Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8501, del 07-03-2019 (2019/1838)

RESOLUCIÓ de 12 de febrer de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 141/17-AIA Vila-real.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8501

Data del DOGV
:   07-03-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/1838

CVE


Data del document
:   12-02-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [Vila-real](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 12 de febrer de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 141/17-AIA Vila-real.  
 [2019/1838]  
De conformitat amb l'article 47.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació, en el Boletín Oficial del Estado o en el diari oficial corresponent, de l'informe d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'informe d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 141/17-AIA Vila-real.  
  
  
«Informe d'impacte ambiental  
Expedient: 141/2017-AIA.  
Títol: Ronda sud-oest de Vila-real. Tram antiga carretera d'Onda-Camí de les Voltes.  
Òrgan substantiu: Subdirecció General de Mobilitat. Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat.  
Localització: Vila-real (Castelló).  
En data 11 de desembre de 2017, la Subdirecció General de Mobilitat remet al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental la sol·licitud d'inici d'avaluació d'impacte ambiental simplificada del projecte «Ronda sud-oest de Vila-real entre la CV-20 i la N-340», al terme municipal de Vila-real (Castelló). Aquesta sol·licitud s'acompanya d'un document ambiental, el contingut del qual s'adequa a l'article 45 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
En data 4 d'abril de 2018, la Subdirecció General de Mobilitat comunica a l'òrgan ambiental que en els avanços de la redacció del projecte constructiu s'ha constatat la conveniència de limitar l'àmbit del projecte al tram comprés entre la CV-20 i el denominat camí de les Voltes, i eliminar el tram següent comprés entre el camí de les Voltes i la N-340, que serà objecte d'una actuació independent. És per això que l'actuació passa a denominar-se «Ronda sud-oest de Vila-real. Tram antiga carretera d'Onda-Camí de les Voltes».  
  
Objecte  
El projecte a què s'ha fet referència consisteix en l'execució de la ronda sud-oest de Vila-real, entre la CV-20 i el camí de les Voltes. Inicialment, el projecte arribava mitjançant un enllaç a la N-340, però durant els treballs de redacció de l'esmentat projecte constructiu s'ha constatat la conveniència de limitar l'àmbit del projecte d'aquesta ronda al tram comprés entre la CV-20 i el denominat camí de les Voltes, pel risc d'inundació existent, i eliminar el tram següent comprés entre el camí de les Voltes i la N-340, que serà objecte d'una actuació independent.  
  
  
Antecedents i marc normatiu  
El dia 2 d'agost de 2017 té entrada en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i s'incoa l'expedient 127/2017-CON. L'objecte d'aquesta sol·licitud és conéixer la possible vigència i validesa de l'estimació d'impacte ambiental, emesa el 10 de maig de 2004, expedient 422/2003-AIA, del projecte de construcció de la ronda sud-oest de Vila-real entre la CV-20 i la N-340, amb sol·licitud de la data fins a la qual és vàlida aquesta i els terminis d'aplicació si fora necessari sol·licitar-hi la pròrroga.  
Per a la tramitació d'aquest expedient, es va analitzar la legislació que regula l'avaluació d'impacte ambiental (Llei 2/1989, de 3 de març de 1989, d'impacte ambiental de la Generalitat Valenciana, i Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental -d'ara en avant, LEA-) i les diferències entre el projecte ja avaluat (mitjançant l'estimació d'impacte ambiental 422/2003-AIA) i el que es presentava en aqueix moment.  
Es va concloure que l'obligació d'avaluació ambiental prèvia a l'aprovació del projecte i determinades diferències entre el projecte ja avaluat i el presentat el 2017, feien que l'estimació d'impacte ambiental realitzada el 2004 no poguera ser directament aplicable, i es va concloure que el projecte en redacció fora sotmés a avaluació d'impacte ambiental simplificada.  
Amb posterioritat a aquesta decisió motivada per l'òrgan ambiental, l'òrgan substantiu decideix tramitar el projecte desglossat en dues fases:  
  
Fase 1: des de la CV-20 al camí de les Voltes.  
Fase 2: des del camí de les Voltes a la N-340.  
L'òrgan substantiu ha decidit dividir el projecte en dues fases, ja que en una d'elles hi ha risc d'inundació i comporta un estudi en profunditat d'aquesta qüestió. D'aquesta manera, l'execució començarà pel tram més pròxim a la CV-20. La futura fase 2, que serà objecte d'un projecte diferent i d'una execució independent, haurà de ser, així mateix, sotmesa a avaluació d'impacte ambiental simplificada.  
  
  
Tramitació  
L'òrgan ambiental ha identificat les administracions públiques afectades següents:  
- Ajuntament de Vila-real.  
- Servei d'Ordenació del Territori.  
Es transcriu a continuació el contingut de caràcter ambiental dels informes rebuts.  
  
Informe de l'Ajuntament de Vila-real (rebut el 23.02.2018).  
«[?] Actualment els vehicles pesants utilitzen el nucli urbà de Vila-real en els seus recorreguts (av. Alemanya-Itàlia), la qual cosa genera un risc important per a la seguretat viària, i també per a la contaminació acústica i mediambiental, i això redunda negativament en la qualitat de vida de la població de Vila-real.  
[?] Aquest nou vial no generarà un augment de trànsit sinó una reordenació del que hi ha, la qual cosa conduirà a una reducció dels nivells d'immissió de NO, SO2, CO, HC, fums i plom.  
[?] La vegetació present en gran part de l'actuació són cultius agrícoles de regadiu, principalment cítrics.  
La fauna de la zona està formada principalment per espècies d'àmplia distribució i escàs valor per a la seua conservació.  
El traçat de la ronda NO afecta cap espai natural protegit.  
El traçat de la ronda NO afecta cap element del patrimoni històric de caràcter arqueològic.  
Quant al patrimoni etnològic, el traçat de la ronda creua en dos punts la séquia Major de reg; el traçat i la secció de la qual no es variaran per continuar mantenint el reg dels camps de tarongers situats al sud-oest de Vila-real amb aigües procedents del riu Millars.  
[?] En l'àmbit del projecte, resultaran afectats els llits del barranc dels Esbarzers i el barranc de l'Hospital; en l'execució del projecte es preveuen tots els elements de drenatge necessaris per a canalitzar i conduir els cabals procedents d'aquestes conques interceptades».  
  
Informe del Servei d'Ordenació del Territori (rebut el 12.07.2018).  
  
«Cartografies d'inundabilitat  
- En l'elaboració del present informe s'han analitzat les següents cartografies d'inundabilitat: cartografia del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundacions a la Comunitat Valenciana (des d'ara, PATRICOVA); cartografia del Sistema Nacional de Cartografia de Zones Inundables (des d'ara, SNCZI), i cartografia del Sistema d'Informació d'Aigua de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (des d'ara, SIA Xúquer). L'aplicació d'aquestes cartografies es justifica en l'article 7 i l'article 10 de la Normativa del PATRICOVA, pel que fa a la complementarietat de les diferents cartografies i allò referent a estudis oficials i plans aprovats per la Generalitat Valenciana o per un organisme de conca.  
  
Valoració del risc d'inundació  
- Vist que la cartografia del SNCZI no té estudiada en la zona les afeccions de l'àmbit de les depressions entre els cons del riu Millars i el riu Sec de Betxí, al N i S de l'actuació, respectivament.  
- Vist que en aquest espai circulen línies de flux, amb caixers més o menys definits, que conformen els barrancs de Ràtils, dels Esbarzers, de Porcelanosa i de l'Hospital, de S a N, respectivament (segons els topònims emprats per Segura B., F (2003) «Models d'inundacions en ventalls al·luvials: el cas de les planes costaneres valencianes», Quaderns de Geografia, València).  
- Vist que la cartografia del PATRICOVA preveu afeccions d'inundabilitat en la zona esmentada amb perillositat de nivell 6 per als quatre barrancs abans anomenats [?].  
- Vist que l'única interferència directa de la ronda sud-oest de Vila-real es determina sobre el barranc de Porcelanosa en la part alta de la conca (zona NW) quan flueix des del camí de Miralcamp fins al camí de Vila-real a Betxí.  
- Vist que els fluxos es deriven més centrats en el camí Sedeny del Pou del Carme cap al camí d'Artana.  
- Vist que s'aporta un estudi de drenatges transversals del traçat de la ronda, que incideix especialment en la zona afectada pel barranc de Porcelanosa amb perillositat de nivell 6, segons la cartografia del PATRICOVA, on es determina que:  
La conca associada al barranc de Porcelanosa que drena el flux pel punt on es creuarà la infraestructura viària té una superfície de 0,46 km²; es tracta d'una conca amb una superfície menor a les requerides en el PATRICOVA [?].  
El total de pas calculat per aquest punt és de 5,3 m³/s per a 500 anys de període de retorn, amb calats inferiors a 0,80 metres (els càlculs donen 0,57 metres) i velocitats inferiors a 1 m³/s.  
- Vist que a l'esmentat estudi s'aporten les mesures escaients, a construir en la infraestructura viària per a la no-interferència en el règim de corrents, que es concreten en passos permeables mitjançant marcs prefabricats de formigó que permeten el trànsit del total calculat (vegeu la documentació que fa referència al Projecte de construcció de la ronda sud-oest de Vila-real).[?].  
- Vist que, encara que no s'aporten dades pel que fa a la intensitat de trànsit, per la situació se suposa que haurà de complir el que determina l'article 21.3.a de la Normativa del PATRICOVA, pel que fa a l'adequació de les infraestructures al drenatge transversal per a 500 anys de període de retorn i així es reflecteix en els càlculs realitzats i el dimensionament de les obres per al drenatge.  
- Vist que la nova infraestructura viària no té incidència sobre l'increment significatiu de la perillositat, ja que els drenatges calculats compleixen amb garantia el pas dels fluxos existents sense interferir ni modificar el seu règim, atenent el que determina l'article 9 de la Normativa del PATRICOVA.  
- Vist que la documentació presentada, tot i ser suficient i estar correctament elaborada, no es considera, stricto sensu, un estudi d'inundabilitat, per la qual cosa no se li dona el tràmit atenent el que determina l'article 13 de la normativa abans esmentada.  
- Vist que les mesures de drenatge es recullen en la documentació del Projecte de construcció de la ronda sud-oest de Vila-real i s'analitzen en l'annex específic dels drenatges transversals, i on es pot veure que la rasant de la plataforma de la nova carretera circula lleugerament elevada (aproximadament 1 metre) sobre la topografia existent, i la rasant és superior als calats calculats per als drenatges del barranc de Porcelanosa [?].  
  
Consideracions finals  
- Vist que estan justificades les incidències d'inundabilitat i el compliment de la Normativa del PATRICOVA pel que fa a la nova infraestructura viària i tenint en compte que aquesta carretera porta afegida la construcció d'una plataforma per a bicicletes i vianants al llarg de tota la construcció situada entre la carretera i el nucli urbà.  
  
- Vist que aquesta via de mobilitat no motoritzada està previst que es construïsca a la mateixa cota topogràfica que el terreny actual (sense elevació) i travessa els fluxos del barranc de Porcelanosa en un àmbit on es donen velocitats elevades (més de 2 m/s, segons les dades de l'estudi d'inundabilitat) just en la part de sortida del flux en creuar els marcs prefabricats que li donen pas per sota de la carretera, s'haurà de:  
  
Modificar el projecte constructiu d'aquesta infraestructura pel que fa al carril de bicicletes i vianants en la zona d'afecció on travessa el barranc de Porcelanosa perquè passe a diferent nivell sense incidència dels fluxos vehiculats pel susdit barranc.  
  
Conclusió  
Per tot el que s'ha exposat, s'emet informe favorable de l'estudi d'inundabilitat i la proposta constructiva del Projecte de construcció de la ronda sud-oest de Vila-real, i s'han de complir les consideracions exposades, segons les determinacions normatives del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana».  
  
Anàlisi del projecte per a determinar la necessitat de sotmetre o no a avaluació d'impacte ambiental ordinària.  
L'anàlisi es realitza tenint en compte els criteris de l'annex III de la LEA.  
Característiques del projecte  
El projecte preveu l'execució d'una ronda de caràcter urbà, de longitud 2.080 m. Les característiques del traçat i de la seua secció transversal són urbanes, i la velocitat específica del traçat és de 60 km/h. Tots els nusos es resolen mitjançant interseccions, al mateix nivell. En concret, es disposa de cinc nusos, quatre d'elles mitjançant glorietes i una intersecció de quatre trams amb el carrer Miralcamp, canalitzades amb llàgrimes (PK 0+470 del tram entre la glorieta 1 i la glorieta 2).  
Amb la premissa de permetre la duplicació de la calçada, s'ha definit un peralt per a tots dos carrils del 2 % cap a un únic lateral, i això permet el disseny d'una única línia de drenatge longitudinal.  
El traçat en alçat circula en lleuger terraplé, amb la finalitat d'assegurar el drenatge transversal i la minimització dels moviments de terra. L'alçat de la ronda és paral·lel al terreny, i descendeix de cota a mesura que ens allunyem de la glorieta primera. La rasant s'eleva per a donar gàlib a les obres de drenatge transversal. Les obres de drenatge transversal amb les quals compta la ronda són:  
  
EIX PK ODT  
1 0+210 3 MARCS 1X1  
2-1 I 2-2 0+052 4 MARCS 2X1  
2 0+218 4 MARCS 2X1  
4 0+099 5 MARCS 1X1  
4 0+591 2 MARCS 2X1  
  
  
La rasant més elevada es dona en l'eix 2, PK 0+80, amb uns 2 m de diferència entre la cota del terreny i la rasant.  
La secció transversal de la ronda compta amb dos carrils en una única calçada, de 3,5 m variables fins a 5 m en el ramal d'eixida de les glorietes i fins a 4 m en les entrades a les glorietes. El voral a banda i banda és de 0,5 m. En un dels marges es dissenya una banda lateral de 3,5 m enjardinada, i en el marge oposat, una mitjana, preparada per a un possible futur desdoblament de 2 m. En el marge de la mitjana s'annexa una zona d'esplai d'amplària variable, que consisteix en una banda per a ciclovianants i una zona enjardinada. En cas que se'n produïsca el desdoblament, la zona d'esplai es convertirà en un bulevard de dues calçades de 7 m d'ample cadascuna, separades per la mitjana de 2 m que ja s'executa. Amb aquesta secció transversal es pretén cobrir la possible futura ampliació de la ronda, i aprofitar de moment el seu condicionament per a ús de ciclovianants i d'esplai.  
Part del traçat proposat va ser avaluat en data 10 de maig de 2004 per la Direcció General de Gestió del Medi Natural, mitjançant l'estimació d'impacte ambiental del projecte bàsic de la ronda sud-oest de Vila-real (422/2003-AIA).  
  
Ubicació dels projectes.  
Les obres se situen al costat del sòl urbà de Vila-real. El traçat travessa pràcticament íntegrament la reserva que preveu el pla general, a més d'una zona classificada de nou desenvolupament terciari i una zona urbanitzada industrial. La reserva del pla general compta amb declaració d'impacte ambiental de la modificació puntual del Pla general d'ordenació urbana de Vila-real, ronda sud-oest i Ciutat Esportiva (expedient 008/2008-AIA).  
Els usos actuals són zones agrícoles i limiten amb sòl industrial i zones esportives.  
Hi ha una afecció directa de la ronda de Vila-real per inundabilitat, relacionada amb el barranc de Porcelanosa. L'estudi de drenatges transversals del traçat de la ronda indica que la conca associada al barranc de Porcelanosa té una superfície de 0,46 km², el cabal de pas (per a període de retorn de 500 anys) és de 5,3 m³/s, amb calats inferiors a 0,8 m.  
  
La séquia Major de Dalt o Sobirana es creua en el PK 0+260 entre la glorieta 4 i la 5. Així mateix, el traçat intersecta amb diversos camins d'accés a les parcel·les agrícoles.  
Part del traçat va començar a executar-se dins del projecte constructiu denominat Ronda sud-oest de Vila-real, tal com s'observa en l'ortofoto entre la glorieta 3 i el PK 0+260 del tram entre la glorieta 4 i la 5.  
  
  
Característiques del potencial impacte  
A continuació es fa una descripció dels potencials impactes que es produiran tant en la fase d'execució com d'explotació.  
La utilització de la maquinària i el trànsit de vehicles comportarà un increment dels nivells d'intensitat sonora. Com a mesura correctora principal, s'ha establit l'ús d'un paviment microaglomerat considerat fonoabsorbent. Altres mesures establides són:  
  
- Se seleccionarà maquinària amb característiques ambientals favorables.  
- Els motors de combustió interna es dotaran de silenciadors.  
- Serà de compliment obligat el Reglamentat sobre la inspecció tècnica de vehicles.  
- La maquinària estarà homologada segons el Reial decret 212/2002, de 22 de febrer, pel qual es regulen les emissions sonores en l'entorn a causa de determinades màquines d'ús a l'aire lliure.  
- Es prohibirà la realització de treballs durant el període nocturn. Les obres es realitzaran durant el dia i en dies laborals.  
No obstant això, en el moment de la posada en ús de la infraestructura es comprovarà el nivell sonor transmés a l'entorn. En cas que se superen en més de 10 dB(A) els objectius de qualitat establits en la taula 1 de l'annex II de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat, de protecció contra la contaminació acústica, es revisaran i modificaran les mesures correctores per a evitar-ne la superació. El mesurament dels nivells sonors haurà de realitzar-se quan el trànsit per la ronda ja estiga instaurat, per a la qual cosa s'haurà de deixar passar almenys 2 mesos des de l'obertura al trànsit de la infraestructura.  
En la fase de construcció es produirà una deterioració de la qualitat de l'aire, com a conseqüència de les emissions de pols i partícules en suspensió, originat pels moviments de terra, la pavimentació i el transport de materials a les diferents zones de l'obra i instal·lacions auxiliars. Les principals mesures establides són:  
- Reg periòdic de les superfícies de l'obra per a minimitzar la pols generada pel trànsit de materials i maquinària.  
- Així mateix, es procedirà a regar zona d'obres a l'entorn dels cultius agrícoles que poguera resultar afectat.  
- Es limitarà la velocitat dels vehicles de l'obra a 40 km/h en zones sense asfaltar i a 50 km/h en zones asfaltades, i es reduirà aquest límit si fora necessari a 30 km/h, en zones especialment problemàtiques en aquest aspecte.  
- El transport de material es realitzarà en camions coberts per lones, les quals hauran de cobrir totalment la caixa del camió, que cauran uns 30 cm a cada costat d'aquesta.  
L'ocupació de la nova ronda afectarà l'ús actual del sòl, principalment terrenys ocupats, camps de cultiu de cítrics. La implantació de les instal·lacions auxiliars i zones d'apilament temporal exercirà una alteració sobre els sòls on n'està prevista la ubicació, ja que suposarà una compactació del sòl.  
El projecte no preveu grans volums de moviments de terres. Les terres que s'extraguen amb motiu de l'excavació en rasa per a l'execució de les obres de drenatge es reutilitzaran per a rebliment d'aquestes, per la qual cosa no es preveuen a penes excedents de terres. Per al proveïment dels materials per a la coronació i ferms de les plataformes el préstec dels quals és necessari, s'utilitzaran les pedreres en ús que hi ha als voltants, i legalment autoritzades.  
En el cas que després de l'execució de la ronda hi haja excedent de terra, s'estudiarà la possibilitat de reutilitzar les terres en altres obres, segons el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i rebliment, o amb finalitats de construcció. Si el material extret pot classificar-se com a residus no perillosos consistents en sòls no contaminats excavats i altres materials naturals excavats procedents d'obres de construcció o demolició, com ara terres, argiles, llims, arenes, graves o pedres, incloses en el codi LER (llista europea de residus) 17 05 04, se li aplicarà l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a la seua utilització en operacions de rebliment i obres diferents d'aquelles en les quals es van generar.  
  
Entre les mesures que s'estableixen es troben:  
- Es retirarà la terra vegetal, efectuant un apilament i un manteniment adequat per a la seua posterior reutilització en les labors de restauració ambiental i integració paisatgística.  
- Es procedirà al jalonament del perímetre d'obra, i es limitarà la deterioració que es cause a la franja d'ocupació necessària per a la traça, mitjançant suports angulars metàl·lics. El jalonament es revisarà de forma continuada fins a la finalització de les obres.  
- Com a vies d'accés a la traça s'aprofitaran els camins existents.  
  
- Les instal·lacions d'obra on es realitzen operacions de manteniment i/o reparació de maquinària, proveïment de carburant i emmagatzematge de residus s'impermeabilitzaran. Per a la impermeabilització del terreny, primerament es retirarà la terra vegetal del terreny, i s'apilarà per a posteriorment reutilitzar-la en els treballs d'integració paisatgística. A continuació s'instal·larà una capa de geotèxtil impermeable, sobre la qual es disposarà una capa de llast de 15-20 cm de gruix i una altra capa d'argila de 15-20 cm. A més, es disposarà d'una rasa perimetral de desviament i retenció d'escolament exterior i una bassa impermeabilitzada de separació d'olis i greixos. La bassa de recollida dels efluents del desguàs lateral i inferior de la cuneta interior estarà situada en el punt més baix de la parcel·la, de manera que retindrà els arrossegaments de l'escolament de la superfície del parc de maquinària. Aquesta bassa de recollida serà del tipus decantador-separador de greixos. Els greixos i olis extrets de la bassa de separació es gestionaran com a residus perillosos.  
- El contractista precedirà a la neteja, retirada i depòsit en zona autoritzada de tots els elements no existents en la situació original.  
- Es descompactarà el terreny mitjançant escarificació de 40 cm de profunditat i posterior passada de corró. Es duran a terme treballs de restitució de terra vegetal amb una capa de 30 cm de grossària i una plantació d'espècies arbòries una vegada reperfilada la topografia.  
Atés que hi ha risc d'inundació en el barranc de Porcelanosa, es disposa de marcs prefabricats de formigó que permeten el trànsit del cabal associat. L'obra de drenatge transversal situada en l'eix 2, en el PK 0+218, consistent en quatre marcs de 2x1 permet el pas del cabal, segons l'informe del Servei d'Ordenació del Territori. Es considera que la nova infraestructura viària no té incidència sobre l'increment significatiu de la perillositat, ja que els drenatges calculats compleixen amb garantia el pas de fluxos existents sense interferir ni modificar el seu règim.  
Així mateix, la rasant de la plataforma de la carretera circula lleugerament elevada (aproximadament 1 m) sobre la topografia existent. Respecte de la via de mobilitat no motoritzada, que es preveu en la cota del terreny actual, sense elevació, i atés que, just en el punt d'eixida del flux després de creuar els marcs prefabricats, s'haurà de modificar el projecte constructiu, de manera que el carril per a ciclovianants en la zona on conflueix amb el barranc de Porcelanosa el creue a diferent nivell, sense incidència sobre la calçada de la ronda.  
La unitat paisatgística que resultarà afectada directament per l'obra és «paisatge agrícola». Aquesta unitat es caracteritza per la presència de cultius agrícoles, així com les séquies que reguen aquests cultius, els camins que permeten accedir-hi i les edificacions rurals associades a l'agricultura que estan disperses al llarg de la unitat. Amb les actuacions d'integració paisatgística, es reduirà aquest impacte fins a fer-lo compatible amb el paisatge. Cal destacar que la ronda preveu albergar voreres amb zones enjardinades per a l'ús i el gaudi dels usuaris, acompanyat d'un corredor verd entre el vial i el nucli urbà; en aquest es disposaran un carril bici i diverses zones de descans i d'esplai. Les principals àrees d'actuació són:  
- Superfícies ocupades per les instal·lacions auxiliars. El tractament de recuperació de les instal·lacions auxiliars preveu: desmantellament d'instal·lacions, neteja del terreny, descompactació del terreny, estesa de terra vegetal i plantacions.  
- Vorera oest: s'ha previst la plantació d'una tanca d'arbust en la vorera oest, composta per una alineació de murta Myrtus communis.  
  
- Glorietes: en les glorietes s'han creat denses zones arbòries i arbustives, amb importants variacions cromàtiques en els accessos a cada glorieta per cadascuna de les vies que la componen, per a evitar així enlluernaments als vehicles que circulen per aquesta o que pretenguen accedir-hi, i, d'altra banda, augmentar la percepció del conductor que hi ha un obstacle en la carretera, amb la qual cosa disminuirà la seua velocitat. Per a això s'ha utilitzat arbratge de port xicotet, envoltat de diferents masses arbustives, així com plantes aromàtiques en la part exterior.  
- Corredor verd: projectat entre el vial i el nucli urbà, en ell es disposarà un carril bici i diverses zones de descans i d'esplai. El disseny de la ronda preveu un corredor verd compost per una senda per als vianants, carril bici i diverses zones de descans i d'esplai, en les quals s'ha previst la plantació de vegetació i col·locació de mobiliari que permetrà l'ús i gaudi dels usuaris d'aquest. Les zones de descans estaran envoltades de vegetació i albergaran mobiliari per al descans i altres elements que permeten exercicis saludables; així, faran dels espais verds llocs agradables que conviden a l'estada, la lectura o el descans.  
  
Com a conseqüència de les obres, especialment durant el moviment de terres, caldrà la reposició i/o eliminació de serveis, camins i infraestructures existents en l'entorn de l'actuació. La séquia Major de Dalt o Sobirana es creua en el PK 0+260 entre la glorieta 4 i la 5. Les mesures preventives i correctores que es proposen per a aquesta infraestructura són:  
1. Alçament planimètric de la séquia. Aquest ha de comptar amb plantes, alçats i seccions, tant de l'interior com de l'exterior.  
2. Dossier fotogràfic exhaustiu de la séquia i d'aquells elements d'especial significació que es documenten una vegada finalitzada l'obra.  
  
No obstant això, abans de començar les obres s'haurà de senyalitzar la zona on travessem la séquia Major amb cartells que advertisquen de la prohibició d'abocar qualsevol tipus de residus.  
Si durant l'execució de les obres es produïra qualsevol troballa arqueològica, el fet s'ha de comunicar a la direcció general amb competències en la matèria immediatament, i adoptar les mesures pertinents amb vista a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que es preveu en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
Així mateix, prèviament a l'aprovació definitiva del projecte, es requerirà que s'informe favorablement sobre aquest per part de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, en un informe preceptiu emés per l'organisme esmentat, en compliment de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
  
Durant la fase d'execució de l'actuació del projecte, es requerirà mà d'obra provinent dels sectors primari, secundari i terciari, de l'intercanvi de béns i la prestació de serveis per part dels proveïdors de la zona.  
  
El document ambiental indica que s'haurà d'identificar el director ambiental d'obra, que serà responsable del desenvolupament del seguiment, i que haurà de justificar el grau de compliment de les mesures ambientals a l'òrgan ambiental competent. Així mateix, indica que el contractista encarregat d'executar les obres, per part seua, nomenarà un responsable tècnic de medi ambient (RTMA) que es responsabilitzarà de l'adopció de les mesures ambientals. Al seu torn, proporcionarà a la DAO la informació i els mitjans necessaris per al correcte compliment del PVA.  
El PVA es divideix en tres fases clarament diferenciades:  
- Controls previs a l'execució de les obres.  
- Vigilància durant la fase de construcció.  
- Vigilància durant la fase de funcionament o explotació.  
  
Conclusió  
Ateses les característiques i la destinació dels terrenys afectats, la magnitud dels impactes previsibles i les mesures preventives i correctores plantejades, s'estima que el projecte no generarà efectes significatius sobre el medi ambient sempre que es realitze segons el que s'estableix en el document ambiental remés i les condicions que a continuació s'especifiquen:  
1. En el moment de la posada en ús de la infraestructura, es comprovarà el nivell sonor transmés a l'entorn. En cas que se superen en més de 10 dB(A) els objectius de qualitat establits en la taula 1 de l'annex II de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat, de protecció contra la contaminació acústica, es revisaran i modificaran les mesures correctores per a evitar-ne la superació. El mesurament dels nivells sonors haurà de realitzar-se quan el trànsit per la ronda ja estiga instaurat, i per a això s'haurà de deixar passar almenys dos mesos des de l'obertura al trànsit de la infraestructura.  
2. Si hi ha material excedent que puga classificar-se com a residus no perillosos consistents en sòls no contaminats excavats i altres materials naturals excavats procedents d'obres de construcció o demolició, com ara terres, argiles, llims, arenes, graves o pedres, inclosos en el codi LER (llista europea de residus) 17 05 04, s'hi aplicarà l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a la seua utilització en operacions de rebliment i obres diferents d'aquelles en les quals es van generar. En cas contrari, es gestionarà adequadament com a RCD, i s'entregarà a un gestor autoritzat.  
3. S'haurà de modificar el projecte constructiu, de manera que l'encreuament del carril de ciclovianants en la zona on conflueix amb el barranc de Porcelanosa, es realitze a diferent nivell, sense incidència sobre la calçada de la ronda.  
4. Prèviament a l'aprovació definitiva del projecte, es requerirà que s'informe favorablement sobre aquest per part de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, en un informe preceptiu emés per l'organisme esmentat, en compliment de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
  
Per tant, no cal tramitar un procediment d'avaluació d'impacte ambiental ordinària, sense perjudici del compliment de la normativa i la legislació ambiental i sectorial aplicables.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva l'avaluació d'impacte ambiental simplificada, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 7.2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la secció 2a de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que hi són aplicables.  
3. L'article 13 del Decret 158/2015, de 28 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural atribueix a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental la competència sobre avaluació ambiental de plans i programes i de projectes.  
  
  
Informe d'impacte ambiental  
  
Primer  
El projecte de «Ronda sud-oest de Vila-real. Tram antiga carretera d'Onda-Camí de les Voltes» no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient, d'acord amb el que s'estableix en els articles 46 i 47 i els criteris establits en l'annex III de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, sempre que es realitze segons el que s'estableix en el document ambiental remés i les condicions que a continuació s'especifiquen:  
1. En el moment de la posada en ús de la infraestructura es comprovarà el nivell sonor transmés a l'entorn. En cas que se superen en més de 10 dB(A) els objectius de qualitat establits en la taula 1 de l'annex II de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat, de protecció contra la contaminació acústica, es revisaran i modificaran les mesures correctores per evitar-ne la superació. El mesurament dels nivells sonors haurà de realitzar-se quan el trànsit per la ronda ja estiga instaurat, i per a això s'haurà de deixar passar almenys dos mesos des de l'obertura al trànsit de la infraestructura.  
2. Si hi ha material excedent que puga classificar-se com a residus no perillosos consistents en sòls no contaminats excavats i altres materials naturals excavats procedents d'obres de construcció o demolició, com ara terres, argiles, llims, arenes, graves o pedres, inclosos en el codi LER (llista europea de residus) 17 05 04, s'hi aplicarà l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a la seua utilització en operacions de rebliment i obres diferents d'aquelles en les quals es van generar. En cas contrari, es gestionarà adequadament com a RCD, i s'entregarà a un gestor autoritzat.  
3. S'haurà de modificar el projecte constructiu, de manera que l'encreuament del carril per a ciclovianants en la zona on conflueix amb el barranc de Porcelanosa, es realitze a diferent nivell, sense incidència sobre la calçada de la ronda.  
4. Prèviament a l'aprovació definitiva del projecte, es requerirà que s'informe favorablement sobre aquest per part de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, en un informe preceptiu emés per l'organisme esmentat, en compliment de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
  
  
Segon  
D'acord amb el que es disposa en l'article 47.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el present informe d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana; s'ha d'entendre que això no eximeix el promotor de l'obtenció de les autoritzacions que resulten legalment exigibles, així com del compliment de tots els preceptes legals que resulten aplicables.  
  
  
Tercer  
D'acord amb el que es disposa en l'article 47.4 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el present informe d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no s'haguera procedit a l'autorització del projecte en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació.  
  
Quart  
D'acord amb el que es disposa en l'article 47.6 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el present informe d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs, sense perjudici que, si escau, procedisquen en la via administrativa o judicial contra l'acte, si escau, d'autorització del projecte.  
  
València, 12 de setembre de 2018.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 12 de febrer de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8501, del 07-03-2019 (2019/1838)

RESOLUCIÓN de 12 de febrero de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación del informe de impacto ambiental correspondiente al expediente 141/17-AIA Vila-real.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8501

Fecha DOGV
:   07-03-2019

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2019/1838

CVE


Fecha del documento
:   12-02-2019

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [Vila-real](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 12 de febrero de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación del informe de impacto ambiental correspondiente al expediente 141/17-AIA Vila-real. [2019/1838]  
De conformidad con el artículo 47.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el cual establece la publicación en el Boletín Oficial del Estado o en el diario oficial correspondiente del informe de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana el informe de impacto ambiental correspondiente al expediente 141/17-AIA Vila-real.  
  
«Informe de impacto ambiental  
Expediente: 141/2017-AIA.  
Título: Ronda suroeste de Vila-real. Tramo antigua carretera de Onda-Camí de les Voltes.  
Órgano sustantivo: Subdirección General de Movilidad. Dirección General de Obras Públicas, Transporte y Movilidad.  
Localización: Vila-real (Castellón).  
En fecha 11 de diciembre de 2017, la Subdirección General de Movilidad remite al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental la solicitud de inicio de evaluación de impacto ambiental simplificada del proyecto «Ronda suroeste de Vila-real entre la CV-20 y la N-340», en el término municipal de Vila-real (Castellón). Dicha solicitud se acompaña de un «documento ambiental», cuyo contenido se adecua al artículo 45 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
En fecha 4 de abril de 2018, la Subdirección General de Movilidad comunica al órgano ambiental que en los avances de la redacción del proyecto constructivo se ha constatado la conveniencia de limitar el ámbito del proyecto al tramo comprendido entre la CV-20 y el denominado Camí de Les Voltes, eliminando el tramo siguiente comprendido entre Camí de Les Voltes y la N-340, que será objeto de una actuación independiente. Es por ello que la actuación pasa a denominarse «Ronda Sudoeste de Vila-real. Tramo Antigua Carretera de Onda-Camí de Les Voltes».  
  
Objeto  
El proyecto de referencia consiste en la ejecución de la Ronda Suroeste de Vila-real, entre la CV-20 y el Camí de les Voltes. Inicialmente, el proyecto alcanzaba mediante un enlace la N-340, pero durante los trabajos de redacción del mencionado proyecto constructivo se ha constatado la conveniencia de limitar el ámbito del proyecto de dicha ronda al tramo comprendido entre la CV-20 y el denominado Camí de Les Voltes, por el riesgo de inundación existente, eliminando el tramo siguiente comprendido entre Camí de Les Voltes y la N-340 que será objeto de una actuación independiente.  
  
Antecedentes y marco normativo  
El día 2 de agosto de 2017 tiene entrada en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, incoándose el expediente 127/2017-CON. El objeto de esta solicitud es conocer la posible vigencia y validez de la estimación de impacto ambiental, emitida el 10 de mayo de 2004, expediente 422/2003-AIA, del proyecto de construcción de la ronda suroeste de Vila-real entre la CV-20 y la N-340, con solicitud de fecha hasta la que es válida la misma y plazos de aplicación si fuera necesario solicitar la prórroga a la misma.  
Para la tramitación de este expediente, se analizó la legislación que regula la evaluación de impacto ambiental (Ley 2/1989, de 3 de marzo de 1989, de impacto ambiental de la Generalitat Valenciana y Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental -en adelante LEA-) y las diferencias entre el proyecto ya evaluado (mediante estimación de impacto ambiental 422/2003-AIA) y el que se presentaba en ese momento.  
Se concluyó que la obligación de evaluación ambiental previa a la aprobación del proyecto y ciertas diferencias entre el proyecto ya evaluado y el presentado en 2017, hacían que la estimación de impacto ambiental realizada en 2004 no pudiera ser directamente aplicable y se concluyó que el proyecto en redacción fuera sometido a evaluación de impacto ambiental simplificada.  
Con posterioridad a esta decisión motivada por el órgano ambiental, el órgano sustantivo decide tramitar el proyecto desglosado en dos fases:  
Fase 1: desde la CV-20 al Camí de les Voltes.  
Y fase 2: desde el Camí de les Voltes a la N-340.  
El órgano sustantivo ha decidido dividir el proyecto en dos fases, puesto que en una de ellas existe riesgo de inundación y conlleva un estudio en profundidad de dicha cuestión. De este modo, la ejecución comenzará por el tramo más próximo a la CV-20. La futura fase 2 que será objeto de un proyecto diferente y una ejecución independiente deberá ser, asimismo, sometida a evaluación de impacto ambiental simplificada.  
  
Tramitación.  
El órgano ambiental ha identificado a las siguientes administraciones públicas afectadas:  
- Ayuntamiento de Vila-real.  
- Servicio de Ordenación del Territorio.  
Se transcribe a continuación el contenido de carácter ambiental de los informes recibidos.  
  
Informe del Ayuntamiento de Vila-real (recibido el 23.02.2018).  
«[?] Actualmente los vehículos pesados utilizan el núcleo urbano de Vila-real en sus recorridos (Avda Alemania-Italia), lo que genera un riesgo importante para la seguridad vial, así como para la contaminación acústica y medioambiental, lo que redunda negativamente en la calidad de vida de la población de Vila-real.  
[?] Este nuevo vial no generará un aumento de tráfico sino una reordenación del existente, lo que conducirá a una reducción de los niveles de inmisión de NO, SO2, CO, HC, humos y plomo.  
[?] La vegetación presente en gran parte de la actuación son cultivos agrícolas de regadío, principalmente cítricos.  
La fauna de la zona está formada principalmente por especies de amplia distribución y escaso valor para su conservación.  
El trazado de la ronda NO afecta a ningún espacio natural protegido.  
El trazado de la ronda NO afecta a ningún elemento del Patrimonio Histórico de carácter arqueológico.  
En cuanto al Patrimonio Etnológico, el trazado de la ronda cruza en dos puntos la Acequia Mayor de riego; cuyo trazado y sección no se variarán para seguir manteniendo el riego de los campos de naranjos situados al sudoeste de Vila-real con aguas procedentes del río Mijares.  
[?] En el ámbito del proyecto, se verán afectados los cauces del Barranc de Esbarzers y el Barranc de l'Hospital; en la ejecución del proyecto se prevén todos los elementos de drenaje necesarios para canalizar y encauzar los caudales procedentes de estas cuencas interceptadas».  
  
Informe del Servicio de Ordenación del Territorio (recibido el 12.07.2018).  
«Cartografías de inundabilidad  
- En la elaboración del presente informe se han analizado las siguientes cartografías de inundabilidad: cartografía del Plan de acción territorial de carácter sectorial sobre prevención del riesgo de inundaciones en la Comunitat Valenciana (desde ahora, PATRICOVA); cartografía del Sistema Nacional de Cartografía de Zonas Inundables (desde ahora, SNCZI); y cartografía del Sistema de Información de Agua de la Confederación Hidrográfica del Júcar (desde ahora, SIA Júcar). La aplicación de estas cartografías se justifica en el artículo 7 y el artículo 10 de la Normativa del PATRICOVA, en cuanto a la complementariedad de las diferentes cartografías y en lo referente a estudios oficiales y planos aprobados por la Generalitat Valenciana o por un organismo de cuenca.  
  
Valoración del riesgo de inundación  
- Visto que la cartografía del SNCZI no tiene estudiada en la zona las afecciones del ámbito de las depresiones entre los conos del río Mijares y el río Sec de Betxí, al N y S de la actuación, respectivamente.  
- Visto que en este espacio discurren líneas de flujo, con lechos más o menos definidos, que conforman los barrancos de Ràtils, de Els Esbarzers, de Porcelanosa y del Hospital, de S a N, respectivamente (según los topónimos empleados por Segura B., F (2003) «Models d'inundacions en ventalls al·luvials: el cas de les planes costaneres valencianes», Quaderns de Geografia, València).  
- Visto que la cartografía del PATRICOVA contempla afecciones de inundabilidad en la zona mencionada con peligrosidad de nivel 6 para los cuatro barrancos antes mencionados [?].  
- Visto que la única interferencia directa de la ronda suroeste de Vila-real se determina sobre el barranco de Porcelanosa en la parte alta de la cuenca (zona NW) cuando fluye desde el camino de Miralcamp hasta el camino de Vila-real a Betxí.  
- Visto que los flujos se derivan más centrados en el camino Sedeny del Pou del Carme hacia el camino de Artana.  
- Visto que se aporta un estudio de drenajes transversales del trazado de la ronda, que incide especialmente en la zona afectada por el barranco de Porcelanosa con peligrosidad de nivel 6, según la cartografía del PATRICOVA, donde se determina que:  
La cuenca asociada al barranco de Porcelanosa que drena el flujo por el punto donde se cruzará la infraestructura viaria tiene un superficie de 0,46 km²; se trata de una cuenca con una superficie menor a las requeridas en el PATRICOVA [?].  
El caudal de paso calculado por este punto es de 5,3 m³/s para 500 años de periodo de retorno, con calados inferiores a 0,80 metros (los cálculos dan 0,57 metros) y velocidades inferiores a 1 m³/s.  
- Visto que al mencionado estudio se aportan las medidas oportunas a construir en la infraestructura viaria para la no interferencia en el régimen de corrientes, que se concretan en pasos permeables mediante marcos prefabricados de hormigón que permiten el tráfico del caudal calculado (ver la documentación referida al «Proyecto de construcción de la ronda suroeste de Vila-real»).[?].  
- Visto que, aunque no se aportan datos al respecto de la intensidad de tráfico, por la situación se supone que tendrá que cumplir lo que determina el artículo 21.3.a de la Normativa del PATRICOVA, en cuanto a la adecuación de las infraestructuras al drenaje transversal para 500 años de periodo de retorno y así se refleja en los cálculos realizados y el dimensionado de las obras para el drenaje.  
- Visto que la nueva infraestructura viaria no tiene incidencia sobre el incremento significativo de la peligrosidad, puesto que los drenajes calculados cumplen con garantía el paso de los flujos existentes sin interferir ni modificar su régimen, en atención a lo determinado en el artículo 9 de la Normativa del PATRICOVA.  
- Visto que la documentación presentada, a pesar de ser suficiente y estar correctamente elaborada, no se considera, stricto sensu, un estudio de inundabilidad, por lo cual no le se da el trámite en atención a lo determinado en el artículo 13 de la normativa antes mencionada.  
- Visto que las medidas de drenaje se recogen en la documentación del «Proyecto de construcción de la ronda suroeste de Vila-real» y se analizan en el anexo específico de los drenajes transversales y donde se puede ver que la rasante de la plataforma de la nueva carretera discurre ligeramente elevada (aproximadamente 1 metro) sobre la topografía existente, siendo la rasante superior a las vainicas calculadas para los drenajes del barranco de Porcelanosa [?].  
  
Consideraciones finales  
- Visto que se encuentran justificadas las incidencias de inundabilidad y el cumplimiento de la Normativa del PATRICOVA en cuanto a la nueva infraestructura viaria y teniendo en cuenta que esta carretera lleva añadida la construcción de una plataforma para bicicletas y peatones a lo largo de toda la construcción ubicada entre la carretera y el casco urbano.  
- Visto que esta vía de movilidad no motorizada está previsto que se construya a la misma cota topográfica que el terreno actual (sin elevación) y travesía los flujos del barranco de Porcelanosa en un ámbito donde se dan elevadas velocidades (más de 2 m/s, según los datos del estudio de inundabilidad) justo en la parte de salida del flujo al cruzar los marcos prefabricados que le dan paso por debajo de la carretera, se deberá:  
Modificar el proyecto constructivo de esta infraestructura en cuanto al carril de bicicletas y peatones en la zona de afección donde atraviesa el barranco de Porcelanosa para que pase a diferente nivel sin incidencia de los flujos vehiculados por el susodicho barranco.  
  
Conclusión  
Por lo expuesto, se informa favorablemente el Estudio de inundabilidad y la propuesta constructiva del Proyecto de construcción de la ronda suroeste de Vila-real, teniéndose que cumplir las consideraciones expuestas, según las determinaciones normativas del Plan de acción territorial de carácter sectorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana».  
  
Análisis del proyecto para determinar la necesidad de someter o no a evaluación de impacto ambiental ordinaria.  
El análisis se realiza teniendo en cuenta los criterios del anexo III de la LEA.  
Características del proyecto  
El proyecto contempla la ejecución de una ronda de carácter urbano, de longitud 2080 m. Las características del trazado y de su sección transversal son urbanas, siendo la velocidad específica del trazado de 60 km/h. Todos los nudos se resuelven mediante intersecciones, al mismo nivel. En concreto se dispone de 5 nudos, 4 de ellas mediante glorietas y 1 intersección de 4 tramos con la calle Miralcamp, canalizadas con lágrimas (PK 0+470 del tramo entre la Glorieta 1 y Glorieta 2).  
Con la premisa de permitir la duplicación de la calzada, se ha definido un peralte para ambos carriles del 2 % hacia un único lateral, lo que permite el diseño de una única línea de drenaje longitudinal.  
El trazado en alzado discurre en ligero terraplén, con el fin de asegurar el drenaje transversal y la minimización de los movimientos de tierra. El alzado de la ronda es paralelo al terreno, descendiendo de cota conforme nos alejamos de la glorieta primera. La rasante se eleva para dar gálibo a las obras de drenaje transversal. Las obras de drenaje transversal con las que cuenta la ronda son:  
  
EJE PK ODT  
1 0+210 3 MARCOS 1X1  
2-1 Y 2-2 0+052 4 MARCOS 2X1  
2 0+218 4 MARCOS 2X1  
4 0+099 5 MARCOS 1X1  
4 0+591 2 MARCOS 2X1  
  
  
La rasante más elevada se da en el eje 2, PK 0+80, con unos 2 m de diferencia entre la cota del terreno y la rasante.  
La sección transversal de la ronda cuenta con dos carriles en una única calzada, de 3,5 m variables hasta 5 m en el ramal de salida de las glorietas y hasta 4 m en las entradas a las glorietas. El arcén a ambos lados es de 0,5 m. En una de las márgenes se diseña una banda lateral de 3,5 m ajardinada y en la margen opuesta, una mediana, preparada para un posible futuro desdoblamiento de 2 m. En el margen de la mediana se anexa una zona de esparcimiento de ancho variable, que consiste en una banda ciclopeatonal y una zona ajardinada. En caso de que se produzca el desdoblamiento, la zona de esparcimiento se convertirá en un bulevar de dos calzadas de 7 m de ancho cada uno, separadas por la mediana de 2 m que ya se ejecuta. Con esta sección transversal se pretende cubrir la posible futura ampliación de la ronda, aprovechando de momento su acondicionamiento para su uso ciclopeatonal y de esparcimiento.  
Parte del trazado propuesto fue evaluado en fecha 10 de mayo de 2004, por la Dirección General de Gestión del Medio Natural, mediante la estimación de impacto ambiental del proyecto básico de la Ronda Sudoeste de Vila-real (422/2003-AIA).  
  
Ubicación de los proyectos.  
Las obras se sitúan junto al suelo urbano de Vila-real. El trazado atraviesa prácticamente en su totalidad la reserva que contempla el plan general, además de una zona clasificada de nuevo desarrollo terciario y una zona urbanizada industrial. La reserva del plan general cuenta con declaración de impacto ambiental de la modificación puntual del plan general de ordenación urbana de Vila-real, Ronda Sudoeste y Ciudad Deportiva (expediente 008/2008-AIA).  
Los usos actuales son zonas agrícolas y lindan con suelo industrial y zonas deportivas.  
Existe una afección directa de la ronda de Vila-real por inundabilidad, relacionada con el barranco de Porcelanosa. El estudio de drenajes transversales del trazado de la ronda indica que la cuenca asociada al Barranco de Porcelanosa tiene una superficie de 0,46 km², el caudal de paso (para período de retorno de 500 años) es 5,3 m³/s, con calados inferiores a 0,8 m.  
La Acequia Mayor de Dalt o Sobirana se cruza en el PK 0+260 entre la glorieta 4 y 5. Asimismo, el trazado intersecta con diversos caminos de acceso a las parcelas agrícolas.  
Parte del trazado comenzó a ejecutarse dentro del proyecto constructivo denominado «Ronda Sudoeste de Vila-real», tal y como se aprecia en la ortofoto entre la glorieta 3 y el PK 0+260 del tramo entre la Glorieta 4 y 5.  
  
Características del potencial impacto.  
A continuación se realiza una descripción de los potenciales impactos que se producirán tanto en la fase de ejecución como de explotación.  
La utilización de la maquinaria y el tránsito de vehículos conllevará un incremento de los niveles de intensidad sonora. Como medida correctora principal, se ha establecido el uso de un pavimento microaglomerado considerado fonoabsorbente. Otras medidas establecidas son:  
- Se seleccionará maquinaria con características ambientales favorables.  
- Los motores de combustión interna se dotarán de silenciadores.  
- Será de obligado cumplimiento lo reglamentado sobre la inspección técnica de vehículos.  
- La maquinaria estará homologada según el Real decreto 212/2002, de 22 de febrero, por el que se regulan las emisiones sonoras en el entorno debido a determinadas máquinas de uso al aire libre.  
- Se prohibirá la realización de trabajos durante el periodo nocturno. Las obras se realizarán durante el día y en días laborales.  
No obstante, a la puesta en uso de la infraestructura se comprobará el nivel sonoro transmitido al entorno. En caso de que se superen en más de 10 dB(A) los objetivos de calidad establecidos en la tabla 1 del anexo II de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat, de protección contra la contaminación acústica, se revisarán y modificarán las medidas correctoras para evitar su superación. La medición de los niveles sonoros deberá realizarse cuando el tráfico por la ronda ya esté instaurado, dejando pasar, para ello, al menos 2 meses desde la apertura al tráfico de la infraestructura.  
En la fase de construcción, se producirá un deterioro de la calidad del aire, como consecuencia de las emisiones de polvo y partículas en suspensión, originado por los movimientos de tierra, pavimentación y el transporte de materiales a las diferentes zonas de la obra e instalaciones auxiliares. Las principales medidas establecidas son:  
- Riego periódico de las superficies de la obra para minimizar el polvo generado por el tránsito de materiales y maquinaria.  
- Asimismo, se procederá a regar zona de obras en el entorno de los cultivos agrícolas que pudiera verse afectado.  
- Se limitará la velocidad de los vehículos de la obra a 40 km/h en zonas sin asfaltar y a 50 km/h en zonas asfaltadas, reduciendo este límite si fuera necesario a 30 km/h en zonas especialmente problemáticas en este aspecto.  
- El transporte de material se realizará en camiones cubiertos por lonas, las cuales deberán cubrir totalmente el platón del camión, cayendo unos 30 cm a cada lado del mismo.  
La ocupación de la nueva ronda afectará el uso actual del suelo, principalmente terrenos ocupados campos de cultivo de cítricos. La implantación de las instalaciones auxiliares y zonas de acopio temporal ejercerá una alteración sobre los suelos donde está prevista su ubicación, ya que supondrá una compactación del suelo.  
El proyecto no contempla grandes volúmenes de movimientos de tierras. Las tierras que se extraigan con motivo de la excavación en zanja para la ejecución de las obras de drenaje se reutilizarán para relleno de las mismas, por lo que no se prevén a penas excedentes de tierras. Para el abastecimiento de los materiales para la coronación y firmes de las plataformas, cuyo préstamo es necesario, se utilizarán las canteras en uso existentes en las inmediaciones, y legalmente autorizadas.  
En el caso de que tras la ejecución de la ronda exista excedente de tierra, se estudiará la posibilidad de reutilizar las tierras en otras obras, según el Decreto 200/2004, de 1 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se regula la utilización de residuos inertes adecuados en obras de restauración, acondicionamiento y relleno, o con fines de construcción. Si el material extraído puede clasificarse como residuos no peligrosos consistentes en suelos no contaminados excavados y otros materiales naturales excavados procedentes de obras de construcción o demolición, tales como tierras, arcillas, limos, arenas, gravas o piedras, incluidas en el código LER (lista europea de residuos) 17 05 04, le será de aplicación la Orden APM/1007/2017, de 10 de octubre, sobre normas generales de valorización de materiales naturales excavados para su utilización en operaciones de relleno y obras distintas a aquellas en las que se generaron.  
Entre las medidas que se establecen se encuentran:  
- Se retirará la tierra vegetal, efectuando un acopio y un mantenimiento adecuado para su posterior reutilización en las labores de restauración ambiental e integración paisajística.  
- Se procederá al jalonamiento del perímetro de obra, limitando el deterioro que se cause a la franja de ocupación necesaria para la traza, mediante soportes angulares metálicos. El jalonamiento se revisará de forma continuada hasta el final de las obras.  
- Como vías de acceso a la traza se aprovecharán los caminos existentes.  
- Las instalaciones de obra donde se realicen operaciones de mantenimiento y/o reparación de maquinaria, repostaje y almacenamiento de residuos se impermeabilizarán. Para la impermeabilización del terreno, primeramente se retirará la tierra vegetal del terreno y, se acopiará para posteriormente reutilizarla en los trabajos de integración paisajística. A continuación se instalará una capa de geotextil impermeable, sobre la que se dispondrá una capa de zahorra de 15-20 cm. de grosor y otra capa de arcilla de 15-20 cm. Además, se dispondrá de una zanja perimetral de desvío y retención de escorrentía exterior y una balsa impermeabilizada de separación de aceites y grasas. La balsa de recogida de los efluentes del desagüe lateral e inferior de la cuneta interior estará situada en el punto más bajo de la parcela, de manera que retendrá los arrastres de la escorrentía de la superficie del parque de maquinaria. Esta balsa de recogida será del tipo decantador-separador de grasas. Las grasas y aceites extraídos de la balsa de separación se gestionarán como residuos peligrosos.  
- El contratista precederá a la limpieza, retirada y depósito en zona autorizada de todos los elementos no existentes en la situación original.  
- Se descompactará el terreno mediante escarificado de 40 cm de profundidad y posterior pase de rodillo. Se llevarán a cabo trabajos de restitución de tierra vegetal con una capa de 30 cm de espesor y una plantación de especies arbóreas una vez reperfilada la topografía.  
Dado que existe riesgo de inundación en el barranco de Porcelanosa, se dispone de marcos prefabricados de hormigón que permiten el tránsito del caudal asociado. La obra de drenaje transversal ubicada en el eje 2, en el PK 0+218, consistente en 4 marcos de 2x1 permite el paso del caudal, según el informe del Servicio de Ordenación del Territorio. Se considera que la nueva infraestructura viaria no tiene incidencia sobre el incremento significativo de la peligrosidad, ya que los drenajes calculados cumplen con garantía el paso de flujos existentes sin interferir ni modificar su régimen.  
Asimismo, la rasante de la plataforma de la carretera discurre ligeramente elevada (aproximadamente 1 m) sobre la topografía existente. Respecto de la vía de movilidad no motorizada, que está previsto en la cota del terreno actual, sin elevación, y dado que justo en el punto de salida del flujo tras cruzar los marcos prefabricados, se deberá modificar el proyecto constructivo, de modo que el carril ciclo-peatonal en la zona donde confluye con el barranco de Porcelanosa, lo cruce a diferente nivel, sin incidencia sobre la calzada de la ronda.  
La unidad paisajística que se verá afectada directamente por la obra es «Paisaje Agrícola». Esta unidad se caracteriza por la presencia de cultivos agrícolas, así como las acequias que riegan dichos cultivos, los caminos que permiten acceder a los mismos, y las edificaciones rurales asociadas a la agricultura que se encuentran dispersas a lo largo de la unidad. Con las actuaciones de integración paisajística, se reducirá este impacto hasta hacerlo compatible con el paisaje. Cabe destacar que la ronda prevé albergar aceras con zonas ajardinadas para el uso y disfrute de los usuarios, acompañado de un corredor verde entre el vial y el casco urbano, en él se dispondrá un carril bici y varias zonas de descanso y de esparcimiento. Las principales áreas de actuación son:  
- Superficies ocupadas por las instalaciones auxiliares: El tratamiento de recuperación de las instalaciones auxiliares contempla: desmantelamiento de instalaciones, limpieza de terreno, descompactación del terreno, extendido de tierra vegetal y plantaciones.  
- Acera Oeste: Se ha previsto la plantación de un seto de arbustivo en la acera Oeste compuesto por una alineación de mirto «Myrtus communis».  
- Glorietas: en las glorietas se han creado densas zonas arbóreas y arbustivas, con importantes variaciones cromáticas en los accesos a cada glorieta por cada una de las vías que la componen, para evitar así deslumbramientos a los vehículos que circulan por la misma o que pretendan acceder a ella, y por otro lado aumentar la percepción del conductor de que existe un obstáculo en la carretera con lo cual disminuirá su velocidad. Para ello se han utilizado arbolado de pequeño porte, rodeados de diferentes masas arbustivas así como plantas aromáticas en la parte exterior.  
- Corredor verde: proyectado entre el vial y el casco urbano en él se dispondrá un carril bici y varias zonas de descanso y de esparcimiento. El diseño de la ronda contempla un corredor verde compuesto por una senda peatonal, carril bici y varias zonas de descanso y de esparcimiento, en las que se ha previsto la plantación de vegetación y colocación de mobiliario que permitirá el uso y disfrute de los usuarios del mismo. Las zonas de descanso estarán rodeadas de vegetación y albergarán mobiliario para el descanso y otros elementos que permitan ejercicios saludables, así harán de los espacios verdes lugares agradables que inviten a la estancia, lectura o al descanso.  
Como consecuencia de las obras, especialmente durante el movimiento de tierras, será necesaria la reposición y/o eliminación de servicios, caminos e infraestructuras existentes en el entorno de la actuación. La Acequia Mayor de Dalt o Sobirana se cruza en el PK 0+260 entre la glorieta 4 y 5. Las medidas preventivas y correctoras que se proponen para esta infraestructura son:  
1. Levantamiento planimétrico de la acequia. Este debe de contar con plantas, alzados y secciones, tanto del interior como del exterior.  
2. Dossier fotográfico exhaustivo de la acequia y de aquellos elementos de especial significación que se documenten una vez finalizada la obra.  
No obstante, antes de comenzar las obras se deberá señalizar en la zona donde atravesamos la Séquia Major con carteles que adviertan de la prohibición de verter cualquier tipo de residuos.  
Si durante la ejecución de las obras se produjese cualquier hallazgo arqueológico, el hecho se pondrá en conocimiento de la dirección general con competencias en la materia de forma inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del patrimonio cultural valenciano.  
Asimismo, previamente a la aprobación definitiva del proyecto, se requerirá que se informe favorablemente el mismo por parte de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, en informe preceptivo emitido por el mencionado organismo, en cumplimiento de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del patrimonio cultural valenciano.  
Durante la fase de ejecución de la actuación del proyecto, se requerirá de mano de obra proveniente de los sectores primario, secundario y terciario, del intercambio de bienes y la prestación de servicios por parte de los proveedores de la zona.  
El documento ambiental indica que se identificará al director ambiental de obra, que será responsable del desarrollo del seguimiento, justificando el grado de cumplimiento de las medidas ambientales al órgano ambiental competente. Asimismo, indica que el contratista encargado de ejecutar las obras, por su parte, nombrará un responsable técnico de medio ambiente (RTMA) que se responsabilizará de la adopción de las medidas ambientales. A su vez, proporcionará a la DAO la información y los medios necesarios para el correcto cumplimiento del PVA.  
El PVA se divide en tres fases claramente diferenciadas:  
- Controles previos a la ejecución de las obras.  
- Vigilancia durante la fase de construcción.  
- Vigilancia durante la fase de funcionamiento o explotación.  
  
Conclusión  
Considerando las características y destino de los terrenos afectados, la magnitud de los impactos previsibles y las medidas preventivas y correctoras planteadas, se estima que el proyecto no generará efectos significativos sobre el medio ambiente siempre que se realice según lo establecido en el documento ambiental remitido y las condiciones que a continuación se especifican:  
1. A la puesta en uso de la infraestructura se comprobará el nivel sonoro transmitido al entorno. En caso de que se superen en más de 10 dB(A) los objetivos de calidad establecidos en la tabla 1 del anexo II de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat, de protección contra la contaminación acústica, se revisarán y modificarán las medidas correctoras para evitar su superación. La medición de los niveles sonoros deberá realizarse cuando el tráfico por la ronda ya esté instaurado, dejando pasar, para ello, al menos 2 meses desde la apertura al tráfico de la infraestructura.  
2. Si existe material excedente que pueda clasificarse como residuos no peligrosos consistentes en suelos no contaminados excavados y otros materiales naturales excavados procedentes de obras de construcción o demolición, tales como tierras, arcillas, limos, arenas, gravas o piedras, incluidas en el código LER (lista europea de residuos) 17 05 04, le será de aplicación la Orden APM/1007/2017, de 10 de octubre, sobre normas generales de valorización de materiales naturales excavados para su utilización en operaciones de relleno y obras distintas a aquellas en las que se generaron. En caso contrario se gestionará adecuadamente somo RCD, entregándolo a gestor autorizado.  
3. Se deberá modificar el proyecto constructivo, de modo que el cruce del carril ciclo-peatonal en la zona donde confluye con el barranco de Porcelanosa, se realice a diferente nivel, sin incidencia sobre la calzada de la ronda.  
4. Previamente a la aprobación definitiva del proyecto, se requerirá que se informe favorablemente el mismo por parte de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, en informe preceptivo emitido por el mencionado organismo, en cumplimiento de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del patrimonio cultural valenciano.  
Por tanto, no es necesario tramitar un procedimiento de evaluación de impacto ambiental ordinaria, sin perjuicio del cumplimiento de la normativa y la legislación ambiental y sectorial aplicable.  
  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la evaluación de impacto ambiental simplificada, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del artículo 7.2 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en la sección 2ª de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 13 del Decreto 158/2015, de 28 de junio, del Consell, por el que se aprueba el reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural atribuye a la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental la competencia sobre evaluación ambiental de planes y programas y de proyectos.  
  
  
Informe de impacto ambiental  
  
Primero  
El proyecto de «Ronda Suroeste de Vila-real. Tramo Antigua Carretera de Onda-Camí de Les Voltes» no tendrá efectos significativos sobre el medio ambiente, de acuerdo con lo establecido en el artículo 46 y 47 y los criterios establecidos en el anexo III de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, siempre que se realice según lo establecido en el documento ambiental remitido y las condiciones que a continuación se especifican:  
1. A la puesta en uso de la infraestructura se comprobará el nivel sonoro transmitido al entorno. En caso de que se superen en más de 10 dB(A) los objetivos de calidad establecidos en la tabla 1 del anexo II de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat, de protección contra la contaminación acústica, se revisarán y modificarán las medidas correctoras para evitar su superación. La medición de los niveles sonoros deberá realizarse cuando el tráfico por la ronda ya esté instaurado, dejando pasar, para ello, al menos 2 meses desde la apertura al tráfico de la infraestructura.  
2. Si existe material excedente que pueda clasificarse como residuos no peligrosos consistentes en suelos no contaminados excavados y otros materiales naturales excavados procedentes de obras de construcción o demolición, tales como tierras, arcillas, limos, arenas, gravas o piedras, incluidas en el código LER (lista europea de residuos) 17 05 04, le será de aplicación la Orden APM/1007/2017, de 10 de octubre, sobre normas generales de valorización de materiales naturales excavados para su utilización en operaciones de relleno y obras distintas a aquellas en las que se generaron. En caso contrario se gestionará adecuadamente somo RCD, entregándolo a gestor autorizado.  
3. Se deberá modificar el proyecto constructivo, de modo que el cruce del carril ciclo-peatonal en la zona donde confluye con el barranco de Porcelanosa, se realice a diferente nivel, sin incidencia sobre la calzada de la ronda.  
4. Previamente a la aprobación definitiva del proyecto, se requerirá que se informe favorablemente el mismo por parte de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, en informe preceptivo emitido por el mencionado organismo, en cumplimiento de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del patrimonio cultural valenciano.  
  
Segundo  
De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 47.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el presente informe de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana debiendo entenderse que ello no exime al promotor de la obtención de las autorizaciones que resulten legalmente exigibles así como del cumplimiento de todos los preceptos legales que resulten de aplicación.  
  
Tercero  
De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 47.4 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el presente informe de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no se hubiera procedido a la autorización del proyecto en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación.  
  
Cuarto  
De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 47.6 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el presente informe de impacto ambiental no será objeto de recurso alguno sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa o judicial frente al acto, en su caso, de autorización del proyecto.  
  
València, 12 de septiembre de 2018.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 12 de febrero de 2019.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML