaria Obligatoria y Bachillerato públicos y privados sostenidos con fondos públicos tienen un PLC autorizado en vigor durante todo el curso 2022-2023. El profesorado, a través de la comisión de coordinación pedagógica y del claustro, tiene que hacer un seguimiento del PLC, teniendo en cuenta el progreso del alumnado en el logro de los niveles de referencia en lenguas, los procesos didácticos y organizativos y la extensión del uso del valenciano.  
3. La adecuación del PLC en los niveles de primero, tercero de ESO y primero de Bachillerato a la nueva estructura curricular determinada por la Ley orgánica 2/2006, de 3 de mayo, de educación, modificada por la Ley orgánica 3/2020, de 29 de diciembre (LOMLOE), y los reales decretos que la desarrollan, quedarán reflejados en la programación anual del curso 2022-2023.  
4. Las mejoras y las innovaciones derivadas de la evaluación de la aplicación del PLC tienen que constar en el Plan de actuación para la mejora y se tienen que incluir en la programación general anual, según se indica en el artículo 17.2 de la Ley 4/2018.  
5. El profesorado de los centros puede contar con la orientación y el apoyo de la asesoría técnica docente en materia de educación plurilingüe, en especial sobre enfoques metodológicos, actividades de innovación, material de apoyo y para la modificación y el seguimiento del Proyecto lingüístico de centro.  
4.2.2.2.c. Otras concreciones del proyecto educativo  
La PGA recogerá también las líneas de actuación siguientes de acuerdo con las propuestas de mejora elaboradas el curso anterior relacionadas con todos los planes, medidas y programas desarrollados por el centro.  
4.2.2.3. Criterios y procedimientos previstos para el seguimiento y la evaluación del PAM  
Este apartado incluirá los criterios y procedimientos previstos para el seguimiento y la evaluación del Plan de actuación para la mejora, y que deberá tener en cuenta, entre otros aspectos, los resultados obtenidos en las evaluaciones realizadas durante el curso anterior.  
4.3. Elaboración, aprobación, tramitación, difusión, seguimiento y evaluación de la PGA  
1. Elaboración.  
De acuerdo con lo que establece el artículo 96 del Decreto 252/2019, de 29 de noviembre, el equipo directivo coordinará la elaboración de la programación general anual del centro y se responsabilizará de la redacción de la PGA, de acuerdo con las propuestas efectuadas por el consejo escolar del centro y el claustro del profesorado, y estudiará las propuestas formuladas por el consejo de delegados y las asociaciones de madres y padres y/o personas tutoras legales del alumnado del centro.  
La elaboración se realizará a principio de cada curso escolar y se adecuará a las exigencias de rigor, sencillez y utilidad.  
En cuanto al currículo, los centros elaborarán las propuestas pedagógicas imprescindibles para iniciar en el curso 2022-2023 su implantación en los cursos primero y tercero de ESO y primero de Bachillerato.  
El proceso de elaboración de la PGA constará de los pasos siguientes:  
a) Aportación, en su caso, a la dirección del centro, de propuestas del consejo escolar, del claustro de profesorado, del consejo de delegados y de las asociaciones de madres y padres y/o personas tutoras legales y del alumnado.  
b) Redacción de la propuesta de PGA por el equipo directivo del centro.  
c) Traslado de la propuesta de PGA, preferentemente por vía electrónica, a los miembros del claustro de profesorado y a los diversos sectores del consejo escolar del centro.  
d) Informe del claustro.  
e) Informe de la dirección del centro.  
La dirección del centro ha de establecer el calendario para cada uno de los trámites señalados.  
El modelo de documento base de la PGA está disponible en ITACA. El secretario o secretaria del centro será la persona responsable del registro en ITACA de todos los datos administrativos y estadísticas, así como de vincular el resto de los documentos e informaciones incluidos en la PGA.  
2. Aprobación y tramitación.  
Será aprobada, de acuerdo con lo que establece el artículo 96 del Decreto 252/2019, según lo que establece la normativa vigente, lo que supone que, desde la entrada en vigor de la Ley orgánica 3/2020, de 29 de diciembre, esta aprobación corresponde al consejo escolar del centro, teniendo en cuenta el informe previo de la dirección del centro y del claustro.  
Una vez aprobada se registrarán todos los elementos que componen la PGA (administrativos, estadísticos, pedagógicos) en el sistema de información ITACA o, en todo caso, haciendo uso de las aplicaciones que la Administración ha puesto a disposición de los centros y se remitirá por esta vía.  
La fecha límite para la aprobación y registro de la PGA y la puesta a disposición de la misma por vía electrónica ante la Administración educativa será el 15 de noviembre.  
Los datos del cuestionario estadístico sobre la sociedad de la información, que deberá registrarse en ITACA, deben cumplimentarse y trasladarse a la Administración educativa también con fecha límite 15 de noviembre.  
3. Difusión, seguimiento y evaluación.  
La dirección del centro pondrá a disposición de la comunidad educativa la PGA aprobada, en formato preferentemente electrónico o telemático. Un ejemplar de esta quedará en la secretaría del centro a disposición de los miembros de la comunidad educativa y se remitirá otro ejemplar, exclusivamente en formato electrónico o por vía telemática, a la dirección territorial competente en materia de educación. También se entregará una copia a cada sector de los que hay representados en el consejo escolar del centro y la junta directiva de las asociaciones de madres y padres y/o personas tutoras legales del alumnado del centro, en formato preferentemente electrónico.  
Al finalizar el período lectivo de cada curso escolar, el consejo escolar del centro, el claustro y el equipo directivo del centro evaluarán el grado de cumplimiento de la PGA, y más específicamente las actuaciones del PAM, y los resultados de la evaluación y promoción del alumnado y reflexionarán sobre la evolución del curso y los aspectos mejorables.  
A tal efecto, el equipo directivo, elaborará una propuesta de memoria para el conocimiento, análisis y valoración del consejo escolar del centro, en la que se incluirán propuestas de mejora para la PGA del curso siguiente. Estas propuestas de mejora serán tenidas en cuenta por la dirección del centro en la elaboración de la programación general anual del curso escolar siguiente, y se concretarán en actuaciones en la elaboración del diseño del PAM.  
La Inspección de Educación ha de comprobar que la PGA cumple con la normativa aplicable y ha de notificar a la dirección del centro posibles incumplimientos, que deberán ser corregidos por esta última. La nueva versión corregida de la PGA, o del apartado afectado por el incumplimiento, será notificada por la dirección del centro a la Inspección de Educación y comunicada al consejo escolar del centro.  
4.4. Memoria de final de curso  
1. Para la elaboración de la memoria final de curso, el equipo directivo garantizará la reflexión y el análisis a través de las reuniones de los diferentes órganos colegiados y de coordinación docente.  
Los resultados de la evaluación de las barreras detectadas en el contexto escolar que dificultan la inclusión del alumnado deben formar parte de la memoria anual del centro y servirán para que los órganos colegiados de gobierno, de coordinación y de participación, de manera consensuada, prioricen las actuaciones que se deben incorporar al Plan de actuación para la mejora del curso siguiente.  
A partir del curso escolar 2022-2023 se evaluarán en el marco de la memoria final de curso todos los planes y programas que conformen el Proyecto educativo de centro, no siendo necesaria la elaboración de documentos específicos.  
2. La memoria se adaptará a los principios de realismo, sencillez y concreción, y se realizará a través de un formulario determinado por la Secretaría Autonómica de Educación y Formación Profesional, se pondrá a disposición de los centros y que será cumplimentado por vía electrónica o telemática.  
3. La memoria de final de curso será aprobada por el claustro y por el consejo escolar del centro y se pondrá a disposición de la comunidad educativa en formato preferentemente electrónico De forma previa a la aprobación, será preceptiva la correspondiente evaluación de la PGA hecha por el consejo escolar, el claustro y el equipo directivo.  
4. La memoria será puesta a disposición de la Administración, exclusivamente por vía electrónica o telemática.  
5. La fecha límite para la remisión de la memoria final a la Administración educativa será el 22 de julio de 2023.  
  
  
5. ÓRGANOS DE COORDINACIÓN DOCENTE  
1. En los centros que imparten Educación Secundaria Obligatoria y Bachillerato se constituirán los siguientes órganos de coordinación docente:  
a) Comisión de coordinación pedagógica.  
b) Equipos educativos.  
c) Departamentos didácticos.  
d) Departamento de Orientación Educativa y Profesional.  
e) Tutorías.  
f) Otras figuras de coordinación.  
2. De acuerdo con lo establecido en el artículo 49.4 del Decreto 252/2019, de 29 de noviembre (DOGV 8693, 09.12.2019), con el fin de favorecer la autonomía de los centros, la dirección de estos, oído el claustro y el consejo escolar, podrá asignar a determinado personal docente del centro la realización de otras tareas necesarias para la organización y el buen funcionamiento del centro de acuerdo con los criterios establecidos por el claustro de profesorado, y a propuesta de la jefatura de estudios. En este sentido, las horas de dedicación de este personal a las tareas anteriores irán a cargo del número global de horas lectivas semanales establecido en el apartado 4 del artículo 35 del Decreto 252/2019.  
3. La atribución horaria correspondiente a los órganos de coordinación docente se realizará de acuerdo con lo establecido en el apartado 6.1.5. de esta resolución.  
5.1. Comisión de coordinación pedagógica. Composición, coordinación y funciones  
De acuerdo con el capítulo II (art. 36 y 37) del Decreto 252/2019, se establece lo siguiente:  
1. La comisión de coordinación pedagógica es el órgano responsable de coordinar, de manera habitual y permanente, los asuntos relacionados con las actuaciones pedagógicas, el desarrollo de los programas educativos y su evaluación.  
2. En los centros educativos de Educación Secundaria y en las secciones de Educación Secundaria Obligatoria, de acuerdo con lo que se establezca en la normativa específica que determine su creación, se constituirá la comisión de coordinación pedagógica, que estará integrada, como mínimo, por la directora o director del centro, que será la presidenta o presidente, las jefas o los jefes de estudios y las direcciones de departamento. En el ejercicio de su autonomía, la dirección del centro podrá nombrar a otras personas como integrantes de esta comisión.  
Asimismo, podrá intervenir en las reuniones de la comisión de coordinación pedagógica, con voz y sin voto, otro personal que designe la dirección del centro.  
3. La comisión podrá incorporar a otros miembros del claustro para realizar las tareas previstas en el ámbito de sus atribuciones.  
4. Actuará como secretario o secretaria de la comisión la persona que designe la dirección del centro de entre sus miembros a propuesta de la comisión.  
5. Sus atribuciones serán las que establece el artículo 37 del Decreto 252/2019, de 29 de noviembre, del Consell, de regulación de la organización y el funcionamiento de los centros públicos que imparten enseñanzas de Educación Secundaria Obligatoria, Bachillerato y Formación Profesional (DOGV 8693, 09.12.2019).  
6. El calendario de reuniones y el programa de actividades de la comisión de coordinación pedagógica del centro se incluirán en la PGA. Las reuniones serán convocadas por la presidencia de la comisión, y la asistencia a estas será obligatoria para todas las personas miembros.  
5.2. Equipos educativos. Composición, coordinación y funciones  
De acuerdo con el artículo 38 del Decreto 252/2019, se establece lo siguiente:  
1. En la Educación Secundaria Obligatoria y Bachillerato actuarán como órgano de coordinación docente los equipos educativos.  
2. Se constituirá un equipo educativo para cada uno de los grupos de Educacion Secundaria Obligatoria y Bachillerato que será coordinado por la persona que ejerza la tutoría del grupo.  
3. Los equipos educativos actuarán bajo la supervisión de la jefatura de estudios.  
4. Sus funciones serán las que establece el artículo 39 del Decreto 252/2019, de 29 de noviembre, del Consell, de regulación de la organización y el funcionamiento de los centros públicos que imparten enseñanzas de Educación Secundaria Obligatoria, Bachillerato y Formación Profesional (DOGV 8693, 09.12.2019).  
5. Las personas que ejercen la coordinación de los equipos educativos tendrán las funciones indicadas en el artículo 40 del Decreto 252/2019, de 29 de noviembre.  
5.3. Departamentos didácticos  
1. Los departamentos didácticos estarán compuestos por todo el profesorado que imparta la enseñanza propia de las materias, ámbitos o módulos asignados al departamento. Estará adscrito funcionalmente a un departamento el profesorado que, incluso si pertenece a otro, imparta alguna materia, ámbito o módulo del primero.  
2. Los departamentos didácticos en Educación Secundaria actuarán bajo la supervisión de la jefatura de estudios y la asistencia a sus reuniones será obligatoria para todas las personas miembros.  
3. Las competencias de los departamentos didácticos, las funciones de la dirección de estos, así como sus rasgos fundamentales son los establecidos en los artículos 41, 42 y 43 del Decreto 252/2019, de 29 de noviembre, del Consell, de regulación de la organización y el funcionamiento de los centros públicos que imparten enseñanzas de Educación Secundaria Obligatoria, Bachillerato y Formación Profesional (DOGV 8693, 09.12.2019).  
4. En los centros educativos de Educación Secundaria se constituirán los departamentos didácticos siguientes: Artes Plásticas, Biología y Geología, Educación Física, Filosofía, Física y Química, Francés, Geografía e Historia, Griego, Inglés, Informática, Latín, Lengua Castellana y Literatura, Matemáticas, Música, Tecnología, Valenciano: Lengua y Literatura y Religión. Podrán constituirse, además, departamentos de otras lenguas extranjeras, cuando estas sean impartidas como primera lengua extranjera reflejadas en la plantilla del centro. Además, se constituirá un departamento de Economía en aquellos centros educativos de Educación Secundaria en los que la plantilla del centro tenga previstas 15 horas semanales de Economía (incluidas las horas de dirección de departamento).  
5. En los centros educativos donde no se hayan podido constituir los departamentos de Griego y Latín por inexistencia de estas especialidades en su plantilla orgánica y exista el puesto de trabajo de Cultura Clásica, se constituirá un departamento de Griego o Latín. La denominación corresponderá a la materia que tenga más carga lectiva o a una de estas en el caso de dedicación horaria idéntica.  
6. Aquel profesorado que posea más de una especialidad o imparta materias adscritas a diferentes departamentos, pertenecerá al departamento a que corresponda la plaza que ocupa con independencia de la adscripción funcional a otro departamento que imparta alguna materia, ámbito o módulo del primero. El profesorado que ocupe un puesto de ámbito quedará adscrito al departamento correspondiente a la especialidad de la que sea titular o, subsidiariamente, por la que haya accedido a este puesto; sin perjuicio de todo esto, también quedará adscrito funcionalmente a los departamentos del resto de materias que imparta.  
7. Cuando un profesor o profesora perteneciente a un departamento no imparta docencia en este y esté adscrito funcionalmente a otro departamento, formará parte de los dos y conservará el derecho a participar en las reuniones del departamento a que pertenece.  
8. Los departamentos estarán coordinados y dirigidos por una dirección de departamento designada por la dirección del centro, oído el departamento, preferentemente entre el profesorado funcionario del cuerpo de catedráticos/as con destino definitivo de la especialidad del departamento. Sin embargo, la dirección del centro, oído el departamento, podrá designar a una profesora o profesor del cuerpo de profesorado de Enseñanza Secundaria o del profesorado técnico de Formación Profesional, preferentemente con destino definitivo en el centro, para ejercer la dirección del departamento.  
9. En caso de baja o ausencia temporal de la persona que ejerza la dirección del departamento, desarrollará sus funciones por suplencia cualquier otro miembro designado por la dirección del centro, oído el departamento, que podrá formular una propuesta no vinculante.  
10. La persona que ejerza la dirección del departamento desarrollará sus funciones durante un curso académico y podrá ser prorrogada anualmente, oído el departamento, siempre que continúe formando parte de este.  
11. Las personas que ejerzan la dirección del departamento podrán renunciar por causa justificada, la cual tendrá que ser aceptada por la dirección del centro.  
12. Para facilitar la coordinación entre el departamento didáctico y la comisión de coordinación pedagógica, este trasladará los acuerdos que el departamento adopte a la comisión de coordinación pedagógica y se informará a los miembros del departamento de todas las cuestiones acordadas por la mencionada comisión que afecten al departamento.  
13. Las direcciones de los departamentos didácticos dispondrán de un número total de horas lectivas de coordinación, según lo que establece la Orden 69/2015, de 25 de junio, de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, por la que se establecen criterios para la dotación de plantillas y para la determinación de condiciones de trabajo del profesorado de los centros docentes públicos que imparten ESO, Bachillerato y Formación Profesional, dependientes de la conselleria competente en materia de educación (DOGV 7560 30.06.2015). Estas horas lectivas se destinarán al desarrollo de las funciones que les atribuye el artículo 43 del Decreto 252/2019, de 29 de noviembre, del Consell, de regulación de la organización y el funcionamiento de los centros públicos que imparten enseñanzas de Educación Secundaria Obligatoria, Bachillerato y Formación Profesional (DOGV 8693, 09.12.2020), además de las complementarias que, por este motivo, tengan asignadas.  
5.4. Departamento de Orientación Educativa y Profesional. Composición y funciones  
1. La composición y funciones del departamento de Orientación Educativa y Profesional son las que se especifican en los artículos 5 y 6 del Decreto 72/2021, de 21 de mayo, del Consell, de organización de la orientación educativa y profesional en el sistema educativo valenciano (DOGV 9099, 03.06.2021).  
2. El departamento de orientación estará integrado, al menos, por los componentes siguientes:  
a) El profesorado de la especialidad de Orientación Educativa.  
b) El profesorado docente especializado de apoyo.  
c) Una profesora o profesor que lleve a cabo las tareas de información y orientación vinculadas a la ocupación, en el supuesto de que el centro imparta ciclos formativos.  
3. Será aplicable el Decreto 252/2019, de 29 de noviembre, del Consell, de regulación de la organización y el funcionamiento de los centros públicos que imparten enseñanzas de Educación Secundaria Obligatoria, Bachillerato y Formación Profesional (salvo el capítulo V, que ha sido derogado por el Decreto 72/2021, de 21 de mayo), la Ley orgánica 2/2006, de 3 de mayo, de educación, modificada por la Ley orgánica 3/2020, de 29 de diciembre, el Real decreto 1834/2008, de 8 de noviembre, por el que se definen las condiciones de formación para el ejercicio de la docencia en la Educación Secundaria Obligatoria, el Bachillerato, la Formación Profesional y las Enseñanzas de Régimen Especial, y se establecen las especialidades de los cuerpos docentes de Educación Secundaria (BOE 287, 28.11.2008); el Real decreto 1594/2011, de 4 de noviembre, por el que se establecen las especialidades docentes del Cuerpo de Maestros/as que ejercen sus funciones en las etapas de Educación Infantil y de Educación Primaria reguladas en la Ley orgánica 2/2006, de 3 de mayo, de educación (BOE 106, 09.11.2011); el Decreto 104/2018, y la Orden 20/2019, de 30 de abril.  
4. El departamento de orientación estará coordinado y dirigido por una dirección de departamento designada por la dirección del centro de entre sus personas miembros, oído el departamento, preferentemente de entre el profesorado funcionario del cuerpo de catedráticos/as con destino definitivo de la especialidad de Orientación Educativa. En caso de baja o ausencia temporal de la persona que ejerza la dirección del departamento de orientación, desarrollará sus funciones por suplencia uno de sus miembros, que será designado por la dirección del centro, oído el departamento, que podrá formular una propuesta no vinculante.  
5. La persona que ejerza la dirección del departamento desarrollará sus funciones durante un curso académico y podrá ser prorrogada anualmente, oído el departamento, siempre que continúe formando parte de este.  
6. Las personas que ejerzan la dirección del departamento podrán renunciar por causa justificada, la cual tendrá que ser aceptada por la dirección del centro.  
7. El departamento de orientación actuará bajo la supervisión de la jefatura de estudios y la asistencia a las reuniones del departamento será obligatoria para todos los miembros. El personal no docente de apoyo a la inclusión podrá participar en las reuniones convocadas a requerimiento de la dirección del departamento.  
8. El profesorado que imparta los ámbitos de los diferentes programas desarrollados en los centros educativos (programa de diversificación curricular del 3º de ESO, programas de refuerzo PR4, PAC, atención domiciliaria u otros programas de atención a la diversidad), se integrará funcionalmente en este departamento.  
9. Las funciones del personal de apoyo de las especialidades de Pedagogía Terapéutica y de Audición y Lenguaje son las que establece el artículo 42 de la Orden 20/2019.  
10. En cuanto a los especialistas de Pedagogía Terapéutica y Audición y Lenguaje, asesorarán y colaborarán con los departamentos didácticos en el diseño e implementación de programas preventivos de dificultades específicas de aprendizaje dirigidos a todo el alumnado, especialmente de los primeros cursos de la etapa de Educación Secundaria Obligatoria.  
11. El personal docente especializado de apoyo de Pedagogía Terapéutica y Audición y Lenguaje destinado en las unidades específicas tiene que atender preferentemente al alumnado escolarizado en la unidad específica, pero cuando las necesidades lo permitan, podrá atender también a otro alumnado escolarizado en el centro. De la misma forma, el personal de Pedagogía Terapéutica y de Audición y Lenguaje destinado a la atención del resto del alumnado del centro colaborará con los equipos educativos y con el equipo de la unidad en la inclusión del alumnado de las unidades específicas en el aula ordinaria.  
12. El profesorado de la especialidad de Orientación Educativa formará parte de las agrupaciones de orientación de zona referidas en el artículo 10 del Decreto 72/2021. Cada agrupación de zona contará con una persona coordinadora elegida por el resto de miembros, preferentemente entre aquellas con carácter definitivo y que atiendan centros con menos carga de unidades. Esta coordinación, se encargará de convocar las reuniones, levantar las actas de los acuerdos y coordinar los diferentes procedimientos que lleve a cabo la agrupación.  
5.5. Tutorías  
1. De acuerdo con el artículo 47 del Decreto 252/2019, de 29 de noviembre, la acción tutorial tiene por finalidad contribuir, en colaboración con las familias, al desarrollo y apoyo personal y social del alumnado, tanto en el ámbito académico como en el personal y social, y realizar el seguimiento individual y colectivo del alumnado por parte del profesorado en los aspectos intelectuales y emocionales, de acuerdo con las características de su edad. La tutoría y la orientación del alumnado tienen que formar parte de la función docente. Cada grupo de alumnado debe tener una tutora o tutor.  
2. Para la asignación de las tutorías se tendrán en cuenta los siguientes aspectos:  
- Podrá ser tutora o tutor quién imparta alguna materia, ámbito o módulo del currículo en el mismo grupo.  
- El profesorado tutor será designado por la dirección del centro, a propuesta de la jefatura de estudios, de acuerdo con los criterios pedagógicos establecidos previamente por el claustro y para dar la mejor respuesta educativa al alumnado del centro. Sin embargo, corresponde a todo el profesorado el cuidado, apoyo y seguimiento individual y colectivo de todo el alumnado.  
- En primero de Educación Secundaria Obligatoria, las personas que ejerzan la tutoría serán profesorado con destino definitivo en el centro. Excepcionalmente, la dirección del centro podrá designar profesorado sin destino definitivo en el centro y lo comunicará, mediante una propuesta razonada, a la Inspección de Educación.  
- El tutor o tutora será profesorado con dedicación completa, únicamente en el supuesto de la imposibilidad de asignar la tutoría a todos los grupos de un centro podrá asignarse la tutoría a profesorado con menos de 12 horas lectivas o itinerante.  
- En el caso de la tutoría de las unidades específicas en centros ordinarios, los criterios de asignación serán los especificados en la correspondiente resolución para la organización y funcionamiento de estas unidades para el curso 2022-2023.  
3. Con carácter general, los centros docentes tendrán que evitar, en la asignación de las tutorías, materias, ámbitos y programas educativos, que los docentes que son representantes legales de alumnado en el mismo centro ejerzan como profesorado y/o tutores de estos. De acuerdo con el artículo 53.5 del Real decreto legislativo 5/2015, de 30 de octubre, por el que se aprueba el Texto Refundido de la Ley del Estatuto Básico del Empleado Público (BOE 261, 31.10.2015), las personas empleadas públicas «se abstendrán en aquellos asuntos en los cuales tengan un interés personal, así como de toda actividad privada o interés que puedan suponer un riesgo de plantear conflictos de intereses con su empleo público». En el mismo sentido se pronuncia la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público (BOE 236, 02.10.2015), en su artículo 23 sobre los motivos de abstención para el personal al servicio de la Administración. La docencia en general y la tutoría en particular, al ir asociadas al proceso de evaluación del alumnado, suponen en la circunstancia antes mencionada un conflicto de intereses, que hará falta que los centros eviten en su organización. A pesar de todo, en aquellos casos en que, por no existir otro profesorado de la especialidad o por cualquier otra causa excepcional justificable, este hecho no se pueda garantizar, hará falta que se determinen especialmente mecanismos para una evaluación objetiva por parte de la dirección del centro o persona en quien delegue.  
4. Las funciones que tienen que ejercer los tutores y tutoras son las que se indican en el artículo 48 del Decreto 252/2019, de 29 de noviembre (DOGV 8693, 09.12.2019). También será de aplicación aquello que se establece en los artículos correspondientes a la tutoría incluidos en la normativa autonómica que regule el nuevo currículo de estas etapas en desarrollo del Real decreto 217/2022, de 29 de marzo, por el que se establece la ordenación y las enseñanzas mínimas de la Educación Secundaria Obligatoria y del Real decreto 243/2022, de 5 de abril, por el que se establecen la ordenación y las enseñanzas mínimas del Bachillerato, así como la Orden, de 19 de junio de 2009, de la Conselleria de Educación, por la que se regula la organización y el funcionamiento del Bachillerato diurno, nocturno y a distancia en la Comunitat Valenciana (DOGV 6046, 30.06.09), y el Decreto 39/2008, de 4 de abril, del Consell, sobre la convivencia en los centros docentes no universitarios sostenidos con fondos públicos y sobre los derechos y deberes del alumnado, padres, madres, tutores o tutoras, profesorado y personal de administración y servicios (DOGV 5738, 09.04.2008) o normativa que lo sustituya.  
5. La jefatura de estudios, con el asesoramiento del departamento de orientación o de quien tenga atribuidas sus funciones, coordinará el trabajo de los tutores y tutoras, y mantendrán con este fin las reuniones periódicas necesarias durante el curso, así como las requeridas para el desarrollo adecuado de esta función. La acción tutorial podrá complementarse mediante el uso de plataformas electrónicas que proporcione la Generalitat o que estén debidamente autorizadas.  
6. El horario de tutoría, dado su carácter lectivo, formará parte del horario del alumnado. En las primeras sesiones de tutoría, el tutor o tutora tendrá que informar al grupo, para cada materia, ámbito o módulo, de los criterios de evaluación, de calificación y de las pruebas a que serán sometidos, de acuerdo con los objetivos y contenidos de la enseñanza en cada curso o periodo, de la programación, de los derechos y deberes del alumnado, del procedimiento de reclamación de calificaciones y del horario de tutorías, así como del sistema de control de faltas de asistencia del alumnado que prevea el Plan de acción tutorial.  
En la primera reunión conjunta con las personas progenitoras y/o personas tutoras legales del alumnado del grupo, que se celebrará antes del 15 de octubre y posterior al inicio del curso escolar, la persona tutora informará de todos los aspectos indicados en el apartado anterior. Los centros comunicarán a los representantes legales del alumnado las horas que cada tutor o tutora tiene en su horario para atenderlos.  
La persona tutora informará a las personas progenitoras y/o personas tutoras legales del alumnado sobre su proceso educativo, por escrito o por los medios telemáticos que la Administración ponga a su alcance, después de cada sesión de evaluación o cuando haya circunstancias que lo aconsejen.  
7. La dirección del centro garantizará, en cuanto a la Educación Secundaria Obligatoria, una reunión informativa, como mínimo trimestral de la tutora o el tutor de grupo con las personas progenitoras y/o personas tutoras legales del alumnado. A petición de las personas progenitoras y/o personas tutoras legales, y por otros motivos que lo aconsejen, la dirección del centro facilitará un encuentro entre estos y la tutora o tutor del grupo. En estas reuniones podrá participar, si procede, el profesorado que imparta docencia al grupo.  
8. Las tutoras y los tutores tendrán a su disposición el asesoramiento del departamento de orientación para la organización de la acción tutorial, bajo la coordinación de la jefatura de estudios.  
9. En los centros educativos, tanto institutos como secciones, los tutores y las tutoras de Educación Secundaria Obligatoria dispondrán de dos horas lectivas dentro de su horario para el desarrollo de las actividades de tutoría (una estará dedicada a todo el grupo de alumnado y la otra se dedicará a la atención individualizada o en grupos de alumnado reducidos).  
10. Dado que el estudio, y la correspondiente asistencia a clase para el alumnado, es considerado como un deber del alumnado en la normativa autonómica que desarrolla la igualdad y la convivencia las faltas de asistencia del alumnado serán comunicadas a las personas progenitoras y/o personas tutoras legales del alumnado por el profesor tutor o profesora tutora con una periodicidad semanal. En caso de reiteración sin justificación, el tutor o tutora tiene que informar a la jefatura de estudios para poner en marcha las actuaciones que se establecen en la Resolución de 29 de septiembre de 2021, de la directora general de Inclusión Educativa, por la cual se establece el protocolo de actuación ante situaciones de absentismo escolar en los centros educativos sostenidos con fondos públicos de la Comunitat Valenciana que imparten enseñanzas obligatorias y Formación Profesional Básica (DOGV 9210, 08.11.2021), que se tendrán que coordinar con el departamento de orientación o con quien tenga atribuidas sus funciones. Los tutores y las tutoras, junto con el profesorado implicado, tendrán que registrar obligatoriamente las faltas de asistencia en ITACA, de forma que se puedan gestionar tanto los avisos como los indicadores de absentismo.  
5.6. Otras figuras de coordinación  
1. En cuanto a otras figuras de coordinación, habrá que ajustarse a lo que establece el artículo 49 del Decreto 252/2019. Las figuras de coordinación son las personas coordinadoras de Educación Secundaria Obligatoria, TIC, de formación, de igualdad y convivencia, del programa de reutilización de libros y materiales curriculares y de ciclos formativos, y aquellas que se puedan determinar por la conselleria competente en materia de educación. En este sentido hay que indicar que la figura de la persona coordinadora del aula de Informática y las horas lectivas asignadas para el desarrollo de sus funciones quedaron determinadas por la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte en el punto 9 del artículo 4 de la Orden 69/2015, de 25 de junio, de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, por la que se establecen criterios para la dotación de plantillas y para la determinación de condiciones de trabajo del profesorado de los centros docentes públicos que imparten ESO, Bachillerato y Formación Profesional, dependientes de la conselleria competente en materia de educación (DOGV 7560, 30.06.2015) o lo que determine la normativa que la sustituya.  
2. La dirección del centro tiene que designar a estas figuras de coordinación entre el profesorado del claustro, preferentemente de entre los miembros con destino definitivo en el centro educativo y con formación y experiencia específica en cada caso, a propuesta de la jefatura de estudios y oído el claustro.  
3. La persona que ejerza alguna de estas coordinaciones podrá renunciar por causa justificada, que tendrá que ser aceptada por la dirección del centro.  
4. Las personas coordinadoras enumeradas anteriormente podrán participar en las actividades de formación específica que se programen desde el órgano competente en formación del profesorado. El órgano competente en materia de formación del profesorado programará actividades de formación para aquellas otras coordinaciones que pueda establecer la Administración educativa.  
5.6.1. Persona coordinadora de Educación Secundaria Obligatoria  
La persona coordinadora de Educación Secundaria Obligatoria tendrá que desarrollar las funciones que se indican en el artículo 50 del Decreto 252/2019, de 29 de noviembre, del Consell, de regulación de la organización y el funcionamiento de los centros públicos que imparten enseñanzas de Educación Secundaria Obligatoria, Bachillerato y Formación Profesional (DOGV 8693, 09.12.2019).  
5.6.2. Persona coordinadora de las tecnologías de la información y comunicación (TIC)  
1. La dirección del centro designará a la coordinadora o coordinador de las tecnologías de la información y comunicación (TIC) entre el profesorado de la especialidad de Informática con destino definitivo en el centro, o, en ausencia de estos, preferentemente de entre los miembros con destino definitivo en el centro educativo y con formación y experiencia en el uso de las TIC, a propuesta de la jefatura de estudios y oído el claustro.  
2. La persona coordinadora de las tecnologías de la información y comunicación (TIC) tiene que ejercer las funciones que establece el artículo 51.2 del Decreto 252/2019, de 29 de noviembre, del Consell, de regulación de la organización y el funcionamiento de los centros públicos que imparten enseñanzas de Educación Secundaria Obligatoria, Bachillerato y Formación Profesional (DOGV 8693, 09.12.2019).  
Ante situaciones extraordinarias que puedan implicar confinamientos parciales o cuarentena de una parte o de la totalidad del alumnado del centro, las personas coordinadoras TIC de los centros colaborarán con el resto del profesorado para implementar correctamente las medidas que se determinen.  
3. La persona coordinadora de las tecnologías de la información y comunicación (TIC) contará con la colaboración de la persona coordinadora del aula de Informática para el ejercicio de sus funciones dentro del ámbito del aula o las aulas de Informática del centro.  
5.6.3. Persona coordinadora de formación  
La persona coordinadora de formación tiene que ejercer las funciones que se indican en el artículo 52 del Decreto 252/2019, de 29 de noviembre, del Consell, de regulación de la organización y el funcionamiento de los centros públicos que imparten enseñanzas de Educación Secundaria Obligatoria, Bachillerato y Formación Profesional (DOGV 8693, 09.12.2019).  
5.6.4. Persona coordinadora de igualdad y convivencia  
Las funciones de la persona coordinadora de igualdad y convivencia, contextualizadas en cada caso con la colaboración y el asesoramiento del equipo de Orientación Educativa y psicopedagógica, serán las que indica el artículo 53 del Decreto 252/2019, de 29 de noviembre, del Consell, de regulación de la organización y el funcionamiento de los centros públicos que imparten enseñanzas de Educación Secundaria Obligatoria, Bachillerato y Formación Profesional (DOGV 8693, 09.12.2019).  
5.6.5. Persona coordinadora del programa de reutilización de libros y materiales curriculares  
La persona coordinadora del programa de reutilización de libros y materiales curriculares tiene que ejercer las funciones que se indican en el artículo 54 del Decreto 252/2019, de 29 de noviembre, del Consell, de regulación de la organización y el funcionamiento de los centros públicos que imparten enseñanzas de Educación Secundaria Obligatoria, Bachillerato y Formación Profesional (DOGV 8693, 09.12.2019).  
5.6.6. Persona coordinadora de ciclos formativos  
1. En aquellos centros docentes que impartan enseñanzas de ciclos formativos y no tengan una jefatura de estudios de Formación Profesional, habrá un coordinador o coordinadora de ciclos formativos. En este caso, colaborará con la jefatura de estudios del centro en las tareas asignadas.  
2. En aquellos centros que tienen jefatura de estudios de Formación Profesional y al mismo tiempo imparten un número determinado de ciclos formativos de varias familias profesionales o de Enseñanzas de Régimen Especial, la conselleria competente en materia de educación podrá determinar la existencia de una coordinadora o coordinador de ciclos formativos con el fin de colaborar con la jefatura de estudios.  
3. La coordinadora o el coordinador de ciclos formativos será designado por la dirección del centro preferentemente de entre el profesorado con destino definitivo en el centro educativo que imparta enseñanzas en ciclos formativos, a propuesta de la jefatura de estudios y oído el claustro.  
5.6.7. Persona coordinadora del aula de Informática  
1. La dirección del centro designará a la coordinadora o el coordinador del aula de Informática entre el profesorado de la especialidad de Informática con destino definitivo en el centro, o, en ausencia de estos, preferentemente entre el profesorado de la especialidad de Informática, a propuesta de la jefatura de estudios y oído el claustro.   
2. Sus funciones serán complementarias a las funciones de la persona coordinadora de las TIC del centro y las desarrollará en el ámbito de actuación del aula o las aulas de Informática del centro. Estas funciones son:  
a) Colaborar con la persona coordinadora de las TIC en la coordinación del uso del aula o aulas de Informática del centro.  
b) Velar por el mantenimiento del material informático del aula o aulas de Informática del centro.  
c) Colaborar con la persona que coordine las TIC en la interlocución con el Soporte y Asistencia Informática (SAI), en los temas relativos al material informático del aula o aulas de Informática del centro.  
d) Gestionar, dentro de la aplicación de inventario TIC proporcionada por la Administración, el hardware y el software de que dispone el aula o aulas de Informática del centro, y responsabilizarse de que esté localizado y disponible.  
e) Colaborar en la confección del inventario de máquinas y material informático del aula o aulas de Informática del centro no incluido en la aplicación de inventario TIC.  
f) Asesorar en materia informática e informar de las actividades que se lleven a cabo en el aula o aulas de Informática al profesorado que hace uso de estas.  
g) Conocer la normativa y ordenación reguladora del uso de las TIC en el centro y asesorar al profesorado que hace uso del aula o aulas de Informática del centro sobre estas.  
h) Cualquier otra que la Administración educativa determine en su ámbito de competencias.  
  
  
  
6. PERSONAL DOCENTE, PERSONAL NO DOCENTE DE ATENCIÓN EDUCATIVA Y PERSONAL DE ADMINISTRACIÓN Y SERVICIOS  
6.1. Personal docente  
6.1.1. Actuaciones para la acogida del profesorado de nueva incorporación al centro  
La elaboración de estas actuaciones corresponde a la persona titular de la jefatura de estudios del centro, tal y como se establece en el artículo 20.2.b del Decreto 252/2019.  
Entre las actuaciones a desarrollar se incluirá, al menos, una sesión informativa en la que se presentará a este profesorado las líneas generales del PEC, así como las características singulares del centro, con información sobre su contexto relativo al alumnado y a las familias.  
6.1.2. Horario del personal docente  
1. La jornada laboral del personal docente es, con carácter general, de 37 horas y 30 minutos semanales, y se habrá de ajustar a la normativa en vigor. Durante los periodos lectivos establecidos en el calendario escolar vigente, el profesorado tiene que dedicar a las actividades del centro 30 horas semanales. Las 7 horas y 30 minutos que restan hasta completar la jornada laboral serán de libre disposición del profesorado para la preparación de clases, el perfeccionamiento individual o cualquier otra actividad pedagógica complementaria.  
2. Conforme al Decreto 58/2021, de 30 de abril, del Consell, sobre jornada lectiva del personal docente y número máximo de alumnado por unidad en centros docentes no universitarios (DOGV 9077 06.05.2021), la parte lectiva de la jornada semanal del personal docente que imparte las enseñanzas reguladas en la Ley orgánica 2/2006, de 3 de mayo, de educación, en centros públicos, será de 18 horas en las enseñanzas diferentes de Educación Infantil y Educación Primaria, sin perjuicio de las situaciones de reducción de jornada previstas en la normativa vigente. En consecuencia, los horarios lectivos del profesorado son de 18 horas lectivas semanales, pudiéndose establecer un incremento hasta 20 horas lectivas, distribuidas de lunes a viernes, con un mínimo de dos horas lectivas diarias y un máximo de cinco. El régimen de compensación con horas complementarias será, como máximo, de dos horas complementarias por cada periodo lectivo, y únicamente se podrá computar a partir de los mínimos establecidos por la normativa vigente.  
El profesorado que imparta ámbitos en el primer y en el segundo curso de Educación Secundaria Obligatoria dispondrá de una reducción de una hora de su jornada lectiva semanal para que pueda dedicarla a las tareas de coordinación con los departamentos didácticos del ámbito correspondiente.  
Las horas lectivas semanales son las siguientes:  
a) Las correspondientes a los currículos respectivos de Educación Secundaria Obligatoria, Bachillerato y ciclos formativos de Formación Profesional.  
b) Horas de tutoría.  
c) Horas de refuerzo en Educación Secundaria Obligatoria.  
d) Horas de desdobles en Educación Secundaria Obligatoria.  
e) Horas de programas para el Programa de actuación para la mejora (PAM) y otras líneas de actuación.  
f) Horas de coordinación.  
g) Horas dedicadas a las funciones directivas y otras coordinaciones.  
h) Horas de repaso de materias pendientes de primer curso de Bachillerato.  
i) Hora por desplazamiento del profesorado itinerante, si procede.  
3. Las horas complementarias semanales (hasta 7 horas) son las siguientes:  
a) Horas de guardia; hasta tres periodos horarios, considerando un descanso de patio como periodo horario completo. El profesorado de guardia desarrollará las funciones establecidas en el punto 5 del artículo 86 del Decreto 252/2019 y el apartado 3.3.4. de esta resolución.  
b) Horas complementarias de tutoría y de atención a los representantes legales del alumnado. Todo el profesorado del centro tiene que dedicar 1 hora complementaria semanal, una vez cubiertas las horas de guardia y guardia de recreo, para la atención a los representantes legales del alumnado.  
c) Reuniones del equipo educativo: una hora quincenal, que puede agruparse mensualmente para reuniones de duración más larga.  
d) Reuniones del departamento didáctico, en caso de departamentos con más de un miembro: una hora quincenal, que puede agruparse mensualmente para reuniones de duración más larga.  
e) Organización de actividades deportivas, culturales, preparación de prácticas de laboratorio, mantenimiento de talleres y laboratorios, archivo y preparación de materiales didácticos.  
f) Atención a la biblioteca para actividades relacionadas con la ordenación y organización del espacio y la lectura.  
g) Horas por desplazamiento del profesorado itinerante.  
4. Las horas complementarias de cómputo mensual (5 horas) son las siguientes:  
a) Asistencia a reuniones de claustro.  
b) Asistencia a reuniones de consejo escolar de los profesores y profesoras que sean miembros.  
c) Asistencia a las reuniones de los órganos de coordinación docente no previstas en las horas complementarias semanales.  
d) Asistencia a las sesiones de evaluación.  
e) Asesoramiento lingüístico en el centro sobre los programas lingüísticos y/o la impartición de cursos al profesorado para la mejora de la competencia lingüística y profesional en valenciano y en lenguas extranjeras.  
f) Impartición de cursos al profesorado para la mejora de la competencia digital y el uso de plataformas de formación a distancia.  
g) Organización, con el asesoramiento del departamento de orientación y bajo la coordinación de la jefatura de estudios, de las actividades de orientación general del alumnado de segundo curso de Bachillerato, con el fin de ayudarlos a perfilar la elección de los estudios de la educación superior.  
h) Participación en actividades de formación incluidas en el Plan de formación del profesorado, convocadas y autorizadas por la conselleria competente en materia de educación.  
i) Cualquier otra actividad que redunde en beneficio del centro, autorizada por la dirección del centro y no incluida en las mencionadas anteriormente.  
5. Las reuniones del claustro, las sesiones de evaluación y las de los órganos de coordinación docente se tienen que celebrar una vez finalizado el periodo lectivo para el alumnado, en un horario que permita la asistencia de todos los componentes y con el tiempo necesario para el tratamiento de las cuestiones que se prevean. La asistencia a estas reuniones, así como la votación, en caso de que se produzca, es obligatoria para el profesorado miembro de los diversos órganos o equipos. Las reuniones del consejo escolar del centro se tienen que celebrar en el día y la hora que permitan la asistencia de todos los sectores representados. Respecto a la asistencia a reuniones de los órganos de gobierno y de coordinación se cumplirá con la obligatoriedad regulada en los artículos 29, 34, y 36 del Decreto 252/2019, y respecto a la posibilidad de abstenerse en las votaciones de los diferentes órganos a lo que viene regulado en los artículos 30 y 34 del mismo decreto.  
6. Las horas de preparación de clases y perfeccionamiento (07.30 horas), de acuerdo con la Orden de 29 de junio de 1992, serán de libre disposición del profesorado para la preparación de clases, el perfeccionamiento individual o cualquier otra actividad pedagógica complementaria.  
7. Durante los periodos laborales no lectivos, la jornada laboral del profesorado tiene que estar dedicada a las actividades que se determinen, entre otras:  
a) La realización de actividades de formación permanente del profesorado.  
b) La evaluación de las actividades del curso escolar finalizado, contenidas en la programación general anual y en las programaciones.  
c) La programación y la planificación del curso escolar siguiente.  
d) La elaboración y el desarrollo de materiales didácticos.  
e) La coordinación didáctica de los equipos docentes del mismo centro y la coordinación con los equipos docentes de otros centros derivada de los planes de transición entre etapas.  
f) El ejercicio de actividades y programas de investigación e innovación educativa.  
g) La puesta en funcionamiento de programas de orientación, refuerzo o profundización con el alumnado que lo requiera.  
h) Otras actividades complementarias, de carácter pedagógico o de colaboración en la organización y el funcionamiento del centro o con la Administración educativa.  
i) La aplicación de las pruebas finales de evaluación según lo que disponga la normativa vigente, la corrección y la evaluación de estas y la atención al alumnado y sus representantes legales en los casos en que soliciten aclaraciones y revisiones o bien tenga que resolverse un procedimiento de reclamación de las calificaciones obtenidas o de las decisiones de promoción u obtención del título que corresponda.  
6.1.3. Horario del profesorado de Orientación Educativa  
1. En todos los centros de Educación Secundaria que tengan ocho unidades o más se tiene que habilitar un puesto de la especialidad de Orientación Educativa. En los centros que escolaricen a más de 700 alumnos/as se tiene que incrementar la plantilla con un segundo puesto de la especialidad de Orientación Educativa.  
2. La jornada laboral de este profesorado es de 37 horas y 30 minutos semanales.  
3. Durante los periodos lectivos establecidos en el calendario escolar vigente, tienen que dedicar a las actividades del centro 30 horas semanales, 25 de las cuales tienen que estar dentro del horario individual semanal y 5 horas semanales complementarias contadas mensualmente.  
4. Las 25 horas semanales de obligada permanencia en el centro se tienen que distribuir de la manera siguiente:  
a) Dieciocho horas semanales de intervención con alumnado y de colaboración en el desarrollo de los planes y programas de orientación, acción tutorial y atención a la diversidad, que se pueden distribuir entre las atribuciones siguientes:  
a.1.) Coordinación e implementación de la evaluación sociopsicopedagógica del alumnado que pueda presentar necesidades específicas de apoyo educativo, preferentemente del alumnado con necesidades educativas especiales, y elaboración del informe sociopsicopedagógico correspondiente.  
a.2.) Coordinación de la planificación, el desarrollo, la evaluación y el seguimiento de adaptaciones de acceso al currículo, adaptaciones curriculares, programas específicos, así como de cualesquiera otras medidas de atención a la diversidad previstas en el PEC.  
a.3.) Asesoramiento y atención sociopsicopedagógica al alumnado en aspectos relacionados con el desarrollo personal, la trayectoria académica, los procesos de transición entre etapas y la incorporación al mundo laboral de este.  
a.4.) Colaboración con la jefatura de estudios y con los tutores y las tutoras en el desarrollo y el seguimiento de las actividades de acción tutorial y de orientación educativa, académica y profesional.  
a.5.) Colaboración con los tutores y tutoras en actividades de orientación.  
b) Cuatro o cinco horas semanales, de entre las complementarias semanales, de asesoramiento sociopsicopedagógico a la comunidad educativa:  
b.1.) Asesoramiento a los órganos de gobierno, a la comisión de coordinación pedagógica y a los departamentos didácticos, para la elaboración y el desarrollo del PEC, de las concreciones de los currículos y de las programaciones de aula, así como para la evaluación del funcionamiento y de las actividades del centro educativo.  
b.2.) Asesoramiento al profesorado para la detección y la prevención de problemas de aprendizaje y de adaptación; para el diseño y la aplicación de medidas educativas complementarias y de refuerzo, así como de las adaptaciones curriculares y de las otras medidas de atención a la diversidad.  
b.3.) Asesoramiento a las personas progenitoras y/o personas tutoras legales.  
c) Una hora para las reuniones del departamento de orientación que puede agruparse quincenal o mensualmente para reuniones de duración más larga.  
d) Una o dos horas de guardia.  
5. Las horas recogidas en el horario individual semanal las tiene que asignar la jefatura de estudios en la confección de los horarios del centro educativo, de acuerdo con los criterios siguientes:  
a) Tiene que estar en el centro seis horas diarias como máximo, y dos como mínimo, de lunes a viernes, dentro del horario lectivo que tenga aprobado el centro.  
b) Se tienen que asignar horas en todos los turnos del centro educativo.  
c) En caso de que algún profesor o profesora tenga asignada alguna función directiva, se tienen que aplicar en las horas de atención directa en el centro los criterios que figuran en esta resolución respecto al horario del equipo directivo.  
d) De acuerdo con las características de cada centro educativo y las necesidades del alumnado, se podrá variar la distribución entre las horas dedicadas a la intervención directa en el centro y las dedicadas al asesoramiento sociopsicopedagógico en la comunidad educativa.  
6. Las horas complementarias computadas mensualmente (5 horas semanales) corresponden a las actividades que se especifican en el apartado del horario del personal docente (6.1.2. apartado 4.) de esta resolución.  
7. En el caso del profesorado de Orientación Educativa entre las actividades realizadas en las horas complementarías computadas mensualmente se contemplará la asistencia a las reuniones de coordinación periódicas de las agrupaciones de zona, a las reuniones de coordinación convocadas por las unidades especializadas de orientación responsables de su demarcación territorial tal y como se especifica en las artículos 10 y 11 del Decreto 72/2021, y a la coordinación con los servicios educativos, sanitarios, sociales, de infancia, culturales y laborales del entorno que contribuyan a desarrollar el Plan de orientación educativa y profesional. Para facilitar la eficacia de las estructuras de coordinación territorial de la orientación estas actividades se realizarán durante la jornada matinal del viernes.  
6.1.4. Horario del equipo directivo  
1. De acuerdo con lo que establece el artículo 14 del Decreto 252/2019, de 29 de noviembre (DOGV 8693, 09.12.2019), los centros dispondrán de un número global de horas lectivas semanales para que los equipos directivos desarrollen sus funciones. Para su determinación, que se realizará por parte de la conselleria competente en materia de educación, se tendrá en cuenta la Orden 69/2015, de 25 de junio, de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, por la que se establecen criterios para la dotación de plantillas y para la determinación de condiciones de trabajo del profesorado de los centros docentes públicos que imparten ESO, Bachillerato y Formación Profesional, dependientes de la conselleria competente en materia de educación (DOGV 7560, 30.06.2015) o normativa que la sustituya.  
Sin embargo, una vez determinado por la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte el profesorado con que contará cada centro en el curso 2022-2023, la dirección del centro, una vez estén cubiertas las necesidades de docencia, podrá incrementar las horas lectivas dedicadas a las tareas de dirección a fin de garantizar un adecuado funcionamiento del centro.  
2. La dirección del centro, en el ejercicio de sus funciones, dispondrá de autonomía para distribuir entre los miembros del equipo directivo el número total de horas que se asignen al centro para la función directiva.  
3. Durante la jornada escolar tendrá que garantizarse la presencia de, como mínimo, un miembro del equipo directivo o persona en quien delegue.  
6.1.5. Horario del profesorado que desarrolle funciones de coordinación docente  
1. De acuerdo con lo que determina el artículo 35 del Decreto 252/2019, de 29 de noviembre (DOGV 8693, 09.12.2019), para el desarrollo de las tareas de coordinación docente que se establecen en el mismo artículo 35 del mencionado decreto, así como en el apartado 5 de esta resolución, los centros contarán con un número global de horas lectivas semanales.  
2. Esta asignación global será la suma de las horas que establece la normativa en vigor para los diferentes órganos de coordinación docente.  
3. La dirección del centro, en el ejercicio de sus competencias, oído el claustro, dispondrá de autonomía para distribuir, entre las personas designadas para realizar estas funciones, el número total de horas que se asignen al centro para la coordinación docente.  
4. Una vez determinada por la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte la dotación de profesorado con la cual contará cada centro durante el curso 2022-2023, la dirección del centro, una vez estén cubiertas las necesidades de docencia, podrá incrementar las horas lectivas destinadas a tareas de coordinación con el fin de garantizar un adecuado funcionamiento del centro.  
6.1.6. Elaboración de los horarios  
1. La elaboración de los horarios se encuentra regulada en el bloque II (Horario del personal docente) del anexo II de la Orden, de 29 de junio de 1992, de la Conselleria de Educación (DOGV 1826, 15.07.1992) teniendo en cuenta la modificación de la jornada lectiva a 18 horas con las especificaciones establecidas en el Decreto 58/2021, de 30 de abril, del Consell, sobre jornada lectiva del personal docente y número máximo de alumnado por unidad en centros docentes no universitarios (DOGV 9077, 06.05.2021).  
2. El profesorado itinerante y el que ocupe un puesto compartido en otro centro diferente del de su adscripción, tiene que cumplir en cada uno de los centros la parte proporcional del horario complementario semanal de obligada permanencia y el complementario mensual en el centro, de acuerdo con los criterios que determine la jefatura de estudios o, en caso de desacuerdo, la Inspección de Educación, excepto las horas complementarias correspondientes a los desplazamientos, que se tienen que computar para la realización de estos. Este horario complementario se destinará, entre otras cosas, a efectos de participar en las sesiones de evaluación, en la celebración de claustros de profesorado y en las sesiones de coordinación relacionadas con sus funciones.  
3. En la distribución de turnos, materias y cursos, así como en la determinación de la orden de elección del profesorado, los centros tendrán que seguir las instrucciones destacadas a continuación:  
a) Una vez determinado el número de grupos y los programas autorizados de los diferentes niveles educativos, la jefatura de estudios tiene que comunicar a los jefes de departamento, en el claustro que se celebre a tal efecto, los datos siguientes: número de grupos, número de horas lectivas semanales asignadas a cada departamento, con la indicación expresa de las horas o la especialidad que se impartirán en valenciano, las que se impartirán en castellano y las que se impartirán en lengua extranjera.  
b) Posteriormente, se tienen que distribuir los turnos, las asignaturas y los cursos de la manera establecida a continuación. Los jefes de departamento tienen que reunir al profesorado definitivo que forma parte del departamento y al profesorado que ha obtenido destino definitivo en el último concurso de traslados, y tienen que trasladar la asignación horaria atribuida a cada profesor y profesora a la jefatura de estudios, así como las horas que no hayan sido asumidas por el departamento o bien la falta de carga horaria que afecte a un miembro del departamento o a más de uno.  
c) El departamento tiene que empezar la distribución del horario entre sus miembros atribuyendo las horas curriculares correspondientes a las materias o ámbitos de los grupos cuya lengua vehicular sea el valenciano; a continuación, las horas impartidas en lengua extranjera, de acuerdo con el proyecto lingüístico que aplique el centro y la capacitación del profesorado, y finalmente el resto de las horas asignadas al departamento.  
d) Al efectuar el reparto horario entre el profesorado definitivo, en caso de que haya exceso de horas lectivas en el departamento, y antes de trasladar el exceso horario a la jefatura de estudios, se tienen que aplicar los criterios siguientes:  
1) Se tienen que adjudicar todas las tutorías posibles.  
2) Se tienen que adjudicar todas las horas de los diferentes programas que el centro tenga autorizados entre el profesorado definitivo.  
3) Se tienen que adjudicar todas las horas posibles de refuerzos, desdoblamientos y repasos entre el profesorado definitivo.  
4) En los centros educativos de Educación Secundaria con más de un turno, se tienen que agrupar los restos horarios en un turno, y si esto no es posible, se tienen que agrupar en dos turnos, con la indicación de las horas de nocturno, teniendo en cuenta el punto 3.c. de este apartado.  
e) En caso de que no haya acuerdo para la elección de turnos y grupos por parte del profesorado, se tiene que aplicar lo que establecen los apartados 2.1 y 2.2 del anexo II de la Orden, de 29 de junio de 1992, de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, relativos a la distribución y el orden de elección.  
f) La jefatura de estudios tiene que incorporar a cada horario personal las horas complementarias semanales correspondientes a guardias, tutorías con los representantes legales del alumnado, reunión de departamento, desplazamientos por itinerancia, etc., hasta completar las 25 horas semanales de obligada permanencia en el centro. La jefatura de estudios tiene que elaborar los horarios semanales del profesorado siguiendo los criterios adoptados por el claustro de profesorado, y los tiene que incorporar a la PGA, que será objeto de informe por el claustro de profesorado.  
g) En ningún caso las preferencias horarias del profesorado tienen que comportar un perjuicio o un incumplimiento de los criterios pedagógicos para la elaboración de los horarios del alumnado que figuran en el apartado 2.2 (Orden de elección) del bloque II (Horario del personal docente) del anexo II de la Orden de 29 de junio de 1992 (DOGV 1826, 15.07.1992).  
h) En la configuración y la distribución de horarios lectivos se debe tener en cuenta al profesorado que, por cualquier circunstancia, vuelva a su centro de destino con anterioridad al inicio del curso.  
i) La jefatura de estudios tiene que velar por que se lleve a cabo un reparto equitativo de los grupos y los niveles.  
6.1.7. Cumplimiento del horario  
1. El cumplimiento del horario por parte del profesorado se encuentra regulado en el bloque II (Horario del personal docente) del anexo II de la Orden, de 29 de junio de 1992, de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, por la que se aprueban las instrucciones que regulan la organización y el funcionamiento de los centros docentes que impartan enseñanzas del segundo ciclo de Educación Infantil, Preescolar, Primaria, General Básica, Educación Especial, Secundaria Obligatoria, Bachillerato y Formación Profesional, sostenidos con fondos públicos y dependientes de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia de la Generalitat Valenciana (DOGV 1826, 15.07.1992).  
No obstante, habrá que tener en cuenta la modificación de la jornada lectiva a un máximo de 18 horas establecidas en el Decreto 58/2021, de 30 de abril, del Consell, sobre jornada lectiva del personal docente y número máximo de alumnado por unidad en centros docentes no universitarios (DOGV 9077, 06.05.2021). Sin embargo, y dado que los comunicados mensuales de faltas de asistencia y de puntualidad del profesorado los hacen los centros en el sistema de información ITACA, no hace falta que se envíen a la Inspección de Educación, puesto que esta tiene acceso a dicha información a través de ITACA.  
2. En caso de previsión de falta de asistencia, el docente tiene que facilitar, con carácter previo, el material y las orientaciones específicas para el alumnado afectado a la dirección de departamento y, en su caso, a la jefatura de estudios.  
6.1.8. Plantilla de profesorado. Restos horarios  
1. La plantilla de puestos de trabajo de los centros que imparten Educación Secundaria Obligatoria, Bachillerato y Formación Profesional tiene que corresponder a:  
a) La asignación de horas lectivas correspondientes a los grupos autorizados en la planificación educativa, correspondientes a los cursos de la ESO, Bachillerato y Formación Profesional, y se incluyen, asimismo, los ciclos de Formación Profesional Básica (caso de segundo) o Formación Profesional de Grado Básico (en caso de primero) en el cómputo de horas.  
b) Las horas adicionales de profesorado correspondientes al Plan de actuación para la mejora (incluyendo el Programa de orientación y refuerzo para el avance y apoyo en la educación del Fondo Social Europeo y el PROA+); las horas de refuerzo y desdoblamiento, según la Orden 69/2015, de 25 de junio; las horas de programas formativos de cualificación básica (PFCB); las correspondientes a unidades CyL y otras líneas de actuación o lo que determine la normativa que la sustituya.  
c) Las horas lectivas dedicadas a las funciones de dirección, coordinación y tutoría que corresponda asignar de acuerdo con lo que establece la Orden 69/2015, de 25 de junio o lo que determine la normativa que la sustituya.  
d) Las horas derivadas de los módulos de ciclos formativos susceptibles de desdoblamiento.  
La determinación de las horas mencionadas en los apartados a y b anteriores se tiene que hacer en consonancia con el que se disponga en la normativa autonómica que regule el nuevo currículo de la Educación Secundaria Obligatoria, en desarrollo del Real decreto 217/2022, de 29 de marzo, por el que se establece la ordenación y las enseñanzas mínimas de la Educación Secundaria Obligatoria, y el nuevo currículo de Bachillerato, en desarrollo del Real decreto 243/2022, de 29 de marzo, por el que se establecen la ordenación y las enseñanzas mínimas del Bachillerato.  
2. Es aplicable la normativa siguiente:  
a) Ley orgánica 2/2006, de 3 de mayo, de educación, modificada por la Ley orgánica 3/2020, de 29 de diciembre, que introduce cambios significativos en la ESO, el Bachillerato y la Formación Profesional Básica.  
b) Para los cursos primero y tercero de ESO y primero de Bachillerato se atenderá al que se disponga en la normativa autonómica que regule el nuevo currículo de la Educación Secundaria Obligatoria, en desarrollo del Real decreto 217/2022, de 29 de marzo, por el que se establece la ordenación y las enseñanzas mínimas de la Educación Secundaria Obligatoria, y el nuevo currículo de Bachillerato, en desarrollo del Real decreto 243/2022, de 29 de marzo, por el que se establecen la ordenación y las enseñanzas mínimas del Bachillerato.  
c) Para los cursos segundo y cuarto de ESO y segundo de Bachillerato se atenderá al Decreto 87/2015, de 5 de junio, por el que se establece el currículo y se desarrolla la ordenación general de la ESO y el Bachillerato (DOGV 7544, 10.06.2015). Igualmente, el Decreto 136/2015, de 4 de septiembre, del Consell, por el que se modifica el Decreto 87/2015, de 5 de junio, del Consell, por el que se establece el currículo y se desarrolla la ordenación general de la Educación Secundaria Obligatoria y del Bachillerato en la Comunitat Valenciana. También el Decreto 51/2018, de 27 de abril, del Consell, por el que se modifica el Decreto 87/2015, por el que se establece el currículo y se desarrolla la ordenación general de la Educación Secundaria Obligatoria y del Bachillerato en la Comunitat Valenciana (DOGV 8284, 30.04.2018).  
d) Decreto 108/2012, de 29 de junio, del Consell, por el que se regula la recolocación y la redistribución del personal docente con destino definitivo en los centros docentes públicos no universitarios dependientes de la conselleria competente en materia de educación (DOGV 6808, 02.07.2012).  
e) Orden 69/2015, de 25 de junio, de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, por la que se establecen criterios para la dotación de plantillas y para la determinación de condiciones de trabajo del profesorado de los centros docentes públicos que imparten ESO, Bachillerato y Formación Profesional, dependientes de la conselleria competente en materia de educación (DOGV 7560, 30.06.2015) o normativa que la sustituya.  
3. Para determinar la plantilla del profesorado del centro se tiene que proceder de la manera siguiente:  
a) A efectos de la elaboración de los puestos, en cada centro se dispondrá de la plantilla de funcionarios de carrera definitivos que se tiene asignada a consecuencia de la resolución definitiva del último concurso de traslados.  
Se tiene que asignar a cada departamento la dedicación lectiva correspondiente a las horas a que se refieren los apartados a, b y c del punto 1, citados anteriormente, de acuerdo con las prescripciones establecidas en el Real decreto 1834/2008, de 8 de noviembre, modificado por el Real decreto 665/2015, de 17 de julio, en cuanto a la atribución docente de las especialidades de los cuerpos docentes; en el Real decreto 860/2010, de 2 de julio, modificado por el Real decreto 665/2015, de 17 de julio, en cuanto a las condiciones de formación inicial del profesorado de los centros privados para ejercer la docencia en las enseñanzas de Educación Secundaria Obligatoria o de Bachillerato; en los reales decretos por los que se establecen los diversos títulos de los ciclos formativos de Formación Profesional, y en los reales decretos por los que se establecen los títulos básicos de Formación Profesional, a fin de evitar, siempre que sea posible, el desplazamiento del profesorado definitivo.  
La asignación a un departamento de los módulos asociados a los bloques comunes, de Formación Profesional Básica (en caso de segundo) o Formación Profesional de Grado Básico (en caso de primero), de los ámbitos de los programas de diversificación del tercer curso de la ESO, del programa de refuerzo de cuarto curso de la ESO (PR4), del programa de aula compartida (PAC) y otras líneas de actuación, de los módulos formativos de los programas formativos de calificación básica y de los ámbitos de Educación Secundaria Obligatoria, se tiene que hacer como si se tratara de una sola materia asignada, de acuerdo con lo que prevé el PADIE, y preferentemente se asignarán a los departamentos que tengan profesores con riesgo de desplazamiento.  
Se tiene que ofrecer al profesorado definitivo la totalidad de horas atribuibles a sus departamentos que hay en el centro, incluyendo las horas autorizadas para los programas (diversificación curricular del tercer curso de la ESO, PR4 y PAC), los refuerzos y los desdoblamientos, a fin de evitar su desplazamiento. Si fuera necesario, podrán atribuirse, también, para completar el horario de estos profesores, otras horas asignadas dentro del Plan de actuación para la mejora, de coordinación y dirección. Se podrá completar, también, con las horas asumidas de otros departamentos, según lo que prevé el apartado b.2.  
Los miembros de la junta de personal docente no universitario que hayan cedido la totalidad de su crédito horario a la bolsa de horas y no tengan permiso sindical, dispondrán, de acuerdo con el contenido del Pacto de acción sindical, de cinco horas lectivas semanales para llevar a cabo labores sindicales, que se tienen que prever a la hora de confeccionar el horario lectivo.  
No se tiene que proponer el desplazamiento de profesores con destino definitivo en el centro mientras haya horas que pueda asumir su departamento y que, incluidas en otro departamento, supongan la habilitación de un nuevo puesto de trabajo.  
b) Con carácter general, se tienen que evitar los restos horarios. Sin embargo, cuando, en el centro, los profesores con destino definitivo hayan completado sus horarios y queden restos horarios, se tiene que proponer una plaza vacante por cada 18 horas lectivas, y con el sobrante se tiene que proceder de la siguiente manera:  
b.1.) Si los restos son superiores a 16 horas, se tiene que crear una vacante, que se completará hasta 18 horas.  
b.2.) Los restos de entre 6 y 16 horas, cuando sea posible, los tienen que asumir los diversos departamentos para completar el horario, preferentemente, de los profesores definitivos con carencia de horas.  
Si no es posible, los tiempos parciales se tienen que autorizar por el número de horas reales de docencia efectiva que correspondan.  
En el programa informático se tiene que reflejar la especialidad que asume y la que cede horas. El total de horas lectivas asumidas por un departamento no podrá ser superior a 13, si proceden de una misma especialidad. En caso de superar el número de 13 horas, se tiene que crear un puesto de trabajo de la especialidad o ámbito correspondiente, y la Inspección de Educación propondrá la supresión del puesto de trabajo que corresponda.  
b.3.) Los sobrantes inferiores a 6 horas los tiene que asumir el departamento correspondiente, salvo que otro pueda asumirlos para completar, preferentemente, el horario de los profesores definitivos con carencia de horas, por lo cual, no se deben tener en cuenta para la confección de puestos de trabajo.  
La determinación de la carga horaria necesaria para atender las necesidades educativas del centro será realizada conjuntamente por la dirección del centro y la Inspección de Educación, de acuerdo con las instrucciones elaboradas por la Dirección General de Personal Docente para la determinación de puestos docentes en Institutos, Secciones de Secundaria y Centros Integrados de Formación Profesional.  
6.1.9. Insuficiencia o carencia de horario  
1. Una vez comunicada a la dirección de los centros la plantilla asignada, y en caso de que algún profesor o profesora, excepcionalmente, pueda resultar afectado por falta de horario, los centros tienen que reunir al personal de los departamentos o de las especialidades que correspondan, a fin de determinar quién está afectado. En estas reuniones tiene que estar presente, al menos, un integrante del equipo directivo del centro, y se tiene que levantar acta, ajustada al modelo correspondiente.  
Las direcciones de los centros docentes afectados tienen que trasladar las actas, antes de la fecha establecida en las instrucciones elaboradas al respeto por la Dirección General de Personal Docente, a la dirección territorial de educación correspondiente.  
2. En caso de que, a pesar de que se apliquen los criterios de asignación horaria a los varios departamentos, según lo que se ha determinado, haya profesores con carencia de horario de su especialidad (menos de 6 horas) y no sea posible completarlo, se podrá:  
a) Optar por pasar a la situación de desplazado en el puesto que ocupa con carácter definitivo, y podrá optar por la recolocación provisional en un puesto, en el mismo centro, de otra especialidad para la que esté habilitado, o bien optar por adquirir la condición de suprimido, y en este caso podrá adquirir, con carácter definitivo, un puesto en su centro de otra especialidad para la cual esté habilitado, y tendrá que rellenar el modelo correspondiente. Quien no opte por la recolocación provisional o definitiva en el mismo centro, tiene que participar en el procedimiento de adjudicación de destino provisional anual en la localidad, la provincia o la comunidad, que se tiene que hacer telemáticamente.  
b) Optar por perder, con carácter provisional, su destino definitivo y adquirir la condición de desplazado en otro centro de la localidad, la provincia o la comunidad, o bien adquirir la condición de suprimido en el mismo centro, con carácter voluntario, y participar en el procedimiento correspondiente de adjudicación de destino provisional y anual para puestos de sus especialidades, ámbitos para los cuales esté habilitado y habilitaciones transitorias reconocidas.  
3. En caso de no optar voluntariamente por ninguna de las opciones previstas en el apartado anterior, el funcionario será desplazado con carácter forzoso a otro centro de la localidad o la provincia para impartir materias de las especialidades de que sea titular o los ámbitos en que esté habilitado, en este caso con carácter voluntario.  
4. En los supuestos en que se tenga que determinar, entre el profesorado funcionario de carrera que ocupe con carácter definitivo puestos de trabajo de la misma especialidad, quiénes son los afectados por carencia de horario, en caso de que nadie opte voluntariamente por acceder a esta situación, se tienen que aplicar sucesivamente los criterios siguientes:  
a) Menos tiempo de servicios efectivos como funcionario de carrera del cuerpo al que pertenezca cada funcionario.  
b) Menos antigüedad ininterrumpida como definitivo en la plaza.  
c) Año más reciente de ingreso en el cuerpo.  
d) No pertenencia, en su caso, al cuerpo de catedráticos/as de Enseñanza Secundaria.  
e) Menos puntuación obtenida en el procedimiento selectivo a través del cual se ingresó en el cuerpo o, cuando no sea posible, número más alto de registro personal o de lista.  
5. La prioridad para obtener la condición de desplazado, en caso de que haya más de un voluntario, se determinará por la aplicación sucesiva de los criterios siguientes:  
a) Más tiempo de servicios efectivos como funcionario de carrera del cuerpo al cual pertenezca cada funcionario.  
b) Más antigüedad con destino definitivo ininterrumpido en la plaza.  
  
c) Año más antiguo de ingreso en el cuerpo.  
d) La pertenencia, en su caso, al cuerpo de catedráticos/as de Enseñanza Secundaria.  
e) La puntuación más alta obtenida en el procedimiento selectivo de ingreso en el cuerpo o, cuando no sea posible, número más bajo de registro personal o de lista.  
6. Al personal funcionario del cuerpo de catedráticos/as de Enseñanza Secundaria, a efectos de determinar los servicios prestados como funcionario de carrera, se le tendrá en cuenta el tiempo de servicios efectivos que haya prestado anteriormente como funcionario de carrera en el cuerpo de profesores/as respectivo.  
7. El profesor adscrito a una especialidad que, por insuficiencia de horario, imparte docencia en otra, tiene que pasar a formar parte de los departamentos que correspondan.  
8. Distribución del horario. Una vez determinados los profesores desplazados o suprimidos y los que asumen horas de otra especialidad, para la distribución del horario entre el profesorado definitivo, si no hay acuerdo, la elección se tiene que hacer, primero, entre los que sean titulares de la especialidad, de acuerdo con el orden siguiente:  
1º Catedráticos/as de Enseñanza Secundaria.  
2º Profesorado de Enseñanza Secundaria, profesorado técnico de Formación Profesional.  
Dentro de cada apartado, la prioridad se tiene que definir por la antigüedad como funcionarios de carrera en la especialidad de pertenencia, determinada por el año de obtención de la especialidad o por el número más bajo de registro personal o de lista, o bien por el puesto que ocupan en el orden de nombramiento como personal funcionario de carrera.  
Una vez hayan acabado los anteriores, se tiene que hacer la elección del resto de profesorado, en función del cuerpo a que pertenezcan y sin diferencias en cuanto a la especialidad, aplicando el criterio de orden anterior.  
Cuando concurran varios docentes con habilitaciones transitorias para impartir las mismas materias, áreas o módulos, se ordenarán entre ellos con los criterios de antigüedad establecidos anteriormente.  
9. En caso de que antes del inicio del curso académico cambien las circunstancias de carencia de horario en una especialidad, el centro lo tiene que notificar a la dirección territorial, y esta, a su vez, a la Subdirección General de Provisión de Personal Docente por el mismo procedimiento, con el objetivo de ofrecerlo al profesorado desplazado o suprimido que haya manifestado la voluntad de volver al centro, de acuerdo con el modelo correspondiente.  
10. En caso de que, finalmente, el profesorado desplazado o suprimido vuelva a su centro de origen, por imposibilidad de asignarle otro destino, la Subdirección General de Provisión de Personal Docente emitirá una resolución por la cual se le anulará la condición de desplazado o suprimido.  
11. Los profesores de religión que ejerzan la docencia en más de un centro de diferente localidad estarán sujetos al régimen previsto en las disposiciones generales de la conselleria competente en materia de educación por las cuales se regula el régimen aplicable a los profesores que prestan servicios en más de un centro docente público de enseñanza no universitaria de titularidad de la Generalitat.  
6.1.10. Habilitaciones transitorias  
1. El personal funcionario de los cuerpos docentes previstos en la disposición adicional séptima de la Ley orgánica 2/2006, de 3 de mayo, de educación, modificada per la Ley orgánica 3/2020, de 29 de diciembre, afectado por las situaciones que implican pérdida definitiva del puesto de trabajo, así como el personal funcionario en expectativa de destino que no disponga de plazas de su especialidad, podrá solicitar la habilitación transitoria de las especialidades de su cuerpo de pertenencia cuya atribución docente incluya las áreas, las materias y los módulos que puede impartir si cumple las condiciones de formación establecidas en la normativa vigente para impartir docencia, teniendo en cuenta lo que establece la disposición adicional segunda del Decreto 108/2012, de 29 de junio, del Consell (DOGV 6808, 02.07.2012).  
También pueden solicitar la habilitación transitoria aquellos que, por el hecho de estar afectados por las situaciones que impliquen pérdida provisional de destino, no hayan podido completar el horario en el mismo centro o en otro de la misma localidad o de las localidades limítrofes.  
2. Para obtener habilitación transitoria, el personal que considere que tiene los requisitos necesarios tiene que solicitar la habilitación a la correspondiente dirección territorial competente en materia de educación y tiene que adjuntar la documentación siguiente:  
a) Fotocopia compulsada del título académico oficial.  
b) Documentos justificativos de cumplir los requisitos indicados en el apartado anterior.  
El director o directora territorial, con un informe previo de la Inspección de Educación, dictará una resolución individualizada por la cual se reconocerá, o no, la habilitación transitoria solicitada.  
Contra esta resolución, la persona interesada podrá presentar un recurso de alzada, en el plazo de un mes desde la notificación de esta, ante el órgano competente en materia de personal docente de la conselleria competente en materia de educación.  
Estas habilitaciones quedarán inscritas en el Registro de Personal Docente creado a tal efecto.  
3. El personal funcionario docente de carrera afectado podrá solicitar el reconocimiento de una habilitación transitoria o de diversas, dentro de su cuerpo de pertenencia, y podrá hacer valer las que tenga reconocidas en los procedimientos de adjudicación de destinos provisionales anuales.  
4. Las habilitaciones transitorias reconocidas tienen vigencia indefinida, excepto renuncia expresa, y en ningún caso la habilitación transitoria podrá dar lugar a la adjudicación de destino con carácter forzoso, que solo podrá adjudicarse por las especialidades de que sea titular.  
5. El personal funcionario en expectativa de destino que tenga reconocida una habilitación transitoria y la haga valer en los procedimientos de adjudicación de destinos provisionales anuales, se ordenará, en esta habilitación transitoria, detrás del personal funcionario de carrera o en prácticas de la especialidad correspondiente, con prioridad respecto al personal funcionario docente interino que, en su caso, participe en el procedimiento.  
6. La habilitación transitoria obtenida únicamente tendrá validez dentro de los procedimientos regulados en el Decreto 108/2012, de 29 de junio, del Consell (DOGV 6808, 02.07.2012).  
6.1.11. Docentes con insuficiencia de horario en los dos primeros cursos de ESO  
En la determinación de puestos se tienen que contabilizar las horas totales del centro por especialidad, todo esto de acuerdo con las equivalencias establecidas, y se tienen que dividir entre 18. El resultado proporcionará el número total de necesidades, y se tienen que asignar las primeras 18 horas al horario del maestro o de la maestra, si el 1 de septiembre estuviera ocupado el puesto de trabajo con destino definitivo, y el resto de las horas a profesorado del cuerpo de Enseñanza Secundaria.  
El maestro o la maestra de la especialidad de ciencias naturales podrá impartir las materias de Biología y Geología de primer de la ESO y Física y Química de segundo de la ESO, en aplicación de lo que establece el artículo tercero del Real decreto 665/2015, de 17 de julio.  
6.1.11.1. Prioridad para determinar los docentes con insuficiencia horaria  
1. Los docentes del cuerpo de maestros/as en cuyo horario lectivo no haya un mínimo de 5 horas lectivas de su especialidad adquirirán la condición de suprimidos.  
2. En caso de que concurran docentes del cuerpo de maestros/as y del cuerpo de profesores/as o catedráticos/as de Enseñanza Secundaria que estén en la misma situación de falta de horario, para determinar qué maestros/as tienen que ser suprimidos/as o qué profesorado o profesorado catedrático de Secundaria tiene que quedar con insuficiencia horaria, en caso de que nadie opte voluntariamente por pasar a estas situaciones, tendrán preferencia para no ser suprimidos en el centro los docentes del cuerpo de maestros/as.  
3. Si hay varios funcionarios del cuerpo de maestros/as de la misma especialidad o de una diferente y hay que determinar qué funcionario tiene que quedar con insuficiencia horaria y, por lo tanto, suprimido, la prioridad se determinará por la voluntariedad. En caso de desacuerdo, la prioridad para determinar qué docente queda con insuficiencia horaria se determinará por los criterios siguientes:  
a) Menos antigüedad ininterrumpida como definitivo en la plaza.  
b) Menos tiempo de servicios efectivos como personal funcionario de carrera del cuerpo al cual pertenezca cada funcionario/a.  
c) Año más reciente de ingreso en el cuerpo.  
d) Menos puntuación obtenida en el procedimiento selectivo a través del cual se ingresó en el cuerpo o, cuando no sea posible, número más alto de registro personal o de lista.  
4. Los docentes del cuerpo de maestros/as cuyo horario lectivo se encuentre en el intervalo de entre 6 y 12 horas lectivas con materias de otras especialidades para las cuales estén habilitados, horas de refuerzo, tutorías o desdobles, no serán objeto de supresión de su centro, a pesar de que tienen que completar el horario con otras actividades hasta 18 horas lectivas.  
6.1.11.2. Prioridad para la elección de horarios  
1. Una vez determinada la relación de personal funcionario con destino definitivo que tiene que quedar en el centro, para la elección de horarios, el funcionariado del cuerpo de maestros/as con destino definitivo en los dos primeros cursos de Educación Secundaria Obligatoria que no tenga horario completo de su especialidad podrá completar el horario en el centro de destino impartiendo otras materias de estos cursos, siempre que disponga de la habilitación correspondiente y haya un exceso horario de la materia, sin perjuicio de la preferencia a estos efectos de los titulares de las especialidades respectivas, tanto si pertenecen al cuerpo de maestros/as como al de profesores/as o catedráticos/as de Enseñanza Secundaria.  
2. En caso de que diversas personas funcionarias del cuerpo de maestros/as de diferentes especialidades no tengan horario completo de su especialidad correspondiente, para determinar la prioridad en la elección de horario se aplicarán sucesivamente los criterios siguientes:  
a) Más antigüedad con destino definitivo ininterrumpido en el centro.  
b) Más tiempo de servicios efectivos como personal funcionario de carrera del cuerpo.  
c) Año más antiguo de ingreso en el cuerpo y, dentro de este, puntuación más alta obtenida en el procedimiento selectivo a través del cual se ingresó en el cuerpo o, cuando no sea posible, número más bajo de registro personal o de lista.  
3. En caso de que concurran docentes del cuerpo de maestros/as y del cuerpo de profesores/as o catedráticos/as de Enseñanza Secundaria que estén en la misma situación de falta de horario, la prioridad en la elección de horarios se determinará por los criterios siguientes:  
a) Más tiempo de servicios efectivos como personal funcionario de carrera del cuerpo al cual pertenezca cada funcionario/a.  
b) Más antigüedad con destino definitivo ininterrumpido en la plaza.  
  
c) Año más antiguo de ingreso en el cuerpo.  
d) La pertenencia, en su caso, al cuerpo de catedráticos/as de Enseñanza Secundaria.  
e) La puntuación más alta obtenida en el procedimiento selectivo de ingreso en el cuerpo o, cuando no sea posible, número más bajo de registro personal o de lista.  
4. En caso de no poder completar horario en el mismo centro, de acuerdo con los criterios expuestos, los funcionarios y las funcionarias del cuerpo de maestros/as quedarán en la condición de suprimidos.  
6.1.12. Atribución docente del profesorado de Educación Secundaria Obligatoria y Bachillerato  
1. En cuanto a la atribución docente de las materias de la Educación Secundaria Obligatoria y del Bachillerato definidas en el Real decreto 217/2022, de 29 de marzo, y en el Real decreto 243/2022, de 5 de abril, respectivamente, habrá que ajustarse a lo que disponga la normativa estatal.  
2. En cuanto a la atribución docente de las materias optativas de la Educación Secundaria Obligatoria y del Bachillerato que disponga la normativa autonómica que regule la ordenación y el currículo de estas etapas en desarrollo del Real decreto 217/2022, de 29 de marzo, y del Real decreto 243/2022, de 5 de abril, habrá que seguir lo que disponen las mencionadas normativas autonómicas.  
3. El personal docente del cuerpo de maestros/as que ocupa, con carácter definitivo, puestos docentes en centros educativos de Educación Secundaria podrá impartir todas las materias de un ámbito en el primer y en el segundo curso de la Educación Secundaria Obligatoria, siempre que disponga de la habilitación correspondiente para impartir alguna de las materias del ámbito en su centro de destino.  
4. El personal docente del cuerpo de profesores/as de Enseñanza Secundaria que ocupe puestos docentes en centros educativos de Educación Secundaria podrá impartir todas las materias de un ámbito en el primer y en el segundo curso de la Educación Secundaria Obligatoria, siempre que disponga de la habilitación correspondiente para impartir alguna de las materias del ámbito en su centro de destino.  
6.1.13. Sustitución de docentes  
1. Se tiene que actuar de acuerdo con lo dispuesto en la resolución, de 21 de diciembre de 2015, del director general de Centros y Personal Docente, por la que se acuerda la publicación de la adenda suscrita por la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte y las organizaciones sindicales, por la que se modifica el sistema de provisión de puestos de trabajo en régimen de interinidad, aprobado por la resolución, de 26 de noviembre de 2010 (DOGV 7689, 31.12.2015), y en las instrucciones que la desarrollan, a excepción de la «Disposición transitoria única. Nombramientos por provisión urgente», tal como prevé la Ley 4/2019, de 7 de marzo, de mejora de las condiciones para el ejercicio de la docencia y la enseñanza en el ámbito de la educación no universitaria (BOE 58, 08.03.2019).  
2. Los centros docentes tienen que velar por que las ausencias de los docentes queden registradas debidamente en la aplicación informática correspondiente (ITACA) desde el primer día de ausencia, y se tienen que indicar las causas.  
3. En caso de ausencia o enfermedad de cualquier miembro del equipo directivo, se actuará de acuerdo con lo que establece el artículo 13 del Decreto 252/2019, de 29 de noviembre, del Consell, de regulación de la organización y el funcionamiento de los centros públicos que imparten enseñanzas de Educación Secundaria Obligatoria, Bachillerato y Formación Profesional (DOGV 8693, 09.12.2019).  
6.1.14. Notificación de la participación en el ejercicio del derecho de huelga del personal docente y no docente  
La dirección del centro tiene que hacer la notificación de la participación en el ejercicio del derecho de huelga del personal docente y no docente de los centros docentes, a través de la aplicación informática ITACA y de acuerdo con las instrucciones puntuales elaboradas al respecto por el secretario autonómico de Educación y Formación Profesional.  
6.2. Personal no docente de atención educativa  
6.2.1. Horarios del personal no docente de atención educativa  
1. En aplicación de la Orden 20/2019, de 30 de abril, de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, por la que se regula la organización de la respuesta educativa para la inclusión del alumnado en los centros docentes sostenidos con fondos públicos del sistema educativo valenciano (DOGV 8540, 03.05.2019), los centros educativos pueden tener personal no docente de atención educativa, que participa, junto con el personal docente, en la respuesta educativa al alumnado con necesidades educativas especiales, a fin de incrementarles la autonomía y facilitarles el acceso al currículo, dentro del ámbito de las competencias y funciones que la normativa vigente, los acuerdos laborales y los convenios colectivos disponen.  
Este personal incluye, entre otros, al personal educador de Educación Especial de los centros públicos; al personal auxiliar de los centros concertados que da soporte al alumnado en tareas de higiene, alimentación, movilidad, etc.; al personal de fisioterapia; al personal técnico de gestión en interpretación de la lengua de signos; y otro personal que la Administración determine, de acuerdo con las necesidades del alumnado escolarizado en el sistema educativo.  
2. El personal no docente de atención educativa forma parte de los equipos educativos y del departamento de orientación, por tanto, debe colaborar en la detección, planificación y desarrollo de las medidas de respuesta educativa, en la evaluación sociopsicopedagógica y en el asesoramiento al profesorado y familias, dentro del ámbito de sus competencias. Asimismo, debe participar en la elaboración del informe trimestral de seguimiento del alumnado que las tutoras y tutores deben entregar a las familias y debe formar parte del plan de actuación personalizado.  
3. La intervención debe desarrollarse, salvo circunstancias excepcionales, en el contexto del aula ordinaria y en estrecha coordinación con las tutoras y tutores y el equipo educativo, de acuerdo con el informe sociopsicopedagógico y el plan de actuación personalizado.  
4. La jornada de trabajo del personal no docente de atención educativa será la prevista en la citada normativa para los puestos con idéntica clasificación.  
5. El horario de trabajo de estos profesionales, dado que tienen atención directa al alumnado, se adaptará a las características de los centros y los puestos de trabajo, debiendo ajustarse a las previsiones del Decreto 42/ 2019, de 22 de marzo, del Consell, de regulación de las condiciones de trabajo del personal funcionario de la Administración de la Generalitat (DOGV 8518, 31.03.2019).  
6. Este personal debe acogerse al horario del centro educativo y al horario del alumnado al que apoyan, de acuerdo con el plan de actuación personalizado. Para cada curso escolar, de acuerdo con la correspondiente instrucción de la Subsecretaría de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, la dirección del centro deberá introducir el horario del personal no docente de atención educativa a través de la plataforma OVICE. La dirección territorial competente en materia de educación aprobará los horarios, previa negociación con las organizaciones sindicales de acuerdo con la normativa vigente.  
7. A este personal se le aplicará lo que prevé la Resolución de 9 de julio de 2018, del secretario autonómico de Justicia, Administración Pública, Reformas Democráticas y Libertades Públicas, por la que se da publicidad a los Pactos de la Mesa Sectorial de Función Pública, sobre mejora de las condiciones de trabajo del personal educador de Educación Especial y personal fisioterapeuta (DOGV 8343, 20.07.2018, y DOGV 8342, 19.07.2018 respectivamente, con corrección de errores en el DOGV 8348, 27.07.2018), o normativa que la sustituya.  
6.2.2. Actuaciones para la acogida del personal no docente de atención educativa  
La jefatura de estudios facilitará al personal no docente de atención educativa que se incorpore al centro información sobre los aspectos organizativos y pedagógicos del centro, así como la información necesaria para el ejercicio de sus funciones. Asimismo, facilitará la participación de este personal en los órganos de coordinación en las condiciones establecidas en la normativa vigente.  
6.2.3. Sustituciones y cobertura de los puestos del personal no docente de atención educativa  
1. En caso de necesidad de cobertura de los puestos del personal no docente de atención educativa, tanto por quedar el puesto vacante como por sustitución temporal, la dirección del centro educativo solicitará la cobertura del puesto mediante la plataforma OVICE y adjuntando la documentación justificativa. Asimismo, se informará a la Inspección de Educación de referencia.  
2. Para las propuestas de modificación de la adscripción orgánica funcional, amortización y/o creación de puesto de personal educador de Educación Especial, se estará a aquello dispuesto en la Instrucción de la directora general de Inclusión Educativa: https://ceice.gva.es/documents/169149987/172998495/Instruccio\_DGIE\_PEEE.pdf  
6.3. Personal de administración y servicios  
1. Este personal ocupa un puesto en el ámbito educativo y es personal de la Administración de la Generalitat, por lo que su horario de trabajo, régimen de vacaciones, permisos y licencias es el que prevé la normativa vigente en materia de condiciones de trabajo para el personal mencionado, según establece el Decreto 42/2019, de 22 de marzo, del Consell, por el que se regulan las condiciones de trabajo del personal funcionario al servicio de la Administración de la Generalitat (DOGV 8518, 31.03.2019).  
2. En cuanto a las funciones, se deberá estar a lo que regula para este personal la Ley 4/2021, de 16 de abril, de la Generalitat, de la Función Pública Valenciana (DOGV 9065, 20.04.2021).  
3. El procedimiento para la tramitación y organización de los horarios de este personal está regulado por la correspondiente instrucción de la Subsecretaría de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte.  
6.4. Otro personal  
Si determinado alumnado del centro con necesidad específica de apoyo educativo dispone de una persona asistente personal reconocida por la Conselleria de Igualdad y Políticas Inclusivas, o recibe colaboración de personal de la Fundación ONCE o de otra fundación o asociación externa al centro, su actuación se centrará, exclusivamente, en el alumnado al cual asiste.  
  
  
  
7. ENSEÑANZAS  
7.1. Educación Secundaria Obligatoria  
7.1.1. Organización curricular en Educación Secundaria Obligatoria  
1. En Educación Secundaria Obligatoria en cuanto a los cursos primero y tercero, se estará a lo dispuesto en la normativa autonómica que regule el nuevo currículo de estas etapas en desarrollo del Real decreto 217/2022, de 29 de marzo, por el que se establece la ordenación y las enseñanzas mínimas de la Educación Secundaria Obligatoria.  
2. En cuanto a los cursos segundo y cuarto, se estará a aquello que se disponga en el Decreto 87/2015, de 5 de junio, del Consell, por el que se establece el currículo y se desarrolla la ordenación general de la Educación Secundaria Obligatoria y del Bachillerato en la Comunitat Valenciana (DOGV 7544, 10.06.2015), y en las modificaciones de estos, hechas por el Decreto 136/2015, de 4 de septiembre (DOGV 7611, 09.09.2015), y por el Decreto 51/2018, de 27 de abril (DOGV 8284, 30.04.2018) y, en base a la disposición transitoria segunda del Real decreto 217/2022, de 29 de marzo, en el curso escolar 2022-2023, seguirá siendo aplicable para segundo y cuarto curso de la ESO lo dispuesto en los capítulos I y III del Real decreto 984/2021, de 16 de noviembre, por el que se regulan la evaluación y la promoción en la Educación Primaria, así como la evaluación, la promoción y la titulación en la Educación Secundaria Obligatoria, el Bachillerato y la Formación Profesional.  
3. La organización curricular en todos los grupos del primer curso de Educación Secundaria Obligatoria de todos los centros educativos, será por ámbitos de conocimiento y, los centros que así lo consideren podrán optar por esta organización curricular también en el segundo y en el tercer curso de Educación Secundaria Obligatoria, de acuerdo con lo que se establezca en la normativa autonómica que regule la ordenación y el currículo de esta etapa en desarrollo del Real decreto 217/2022, de 29 de marzo, por el que se establece la ordenación y las enseñanzas mínimas de la Educación Secundaria Obligatoria.  
4. Las programaciones de aula se tienen que ajustar a lo que se establece en la normativa autonómica que regule la ordenación y el currículo de esta etapa en desarrollo del Real decreto 217/2022, de 29 de marzo, por el que se establece la ordenación y las enseñanzas mínimas de la Educación Secundaria Obligatoria, así como a lo que se indica en el apartado 4.2.2.1.b de estas instrucciones y tienen que prever las adecuaciones necesarias para atender al alumnado con necesidad específica de apoyo educativo desde una perspectiva inclusiva, teniendo en cuenta los principios del DUA.  
7.1.2. Ciclos formativos de grado básico  
Por lo que respecta a la definición, acceso y organización de los ciclos formativos de grado básico, se estará a lo dispuesto en el artículo 25 del Real decreto 217/2022, de 29 de marzo, y a lo que determine la normativa autonómica que regule ordenación y el currículo de la Educación Secundaria Obligatoria en desarrollo del citado real decreto.  
7.1.3. Programas pedagógicos  
7.1.3.1. Programas de diversificación curricular  
En el curso 2022-2023 se implantan los programas de diversificación curricular de tercer curso de la ESO. En cuanto a la definición, acceso y organización de estos programas se estará a lo dispuesto en el artículo 24 del Real decreto 217/2022, de 29 de marzo, y a lo que determine la normativa autonómica que regule la ordenación y el currículo de la Educación Secundaria Obligatoria en desarrollo del citado real decreto.  
7.1.3.2. Programa de refuerzo PR4  
En el curso 2022-2023 el programa de refuerzo PR4 de cuarto curso de la ESO sigue vigente. En cuanto a la definición, acceso y organización de este programa, se estará a lo dispuesto en la normativa vigente.  
7.1.3.3. Programa de aula compartida   
En cuanto a la definición, acceso, organización, diseño, evaluación, profesorado y seguimiento del programa de aula compartida, es necesario seguir lo que se indica a continuación.  
1. Definición.  
a) El programa de aula compartida (PAC) es un programa específico de atención a la diversidad que tiene como finalidad prevenir y reducir el absentismo y el abandono prematuro del sistema educativo, dirigido a los centros sostenidos con fondos públicos que imparten Educación Secundaria Obligatoria.  
b) Va dirigido al alumnado en riesgo de exclusión social que presente conductas disruptivas, dificultades de adaptación al medio escolar y tendencia al absentismo escolar crónico o al abandono escolar.  
c) Este programa establece un espacio educativo compartido dentro de un entorno formativo, combinando las actividades lectivas con talleres u otras actividades prácticas para la aproximación al mundo laboral.  
d) El PAC podrá establecerse entre uno o más centros educativos de una misma área geográfica y corporaciones locales o entidades colaboradoras con experiencia en el trabajo socioeducativo con adolescentes en riesgo de exclusión social.  
e) Los objetivos específicos de este programa son los siguientes:  
e.1) Reducir el absentismo escolar con una oferta educativa diversa, adaptada a las diferentes necesidades, intereses, motivaciones y aspiraciones del alumnado.  
e.2) Prevenir el abandono escolar prematuro y fomentar la integración socioeducativa del alumnado.  
e.3) Reforzar las competencias clave y las aptitudes necesarias para la prevención y tratamiento de los comportamientos disruptivos.  
e.4) Ofrecer un espacio alternativo que mejore la experiencia educativa del alumnado.  
e.5) Crear un entorno de cooperación dentro de una misma área geográfica con la participación de la Administración educativa y otras entidades, tanto públicas como privadas.  
e.6) Optimizar el desarrollo personal, intelectual, social y emocional del alumnado.  
2. Acceso.  
a) Los requisitos de acceso a este programa que debe cumplir el alumno o alumna son los siguientes:  
a.1) Presenta un perfil con dificultades de adaptación al medio escolar y al entorno educativo, con riesgo de exclusión social y de conductas disruptivas y/o violentas. Tiene tendencia al abandono escolar o al absentismo escolar crónico o muy acentuado. Cuenta con escasas expectativas de obtener el título de graduado o graduada en Educación Secundaria Obligatoria, pero tiene intención de integrarse en el mundo laboral.  
a.2) Ha cursado primer curso de la ESO, al menos una vez.  
a.3) Tiene entre 14 y 16 años, o los cumple dentro del año natural en el que se incorpora al programa.  
a.4) Con carácter general, el centro educativo debe haber aplicado previamente otras medidas de atención a la diversidad dirigidas a este alumnado sin haber logrado su adaptación al medio escolar.  
b) La incorporación a este programa requiere además de la evaluación académica, la propuesta favorable del equipo educativo del alumnado y la autorización por parte de la dirección del centro del informe de idoneidad de la medida de acuerdo con los términos que determine la normativa autonómica que regule la ordenación y el currículo de la Educación Secundaria Obligatoria en desarrollo del Real decreto 217/2022, de 29 de marzo, en el que se especifique el grado de adquisición de las competencias clave, así como las medidas de respuesta tomadas con anterioridad con el alumnado. Este informe debe realizarse una vez oído el propio alumno o alumna y debe contar con la conformidad de las madres, padres, tutoras o tutores legales. Asimismo, debe ser firmado por la familia y por el tutor o tutora y debe quedar registrado en el expediente del alumno o alumna.  
c) Con carácter general, el alumnado puede cursar este programa hasta finalizar el curso escolar en el que cumple los 16 años. Excepcionalmente, si el aprovechamiento del programa es positivo y el equipo educativo con el asesoramiento del departamento de Orientación Educativa y Profesional considera que es la opción más adecuada, la dirección del centro educativo podrá autorizar que un alumno o alumna pueda permanecer un curso más en el programa.  
d) Una vez finalizada la permanencia en el programa, el alumnado podrá continuar su formación en el sistema educativo o acceder al mundo laboral. Si permanece en el sistema educativo, el alumnado que muestre una disposición favorable al estudio podrá incorporarse a un ciclo formativo de grado básico.  
3. Organización del programa de aula compartida.  
a) Los centros educativos deben desarrollar el programa en cooperación con corporaciones locales o entidades colaboradoras, previa autorización de la dirección general competente en materia de innovación educativa.  
b) El grupo del programa debe estar formado por un mínimo de 10 alumnos y un máximo de 16. No obstante, la dirección general competente en materia de innovación educativa, previo informe de la Inspección de Educación y de acuerdo con los criterios que se establezcan en las instrucciones correspondientes, podrá autorizar la constitución de un grupo con un número de alumnos distinto, especialmente si el grupo se forma con alumnos residentes en centros de menores dependientes de la Conselleria.  
c) El PAC debe organizarse en los ámbitos que se indican a continuación y con una carga horaria total correspondiente al nivel educativo en el que esté matriculado:  
c.1) Ámbito académico: debe incluir los aprendizajes esenciales correspondientes a las materias del curso en el que esté matriculado el alumnado del programa. Este ámbito debe tener una carga lectiva mínima de 10 horas semanales y debe desarrollarse en el centro educativo. Para el diseño de este ámbito se deben priorizar las situaciones de aprendizaje que promuevan la consecución de las habilidades necesarias para la adaptación y la inclusión de los alumnos y de las alumnas en el medio escolar ordinario, fomentando la participación en actividades con su grupo de referencia.  
c.2) Ámbito de aula taller: debe ser de carácter eminentemente práctico y puede desarrollarse en el centro educativo o en los emplazamientos de las corporaciones locales o entidades colaboradoras. Este ámbito debe ser impartido por profesionales externos designados por las corporaciones locales o entidades colaboradoras y deben contar como mínimo con la presencia obligatoria de un profesor o profesora de uno de los centros educativos.  
c.3) Tutoría, que el alumnado debe cursar en su grupo del PAC.  
d) El alumnado del PAC debe estar matriculado en un grupo ordinario de referencia y debe distribuirse de forma equilibrada entre los diferentes grupos de su nivel.  
e) Los centros educativos deben determinar la distribución y la carga horaria más adecuada. Para la planificación de esta distribución debe considerarse que el número de desplazamientos debe ser mínimo.  
f) La intervención educativa se podrá desarrollar tanto dentro como fuera del horario lectivo. En cualquier caso, y siempre que la intervención se desarrolle en el centro educativo, se requiere la presencia de un miembro del equipo directivo.  
g) Cualquier intervención educativa, sea dentro o fuera del centro educativo, debe realizarse bajo la tutela y responsabilidad de al menos un docente y de acuerdo con los requisitos que la normativa vigente establece al respecto.  
h) Si el desplazamiento del alumnado se efectúa dentro del horario lectivo, es necesario que el profesorado del programa le acompañe. Estos desplazamientos deben computarse dentro del horario lectivo del profesorado.  
4. Diseño y concreción curricular.  
a) La dirección del centro educativo, con el asesoramiento del departamento de Orientación Educativa y Profesional y de acuerdo con los criterios establecidos en la comisión de coordinación pedagógica, debe diseñar el programa.  
b) Los centros educativos de una misma área geográfica que constituyan un aula taller compartida deben coordinarse para la definición y planificación de las actividades del aula taller.  
c) En la definición del programa deben incluirse la justificación de la medida, los criterios de selección del alumnado, la organización de los espacios, tiempo y agentes implicados, la correlación del ámbito académico y el ámbito de aula taller con las materias del curso correspondiente, los criterios de promoción y el seguimiento y la evaluación del programa.  
d) La concreción curricular y la programación de aula deben ajustarse a lo siguiente:  
d.1) En el caso del ámbito académico, debe elaborarse por parte del profesorado responsable de su docencia en cada centro participante, asesorado por los departamentos didácticos correspondientes y por el departamento de Orientación Educativa y Profesional.  
d.2) En el caso del ámbito de aula taller, debe elaborarse por parte del profesorado coordinador del aula taller y debe contar con el asesoramiento conjunto de los departamentos de Orientación Educativa y Profesional de los centros educativos que participen y los agentes sociales responsables de su dinamización.  
d.3) La línea pedagógica debe orientarse al desarrollo de las competencias clave, priorizando la progresión y consecución de los aprendizajes esenciales, planteando situaciones de aprendizaje desde un enfoque muy práctico y funcional y dando relevancia al proceso de resolución de problemas y al trabajo por proyectos.  
d.4) El jefe o jefa del departamento de Orientación Educativa y Profesional del centro o centros participantes debe velar por el cumplimiento de lo dispuesto en la concreción curricular y la programación de aula.  
e) El PAC forma parte del Plan de actuación para la mejora (PAM) del centro y debe incluirse en la programación general anual (PGA).  
f) La dirección de los centros educativos debe grabar y actualizar los datos administrativos y estadísticos en la aplicación informática que determine la conselleria competente en materia de educación. Asimismo, facilitará los documentos e información requeridos.  
g) La documentación generada relativa al programa debe ser custodiada por los centros educativos.  
5. Evaluación y promoción.  
a) La evaluación debe ser continua, personalizada e integradora.  
b) Se realizará una sesión de evaluación en cada trimestre. A estas sesiones deben asistir el profesorado del ámbito académico y del ámbito de aula taller del centro.  
c) El profesorado del ámbito académico, coordinado con el departamento de Orientación Educativa y Profesional, debe evaluar las materias correspondientes a este ámbito de acuerdo con los criterios de evaluación concretados.  
d) El profesorado coordinador del ámbito de aula taller debe evaluar al alumnado, oído el profesional designado por las corporaciones locales o de las entidades colaboradoras.  
e) Los resultados de evaluación obtenidos en los ámbitos deben trasladarse a las materias del curso correspondiente, de acuerdo con las concreciones y adaptaciones curriculares establecidas en las propuestas pedagógicas.  
f) Es necesario que se consigne en el expediente académico, en el historial académico y en el informe por traslado, que las materias han sido cursadas en un programa específico de atención a la diversidad, y también hay que indicar las materias con adaptación curricular.  
g) El equipo educativo debe decidir colegiadamente sobre su promoción, priorizando la progresión y consecución de los aprendizajes mínimos y la valoración de las medidas que favorezcan el progreso del alumno o alumna. Estas decisiones deben adoptarse por mayoría simple y, en caso de empate, debe considerarse el voto de calidad del tutor o tutora del curso.  
6. Profesorado, recursos y acuerdos de colaboración.  
a) La dirección del centro debe designar al profesorado que debe impartir el programa de acuerdo con los criterios de selección establecidos previamente por el claustro y con las propuestas de los departamentos didácticos a través de la comisión de coordinación pedagógica. Siempre que sea posible, se designará al profesorado con destino definitivo en el centro.  
b) Para la impartición del ámbito de aula taller debe designarse como mínimo un profesor o profesora que debe llevar a cabo las siguientes tareas en cada sesión:  
b.1) Control de asistencia  
b.2) Supervisión de la actuación  
b.3) Gestión de la convivencia  
b.4) Evaluación de las actividades desarrolladas en el aula taller  
b.5) Acompañamiento del alumnado en el aula taller y en los desplazamientos, en caso de que este ámbito se imparta fuera del centro  
c) Cada centro docente debe designar, de entre el profesorado del aula taller, un responsable de coordinar las actuaciones entre el centro educativo y la entidad colaboradora.  
d) Los puestos de trabajo docente de este programa tendrán la consideración de especial dificultad a los efectos que se determinen en la normativa vigente en materia de concurso de traslados del profesorado de centros públicos.  
e) Para el desarrollo de este programa, a los centros públicos autorizados se les podrá asignar profesorado adicional. Los centros privados sostenidos con fondos públicos deben desarrollar este programa con los recursos asignados al programa de compensación educativa y con sus recursos propios.  
f) Los centros deben establecer acuerdos de colaboración con las corporaciones locales y, excepcionalmente, con otras entidades de su área geográfica, con experiencia en el trabajo socioeducativo con adolescentes en riesgo de exclusión social. Estos acuerdos deben formalizarse por escrito y comunicarlos al órgano instructor a través de la plataforma que disponga la conselleria competente en materia de educación.  
7. Procedimiento de solicitud y autorización.  
a) Los centros educativos sostenidos con fondos públicos podrán proponer la autorización para el desarrollo de un programa de aula compartida de acuerdo con la evaluación del PAM realizado en cada curso escolar. La Inspección de Educación tendrá que informar sobre la conveniencia de este programa en el correspondiente informe de evaluación del PAM.  
b) En los centros públicos, el claustro debe aprobar la propuesta y el consejo escolar debe ser informado.  
c) En los centros privados sostenidos con fondos públicos, el claustro y el consejo escolar deben ser informados de esta propuesta.  
d) De acuerdo con las condiciones y requisitos establecidos en este decreto y con las instrucciones que el órgano competente pueda establecer al efecto, la dirección general competente en materia de innovación educativa debe resolver las autorizaciones del programa y notificarlas a la dirección general competente en materia de personal docente para la dotación del profesorado que corresponda para cada curso escolar.  
8. Seguimiento y evaluación.  
a) Cualquier modificación del programa debe comunicarse a la Inspección de Educación y debe ser autorizada por la dirección general competente en materia de innovación educativa.  
b) Los órganos colegiados del centro, en el ámbito de sus competencias, deben realizar el seguimiento y la evaluación del programa, de acuerdo con los criterios y procedimientos establecidos. En la memoria final debe dedicarse un apartado específico a este programa.  
c) La Inspección de Educación debe supervisar y hacer seguimiento del proceso de implementación y desarrollo del programa.  
9. Asesoramiento y formación. Los centros de formación, innovación y recursos educativos (CEFIRE) deben asesorar a los centros educativos en el desarrollo del programa y deben organizar actividades formativas para el profesorado de los ámbitos. Asimismo, junto con la subdirección general con competencias en innovación y calidad, debe facilitar recursos didácticos y el intercambio de experiencias.  
7.1.4. Evaluación de los procesos de aprendizaje y enseñanza y condiciones de promoción y de titulación del alumnado  
En cuanto a la evaluación, la promoción y la titulación del alumnado que curse primer y tercer curso, será necesario ajustarse a lo que se establece en la normativa autonómica que regule la ordenación y el currículo de esta etapa en desarrollo del Real decreto 217/2022, de 29 de marzo, por el que se establece la ordenación y las enseñanzas mínimas de la Educación Secundaria Obligatoria.  
En cuanto a la evaluación, promoción y titulación del alumnado que curse segundo y cuarto curso de esta etapa, se estará a lo dispuesto en los capítulos I y III del Real decreto 984/2021, de 16 de noviembre.  
7.1.5. Consejo orientador  
1. El alumnado de segundo y cuarto curso de la ESO, o en su caso, al concluir su escolarización, recibirá un consejo orientador de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 12 del Real decreto 984/ 2021, de 16 de noviembre, así como la normativa autonómica que regule la ordenación y el currículo de esta etapa en desarrollo del Real decreto 217/2022, de 29 de marzo.  
2. Para el alumnado que continúe su formación en un ciclo formativo de grado básico se elaborará un consejo orientador de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 25 del Real decreto 217/2022, de 29 de marzo, así como la normativa autonómica que regule la ordenación y el currículo de esta etapa en desarrollo del citado real decreto.  
7.1.6. Enseñanzas de Religión  
En los cursos primero y tercero, se estará a lo dispuesto en la disposición adicional primera del Real decreto 217/2022, de 29 de marzo, por el que se establece la ordenación y las enseñanzas mínimas de la Educación Secundaria Obligatoria, y la normativa autonómica que regule la ordenación y el currículo de esta etapa en desarrollo del citado real decreto, de forma que no suponga discriminación alguna el hecho de recibir o no estas enseñanzas.  
En los cursos segundo y cuarto, se estará a lo previsto en la disposición adicional tercera del Real decreto 1105/2014, de 26 de diciembre, y en la disposición adicional primera del Decreto 87/2015, de 5 de junio.  
En el periodo de matrícula, los padres, las madres, y los tutores o las tutoras legales del alumnado podrán manifestar su voluntad de que reciban o no enseñanzas de religión.  
Los contenidos tratados tienen que garantizar la protección de los derechos humanos y los principios de igualdad y no discriminación incluidos en los tratados que ha firmado el Estado español, y tienen que estar en coherencia con los principios y los contenidos establecidos en el PEC.  
En caso de que el centro educativo reciba solicitudes para que en el centro se imparta una religión diferente de la católica, estas serán recogidas y trasladadas a la dirección territorial de educación correspondiente, la cual las enviará a la Secretaría Autonómica de Educación y Formación Profesional.  
7.1.7. Condiciones de formación para impartir docencia de la materia Valenciano: Lengua y Literatura en Educación Secundaria Obligatoria y Bachillerato en un centro privado o concertado  
La Ley orgánica 2/2006, de 3 de mayo, de educación, modificada por la Ley orgánica 3/2020, de 29 de diciembre, establece que el área Lengua Propia y Literatura recibirá el tratamiento que las comunidades autónomas afectadas determinan garantizando, en todo caso, el objetivo de competencia lingüística suficiente en ambas lenguas oficiales. Para impartir docencia de la materia Lengua Castellana y Literatura en Educación Secundaria Obligatoria y Bachillerato en un centro privado, el Real decreto 860/2010, de 2 de julio, por el que se regulan las condiciones de formación inicial del profesorado de los centros privados para ejercer la docencia en las enseñanzas de Educación Secundaria Obligatoria o de Bachillerato (BOE 173, 17.07.2010), establece los requisitos de formación que se tienen que acreditar:  
1) Tener un título de Licenciado del área de humanidades o cualquier título oficial de Graduado de la rama de conocimiento de artes y humanidades.  
2) Acreditar una calificación específica adecuada para impartir las materias respectivas.  
3) Tener la formación pedagógica y didáctica a la que hace referencia el artículo 100.2 de la Ley orgánica 2/2006, de 3 de mayo, de educación, modificada por la Ley orgánica 3/2020, de 29 de diciembre.  
El artículo 8 de este real decreto establece que corresponde a las administraciones educativas de las comunidades autónomas con lengua cooficial determinar la calificación específica adecuada para impartir la materia de lengua cooficial y literatura y el procedimiento para su acreditación.  
Según se establece en la redacción de la disposición adicional primera de la corrección de errores de la Orden 3/2020, de 6 de febrero, de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, por la que se determina la competencia lingüística necesaria para el acceso y el ejercicio de la función docente en el sistema educativo valenciano (DOGV 8736, 10.02.2020), el certificado de nivel C1 de conocimientos de valenciano facultará al profesorado para impartir contenidos curriculares de valenciano en Educación Infantil, el área de Valenciano: Lengua y Literatura en Educación Primaria, para impartir el módulo de Valenciano en el ciclo I y ciclo II de los centros de formación de personas adultas y para impartir la docencia del valenciano en los centros privados, siempre que se esté en posesión de las otras titulaciones o condiciones administrativas requeridas para impartir docencia en los mencionados niveles y etapas, en desarrollo del artículo 3 del Decreto 62/2002, de 25 de abril, del Govern Valencià, por el que se regula la acreditación de los conocimientos lingüísticos para el acceso y la provisión de puestos en la función pública docente no universitaria en la Comunitat Valenciana.  
Por lo tanto, para dar clase de la materia Valenciano: Lengua y Literatura en Educación Secundaria Obligatoria y Bachillerato en un centro privado o concertado hay que acreditar cumplir los requisitos de formación siguientes:  
1) Estar en posesión de una licenciatura del área de humanidades o cualquier título oficial de grado de la rama de conocimiento de artes y humanidades.  
2) Acreditar una calificación específica adecuada mediante el certificado de nivel C1 de conocimientos de valenciano.  
3) Tener la formación pedagógica y didáctica a la que hace referencia el artículo 100.2 de la Ley orgánica 2/2006, de 3 de mayo, de educación, modificada per la Ley orgánica 3/2020, de 29 de diciembre.  
7.1.8. Exenciones y convalidaciones  
1. Medidas para el alumnado que compagina sus estudios de Educación Secundaria Obligatoria con la condición de deportista de alto nivel, de alto rendimiento o de élite o con la condición de personal técnico, entrenador, arbitral o juez de élite de la Comunitat Valenciana.  
Con el fin de favorecer la compatibilidad de la práctica deportiva con los estudios de Educación Secundaria Obligatoria para este alumnado, pueden adoptarse distintas medidas relativas a la convalidación y exención de materias de la ESO.  
2. Medidas para el alumnado que cursa enseñanzas profesionales de Música o Danza.  
Con el fin de favorecer la simultaneidad de los estudios de enseñanzas profesionales de Música o de Danza y Educación Secundaria Obligatoria, para este alumnado pueden adoptarse diferentes medidas relativas a la convalidación y exención de materias de la ESO.  
3. Normativa aplicable.  
En los cursos primero y tercero, la convalidación y exención de materias se ajustará a lo establecido en la normativa vigente y a lo que disponga la normativa autonómica que regule la ordenación y el currículo de esta etapa en desarrollo del Real decreto 217 /2022, de 29 de marzo.  
En los cursos segundo y cuarto, la convalidación y exención de materias debe ajustarse a lo que establece el Real decreto 242/2009, de 27 de febrero, por el que se establecen convalidaciones entre las enseñanzas profesionales de Música y de Danza y la Educación Secundaria Obligatoria y el Bachillerato, así como los efectos que sobre la materia de Educación Física deben tener la condición de deportista de alto nivel o alto rendimiento y las enseñanzas profesionales de Danza, así como el resto de normativa vigente.  
No obstante lo anterior, y dado que en el curso 2022-2023 convivirán dos desarrollos curriculares, la información relativa a la convalidación y exención de materias, así como el procedimiento para solicitar estas medidas estará disponible en la página web de la Dirección General de Innovación Educativa y Ordenación: https://ceice.gva.es/es/web/ordenacion-academica/secundaria/convalidaciones-y-exenciones.  
7.1.9. Cambio de lengua extranjera  
1. El alumnado podrá cursar la misma segunda lengua extranjera desde el comienzo de la etapa, o incorporarse a la misma en cualquiera de los cursos. En este supuesto, el docente de la materia adoptará las medidas educativas complementarias más idóneas para que el alumnado pueda lograr los objetivos previstos. En caso de que haya disponibilidad horaria de profesores con destino definitivo, se podrá desarrollar por niveles de aprendizaje la segunda lengua extranjera.  
2. En cuanto a la posibilidad de cambio de la primera lengua extranjera, se actuará de la manera siguiente:  
a) Será requisito previo, avalado por la Inspección de Educación, que la plantilla del centro disponga de profesorado suficiente en las especialidades correspondientes a la primera y segunda lengua extranjeras para atender a la posible demanda.  
b) El alumno o alumna o sus representantes legales, si es menor de edad, podrá solicitar a la dirección del centro, antes de la finalización del periodo de formalización de la matrícula o de la confirmación de plaza, iniciar en cualquier curso de la Educación Secundaria Obligatoria el cambio de opción en la primera lengua extranjera.  
c) Este cambio de idioma en la materia Lengua Extranjera debe ser registrado en el apartado «Cambios en la matrícula» del expediente académico y del historial académico del alumno o de la alumna.  
d) La Inspección de Educación será informada por la dirección de todo el proceso desde el inicio, y asesorará y orientará cada una de las actuaciones que se produzcan. Al final del proceso, la dirección del centro trasladará a la Inspección de Educación una relación ordenada por cursos del alumnado que ha cambiado la opción de primera lengua extranjera.  
7.1.10. Premios extraordinarios y mención honorífica en la etapa  
En cuanto a la posibilidad de otorgar la mención honorífica al alumnado cuyo esfuerzo merezca ser reconocido dadas sus características personales o sociales, así como la adjudicación de los premios extraordinarios al rendimiento académico de Educación Secundaria Obligatoria, habrá que atenerse a lo que disponga la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte.  
7.2. Bachillerato  
1. En Bachillerato en cuanto al primer curso, se estará a lo que se disponga en la normativa autonómica que regule la ordenación y currículo de esta etapa en desarrollo del Real decreto 243/2022, de 5 de abril, por el que se establecen la ordenación y las enseñanzas mínimas del Bachillerato.  
2. En cuanto al segundo curso, se estará a lo que se disponga en el Decreto 87/2015, de 5 de junio, del Consell, por el que se establece el currículo y se desarrolla la ordenación general de la Educación Secundaria Obligatoria y del Bachillerato en la Comunitat Valenciana, y las modificaciones hechas por el Decreto 136/2015, de 4 de septiembre, y por el Decreto 51/2018, de 27 de abril. En base a la disposición transitoria segunda del Real decreto 243/2022, de 5 de abril, en el curso escolar 2022-2023, seguirá siendo aplicable para segundo curso de Bachillerato lo dispuesto en los capítulos I y V del Real decreto 984/2021, de 16 de noviembre, por el que se regulan la evaluación y la promoción en la Educación Primaria, así como la evaluación, la promoción y la titulación en la Educación Secundaria Obligatoria, el Bachillerato y la Formación Profesional.  
3. Las programaciones de aula deben ajustarse a lo que se establece en la normativa autonómica que regule la ordenación y el currículo de esta etapa en desarrollo del Real decreto 243/2022, de 5 de abril, por el que se establecen la ordenación y las enseñanzas mínimas del Bachillerato, así como a lo que se indica en el apartado 4.2.2.1.b de estas instrucciones, y deben prever las adecuaciones necesarias para atender al alumnado con necesidad específica de soporte educativo desde una perspectiva inclusiva, teniendo en cuenta los principios del DUA.  
7.2.1. Acceso  
Podrá acceder a los estudios de Bachillerato el alumnado que esté en posesión del título de Graduado en Educación Secundaria Obligatoria o de cualquier de los títulos de Técnico o Técnica Superior de Formación Profesional, o de Artes Plásticas y Diseño o Técnico o Técnica Deportivo Superior.  
7.2.2. Evaluación de los procesos de aprendizaje y enseñanza y condiciones de promoción y de titulación del alumnado  
En cuanto a la evaluación, promoción y titulación del alumnado que curse primer curso de Bachillerato, deberá ajustarse a lo que se establezca en la normativa autonómica que regule la ordenación y el currículo de esta etapa en desarrollo del Real decreto 243/2022, de 5 de abril, por el que se establecen la ordenación y las enseñanzas mínimas del Bachillerato.  
En cuanto a la evaluación, promoción y titulación del alumnado que curse segundo curso de Bachillerato, se estará a lo dispuesto en los capítulos I y V del Real decreto 984/2021, de 16 de noviembre.  
La evaluación de los aprendizajes del alumnado hospitalizado atendido en la unidad pedagógica hospitalaria o convaleciente en su domicilio por enfermedad atendido por el Centro Específico de Educación a Distancia (CEED) corresponde al centro docente en el que está matriculado, teniendo en cuenta la información del seguimiento y evaluación del profesorado que ha atendido, tomar las decisiones sobre la promoción y titulación que deben hacerse de acuerdo con lo que, con carácter general, establece la normativa vigente en cada una de las etapas educativas para todo el alumnado.  
7.2.3. Procedimiento para la repetición completa de segundo curso de Bachillerato  
Los alumnos y las alumnas que al final del segundo curso tuvieran evaluación negativa en algunas materias podrán matricularse de estas sin necesidad de cursar de nuevo las materias superadas, o podrán optar, asimismo, por repetir el curso completo.  
El alumnado que opte por repetir el segundo curso del Bachillerato completo renunciará a la calificación obtenida en las materias de este curso que hubiera superado previamente. Esta repetición, por su parte, computará a efectos del límite de permanencia de cuatro años del alumnado que cursa Bachillerato en régimen ordinario.  
El procedimiento para solicitar esta repetición completa de segundo curso estará disponible en la página web de la Dirección General de Innovación Educativa y Ordenación.  
7.2.4. Materia de libre configuración autonómica Educación Físico-deportiva y Salud incorporada en el currículo de segundo de Bachillerato por el Decreto 51/2018, de 27 de abril  
De acuerdo con lo que establece el Decreto 51/2018, de 27 de abril, la materia Educación Físico-deportiva y Salud es una materia de libre configuración autonómica de segundo de Bachillerato que tiene carácter voluntario. El alumnado que se matricule cursará adicionalmente esta materia y lo hará con las mismas condiciones que el resto de las materias de Bachillerato:  
- Para obtener el título de Bachillerato, será necesaria la evaluación positiva en esta materia.  
- Para el cálculo de la calificación final de la etapa de Bachillerato, esta materia computa como todas las cursadas en los dos cursos de Bachillerato.  
- La oferta de esta materia será establecida por la dirección de los centros docentes públicos, oído el claustro, y la titularidad de los centros privados. A tal efecto, los centros docentes públicos se tienen que atener a los criterios de la demanda del alumnado, la disponibilidad de profesores con destino definitivo en el centro y también las posibilidades organizativas y la disponibilidad de recursos.  
7.2.5. Cambio de modalidad o itinerario  
1. El alumnado que cambia de modalidad al promocionar a segundo curso o al repetir segundo curso de Bachillerato debe cursar las materias del currículo establecido por el Decreto 87/2015, de 5 de junio, del Consell, por el que se establece el currículo y se desarrolla la ordenación general de la Educación Secundaria Obligatoria y del Bachillerato en la Comunitat Valenciana, y las modificaciones hechas por el Decreto 136/2015, de 4 de septiembre, y por el Decreto 51/2018, de 27 de abril, conforme a las siguientes condiciones:  
a) Si cambia de modalidad al promocionar de primero a segundo, debe matricularse de las materias de segundo curso de la nueva modalidad elegida y, adicionalmente, de todas las materias de primero de la nueva modalidad que no hubiera superado previamente al cursar la anterior modalidad. Estas materias de primero de Bachillerato tendrán la consideración de materia pendiente, aunque no serán computables a efectos de modificación de las condiciones en las que ha promocionado a segundo. Estas materias de primero de Bachillerato que se cursen como pendientes serán las que establece el Decreto 87/2015, de 5 de junio, y el alumnado deberá superar el plan de refuerzo correspondiente a estas materias.  
b) En caso de que repita el segundo curso, deberá matricularse de todas las materias de la nueva modalidad, de ambos cursos, que no hubiera superado previamente al cursar la anterior modalidad. En el caso de las materias de primer curso de bachillerato, se cursarán como materias pendientes.  
2. En los procedimientos de cambio de modalidad, las materias cursadas y no superadas en primero en la antigua modalidad no tendrán la consideración de materias pendientes cuando no pertenezcan a la nueva modalidad elegida y, en consecuencia, no sea necesaria la superación de estas para completar la nueva modalidad.  
3. Las materias del bloque de asignaturas troncales cursadas y superadas en la antigua modalidad, cuya superación no sea necesaria para completar la nueva modalidad, podrán sustituir a las asignaturas específicas del primer o segundo curso al realizar el cambio de modalidad, incluida la materia Historia de la Filosofía de segundo curso y excluyendo la materia Educación Física de primer curso.  
4. Todas las materias superadas por el alumnado en los dos cursos de Bachillerato computarán a efectos del cálculo de la nota media del Bachillerato, con independencia de que pertenezcan a la antigua modalidad o a la nueva.  
5. Al solicitar un cambio de modalidad, en todo caso, continuará aplicándose el límite de permanencia en el Bachillerato en régimen ordinario (cuatro años académicos).  
6. El cambio de itinerario en la modalidad de Humanidades y Ciencias Sociales debe realizarse en los mismos términos que los cambios de modalidad, por analogía.  
7. El alumnado solicitará el cambio de modalidad en el centro educativo mediante el modelo de solicitud que se publique en la página web de la Dirección General de Innovación Educativa y Ordenación y la tramitación de esta solicitud por parte de los centros educativos se realizará a través de la oficina virtual de educación de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte (OVICE), https://ovice.gva.es/, en el apartado de «Centros educativos» sin distinción de titularidad a partir del 1 de septiembre de 2022. El plazo de presentación empezará a partir del 1 de septiembre y finalizará el 31 de octubre del curso escolar para el que se solicite. La dirección general competente en materia de ordenación académica resolverá las solicitudes en el plazo máximo de tres meses y las notificará a los centros educativos a través de OVICE. Las solicitudes podrán entenderse desestimadas si no se dicta resolución expresa dentro de este plazo.  
8. Se trasladarán a los documentos de evaluación las calificaciones de todas las materias cursadas y aprobadas, con independencia de que se trate de materias troncales, específicas o de libre configuración autonómica, sea de la antigua modalidad o de la nueva modalidad. En los documentos de evaluación del alumnado, será extendida una diligencia firmada por el secretario o secretaria y con el visto bueno del director o directora, en el caso de los centros públicos, y por el director o directora, en el caso de los centros privados. En todo caso, se hará constar que el alumno o alumna ha efectuado un cambio de modalidad o itinerario de acuerdo con lo que prevé este anexo.  
9. El alumnado que repita el primer curso podrá elegir una nueva modalidad al volver a cursar primero y lo hará en base al currículo establecido por la normativa autonómica que regule la ordenación y el nuevo currículo de esta etapa en desarrollo del Real decreto 243/2022, de 5 de abril.  
7.2.6. Enseñanzas de Religión  
Respecto a las enseñanzas de Religión, para el primero de Bachillerato, habrá que atenerse a lo que se disponga en la disposición adicional primera del Real decreto 243/2022, de 29 de marzo, por el que se establece la ordenación y las enseñanzas mínimas del Bachillerato, y en la normativa autonómica que regule la ordenación y el currículo de esta etapa en desarrollo del mencionado real decreto, de forma que no suponga ninguna discriminación el hecho de recibir o no estas enseñanzas.  
Por lo que respecta al segundo curso de Bachillerato, las enseñanzas de Religión se desarrollarán en las mismas condiciones que en el curso 2021-2022.  
Los contenidos tratados tienen que garantizar la protección de los derechos humanos y los principios de igualdad y no discriminación incluidos en los tratados que ha firmado el Estado español, y estar en coherencia con los principios y contenidos establecidos en el PEC.  
En caso de que el centro educativo reciba solicitudes para que en el centro se imparta una religión diferente de la católica, estas serán recogidas y trasladadas a la dirección territorial de educación correspondiente, la cual las enviará a la Secretaría Autonómica de Educación y Formación Profesional.  
7.2.7. Exenciones y convalidaciones  
1. Para el alumnado que compagina sus estudios de Bachillerato con la condición de deportista de alto nivel, de alto rendimiento o de élite, o con la condición de personal técnico, entrenador, arbitral o juez de élite de la Comunitat Valenciana, pueden adoptarse distintas medidas relativas a la convalidación y exención de materias.  
2. Igualmente, para el alumnado que compagina los estudios de Bachillerato y las enseñanzas profesionales de Música o Danza y con el fin de favorecer la compatibilidad y simultaneidad de ambas enseñanzas, pueden adoptarse diferentes medidas relativas a la convalidación y exención de materias.  
3. Normativa aplicable.  
En el curso de primero de Bachillerato, la convalidación y exención de materias se ajustará a lo establecido en la normativa vigente y a lo que disponga la normativa autonómica que regule la ordenación y el currículo de esta etapa en desarrollo del Real decreto 243/2022, de 5 de abril.  
En el curso de segundo de Bachillerato, la convalidación y exención de materias debe ajustarse a lo que establece el Real Decreto242/2009, de 27 de febrero, por el que se establecen convalidaciones entre las enseñanzas profesionales de Música y de Danza y la Educación Secundaria Obligatoria y el Bachillerato, así como los efectos que sobre la materia de Educación Física deben tener la condición de deportista de alto nivel o alto rendimiento y las enseñanzas profesionales de Danza, así como el resto de normativa vigente.  
No obstante lo anterior, y dado que en el curso 2022-2023 convivirán dos desarrollos curriculares, la información relativa a la convalidación y exención de materias, así como el procedimiento para solicitar estas medidas estará disponible en la página web de la Dirección General de Innovación Educativa y Ordenación: https://ceice.gva.es/es/web/ordenacion-academica/secundaria/convalidaciones-y-exenciones.  
7.2.8. Cambios de lengua extranjera  
1. El alumnado podrá cambiar el idioma que haya cursado en la materia Primera Lengua Extranjera al promocionar al segundo curso de Bachillerato, o en el caso de repetición completa o parcial del segundo curso. Los idiomas cursados en Primera Lengua Extranjera y Segunda Lengua Extranjera en un mismo año académico tendrán que ser diferentes.  
2. El cambio de idioma deberá ser solicitado por escrito ante la dirección o titularidad del centro educativo por el alumno o la alumna, si es mayor de edad, o en caso contrario, por su padre, madre, tutor o tutora legal. El procedimiento para solicitar esta repetición completa de segundo curso estará disponible en la página web de la Dirección General de Innovación Educativa y Ordenación.  
3. El alumno o alumna que cambie de idioma no deberá superar en el nuevo idioma la materia Primera Lengua Extranjera I si ya la tiene superada.  
4. En caso de que tenga la materia Primera Lengua Extranjera I pendiente de superación, deberá seguir el correspondiente plan de recuperación para la superación de la materia, bien en el idioma que abandona o bien en el nuevo idioma. Para poder cursar la materia pendiente en el nuevo idioma, será requisito no haber cursado previamente la materia Segunda Lengua Extranjera I de primer curso en el idioma que abandona, ya que los idiomas de las materias Primera Lengua Extranjera I y Segunda Lengua Extranjera I, deben ser diferentes.  
7.2.9. Continuidad entre materias  
Para el alumnado que cursa segundo de Bachillerato en el curso 2022-2023, la superación de las materias de segundo curso que se indica a continuación estará condicionada a la superación de las correspondientes materias de primer curso indicadas por implicar continuidad.  
  
Primer curso de Bachillerato Segundo curso de Bachillerato  
Valenciano: Lengua y Literatura I Valenciano: Lengua y Literatura II  
Lengua Castellana y Literatura I Lengua Castellana y Literatura II  
Matemáticas I Matemáticas II  
Primera Lengua Extranjera I Primera Lengua Extranjera II  
Dibujo Técnico I Dibujo Técnico II  
Latín I Latín II  
Griego I Griego II  
Matemáticas Aplicadas a les Ciencias Sociales I Matemáticas Aplicadas a les Ciencias Sociales II  
Fundamentos del Arte I Fundamentos del Arte II  
Cultura Audiovisual I Cultura Audiovisual II  
Análisis Musical I Análisis Musical II  
Dibujo Artístico I Dibujo Artístico II  
Segunda Lengua Extranjera I Segunda Lengua Extranjera II  
Tecnología Industrial I Tecnología Industrial II  
Tecnologías de la Información y la Comunicación I Tecnologías de la Información y la Comunicación II  
Física y Química Física/Química  
Biología y Geología Biología/Geología  
  
  
1. El alumnado que promocione a segundo curso con alguna materia pendiente de primer curso entre las que impliquen continuidad (según el cuadro anterior) y que desee matricularse de la materia de segundo curso correspondiente:  
- Deberá matricularse de la materia pendiente de primer curso.  
- Tendrá condicionada la superación de la materia de segundo curso a la superación de la materia del primer curso correspondiente.  
- Las materias de segundo curso no calificadas a consecuencia de lo anterior serán consideradas como incompatibles.  
2. El alumnado podrá matricularse de la materia de segundo curso sin haber cursado previamente la correspondiente materia de primer curso:  
a) Si el profesorado que la imparte considera que el alumno o alumna reúne las condiciones necesarias para poder seguir con aprovechamiento la materia de segundo, no tendrá que cursar la materia correspondiente de primer curso.  
b) Si el profesorado que la imparte considera que el alumno o alumna no reúne las condiciones necesarias para poder seguir con aprovechamiento la materia de segundo curso, deberá cursar la materia correspondiente de primer curso.  
b.1) Si la materia es específica, deberá cursar la materia correspondiente de primer curso, que tendrá la consideración de materia pendiente, aunque no será computable a efectos de modificación de las condiciones en las que ha promocionado a segundo. Las materias de segundo curso no calificadas como consecuencia de lo anterior se considerarán incompatibles.  
b.2) Si la materia de segundo curso es troncal, podrá optar por:  
b.2.1) Cursar la materia troncal de primer curso de Bachillerato como materia pendiente de primer curso de Bachillerato, aunque, en este caso, no será computable a efectos de modificar las condiciones en las que ha promocionado a segundo. Las materias de segundo curso no calificadas como consecuencia de lo anterior se considerarán incompatibles.  
b.2.2) Cursar la correspondiente materia troncal de primero de Bachillerato como específica de segundo curso de Bachillerato. Las materias de segundo curso no calificadas como consecuencia de lo anterior se considerarán incompatibles. Por tanto, para las modalidades de Ciencias y de Humanidades y Ciencias Sociales, no se podrá cursar la materia troncal de primero de Bachillerato en lugar de la materia específica obligatoria de segundo curso Historia de la Filosofía.  
7.2.10. Obtención del título de Bachillerato desde otras enseñanzas  
1. Para el curso 2022-2023, para el alumnado que cursa primer curso de Bachillerato y se encuentra en posesión del título de Técnico o Técnica de Formación Profesional o de Artes Plásticas y Diseño o ha superado las enseñanzas profesionales de Música o Danza, será de aplicación lo establecido en el artículo 23 del Real decreto 243/2022, de 6 de abril.  
2. Para el curso 2022-2023, para el alumnado que cursa segundo curso de Bachillerato y se encuentra en posesión del título de Técnico o Técnica de Formación Profesional o de Artes Plásticas y Diseño, o ha superado las enseñanzas profesionales de Música o Danza, será de aplicación lo establecido en el artículo 22 del Real decreto 984/2021, de 16 de noviembre.  
7.2.11. Alumnado que cursa enseñanzas profesionales de Música o de Danza y de Bachillerato simultáneamente  
1. Para el alumnado que cursa quinto o sexto curso de enseñanzas profesionales de Música o Danza y primero de Bachillerato simultáneamente, será necesario ajustarse a lo que se disponga en la normativa autonómica que regule la ordenación y el currículo de esta etapa en desarrollo del Real decreto 243/2022, de 5 de abril, por el que se establecen la ordenación y las enseñanzas mínimas del Bachillerato.  
2. Para el alumnado que cursa sexto curso de enseñanzas profesionales de Música o Danza y segundo de Bachillerato simultáneamente, se estará a lo dispuesto en el artículo 22 del Real decreto 984/2021, de 16 de noviembre; y por tanto, este alumnado obtendrá el título de Bachillerato en la modalidad de Artes siempre que haya superado las enseñanzas profesionales de Música o de Danza y las siguientes materias:  
- Filosofía  
- Historia de España  
- Lengua Castellana y Literatura I y II  
- Valenciano: Lengua y Literatura I y II  
- Primera Lengua Extranjera I y II  
- Fundamentos del Arte I y II  
3. En el supuesto del alumnado que cursa sexto curso de enseñanzas profesionales de Música o Danza y segundo de Bachillerato simultáneamente y que haya superado el primer curso de cualquiera de las modalidades o itinerarios del Bachillerato cursando todas las materias, podrá solicitar en segundo curso de Bachillerato matricularse únicamente de las materias del punto 2 anterior que no haya superado previamente. En este caso, a efectos de evaluación y titulación, se considerarán únicamente las materias de Bachillerato establecidas en el punto 2 anterior.  
4. Para este alumnado, para el cálculo en la nota media de Bachillerato se procederá de la siguiente forma:  
- El 60 % de la media de las calificaciones obtenidas en las materias establecidas en el punto 2 anterior.  
- El 40 % de la nota media obtenida en las enseñanzas mediante las cuales se accede a la obtención del título, calculada conforme a lo establecido en los respectivos Reales Decretos de ordenación de las mismas.  
5. El procedimiento para solicitar esta posibilidad, tanto para primer curso como para segundo, estará disponible en la página web de la Dirección General de Innovación Educativa y Ordenación.  
7.2.12. Exenciones de calificación en Bachillerato para el alumnado con necesidades educativas especiales  
1. La exención de calificaciones en determinadas materias es una medida de respuesta extraordinaria de nivel IV que se aplica al alumnado con necesidades educativas especiales derivadas de discapacidad que cursa estudios de Bachillerato y para el que no sea posible realizar adaptaciones de acceso o adecuaciones curriculares personalizadas ordinarias sin afectar al nivel básico de los contenidos exigidos.  
2. La exención de calificaciones no implica la excepción de cursar estas asignaturas; por tanto, el alumnado debe asistir obligatoriamente a las clases y el profesorado debe realizar las adaptaciones que sean necesarias para garantizar el máximo nivel de participación y de aprendizaje.  
  
3. El procedimiento para aplicar esta medida es el siguiente:  
a) La familia, los representantes legales o el propio alumnado, en caso de ser mayor de edad y tener la capacidad civil, deben hacer una solicitud por escrito ante la dirección o la titularidad del centro, en la que indiquen los motivos y adjunten la documentación necesaria que justifica la adopción de la medida de exención de calificación total o parcial de una materia. Esta solicitud debe estar presentada antes del 31 de octubre del año académico en curso, o en los 10 días siguientes a la incorporación al centro en el supuesto de traslado con posterioridad a esa fecha.  
b) La dirección o la titularidad del centro, a la vista de la documentación presentada, remitirá el expediente a la dirección territorial competente en materia de educación correspondiente dentro de un plazo de quince días hábiles e incluirá necesariamente, junto con la solicitud y la documentación presentada, el informe sociopsicopedagógico correspondiente en el que debe constar la propuesta de la medida y la justificación de esta, indicando la imposibilidad de adoptar otras medidas de acceso o realizar los ajustes razonables para el acceso al currículo.  
c) La dirección territorial competente en materia de educación completará el expediente adjuntando un informe emitido por la Inspección de Educación y lo remitirá, en el plazo de quince días hábiles, a la dirección general competente en materia de ordenación académica.  
d) La dirección general competente en materia de ordenación académica, visto el informe favorable de la Inspección de Educación, resolverá favorablemente y, una vez resuelto el expediente, comunicará esta resolución a la dirección territorial competente en materia de educación correspondiente y al centro docente, y este, a su vez, la notificará al alumno o alumna interesado.  
4. La exención de calificación deberá contemplarse en los documentos de evaluación de Bachillerato del alumno o alumna con la expresión «exento/a» (ET), incorporando al expediente una copia de la resolución por la que se ha autorizado.  
7.2.13. Cálculo de la calificación final de la etapa de Bachillerato  
1. La calificación final de la etapa de Bachillerato será la media aritmética de las calificaciones numéricas obtenidas en cada una de las materias cursadas en el Bachillerato, incluyendo, en caso de que el alumnado se haya matriculado, la materia Educación Físico-deportiva y Salud, expresada en una escala de 0 a 10 con dos decimales.  
2. Excepcionalmente, el equipo docente puede decidir la obtención del título de Bachillerato por un alumno o alumna que haya superado todas las materias excepto una, siempre que, además, se cumplan todas las siguientes condiciones:  
a) Que el equipo docente considere que el alumno o la alumna ha alcanzado los objetivos y competencias vinculados a este título.  
b) Que no se haya producido una inasistencia continuada y no justificada por parte del alumno o alumna en la materia.  
c) Que el alumno o la alumna se haya presentado a las pruebas y haya realizado las actividades necesarias para su evaluación, incluyendo las de la convocatoria extraordinaria.  
d) Que la media aritmética de las calificaciones obtenidas en todas las materias de la etapa sea igual o superior a cinco.  
En este caso, a efectos del cálculo de la calificación final de la etapa, se considerará la nota numérica obtenida en la materia no superada.  
3. Para el alumnado que ha cambiado de modalidad en segundo curso a efectos del cálculo de la calificación final de la etapa, computan todas las materias superadas por el alumnado en los dos cursos de Bachillerato, con independencia de que pertenezcan a la antigua modalidad o a la nueva. Las materias cursadas y no superadas en primero en la antigua modalidad no computan para el cálculo de la calificación final de etapa.  
4. Para el alumnado que ha cursado únicamente las materias troncales de Bachillerato y Valenciano: Lengua y Literatura I y II, por encontrarse en posesión de un título de Técnico o Técnica Superior de Formación Profesional, de Técnico o Técnica de Artes Plásticas y Diseño o de Técnico o Técnica de las enseñanzas profesionales de Música o de Danza, y para el alumnado que ha cursado y superado quinto y sexto de enseñanzas profesionales de Música o de Danza y Bachillerato simultáneamente, a efectos del cálculo de la calificación final de la etapa, se realizará la siguiente ponderación:  
- El 60 % de la media de las calificaciones obtenidas en las materias cursadas en Bachillerato.  
- El 40 % de la nota media obtenida en las enseñanzas mediante las cuales se accede a la obtención del título, calculada conforme a lo establecido en los respectivos reales decretos de ordenación de las mismas.  
5. Para el alumnado a quien se homologa el curso correspondiente al primero de Bachillerato por haber realizado estos estudios en un sistema educativo extranjero, a efectos del cálculo de la calificación final de la etapa, será necesario proceder de la forma siguiente:  
- En primer lugar, se calculará la nota media del segundo curso de Bachillerato con todas las materias cursadas en el sistema educativo valenciano.  
- La calificación final de la etapa de Bachillerato será la media aritmética resultante de la nota descrita en el párrafo anterior, correspondiente a segundo de Bachillerato, y de la nota media del curso primero de Bachillerato entregada por la delegación o subdelegación del Gobierno.  
7.2.14. Matrícula de honor  
El equipo docente podrá otorgar una matrícula de honor al alumnado que haya demostrado un excelente rendimiento académico al final de cada etapa para la que se otorga. Para ello, será condición necesaria que el alumno o alumna, tras superar todas las materias de la etapa, haya obtenido nota media en la etapa igual o superior a 9 puntos. Además de la condición anterior, el equipo docente deberá acordar de forma colegiada la concesión de la matrícula de honor. Se podrá conceder una matrícula de honor por cada 20 alumnos o fracción del total de estudiantes del último curso de la etapa respectiva en el centro docente.  
  
  
  
8. ALUMNADO  
8.1. Derechos y deberes del alumnado  
Es de aplicación el Decreto 39/2008, de 4 de abril, del Consell, sobre la convivencia en los centros docentes no universitarios sostenidos con fondos públicos y sobre los derechos y deberes del alumnado, padres, madres, tutores o tutoras, profesorado y personal de administración y servicios (DOGV 5738, 09.04.2008) o normativa que lo sustituya.  
8.2. Derecho del alumnado a una evaluación objetiva y reclamación de calificaciones  
1. Al inicio de cada curso escolar, la dirección del centro debe garantizar la difusión de los criterios de evaluación y promoción establecidos en la concreción curricular fijada por el centro. Igualmente, cada profesor o profesora debe informar al alumnado y a las familias o representantes legales sobre el contenido de la programación de aula, los planes de refuerzo y los criterios de calificación.  
2. Se debe garantizar el derecho del alumnado a que su dedicación, esfuerzo y rendimiento sean valorados y reconocidos con objetividad, y con este objeto deben establecerse los procedimientos oportunos que, en todo caso, han de atender a las características de la evaluación dispuestas en la legislación vigente en el ámbito estatal y autonómico y, en particular, el carácter continuo, formativo e integrador de la evaluación en esta etapa.  
3. En cuanto al procedimiento para la reclamación de calificaciones obtenidas y de las decisiones sobre promoción, así como a las actuaciones previas referentes a la solicitud de aclaraciones y revisiones que fomenten un marco de colaboración y entendimiento mutuo entre el profesorado y el alumnado y sus representantes legales, habrá que ajustarse a lo que se establece en la Orden 32/2011, de 20 de diciembre, de la Conselleria de Educación, Formación y Ocupación, por la que se regula el derecho del alumnado a la objetividad en la evaluación, y se establece el procedimiento de reclamación de calificaciones obtenidas y de las decisiones de promoción, de certificación o de obtención del título académico que corresponda (DOGV 6680, 28.12.2011).  
4. Teniendo en cuenta lo que establece el artículo 53.1 de la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas, y considerando de plena aplicación en el ámbito educativo las prescripciones de la mencionada ley en las cuales se delimita el contenido del derecho de acceso a archivos y documentos, se hace extensivo el derecho de las personas interesadas a obtener copias de los exámenes o pruebas de evaluación realizadas. Es decir, los centros tienen la obligación de entregar copias de los exámenes o pruebas de evaluación realizadas a las personas interesadas o a sus representantes legales en el supuesto de que los soliciten, independientemente de los supuestos de reclamación regulados en la normativa vigente.  
8.3. Alumnado con necesidades específicas de apoyo educativo y necesidades de compensación de desigualdades  
1. La escolarización y la respuesta educativa al alumnado con necesidad específica de apoyo educativo y necesidades de compensación de desigualdades se regula en el Decreto 104/2018, de 27 de julio, del Consell, por el que se desarrollan los principios de equidad y de inclusión en el sistema educativo valenciano (DOGV 8356, 07.08.2018), y la Orden 20/2019, de 30 de abril, de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, por la cual se regula la organización de la respuesta educativa para la inclusión del alumnado en los centros docentes sostenidos con fondos públicos del sistema educativo valenciano (DOGV 8540, 03.05.2019). Se deberá tener en cuenta, así mismo, lo que dispone la siguiente normativa:  
a) Ley 26/2011, de 1 de agosto, de adaptación normativa a la Convención Internacional sobre los Derechos de las Personas con Discapacidad (BOE 184, 02.08.2011).  
b) Ley 9/2018, de 24 de abril, de la Generalitat, de modificación de la Ley 11/2003, de 10 de abril, de la Generalitat, sobre el estatuto de las personas con discapacidad (DOGV 8282, 26.04.2018).  
c) Resolución conjunta de 11 de diciembre de 2017, de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte y de la Conselleria de Sanidad Universal y Salud Pública, por la que se dictan instrucciones para la detección y la atención precoz del alumnado que pueda presentar un problema de salud mental (DOGV 8196, 22.12.2017).  
d) Resolución anual de la directora general de Inclusión Educativa, por la cual se dictan instrucciones para la organización de la atención educativa domiciliaria y hospitalaria.  
e) Resolución de 23 de diciembre de 2021, de la directora general de Inclusión Educativa, por la cual se dictan instrucciones para la detección y la identificación de las necesidades específicas de apoyo educativo y las necesidades de compensación de desigualdades (DOGV 9245, 29.12.2021).  
f) Resolución de 31 de octubre de 2019, de la Dirección General de Inclusión Educativa, por la que se dictan instrucciones para la solicitud y la gestión de productos de apoyo para alumnado con necesidades educativas especiales (DOGV 8673, 08.11.2019).  
g) Resolución anual del secretario autonómico de Educación y Formación Profesional, por la que se dictan instrucciones para la organización y funcionamiento de las unidades específicas ubicadas en centros ordinarios sostenidos con fondos públicos que imparten enseñanzas de segundo ciclo de Educación Infantil, Educación Primaria y Educación Secundaria Obligatoria.  
h) Resolución anual del secretario autonómico de Educación y Formación Profesional, por la cual se dictan instrucciones para la organización y funcionamiento de los centros docentes específicos de Educación Especial sostenidos con fondos públicos.  
i) Resolución anual de la Dirección General de Inclusión Educativa, por la cual se autoriza y se regula el funcionamiento, de unidades educativas terapéuticas/hospital de día para la respuesta integral al alumnado con necesidades educativas especiales derivadas de trastornos graves de salud mental.  
j) Resolución de 20 de abril de 2022, de la directora general de Inclusión Educativa, por la que se dictan instrucciones para la organización del apoyo de fisioterapia en el ámbito educativo (DOGV 9324, 25.04.2022).  
2. El equipo educativo, coordinado por la tutora o el tutor, debe realizar la detección de las circunstancias de vulnerabilidad del alumnado y de las barreras a la inclusión a partir de la información obtenida en el propio centro o que faciliten las familias o los representantes legales, el alumnado y las personas con las que se relaciona habitualmente y los servicios sanitarios, sociales y otros agentes, mediante los procedimientos regulados para la detección, coordinación e intercambio de datos.  
3. La identificación de las necesidades específicas de apoyo educativo corresponde a los departamentos de Orientación Educativa y Profesional. Para las medidas de respuesta especificadas en el artículo 5 de la Orden 20/2019, es preceptivo que los servicios especializados de orientación efectúen una evaluación sociopsicopedagógica y emitan el informe sociopsicopedagógico correspondiente, que recoge las conclusiones del procedimiento de evaluación sociopsicopedagógica, justifica la propuesta de medidas de respuesta y aporta las orientaciones para desarrollarlas y para elaborar, en su caso, el plan de actuación personalizado (PAP).  
4. El contenido y procedimiento para la evaluación y desarrollo del PAP, así como los supuestos en que se debe elaborar, se concretan en el capítulo III de la Orden 20/2019 (DOGV 8540, 03.05.2019), así como en la Resolución de 23 de diciembre de 2021, de la directora general de Inclusión Educativa, por la cual se dictan instrucciones para la detección y la identificación de las necesidades específicas de apoyo educativo y las necesidades de compensación de desigualdades (DOGV 9245, 29.12.2021).  
5. Las medidas de respuesta educativa a la inclusión se organizan en cuatro niveles de concreción, de acuerdo con el artículo 14 del Decreto 104/2018, y las dimensiones de acceso, aprendizaje y participación recogidas en las líneas generales de actuación del artículo 4 del mismo decreto. Los ejemplos de medidas de respuesta de cada nivel están disponibles en la web de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, en el apartado de la Dirección General de Inclusión Educativa: http://www.ceice.gva.es/es/web/inclusioeducativa.  
6. El capítulo IV de la Orden 20/2019 define las medidas de nivel III y IV y regula los criterios para la aplicación.  
6.1. Las medidas que pueden aplicarse en Educación Secundaria Obligatoria son las siguientes:  
a) Accesibilidad personalizada, con medios comunes o con medios específicos o singulares.  
b) Adecuación personalizada de las programaciones de aula.  
c) Refuerzo pedagógico.  
d) Enriquecimiento curricular.  
e) Actuaciones y programas de enseñanza intensiva de las lenguas oficiales de la Comunitat Valenciana para el alumnado recién llegado de incorporación tardía al sistema educativo valenciano.  
f) Medidas para el alumnado deportistas de alto nivel, de alto rendimiento o de élite y personal técnico, entrenador, arbitral y juez de élite.   
g) Medidas para el alumnado que cursa enseñanzas profesionales de Música y/o Danza.  
h) Adaptación curricular individual significativa (ACIS).  
i) Programas personalizados para la adquisición y el uso funcional de la comunicación, el lenguaje y el habla.  
j) Programas de diversificación curricular (PDC).  
k) Programa de refuerzo para el cuarto curso de la Educación Secundaria Obligatoria (PR4).  
l) Programa de aula compartida (PAC).  
m) Programas formativos de cualificación básica.  
n) Permanencia de un año más en el mismo curso en los niveles establecidos reglamentariamente.  
o) Flexibilización en la escolarización para el alumnado de incorporación tardía al sistema educativo valenciano.  
p) Prórroga de escolarización en la enseñanza obligatoria para el alumnado con necesidades educativas especiales.  
q) Medidas personalizadas para la participación.  
r) Flexibilización en la duración de la etapa para el alumnado con altas capacidades intelectuales.  
6.2. Las medidas que pueden aplicarse en el Bachillerato son las siguientes:  
a) Accesibilidad personalizada, con medios comunes o con medios específicos o singulares.  
b) Adecuación personalizada de las programaciones.  
c) Refuerzo pedagógico.  
d) Enriquecimiento curricular.  
e) Actuaciones y programas de enseñanza intensiva de las lenguas oficiales de la Comunitat Valenciana para el alumnado recién llegado de incorporación tardía al sistema educativo valenciano.  
f) Medidas para el alumnado deportistas de alto nivel, de alto rendimiento o de élite y personal técnico, entrenador, arbitral y juez de élite.  
g) Medidas para el alumnado que cursa enseñanzas profesionales de Música y/o Danza.  
h) Exenciones de calificación en Bachillerato.  
i) Flexibilización en la duración de la etapa del Bachillerato.  
j) Medidas personalizadas para la participación.  
k) Flexibilización en la duración de la etapa para el alumnado con altas capacidades intelectuales.  
7. Las situaciones de compensación de desigualdades, los criterios de escolarización y las medidas adicionales que pueden aplicarse con este alumnado se especifica en los artículos 52, 53 y 54 de la Orden 20/2019. Los criterios para la atención educativa domiciliaria y hospitalaria son los establecidos en la normativa publicada por la dirección general con competencia en educación inclusiva.  
8. Para la adecuada atención conjunta con la Conselleria de Sanidad del alumnado con problemas de salud mental, hay que ajustarse a lo que establece la Resolución de 11 de diciembre de 2017, de la Conselleria de Sanidad Universal y Salud Pública para la detección y la atención precoz del alumnado que pueda presentar un problema de salud mental, así como a la resolución anual de la Dirección General de Inclusión Educativa, por la cual se autoriza y se regula el funcionamiento de unidades educativas terapéuticas para la respuesta integral al alumnado con necesidades educativas especiales derivadas de trastornos graves de salud mental.  
9. Los criterios para la escolarización del alumnado con necesidades educativas especiales, así como el procedimiento para determinar la modalidad de escolarización y las condiciones para hacerla efectiva en los centros ordinarios, están regulados en la sección primera del capítulo VI de la Orden 20/2019 y en los apartados cuarto y quinto de la Resolución de 23 de diciembre de 2021, de la directora general de Inclusión Educativa, por la cual se dictan instrucciones para la detección y la identificación de las necesidades específicas de apoyo educativo y las necesidades de compensación de desigualdades (DOGV 9245, 29.12.2021).  
10. En los grupos que escolaricen alumnado con necesidades educativas especiales se podrá aplicar una reducción de la ratio máxima de alumnado en las condiciones que se especifican en el artículo 47 de la Orden 20/2019. El trámite requiere la autorización, por resolución de la persona titular de la Dirección Territorial de Educación.  
8.4. Alumnado recién llegado  
1. La escolarización del alumnado que se incorpora tardíamente al sistema educativo español se tiene que hacer atendiendo a sus circunstancias, conocimientos, edad e historial académico.  
2. Será aplicable la normativa siguiente:  
a) Artículo 9 de la Ley orgánica 2/2009, de 11 de diciembre, de reforma de la Ley orgánica 4/2000, de 11 de enero, sobre derechos y libertades de los extranjeros en España y su integración social (BOE 299, 12.12.2009).  
b) Real decreto 557/2011, de 20 de abril, por el que se aprueba el Reglamento de la Ley orgánica 4/2000, sobre derechos y libertades de los extranjeros en España y su integración social, tras su reforma por la Ley orgánica 2/2009 (BOE 103, 30.04.2011).  
c) Artículo 22 del Real decreto 217/2022, de 29 de marzo, por el que se establece la ordenación y las enseñanzas mínimas de la Educación Secundaria Obligatoria (BOE 76, 30.02.2022).  
d) Resolución de 26 de febrero de 2003, de las direcciones generales de Centros Docentes y de Ordenación e Innovación Educativa y Política Lingüística, por la que se dictan instrucciones para la aplicación de la Orden de Educación, Cultura y Deportes 3305/2002, de 16 de diciembre, sobre homologación y convalidación de títulos y estudios extranjeros de educación no universitaria (DOGV 4451, 03.03.2003).  
e) Resolución de 9 de febrero de 2005, del director general de Enseñanza, por la que se dictan instrucciones para la aplicación de la Ley orgánica 4/2000, de 11 de enero, y del Real decreto 2393/2004, de 30 de diciembre, sobre derechos y libertades de los extranjeros en España y su integración social en el sistema educativo (DOGV 5992, 23.02.2005).  
f) Resolución de 5 de junio de 2018, de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, por la que se dictan instrucciones y orientaciones para actuar en la acogida de alumnado recién llegados, especialmente los desplazados, en los centros educativos de la Comunitat Valenciana (DOGV 8314, 11.06.2018).  
g) Instrucciones de 16 de julio de 2019, de la Secretaría Autonómica de Educación y Formación Profesional, por las cuales se establecen directrices sobre varios aspectos relacionados con el alumnado que se incorpora al sistema educativo español procedente de centros de titularidad extranjera o sistemas educativos de otros países:  
http://www.ceice.gva.es/documents/161863064/168012207/Instruccions\_centres\_extrangers.  
En términos generales, hasta el año natural en que el alumnado cumpla los dieciséis años, se actuará de acuerdo con la normativa de escolarización vigente, los criterios generales de admisión del alumnado y la edad del alumnado.  
3. El alumnado que se incorpora tardíamente a la enseñanza obligatoria, por venir de otros países o por cualquier otro motivo, y que, por esta circunstancia, presenta un desarrollo competencial, debidamente valorado con los instrumentos adecuados, inferior a dos o más cursos, tomando como referencia el currículo ordinario oficial correspondiente a su edad, puede escolarizarse transitoriamente en un curso inferior al que le corresponda, después de haber considerado las adaptaciones de acceso necesarias. Esta medida de respuesta tiene la consideración de nivel III y una vez superadas las barreras que han motivado la adopción de la medida, el alumnado debe incorporarse al curso que le corresponde por edad. En todo caso, habrá que ajustarse a lo que se dispone en el artículo 31 de la Orden 20/2019, de 30 de abril.  
4. Para el alumnado recién llegado que se escolariza por primera vez en un centro educativo ubicado en la Comunitat Valenciana, con desconocimiento de las lenguas oficiales, es aplicable lo que dispone el artículo 17 de la Orden 20/2019, de 30 de abril. La asesoría técnica docente en materia de educación plurilingüe puede apoyar y asesoramiento en la implementación de actuaciones y programas de enseñanza intensiva de las lenguas oficiales de la Comunitat Valenciana, para el alumnado recién llegado de incorporación tardía al sistema educativo valenciano.  
5. El alumnado extranjero que se haya incorporado tardíamente a la enseñanza básica y, al acabarla, haya conseguido las competencias básicas y los objetivos de la etapa obtendrá el título de Graduado en Educación Secundaria Obligatoria.  
6. El alumnado recién llegado menores de dieciocho años podrá incorporarse a las enseñanzas postobligatorias no universitarias si disponen de alguno de los documentos acreditativos que se enumeran:  
a) Tarjeta de identidad de extranjero.  
b) Certificado de empadronamiento en un municipio.  
c) Visado de estudios, obtenido según el procedimiento y con los requisitos regulados en el Real decreto 557/2011, de 20 de abril.  
d) Pasaporte.  
7. El alumnado recién llegado mayor de dieciocho años podrá incorporarse a las enseñanzas postobligatorias no universitarias si disponen de alguno de los documentos acreditativos que se enumeran:  
a) Tarjeta de identidad de extranjero.  
b) Visado de estudios, obtenido según el procedimiento y con los requisitos regulados en el Real decreto 557/2011, de 20 de abril, o tarjeta de estudiante extranjero.  
c) Documento que acredite de manera suficiente la identidad de la persona.  
8. Además de los requisitos indicados anteriormente, para formalizar la matrícula también se requerirá que el alumnado disponga de una plaza escolar vacante en el centro educativo en cumplimiento de la normativa en materia de admisión del alumnado, así como que cumpla las condiciones académicas de acceso establecidas en la normativa vigente. En caso de haber superado los estudios anteriores en un país extranjero, tendrá que acreditar la homologación de los títulos o estudios anteriores de acuerdo con la normativa vigente, esto es, la Orden de 14 de marzo de 1988, para la aplicación de lo que dispone el Real decreto 104/1988, de 29 de enero, sobre homologación y convalidación de títulos y estudios extranjeros de educación no universitaria (BOE 41, 17.02.1988), teniendo en cuenta las modificaciones dadas por:  
a) Orden de 30 de abril de 1996, por la que se adecuan a la nueva ordenación educativa determinados criterios en materia de homologación y convalidación de títulos y estudios extranjeros de niveles no universitarios y se fija el régimen de equivalencias con los correspondientes españoles (BOE 112, 08.05.1996).  
b) Orden ECD/3305/2002, de 16 de diciembre, por la que se modifican las de 14 de marzo de 1988 y de 30 de abril de 1996, para la aplicación de lo que dispone el Real decreto 104/1988, de 29 de enero, sobre homologación y convalidación de títulos y estudios extranjeros de educación no universitaria (BOE 311, 28.12.2002).  
c) Instrucciones del Ministerio de Educación y Formación Profesional sobre ampliación de la vigencia de los volantes de inscripción condicional en centros docentes o en exámenes oficiales: http://www.ceice.gva.es/webitaca/docs/avisos/instrucciones\_amplia\_vigencia\_volante\_inscrip.pdf.  
d) Instrucciones de 16 de julio de 2019, de la Secretaría Autonómica de Educación y Formación Profesional, por las cuales se establecen directrices sobre varios aspectos relacionados con el alumnado que se incorpora al sistema educativo español procedentes de centros de titularidad extranjera o sistemas educativos de otros países:  
http://www.ceice.gva.es/documents/161863064/168012207/Instruccions\_centres\_extrangers.  
9. Una vez aplicado todo lo que se ha indicado en los apartados anteriores, en el supuesto de que algún alumno o alumna se encuentre en una situación académica que pueda considerarse irregular o inadecuada, el centro docente trasladará los hechos, con la documentación de que disponga, a la Inspección de Educación. En su caso, la Inspección de Educación podrá proponer a la dirección general competente en materia de ordenación académica una regularización del expediente académico del alumnado, la cual resolverá teniendo en cuenta el informe previo de la Inspección de Educación.  
8.5. Deportistas de alto nivel y de alto rendimiento, y deportistas de élite y personal técnico, entrenador, arbitral y juez de élite de la Comunitat Valenciana  
1. Los deportistas de alto nivel y de alto rendimiento podrán acogerse a los beneficios establecidos en el artículo 9 del Real decreto 971/2007, de 13 de julio, sobre deportistas de alto nivel y alto rendimiento (BOE 177, 25.07.2007) y los apartados 7.1.8 y 7.2.7 de estas instrucciones.  
2. Los deportistas de élite, el personal técnico, entrenador, arbitral y juez de élite de la Comunitat Valenciana dispondrán de las medidas de protección y apoyo en relación con el acceso y el seguimiento de sus estudios, en los términos establecidos en el capítulo IV del Decreto 39/2020, de 20 de marzo, del Consell, de medidas de apoyo a deportistas de élite, y al personal técnico, entrenador, arbitral y juez de élite de la Comunitat Valenciana (DOGV 8784, 08.04.2020) y los apartados 7.1.8 y 7.2.7 de estas instrucciones.  
3. Según lo que establece el artículo 17 del Decreto 40/2016, de 15 de abril, del Consell, por el que se regula la admisión en los centros docentes públicos y privados concertados que imparten enseñanzas de Educación Infantil, Educación Primaria, Educación Secundaria Obligatoria y Bachillerato (DOGV 7762, 18.04.2016), modificado por el Decreto 35/2020, de 13 de marzo, del Consell (DOGV 8774, 30.03.2020), y también modificado por el Decreto 58/2021, de 30 de abril (DOGV 9077, 06.05.2021), y por el Decreto 21/2022, de 4 de marzo (DOGV 9304, 23.03.2022), así como lo que establece el mencionado Decreto 39/2020, de 20 de marzo, en su disposición final segunda, el alumnado deportista de élite, de alto nivel y de alto rendimiento así como el personal técnico, entrenador, arbitral y juez de élite de la Comunitat Valenciana, tendrá preferencia para acceder al centro situado en la zona de influencia del lugar donde realicen el entrenamiento; así mismo, la conselleria que tenga atribuidas las competencias en materia educativa podrá determinar los centros de Educación Secundaria en que tendrán prioridad en la admisión el alumnado que curse simultáneamente enseñanzas de Educación Secundaria, enseñanzas regladas de Música o de Danza y el alumnado deportistas de alto nivel, de alto rendimiento y los deportistas de élite personal técnico, entrenador, arbitral y juez de élite de la Comunitat Valenciana.  
  
  
  
9. MATRÍCULA  
1. Se deberá tener en cuenta lo que se establece en la Orden 7/2016, de 19 de abril, de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, por la que se regula el procedimiento de admisión del alumnado en los centros docentes sostenidos con fondos públicos de la Comunitat Valenciana que imparten enseñanzas de Educación Infantil, Educación Primaria, Educación Secundaria Obligatoria y Bachillerato (DOGV 7765, 21.04.2016) modificada por la Orden 5/2020, de 31 de marzo (DOGV 8778, 01.04.2020), y por la Orden 14/2022, de 24 de marzo (DOGV 9306, 25.03.2022) y lo establecido en la Resolución de 28 de marzo de 2022, del director general de Centros Docentes, por la que se establece el calendario y se dictan instrucciones respecto al procedimiento de admisión del alumnado en los centros docentes sostenidos con fondos públicos de la Comunitat Valenciana que imparten enseñanzas de Educación Infantil, Educación Primaria, Educación Secundaria Obligatoria y Bachillerato para el curso 2022- 2023 (DOGV 9308, 29.03.2022).  
2. Los centros docentes públicos y privados concertados están obligados a mantener escolarizado al alumnado hasta el final de la enseñanza obligatoria, excepto el cambio de centro producido por voluntad familiar o por aplicación de la normativa sobre convivencia de los centros docentes en el apartado que regula los derechos y deberes del alumnado.  
3. De acuerdo con el Decreto 40/2016, de 15 de abril, del Consell, por el que se regula la admisión en los centros docentes públicos y privados concertados que imparten enseñanzas de Educación Infantil, Educación Primaria, Educación Secundaria Obligatoria y Bachillerato (DOGV 7762, 18.04.2016), modificado por el Decreto 35/2020, de 13 de marzo (DOGV 8774, 30.03.2020), por el Decreto 39/2020, de 20 de marzo (DOGV 8784, 08.04.2020), por el Decreto 58/2021, de 30 de abril, del Consell (DOGV 9077, 06.05.2021), y por el Decreto 21/2022, de 4 marzo, del Consell (DOGV 9304, 23.03.2022), la matriculación del alumnado en un centro público o privado concertado supondrá respetar el PEC y el carácter propio, que debe respetar, a su vez, los derechos reconocidos al alumnado y a sus familias en las leyes y lo establecido en el apartado 5 del artículo 2 de dicho decreto.  
4. Se deberá tener en cuenta la modificación del Decreto 40/2016 introducida en la disposición final primera del Decreto 58/2021, de 30 de abril, del Consell, sobre jornada lectiva del personal docente y número máximo de alumnado por unidad en centros docentes no universitarios (DOGV 9077, 06.05.2021), respecto a las consideraciones a tener en cuenta con el alumnado nacido de parte múltiple.  
5. En los supuestos de no convivencia de los progenitores del alumnado por motivos de separación, divorcio, ruptura de pareja de hecho, o situación análoga, en el procedimiento de admisión y en el cambio de centro educativo del alumnado en los centros docentes públicos y privados concertados que imparten Educación Secundaria Obligatoria de la Comunitat Valenciana, se aplicará la Resolución de 14 de febrero de 2019, de la Secretaría Autonómica de Educación e Investigación, por la que se dictan instrucciones para aplicarlas en los centros docentes sostenidos con fondos públicos de enseñanzas no universitarias de la Comunitat Valenciana ante varios supuestos de no convivencia de los progenitores por motivos de separación, divorcio, nulidad matrimonial, ruptura de pareja de hecho o situaciones análogas (DOGV 8490, 20.02.2019).  
6. En los centros de Enseñanza Secundaria, el acceso a una modalidad de Bachillerato, a un ciclo formativo de la Formación Profesional, o a un programa formativo de cualificación básica, requerirá la participación en el proceso de admisión, con independencia de que el alumno o la alumna esté cursando otras enseñanzas, incluso no obligatorias, en el mismo centro.  
7. El alumnado de Educación Secundaria Obligatoria y de Bachillerato que promocione al curso siguiente ha de formalizar la matrícula para el curso siguiente en el plazo que se establezca.  
9.1. Documentos de matrícula  
1. Para la formalización de la matrícula será necesario ajustarse a lo dispuesto en la Orden 7/2016, de 19 de abril, modificada por la Orden 5/2020, de 31 de marzo, y por la Orden 14/2022, de 24 de marzo (DOGV 9306, 25.03.2022), y en la Resolución de 28 de marzo de 2022, del director general de Centros Docentes para el curso 2022-2023, citada anteriormente.  
El alumnado admitido en el centro deberá aportar la siguiente documentación, bien mediante telematrícula (cuando se haya participado por el proceso de admisión) o bien de forma presencial:  
a) En el caso del alumnado que se traslade entre centros de la Comunitat Valenciana sostenidos con fondos públicos, no será necesario aportar la información referente a la acreditación del requisito de edad ni el académico, que se trasladará, de oficio, mediante la aplicación informática.  
b) En el caso del alumnado que se incorpore por primera vez a centros de la Comunitat Valenciana, o proceda de centros no sostenidos con fondos públicos de la Comunitat Valenciana, para la formalización de la matrícula, además de la documentación acreditativa de las circunstancias alegadas, debe aportar los siguientes documentos:  
- Libro de familia o certificado de la inscripción de nacimiento expedido por el registro civil. Esta documentación acreditará el cumplimiento del requisito de edad establecido por la Ley orgánica 2/2006, de Educación.  
- Certificado de baja del centro anterior. En el certificado debe constar su situación académica, a efectos de acreditar el cumplimiento del requisito académico exigido por el ordenamiento jurídico vigente para el nivel educativo y curso al que pretende acceder.  
Respecto al requisito académico, siempre que no lo haya acreditado ante el centro en el momento de solicitar una plaza escolar:  
- El alumnado que se incorpore a primer curso de Bachillerato, cuando durante el curso 2021-2022 no haya cursado cuarto de la ESO o no haya finalizado un ciclo de Formación Profesional de Grado Medio o lo haya hecho en un centro no sostenido con fondos públicos de la Comunitat Valenciana o de un sistema educativo extranjero, debe aportar un certificado del centro de origen que acredite la superación de las enseñanzas que permitan el acceso a primero de Bachillerato, en el que constará, en su caso, la nota media obtenida.  
- El alumnado que se incorpore a segundo curso de Bachillerato, independientemente del centro en el que haya cursado primero, debe aportar un certificado del centro de origen que acredite la superación de las enseñanzas que permitan el acceso a primero de Bachillerato, en la que constará, en su caso, la nota media obtenida.  
2. El alumnado ya no debe presentar el informe sanitario en los inicios y cambios de etapa escolar en los procesos de matriculación o cambio de centro, de acuerdo con la modificación del artículo 59, sobre salud escolar, de la Ley 10/2014, de 29 de diciembre, de la Generalitat, de Salud de la Comunitat Valenciana, efectuada por la Ley 7/2021, de 29 de diciembre, de la Generalitat, de medidas fiscales, de gestión administrativa y financiera y de organización de la Generalitat 2022. Sin embargo, también de acuerdo con la mencionada modificación, las personas progenitoras o las personas tutoras tendrán la responsabilidad de informar al centro educativo en los casos en que la persona menor pueda requerir una intervención urgente en el horario escolar, presente enfermedades que comporten modificaciones en la dieta escolar o problemas de salud que requieran una adaptación curricular. En este caso, entregarán una copia del informe emitido por el personal sanitario de su Centro de Atención Primaria y/o Especializada de referencia en el que se recogen estos aspectos.  
3. Los datos relativos al alumnado matriculado deben estar introducidos completamente, por parte de los centros educativos, antes del 30 de septiembre de 2022, de acuerdo con el artículo 55.2 de la Orden 7/2016. Para ello utilizarán el sistema de gestión académica y administrativa ITACA.  
4. La matrícula del alumnado que no requiere proceso de admisión por cambio de curso, ciclo, etapa o nivel educativo, dentro del mismo centro y hasta la finalización de la educación básica, será organizada de forma propia por cada uno de los centros docentes, con arreglo al principio de autonomía en la gestión, siempre que no se conculque el derecho a la escolarización del alumnado en etapas obligatorias, dentro de los plazos establecidos.  
5. El centro al cual se incorpore nuevo alumnado como resultado del procedimiento de admisión, solicitará al alumnado o sus representantes legales que aporten la documentación acreditativa de las situaciones alegadas, mediante una declaración responsable, que hayan sido objeto de baremación y no hayan sido verificadas de oficio, ni aportadas telemáticamente a través del apartado «Formalización de la matrícula» de la página www.telematricula.es o aportadas al centro directamente en el momento de la matrícula. De acuerdo con el artículo 43.3 de la Orden 7/2016, la falsedad en los datos aportados dará lugar a la anulación de la solicitud, de forma que el alumno o la alumna se escolarizará en la forma prevista en el artículo 51 de la citada orden.  
6. En el momento de formalización de la matrícula, en caso de que se haya marcado la casilla de existencia de no convivencia de los progenitores, sin que exista limitación de la patria potestad, deberá aportarse la firma y consignar los datos del padre, madre, tutor o tutora distinto de la persona que formuló la solicitud de plaza, en caso de que no las hubiera hecho constar previamente en la solicitud. En todo caso, se actuará conforme a lo dispuesto en el apartado quinto, «Admisión y matriculación», y sexto, «Baja y cambio de centro», de la Resolución de 14 de febrero de 2019, de la Secretaría Autonómica de Educación e Investigación, por la que se dictan instrucciones para su aplicación a los centros docentes sostenidos con fondos públicos de enseñanzas no universitarias de la Comunitat Valenciana ante varios supuestos de no convivencia de los progenitores por motivos de separación, divorcio, nulidad matrimonial, ruptura de parejas de hecho o situaciones análogas.  
7. En caso de que en el momento de la matrícula no se pueda aportar toda la documentación requerida, el alumnado que curse enseñanzas obligatorias podrá efectuar la matrícula. No obstante, deberá aportar la documentación requerida cuando disponga de la misma para su correcta escolarización.  
8. El alumnado de enseñanzas postobligatorias que en el momento de la matrícula no pueda aportar toda la documentación requerida puede efectuar la matrícula condicionada a la posterior entrega de la mencionada documentación; además, debe hacer efectivo en el momento de la matrícula el pago de las tasas por servicios administrativos derivados de la actividad académica de nivel no universitario.  
9. El alumnado procedente de sistemas educativos extranjeros debe aportar la documentación necesaria para acreditar sus datos personales y el cumplimiento de los requisitos de edad y académicos suficientes para efectuar su matrícula en un centro de la Comunitat Valenciana. En el caso de enseñanzas obligatorias, se aplicará lo que se prevé en el punto 8.  
10. El alumnado extranjero, menor o mayor de 18 años, para formalizar la matrícula, podrá acreditar su identidad mediante cualquiera de los siguientes documentos: tarjeta de identidad de extranjero o NIE, visado de estudios, pasaporte o documento expedido por su país de origen que acredite su identidad.  
11. En relación con el seguro escolar:  
El alumnado español o extranjero, que resida legalmente en España, que curse estudios oficiales desde tercer curso de la ESO, o equivalente según el actual sistema educativo, y hasta el curso escolar en el que cumpla los 28 años, será beneficiario del seguro escolar obligatorio, según la Ley de 17 de julio de 1953, sobre el establecimiento del seguro escolar en España (BOE 199, 18.07.1953).  
El procedimiento de tramitación del seguro escolar por parte de los centros docentes sostenidos con fondos públicos se establece en las instrucciones de la Dirección General de Centros y Personal Docente, de fecha 28 de octubre de 2019.  
El alumnado que curse las enseñanzas profesionales de Música o de Danza en conservatorios de Música o de Danza y que, al mismo tiempo, curse tercero o cuarto de Educación Secundaria Obligatoria o Bachillerato, se considerará incluido en el campo de aplicación del seguro escolar, sin que para ello sea necesario el abono de una nueva cuota, puesto que, de acuerdo con el artículo 60.4 del Reglamento general sobre cotización y liquidación de otros derechos de la Seguridad Social, aprobado por el Real decreto 2064/1995, de 22 de diciembre (BOE 22, 25.01.1996), la obligación de cotizar el seguro escolar es única por estudiante y curso académico, aunque el estudiante esté matriculado en varios centros.  
12. De acuerdo con el contenido del apartado 4.9.5 de la Resolución de 23 de diciembre de 2021, de la directora general de Inclusión Educativa, por la que se dictan instrucciones para la detección y la identificación de las necesidades específicas de apoyo educativo y las necesidades de compensación de desigualdades (DOGV 9245, 29.12.2021), los centros educativos con personal de la orientación que, perteneciente a una agrupación de zona, haya realizado valoraciones o detecciones de algún tipo de necesidad de alumnado de nueva incorporación al sistema, trasladarán la documentación complementaria a los centros educativos donde este alumnado se haya matriculado a petición de estos. Hasta ese momento, la custodia de la documentación corresponderá a la secretaría del centro educativo de la persona orientadora que ha realizado la valoración.  
9.2. NIA  
1. La Orden de 29 de abril de 2009, de la Conselleria de Educación, por la que se regula el número identificativo del alumnado de la Comunitat Valenciana (NIA), (DOGV 6026, 02.06.2009), regula la asignación de un NIA a cada alumno y alumna, para facilitar la gestión de los procesos referentes a la documentación del alumnado a lo largo de su vida escolar.  
2. El NIA lo asigna la conselleria competente en materia de educación, para ello seguirá el procedimiento indicado en el artículo 4 de la Orden de 29 de abril de 2009, y se debe hacer constar en toda la documentación oficial en la que se necesite identificar al alumnado.  
3. Los centros docentes tramitarán para cada alumno y alumna una tarjeta que servirá como documento acreditativo del número de identificación del alumnado.  
9.3. Traslado de matrícula  
El informe personal por traslado tiene como fin garantizar la continuidad del proceso de aprendizaje del alumnado que se traslade a otro centro sin haber concluido un determinado curso.  
Cuando un alumno o alumna se traslade de centro para proseguir sus estudios de Educación Secundaria Obligatoria o de Bachillerato, habrá que ajustarse a lo que haya dispuesto la conselleria competente en materia de educación.  
1. Traslado de centro dentro del Estado español.  
a) Cuando el alumno o alumna se traslade de centro para proseguir sus estudios de Educación Secundaria Obligatoria o de Bachillerato, el centro de origen expedirá los documentos siguientes:  
- Un certificado académico que le permita matricularse en el nuevo centro. Cuando el traslado se efectúe sin haber concluido cualquiera de los cursos, se tiene que acompañar este certificado con el informe personal por traslado al que se refiere el artículo 34 del Real decreto 217/2022, de 29 de marzo, para los cursos de la ESO, el artículo 33 del Real decreto 243/2022, de 5 de abril, para los cursos de Bachillerato, y el que se establezca en la normativa autonómica por la que se establecen los documentos oficiales de evaluación y se concretan aspectos de la ordenación general de la Educación Secundaria Obligatoria y del Bachillerato.  
- El centro de origen remitirá al de destino, de forma inmediata y a petición de este, el correspondiente historial académico de la Educación Secundaria Obligatoria o de Bachillerato, y hará constar en la diligencia correspondiente que los datos que contiene concuerdan con el expediente que guarda el centro.  
b) El centro receptor se hará cargo de la custodia del historial académico de la Educación Secundaria Obligatoria o de Bachillerato y abrirá el correspondiente expediente académico, al que trasladará los datos del informe personal por traslado.  
c) La matriculación adquirirá carácter definitivo una vez recibido el historial académico debidamente cumplimentado.  
d) En el caso de traslado desde una comunidad autónoma con lengua propia cooficial con el castellano a un centro de la Comunitat Valenciana, las calificaciones obtenidas en esta materia tendrán la misma validez, a efectos académicos, que las restantes materias del currículo; sin embargo, si la calificación de la materia mencionada ha sido negativa, no se computará como pendiente ni tendrá efectos académicos.  
e) Cuando los documentos básicos de evaluación tengan que producir efectos fuera de la Comunitat Valenciana, habrá que ajustarse a lo que dispone la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas (BOE 236, 02.10.2015).  
2. Traslado de centro a un sistema educativo extranjero.  
a) Cuando el alumno o alumna se incorpore a un centro extranjero en España o en el exterior que no imparta enseñanzas del sistema educativo español, no se trasladará el historial académico.  
b) Para facilitar la incorporación a las enseñanzas equivalentes del sistema educativo extranjero del que se trate, el centro de origen emitirá un certificado académico del alumnado. El historial académico continuará custodiado por el último centro en el que el alumno o alumna estuviera matriculado en previsión de la posible reincorporación futura a las enseñanzas del sistema educativo español, en el mismo centro o en otro, al cual se trasladará entonces, o hasta la entrega al alumno después de la conclusión de los estudios extranjeros equivalentes a la Educación Secundaria Obligatoria o al Bachillerato.  
3. Traslado de centro con sistema educativo extranjero a otro centro con sistema educativo valenciano.  
Cuando un alumno o alumna se traslade desde un centro con sistema educativo extranjero a otro centro del sistema educativo valenciano, habrá que tener en cuenta estas cuestiones:  
a) Escolarización en la etapa de Educación Secundaria Obligatoria.  
Para realizar estudios en cualquier curso de la Educación Secundaria Obligatoria, la escolarización de este alumnado se realizará atendiendo a la edad, las circunstancias, los conocimientos y su historial académico.  
b) Homologación del título de Educación Secundaria Obligatoria.  
En el caso de haber finalizado los estudios correspondientes de la Educación Secundaria Obligatoria en un sistema educativo extranjero, habrá que solicitar a la delegación o a la subdelegación del Gobierno la homologación del título de Educación Secundaria Obligatoria a fin de poder continuar los estudios postobligatorios no universitarios.  
Para el cálculo de la calificación final de etapa para el alumnado que participa en un proceso de admisión, es necesario ajustarse a lo que se indica en la Resolución de 23 de marzo de 2018, de la Secretaría de Estado de Educación, Formación Profesional y Universidades, por la que se establecen las instrucciones para el cálculo de la calificación final que debe figurar en las credenciales de convalidación por primero de Bachillerato y de homologación de títulos extranjeros al título de Graduado o Graduada en Educación Secundaria Obligatoria y en el de Bachillerato español:  
b.1) Debe aportarse el certificado acreditativo de los cuatro cursos realizados equivalentes a la etapa de Educación Secundaria Obligatoria del sistema educativo español, en el que consten las materias cursadas, las calificaciones obtenidas y los años académicos en los que se realizaron los respectivos cursos.  
b.2) Cuando el solicitante de la homologación haya realizado alguno de los cursos en el sistema educativo español, deberá aportar el certificado académico con las calificaciones de estos para el cálculo de la calificación final.  
b.3) Cuando el solicitante no aporte la documentación necesaria para su cálculo, la calificación final que figurará en la credencial de homologación en el título de Graduado o Graduada en Educación Secundaria Obligatoria será 5,00. Esta calificación se aplicará para cada curso cuyo certificado no se aporte. No se calculará la calificación final una vez expedida la credencial, ni incluso en caso de que se aporte un certificado con posterioridad.  
b.4) En ningún caso se certificará la calificación final obtenida por el solicitante con anterioridad a haberse formulado propuesta favorable a la homologación o convalidación.  
En caso de que el procedimiento de homologación no haya concluido y el alumno o alumna participe en un proceso de admisión, puede aportar el volante de inscripción condicional sellado por el registro donde haya presentado la solicitud de homologación. En ese caso, la calificación final de etapa provisional será un 5,00. Una vez se le expida la credencial de homologación, el alumno o alumna podrá presentar la calificación final de etapa emitida.  
c) Homologación del primer curso de Bachillerato.  
Para realizar estudios en el segundo curso de Bachillerato, se tendrá que solicitar a la delegación o a la subdelegación del Gobierno la homologación del primer curso de Bachillerato, con la nota media correspondiente a este curso.  
9.4. Anulación de matrícula en Educación Secundaria Obligatoria y Bachillerato  
1. El alumnado de Educación Secundaria Obligatoria que tenga cumplidos los dieciséis años en el momento de la matrícula, o los cumplan en este año, podrán solicitar a la dirección del centro docente donde estén matriculados la anulación de la matrícula correspondiente.  
2. La permanencia en el Bachillerato ocupando un puesto escolar en régimen ordinario diurno será de cuatro años académicos, como máximo, de conformidad con el artículo 5.2 del Real decreto 243/2022, de 5 de abril.  
3. Con el fin de no agotar el número de años durante los cuales se puede permanecer cursando Bachillerato en régimen ordinario, el alumnado podrá solicitar a la dirección del centro docente donde esté matriculado la anulación de la matrícula correspondiente.  
4. Para solicitar la anulación de la matrícula, tendrán que acreditar que se encuentra en alguna de las circunstancias siguientes: enfermedad prolongada de carácter físico o psíquico, incorporación a un puesto de trabajo, obligaciones ineludibles de tipo personal o familiar que impidan la normal dedicación en el estudio, u otras circunstancias, debidamente justificadas, que tengan carácter excepcional.  
5. Las solicitudes se tienen que formular, en todo caso, antes de finalizar el mes de abril y serán resueltas, oídos el equipo educativo y el departamento de orientación o quien tenga atribuidas sus funciones, por el director o la directora del centro docente donde se encuentre matriculado el alumnado. El director o la directora autorizará la anulación de la matrícula siempre que quede acreditada la existencia de una de las causas que figuran en el punto anterior. En caso de denegación, las personas interesadas podrán elevar un recurso de alzada ante la dirección territorial competente en materia de educación.  
6. El alumnado que haya agotado el límite de permanencia en la etapa en régimen ordinario diurno podrán continuar los estudios en los regímenes de Bachillerato para personas adultas, nocturno o a distancia, así como presentarse a las pruebas para obtener directamente el título de Bachiller al que se refiere el artículo 69.4 de la Ley orgánica 2/2006, de 3 de mayo, de educación, modificada por la Ley orgánica 3/2020, de 29 de diciembre.  
  
  
10. CENTROS DE PRÁCTICAS Y ESTUDIANTES ERASMUS1. La participación de los centros y del profesorado en la formación pedagógica y didáctica de los estudiantes del máster que habilita para la profesión de profesor o profesora de Educación Secundaria Obligatoria y de Bachillerato, Formación Profesional y Enseñanzas de Idiomas, se realizará según lo que establece la Orden de 30 de septiembre de 2009, de la Conselleria de Educación, por la que se regulan la convocatoria y el procedimiento para la selección de centros de prácticas y se establecen orientaciones para el desarrollo del prácticum de los títulos oficiales de máster que habilitan para el ejercicio de las profesiones de profesor de Educación Secundaria Obligatoria y de Bachillerato, Formación Profesional y Enseñanzas de Idiomas (DOGV 6123, 15.10.2009).  
2. Los centros también podrán acoger estudiantes universitarios extranjeros en prácticas a través del Programa Erasmus+. La acogida de este alumnado se regula en la Resolución de 20 de febrero de 2017, de la Dirección General de Política Lingüística y Gestión del Multilingüismo, por la que se aprueban las instrucciones de acogida de estudiantes de educación superior Erasmus+ para la realización de prácticas en centros educativos valencianos (DOGV 7987, 24.02.2017).  
3. También se podrá incorporar alumnado de prácticas de ciclos formativos (TIS, TASOCT, etc.) o de grados o posgrados que tengan vinculación con la intervención socioeducativa, como trabajo social, educación social, terapia ocupacional, etc.  
  
  
11. ITACA. TECNOLOGÍAS DE LA INFORMACIÓN Y LA COMUNICACIÓN Y PROTECCIÓN DE DATOS PERSONALES  
11.1. Normativa que se tiene que prever en materia del uso de las tecnologías de la información y de la comunicación y la protección en el tratamiento de los datos personales  
1. Habrá que atenerse a lo que dispone la legislación en la materia y las instrucciones de servicio que dicte la dirección general con competencias en tecnologías de la información y de la comunicación, y específicamente en la siguiente normativa:  
a) Reglamento (UE) 2016/679, del Parlamento Europeo y del Consejo, de 27 de abril de 2016, relativo a la protección de las personas físicas en lo que respecta al tratamiento de datos personales y a la libre circulación de estos datos y por el que se deroga la Directiva 95/46/CE (conocido por Reglamento general de protección de datos, RGPD), (DOUE L119/1, 04.05.2016).  
b) Ley orgánica 3/2018, de 5 de diciembre, de Protección de Datos Personales y garantía de los derechos digitales (BOE 294, 06.12.2018).  
c) Real decreto 1720/2007, de 21 de diciembre, por el que se aprueba el Reglamento de desarrollo de la Ley orgánica 15/1999, de 13 de diciembre, de protección de datos de carácter personal (BOE 17, 19.01.2008), en aquellos apartados que se mantienen vigentes.  
d) Orden 19/2013, de 3 de diciembre, de la Conselleria de Hacienda y Administración Pública, por la que se establecen las normas sobre el uso seguro de medios tecnológicos en la Administración de la Generalitat (DOGV 7169, 10.12.2013).  
e) Resolución de 26 de junio de 2013, de la Dirección General de Centros y Personal Docente, de la Dirección General de Formación Profesional y Enseñanzas de Régimen Especial y de la Dirección General de Tecnologías de la Información, por la que se establece el procedimiento y el calendario de inventariado y certificación de las aplicaciones y equipamiento informático existente en los centros educativos dependientes de la Generalitat (DOGV 7056, 28.06.2013).  
f) Resolución de 28 de junio de 2018, de la Subsecretaría de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, por la que se dictan instrucciones para el cumplimiento de la normativa de protección de datos en los centros educativos públicos de titularidad de la Generalitat (DOGV 8436, 03.12.2018).  
g) Carta informativa de 30 de abril de 2021, de la Subsecretaría de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte y el director general de Centros Docentes sobre el nuevo apartado en la web https://ceice.gva.es/es/, dedicado a la protección de datos en los centros educativos públicos GVA, y necesidad de publicar los Registros de Actividades de Tratamiento (RAT) de los centros:  
https://ceice.gva.es/documents/161634279/172734302/Z+Carta+Informativa+nuevo+apartado+Protecci%C3%B3n+de+Datos+y+RAT+centros+p%C3%BAblicos+educativos+GVA/52589713-09bc-41e3-9b8c-cdf6cb582928.  
Los centros públicos GVA tienen que crear, dentro sus páginas web, un apartado denominado «Protección de Datos» con la relación de los RAT que son aplicables en cada centro y enlazar a la URL:  
https://ceice.gva.es/es/web/educacion/proteccio-de-dades-en-centres-educatius-publics-gva.  
2. Cualquier normativa que tenga que ser cumplida por los centros docentes en materia de tecnologías de la información y de las comunicaciones, como consecuencia del ejercicio de las competencias atribuidas, por el artículo 15 del Decreto 171/2020, de 30 de octubre, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Hacienda y Modelo Económico (DOGV 8959, 24.11.2020), en la Dirección General de Tecnologías de la Información y las Comunicaciones, estará dispuesta en la web: https://dgtic.gva.es/es/normativa.  
11.2. ITACA  
1. El Decreto 51/2011, de 13 de mayo, del Consell, sobre el sistema de comunicación de datos a la conselleria competente en materia de educación, a través del sistema de información ITACA, de los centros docentes que imparten enseñanzas regladas no universitarias (DOGV 6522, 17.05.2011), regula este sistema de información, como instrumento para la gestión y la comunicación de los datos y de los documentos necesarios para el funcionamiento adecuado del sistema educativo de la Comunitat Valenciana.  
2. El sistema de información ITACA tiene como finalidad la consecución de una gestión integrada de los procedimientos administrativos y académicos del sistema educativo de la Comunitat Valenciana.  
3. Todos los centros de Educación Secundaria Obligatoria y de Bachillerato tienen la obligación de comunicar a la conselleria competente en materia de educación, en el plazo establecido en la normativa vigente y mediante el sistema ITACA, la información requerida en el mencionado Decreto 51/2011, con una atención especial a los datos que referentes al derecho de asistencia y estudio del alumnado, según el artículo 24 del Decreto 39/2008, de 4 de abril (DOGV 5738, 09.04.2008) o normativa que lo substituya.  
4. Los datos del alumnado, las medidas de inclusión, y las variaciones que se produzcan de estos a lo largo del curso, se deben registrar en ITACA por parte del orientador u orientadora que atiende al centro, con la supervisión de la dirección, que tendrá la responsabilidad de velar porque los datos introducidos estén actualizados, sean veraces y se correspondan con la información contenida en el informe sociopsicopedagógico.  
5. Los procedimientos y la documentación relacionados con la orientación educativa y profesional implementados en ITACA se gestionarán exclusivamente por esta vía.  
6. Para el uso seguro de los medios tecnológicos en la Administración de la Generalitat se seguirán las normas dispuestas en la Orden 19/2013, de 3 de diciembre, de la Conselleria de Hacienda y Administración Pública (DOGV 7169, 10.12.2013).  
11.3. Uso de plataformas informáticas en los centros educativos públicos de titularidad de la Generalitat  
1. La Generalitat Valenciana, a través de la dirección general competente en materia de tecnologías de la información y de las comunicaciones dispondrá las plataformas, servicios con carácter instrumental (software de oficina, de videoconferencia, de trabajo colaborativo, etc.) y, en general las herramientas más adecuadas para su uso en los centros educativos de titularidad de la Generalitat, según la Orden 19/2013, de 3 de diciembre, de la Conselleria de Hacienda y Administración Pública, por la que se establecen las normas sobre el uso seguro de medios tecnológicos en la Administración de la Generalitat (DOGV 7169, 10.12.2013).  
La Conselleria de Educación, Cultura y Deporte pone a disposición de los centros educativos un sistema de comunicación entre el centro y el equipo docente con el alumnado y las personas progenitoras y/o personas tutoras legales mediante las plataformas ITACA-Web Familia 2.0 y Módulo Docente 2.0.  
El proyecto llamado «Centre Digital Col·laboratiu» de la Generalitat Valenciana se implantará progresivamente en todos los centros e incorporará todas las plataformas autorizadas que tengan que ser de uso tanto por el alumnado, como por el profesorado y por las personas progenitoras y/o personas tutoras legales del alumnado.  
Por lo tanto, como norma general, deberán emplearse las herramientas que la conselleria competente en materia de educación ponga a disposición de los centros. Además, el artículo 5.4 de la mencionada Orden 19/2013 establece que cualquier externalización del tratamiento requiere la suscripción de un contrato expreso entre la conselleria competente en materia de educación, como responsable del tratamiento, y la empresa responsable de la prestación del servicio, como encargada del tratamiento, que en este caso serían las empresas propietarias de estas plataformas. La obligatoriedad de este «contrato por encargo», así como sus condiciones, se encuentra especialmente especificada en el artículo 28 del Reglamento general de protección de datos (RGPD).  
Según la Orden 19/2013 y la Resolución de 28 de junio de 2018, queda prohibido transmitir o alojar información propia de la Administración de la Generalitat en sistemas de información externos (como es el caso de los servicios en nube u on cloud), salvo que haya una autorización expresa de la conselleria competente en materia de educación después del análisis de los riesgos asociados a esta externalización, en especial sobre los aspectos siguientes:  
- las comunicaciones deben cifrar los datos de extremo a extremo;  
- la ubicación de los datos ha de estar en el Espacio Económico Europeo;  
- se debe comprobar el compromiso, a través de sus políticas, a no realizar un perfilado o analítica con los datos almacenados;  
- no se debe permitir hacer uso de los datos, ni siquiera anonimizados, para finalidades diferentes de aquellas directamente relacionadas con la prestación del servicio.  
2. En relación con el uso de redes sociales en el ámbito educativo, la mencionada Resolución de 28 de junio de 2018 indica que la publicación de datos personales en redes sociales por parte de los centros educativos requiere disponer del consentimiento inequívoco de las personas implicadas, a las cuales habrá que informar previamente de manera clara de los datos que se publicarán, en qué redes sociales, con qué finalidad, quien puede acceder a los datos, así como de la posibilidad de ejercer sus derechos de acceso, rectificación, oposición, supresión («derecho al olvido»), limitación del tratamiento, portabilidad y de no ser objeto de decisiones individualizadas, así como el derecho a la retirada del consentimiento previamente otorgado.  
3. No requiere autorización el uso de redes sociales para el ejercicio de las competencias en materia de educación, siempre que no traten ni difundan datos personales de cuyo tratamiento sean responsables las personas titulares de órganos superiores o del nivel directivo de la conselleria. Tiene la condición de datos personales toda información que se pueda relacionar con una persona física identificada o identificable. Esta definición incluye, entre otros datos, imágenes, voz, códigos de identificación, calificaciones u opiniones. Sin embargo:  
a) Está expresamente desautorizado el uso de redes sociales que incluyan cualquier tipo de publicidad o que puedan ser utilizadas para una finalidad diferente de la misma comunicación.  
b) Cuando se utilizan estos medios, los centros educativos deben informar a las familias y al alumnado mayor de 14 años, sobre el uso seguro de las redes sociales, de los derechos y obligaciones de los intervinientes, así como de la exención de responsabilidad de la conselleria en estas aplicaciones.  
c) Cuando los datos personales del alumnado, incluyendo fotografías o vídeos, sean proporcionados por terceros u otros miembros de la comunidad educativa, sin mediación del titular de los datos (el alumnado mayor de 14 años, o quienes ejerza la representación legal del menor), se debe garantizar que se dispone de la autorización expresa y concreta de uso, o la asunción de responsabilidad por el cedente.  
4. Cualquier tratamiento de datos de carácter personal tiene que cumplir con lo previsto en la normativa vigente en la materia y, en particular, con las obligaciones de información a las personas afectadas por los tratamientos y transparencia sobre estos. Además, deben ceñirse a las finalidades específicas previstas en su creación y deben haber sido publicadas en los registros de actividades de tratamiento correspondientes (RAT). Se puede tomar como referencia el procedimiento utilizado por la propia conselleria, o se pueden adaptar los modelos que haga falta de entre los que se encuentran en la URL:   
https://ceice.gva.es/es/registre-de-tractament-de-dades.  
El órgano de información y asesoramiento de la Generalitat en materia de protección de datos es la Delegación de Protección de Datos (https://participacio.gva.es/es/web/delegacion-de-proteccion-de-datos-gva/inici), a quienes se pueden dirigir las personas interesadas por lo que respecta a todas las cuestiones relativas al tratamiento de sus datos personales y al ejercicio de sus derechos al amparo del Reglamento general de protección de datos. En cuanto a la forma de ejercer los derechos, se puede consultar más información en el siguiente enlace:   
https://www.gva.es/es/inicio/procedimientos'id\_proc=19970.  
5. Sobre la utilización de aplicaciones de mensajería por parte del profesorado para la comunicación con el alumnado, el punto 3.2.7 de la mencionada Resolución de 28 de junio de 2018 indica que, con carácter general, las comunicaciones entre el profesorado y el alumnado deben tener lugar dentro del ámbito de la función educativa y no llevarse a cabo a través de aplicaciones de mensajería instantánea. Si hay que establecer canales específicos de comunicación, deben emplearse los medios y herramientas establecidos por la conselleria competente en materia de educación y puestos a disposición de alumnado y profesorado o por medio del correo electrónico. Así mismo, cuando la comunicación sea entre el profesorado y quien ejerza la representación legal del alumnado, el punto 3.2.8 señala que las comunicaciones deben llevarse a cabo a través de los medios puestos a disposición de los dos por el centro educativo o la conselleria competente en materia de educación.  
6. Los tratamientos de datos personales mediante aplicaciones informáticas móviles, conocidas como apps, deben incluirse en la política de seguridad del centro, como mínimo con las mismas garantías que cualquier otro tratamiento, tal y como indica el Informe sobre la utilización por parte de profesorado y alumnado de aplicaciones que almacenan datos en la nube con sistemas ajenos a las plataformas educativas, publicado por la Agencia Española de Protección de Datos (https://www.aepd.es/media/guias/guia-orientaciones-apps-datos-alumnos.pdf).  
Tal y como indica este informe, las aplicaciones que contienen más datos personales del alumnado son los cuadernos de notas del personal docente, que contienen su progreso y sus calificaciones. Por lo tanto, cualquier aplicación que incluya la identificación del alumno/a puede llevar a la elaboración de perfiles según las funcionalidades y la tipología de los datos recopilados. Con los hábitos de navegación, junto con los datos de otras personas usuarias con las cuales contacta y su comportamiento educativo, se pueden crear perfiles de la persona usuaria susceptibles de ser tratados sin el consentimiento de esta, con la excusa de la mejora del funcionamiento del servicio. Las personas usuarias se pueden clasificar fácilmente según su actividad, en función de las acciones que realizan, o incluso el tiempo que tardan en realizarlas. Hay que tener en cuenta que las aplicaciones de instalación no asistida en dispositivos móviles inteligentes son capaces de acceder a gran cantidad de datos de carácter personal almacenados en el mismo dispositivo, como por ejemplo el número de identificación del terminal, la agenda de contactos, imágenes o vídeos. Además, estas aplicaciones pueden acceder a los sensores del dispositivo y permiten obtener la ubicación geográfica, capturar fotos, vídeo o sonido.  
Por todo esto, no se podrán utilizar aquellas plataformas informáticas o aplicaciones informáticas móviles (app), diferentes de las que ponga a disposición o autorice la conselleria competente en materia de educación, que tengan como finalidad:  
a) Tanto la comunicación con las familias, como con el alumnado.  
b) El seguimiento del alumnado a través de cuadernos de notas de progreso y su calificación.  
11.4. Identidad digital del alumnado, del personal docente y del personal no docente de atención educativa  
En el marco establecido por la propuesta de modificación de 3 de junio de 2021 (Documento SEC (2021) - 228 final) del Reglamento UE 910/2014 del Parlamento Europeo y del Consejo, relativo a la identificación electrónica y los servicios de confianza para las transacciones electrónicas en el mercado interior, la identidad digital del alumnado, del personal docente y del personal no docente de atención educativa, estará constituida por los siguientes elementos:  
a) los elementos registrales que constan en el sistema ITACA, regulado por Decreto 51/2011, de 13 de mayo, del Consell, sobre el sistema de comunicación de datos a la conselleria competente en materia de educación, a través del sistema de información ITACA, de los centros docentes que imparten enseñanzas regladas no universitarias (DOGV 6522, 17.05.2011);  
b) los elementos registrales que constan en el sistema EDEN, regulado por Orden 5/2021, de 12 de febrero, de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, por la que se regulan el contenido, uso y acceso al expediente docente electrónico normalizado (DOGV 9022, 17.02.2021);  
c) la identificación electrónica para el acceso a las redes y portales educativos, mediante el sistema que determine la dirección general competente en materia de seguridad de la información, autorización y control de las tecnologías de la información y las telecomunicaciones en el ámbito de la Generalitat.  
  
  
CONSIDERACIONES FINALES  
  
1. El anexo de esta resolución será aplicable para el curso académico 2022-2023, en los centros docentes sostenidos con fondos públicos de la Comunitat Valenciana que, debidamente autorizados, impartan enseñanzas de Educación Secundaria Obligatoria y de Bachillerato. En los centros privados concertados no serán aplicables el contenido del apartado 2, los subapartados 3.3.7, 4.2.1.5.b y 4.2.1.5.c, el apartado 6 y el subapartado 11.3. El resto de los apartados sí que se consideran aplicables en los centros privados concertados porque se trata de aspectos generales que, si bien no son prescriptivos, sí que pueden considerarse como orientativos para la organización, pero siempre que no se opongan a lo que establece la normativa específica de rango superior aplicable.  
2. La dirección de cada centro educativo cumplirá y hará cumplir lo que establece esta resolución y adoptará las medidas necesarias para que su contenido sea conocido por todos los miembros de la comunidad educativa.  
3. La Inspección de Educación velará por el cumplimiento de lo que establece esta resolución.  
4. Las direcciones territoriales competentes en materia de educación resolverán, en el ámbito de su competencia, los problemas que surjan de la aplicación de esta resolución.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML