Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 7975, del 08-02-2017 (2017/979)

ORDRE 5/2017, de 2 de febrer, de la Conselleria de Justícia, Administració Pública, Reformes Democràtiques i Llibertats Públiques, per la qual es completa el disseny, l'estructura i l'organització de l'Oficina Judicial a la Comunitat Valenciana i es creen els Serveis Comuns Processals d'Ordenació del Procediment i d'Execució.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/o/2017/02/02/5/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   7975

Data del DOGV
:   08-02-2017

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2017/979

CVE


Data del document
:   02-02-2017

Organisme emissor
:   Conselleria de Justícia, Administració Pública, Reformes Democràtiques i Llibertats Públiques

Tipus de document
:   Ordre

Correcció d'errades

 Descriptors 

:   * [Conselleria de Justícia, Administració Pública, Reformes Democràtiques i Llibertats Públiques](javascript:void(0))
    * [sistema judicial](javascript:void(0))
    * [organització administrativa](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))
    * [reglament intern](javascript:void(0))

ORDRE 5/2017, de 2 de febrer, de la Conselleria de Justícia, Administració Pública, Reformes Democràtiques i Llibertats Públiques, per la qual es completa el disseny, l'estructura i l'organització de l'Oficina Judicial a la Comunitat Valenciana i es creen els Serveis Comuns Processals d'Ordenació del Procediment i d'Execució. [2017/979]  
PREÀMBUL  
  
La Llei orgànica 19/2003, de 23 de desembre, de modificació de la Llei orgànica 6/1985, d'1 de juliol, del poder judicial, en la seua disposició transitòria quarta estableix que les comunitats autònomes amb competència en matèria d'Administració de justícia, organitzaran les oficines judicials en la forma regulada en la mateixa llei.  
L'article 49.1.36 de la Llei orgànica 5/1982, d'1 de juliol, de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana, modificat per la Llei orgànica 1/2006, de 10 d'abril, atribueix a la Generalitat competència exclusiva en matèria d'Administració de justícia, sense perjuí del que disposa la legislació de desplegament de l'article 149.1.5 de la Constitució.  
De conformitat amb l'article 438.3 LOPJ, el disseny, creació i organització dels serveis comuns processals li correspon al Ministeri de Justícia o a les comunitats autònomes competents. L'article 36.1.1 de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana, aprovat per mitjà de la Llei orgànica 5/1982, d'1 juliol, de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana, i reformat per mitjà de la Llei orgànica 1/2006, de 10 d'abril, de reforma de la Llei Orgànica 5/1982, d'1 juliol, de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana, li atribueix a la Generalitat la competència per a exercir en el territori de la Comunitat Valenciana, les competències que la LOPJ li reconega o atribuïsca al Govern de l'Estat.  
  
L'article 28.e de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, de 1983, de Govern Valencià, atribueix als consellers la competència per a exercir la potestat reglamentària en les matèries pròpies de la seua conselleria, en forma d'ordres de la conselleria. La disposició transitòria quinze de la Llei orgànica del poder judicial, estableix que la determinació per cada Administració competent del disseny i organització de les oficines judicials radicades en els seus respectius territoris, d'acord amb l'estructura bàsica i en els termes regulats en la llei esmentada, es durà a terme de forma gradual i en funció de les possibilitats organitzatives, tècniques i pressupostàries de les administracions citades.  
L'Oficina Judicial dissenyada per la Llei Orgànica 19/2003, suposa, des del punt de vista organitzatiu, la creació de noves estructures destinades a racionalitzar i modernitzar els sistemes de gestió de l'Administració de justícia. I en el pla funcional, imposa als poders públics l'obligació d'adoptar les mesures necessàries per a garantir un servei pròxim, ràpid i de qualitat, d'acord amb la realitat tecnològica de la societat del segle XXI.  
Després de la reforma de 2003 l'Oficina Judicial queda dividida en dues unitats diferenciades: la Unitat Processal de Suport Directe i els Serveis Comuns Processals. Aquests últims, sense estar integrats en un òrgan judicial concret, assumeixen labors centralitzades de gestió i suport en actuacions derivades de l'aplicació de les lleis processals.  
Aquesta conselleria ha abordat el procés d'implantació integral de la nova Oficina Judicial a la Comunitat Valenciana mitjançant la seua entrada en funcionament per fases. La primera fase s'ha regulat per l'Ordre 27/2016, de 19 de setembre, de la Conselleria de Justícia, Administració Pública, Reformes Democràtiques i Llibertats Públiques, per la qual es crea el Servei Comú Processal d'Assumptes Generals en 35 partits judicials de la Comunitat Valenciana. Aquesta primera Ordre és específica i limitada únicament als Serveis Comuns Processals d'Assumptes Generals, ja que tenia per objecte adaptar a la legislació vigent els serveis comuns d'actes de comunicació creats en tots els partits judicials de la Comunitat l'any 2001, és a dir, prèviament a l'entrada en vigor de la Llei orgànica 19/2003, de 23 de desembre, de modificació de la Llei orgànica 6/1985, d'1 de juliol, del poder judicial. Alhora, i també amb anterioritat a la llei adés citada, s'havien creat en tots els partits judicials els centres de treball diferenciats denominats deganats, així com les oficines de registre i repartiment de les audiències provincials. La mencionada ordre de creació dels Serveis Comuns Processals d'Assumptes Generals ha refós en un sol servei comú processal aquests serveis, atés que les funcions que tenien atribuïdes eren precisament les previstes des de l'any 2003 per als serveis comuns processals generals.  
  
En una segona fase s'ha previst la implantació dels Serveis Comuns Processals d'Execució, els quals assumiran l'execució de les resolucions dictades per jutges, magistrats i lletrats de l'Administració de justícia en tots els procediments, en aquells aspectes en què no resulte imprescindible la intervenció del jutge o magistrat, els quals, després de la reforma processal duta a terme per la Llei 13/2009, de 3 de novembre, de reforma de la legislació processal per a la implantació de la nova Oficina Judicial, suposen la major part dels tràmits que comprenen l'execució dels plets, principalment en les jurisdiccions civil, social i contenciosa administrativa.  
En una tercera i última fase s'implantaran, en aquells partits judicials la dimensió dels quals ho aconselle, els Serveis Comuns Processals d'Ordenació del Procediment, els quals assumiran la tramitació dels procediments en tots aquells aspectes en què no resulte imprescindible la intervenció del jutge o magistrat de conformitat amb el que estableixen les lleis processals, i queda l'ordenació del procediment davall la competència dels lletrats de l'Administració de justícia destinats en aquests serveis.  
Ambdós serveis comuns processals, tant el d'execució com el d'ordenació del procediment, disposaran d'una estructura jerarquitzada al capdavant de la qual estarà un lletrat de l'Administració de justícia amb categoria de director. L'estructura del servei i la unitat de comandament permetran una homogeneïtat en l'execució de funcions i tasques per l'especialització en la tramitació dels expedients, unificant criteris, evitant la reiteració i duplicitat de tràmits, així com una major agilitat en l'execució de les mesures que, en definitiva, redundarà en la millora del servei públic. En funció del nombre d'òrgans a què preste servei, així com de la seua jurisdicció i/o especialització, aquests serveis comuns podran estructurar-se en seccions, a les que es dotarà dels corresponents llocs de treball i aquestes, al seu torn i si el servei ho requereix, en equips.  
Finalment, les Unitats Processals de Suport Directe a jutges i magistrats previstes en l'article 437 de la Llei orgànica del poder judicial, assistiran els jutges i magistrats en l'exercici de les funcions que els són pròpies, realitzant les actuacions necessàries per a l'exacte i eficaç compliment de quantes resolucions dicten.  
Per a això, en la present ordre s'ha dissenyat un model d'organització de l'Oficina Judicial en funció del nombre i tipus d'òrgans existents en cada partit judicial, i en el qual s'abordara la constitució d'un determinat tipus de servei comú en funció de la grandària.  
Pel que fa als òrgans jurisdiccionals col·legiats, aquests no quedaran al marge del procés adés descrit. Tal com preveu l'article 436.4 de la Llei orgànica del poder judicial, l'Oficina Judicial pot prestar suport a òrgans d'àmbit provincial i també a aquells amb competències en tota la comunitat autònoma. Així doncs, aquesta ordre pretén també arreplegar les previsions per al disseny de l'estructura organitzativa de l'oficina judicial que presta suport als diferents tribunals col·legiats de la Comunitat.  
Tot aquest procés anirà acompanyat de la corresponent gestió del canvi que inclourà formació especialitzada dels funcionaris, perquè els permeta adaptar-se a la nova organització.  
En virtut de tot el que s'ha dit adés i del que disposa el Decret 154/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Justícia, Administració Pública, Reformes Democràtiques i Llibertats Públiques,  
  
ORDENE  
  
CAPÍTOL PRIMER  
Del disseny, estructura i organització de la nova Oficina Judicial a la Comunitat Valenciana  
  
Article 1. Objecte de l'ordre  
L'objecte general de l'ordre és completar el disseny, estructura i organització de l'Oficina Judicial, la qual cosa es duu a terme a través dels quatre apartats següents:  
a) La creació de les Unitats Processals de Suport Directe.  
b) La creació i definició del Servei Comú Processal d'Assumptes Generals per als òrgans col·legiats que no s'hagueren creat amb anterioritat.  
c) La creació i definició del Servei Comú Processal d'Ordenació del Procediment.  
d) La creació i definició del Servei Comú Processal Execució.  
  
Article 2. Estructura, organització i disseny de la nova Oficina Judicial a la Comunitat Valenciana  
1. D'acord amb la Llei orgànica 6/1985, d'1 de juliol, del poder judicial, l'Oficina Judicial és l'organització de caràcter instrumental que serveix de suport i auxili a l'activitat jurisdiccional de jutges i tribunals.  
  
2. L'Oficina Judicial s'estructura en dos tipus d'unitats: les unitats processals de suport directe i els serveis comuns processals.  
3. En l'àmbit de l'Administració de justícia de la Comunitat Valenciana, s'estableixen tres models d'estructura i organització en funció del nombre d'òrgans judicials existents en els diversos partits judicials:  
  
a) El model base que s'implantarà en aquells partits judicials que compten amb dos o tres òrgans judicials. En aquests partits hi haurà tantes unitats processals de suport directe com òrgans judicials existisquen en el partit judicial. Així mateix, s'implantarà un únic Servei Comú Processal que assumirà les funcions d'assumptes generals i d'execució de tots els òrgans del partit judicial. En aquests casos la denominació serà la de Servei Comú Processal d'Assumptes Generals i d'Execució.  
  
b) El model reduït s'implantarà en aquells partits judicials que compten amb més de tres i menys de deu òrgans judicials. En aquests partits, a més de les unitats processals de suport directe, s'implantarà un Servei Comú Processal d'Assumptes Generals i un Servei Comú d'Execució.  
c) El model complet s'implantarà en aquells partits judicials que compten amb, almenys, deu òrgans judicials. En aquests partits judicials, a més de les unitats processals de suport directe i dels serveis comuns previstos en el model anterior, s'implantarà un Servei Comú d'Ordenació del Procediment.  
d) En el Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana hi haurà tantes unitats processals de suport directe com sales o seccions hi haguera en funcionament. S'implantarà també un Servei Comú Processal, que assumirà les funcions d'assumptes generals i d'execució de tots els òrgans col·legiats del tribunal. Així mateix, es crearà un Servei Comú d'Ordenació del Procediment, que podrà dividir-se en diferents seccions, segons els distints ordres jurisdiccionals.  
  
  
  
CAPÍTOL SEGON  
De la creació i funcions de les Unitats Processals   
de Suport Directe  
  
Article 3. Creació de les Unitats Processals de Suport Directe  
Les Unitats Processals de Suport Directe són aquelles unitats de l'oficina judicial que assisteixen directament als jutges i magistrats en l'exercici de les funcions jurisdiccionals que els són pròpies.  
En l'àmbit de l'Administració de justícia de la Comunitat Valenciana es creen tantes unitats processals de suport directe com jutjats o, si és el cas, sales o seccions de tribunals que estiguen creats i en funcionament, integrant, junt amb els seus titulars, l'òrgan judicial corresponent.  
  
En l'annex I de la present ordre s'indiquen les Unitats Processals de Suport Directe que es constituiran per aplicació d'aquella. Quan es constituïsca un nou jutjat, sala o secció, es crearà igualment una unitat processal de suport directe per a assistir als seus titulars.  
  
Article 4. Funcions de les Unitats Processals de Suport Directe  
Corresponen a les unitats processals de suport directe les funcions següents:  
a) Assistir als jutges i magistrats en l'elaboració de les resolucions d'admissió que els corresponguen o d'inadmissió de l'escrit iniciador del procés i en l'elaboració de la resolució sobre admissió de prova i la seua realització en l'acte del juí.  
b) Donar suport en el dictat de qualsevol resolució limitadora de drets i en el dictat de les sentències, així com en el dictat de l'ordre general per a la seua execució.  
c) Donar suport en la resolució dels recursos interposats contra resolucions processals de què hagen de conèixer els jutges i magistrats.  
  
d) Gestionar la tramitació no atribuïda al servei comú d'ordenació del procediment en els partits en què existisca aquest servei comú. On no existisca, les unitats processals de suport directe assumiran tota la tramitació no reservada al servei comú d'execució.  
e) Assistir tècnicament i recolzar-los en l'elaboració de qualsevol altra resolució que els corresponga i en qualsevol altra funció que les lleis atribuïsquen als jutges i magistrats.  
  
  
CAPÍTOL TERCER  
De la creació, estructura i funcions del Servei Comú Processal d'Ordenació del Procediment  
  
Article 5. Creació dels Serveis Comuns Processals d'Ordenació del Procediment  
Els serveis comuns processals d'ordenació del procediment assumeixen la tramitació dels procediments dels diversos òrgans jurisdiccionals en tots aquells tràmits en què no resulte imprescindible la intervenció del jutge o magistrat.  
En l'àmbit de l'Administració de justícia de la Comunitat Valenciana es creen els Serveis Comuns Processals d'Ordenació del Procediment en tots aquells partits judicials que compten amb deu o més òrgans judicials, així com en el Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana.  
Els òrgans a què prestarà servei cada servei comú processal d'ordenació del procediment, són els que figuren en l'annex I de la present ordre.  
  
Article 6. Estructura  
1. Al capdavant del Servei Comú Processal d'Ordenació del Procediment estarà un director del servei que pertanyerà al cos superior jurídic de lletrats de l'Administració de justícia.  
2. Els serveis comuns processals d'ordenació del procediment es podran estructurar en seccions, dirigides cadascuna per un/a lletrat/da de l'Administració de justícia, que assumiran la tramitació dels procediments d'una o unes quantes jurisdiccions. Les seccions, al seu torn, podran estar dividides en equips de treball dirigits per funcionari del cos que es determine en la relació de llocs de treball. Podran crear-se equips de treball, encara que no hi haja seccions. En aquest cas, els dits equips dependran directament del director del servei comú.  
  
3. En aquells partits judicials en què, atenent al nombre d'òrgans judicials o càrregues de treball s'estime necessari, podrà haver-hi diferents serveis comuns processals d'ordenació del procediment per tipus de jurisdicció o per classe d'òrgan judicial. En els partits judicials que compten amb menys de deu òrgans judicials, les funcions del servei comú d'ordenació del procediment les assumiran les unitats processals de suport directe.  
  
Article 7. Funcions  
1. Corresponen als serveis comuns processals d'ordenació del procediment les funcions següents:  
a) Verificació dels requisits i esmena de defectes previs a l'admissió o inadmissió els escrits iniciadors del procediment. Admissió dels escrits iniciadors del procediment en els ordres civil, social i contenciós administratiu, una vegada verificat que compleixen els requisits d'admissibilitat que corresponguen i de conformitat amb les lleis de procediment.  
b) Gestió i tramitació del procediment en fase declarativa.  
c) Gestió i tramitació dels recursos interposats enfront de les resolucions del lletrat de l'Administració de justícia dictades en la fase declarativa.  
d) Gestió de l'agenda d'assenyalaments relatius a juís, vistes i compareixences mitjançant un sistema d'agenda informàtica, d'acord amb els criteris de caràcter general i sobre la duració estimada dels actes a assenyalar que determine el titular de l'òrgan judicial o la presidència de la sala o secció en els tribunals.  
e) Realització dels tràmits necessaris per a donar curs a la pràctica de la prova.  
f) Manteniment i conservació dels expedients judicials en tràmit.  
  
g) Impuls i tramitació dels assumptes de jurisdicció voluntària que les lleis atribuïsquen als jutges i lletrats de l'Administració de justícia del partit judicial i realització dels actes de conciliació que li corresponguen.  
h) Qualsevol altra funció de tràmit del procediment que les lleis no atribuïsquen expressament al jutge o magistrat.  
2. Les anteriors funcions es duran a terme en coordinació amb les corresponents unitats processals de suport directe i amb la resta de serveis comuns processals.  
3. En l'àmbit mercantil, i quant als procediments concursals, l'ordenació del procediment ha d'estendre's a la fase de liquidació del concurs regulada en la Llei concursal.  
  
  
CAPÍTOL QUART  
De la creació, estructura i funcions del Servei Comú Processal d'Execució  
  
Article 8. Creació dels Serveis Comuns Processals d'Execució  
Els serveis comuns processals d'execució assumeixen les funcions d'execució de les resolucions judicials i de les que dicten els lletrats de l'Administració de justícia, d'acord amb les corresponents lleis processals, que no requerisquen la intervenció judicial directa.  
  
En l'àmbit de l'Administració de justícia de la Comunitat Valenciana es creen els serveis comuns processals d'execució en tots aquells partits judicials que compten amb quatre o més òrgans judicials.  
  
Els òrgans a què prestarà servei cada servei comú processal d'execució del procediment, són el que figuren en l'annex I de la present ordre.  
En el Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, les funcions d'execució les assumirà el mateix servei comú processal que tinga atribuïdes les funcions d'assumptes generals, el qual es crea per la present ordre.  
En els partits judicials amb dos o tres òrgans judicials, l'actual Servei Comú Processal d'Assumptes Generals assumirà les funcions previstes per als serveis comuns processals d'execució, i passa a denominar-se Servei Comú d'Assumptes Generals i d'Execució.  
  
Article 9. Estructura  
Al capdavant del Servei Comú Processal d'Execució estarà un director del servei, que pertanyerà al cos superior jurídic de lletrats de l'Administració de justícia.  
Els serveis comuns processals d'execució es poden estructurar en seccions, dirigides cada una d'aquestes per un lletrat de l'Administració de justícia, que assumiran l'execució d'una o unes quantes jurisdiccions. Les seccions, al seu torn, podran estar dividides en equips de treball dirigits per funcionari del cos que es determine en la relació de llocs de treball. Podran crear-se equips de treball, encara que no hi haja seccions. En aquest cas, els equips esmentats dependran directament del director del servei comú.  
En aquells partits judicials en què, atenent el nombre d'òrgans judicials o càrregues de treball, s'estime necessari, podrà haver-hi diferents serveis comuns processals d'execució per tipus de jurisdicció o per classe d'òrgan judicial.  
  
Article 10. Funcions  
Corresponen als serveis comuns processals d'execució les funcions següents:  
1. En l'ordre jurisdiccional penal:  
a) Tramitació de manaments de presó o, si és el cas, d'ordres de crida i cerca dictades en fase d'execució.  
b) Tramitació de la suspensió de les penes i indults.  
c) Tramitació de l'acumulació de penes.  
d) Realització dels tràmits necessaris per a l'execució de les penes privatives de drets.  
e) Realització dels tràmits necessaris per a poder portar a efecte la liquidació de condemnes.  
f) Tramitació de totes les actuacions necessàries per a fer efectives les responsabilitats pecuniàries i aquelles necessàries per a donar la destinació legal a les quantitats obtingudes.  
g) Tramitació de la retenció de permisos oficials i comunicacions subsegüents.  
h) Anotacions, actualitzacions i comunicacions als registres públics.  
  
i) Qualsevol altra funció d'execució que les lleis no atribuïsquen expressament en titular de l'òrgan judicial.  
2. En la resta d'ordres jurisdiccionals:  
a) Tramitació i resolució de les incidències a esmenar derivades de l'examen de la demanda executiva pel jutge o magistrat i qüestions processals prèvies a l'admissió.  
b) Tramitació o gestió de la sol·licitud inicial d'execució provisional i parcial.  
c) Substanciació d'incidències processals.  
d) Tramitació de totes les actuacions i diligències necessàries per a dur a terme l'execució.  
e) Esbrinament del patrimoni, embargaments i subhastes.  
f) Realització dels tràmits necessaris per a l'adopció de mesures alternatives a la subhasta judicial, en els supòsits d'execució no dineràries, i si s'ha desatès el requeriment, actuacions procedents a instàncies de l'executant.  
g) Qualsevol altra funció d'execució que les lleis no atribuïsquen expressament al jutge o magistrat.  
Les anteriors funcions es duen a terme en coordinació amb les corresponents unitats processals de suport directe i amb la resta de serveis comuns processals.  
  
  
CAPÍTOL CINQUÉ  
Disposicions comunes a totes les unitats de l'Oficina Judicial  
  
Article 11. Direcció dels Serveis Comuns Processals  
Correspon als directors dels serveis comuns processals la superior direcció de les seccions i equips de treball que s'hi constituïsquen.   
  
Els caps de secció dirigiran les seccions que, si és el cas, es constituïsquen en els serveis comuns processals. Així mateix, coordinaran el treball dels equips que depenguen de la seua secció.  
Els caps d'equip es responsabilitzaran i dirigiran els equips a càrrec seu, sense perjuí de la jerarquia adés descrita.  
  
Article 12. Àmbit d'actuació  
Els serveis comuns processals tindran la seua seu en les localitats que siguen capital de partit judicial i tindrà per àmbit d'actuació el partit judicial. Podran no obstant això crear-se serveis que estenguen el seu àmbit a més d'un partit judicial.  
Els serveis comuns processals del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana tindran la seua seu on la tinguen els òrgans col·legiats als quals presten suport i tindran l'àmbit d'actuació que els corresponga.  
En els partits judicials de les capitals de província o en aquells en què existisca alguna secció de l??Audiència Provincial, els serveis comuns creats podran estendre el seu àmbit d'actuació a tribunals amb seu en aquelles. En aquests casos, l'àmbit d'actuació es farà constar expressament en la resolució en què s'acorde la seua entrada en funcionament.  
  
Article 13. Organització  
L'organització de les unitats processals de suport directe i dels serveis comuns processals haurà de respectar i complir el que estableixen els protocols d'actuació que per a cada àrea d'activitat aprove el secretari de Govern a proposta dels secretaris coordinadors provincials. En tot cas, els protocols d'actuació s'adaptaran al disseny i organització dels serveis comuns processals establits per la Generalitat, així com a les funcions assignades a cada un dels llocs de treball.  
  
  
Article 14. Dependència funcional i orgànica del personal  
El personal al servei de l'Administració de justícia destinat en les unitats processals de suport directe i en els serveis comuns processals depenen funcionalment dels lletrats de l'Administració de justícia que hi presten els seus serveis, i orgànicament del director o directora de la Generalitat Valenciana responsable de les competències transferides en matèria de personal al servei de l'Administració de justícia.  
  
  
Article 15. Promoció de l'ús del valencià  
Es promourà l'ús del valencià en les unitats processals de suport directe i els serveis comuns processals, mitjançant iniciatives que garantisquen el dret dels valencians i les valencianes a dirigir-se a l'Administració de justícia en qualsevol de les dues llengües oficials i a rebre la resposta en la mateixa llengua utilitzada.  
  
  
DISPOSICIONS ADDICIONALS  
  
Primera. Estructura inicial  
L'estructura inicial dels serveis comuns processals serà la que consta en l'annex II de la present ordre. L'annex esmentat podrà ser modificat per resolució de la directora o el director general de la Generalitat competent en matèria d'oficina judicial i fiscal, per a adaptar-la a les necessitats organitzatives i funcionals que es plantegen en els diferents partits judicials.  
  
Segona. Entrada en funcionament  
Les unitats processals de suport directe i els serveis comuns processals creats per aquesta ordre, entraran en funcionament en la data que s'establisca per a cada un mitjançant una resolució de la directora o el director general de la Generalitat, competent en matèria d'oficina judicial i fiscal. L'entrada en funcionament podrà afectar tots o a part dels òrgans judicials d'un partit judicial. Així mateix, es podrà acordar l'entrada en funcionament d'un servei comú processal únicament amb una o algunes de les seccions i/o equips previstos en l'annex II de la present ordre. En la resolució esmentada es determinarà l'àmbit d'actuació i les funcions que efectivament assumeix de les previstes en aquesta ordre.  
  
  
  
DISPOSICIONS FINALS  
  
Primera. Habilitació per al desenvolupament d'aquesta ordre  
Es faculta el titular de l'òrgan directiu que tinga assumides les competències en matèria de justícia, per a dictar les disposicions necessàries en aplicació i desenvolupament del que disposa la present ordre en l'àmbit de les seues competències.  
  
Segona. Entrada en vigor  
Aquesta ordre entrarà en vigor l'endemà de publicar-se en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
València, 2 de febrer de 2017  
  
La consellera de Justícia, Administració Pública,   
Reformes Democràtiques i Llibertats Públiques,  
GABRIELA BRAVO SANESTANISLAO



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 7975, del 08-02-2017 (2017/979)

ORDEN 5/2017, de 2 de febrero, de la Conselleria de Justicia, Administración Pública, Reformas Democráticas y Libertades Públicas, por la que se completa el diseño, estructura y organización de la Oficina Judicial en la Comunitat Valenciana y se crean los Servicios Comunes Procesales de Ordenación del Procedimiento y de Ejecución.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**VIGENTE**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/o/2017/02/02/5/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   7975

Fecha DOGV
:   08-02-2017

Sección del DOGV
:   I. DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   2017/979

CVE


Fecha del documento
:   02-02-2017

Organismo emisor
:   Conselleria de Justicia, Administración Pública, Reformas Democráticas y Libertades Públicas

Tipo de documento
:   Orden

Corrección de errores

 Descriptores 

:   * [Conselleria de Justicia, Administración Pública, Reformas Democráticas y Libertades Públicas](javascript:void(0))
    * [sistema judicial](javascript:void(0))
    * [organización administrativa](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))
    * [reglamento interno](javascript:void(0))

ORDEN 5/2017, de 2 de febrero, de la Conselleria de Justicia, Administración Pública, Reformas Democráticas y Libertades Públicas, por la que se completa el diseño, estructura y organización de la Oficina Judicial en la Comunitat Valenciana y se crean los Servicios Comunes Procesales de Ordenación del Procedimiento y de Ejecución. [2017/979]  
PREÁMBULO  
  
La Ley orgánica 19/2003, de 23 de diciembre, de modificación de la Ley orgánica 6/1985, de 1 de julio, del poder judicial, en su disposición transitoria cuarta dispone que las comunidades autónomas con competencia en materia de Administración de justicia, procederán a la organización de las oficinas judiciales en la forma regulada en la propia ley.  
El artículo 49.1.36 de la Ley orgánica 5/1982, de 1 de julio, del Estatuto de Autonomía de la Comunitat Valenciana, modificado por Ley orgánica 1/2006, de 10 de abril, atribuye a la Generalitat competencia exclusiva en materia de Administración de justicia, sin perjuicio de lo dispuesto en la legislación de desarrollo del artículo 149.1.5 de la Constitución.  
De conformidad con el artículo 438.3 LOPJ, el diseño, creación y organización de los servicios comunes procesales le corresponde al Ministerio de Justicia o a las comunidades autónomas competentes. El artículo 36.1.1 del Estatuto de Autonomía de la Comunitat Valenciana, aprobado por medio de la Ley orgánica 5/1982, de 1 julio, del Estatuto de Autonomía de la Comunitat Valenciana, y reformado por medio de la Ley orgánica 1/2006, de 10 de abril, de reforma de la Ley orgánica 5/1982, de 1 julio, del Estatuto de Autonomía de la Comunitat Valenciana, le atribuye a la Generalitat la competencia para ejercer en el territorio de la Comunitat Valenciana, las competencias que la LOPJ le reconozca o atribuya al Gobierno del Estado.  
El artículo 28.e de la Ley 5/1983, de 30 de diciembre, de 1983, de Gobierno Valenciano, atribuye a los consellers la competencia para ejercer la potestad reglamentaria en las materias propias de su conselleria, en forma de órdenes de la conselleria. La disposición transitoria decimoquinta de la Ley orgánica del poder judicial, establece que la determinación por cada Administración competente del diseño y organización de las oficinas judiciales radicadas en sus respectivos territorios, conforme a la estructura básica y en los términos regulados en dicha ley, se llevará a cabo de forma gradual y en función de las posibilidades organizativas, técnicas y presupuestarias de dichas administraciones.  
La Oficina Judicial diseñada por la Ley Orgánica 19/2003, supone, desde el punto de vista organizativo, la creación de nuevas estructuras destinadas a racionalizar y modernizar los sistemas de gestión de la Administración de justicia. Y en el plano funcional, impone a los poderes públicos la obligación de adoptar las medidas necesarias para garantizar un servicio próximo, rápido y de calidad, acorde con la realidad tecnológica de la sociedad del siglo XXI.  
Tras la reforma de 2003 la Oficina Judicial queda dividida en dos unidades diferenciadas: la Unidad Procesal de Apoyo Directo y los Servicios Comunes Procesales. Estos últimos, sin estar integrados en un órgano judicial concreto, asumen labores centralizadas de gestión y apoyo en actuaciones derivadas de la aplicación de las leyes procesales.  
Esta conselleria ha abordado el proceso de implantación integral de la nueva Oficina Judicial en la Comunitat Valenciana mediante su entrada en funcionamiento por fases. La primera fase se ha regulado por Orden 27/2016, de 19 de septiembre, de la Conselleria de Justicia, Administración Pública, Reformas Democráticas y Libertades Públicas, por la que se crea el Servicio Común Procesal de Asuntos Generales en 35 partidos judiciales de la Comunitat Valenciana. Esta primera Orden es específica y limitada únicamente a los Servicios Comunes Procesales de Asuntos Generales, ya que tenía por objeto adaptar a la legislación vigente los servicios comunes de actos de comunicación creados en todos los partidos judiciales de la Comunitat en el año 2001, es decir, previamente a la entrada en vigor de la Ley orgánica 19/2003, de 23 de diciembre, de modificación de la Ley orgánica 6/1985, de 1 de julio, del poder judicial. Asimismo y también con anterioridad a dicha ley, se había creado en todos los partidos judiciales los centros de trabajo diferenciados denominados decanatos, así como las oficinas de registro y reparto de las audiencias provinciales. La mencionada orden de creación de los Servicios Comunes Procesales de Asuntos Generales ha refundido en un solo servicio común procesal dichos servicios, dado que las funciones que tenían atribuidas eran precisamente las previstas desde el año 2003 para los servicios comunes procesales generales.  
En una segunda fase se ha previsto la implantación de los Servicios Comunes Procesales de Ejecución, los cuales asumirán la ejecución de las resoluciones dictadas por jueces, magistrados y letrados de la Administración de justicia en todos los procedimientos, en aquellos aspectos en que no resulte imprescindible la intervención del juez o magistrado, los cuales, tras la reforma procesal llevada a cabo por la Ley 13/2009, de 3 de noviembre, de reforma de la legislación procesal para la implantación de la nueva Oficina Judicial, suponen la mayor parte de los trámites que comprenden la ejecución de los pleitos, principalmente en las jurisdicciones civil, social y contencioso-administrativo.  
En una tercera y última fase se implantarán, en aquellos partidos judiciales cuya dimensión lo aconseje, los Servicios Comunes Procesales de Ordenación del Procedimiento, los cuales asumirán la tramitación de los procedimientos en todos aquellos aspectos en que no resulte imprescindible la intervención del juez o magistrado de conformidad con lo establecido en las leyes procesales, quedando la ordenación del procedimiento bajo la competencia de los letrados de la Administración de justicia destinados en estos servicios.  
Ambos servicios comunes procesales, tanto el de ejecución como el de ordenación del procedimiento, dispondrán de una estructura jerarquizada al frente de la cual estará un Letrado de la Administración de justicia con categoría de director. La estructura del servicio y la unidad de mando permitirán una homogeneidad en la ejecución de funciones y tareas por la especialización en la tramitación de los expedientes, unificando criterios, evitando la reiteración y duplicidad de trámites, así como una mayor agilidad en la ejecución de las medidas que, en definitiva, redundará en la mejora del servicio público. En función del número de órganos a los que preste servicio, así como de la jurisdicción y/o especialización de los mismos, estos servicios comunes podrán estructurarse en secciones, a las que se dotará de los correspondientes puestos de trabajo y estas, a su vez y si el servicio lo requiere, en equipos.  
Por último, las Unidades Procesales de Apoyo Directo a jueces y magistrados previstas en el artículo 437 de la Ley orgánica del poder judicial, asistirán a jueces y magistrados en el ejercicio de las funciones que les son propias, realizando las actuaciones necesarias para el exacto y eficaz cumplimiento de cuantas resoluciones dicten.  
Para ello, en la presente orden se ha diseñado un modelo de organización de la Oficina Judicial en función del número y tipo de órganos existentes en cada partido judicial, y en el que se abordara la constitución de un determinado tipo de servicio común en función del tamaño.  
Por lo que respecta a los órganos jurisdiccionales colegiados, estos no van a quedar al margen del proceso antes descrito. Tal y como prevé el artículo 436.4 de la Ley orgánica del poder judicial, la Oficina Judicial puede prestar apoyo a órganos de ámbito provincial y también a aquellos con competencias en toda la comunidad autónoma. Así pues, la presente orden pretende también recoger las previsiones para el diseño de la estructura organizativa de la oficina judicial que presta apoyo a los diferentes tribunales colegiados de la Comunitat.  
Todo este proceso irá acompañado de la correspondiente gestión del cambio que incluirá formación especializada a los funcionarios para que les permita adaptarse a la nueva organización.  
En virtud de cuanto antecede y de lo dispuesto en el Decreto 154/2015, de 18 de septiembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Justicia, Administración Pública, Reformas Democráticas y Libertades Públicas  
  
ORDENO  
  
CAPÍTULO PRIMERO  
Del diseño, estructura y organización de la nueva Oficina Judicial en la Comunitat Valenciana  
  
Artículo 1. Objeto de la orden  
El objeto general de la orden es completar el diseño, estructura y organización de la Oficina Judicial, lo que se lleva a cabo a través de los cuatro apartados siguientes:  
a) La creación de las Unidades Procesales de Apoyo Directo.  
b) La creación y definición del Servicio Común Procesal de Asuntos Generales para los órganos colegiados que no se hubieren creado con anterioridad.  
c) La creación y definición del Servicio Común Procesal de Ordenación del Procedimiento.  
d) La creación y definición del Servicio Común Procesal Ejecución.  
  
Artículo 2. Estructura, organización y diseño de la nueva Oficina Judicial en la Comunitat Valenciana  
1. De acuerdo con la Ley orgánica 6/1985, de 1 de julio, del poder judicial, la Oficina Judicial es la organización de carácter instrumental que sirve de apoyo y auxilio a la actividad jurisdiccional de jueces y tribunales.  
2. La Oficina Judicial se estructura en dos tipos de unidades: las unidades procesales de apoyo directo y los servicios comunes procesales.  
3. En el ámbito de la Administración de justicia de la Comunitat Valenciana, se establecen tres modelos de estructura y organización en función del número de órganos judiciales existentes en los diversos partidos judiciales:  
a) El modelo base que se implantará en aquellos partidos judiciales que cuenten con dos o tres órganos judiciales. En estos partidos habrá tantas unidades procesales de apoyo directo como órganos judiciales existan en el partido judicial. Asimismo, se implantará un único Servicio Común Procesal que asumirá las funciones de asuntos generales y de ejecución de todos los órganos del partido judicial. En estos casos la denominación será la de Servicio Común Procesal de Asuntos Generales y de Ejecución.  
b) El modelo reducido se implantará en aquellos partidos judiciales que cuenten con más de tres y menos de diez órganos judiciales. En estos partidos, además de las unidades procesales de apoyo directo, se implantará un Servicio Común Procesal de Asuntos Generales y un Servicio Común de Ejecución.  
c) El modelo completo se implantará en aquellos partidos judiciales que cuenten con, al menos, diez órganos judiciales. En estos partidos judiciales, además de las unidades procesales de apoyo directo y de los servicios comunes previstos en el modelo anterior, se implantará un Servicio Común de Ordenación del Procedimiento.  
d) En el Tribunal Superior de Justicia de la Comunitat Valenciana habrá tantas unidades procesales de apoyo directo como salas o secciones hubiere en funcionamiento. Se implantará también un Servicio Común Procesal, que asumirá las funciones de asuntos generales y de ejecución de todos los órganos colegiados del tribunal. Asimismo, se creará un Servicio Común de Ordenación del Procedimiento, que podrá dividirse en diferentes secciones, según los distintos órdenes jurisdiccionales.  
  
  
CAPÍTULO SEGUNDO  
De la creación y funciones de las Unidades Procesales   
de Apoyo Directo  
  
Artículo 3. Creación de las Unidades Procesales de Apoyo Directo  
Las Unidades Procesales de Apoyo Directo son aquellas unidades de la oficina judicial que asisten directamente a los jueces y magistrados en el ejercicio de las funciones jurisdiccionales que les son propias.  
En el ámbito de la Administración de justicia de la Comunitat Valenciana se crean tantas unidades procesales de apoyo directo como juzgados o, en su caso, salas o secciones de tribunales que estén creados y en funcionamiento, integrando, junto con sus titulares, el órgano judicial correspondiente.  
En el anexo I de la presente orden se relacionan las Unidades Procesales de Apoyo Directo que se constituirán por aplicación de la misma. Cuando se constituya un nuevo juzgado, sala o sección, se creará igualmente una unidad procesal de apoyo directo para asistir a sus titulares.  
  
Artículo 4. Funciones de las Unidades Procesales de Apoyo Directo  
Corresponden a las unidades procesales de apoyo directo las siguientes funciones:  
a) Asistir a los jueces y magistrados en la elaboración de las resoluciones de admisión que les correspondan o de inadmisión del escrito iniciador del proceso y en la elaboración de la resolución sobre admisión de prueba y su celebración en el acto del juicio.  
b) Dar apoyo en el dictado de cualquier resolución limitativa de derechos y en el dictado de las sentencias, así como en el dictado de la orden general para su ejecución.  
c) Dar apoyo en la resolución de los recursos interpuestos contra resoluciones procesales de los que deban conocer los jueces y magistrados.  
d) Gestionar la tramitación no atribuida al servicio común de ordenación del procedimiento en los partidos en que exista este servicio común. Donde no exista, las unidades procesales de apoyo directo asumirán toda la tramitación no reservada al servicio común de ejecución.  
e) Asistir técnicamente y apoyarlos en la elaboración de cualquier otra resolución que les corresponda y en cualquier otra función que las leyes atribuyan a los jueces y magistrados.  
  
  
CAPÍTULO TERCERO  
De la creación, estructura y funciones del Servicio Común Procesal de Ordenación del Procedimiento  
  
Artículo 5. Creación de los Servicios Comunes Procesales de Ordenación del Procedimiento  
Los servicios comunes procesales de ordenación del procedimiento asumen la tramitación de los procedimientos de los diversos órganos jurisdiccionales en todos aquellos trámites en que no resulte imprescindible la intervención del juez o magistrado.  
En el ámbito de la Administración de justicia de la Comunitat Valenciana se crean los Servicios Comunes Procesales de Ordenación del Procedimiento en todos aquellos partidos judiciales que cuenten con diez o más órganos judiciales, así como en el Tribunal Superior de Justicia de la Comunitat Valenciana.  
Los órganos a los que prestará servicio cada servicio común procesal de ordenación del procedimiento, son lo que figuran en el anexo I de la presente orden.  
  
Artículo 6. Estructura  
1. Al frente del Servicio Común Procesal de Ordenación del Procedimiento estará un director del servicio que pertenecerá al cuerpo superior jurídico de letrados de la Administración de justicia.  
2. Los servicios comunes procesales de ordenación del procedimiento se podrán estructurar en secciones, dirigidas cada una de ellas por un letrado de la Administración de justicia, que asumirán la tramitación de los procedimientos de una o varias jurisdicciones. Las secciones, a su vez, podrán estar divididas en equipos de trabajo dirigidos por funcionario del cuerpo que se determine en la relación de puestos de trabajo. Podrán crearse equipos de trabajo, aunque no haya secciones. En este caso, dichos equipos dependerán directamente del director del servicio común.  
3. En aquellos partidos judiciales en los que, atendiendo al número de órganos judiciales o cargas de trabajo se estime necesario, podrá haber diferentes servicios comunes procesales de ordenación del procedimiento por tipo de jurisdicción o por clase de órgano judicial. En los partidos judiciales que cuenten con menos de diez órganos judiciales, las funciones del servicio común de ordenación del procedimiento las asumirán las unidades procesales de apoyo directo.  
  
Artículo 7. Funciones  
1. Corresponden a los servicios comunes procesales de ordenación del procedimiento las siguientes funciones:  
a) Verificación de los requisitos y subsanación de defectos previos a la admisión o inadmisión los escritos iniciadores del procedimiento. Admisión de los escritos iniciadores del procedimiento en los órdenes civil, social y contencioso administrativo una vez verificado que cumplen los requisitos de admisibilidad que correspondan y de conformidad con las leyes de procedimiento.  
b) Gestión y tramitación del procedimiento en fase declarativa.  
c) Gestión y tramitación de los recursos interpuestos frente a las resoluciones del letrado de la Administración de justicia dictadas en la fase declarativa.  
d) Gestión de la agenda de señalamientos relativos a juicios, vistas y comparecencias mediante un sistema de agenda informática, de acuerdo con los criterios de carácter general y sobre la duración estimada de los actos a señalar que determine el titular del órgano judicial o la presidencia de la sala o sección en los tribunales.  
e) Realización de los trámites necesarios para dar curso a la práctica de la prueba.  
f) Mantenimiento y conservación de los expedientes judiciales en trámite.  
g) Impulso y tramitación de los asuntos de jurisdicción voluntaria que las leyes atribuyan a los jueces y letrados de la Administración de justicia del partido judicial y celebración de los actos de conciliación que le correspondan.  
h) Cualquier otra función de trámite del procedimiento que las leyes no atribuyan expresamente al juez o magistrado.  
2. Las anteriores funciones se llevarán a cabo en coordinación con las correspondientes unidades procesales de apoyo directo y con el resto de servicios comunes procesales.  
3. En el ámbito mercantil, y en cuanto a los procedimientos concursales, la ordenación del procedimiento debe extenderse a la fase de liquidación del concurso regulada en la Ley concursal.  
  
  
CAPÍTULO CUARTO  
De la creación, estructura y funciones del Servicio Común Procesal de Ejecución  
  
Artículo 8. Creación de los Servicios Comunes Procesales de Ejecución  
Los servicios comunes procesales de ejecución asumen las funciones de ejecución de las resoluciones judiciales y de las que dicten los letrados de la Administración de justicia que, de acuerdo con las correspondientes leyes procesales, no requieran la intervención judicial directa.  
En el ámbito de la Administración de justicia de la Comunitat Valenciana se crean los servicios comunes procesales de ejecución en todos aquellos partidos judiciales que cuenten con cuatro o más órganos judiciales.  
Los órganos a los que prestará servicio cada servicio común procesal de ejecución del procedimiento, son lo que figuran en el anexo I de la presente orden.  
En el Tribunal Superior de Justicia de la Comunitat Valenciana, las funciones de ejecución las asumirá el mismo servicio común procesal que tenga atribuidas las funciones de asuntos generales, el cual se crea por la presente orden.  
En los partidos judiciales con dos o tres órganos judiciales, el actual Servicio Común Procesal de Asuntos Generales asumirá las funciones previstas para los servicios comunes procesales de ejecución, pasando a denominarse Servicio Común de Asuntos Generales y de Ejecución.  
  
Artículo 9. Estructura  
Al frente del Servicio Común Procesal de Ejecución estará un director del servicio, que pertenecerá al cuerpo superior jurídico de letrados de la Administración de justicia.  
Los servicios comunes procesales de ejecución se pueden estructurar en secciones, dirigidas cada una de ellas por un letrado de la Administración de justicia, que asumirán la ejecución de una o varias jurisdicciones. Las secciones, a su vez, podrán estar divididas en equipos de trabajo dirigidos por funcionario del cuerpo que se determine en la relación de puestos de trabajo. Podrán crearse equipos de trabajo, aunque no haya secciones. En este caso, dichos equipos dependerán directamente del director del servicio común.  
En aquellos partidos judiciales en los que, atendiendo al número de órganos judiciales o cargas de trabajo, se estime necesario, podrá haber diferentes servicios comunes procesales de ejecución por tipo de jurisdicción o por clase de órgano judicial.  
  
Artículo 10. Funciones  
Corresponden a los servicios comunes procesales de ejecución las siguientes funciones:  
1. En el orden jurisdiccional penal:  
a) Tramitación de mandamientos de prisión o, en su caso, de órdenes de búsqueda y captura dictadas en fase de ejecución.  
b) Tramitación de la suspensión de las penas e indultos.  
c) Tramitación de la acumulación de penas.  
d) Realización de los trámites necesarios para la ejecución de las penas privativas de derechos  
e) Realización de los trámites necesarios para poder llevar a efecto la liquidación condenas.  
f) Tramitación de todas las actuaciones necesarias para hacer efectivas las responsabilidades pecuniarias y aquellas precisas para dar el destino legal a las cantidades obtenidas.  
g) Tramitación de la retención de permisos oficiales y comunicaciones subsiguientes.  
h) Anotaciones, actualizaciones y comunicaciones a los registros públicos.  
i) Cualquier otra función de ejecución que las leyes no atribuyan expresamente al titular del órgano judicial.  
2. En el resto de órdenes jurisdiccionales:  
a) Tramitación y resolución de las incidencias a subsanar derivadas del examen de la demanda ejecutiva por el juez o magistrado y cuestiones procesales previas a la admisión.  
b) Tramitación o gestión de la solicitud inicial de ejecución provisional y parcial.  
c) Sustanciación de incidencias procesales.  
d) Tramitación de todas las actuaciones y diligencias necesarias para llevar a cabo la ejecución.  
e) Averiguación del patrimonio, embargos y subastas.  
f) Realización de los trámites necesarios para la adopción de medidas alternativas a la subasta judicial, en los supuestos de ejecución no dinerarias, y si se ha desatendido el requerimiento, actuaciones procedentes a instancias del ejecutante.  
g) Cualquier otra función de ejecución que las leyes no atribuyan expresamente al juez o magistrado.  
Las anteriores funciones se llevan a cabo en coordinación con las correspondientes unidades procesales de apoyo directo y con el resto de servicios comunes procesales.  
  
  
CAPÍTULO QUINTO  
Disposiciones comunes a todas las unidades de la Oficina Judicial  
  
Artículo 11. Dirección de los Servicios Comunes Procesales  
Corresponde a los directores de los servicios comunes procesales la superior dirección de las secciones y equipos de trabajo que se constituyan en los mismos.   
Los jefes de sección dirigirán las secciones que, en su caso, se constituyan en los servicios comunes procesales. Asimismo, coordinarán el trabajo de los equipos que dependan de su sección.  
Los jefes de equipo se responsabilizarán y dirigirán los equipos a su cargo sin perjuicio de la jerarquía arriba descrita.  
  
Artículo 12. Ámbito de actuación  
Los servicios comunes procesales tendrán su sede en las localidades que sean capital de partido judicial y tendrá por ámbito de actuación el partido judicial. Podrán sin embargo crearse servicios que extiendan su ámbito a más de un partido judicial.  
Los servicios comunes procesales del Tribunal Superior de Justicia de la Comunitat Valenciana tendrán su sede donde la tengan los órganos colegiados a los que presten apoyo y tendrán el ámbito de actuación que corresponda a estos.  
En los partidos judiciales de las capitales de provincia o en aquellos en que exista alguna sección de la Audiencia Provincial, los servicios comunes creados podrán extender su ámbito de actuación a tribunales con sede en ellas. En estos casos, el ámbito de actuación se hará constar expresamente en la resolución en la que se acuerde su entrada en funcionamiento.  
  
Artículo 13. Organización  
La organización de las unidades procesales de apoyo directo y de los servicios comunes procesales deberá respetar y cumplir lo establecido en los protocolos de actuación que para cada área de actividad apruebe el secretario de Gobierno a propuesta de los secretarios coordinadores provinciales. En todo caso, los protocolos de actuación se adaptarán al diseño y organización de los servicios comunes procesales establecidos por la Generalitat, así como a las funciones asignadas a cada uno de los puestos de trabajo.  
  
Artículo 14. Dependencia funcional y orgánica del personal  
El personal al servicio de la Administración de justicia destinado en las unidades procesales de apoyo directo y en los servicios comunes procesales dependen funcionalmente de los letrados de la Administración de justicia que presten sus servicios en los mismos y orgánicamente del director o directora de la Generalitat Valenciana responsable de las competencias transferidas en materia de personal al servicio de la Administración de justicia.  
  
Artículo 15. Promoción del uso del valenciano  
Se promoverá el uso del valenciano en las unidades procesales de apoyo directo y los servicios comunes procesales, mediante iniciativas que garanticen el derecho de los valencianos y las valencianas a dirigirse a la Administración de justicia en cualquiera de las dos lenguas oficiales y a recibir la respuesta en la misma lengua utilizada.  
  
  
DISPOSICIONES ADICIONALES  
  
Primera. Estructura inicial  
La estructura inicial de los servicios comunes procesales será la que consta en el anexo II de la presente orden. Dicho anexo podrá ser modificado por resolución de la directora o el director general de la Generalitat competente en materia de oficina judicial y fiscal, para adaptarla a las necesidades organizativas y funcionales que se planteen en los diferentes partidos judiciales.  
  
Segunda. Entrada en funcionamiento  
Las unidades procesales de apoyo directo y los servicios comunes procesales creados por esta orden, entrarán en funcionamiento en la fecha que se establezca para cada uno de ellos mediante resolución de la directora o el director general de la Generalitat, competente en materia de oficina judicial y fiscal. La entrada en funcionamiento podrá afectar a todos o a parte de los órganos judiciales de un partido judicial. Asimismo, se podrá acordar la entrada en funcionamiento de un servicio común procesal únicamente con una o algunas de las secciones y/o equipos previstos en el anexo II de la presente orden. En dicha resolución se determinará el ámbito de actuación y las funciones que efectivamente asume de las previstas en esta orden.  
  
  
DISPOSICIONES FINALES  
  
Primera. Habilitación para el desarrollo de esta orden  
Se faculta al titular del órgano directivo que tenga asumidas las competencias en materia de justicia, para dictar las disposiciones necesarias en aplicación y desarrollo de lo dispuesto en la presente orden en el ámbito de sus competencias.  
  
Segunda. Entrada en vigor  
La presente orden entrará en vigor al día siguiente de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
Valencia, 2 de febrero de 2017  
  
La consellera de Justicia, Administración Pública,   
Reformas Democráticas y Libertades Públicas,  
GABRIELA BRAVO SANESTANISLAO



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI