Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5525, del 01-06-2007 (2007/7158)

RESOLUCIÓ de 23 de maig de 2007, de la Secretària Autonòmica de Territori i Medi Ambient, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental, corresponents als municipis de Segorbe, Buñol, Quart de Poblet, Lliria i Alcalà de Xivert.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5525

Data del DOGV
:   01-06-2007

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2007/7158

CVE


Data del document
:   23-05-2007

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Quart de Poblet](javascript:void(0))
    * [Alcalà de Xivert](javascript:void(0))
    * [Buñol](javascript:void(0))
    * [Llíria](javascript:void(0))
    * [Segorbe](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 23 de maig de 2007, de la Secretària Autonòmica de Territori i Medi Ambient, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental, corresponents als municipis de Segorbe, Buñol, Quart de Poblet, Lliria i Alcalà de Xivert. [2007/7158]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental  
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracións en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
  
En virtut d'això, he resolt:  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracións d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 512/01-AIA Segorbe, 005/02-AIA Segorbe, 050/05-AIA Buñol, 093/05-AIA Quart de Poblet, 152/05-AIA Lliria, i 173/05-AIA Alcalá de Xivert, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
  
València, 23 de maig de 2007.- La secretaria autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo  
  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 512/01 € AIA  
Títol: Estudi d'impacte ambiental per a l'obtenció de la llicència d'activitat de la concessió minera Los Algezares 2.276  
Promotor: BPB Iberplaco SA  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Segorbe  
Objecte del projecte: Explotació d'algeps  
Localització: La zona a explotar se situa en els polígons 18, 19 i 21 del municipi de Segorbe  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques del projecte  
BPB Iberplaco SA projecta l'explotació d'algeps del triàsic keuper. La superfície total de la concessió és de 90,86 hectàrees, però les labors mineres afectaran aproximadament unes 44,2 hectàrees.   
Les reserves de tot-u són d'uns 5.618.523 m³, l'estèril comporta uns 491.430 m³ (quelcom menys del 10%) i la producció anual és d'uns 375.000 m³, la vida de l'explotació és d'uns 15 anys.  
Per a l'extracció de l'algeps s'empren explosius: càrrega de columna tipus anfo i càrrega de fons tipus hidrogel.  
La maquinària que empra el titular consisteix en un buldòzer, una pala frontal sobre rodes de 6 m³ de capacitat, una retroexcavadora sobre cadenes de 3 m³ de casset i tres camions de 25 m³ per al transport de l'algeps des de la pedrera fins a la fàbrica; a més s'emprarà un camió cisterna per a regar les zones afectades per la pols i els camins.  
  
El sistema d'explotació és per bancs descendents de 10 metres d'alçària, amb talús inclinat 70º respecte a l'horitzontal i bermes de 6 metres d'amplària. El talús general s'inclina 46º respecte de l'horitzontal.   
La restauració d'aquest projecte s'executa com a part d'un conjunt format per les concessions mineres contigües: Santa Lucía, El Corralejo, Romaní i Algezares 2.574.   
La restauració es du a terme mitjançant bancs de 5 metres d'alçària, bermes de 3 metres d'amplària i talussos individuals amb una inclinació de 45º respecte de l'horitzontal. El recobriment de terra vegetal utilitzat en la restauració té un grossària de 0,60 metres.   
La revegetació consisteix a plantar Pinus halepensis en les bermes i plaça de pedrera, en els talussos es planten Quercus coccifera i Pistacia lentiscus.  
L'explotació empra cinc operaris a un torn de 8 hores al dia.  
  
2. Alternatives  
El titular selecciona l'àrea d'explotació per la proximitat a: la carretera nacional N234, l'autovia A-23, la fàbrica; també per la qualitat dels algeps existents.   
El promotor justifica ambientalment la solució proposada pel fet d'existir zones explotades antigues sense restaurar i disperses, a més afegeix: En tot cas, tot el procés d'extracció i transport es realitzarà de tal manera que l'impacte produït siga el menor possible, introduint les mesures correctores necessàries amb aquest fi.  
Tramitació administrativa  
1. Tramitació   
26-12-01: L'Ajuntament de Segorbe remet una còpia de l'expedient de llicència d'obertura i un exemplar de l'estudi d'impacte ambiental de la concessió minera Algezares núm. 2276, per a procedir a la legalització corresponent.  
02-07-02: El promotor aporta un annex a l'estudi d'impacte ambiental i pla de restauració a través de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge a Castelló.  
06-02-03: Se sol·licita un informe el Servei de Parcs Naturals de la conselleria de Territori i Habitatge.  
Se sol·licita un Informe la Direcció Territorial de Territori i Habitatge a Castelló.  
07-02-03: Se sol·licita un informe el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló. Contesta el 3-4-03.  
14-03-05: Es requereix en titular, a través de l'Ajuntament de Segorbe, que remeta un exemplar del projecte d'explotació i l'informe de patrimoni. Contesta el 29-6-05.  
15-04-05: La conselleria de Cultura, Educació i Esports aporta l'informe favorable de patrimoni.  
01-06-05: Se sol·licita a l'Ajuntament de Segorbe que informe sobre la compatibilitat de la indústria extractiva amb els usos permesos en el tipus de sòl on se circumscriu la concessió, com també d'altres aspectes ambientals de la seua competència.  
02-06-05: Es demana un Informe la Direcció Territorial de Territori i Habitatge a Castelló sobre aspectes ambientals.  
10-06-05: Es requereix en titular, via Ajuntament de Segorbe, una ampliació de documentació.   
29-06-05: L'Ajuntament de Segorbe remet l'ampliació de documentació aportada pel titular, consistent en una còpia de l'informe favorable de la conselleria de Cultura, Educació i Esports, una altra del projecte d'explotació i una còpia de l'annex a l'estudi d'impacte ambiental i pla de restauració.  
26-07-05: Es reitera la consulta a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge a Castelló.  
17-08-05: Contesta la Direcció Territorial de Territori i Habitatge a Castelló a la consulta plantejada en dates anteriors.  
2. Informació pública  
La documentació ha estat sotmesa al tràmit d'informació pública i no s'hi han presentat al·legacions.  
3. Peticions d'informes sectorials i documentació suplementària  
  
Informes sectorials  
El Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial informa sobre dades administratives de la concessió.  
La Direcció Territorial de Territori i Habitatge aporta informació sobre el traçat i característiques de l'assagador de Santa Lucía - Àguilas.  
Afeccions legals  
L'extrem s'afecta la sendera de Santa Lucía-Águilas, de 20,89 metres d'ample legal.  
Les labors mineres afecten el barranc de la Foia d'Albaida i el fan desaparéixer completament.  
Per la concessió travessa, amb traçat SE - N, una línia elèctrica aèria de 66 kv.  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats pel projecte de l'activitat  
  
- La xarxa hidrogràfica local:  
El barranc de la Foia d'Albaida desapareix amb el desenvolupament de la pedrera, el titular projecta respecte d'això el següent (paràgraf 5é de l'apartat 2.3 de l'estudi d'impacte ambiental): Respecte al barranc que creuava l'explotació i que actualment es troba molt alterat per les explotacions anteriors, es pretén desviar des de la seua capçalera que es troba en la concessió confrontant per l'oest. En la concessió confrontant aquest barranc també es troba afectat, per això es creu que la millor solució és, com anteriorment s'ha comentat, desviar el barranc des de la seua capçalera fins a un barranc que hi ha uns 300 metres més al sud, i fora d'aquesta concessió i de la confrontant amb Los Algezares. En el plànol en planta amb la restauració final no figura més que una plaça de pedrera amb un pendent màxim del 2% "[...] per a utilitzar les eixides naturals existents en la zona.   
  
La topografia inicial que consta en l'estudi d'impacte ambiental parteix d'almenys tres buits miners existents. El buit principal té uns talussos de parets quasi verticals, una longitud d'uns 400 metres, amplària de fins a 120 metres i profunditat màxima d'uns 15 metres en diversos trams. Els altres dos buits són depressions tancades, a manera de cubetes, a cotes 261 m i 254 m; en l'última s'acumula més de la meitat de l'escorriment que es produeix en la concessió Algezares núm. 2.276 i prop del 25% de la generada en la concessió Romaní, que també drena al barranc.   
Amb la restauració projectada en la concessió Algezares núm. 2.276, la zona C i part de la zona B drenen cap a la depressió a cota 254 m, allí es crea una bassa on s'acumulen les pluges i els sediments arrossegats. Les dades de l'estudi d'impacte ambiental no aclareixen si la bassa resultaria estanca o podria interactuar amb algun aqüífer local. En tot cas, la formació d'una bassa no restitueix el drenatge natural superficial cap al riu Palància, a més no s'han previst les obres de canalització per a quan sobreïsca l'aigua, situació que es produirà en cas de fortes precipitacions o quan s'òmpliga de sediments el vas.   
  
El titular no ha aportat autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a escometre aquestes modificacions de la xarxa hidrogràfica.  
- La geomorfologia:  
El Pla de restauració pretén reomplir el buit miner creat durant l'explotació dels algeps mitjançant els estèrils propis del lloc. Segons els perfils transversals de restauració, es preveu farcir aproximadament el 50% del volum del buit, però les dades aportades de l'estèril indiquen que suposen quelcom menys del 10% del volum total.   
  
El projecte d'explotació de la concessió Algezares núm. 2.276 parteix d'una situació inicial amb diversos buits miners existents, un dels quals és de dimensions considerables. El pla de restauració no aborda la falta dels estèrils corresponents per al seu farciment, ni explica la procedència dels materials forans necessaris per a resoldre el dèficit, la qual cosa resta garanties per a abastar la cota de restauració prevista.  
  
Es dissenyen les vessants amb un canvi brusc entre el pendent del talús general restaurat i la plaça de pedrera, el primer té un pendent aproximat del 62% i la plaça del 2%. El terreny natural posseeix un pendent al voltant del 12% i corbes de nivell arredonides; contrasta amb les formes rectilínies i els angles aguts que descriuen les bermes, aquest disseny de les vessants no s'integra en l'entorn.  
En la restauració final hi ha un massís que s'estén des de l'extrem SO pel límit sud de la concessió i separa una xicoteta part de la plaça de pedrera de la resta. El massís també separa Algezares núm. 2.276 de la concessió Romaní, és de forma longitudinal i secció transversal triangular, i s'eleva uns 15 metres sobre la plaça de pedrera. Aquesta forma del relleu no es troba en l'entorn i es desconeixen les raons per què ha sigut projectada, encara que s'aprecia el pas de l'assagador de Santa Lucía - Águilas per la cima.  
- L'erosió del sòl:  
Els bancs de restauració dissenyats amb talussos de 45º no permeten un arrelament fàcil de la revegetació i afavoreixen la formació de solcs en discórrer l'escorriment per ells.  
- El paisatge  
Es preveu explotar les zones A i B, després s'explota la zona C i es restauren simultàniament les zones A+B. La restauració no es projecta per a realitzar-la simultàniament amb l'explotació, restaurant els bancs esgotats, aquesta planificació allarga la duració temporal de l'impacte visual generat per la pedrera.   
- La coberta vegetal restaurada  
Es proposa una explotació dels algeps començant en l'est de la concessió a cotes més baixes, i acabant en l'oest a cotes més altes. Segons aquest disseny, les zones restaurades es troben sempre a menor cota, això comporta erosió per l'escorriment, afavoreix el dipòsit de pols i sediments arrossegats per l'escorriment sobre la coberta vegetal implantada; la revegetació està amenaçada per les projeccions de les voladures.   
La revegetació proposada a base de Pinus halepensis, Quercus coccifera i Pistacia lentiscus no reflecteix la vegetació existent en l'entorn, variada en herbàcies i arbustives. La densitat de plantació del Pinus halepensis de 200 peus/ha, és baixa respecte a les zones forestals existents en el lloc.   
- L'atmosfera  
L'estudi de les direccions del vent es basa en les dades obtingudes de l'estació meteorològica d'Almassora, que es troba molt distant del lloc i qüestiona la validesa de les dades. BPB Iberplaco SA compta amb unes concessions mineres d'algeps que comprenen unes 4.000 hectàrees, aquesta extensió podria justificar un estudi de les adreces i intensitats dels vents en diversos llocs dins de la demarcació i la implantació d'una xarxa de captadors de pols per al control de les emissions.   
La direcció dels vents és fonamental per a conéixer la dispersió més probable de la pols en suspensió, és una informació bàsica per al pla de vigilància i control de la pols.  
- Infraestructures  
Hi ha una línia elèctrica aèria de DREC que travessa des del SE cap al nord, però pensen deixar els pals en el seu lloc: [...] Pel que fa a la línia elèctrica no es veurà afectada per l'explotació ja que es mantindran els pals elèctrics. El titular no ha presentat el projecte de desviació, ni les autoritzacions administratives corresponents.  
Determinats camins locals no figuren en les fases intermèdies amb un traçat alternatiu, ni en la restauració final amb el seu traçat original, desapareixen amb l'activitat de la pedrera.  
2. Identificació i valoració dels impactes  
La pertorbació dels hàbits, costums i assossec dels habitants del lloc és un impacte que no ha sigut identificat ni valorat. Les poblacions de Sot de Ferrer i Soneja es troben a uns 1.400 i 900 metres respectivament, a 900 metres hi ha un hostal situat en la carretera N-234; es desconeix, per no aportar dades específiques, els tipus de molèsties que poden patir els habitants i la importància relativa que els atribueixen a cada una d'aquestes.   
La resta d'impactes propis de la mineria d'algeps han sigut identificats i valorats.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
El programa de vigilància ambiental de les emissions de pols no explica la situació dels captadors, la freqüència de mostratge, els limites màxims de control de l'emissió, ni les mesures que s'han d'adoptar en el cas que se sobrepassen els límits.  
Com es deia anteriorment, no es coneix amb detall l'impacte social causat per la mineria en el lloc i s'adopten tan sols algunes mesures correctores.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte es troba sotmés a declaració d'impacte ambiental en trobar-se inclòs dins dels supòsits prevists en l'annex I, apartat 3c.1 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. Per Ordre de 9 de setembre de 2003, de la conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge i segons l'article 17, s'atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural l'avaluació ambiental.  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar desfavorable, només a l'efecte ambiental, l'estudi d'impacte ambiental i pla de restauració per a l'obtenció de la llicència d'activitat de la concessió minera Los Algezares 2.276, per les raons enumerades anteriorment, a saber: per eliminar el llit del barranc de la Foia d'Albaida i crear una depressió tancada aigües avall on s'emmagatzema l'escorriment, sense preveure una eixida en cas de desembassament, i sense aportar l'autorització administrativa de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer; per projectar el farciment del buit generat amb l'extracció dels algeps sense disposar dels estèrils necessaris o explicar la procedència d'altres materials per a aconseguir les cotes de restauració previstes; pel fort contrast de pendents entre el talús final i la plaça de la pedrera, i d'aquestes amb la geomorfologia del terreny natural; per dissenyar talussos individuals de restauració amb pendents tals que no faciliten l'arrelament de la revegetació i afavoreixen la formació de solcs erosius; per no restaurar una zona immediatament després d'explotar-la, allargant amb això la duració temporal de l'impacte visual; per restaurar en sentit ascendent, sota risc d'erosionar les zones revegetades i cobrir-les amb els sediments arrossegats per l'escorriment, així com de fer més vulnerable la vegetació implantada a les projeccions de les voladures; per no integrar la revegetació en un entorn de flora més variada i densa; per desconéixer les direccions i les velocitats més freqüents dels vents del lloc; per no tenir autorització administrativa per a desviar el traçat de la línia elèctrica aèria de 66 kv; per que determinats camins locals no tenen traçat alternatiu durant les fases d'explotació i no figuren restablits en la restauració; per no concretar en el programa de vigilància la manera de mesurar les immisions de pols, la seua freqüència ni les mesures que s'han d'adoptar en cas de sobrepassar els límits màxims; finalment, per haver omés la valoració de l'impacte que l'activitat minera pot causar en els habitants de Sot de Ferrer, Soneja i altres veïns del lloc, així com per no haver adoptat les mesures correctores o compensatòries corresponents.  
  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
  
València, 4 de novembre de 2005. - La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez  
  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 05/02 € AIA  
Títol: Estudi d'impacte ambiental per a l'obtenció de la llicència d'activitat de la concessió minera Santa Lucía.  
Promotor: BPB Iberplaco SA  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Segorbe  
Objecte del projecte: Llicència d'activitat extractiva d'algeps  
Localització: Zona d'explotació situada en els polígons 19 i 21 del municipi de Segorbe. La concessió ocupa parcel·les dels municipis de Segorbe i Sot de Ferrer (Castelló)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques del projecte  
BPB Iberplaco SA projecta l'explotació d'algeps del triàsic keuper. L'explotació únicament comprén una part de la concessió, és la situada a l'oest de la carretera N-234, en tres zones independents: C (nord), B (est) i A (sud). La zona A està separada de les restants per la via del ferrocarril València ?Saragossa. L'assagador Reial de Santa Lucía - Águila separa les zones B i C.  
La concessió té una extensió de 73,4 ha, la zona que ocupa l'explotació és d'unes 15 ha.  
Les reserves de tot-u són d'uns 1.026.000 m³, l'estèril suposa uns 123.120 m³ i la producció anual és d'uns 102.600 m³, per la qual cosa la vida estimada per a l'explotació és d'uns 10 anys.  
Per a l'extracció de l'algeps s'empren explosius.   
La maquinària que empra el titular consisteix en un buldòzer D-9 de 300 CV, una pala carregadora frontal sobre pneumàtics i camions per al transport de l'algeps des de la pedrera fins a la fàbrica, A més s'emprarà un camió cisterna per a regar les zones afectades per la pols i els camins.  
El sistema d'explotació és per bancs descendents de 10 metres d'alçària, amb talús inclinat 70º respecte a l'horitzontal i bermes de 6 metres d'amplària. El talús general s'inclina 46º respecte a l'horitzontal.   
La restauració d'aquest projecte s'executa com a part d'un conjunt format per les concessions mineres contigües: ampliació El Corralejo, Algezares I, Romaní i Algezares 2.276. La restauració es du a terme mitjançant bancs de 5 metres d'alçària, bermes de 4 metres d'amplària i talussos individuals amb una inclinació de 45º respecte de l'horitzontal. El recobriment de terra vegetal té un grossària de 0,50 metres.   
  
La revegetació es realitza amb les espècies següents: Pinus halepensis, Quercus coccifera i Pistacia lentiscus.  
2. Alternatives  
El titular selecciona l'àrea projectada per la proximitat a la fàbrica, la carretera nacional N-234, l'autovia A-23, i per la qualitat dels algeps existents.   
El promotor justifica mediambientalment la solució proposada per existir zones explotades antigues sense restaurar i disperses, a més hi afig: En tot cas, tot el procés d'extracció i transport es realitzarà de manera que l'impacte produït siga el menor possible, introduint les mesures correctores necessàries amb aquest fi.  
Tramitació administrativa  
Tramitació   
03-01-02: L'Ajuntament de Segorbe remet una còpia de l'expedient de la llicència municipal i estudi d'impacte ambiental per a legalitzar la concessió minera Santa Lucía.  
02-07-02: El promotor aporta un annex a l'estudi d'impacte ambiental en la Direcció Territorial de Territori i Habitatge a Castelló.  
  
14-03-05: Se sol·licita al promotor, via Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial, una còpia de l'informe de patrimoni.  
07-04-05: Indústria torna el requeriment d'ampliació adduint que no és l'òrgan administratiu substantiu.  
15-04-05: Se sol·licita al titular una còpia de l'informe de patrimoni a través de l'Ajuntament de Segorbe.  
06-09-05: Se sol·licita al titular, a través de l'Ajuntament de Segorbe, un exemplar del projecte d'explotació i una còpia de l'informe de patrimoni.  
06-09-05: Es remet al titular una còpia del requeriment enviat en la mateixa data a l'Ajuntament de Segorbe.  
25-10-05: L'Ajuntament de Segorbe remet una còpia de l'informe de patrimoni entregada pel promotor.  
2. Informació pública  
La documentació ha estat sotmesa al tràmit d'informació pública i no s'hi han presentat al·legacions.  
3. Peticions d'informes sectorials i documentació suplementària  
  
06-02-03: Es consulta el Servei de Parcs Naturals.  
07-02-03: Es consulta la Direcció Territorial de Territori i Habitatge a Castelló.  
07-02-03: Es consulta el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló, que contesta el 3-4-03.  
01-06-05: Es consulta l'Ajuntament de Segorbe.  
02-06-05: Es consulta la Direcció Territorial de Territori i Habitatge a Castelló.  
26-07-05: Es reitera la consulta a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge, que contesta el 17-8-05.  
Informes sectorials  
La informació sectorial rebuda versa sobre camins ramaders i dades administratives.  
Afeccions legals  
L'àrea nord-oest de la concessió està dins del lloc d'interés comunitari (LIC) conegut com a Curs Mitjà del Riu Palància, no obstant això, l'àrea d'explotació projectada està fora del LIC.  
L'assagador Reial de Santa Lucía - Águila travessa l'explotació en direcció est aproximadament, té 20 metres d'amplària legal.   
Per l'extrem SO de la zona d'explotació passa una línia elèctrica aèria de 66 kv.   
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats pel projecte de l'activitat  
  
La superfície sotmesa a activitat minera no retornarà a les seues característiques geomorfològiques originals, ja que la restauració dels buits existents i dels nous que s'obriran, requereixen un volum d'estèrils del qual no es disposa en la concessió Santa Lucía. En aquestes condicions resulta impossible restaurar reomplint la superfície explotada fins a les cotes projectades.  
L'explotació es troba molt pròxima a la carretera N-234 i és visible des del terraplé de la via fèrria València-Saragossa, que es troba a una cota superior. L'autovia Sagunt-Terol està pròxima al lloc i té un pas superior sobre la carretera N-234 a tan sols 150 metres de la pedrera, els vehicles que hi circulen poden veure les obres de les zones B i C, com també el buit miner existent.  
Per l'extrem sud-oest de la concessió Santa Lucía passa una línia elèctrica aèria de 66 kv. El titular no ho menciona en l'estudi d'impacte ambiental, no ha presentat el projecte de desviació, ni les autoritzacions administratives corresponents.  
L'assagador Reial de Santa Lucía - Águila separa les zones C i B, a més uns 300 metres d'aquesta serveixen d'accés a l'explotació de la zona B. Des del pas inferior amb la via fèrria i cap al SO, l'assagador es troba interromput pel buit miner existent. És necessari disposar de l'autorització administrativa corresponent.   
Es proposa explotar simultàniament les zones C i B i restaurar-les posteriorment, la qual cosa implica allargar temporalment l'impacte visual creat per ambdues. La duració de l'impacte pot reduir-se si s'explota primer una zona i la restaura a continuació, mentre s'explota la zona següent.   
L'explotació està planificada amb una distància de protecció de 25 metres respecte a la via fèrria València - Saragossa; l'article 3 del Reial decret 2857/1978, de 25 d'agost, pel qual s'aprova el Reglament general per al règim de la mineria estableix respecte d'això: No podran obrir-se sondatges, efectuar sondejos ni fer-se labors mineres a distància menor de quaranta metres d'edificis, ferrocarrils [...]. El projecte també estableix una zona de protecció de 25 metres respecte a la carretera N-234 i de 10 metres per a l'assagador de Santa Lucía - Águila. Totes aquestes distàncies no garanteixen la seguretat de les persones i els seus béns enfront de les projeccions de les voladures que es realitzen.  
L'estudi de les direccions del vent es basa en les dades obtingudes de l'estació meteorològica d'Almassora. BPB Iberplaco SA compta amb unes concessions mineres d'algeps que comprenen unes 4.000 hectàrees, aquesta extensió justifica un estudi de les direccions i intensitats dels vents en diferents llocs dins de la demarcació, i la implantació d'una xarxa de captadors de pols per al control de les emissions.   
La vegetació arbòria predominant que s'observa en l'entorn són Ceratonia siliqua, Pinus halepensis, fruiters de secà diversos i Olea europaea. La revegetació arbòria es projecta amb una espècie: Pinus halepensis. El nombre d'espècies arbustives i herbàcies existents són més nombroses, la implantació de les espècies Quercus coccifera i Pistacia lentiscus simplifica en excés la recuperació de la coberta vegetal.  
2. Identificació i valoració dels impactes  
La pertorbació dels hàbits, costums i assossec dels habitants del lloc és un impacte que no ha sigut identificat ni valorat. Les poblacions de Sot de Ferrer i Soneja es troben a uns 1.100 i 1.000 metres respectivament, a 600 metres hi ha un hostal situat en la carretera N-234; es desconeix, per no aportar dades específiques, els tipus de molèsties que poden patir els habitants i la importància relativa que els atribueixen a cada una d'aquestes.   
La resta d'impactes propis de la mineria d'algeps han sigut identificats i valorats.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental tracta les mesures relatives al control de la pols sense conéixer els règims de vents locals més freqüents ni la velocitat d'aquests. No es coneix la ubicació dels captadors de pols, la freqüència de mostratge, els límits màxims d'emissió, ni les mesures que s'han d'adoptar en el cas que se sobrepassen els límits de pols per a les persones i la vegetació.  
Les mesures correctores dels efectes causats per voladures inclouen un estudi de vibracions, però no s'indiquen els punts d'ubicació dels sismògrafs: correspondrien a l'hostal mencionat anteriorment, Sot de Ferrer, Soneja i els habitatges i altres construccions públiques i privades pròximes a la concessió.  
Com es deia anteriorment, no es coneix amb detall l'impacte social causat per la mineria en el lloc i s'adopten tan sols algunes mesures correctores.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte es troba sotmés a declaració d'impacte ambiental en trobar-se inclòs dins dels supòsits prevists en l'annex I, apartat 3c.1 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. Per Ordre de 9 de setembre de 2003, de la conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge i segons l'article 17, s'atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural l'avaluació Ambiental.  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Primer  
Estimar desfavorable, només a l'efecte ambiental, el projecte d'explotació de la concessió minera Santa Lucía i el pla de restauració d'aquesta, per les raons enumerades anteriorment, és a dir: no disposar del volum d'estèrils necessari per a restituir la topografia fins a la cota final de restauració, pel fort impacte visual des de les vies de comunicació que es troben molt pròximes al lloc, per no ser simultània la restauració amb l'explotació, per no haver presentat una autorització administrativa per a desviar el traçat de la línia elèctrica aèria de 66 kv, per no disposar d'autorització administrativa per a utilitzar uns 300 metres de l'assagador de Santa Lucía - Águila com a pista d'accés, pel perill que representen les projeccions de les voladures en una zona d'alta circulació de vehicles i que es troba molt pròxima a la via fèrria València - Saragossa, per no integrar la revegetació en un entorn actual amb una flora més variada; finalment, per haver omés la valoració de l'impacte que l'activitat minera pot causar en els habitants de Sot de Ferrer, Soneja i altres veïns del lloc, així com per no haver adoptat les mesures correctores o compensatòries corresponents.  
  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
  
València, 4 de novembre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez  
  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 050/05-AIA  
Objecte del projecte: Declaració d'interés comunitari per a Ciutat Esportiva LEVANTE, UD a Buñol (València)  
Promotor: Fundación Deportivo Cultural LEVANTE de la Comunitat Valenciana  
Autoritat substantiva: conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: A la partida Baiba, polígon 11 parcel·les 25 i 163 (en la seua totalitat) i part de les parcel·les 82, 161 i 162, al terme municipal de Buñol (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat del projecte  
L'objecte del projecte és disposar de sòl per a la construcció d'una ciutat esportiva, en una superfície de 104.421 m², dels quals s'ocupen 99.755 m² en un sòl no urbanitzable no protegit, segons indicació de l'estudi d'impacte ambiental en el planejament de Buñol, tramitant amb aquest fi una declaració d'interés comunitari, de conformitat amb el que disposa l'article 20 de la Llei 4/1992, de la Generalitat Valenciana sobre sòl no urbanitzable.  
Les instal·lacions previstes són:  
- Camps de futbol d'herba natural: dos de competició (107m x 70m) i un d'entrenament (88m x 53m).  
Camps de futbol de gespa artificial: un camp de competició (107m x 70m) i tres camps (93m x 62m) polivalents per a sis camps de futbol.  
Així mateix es construiran grades en el camp de competició; edifici principal que albergarà vestidors, equipaments de gimnàs, infermeria i diverses sales, com també club social; edifici d'oficines; casa del vigilant amb aljub de reg en soterrani amb capacitat de 375 m³; magatzem annex a la casa amb aljub d'aigua potable en soterrani amb capacitat de 120 m³). Com també altres obres d'urbanització.  
Els requeriments de l'actuació indicats en l'estudi d'impacte ambiental són:  
- Dotació d'aigua potable de 90 m³/dia (per a població mitjana de 1.500 persones i població màxima de 3.000 habitants, amb una dotació de 30 l/hab/dia)  
- Dotació d'aigua de reg: d'aproximadament 100 m³/dia, dels quals els tres camps de gespa natural que ocupen una superfície de 2'43 ha necessiten una dosi de reg diària de 94'77 m³ que es projecta obtenir a partir dels 90 m³ d'aigua residual depurada i la resta, segons s'indica en l'estudi, amb aigua procedent de pou o séquia de reg.  
  
- Es generaran aigües residuals d'una població equivalent de 450 hab-equivalentes  
- La retirada de residus sòlids de tipus urbà s'efectuarà pel sistema de recollida municipal, segons s'indica en els certificats municipals aportats.  
Les infraestructures necessàries per al funcionament del projecte hauran de ser:  
- Per al subministrament d'aigua potable en l'estudi s'indiquen les necessitats de 90 m³/dia d'aigua, pel fet de no indicar-se la procedència d'aquesta i l'acreditació de suficiència del recurs, es va sol·licitar ampliació de la documentació. Es va rebre contestació a aquesta aportant certificat municipal per a proveïment d'una quantitat de 25 m³/dia excloent el subministrament per a reg, sol·licitant l'aprovació de la declaració d'interés comunitari amb els paràmetres actuals de 25 m³, supeditant l'obtenció de la llicència d'activitat a aconseguir tots els paràmetres de 90 m³/dia.  
- Per a la gestió de les aigües residuals planteja un sistema de depuració propi per a un cabal mitjà diari de 90 m³, amb capacitat de tractament per a 450 habitants-equivalents mitjançant un sistema que incorpora tractament biològic de fangs activats i un tractament terciari integrat per un sistema de filtració i esterilització amb raigs UV, a fi de permetre la reutilització de l'aigua depurada per al reg dels camps de futbol.  
- L'accés es realitzarà per la A-3 (autovia València-Madrid), amb eixida en la CV-425 en direcció a Buñol.  
L'actuació dista 300 m del nucli urbà de Buñol, per la qual cosa és possible accedir mitjançant transport públic.  
2. Alternatives  
Indica en l'estudi que s'ha realitzat una recerca d'emplaçaments amb les premisses de superfície entorn a 10 hectàrees, de terrenys plans o poc ondulats i bona comunicació, en sòl no protegit. No obstant això, no es detallen aqueixos diferents emplaçaments estudiats.  
  
Tramitació administrativa:  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient:  
El 15 d'abril de 2005 dels Serveis Territorials de València de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial es remet l'estudi d'impacte ambiental i certificat d'informació pública.  
L'estudi d'impacte ambiental ha estat sotmés a informació pública mitjançant anuncis de la conselleria de Territori i Habitatge en el DOGV núm. 4852, de data 29 de setembre de 2004, i en el diari El Mundo de data 1 d'octubre de 2004, no havent-s'hi formulat legacions segons consta en el certificat remés.  
2. Ampliació de la documentació i informes obrants en l'expedient  
  
En l'ampliació remesa pels serveis territorials de València en data 18 d'octubre de 2005, s'incorpora:  
- Certificat de l'Ajuntament de Buñol de disponibilitat de recursos hídrics de 25 m³/dia.  
- Certificat de l'Ajuntament de Buñol de recollida de residus sòlids urbans.  
- Sol·licitud del promotor a la Confederació Hidrogràfica per a admetre a tràmit la sol·licitud d'autorització d'abocament amb còpia de la instal·lació de la depuradora i estudi agronòmic.  
- Informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
Afeccions legals  
Segons l'estudi, l'actuació s'ubica en zona qualificada com a sòl no urbanitzable no protegit en el planejament de Buñol.  
Per al funcionament de les actuacions previstes haurà de disposar de les autoritzacions preceptives de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, tant per a les captacions d'aigua de pou, com per a l'abocament a llit i el canvi d'ús d'aigua de reg si n'és el cas.  
L'actuació no afecta llocs d'interés comunitari, tampoc a zones de microreserves ni espais inclosos en la xarxa Natura 2000.  
  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat  
Un dels principals elements que poden resultar afectats és la demanda de recursos hídrics necessària per al funcionament de l'activitat que es projecta, que resulta ser de 90 m³/dia d'aigua de consum públic i d'uns 100 m³/dia per a aigua de reg, dels quals 90 m³ es projecta obtenir de l'aigua residual depurada. No obstant això, en principi només es justifica la disponibilitat de 25 m³/dia d'aigua de consum mitjançant el proveïment de la xarxa municipal, per la qual cosa queda sense justificar tant la resta de la demanda per a consum humà, com consegüentment la dotació per a aigua de reg. Respecte a aquest punt el promotor sol·licita se li condicione l'obtenció de llicència de l'activitat a la disponibilitat dels esmentats recursos.  
Altres elements que poden veure's afectats per l'execució del projecte són la hidrologia subterrània per la vulnerabilitat de grau mitjà de contaminació d'aqüífers que presenta el terreny segons la informació continguda en el Mapa geocientífic de la província de València; el sòl, en el cas de depòsit de materials potencialment contaminants. Pel que fa a flora i fauna, en tractar-se de parcel·les de cultiu, les afeccions es consideren d'escassa rellevància; el paisatge pot afectar per l'àmplia conca visual en què es troba i proximitat a vies de comunicació molt transitades, no obstant això l'entorn es troba ja molt antropitzat.  
  
Segons la informació continguda en l'estudi d'impacte, indica que la localitat de Buñol està valorada com d'interés científic excepcional pel que fa a elements integrants de patrimoni geològic, sent nombroses les restes paleontològiques trobades al terme municipal.  
  
Durant el període d'explotació poden generar-se impactes derivats de les activitats esportives, com són els impactes sonors i lumínics.  
  
S'hi estableixen mesures correctores tant per a la fase de construcció com de funcionament. En la fase de funcionament s'inclou la plantació de barreres vegetals perimetrals, mesures de minimització d'impacte paisatgístic, control de nivells acústics i lluminositat nocturna. Pel que fa a gestió de recursos hídrics indica l'aforament de pous i càlcul adequat de cabals de bombament per a evitar sobreexplotació, depuració i reutilització de les aigües residuals sanitàries per al reg de la gespa dels camps de futbol, després del tractament adequat. Gestió dels diversos tipus de residus (sòlids urbans, restes de jardineria i tòxics i perillosos).  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 20 i disposició addicional 5ª de la Llei 4/1992, del sòl no urbanitzable.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89 d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
4. L'article 56 del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Primer  
Estimar favorable, només a l'efecte ambiental, sense perjudici de les exigències derivades de l'aplicació de la normativa sectorial específica, el Projecte de Ciutat Esportiva LEVANTE UD al terme municipal de Buñol (València), projecte promogut per Fundación Deportiva Cultural LEVANTE de la Comunitat Valenciana, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb allò que estableix la documentació presentada i l'apartat segon d'aquesta resolució.  
  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels següents condicionants:  
1) Es condiciona l'exercici de l'activitat a la disponibilitat de recursos hídrics suficients segons les necessitats establides en l'estudi d'impacte ambiental, tant per a aigua de consum com consegüentment per a l'aigua de reg, ja que aquesta procedirà de les aigües residuals depurades. Si és el cas, haurà de disposar de les autoritzacions preceptives de l'organisme de conca per als usos corresponents.  
  
Pel que fa a la gestió de les aigües residuals depurades, haurà de disposar de les corresponents autoritzacions d'abocament per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer. Les aigües reutilitzades per a reg hauran de respondre a les característiques exigibles per a aquestes amb les degudes garanties sanitàries.  
3) Els residus generats en l'activitat hauran de ser gestionats segons les seues característiques i d'acord amb allò que estableix la legislació sectorial específica. Els materials sobrants del moviment de terres es traslladaran a abocadors autoritzats. Es facilitarà la recollida selectiva de residus de tipus urbà, disposant contenidors normalitzats amb aquest fi, coordinant la gestió amb la recollida municipal.  
4) S'haurà de disposar un sistema de recollida de pluvials que garantisca l'absència d'efectes d'inundació tant en els terrenys de l'actuació com en parcel·les confrontants, camins, etc. deguda a la modificació en l'escorriment dels terrenys.  
5) En les operacions de moviment de terres s'haurà d'evitar provocar desnivells significatius en relació amb les parcel·les confrontants, evitant efectes negatius en l'impacte paisatgístic. En el cas de necessitar aportació extern de materials caldrà ajustar-se a allò que estableix la matèria disposant de les autoritzacions corresponents. Els materials sobrants del moviment de terres s'hauran de traslladar a abocadors autoritzats.  
6) El programa de vigilància ambiental inclourà la gestió realitzada amb els diversos tipus de residus generats en l'execució i funcionament de les obres projectades, com també solucions adoptades per a les dotacions de recursos hídrics necessàries per al desenvolupament de l'actuació. I s'haurà de remetre un informe a aquesta Direcció General amb periodicitat anual amb el resultat de l'esmentat programa, incloent documentació fotogràfica de les mesures de revegetació i minimització de l'impacte visual.  
7) Si durant l'execució de les obres es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular haurà de posar el fet en coneixement de la conselleria de Cultura, de manera immediata, adoptant les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, de conformitat amb allò que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià. En particular, es complirà a les observacions incloses en l'informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià relatives a les precaucions necessàries per a no afectar de manera col·lateral els béns etnològics de la Balsa Nueva i l'aqüeducte del braçal de Baiba.  
8) Altres condicionants de caràcter ambiental que s'establisquen derivats de les autoritzacions preceptives, com també les disposicions contingudes en les ordenances municipals i la resta de normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
  
Quart  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
  
  
València, 4 de novembre de 2005. - La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez  
  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 093/05-AIA  
Títol: Centre autoritzat de tractament de vehicles al final de la seua vida útil  
Promotor: Centro Card Pellicer, SL  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Quart de Poblet  
Localització: C/ Martí l'Humà, 6, del terme municipal de Quart de Poblet (València)  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
El projecte tracta la instal·lació d'un centre autoritzat de tractament (CAT) de vehicles al final de la seua vida útil (VFVU).  
Característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat  
  
Es tracta d'un CAT de VFVU, considerats actualment com a residus perillosos. En aquesta instal·lació es projecta dur a terme la recepció, descontaminació, i posterior emmagatzemament dels residus per un costat i dels elements reciclables, reutilitzables o recuperables i vehicles descontaminats per un altre. En funció de diversos condicionants econòmics i logístics, els vehicles descontaminats s'emmagatzemaran temporalment en qualitat de ferralla valoritzable o disposats per al seu gradual desballestament per peces.  
La indústria projecta l'exercici de les seues activitats en dues parcel·les adjacents (8330754 i 8330790, situada al sud de l'anterior), que totalitzen 4.180 m² aproximadament, del terme municipal de Quart de Poblet. D'acord amb el planejament urbanístic vigent en aquest municipi, les parcel·les estan classificades com a sòl urbà i qualificades com a sòl industrial. Segons la documentació gràfica entregada, en la parcel·la 8330754, a la qual s'accedeix des del c/ Martí l'Humà, es trobaran sota coberta les oficines, el magatzem de peces i la zona per a la descontaminació, magatzem de metalls, carretons i ferramentes, i l'emmagatzemament de rodes i residus perillosos. Es projecta en descobert la zona de recepció de VFVU. A la parcel·la 8330790, s'accedeix des de la 8330754, i en ella es projecta l'emmagatzemament de VFVU una vegada descontaminats.  
Tramitació administrativa  
1. Remissió i contingut de l'expedient, informació pública, ampliacions  
En data 11 de gener de 2005, la Direcció Territorial de la conselleria de Territori i Habitatge trasllada la documentació remesa per l'Ajuntament de Quart de Poblet, consistent en el projecte d'activitat, annex al projecte d'activitat, de data 20 d'octubre de 2004, l'estudi d'impacte ambiental, com també l'expedient municipal d'activitat, en el qual s'inclouen entre altres documents:  
- Informe favorable de la secció d'urbanisme de l'Ajuntament de Quart de Poblet, condicionat a la justificació de l'estabilitat al foc de l'estructura metàl·lica en què es realitzarà la descontaminació.  
  
- Informe conjunt de l'enginyer municipal i el tècnic de medi ambient, de data 1 d'octubre de 2004, en el qual es condiciona la llicència a l'esmena de les deficiències que s'assenyalen.  
- Informe favorable del tècnic de medi ambient, de data 26 d'octubre de 2004.  
- Informe favorable de la secció d'urbanisme de 27 d'octubre de 2004, condicionat al lliurament d'un certificat acreditatiu del tractament aplicat a l'estructura metàl·lica en què es realitzarà la descontaminació.  
- Notificacions a confrontants.  
- Edicte pel qual es fa públic, en el tauler d'anuncis de l'Ajuntament de Quart de Poblet, la sol·licitud de llicència d'activitat qualificada, perquè els que es consideren interessats puguen formular respecte d'això les al·legacions que estimen oportunes durant el termini de deu dies.  
- Certificat de la Secretaria de l'Ajuntament de Quart de Poblet, en el qual s'assenyala que transcorregut el termini d'exposició pública en el tauler d'anuncis, es va presentar una al·legació.  
- Es trasllada l'al·legació presentada, encara que no la resposta de l'Ajuntament a aquesta.  
En data 23 de juny de 2005, se sol·licita a l'Ajuntament de Quart de Poblet l'ampliació següent:  
D'acord amb allò que estableix la Instrucció del subsecretari, de 4 de gener de 2005, establint els criteris que s'han de seguir en la tramitació dels procediments d'avaluació d'impacte ambiental:  
- Falta l'informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.  
  
- Falta el resultat de la informació pública en el Butlletí Oficial de la Província de València, que en cap cas podrà ser inferior a vint dies, d'acord amb allò que s'ha expressat en la secció 4ª, del capítol lll, del títol Vl, de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú.  
  
- Falta la còpia dels informes evacuats en contestació a les al·legacions presentades.  
2. Pel que fa als càlculs acústics del projecte d'activitat, se cenyeixen únicament al magatzem de peces de desballestament, obviant les seccions del centre autoritzat de tractament on es produiran els sorolls i vibracions (zona de descontaminació, desballestament, premsat, compressors, etc.). En tot cas, ha de presentar-se com a separata que acompanye l'estudi d'impacte ambiental, l'estudi acústic regulat en l'article 36 de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica. Aquest estudi acústic se sotmetrà a la consideració del Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric de la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
  
3. Pel que fa a l'estudi d'impacte ambiental, de manera general no s'adequa a allò que estableix el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental (DOGV núm. 1412, de 30.10.90):  
- La descripció de l'actuació projectada i les seues accions derivades han de facilitar la posterior identificació dels elements i accions susceptibles de produir impactes durant les fases de construcció, funcionament i desmantellament de les instal·lacions.  
- L'examen de les alternatives tècnicament viables i justificació de la solució adoptada és insuficient. Per això, s'han d'examinar un conjunt d'alternatives prou ampli com per a permetre determinar raonablement l'opció de menor impacte ambiental global. Les alternatives plantejades han de ser tècnicament viables i adequades al fi del projecte. S'estudiaran alternatives a:  
- La ubicació del projecte.  
- Els processos i tecnologies.  
- Falta l'inventari ambiental i descripció de les interaccions ecològiques ambientals claus.  
- Falta la identificació i valoració d'impactes, tant en la solució proposada com en les seues alternatives, amb aquest fi, s'ha de fer el següent:  
- Identificar les accions del projecte capaç de generar impactes ambientals, tant en la fase de construcció com en la de funcionament i desmantellament de les instal·lacions.  
- Identificar els factors ambientals físics, biòtics, socioeconòmics i paisatgístics que, definits en l'inventari ambiental, poden ser susceptibles d'alteració a causa de les accions del projecte ja identificades.  
- Identificació d'impactes mitjançant matriu causa-efecte tipus Leopold reduïda, en què es marcaran els impactes potencials mitjançant encreuaments entre accions del projecte (columnes) vers factors ambientals (files).  
- Valoració qualitativa dels impactes sobre els factors ambientals que defineixen el medi.  
- Si bé és cert que l'activitat es troba recentment recollida en el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl, en el moment en què es va redactar l'estudi d'impacte ambiental no es trobava en vigor aquesta legislació. No obstant això, i independentment de la legislació en vigor, s'entén que ja en aquest moment es tractava d'una activitat potencialment contaminant del sòl, aspecte que no es tracta amb la suficient profunditat en l'estudi d'mpacte ambiental, ni pel que fa a l'inventari ambiental ni pel que fa a les mesures preventives o correctores.  
- Pel que fa a la generació i gestió d'aigües residuals i vessaments:  
  
- En la documentació presentada no s'adjunten les xarxes de drenatge i el punt o punts de connexió d'aquestes amb el clavegueram municipal.  
- Farà falta el detall de les soleres formant conques vessants cap a sistemes per a la recollida i tractament d'aigües pluvials, o pluvials de vessament potencialment contaminades en les zones d'emmagatzemament de VFVU descontaminats.  
- S'estudiarà una altra alternativa diferent de l'adoptada en la zona de descontaminació per a la recollida de vessaments que en cap cas seran susceptibles de ser tractats per una arqueta separadora de greixos i olis, equip que s'adopta per al tractament de pluvials contaminades i que no procedeix per a donar servei a una zona coberta. S'entén que la xarxa per a la recollida de vessaments de la zona de descontaminació ha de ser cega, evitant netejar pel sistema de pressió.  
- Així mateix, s'ha de justificar el mode en què s'evitarà que les pluvials d'escorrentia penetren en la zona de descontaminació.  
  
- Finalment, s'ha d'estudiar alguna alternativa per a evitar la generació d'aigües residuals en la zona de recepció de VFVU que s'ha de descontaminar. Es recorda que es tracta d'una zona de dimensió reduïda en la qual per breu espai de temps s'emmagatzemaran VFVU en males condicions i fins i tot fruit d'accidents. S'entén que una coberta lleugera pot evitar l'impacte.  
- En la documentació presentada no es valora bastant la possible generació i propagació de plagues durant la fase de funcionament de les instal·lacions. Aquestes plagues (diversos insectes, múrids i aus) que acostumen a viure en llocs on la higiene és escassa, són vectors de malaltia, per la qual cosa poden transmetre diverses malalties a la població, aspecte que no s'ha tractat en l'estudi d'impacte ambiental. Per tot això, han de detallar-se les mesures preventives o correctores respecte d'això.  
- El programa de vigilància ambiental presentat no és suficient. S'ha de presentar un PVA en el qual es fixen els controls ?i periodicitat d'aquests- per al funcionament correcte de les instal·lacions en matèria de residus, sorolls, abocaments i control de plagues.  
  
En data 30 de setembre de 2005, l'Ajuntament de Quart de Poblet remet documentació en què s'inclou:  
- Edicte amb què es fa públic en el BOP de València, la sol·licitud de llicència d'activitat qualificada.  
- Diligència del secretari general, en el qual s'assenyala que transcorregut el període d'informació pública, no s'hi van presentar al·legacions.  
- Informe en contestació a l'al·legació.  
- Annex al projecte d'activitat d'esmena de les deficiències assenyalades en el referit escrit.  
2. Al·legacions  
Durant el període d'exposició pública realitzat per l'Ajuntament de Quart de Poblet, òrgan amb competència substantiva a l'efecte d'aquesta resolució d'impacte ambiental, el Sr. Isidro López Gómez va presentar al·legacions al projecte avaluat. Les esmentades al·legacions van ser constestadas per tècnics de l'Ajuntament de Quart de Poblet.  
Afeccions legals  
La indústria sol·licita la llicència municipal d'activitat per a l'exercici de l'activitat de recepció i descontaminació de VFVU, i posterior emmagatzemament temporal dels residus extrets, que atorga l'Ajuntament de Quart de Poblet.  
Durant el seu funcionament normal, la indústria gestionarà i generarà diversos residus, per la qual cosa ha de sol·licitar les corresponents autoritzacions administratives atorgades per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que procedisca obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació, com pot ser l'autorització d'abocament.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat  
Els CAT es projecten d'una banda, per a reduir al mínim les repercussions sobre el medi ambient a causa dels residus continguts en els vehicles al final de la seua vida útil i, d'altra banda, per a reduir el consum d'energia i recursos en reutilitzar, reciclar i valorar aquelles parts dels vehicles al final de la seua vida útil que són susceptibles d'això, contribuint així a la protecció, conservació i millora de la qualitat ambiental. No obstant això, la inadequada gestió dels residus arruïna els lloables objectius mediambientals perseguits en la gestió d'aquests, ja que podria contribuir a concentrar els riscos que es volen evitar, danyant seriosament el medi ambient que es vol protegir, atemptant contra la salut dels ciutadans.  
  
L'estudi d'impacte ambiental presentat tracta la instal·lació d'un CAT en l'interior d'un polígon industrial semiurbanitzat. Basant-se en això, no s'aporta un inventari ambiental. Atesa la tipologia de l'activitat I l'antropització del lloc en què la desenvoluparà l'empresa, els elements ambientals més directament afectats pel seu desenvolupament podrien ser els propis del medi inert o abiòtic, ja que el medi biòtic, perceptual i social es veuran molt lleugerament afectats amb el normal exercici de l'activitat. Amb tot, l'inventari ambiental ha d'haver fet menció, com a mínim, al medi abiòtic.  
  
Tractant-se d'una activitat potencialment contaminant del sòl, cal ressenyar que la parcel·la objecte de projecte es troba situada en una zona de mitjana vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies, de mitjana/alta accessibilitat potencial als recursos hídrics i sense risc d'inundació, tot això d'acord amb la cartografia temàtica de la conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme I Transports de la Generalitat Valenciana.  
Identificació i valoració d'impactes  
En l'estudi d'impacte ambiental i annex a aquest, elaborat per a conéixer l'impacte generat per l'activitat que es projecta desenvolupar en el c/ Martí l'Humà, 6, del terme municipal de Quart de Poblet (València), en absència d'un inventari ambiental, lògicament, no es du a terme la identificació i valoració d'impactes.  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
Les úniques aigües residuals que genera la indústria seran les de procedència sanitària i les d'escorrentia procedents del pati i de la parcel·la en què es projecta l'emmagatzemament de VFVU una vegada descontaminats. Com a mesura preventiva de la contaminació d'aigües pluvials i d'escorrentia, les operacions de gestió de residus es duran a terme a cobert, excepte en el cas de l'emmagatzemament de VFVU descontaminats, pel que fa al pati davanter, per a evitar que en episodis de pluviometria intensa les aigües d'escorriment puguen penetrar en l'interior de les zones cobertes, la solera ?tant del pati com de la parcel·la posterior- s'executarà formant conques vessants cap a una xarxa de drenatge que condueix les aigües cap a un separador d'olis i greixos previs a l'abocament al clavegueram.  
En la zona de descontaminació es projecta executar la solera formant conques vessants cap a una canaleta central connectada a una arqueta cega per a la recollida i retenció d'abocaments de líquids residuals, on s'emmagatzemaran fins a la posterior gestió d'aquests.  
No s'assenyala la possibilitat de disposar els depòsits aeris per a l'emmagatzemament de residus líquids en l'interior de cubetes, o que els depòsits siguen de doble paret.  
Si bé és cert que l'activitat avaluada ha sigut recentment recollida en el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl, en el moment en què es va redactar l'estudi d'impacte ambiental no es trobava en vigor aquesta legislació. No obstant això, i independentment de la legislació en vigor, ja en aquest moment es tractava d'una activitat potencialment contaminant del sòl, aspecte que no es tracta amb la suficient profunditat en l'estudi d'impacte ambiental, ni pel que fa a l'inventari ambiental ni pel que fa a les mesures preventives o correctores.  
  
Pel que fa al soroll, i tenint en compte que es tracta d'una activitat que genera contaminació acústica (desballestament de vehicles al final de la seua vida útil, compressors, pistoles d'aire comprimit, premsa, etc.), es presenta un estudi de sorolls en què es conclou que les instal·lacions de la planta de formigó es troben disposades en zona industrial i rodejades d'instal·lacions de caràcter anàleg; per la qual cosa es compleix l'ordre de conselleria de Governació corresponent pel que fa a la transmissió de soroll.  
En l'estudi d'impacte ambiental I annex al mateix s'assenyala que no s'emetran contaminants atmosfèrics, fet pel qual s'han previst els equips adequats per a l'extracció i l'emmagatzemament temporal dels fluids dels aires condicionats.  
Es projecta un equip per a la neteja de peces amb vapor d'aigua amb dissolvent en circuit tancat, en el qual es generaran periòdicament els greixos procedents de les peces, i puntualment la porga de l'agent de neteja una vegada saturat aquest. De manera semblant, es projecta un equip d'ultrasons per a la neteja de material electrònic, alternadors, etc., on es generaran fangs.  
Per a l'emmagatzemament dels residus extrets dels VFVU, es projecta instal·lar depòsits aeris de doble paret (independents per al cas de la gasolina, gasoil, oli, líquid de frens i anticongelant), contenidors (independents per al cas de les bateries, filtres i catalitzadors) i botelles d'acer per al cas dels fluids d'aire condicionat.  
   
Per a evitar la contaminació del sòl, en aparença es projecta executar la solera de la zona de descontaminació de formigó recobert de material polimèric, la zona de recepció de VFVU comptarà igualment amb solera impermeable. Encara que s'assenyala que es troben executades formant conques que faciliten el drenatge de les aigües cap a un sistema de tractament previ al seu abocament al clavegueram, res s'assenyala respecte a la constitució de les soleres del pati de la parcel·la 8330754 i de la parcel·la 8330790 que, situada al sud de l'anterior, es projecta emprar per a l'emmagatzemament de VFVU una vegada descontaminats.   
Es presenta un programa de vigilància ambiental en què es proposa el compliment de la llei en matèria de residus, control de plagues i es proposen revisions periòdiques per a comprovar el bon estat de la solera per a evitar infiltracions.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, ja que tal com estableix el punt 6.c de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, el desballestament o emmagatzemament de ferralla, es troba sotmés al tràmit de declaració d'impacte ambiental.  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
Atés l'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte per a la instal·lació d'un centre autoritzat de tractament de vehicles al final de la seua vida útil, promogut per Centro Card Pellicer, SL, que s'ha de situar en el c/ Martí l'Humà, 6, del terme municipal de Quart de Poblet (València), en els termes que estableix el projecte d'activitat, l'estudi d'impacte ambiental i els annexos a aquests, sempre que es complisquen les condicions següents:  
1. Les activitats de gestió de vehicles al final de la seua vida útil han de dur-se a terme d'acord amb el que estableix el Reial decret 1383/2002, de 20 de desembre. Els residus gestionats, així com els generats per la indústria durant el funcionament normal d'aquesta, seran adequadament emmagatzemats, etiquetats i entregats a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus i el Decret 2/2003, de 7 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament de la producció possessió i gestió dels pneumàtics fora d'ús. No s'han d'emmagatzemar residus perillosos a la intempèrie.  
2. Per a l'emmagatzemament de residus líquids o que per l'alt contingut líquid d'aquests puguen generar abocaments es disposarà de cubetes, sistemes de recollida que garantisquen el confinament dels possibles vessaments o depòsits de doble paret. Cada cubeta o recipient de recollida de vessaments accidentals ha de tenir com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la major d'ambdues quantitats). Les cubetes i sistemes de recollida de vessaments han de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals en cas de vessament supose augment de la seua perillositat o en dificulten la gestió.  
3. L'equip per a la neteja de peces disposarà d'un circuit tancat per a l'agent de llavada, que permeta la regeneració i posterior reutilització d'aquest. El residu separat de l'agent de llavada, igual que l'agent de llavada una vegada saturat, han de gestionar-se com a residus perillosos, igual que el fang recollit en l'equip d'ultrasons i els olis i fangs recollits en l'arqueta separadora de greixos i olis.  
  
4. En les zones cobertes per a l'emmagatzemament temporal de VFVU sense descontaminar, i de descontaminació i desballestament, han d'executar-se les soleres formant conques vessants cap a canaletes que conduïsquen els possibles vessaments cap a arquetes cegues. Tot aquest sistema de drenatge ha de trobar-se impermeabilitzat. El residu retingut en les arquetes, serà recollit i emmagatzemat fins a la recollida periòdica d'aquest per un gestor autoritzat. La llavada de les soleres es durà a terme mitjançant agranament humit, mai per pressió.  
5. S'ha de comptar amb l'adequada quantitat d'absorbent no inflamable per a resoldre els possibles vessaments accidentals produïts durant el trasbals de residus líquids, etc. L'absorbent contaminat es gestionarà segons la naturalesa del vessament.  
6. Pel que fa a la possible contaminació del sòl, hauran d'executar-se totes aquelles mesures preventives tendents a impedir la contaminació dels sòls i aqüífers en les zones de tractament de residus i les conduccions, basses, fosses i qualsevol element per on de manera habitual o accidental circulen o s'emmagatzemen líquids residuals. Així mateix, han d'establir-se els protocols que permeten fer un seguiment en el temps de l'estanquitat d'aquests equips.  
  
7. Pel que fa a l'emmagatzemament de VFVU una vegada descontaminats, l'alçària d'emmagatzemament no sobrepassarà l'alçària del tancament de la parcel·la 8330790, que ha de ser opac.  
8. Pel que fa al programa de vigilància ambiental del centre autoritzat de tractament de vehicles al final de la seua vida útil:  
- S'han d'assegurar les condicions d'operació d'acord amb allò que estableix el projecte d'activitat i l'estudi d'impacte ambiental i annex presentats, comprovant que les mesures preventives i correctores proposades s'han realitzat i es troben en bon estat de funcionament. Aquestes mesures es completaran amb les proposades en aquesta resolució d'impacte ambiental.  
- Una OCA ha de constatar, mitjançant anàlisis semestrals, que les aigües residuals abocades a la xarxa de clavegueram no superen els nivells recollits per les ordenances municipals o en el model d'ordenances desenvolupat conjuntament per l'entitat de sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies. Amb aquest fi, ha d'instal·lar-se una arqueta per a la presa de mostres abans de cada una de les connexions amb el clavegueram municipal. Una còpia del resultat de les analítiques comparades amb els límits d'abocament es remetrà a l'organisme que autoritza l'abocament.  
- El titular de la instal·lació estarà obligat a remetre periòdicament a la Direcció General de Qualitat Ambiental l'informe de situació especificat en el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.  
- Mesuraments del soroll ambiental en la parcel·la del CAT realitzades per un centre qualificat o per la mateixa empresa a la posada en marxa i una vegada cada any, a fi de comprovar el manteniment de les condicions acústiques de l'entorn.  
- Semestralment, es durà a terme la vigilància de les instal·lacions en general, per a, si és el cas, actuar contra la propagació de possibles plagues.  
- Els resultats del programa de vigilància ambiental s'enviaran anualment a l'Ajuntament de Silla i a la Direcció General de Gestió del Medi Natural.   
9. Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, com poden ser la llicència d'activitat i el títol de gestor de residus.  
10. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, han de ser immediatament comunicats a la conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural, que establirà si procedeix l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
  
València, 4 de novembre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez  
  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 152/05-AIA  
Títol: Pla especial Hospital Comarcal de Llíria. Llíria (València)  
  
Promotor: Ajuntament de Llíria  
Autoritat substantiva: conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Terme municipal de Llíria, València.  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
L'actuació té com a objecte requalificar urbanísticament els terrenys que fan falta per a construir en el municipi de Llíria un hospital, d'àmbit de servei estés a la totalitat de la comarca del Camp del Túria i altres àrees adjacents, comprenent d'aquesta manera el territori de l'àrea núm. 5 del mapa sanitari de la Comunitat Valenciana.   
  
La superfície total d'àmbit necessària per a l'equipament (parcel·la neta assistencial i viari perimetral) és de 61.956 m².   
El promotor justifica la necessitat de l'actuació, amb la consegüent modificació de qualificació del sòl, recolzat en els arguments següents:   
- Es tracta d'un equipament de nova creació, per al qual no hi ha reserva de sòl en el vigent Pla general d'ordenació urbana de Llíria, en sòl urbà, urbanitzable o no urbanitzable, destinada a la construcció de l'hospital.   
- El pla especial contenen les condicions de connexió i integració en l'entorn perquè la implantació d'aquest nou ús dotacional siga adequada en relació amb les xarxes de serveis i infraestructures existents.  
  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
- Localització  
El sector objecte del pla especial se situa al nord-oest del nucli urbà, en la partida coneguda com a Cabeço de l'Àguila.   
Els límits de l'actuació són:  
- Límit nord: parcel·les tancades situades en sòl no urbanitzable.  
- Límit sud: límit superior de la franja de 50 metres d'amplària de zona de protecció mesurats des de la línia de vorera d'emergència més pròxima (carril d'eixida de la carretera CV-35-València-Ademuz, tram Llíria-Casinos, i rotonda), projectats per a connectar l'autovia amb l'hospital.  
- Límit oest: parcel·les 101-resta, 87-resta i 88-resta del polígon 164 del cadastre de rústica.  
- Límit est: parcel·les 141-resta, 142- resta i 89 del polígon 164 del cadastre de rústica.  
- Planejament vigent i proposat  
El planejament urbanístic vigent en el municipi de Llíria és el Pla general d'ordenació urbana (PGOU) de Llíria (València). La classificació actual del sòl en l'àmbit del sector proposat, segons aquest Pla general és sòl no urbanitzable, qualificat com a protegit per vulnerabilitat a la contaminació dels aqüífers subterranis.  
  
En l'apartat 3.1 del pla especial referent a les determinacions del Pla general d'ordenació urbana de Llíria s'indica que no hi ha una reserva específica de terrenys destinada a la construcció de l'hospital. S'indica que el PGOU de Llíria permet en sòl no urbanitzable comú la implantació d'infraestructures i serveis de caràcter supramunicipal (articles 9.0.1 i 9.0.1.2 de les normes urbanístiques), com succeeix en aquest cas. El sòl no urbanitzable subjecte a especial protecció per ser vulnerable a la contaminació dels aqüífers subterranis, té com a finalitat adoptar mesures específiques per a prevenir aquesta contaminació, d'ací que restringisca els usos a què pot destinar-se (article 9.10.2 de les normes urbanístiques), en els quals no es preveu expressament l'ús dotacional públic, i els paràmetres d'edificabilitat dels quals (un màxim de 150 m²), són tan estrictes que resulten inviables per a les necessitats de l'hospital (22.021 m² de sostre, segons el pla especial).  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, aquest tipus de protecció és el de menor intensitat dins de les del sòl no urbanitzable, i no impedeix la implantació de dotacions públiques ni altres usos i aprofitaments del sòl que disposen de declaració d'interés comunitari, si bé és especialment exigent pel que fa a les mesures que s'han d'adoptar per a evitar la contaminació de les aigües subterrànies.  
- Ordenació prevista i usos  
El contingut del planejament que es proposa es limita a qualificar els terrenys que fan falta amb l'esmentada finalitat de la manera següent:  
- Zona d'equipament públic, de la xarxa primària (PDT), és la que contenen l'equipament hospitalari pròpiament dit i les futures ampliacions d'aquest.  
- Zona xarxa viària pública (SRV-PRV) i aparcaments públics (SAV), zona per a connectar adequadament el viari intern amb la resta del sistema viari ja existent o projectat pel planejament municipal vigent, com també per a la dotació de determinades places d'aparcament públic.  
- Zona verda pública (SJL).   
Es reserven 13.877 m² per a poder connectar l'EDAR prevista en l'àmbit de la zona PDT amb el punt d'abocament a la Rambla Primera.   
A més es reserva un conjunt de parcel·les per a una futura ampliació de l'hospital en una superfície de 30.590 m², però no se'n proposa la reclassificació, per la qual cosa aquesta, en el cas que fóra necessària, seria objecte d'un expedient independent.   
Pel que fa als usos, s'estableix:  
- Ús global o dominant el d'hospital i serveis sanitaris, com també serveis annexos i complementaris, inclosa l'estació depuradora d'aigües residuals, amb el caràcter d'equipament de la xarxa primària (PTD).   
- Usos compatibles en general: assistencial i de benestar social (TD), aparcament (AV); infraestructura i servei urbà (ID).  
- Ús compatible específics: bar, cafeteria, restaurant, guarderia laboral, administratiu institucional, educatiu cultural, emmagatzemament i logística, infraestructura i servei urbà.  
Seran usos prohibits tots els altres.   
Infraestructures i obres associades al projecte  
El pla especial preveu els següents serveis dotacionals, les necessitats reals dels quals s'indica que seran concretades en el projecte d'urbanització de l'hospital:  
- Proveïment d'aigua potable:  
- Per a la zona de l'hospital i les dependències d'aquest, s'estima necessari que el subministrament tinga un calibre de 4". En les proximitats de la zona hi ha pous de proveïment i discorre una canonada pertanyent al Servei municipal d'aigua potable (Aqualia, Gestió Integral de l'Aigua, SL) sobre la qual s'escometria un ramal a l'hospital, que actualment subministra aigua al polígon industrial i que provenen del depòsit del Collaico dels Gojos.  
- En les normes urbanístiques del pla especial, en l'article 7 de determinacions que ha de complir el projecte d'urbanització, s'indica que abans de desenvolupar el sector s'haurà de justificar una dotació suficient d'aigua potable mitjançant un informe expedit per la companyia que explota el servei.  
- Subministrament d'energia elèctrica, per a zona de l'hospital i dependències annexes:  
- S'ha considerat que es necessitarà una potència instal·lada de 800-1.000KW, i una potència contractada de 600-700KW. En el pla s'indica que Iberdrola va emetre el 19 de novembre un informe favorable a aquest subministrament, per a una potència de1.000 kV i una tensió de 20 kV.  
- L'àmbit del pla especial no és travessat per xarxes d'alta o mitjana tensió. D'altra banda, fora de l'àmbit però pròxim a aquest, hi ha dues línies elèctriques d'alta tensió a l'oest i nord d'aquest.   
- Sanejament: recollida d'aigües residuals mitjançant una xarxa de clavegueram que desembocarà en una estació depuradora d'aigües residuals (EDAR), amb abocament al barranc Rambla Primera. Aquesta EDAR se situarà en la parcel·la objecte de requalificació, però el seu emplaçament concret es difereix al projecte de construcció i d'urbanització. A més per a assegurar la connexió fins al punt d'abocament, es reserva una superfície amb qualificació com a zona d'afecció per a servituds de pas, que afecta unes parcel·les situades en una franja que discorre entre el límit oest de l'actuació i la mateixa Rambla Primera, amb una superfície de 12.205 m² i que hauran d'incloure's en l'oportú expedient. Com s'estableix en l'article 10.8 de les normes urbanístiques del pla, prèviament a la connexió amb la instal·lació principal de depuració, s'instal·laran sistemes de depuració previs per a residus específics a fi que les aigües abocades complisquen amb els paràmetres que s'indiquen en aquest, sobre límits de presència d'aigües residuals establits per la CHJ i l'entitat pública de sanejament d'aigües residuals.  
- Aigües pluvials: la xarxa d'evacuació de pluvials serà separativa respecte de les fecals, possibilitant-ne la reutilització per a reg de les zones verdes, espais enjardinats i altres serveis. L'evacuació d'esta aigua es canalitzarà en subterrani a la Rambla Primera, per conducció unitària amb les aigües ja depurades provinents de l'EDAR.  
  
- Telefonia i telecomunicacions: serà necessària la instal·lació de fibra òptica soterrada, mitjançant un sistema d'infraestructura de telecomunicacions comunes, segons ho exigeix la conselleria de Sanitat.  
- Viari perimetral: Inclou pavimentació de calçades i voreres i instal·lació d'enllumenat públic. Els vials estaran dotats d'arbratge i mobiliari urbà, conforme a allò que estableix el pla general.  
A més per a la integració d'aquest equipament, que constitueix en si mateix un element de la xarxa primària i estructural de dotacions públiques, s'afecta un altre element de l'esmentada xarxa: la carretera de Llíria-Casinos (CV-35), que està previst que es convertisca en autovia, com s'estableix en el estudi relatiu al règim d'utilització i explotació de la concessió per a la reforma, conservació i explotació de la CV-35, tram València-Losa del Obispo, i variant nord de Benaguasil, tram de la CV-50.   
Tramitació administrativa  
En data 27 de juliol de 2004 s'aprova inicialment per acord plenari el Pla especial Hospital Comarcal de Llíria, promogut per l'entitat local Ajuntament de Llíria, condicionant-lo al compliment de totes les modificacions indicades pels serveis tècnics i jurídics, com també el sotmetiment d'aquest a informació pública.  
Per tractar-se d'un pla especial d'iniciativa pública l'aprovació definitiva del qual compet a la conselleria de Territori i Habitatge, es realitza una consulta prèvia a l'esmentada conselleria sobre el pla especial, i aquesta considera necessària la formulació d'un estudi d'impacte ambiental que acompanye el Pla especial Hospital de Llíria.  
Per acord plenari, a data 17 de febrer de 2005 s'aprova novament inicialment el Pla especial Hospital Comarcal de Llíria, que incorpora ja les modificacions d'ordenació derivades dels informes emesos per la conselleria de Sanitat i la conselleria d'Infraestructura i Transport. En aquest acord s'aprova també inicialment, l'estudi d'impacte ambiental que acompanya al citat pla especial, perquè siguen sotmesos a informació pública.  
En data 12 de maig de 2005, s'aprova provisionalment el Pla especial Hospital Comarcal de Llíria, com també l'estudi d'impacte ambiental, després de desestimar les al·legacions presentades.  
El Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial remet en data 23 de setembre de 2005 al Servei General de Gestió del Medi Natural de conselleria de Territori i Habitatge l'estudi d'impacte ambiental. Per tant, en l'esmentada data s'incoa l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental.   
Informació pública  
L'Ajuntament de Llíria aprova el 27 de juliol de 2004 sotmetre el Pla especial Hospital comarcal de Llíria a informació pública. Aquest apareix publicat en el periòdic Las Provincias el dia 2 d'agost de 2004 i en el DOGV núm. 4818, el dia 12 d'agost de 2004.   
Posteriorment davant de la consideració de conselleria de Territori i Habitatge d'acompanyar el pla especial amb un estudi d'impacte ambiental, es va establir un altre període d'informació pública, aprovat per Ple el 17 de febrer de 2005. Ambdós documents van aparéixer publicats en el periòdic Levante EMV el dia 19 de febrer de 2005 i en el DOGV núm. 4956, el dia 1 de març de 2005. Aquesta última publicació va obrir el segon període de presentació d'alternatives tècniques i al·legacions.   
Resum d'al·legacions  
Al pla especial publicat inicialment es va presentar 1 al·legació, presentada pel grup municipal d'Esquerra Unida-Esquerra Valenciana-Entesa, en la qual s'indica que no existia cap document que especificara les característiques del centre que s'ha de construir; que no es justifica la ubicació triada a 2 km de Llíria; que no s'han especificat els criteris per què s'han desestimat altres alternatives (de les quals no hi ha cap constància en l'expedient); que no s'ha inclòs un estudi acústic a pesar de trobar-se pròxima a la futura autovia de Llíria a Casinos; que l'emplaçament triat està pròxim a 3 polígons industrials: Montecollado (a l'altre costat de l'autovia), Carreses (a uns 500 m en línia recta i amb una previsió d'expansió de 500.000 m²) i a l'est, la indústria Ebanis.  
En l'informe de contestació del Departament d'Urbanisme de l'Ajuntament, de data 4 de febrer de 2005, únicament s'indica que en l'informe de data 22 de febrer de 2004 de la conselleria de Sanitat, es detalla el Programa de necessitats de l'Hospital. Pel que fa a la resta d'aspectes es torna a remetre al pla especial. Així s'indica que en les normes urbanístiques el pla especial (10.6) s'indica que la construcció de l'hospital ha d'anar acompanyada d'estudi acústic. Pel que fa als polígons Industrials s'afirma que hi ha emés un informe favorable de la conselleria de Sanitat.  
En la segona publicació realitzada del pla especial, juntament amb el corresponent estudi d'impacte ambiental, es van presentar 3 al·legacions, cadascuna d'elles presentada per diferents representacions, sent de caràcter ambiental dues d'aquestes.   
La primera de les al·legacions amb caràcter ambiental és la presentada pel grup municipal d'Esquerra Unida-Esquerra Valenciana-Entesa, que reiteren les al·legacions presentades en l'altre període, entre les quals destaquen els aspectes següents:  
- L'absència de l'estudi d'impacte acústic en el pla especial, a causa de l'afecció de la futura autovia de Llíria fins a Casinos.  
- L'estudi d'Impacte ambiental no preveu les mesures que s'han d'adoptar per a minimitzar la situació acústica de la instal·lació.   
- Proximitat als 3 polígons industrials ja indicats  
- Falta de justificació de l'emplaçament triat i dels motius pels quals es van desestimar les altres dues alternatives plantejades.  
La segona de les al·legacions, la presentada pel Centre d'Aqüicultura Experimental (CAU) fa referència al contingut de l'estudi d'impacte ambiental del pla especial ja que no conté un estudi de les alternatives tècnicament viables i justificació de la solució adoptada, i tampoc figura la identificació i valoració dels impactes, tant en la solució proposada com en les seues alternatives.   
  
Totes les al·legacions són contestades mitjançant un informe del departament d'Urbanisme de l'Ajuntament de Llíria a data 26 d'abril de 2005, el qual contesta a les al·legacions presentades el següent:   
  
1. Pel que fa a l'al·legació del grup municipal d'Esquerra Unida-Esquerra Valenciana-Entesa, es reitera el que contesta anteriorment. Així s'indica que en les normes del pla especial es preveu que la construcció de l'hospital ha d'anar acompanyada d'un estudi d'impacte acústic, i a més que l'estudi d'impacte ambiental, en l'annex d'impacte sobre sorolls, i en el document de síntesi, inclou les mesures preventives i correctores d'aquest tipus d'impacte.   
2. La segona al·legació tracta sobre el contingut de l'estudi d'impacte ambiental. L'anàlisi de les alternatives tècnicament viables s'arreplega en el punt 1 de la memòria justificativa i en el punt 2 de l'EIA, i la identificació i valoració dels impactes estan desenvolupades també en l'esmentat estudi.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
Segons s'indica en diversos documents de l'expedient, la conselleria de Territori i Habitatge recomana la realització de l'estudi d'impacte ambiental del pla especial. Atenent-se a aquests informes l'Ajuntament de Llíria redacta un nou pla especial i el corresponent estudi d'impacte ambiental i sol·licita novament informe les conselleries de Sanitat i Infraestructures i Transports.  
En data 28 d'octubre de 2005, el cap d'Àrea d'Avaluació Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge sol·licita que es complete la següent documentació per a continuar amb el procediment iniciat:  
  
1. S'ha de realitzar un examen de les alternatives tècnicament viables i justificació de la solució adoptada, que haurà de considerar detalladament els dos aspectes més problemàtics de l'emplaçament triat:  
  
- L'afecció per soroll sobre l'hospital a causa de la futura autovia Llíria-Casinos.  
- La vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers existent en el territori.  
2. S'ha de realitzar un estudi acústic, a causa de la proximitat de l'emplaçament triat a la futura ampliació de la CV-35. Aquest estudi ha de servir per a aprofundir en l'avaluació i minoració de l'impacte acústic de l'autovia sobre l'hospital, justificar o replantejar l'emplaçament triat, i si fóra necessari, haurà de recollir les mesures necessàries per a atenuar els nivells sonors rebuts en l'hospital, adequant-se als objectius de qualitat establits en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.   
3. La valoració d'impactes de l'actuació realitzada en l'estudi d'impacte ambiental presentat, és còpia de l'estudi del pla general. Pel que s'haurà de realitzar una avaluació exhaustiva en relació amb la zona concreta de l'àmbit del pla especial, en la que s'identifiquen i valoren els impactes tant de la fase de construcció com en la de manteniment de l'hospital.  
En data 5 de juliol de 2005 l'Ajuntament de Llíria, remet en contestació a un ofici de data 14 de juliol referent a la documentació a presentar per a tramitar el pla especial, diversa documentació, destacant:  
  
- Informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, a l'efecte previst en l'article 19.2 de la Llei 4/2004 de la Generalitat Valenciana i de l'article 25.4 del Text refós de la llei d'aigües, respecte a la disponibilitat de recursos hídrics per als usos prevists, per a un increment del volum d'aigua necessària per a atendre l'activitat plantejada de 73.000 m³/any.   
- Certificat del secretari general de l'Ajuntament de Llíria de data 22 de setembre de 2005, relatiu a capacitat suficient de l'administració local per a la recollida i transport a un abocador controlat, tant dels residus sòlids urbans, com dels residus inerts que es generen. Els residus tòxics o perillosos que es produïsquen, hauran de ser recollits per una empresa especialitzada, d'acord amb la normativa específica, com s'indica en l'article 10.9 de les normes del pla especial.  
  
- En aquest certificat es resumeix el tractament previst de les aigües residuals, ja indicat en l'estudi d'impacte ambiental.  
En data 28 d'octubre, l'Ajuntament de Llíria, remet la documentació següent:  
- Un exemplar de la memòria, de les normes del pla especial i del pla núm. 6.  
- Un exemplar el document de síntesi de l'estudi d'impacte ambiental.  
- Un exemplar de l'estudi acústic de l'estudi d'impacte ambiental.  
- Còpia de l'informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de 25 d'agost de 2005.  
- Còpia del certificat del secretari general de l'Ajuntament sobre capacitat de gestió de residus i d'aigües residuals.  
- Còpia de l'informe patrimonial favorable de 5 d'octubre de 2005 del director general de Patrimoni.  
Pel que fa a l'examen d'alternatives, l'Ajuntament cita: ...D'entre les diverses alternatives estudiades, s'ha considerat pels tècnics de la conselleria de Sanitat i pels tècnics municipals que l'emplaçament més adequat és a la vora de la futura autovia Llíria-Casinos, CV-35, en facilitar amb això els desplaçaments.  
En l'estudi acústic es fan unes previsions de nivells de soroll a causa de la presència de la futura autovia CV-35 basant-se en les dades dels trams ja en servei de l'esmentada autovia, que estimen nivells sonors en dBA, L50 (nivell que se supera el 50% del temps, que consideren equivalent a Laeq) a diverses distàncies de la carretera, en particular a una distància de 50 m els nivells calculats són:  
  
Dia Nit  
L50 = 73,56 dBA L50 = 69,06 dBA  
  
Perquè aquests nivells respecten els límits expressament imposts en l'annex II de la Llei 7/2002, s'hi estableixen les següents mesures correctores:  
- Fase de construcció. Es preveuen en aquesta fase les següents mesures correctores:  
- Reducció de la velocitat de trànsit de vehicles pesants.  
- Desenvolupament d'un programa de vigilància ambiental a partir de dades obtingudes en mostratges setmanals de so en el perímetre de l'actuació, en intervals de 200 m a fi d'assegurar que no sobrepassen els nivells de contaminació normals d'aquest tipus d'activitat segons la taula de l'apartat 4.1. de l'estudi acústic.  
Com a conseqüència de les dades que s'obtinguen en aquest programa podran prendre's mesures addicionals, siga evitant la simultaneïtat de moviment i funcionament de determinats vehicles i maquinària, siga disposant la implantació de pantalles protectores provisionals, o altres.  
- Fase d'exercici de l'activitat. Les mesures correctores d'aplicació, amb independència de què es determinen en les fases posteriors de desenvolupament del planejament, i fonamentalment en els projectes d'edificació i d'activitat, han de basar-se necessàriament en dues línies d'actuació:  
a) Allunyar l'edificació de l'autovia en la mesura del raonablement possible tenint en consideració altres variables, com la funcionalitat del projecte i l'òptim aprofitament del recurs sòl.  
  
b) Creació d'obstacles a la propagació de les ones sonores des de la futura autovia i tot això fins a aconseguir reduir el nivell sonor a 50 m de distància d'aquesta, que és la distància de la zona de protecció de la carretera, (no edificable) una quantitat que s'ha de xifrar, tenint en consideració el resultat de la taula de l'apartat 3, en:  
  
  
  
  
Aquestes consideracions hauran de tenir-se en consideració en el projecte d'urbanització que desenvolupe l'actuació que es proposa.  
Informes sectorials   
- En data 7 de juliol de 2004 el Servei Municipal d'Aigua Potable de Llíria (Aqualia Gestió Integral de l'Aigua SA) emet un informe en referència al subministrament d'aigua potable en zona de nou hospital, en resposta al requeriment de l'Ajuntament respecte a les conduccions d'aigua potable i de la capacitat de subministrament. En l'informe s'indica que discorre una canonada pertanyent al Servei d'Aigua Potable per les proximitats de la zona on es projecta construir el nou hospital, sobre la qual es podria escometre un ramal a l'hospital. Aquesta conducció permet un pas de 15.000 m³/dia, suficient per a subministrar els 400 m³/dia de demanda actual i els 5.300 m³/dia necessaris per a incloure la demanda futura estimada, una vegada implantat l'hospital i la resta d'actuacions previstes en la zona pel PGOU. És a dir, s'informa sobre la viabilitat tècnica, però no s'especifica si hi ha recurs hídric suficient per al proveïment d'aigua potable per als usos proposats.  
  
- En data 19 de novembre de 2004, Iberdrola va emetre un informe favorable al subministrament elèctric per a una potència de 1.000 kV i una tensió de 20 kV, amb les condicions especificades, que en cas de variar seran objecte de nou informe. Posteriorment hi ha un altre informe d'Iberdrola de data 30 de març de 2005, en el qual indiquen que no podran realitzar-se les connexions fins que faciliten les llicències municipals, d'acord amb la Llei 10/2004, de la Generalitat, del sòl no urbanitzable. En data 7 d'abril de 2005, es reitera la sol·licitud d'informe Iberdrola sobre les condicions de connexió i subministrament, a causa de la reubicació de l'àmbit del pla ocasionada per les obres de la futura autovia CV-35, per la qual cosa s'augmenta la distància de la línia elèctrica actual. No s'inclou en l'expedient contestació a aquest informe.  
- A data 15 d'octubre de 2004 la conselleria de Sanitat, Àrea d'Infraestructures i Manteniment emet un informe favorable al pla especial remés per l'Ajuntament de Llíria el 29 de juliol de 2004, condicionat que l'Ajuntament de Llíria faça constar clarament en l'apartat 2. Antecedents de la introducció del pla especial, que es farà càrrec de la redacció i execució del projecte d'urbanització, en la seua qualitat de titular del viari perimetral de la parcel·la hospitalària, amb caràcter de domini i ús públic municipal.  
- La conselleria d'Infraestructures i Transport en resposta a la sol·licitud d'informe de l'Ajuntament de Llíria de data 29 de juliol de 2004, va emetre informes el 29 d'octubre i el 28 de desembre de 2004, en els quals accepta incorporar al projecte de construcció de l'autovia la remodelació dels enllaços i el viari lateral en la zona afectada, construint dues glorietes unides per un pas elevat, substituint l'anteriorment projectat, la qual cosa requeria la readaptació del pla especial a aquestes circumstàncies. Així, demana la col·laboració urbanística de l'Ajuntament de Llíria, de manera que facilite l'obtenció dels terrenys necessaris per a incloure aquestes noves connexions, amb la cessió dels que es qualifiquen com a urbans o urbanitzable.  
Posteriorment, es modifica parcialment el pla especial incloent-se les referències derivades dels informes de les conselleries competents. En atendre's a aquests informes, l'Ajuntament de Llíria redacta un nou pla especial i el corresponent estudi d'impacte ambiental i sol·licita novament informe les conselleries de Sanitat i Infraestructures i Transports.   
- En data 22 de març de 2005, la conselleria de Sanitat emet un informe favorable en relació al Pla especial Hospital Comarcal de Llíria, aprovat segons l'acord en Ple de l'Ajuntament de Llíria, en sessió extraordinària celebrada el 17 de febrer de 2005.  
Actualment, la conselleria d'Infraestructures i Transport, no ha emés un informe per estar a l'espera de la possible incidència de la selecció de l'oferta més avantatjosa per a l'adjudicació de les obres de l'autovia en règim de concessió, puga tenir pel que fa a les variants o millores que afecten els accessos a l'hospital.  
- En data 8 de setembre de 2005 el director general de Patrimoni Cultural Valencià comunica a l'Ajuntament de Llíria que per a l'emissió d'informe patrimonial i a aquest efecte d'elaborar el corresponent estudi d'impacte ambiental sobre el patrimoni cultural, haurà de dur-se a terme una prospecció arqueològica que permeta definir l'afecció de les obres previstes sobre el patrimoni arqueològic, a més de demanar-se la informació relativa a elements arquitectònics i etnològics, a aquest efecte de valorar l'impacte sobre aquests i les mesures que s'han d'adoptar si és el cas, conforme a la Llei del patrimoni cultural valencià. Pel que fa al patrimoni paleontològic a la vista de la documentació planimètrica aportada, no resulta necessària cap actuació i no hi ha afeccions d'aquest tipus.  
- En data 5 d'octubre de 2005, el director general del Patrimoni Cultural Valencià, informa favorablement, des de l'estricta òptica patrimonial, el Pla especial de l'Hospital Comarcal de Llíria, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/98, una vegada presentada la corresponent documentació i evacuats els informes dels seus serveis tècnics.  
Afeccions legals  
En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2.000, no s'ha constatat l'existència en l'àmbit d'actuació de llocs d'interés comunitari, proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000 ni ZEPA designades per a formar part de la xarxa Natura 2000. Tampoc apareixen espais naturals protegits de la Generalitat Valenciana (parc natural, paratge natural, paratge natural municipal, reserva natural, monument natural, lloc d'interés i paisatge protegit), zones humides catalogades, microreserves vegetals, forests d'utilitat pública o gestionats per l'administració. Tampoc hi ha presència de camins ramaders, regulats per la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders.   
D'altra banda, l'àmbit de l'actuació, es troba pròxim a la carretera CV-35, que com s'ha indicat, està previst que siga ampliada i convertida en autovia. Per tant el pla especial haurà de tenir en compte el que estableix la Llei 6/1991, de 27 de març, de la Generalitat Valenciana, de carreteres de la Comunitat Valenciana, en especial pel que fa a les zones d'afecció de la carretera:  
- Zona de domini públic: 5 metres, que s'han de comptar de l'aresta exterior de l'explanació (article 32, apartats 2 i 3).  
- Zona de protecció: 50 metres, mesurats des de l'aresta exterior de la calçada més pròxima (article 33.3).  
- Zona de reserva: per a l'ampliació o millora d'una carretera existent.  
- Línia límit d'edificació: 50 metres des de la ratlla blanca més pròxima (vorera d'emergència).  
Aquestes condicions han donat lloc a què en l'ordenació de l'àmbit es preveja una franja de 50 metres d'amplària de separació entre l'autovia i la parcel·la de l'hospital.  
En aquest sentit s'han rebut successius informes de la conselleria d'Infraestructures i Transport, referents a la connexió de l'autovia i l'àmbit del pla parcial, en els quals accepta incorporar al projecte de construcció de l'autovia la remodelació dels enllaços i el viari lateral en la zona afectada, construint dues glorietes unides per un pas elevat, substituint l'anteriorment projectat.   
La implantació de l'ús sanitari en les voltants d'una futura autovia, ja prevista, determina que s'haja d'assegurar el compliment de la normativa vigent: Llei 37/2003, de 17 de novembre, del soroll, i Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, com també el Decret 266/2004, de 3 de desembre, de la conselleria de Territori i Habitatge, de prevenció i correcció de la contaminació acústica, en relació amb altres activitats, instal·lacions, edificacions, obres i serveis. Aquestes dues últimes estableixen en el seu annex II, els nivells sonors que són objectiu de qualitat en funció de l'ús previst.  
Consideracions ambientals  
Després de l'anàlisi de la cartografia temàtica de la COPUT es dedueix que els aspectes ambientals més rellevants per a una correcta planificació ambiental són:  
- Es tracta d'una àrea de cultius agrícoles de secà, en la seua majoria ametlers, oliveres i garroferes, alguns d'ells de considerables dimensions. Cal destacar l'existència d'un habitatge dins de l'àmbit del pla i també una xicoteta séquia.  
- A l'oest del sector discorre la Rambla Primera on es poden trobar canyís (Phragmites sp.) amb algunes restes disseminades de baladre (Nerium oleander) juntament amb diverses espècies de caràcter nitròfil, com l'olivarda (Dittrichia viscosa), les enganxadores (Xanthium spinosum i X. strumarium) o el cebollí (Asphodelus fistulosus). A la vora de la rambla trobem alguns coscolls (Quercus coccifera), arços negres (Rahmnus lyciodes), argilaga (Ulex sp.), etc.  
Cal destacar que prop de la reserva de terrenys per a situar les conduccions i el punt d'abocament de la xarxa de sanejament, hi ha, a l'altre costat de la rambla, una altres dos punts d'abocament de les indústries del polígon industrial Carreses.   
- L'àmbit del pla especial té una vulnerabilitat alta a la contaminació d'aqüífers. En els terrenys inclosos en aquesta categoria són desaconsellables els usos industrials i residencials intensius per risc de contaminació fisicoquímica de les aigües subterrànies, i els usos agrícoles intensius. Els usos residencials extensius poden ser tolerats sempre que el sanejament i la depuració efectiva de les aigües queden garantits.   
- En relació amb l'accessibilitat potencial als recursos hídrics, tot l'àmbit d'estudi es caracteritza per posseir una classificació de grau alt. Cal destacar la presència de dos pous de proveïment municipal pròxims a l'actuació, pous Rambla I i II, segons s'observa en la cartografia de l'estudi d'impacte ambiental.  
- Atenent a la capacitat agrològica del sòl, és a dir, a la classificació del sòl per la seua aptitud per a l'explotació agrícola i forestal, la zona d'estudi es troba dins d'una capacitat agronòmica elevada en la seua part oest i mitjana en la seua part sud-est.  
- Els terrenys inclosos en el sector no tenen risc de lliscament o despreniment.  
- Tot l'àmbit del pla especial correspon a risc baix tant en l'erosió actual, com en l'erosió potencial.  
- La superfície d'actuació no té cap risc d'inundació.  
  
Segons la cartografia de l'inventari forestal vigent a la Comunitat Valenciana (E 1:10.000) no existent sòl forestal dins de l'àmbit del pla especial, encara que es troba, en el Turó dels Gossos, a 50 m de la reserva per a ampliació i a 500 m de la parcel·la objecte del pla especial. També es considera sòl forestal el llit de la Rambla Primera.  
  
Pel que fa a l'explotació dels recursos naturals (abastiment d'aigua potable, depuració d'aigües residuals i gestió de residus) es preveu un increment apreciable a causa del desenvolupament i funcionament de l'hospital, per la qual cosa s'hauran de solucionar abans de la construcció.  
- Proveïment. Segons l'informe de l'empresa concessionària del Servei Municipal d'Aigua Potable de Llíria (Aqualia Gestió Integral de l'Aigua SA) discorre en les proximitats de la zona, on es projecta construir el nou hospital, una canonada pertanyent al Servei d'Aigua Potable sobre la qual es podria escometre un ramal per al futur hospital. Les estimacions sobre les dotacions necessàries per al proveïment d'aigua potable que s'inclouen en el pla especial, únicament indiquen que el subministrament tinga un calibre de 4''i que per a altres serveis són:  
- Neteja: 2,5 l/m²/dia  
- Àrees enjardinades: 5,0 l/m²/dia  
- Zones verdes: 10 l/m²/dia  
- Servei contra incendis i semblants: cabal de 1.000 l/minut (16,67 l/seg  
S'indica que en el projecte d'urbanització es concretaran les necessitats reals de tots aquests serveis per a poder donar adequada resposta a la demanda que generen.  
Per un altre costat, segons l'informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, en relació a l'ús sostenible de l'aigua, hi ha recurs hídric suficient per al proveïment d'aigua potable per a l'activitat proposada (73.999 m³/any).   
- Xarxa de sanejament. les aigües residuals es canalitzaran mitjançant clavegueram fins a l'EDAR pròpia de l'hospital, que abocarà els cabals tractats a la Rambla Primera. Com s'estableix en l'article 10.8 de les normes urbanístiques del pla, prèviament a la connexió amb la instal·lació principal de depuració, s'instal·laran sistemes de depuració previs per a residus específics a fi que les aigües abocades complisquen els paràmetres que s'indiquen en aquest, sobre límits de presència d'aigües residuals establits per la CHX i l'entitat pública de Sanejament d'Aigües Residuals. S'haurà d'incorporar informe o autorització d'abocament de les aigües depurades de l'organisme de conca, i les condicions que ha de complir.  
Pel que fa a les aigües pluvials, s'indica que la xarxa d'evacuació de pluvials haurà de ser separativa respecte de les fecals, i possibilitar la reutilització per a reg de les zones verdes, espais enjardinats i altres serveis. Al mateix temps, s'indica que l'evacuació d'aquesta aigua es canalitzarà en subterrani a la Rambla Primera, per conducció unitària amb les aigües ja depurades provinents de l'EDAR. Per tant s'haurà d'especificar el tractament previ al reg i els paràmetres de qualitat d'aquesta aigua, i incorporar la pertinent autorització de l'organisme de conca.  
- Gestió de residus: els residus generats per l'activitat de l'hospital hauran d'estar gestionats degudament segons la Llei de residus 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana, a més de posseir una autorització administrativa de la conselleria de Territori i Habitatge per ser una activitat productora de residus perillosos.  
  
- L'àmbit d'estudi no està travessat per xarxes d'alta o mitjana tensió, però sí que hi ha dues línies elèctriques aèries de mitjana i alta tensió denominades L-2 Casinos i L-12 polígon Carrases pròximes a l'àmbit d'estudi. Aquestes línies hauran de ser subterrànies si discorren per l'àmbit del pla especial quan es proporcione subministrament d'energia elèctrica a l'hospital.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. Segons l'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant i a la vista de tot l'anterior es formula la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Pla especial Hospital Comarcal de Llíria (València), que comprén la requalificació de sòl no urbanitzable subjecte a especial protecció per ser vulnerable a la contaminació dels aqüífers subterranis a sòl no urbanitzable comú d'una superfície total de 61.956 m², el promotor del qual és l'Ajuntament de Llíria, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb allò que estableix la documentació presentada fins al moment, amb els informes sectorials emesos respecte d'això, i amb els condicionants establits a continuació.  
  
Segon  
Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
1. Prèviament a la connexió amb la instal·lació principal de depuració, s'hauran d'instal·lar sistemes de depuració previs per a residus específics a fi que les aigües abocades complisquen els paràmetres que s'indiquen en aquest, sobre límits de presència de contaminants d'aigües residuals establits per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i l'entitat pública de Sanejament d'Aigües Residuals. Per tant, s'haurà de demanar informe favorable d'aquests organismes en aquest sentit abans de la construcció de l'hospital, en el que s'autoritze l'abocament a la Rambla Primera i les condicions que s'han de complir.  
Pel que fa a les aigües pluvials, s'haurà d'especificar el tractament previ al reg i els paràmetres de qualitat d'aquesta aigua, i incorporar l'autorització pertinent de l'organisme de conca.  
La posada en funcionament de l'hospital estarà condicionada al fet que estiguen executades i finalitzades les actuacions de construcció i posada en funcionament de l'EDAR de l'hospital.  
En tot cas, els abocaments d'aigües residuals i pluvials, hauran d'ajustar-se al que disposa la normativa específica vigent i en particular al Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües.  
2. Respecte a la gestió dels residus sòlids, l'Ajuntament haurà de fer-se càrrec de la gestió complint el pla zonal de residus, la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus de la Comunitat Valenciana, el Reial decret 1481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant abocador i la Llei 10/2000, de residus, de la Comunitat Valenciana. Per un altre costat els residus tòxics o perillosos que es produïsquen hauran de ser recollits per una empresa especialitzada, d'acord amb la normativa específica sobre aquest tipus de residus. En tot cas, s'haurà de disposar de la pertinent autorització administrativa de la conselleria de Territori i Habitatge, en tractar-se d'una activitat productora de residus tòxics o perillosos.   
  
3. Per a l'elecció de l'emplaçament concret de les instal·lacions dins de la parcel·la i el disseny detallat de les edificacions, s'ha d'estudiar en major detall l'impacte acústic ocasionat per la proximitat de l'hospital a la futura autovia Llíria - Casinos. Així, s'haurà de realitzar un estudi acústic detallat de l'afecció de la carretera a l'hospital, a ser possible recolzat en mesuraments directes una vegada es trobe en funcionament l'autovia, o si no n'hi ha, mitjançant un estudi acústic que tinga en compte les condicions de generació i propagació del soroll i que determine el valor dels paràmetres establits en la legislació vigent.  
  
A partir de les dades obtingudes s'haurà de definir la distribució i el disseny de les edificacions, els materials que s'han d'emprar, com també la ubicació dels diversos usos previstos, i hauran d'establir-se les mesures correctores concretes (pantalles acústiques, cavallons de terra, etc), a nivell de projecte constructiu, de manera que s'aconsegueixen en l'àmbit de l'hospital els objectius de qualitat establits en la Llei 7/2002 i els límits establits en el Decret 266/2004, de la conselleria de Territori i Habitatge:  
4. Si durant l'execució del projecte s'hi troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular haurà de posar el fet en coneixement de la conselleria de Cultura, Educació i Esports de manera immediata, i adoptar les mesures preventives pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, i de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
  
5. El material necessari per a realitzar l'esplanada del sector haurà de provenir de pedrera o zona de préstec autoritzada, havent de disposar de certificat en què s'especifique l'origen dels materials, es justifique el volum necessari i la capacitat de la zona de préstec per a atendre la demanda generada. S'haurà de disposar de les autoritzacions sectorials preceptives.  
6. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, s'haurà de mantenir en condicions agrícoles adequades i es destinarà al farciment de les zones verdes previstes en l'actuació, o si no n'hi ha, a altres àrees del municipi on siga susceptible la utilització d'aquesta.  
7. Cal destacar la presència d'exemplars de garroferes i oliveres de port rellevant, que tenen cert valor ornamental i ambiental. Aquests peus hauran de ser conservats in situ en condicions adequades quan siga possible o bé trasplantats a les zones verdes previstes en el pla especial, sense que siguen danyats durant la fase d'obres. Quan això no siga possible, es plantejarà trasplantar a zones pròximes adequades de l'entorn de l'actuació, aquells peus de dimensions considerables.  
  
8. Per a l'enjardinament de les zones verdes i la restauració de terrenys afectats per l'actuació s'hauran d'emprar espècies vegetals autòctones típiques del paisatge mediterrani.   
9. S'hauran de complir les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental establits en l'estudi d'impacte ambiental (inclòs l'estudi acústic) i en el document de síntesi. A més hauran de tenir-se en compte les següents consideracions o puntualitzacions:  
  
- S'hauran de complir els objectius de qualitat i els nivells límit de recepció establits en la legislació vigent ja indicats. Amb aquest fi es realitzarà una avaluació dels nivells de recepció en l'ambient exterior i interior, conforme a la metodologia establida en el Decret 266/2004, de manera prèvia a l'entrada en funcionament de l'hospital, que es realitzarà en els punts més desfavorables o amb valors més restrictius. Aquesta avaluació serà realitzada posteriorment de forma anual, per a comprovar que es continuen complint els nivells de recepció indicats.  
  
- Anualment es realitzaran anàlisis químiques de les aigües subterrànies. S'analitzaran concretament les aigües subterrànies de pous i sondejos situats a les proximitats (pous Rambla I i II, i algun altre pou pròxim situat a menor cota que l'actuació).  
- Es realitzaran amb periodicitat de 30 dies anàlisis químiques, físiques i microbiològiques dels abocaments que aflueixen a l'estació depuradora, prèviament a la connexió a aquesta, per a comprovar que no se superen els límits permesos, els indicats en l'estudi d'impacte ambiental i que no es produeix contaminació radioactiva. Amb la mateixa periodicitat s'haurà d'analitzar l'efluent de la depuradora i l'aigua depurada que s'haja de reutilitzar per a reg, per a comprovar que compleix els paràmetres d'abocament que establisca la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.   
- S'inclouran en el programa de vigilància ambiental les labors d'abalisament de la zona d'obres i l'assenyalament dels exemplars arboris que s'hagen de mantenir, trasplantar o tallar, la vigilància de les obres per a assegurar que no resulte danyat l'arbratge existent que s'haja de mantenir, com també, si és el cas, el control i seguiment de les labors de trasplantament que es proposen.   
- S'haurà d'actualitzar la legislació d'aplicació que s'indica en el programa de vigilància.  
10. De manera prèvia a l'inici de les obres, el promotor haurà de presentar davant de l'administració municipal i davant de la conselleria de Territori i Habitatge, un programa de vigilància ambiental refós, que incloga tots els aspectes mencionats anteriorment, el que estableixen els diversos documents ambientals presentats, amb un calendari aproximat per a l'aplicació del programa i el compromís de presentar una memòria o informe anual.  
11. Els aspectes concernents a les mesures preventives i correctores derivades del compliment de les ordenances municipals, de la legislació sectorial d'aplicació vigent, les mesures establides en aquest condicionat, les establides en l'estudi d'impacte ambiental (inclòs l'estudi acústic), en el document de síntesi i les labors de vigilància del programa de vigilància ambiental, s'incorporaran al preceptiu projecte d'urbanització i al de construcció de l'hospital, i es valoraran i proveiran pressupostàriament les despeses derivades del seu compliment.  
Tercer   
Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart   
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
  
  
València, 4 de novembre de 2005. - La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 173/05-AIA  
Títol: Instal·lació fotovoltaica  
Promotor: Bardomus, SL.  
Autoritat substantiva: Servei Territorial de Planificació i Ordenació del Territori de la conselleria de Territori i Habitatge de Castelló.  
  
Localització: Partida Cova Fumà, 4-1,1 polígon 20, parcel·la 52, Alcalà de Xivert (Castelló).  
Descripció del projecte  
Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte del projecte és una instal·lació fotovoltaica de 100 kW, que ocuparà part de dues subparcel·les (u, v), de la parcel·la 52 del polígon 20, situada al municipi d'Alcalà de Xivert (Castelló). L'activitat s'exercirà en dues subparcel·les pertanyents a una parcel·la propietat del sol·licitant, i el sòl és no urbanitzable de règim comú de normativa general amb ús dominant agrícola.  
L'accés a la mateixa instal·lació es realitza a través de porta metàl·lica de dues fulles amb un mínim de 6 m d'amplària practicada en la tanca metàl·lica perimetral.  
La instal·lació consisteix en un parc solar fotovoltaic de 694 m² de superfície de plaques, que estaran distribuïdes en set grups o files de longitud variable. Els plafons fotovoltaics s'ancoraran sobre estructures metàl·liques i aquestes, al seu torn, sobre bancades de formigó armat.  
El terreny que s'ha d'ocupar per tota la instal·lació serà de 2.867 m².  
El generador solar que s'ha d'instal·lar és de 99.36 kW. Per a aconseguir aquesta potència s'utilitzarà un sistema constituït per 46 branques de 12 mòduls de 180 W en sèrie.  
En la parcel·la apareix una edificació existent que correspon amb una caseta de camp per a apers, d'una sola planta i porxe cobert a l'entrada d'una superfície total de 150 m² de superfície total. L'esmentada construcció es troba situada a l'interior de la subparcel·la u, al nord d'aquesta, i s'emplaça fora dels límits de la instal·lació (recinte tancat). Aquesta caseta no s'utilitzarà ni s'aprofitarà per a l'esmentada activitat, per la qual cosa no s'hi realitzaran reformes o ampliacions.   
  
S'instal·larà una caseta prefabricada portàtil en règim de lloguer, amb les dimensions apropiades per a garantir en el seu interior un lavabo, inodor i zona de vestidor. Aquesta caseta estarà dotada d'un depòsit d'aigua potable i d'un depòsit d'aigües residuals generades amb desinfectant químic adequat. L'empresa subministradora de la caseta serà la que preste els serveis de recollida amb camió ploma una vegada usada i la reemplaçarà per una altra per a posteriors usos.  
Les canalitzacions elèctriques desembocaran en una caseta independent i prefabricada destinada únicament a albergar el convertidor de cc a ca. Aquesta caseta serà de construcció prefabricada de formigó. A continuació d'aquesta caseta es realitzarà una rasa de canalització elèctrica fins a la caseta en què se situarà el centre de transformació de 400 kVA que serà també de formigó.   
La tanca del recinte estarà composta per una tanca metàl·lica de 2 m d'alçària. Cada estructura metàl·lica serà ancorada en un grup de tres bancades de formigó armat, que tindran una profunditat màxima en el terreny de 50 cm, una amplària de 40 cm i una longitud de 2.90 m. Es realitzarà un total de 51 grups de tres bancades, per tant, 153 bancades en total.  
Tramitació administrativa  
En data 15 de setembre de 2005 la Direcció Territorial de Castelló de la conselleria de Territori i Habitatge va remetre la documentació tècnica i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents a la instal·lació fotovoltaica d'Alcalà de Xivert.  
Ha sigut sotmés a informació pública per la Direcció Territorial de Castelló en el DOGV, constant el certificat de no haver-se presentat cap al·legació al projecte de la planta de generació d'energia fotovoltaica. Així mateix, ha romàs exposat en el tauler d'edictes de l'Ajuntament d'Alcalà de Xivert durant el termini de vint dies hàbils, des del 21 de juny.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació  
La zona on s'assentarà la instal·lació i concretament la parcel·la en qüestió, es troba destinada al cultiu del taronger, i hi ha altres parcel·les limítrofes dedicades al cultiu d'oliveres i ametlers i altres que s'han quedat en desús agrari.  
Per tant la parcel·la no està situada dins d'una àrea de gran valor ecològic, ni paisatgístic, ni està subjecta a cap protecció especial.  
  
Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
  
Durant la fase de realització es produirà un impacte sobre el sòl, sobretot en aquells llocs en què es realitzen les rases destinades a albergar les canalitzacions elèctriques i les bancades de formigó armat sobre les quals s'ancoraran les estructures de suport dels plafons fotovoltaics.  
També es realitzarà un condicionament del terreny destinat a albergar les casetes prefabricades per a l'inversor, el centre de transformació i el sistema de posada a terra.   
Posteriorment, es realitzarà una compactació del terreny, abans d'afegir la grava d'insistència.  
Un altre impacte a tenir en compte és el produït sobre el paisatge, podent originar una distorsió de l'equilibri natural i de l'harmonia estètica del lloc de l'emplaçament.   
Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
Per a pal·liar en la mesura que siga possible l'impacte paisatgístic es proposa com a mesura correctora, la col·locació en tot el perímetre (a la vora de la tanca metàl·lica), de vegetació arbòria a manera d'apantallament vegetal. Es plantaran espècies com el xiprer, deixant-los fins una alçària superior als 2 m.  
D'altra banda, no s'utilitzaran substàncies o composts químics per a la neteja dels plafonls fotovoltaics, utilitzant únicament aigua sense cap additiu. En el cas que es produïsca un vessament accidental, s'haurà d'eliminar aquest vessament i es restituiran els aspectes originals del terreny.  
Respecte al programa de vigilància ambiental aquest haurà de tenir com a objectiu detectar les desviacions ocorregudes sobre les previsions establides en l'estudi d'impacte ambiental, mantenint les instal·lacions en perfecte estat d'ús, no permetent-se vessaments incontrolats, emanacions indesitjades a l'atmosfera i respectant les condicions ambientals de la zona.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat haurà de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental segons el que indica l'article 24 de la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del sòl no urbanitzable.  
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte d'instal·lació fotovoltaica, promogut per Bardomus, SL, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental.  
  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:  
1. Prèviament a l'inici dels treballs d'excavació s'haurà de sol·licitar informe la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, que en aplicació de l'article 62.2 de la Llei 4/98, determinarà la viabilitat patrimonial de l'actuació o les condicions a què ha de subjectar-se necessàriament aquesta.   
2. L'alçària de l'esmentada instal·lació fotovoltaica no haurà de superar els 6 m.  
3. No s'hauran de realitzar abassegaments de materials de cap tipus en les zones interiors o exteriors de les instal·lacions.  
4. En el cas que es produïsca un hipotètic vessament accidental, s'haurà de realitzar l'eliminació adequada d'aquest i es restituiran els aspectes originals del terreny.  
5. No s'hauran de realitzar en les zones confrontants edificacions, camins ni obertures de rases que modifiquen l'entorn.  
6. No s'hauran d'utilitzar substàncies o composts químics per a la neteja dels plafons fotovoltaics, únicament s'emprarà aigua sense cap additiu.  
7. Per a reduir l'aportació a l'impacte visual sobre el paisatge a causa del tipus d'activitat, s'hauran de plantar elements arboris a manera d'apantallament vegetal, deixant-los amb una alçària mínima de 2.50 m.  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
  
València, 4 de novembre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5525, del 01-06-2007 (2007/7158)

RESOLUCIÓN de 23 de mayo de 2007, de la Secretaria Autonómica de Territorio y Medio Ambiente, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental, correspondientes a los municipios de Segorbe, Buñol, Quart de Poblet, Lliria y Alcalà de Xivert.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5525

Fecha DOGV
:   01-06-2007

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2007/7158

CVE


Fecha del documento
:   23-05-2007

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Quart de Poblet](javascript:void(0))
    * [Alcalà de Xivert](javascript:void(0))
    * [Buñol](javascript:void(0))
    * [Llíria](javascript:void(0))
    * [Segorbe](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 23 de mayo de 2007, de la Secretaria Autonómica de Territorio y Medio Ambiente, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental, correspondientes a los municipios de Segorbe, Buñol, Quart de Poblet, Lliria y Alcalà de Xivert. [2007/7158]  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las Declaraciones de Impacto Ambiental.  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Cominitat Valenciana.  
  
En su virtud, he resuelto:  
  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 512/01-AIA Segorbe, 005/02-AIA Segorbe, 050/05-AIA Buñol, 093/05-AIA Quart de Poblet, 152/05-AIA Lliria y 173/05-AIA Alcala de Xivert, que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación  
  
Valencia, 23 de mayo de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo  
  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 512/01 € AIA  
Título: Estudio de Impacto Ambiental para la obtención de la Licencia de Actividad de la Concesión Minera "Los Algezares 2276".  
Promotor: BPB IBERPLACO SA.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Segorbe.  
Objeto del proyecto: Explotación de yesos.  
Localización: La zona a explotar se sitúa en los polígonos 18, 19 y 21 del Municipio de Segorbe.  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características del proyecto  
BPB IBERPLACO SA. proyecta la explotación de yesos del Triásico Keuper. La superficie total de la concesión es de 90,86 hectáreas, pero las labores mineras afectarán del orden de unas 44,2 hectáreas.   
Las reservas de todouno son de unos 5.618.523 m³, el estéril supone unos 491.430 m³ (algo menos del 10%) y la producción anual es de unos 375.000 m³, la vida de la explotación es de unos 15 años.  
Para el arranque del yeso se emplean explosivos: carga de columna tipo anfo y carga de fondo tipo hidrogel.  
La maquinaria que emplea el titular consiste en un bulldozer, una pala frontal sobre ruedas de 6 m³ de capacidad, una retroexcavadora sobre cadenas de 3 m³ de cazo y tres camiones de 25 m³ para el transporte del yeso desde la cantera hasta la fábrica; además se empleará un camión cisterna para regar las zonas afectadas por el polvo y los caminos.  
El sistema de explotación es por bancos descendentes de 10 metros de altura, con talud inclinado 70º respecto a la horizontal y bermas de 6 metros de anchura. El talud general se inclina 46º respecto a la horizontal.   
La restauración de este proyecto se ejecuta como parte de un conjunto formado por las concesiones mineras contiguas: "Santa Lucía", "El Corralejo", "Romaní" y "Algezares 2574".   
La restauración se lleva a cabo mediante bancos de 5 metros de altura, bermas de 3 metros de anchura y taludes individuales con una inclinación de 45º respecto de la horizontal. El recubrimiento de tierra vegetal empleado en la restauración tiene un espesor de 0,60 metros.   
La revegetación consiste en plantar Pinus halepensis en las bermas y plaza de cantera, en los taludes se plantan Quercus coccifera y Pistacia lentiscus.  
La explotación emplea cinco operarios a un turno de 8 horas por día.  
2. Alternativas  
El titular selecciona el área de explotación por la proximidad a: la Carretera Nacional N234, la Autovía A-23, la fábrica; también por la calidad de los yesos existentes.   
El promotor justifica medioambientalmente la solución propuesta por existir zonas explotadas antiguas sin restaurar y dispersas, además añade: "En cualquier caso, todo el proceso de extracción y transporte se realizará de tal manera que el impacto producido sea el menor posible, introduciendo las medidas correctoras necesarias para ello".  
Tramitación administrativa  
1. Tramitación   
26-12-01: El Ayuntamiento de Segorbe remite una copia del expediente de Licencia de Apertura y un ejemplar del Estudio de Impacto Ambiental de la Concesión Minera Algezares Nº 2276, para proceder a la legalización correspondiente.  
02-07-02: El promotor aporta un anexo al Estudio de Impacto Ambiental y Plan de Restauración a través de la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda en Castellón.  
06-02-03: Se solicita un informe al Servicio de Parques Naturales de la conselleria de Territorio y Vivienda.  
Se solicita un informe a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda en Castellón.  
07-02-03: Se solicita un informe al Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Castellón. Contesta el 3-4-03.  
14-03-05: Se requiere al titular, a través del Ayuntamiento de Segorbe, que remita un ejemplar del Proyecto de Explotación y el informe de Patrimonio. Contesta el 29-6-05.  
15-04-05: La conselleria de Cultura, Educación y Deportes aporta el informe favorable de Patrimonio.  
01-06-05: Se solicita al Ayuntamiento de Segorbe que informe sobre la compatibilidad de la industria extractiva con los usos permitidos en el tipo de suelo donde se circunscribe la concesión, así como de otros aspectos medioambientales de su competencia.  
02-06-05: Se pide un informe a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda en Castellón sobre aspectos medioambientales.  
10-06-05: Se requiere al titular, vía Ayuntamiento de Segorbe, una ampliación de documentación.   
29-06-05: El Ayuntamiento de Segorbe remite la ampliación de documentación aportada por el titular, consistente en una copia del Informe favorable de la conselleria de Cultura, Educación y Deportes, otra del Proyecto de Explotación y una copia del Anexo al Estudio de Impacto Ambiental y Plan de Restauración.  
Se reitera la consulta a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda en Castellón.  
17-08-05: Contesta la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda en Castellón a la consulta planteada en fechas anteriores.  
2. Información Pública  
La documentación ha estado sometida al trámite de información pública y no se han presentado alegaciones.  
3. Peticiones de informes sectoriales y documentación suplementaria  
Informes sectoriales  
El Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial informa sobre datos administrativos de la concesión.  
La Dirección Territorial de Territorio y Vivienda aporta información sobre el trazado y características de la vereda de Santa Lucía - Águilas.  
Afecciones legales  
El extremo SE afecta a la vereda de Santa Lucía-Águilas, de 20,89 metros de ancho legal.  
Las labores mineras afectan al Barranco de la Hoya de Albaida y lo hacen desaparecer completamente.  
Por la concesión atraviesa, con trazado SE - N, una línea eléctrica aérea de 66 kv.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos que pueden verse afectados por el proyecto de la actividad  
- La Red Hidrográfica Local:  
El Barranco de la Hoya de Albaida desaparece con el desarrollo de la cantera, el titular proyecta al respecto lo siguiente (párrafo 5º del apartado 2.3 del Estudio de Impacto Ambiental): "Respecto al barranco que cruzaba la explotación y que actualmente se encuentra muy alterado por las explotaciones anteriores, se pretende desviar desde su cabecera que se encuentra en la concesión colindante por el oeste. En la concesión colindante este barranco también se encuentra afectado, por ello se cree que la mejor solución es, como anteriormente se ha comentado, desviar el barranco desde su cabecera hasta un barranco que existe unos 300 metros más sur, y fuera de esta concesión y de la colindante con Los Algezares". En el plano en planta con la restauración final no figura más que una plaza de cantera con una pendiente máxima del 2% "[...] para utilizar las salidas naturales existentes en la zona".   
La topografía inicial que consta en el Estudio de Impacto Ambiental parte de, al menos, tres huecos mineros existentes. El hueco principal tiene unos taludes de paredes casi verticales, una longitud de unos 400 metros, anchura de hasta 120 metros y profundidad máxima de unos 15 metros en varios tramos. Los otros dos huecos son depresiones cerradas, a modo de cubetas, a cotas 261 m y 254 m; en la última se acumula más de la mitad de la escorrentía que se produce en la Concesión Algezares Nº 2276 y cerca del 25% de la generada en la Concesión Romaní, que también drena al barranco.   
Con la restauración proyectada en la concesión Algezares Nº 2276, la zona "C" y parte de la zona "B" drenan hacia la depresión a cota 254 m, allí se crea una balsa donde se acumulan las lluvias y los sedimentos arrastrados. Los datos del Estudio de Impacto Ambiental no aclaran si la balsa resultaría estanca o podría interactuar con algún acuífero local. En cualquier caso, la formación de una balsa no restituye el drenaje natural superficial hacia el río Palancia, además no se han previsto las obras de canalización para cuando rebose el agua, situación que se producirá en caso de fuertes precipitaciones o cuando se colmate de sedimentos el vaso.   
El titular no ha aportado autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar para acometer éstas modificaciones de la red hidrográfica.  
- La geomorfología:  
El Plan de Restauración pretende rellenar el hueco minero creado durante la explotación de los yesos mediante los estériles propios del lugar. Según los perfiles transversales de restauración, se prevé rellenar aproximadamente el 50% del volumen del hueco, pero los datos aportados del estéril indican que suponen algo menos del 10% del volumen total.   
El Proyecto de Explotación de la Concesión Algezares Nº 2276 parte de una situación inicial con varios huecos mineros existentes, uno de los cuales es de dimensiones considerables. El Plan de Restauración no aborda la falta de los estériles correspondientes para su relleno, ni explica la procedencia de los materiales foráneos necesarios para solventar el déficit, lo que resta garantías para alcanzar la cota de restauración prevista.  
Se diseñan las laderas con un cambio brusco entre la pendiente del talud general restaurado y la plaza de cantera, el primero tiene una pendiente aproximada del 62% y la plaza del 2%. El terreno natural posee una pendiente en torno al 12% y curvas de nivel redondeadas; contrasta con las formas rectilíneas y los ángulos agudos que describen las bermas, este diseño de las laderas no se integra en el entorno.  
En la restauración final existe un macizo que se extiende desde el extremo SO por el límite sur de la concesión y separa una pequeña parte de la plaza de cantera del resto. El macizo también separa Algezares Nº 2276 de la Concesión "Romaní", es de forma longitudinal y sección transversal triangular, y se eleva unos 15 metros sobre la plaza de cantera. Esta forma del relieve no se encuentra en el entorno y se desconocen las razones por las que ha sido proyectada, aunque se aprecia el paso de la Vereda de Santa Lucía - Águilas por la cima.  
- La erosión del suelo:  
Los bancos de restauración diseñados con taludes de 45º no permiten un arraigo fácil de la revegetación y favorecen la formación de surcos al discurrir la escorrentía por ellos.  
- El paisaje  
Se prevé explotar las zonas A y B, luego se explota la zona C y se restauran simultáneamente las zonas A+B. La restauración no se proyecta para realizarla simultáneamente con la explotación, restaurando los bancos agotados, esta planificación alarga la duración temporal del impacto visual generado por la cantera.   
- La cubierta vegetal restaurada  
Se propone una explotación de los yesos comenzando en el este de la concesión a cotas más bajas, y terminando en el oeste a cotas más altas. Según este diseño, las zonas restauradas se encuentran siempre a menor cota, ello comporta erosión por la escorrentía, favorece el depósito de polvo y sedimentos arrastrados por la escorrentía sobre la cubierta vegetal implantada; la revegetación está amenazada por las proyecciones de las voladuras.   
La revegetación propuesta a base de Pinus halepensis, Quercus coccifera y Pistacia lentiscus no refleja la vegetación existente en el entorno, variada en herbáceas y arbustivas. La densidad de plantación del Pinus halepensis de 200 pies/ha, es baja con respecto a las zonas forestales existentes en el lugar.   
- La atmósfera  
El estudio de las direcciones del viento se basa en los datos obtenidos de la estación meteorológica de Almassora, que se encuentra muy distante del lugar y cuestiona la validez de los datos. BPB IBERPLACO SA. cuenta con unas concesiones mineras de yeso que abarcan unas 4.000 hectáreas, tal extensión podría justificar un estudio de las direcciones e intensidades de los vientos en diferentes lugares dentro de la demarcación y la implantación de una red de captadores de polvo para el control de las emisiones.   
La dirección de los vientos es fundamental para conocer la dispersión más probable del polvo en suspensión, es una información básica para el plan de vigilancia y control del polvo.  
- Infraestructuras  
Existe una línea eléctrica aérea de AT que atraviesa desde el SE hacia el norte, pero piensan dejar los postes en su sitio: [...]" En cuanto al tendido eléctrico no se verá afectado por la explotación ya que se mantendrán los postes eléctricos". El titular no ha presentado el proyecto de desviación, ni las autorizaciones administrativas correspondientes.  
Ciertos caminos locales no figuran en las fases intermedias con un trazado alternativo, ni en la restauración final con su trazado original, desaparecen con la actividad de la cantera.  
2. Identificación y valoración de los impactos  
La perturbación de los hábitos, costumbres y sosiego de los habitantes del lugar es un impacto que no ha sido identificado ni valorado. Las poblaciones de Sot de Ferrer y Soneja se encuentran a unos 1.400 y 900 metros respectivamente, a 900 metros existe un hostal situado en la carretera N-234; se desconoce, por no aportar datos específicos, los tipos de molestias que pueden padecer los lugareños y la importancia relativa que les atribuyen a cada una de éstas.   
El resto de impactos propios de la minería de yesos han sido identificados y valorados.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
El programa de vigilancia ambiental de las emisiones de polvo no explica la situación de los captadores, la frecuencia de muestreo, los limites máximos de control de la emisión, ni las medidas a adoptar en caso de que se rebasen los límites.  
Como se decía anteriormente, no se conoce con detalle el impacto social causado por la minería en el lugar y se adoptan tan solo algunas medidas correctoras.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto se encuentra sometido a Declaración de Impacto Ambiental al encontrarse incluido dentro de los supuestos previstos en el ANEXO I, apartado 3c.1 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. Por Orden de 9 de septiembre de 2003, de la conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se desarrolla el Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat Valenciana por el cual se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda y según el Artículo 17, se atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la Evaluación Ambiental.  
Por tanto, en vista de todo lo anterior y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar desfavorable, a los solos efectos ambientales, el Estudio de Impacto Ambiental y Plan de Restauración para la obtención de la Licencia de Actividad de la Concesión Minera "Los Algezares 2276", por las razones enumeradas anteriormente, a saber: por eliminar el cauce del Barranco de la Hoya de Albaida y crear una depresión cerrada aguas abajo donde se almacena la escorrentía, sin prever una salida en caso de rebose, y sin aportar la autorización administrativa de la Confederación Hidrográfica del Júcar; por proyectar el relleno del hueco generado con la extracción de los yesos sin disponer de los estériles necesarios o explicar la procedencia de otros materiales para alcanzar las cotas de restauración previstas; por el fuerte contraste de pendientes entre el talud final y la plaza de la cantera, y de éstas con la geomorfología del terreno natural; por diseñar taludes individuales de restauración con pendientes tales que no facilitan el arraigo de la revegetación y favorecen la formación de surcos erosivos; por no restaurar una zona inmediatamente después de explotarla, alargando con ello la duración temporal del impacto visual; por restaurar en sentido ascendente, bajo riesgo de erosionar las zonas revegetadas y cubrirlas con los sedimentos arrastrados por la escorrentía, así como de hacer más vulnerable la vegetación implantada a las proyecciones de las voladuras; por no integrar la revegetación en un entorno de flora más variada y densa; por desconocer las direcciones y las velocidades más frecuentes de los vientos del lugar; por carecer de autorización administrativa para desviar el trazado de la línea eléctrica aérea de 66 kv; por que ciertos caminos locales carecen de trazado alternativo durante las fases de explotación y no figuran restablecidos en la restauración; por no concretar en el programa de vigilancia la forma de medir las inmisiones de polvo, su frecuencia ni las medidas a adoptar en caso de rebasar los límites máximos; finalmente, por haber omitido la valoración del impacto que la actividad minera puede causar en los habitantes de Sot de Ferrer, Soneja y otros vecinos del lugar, así como por no haber adoptado las medidas correctoras o compensatorias correspondientes.  
  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.  
  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, a 4 de noviembre de 2005. - La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez  
  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 05/02 € AIA  
Título: Estudio de Impacto Ambiental para la Obtención de la Licencia de Actividad de la Concesión Minera Santa Lucía.  
Promotor: BPB IBERPLACO SA.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Segorbe  
Objeto del proyecto: Licencia de actividad extractiva de yesos.  
Localización: Zona de explotación situada en los polígonos 19 y 21 del Municipio de Segorbe. La concesión ocupa parcelas de los Municipios de Segorbe y Sot de Ferrer (Castellón).  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características del proyecto  
BPB IBERPLACO SA. proyecta la explotación de yesos del Triásico Keuper. La explotación únicamente abarca una parte de la concesión, es la situada al oeste de la carretera N-234, en tres zonas independientes: "C" (norte), "B" (este) y "A" (sur). La zona "A" está separada de las restantes por la vía del ferrocarril Valencia ?Zaragoza. La Vereda Real de Santa Lucía - Águila separa las zonas "B" y "C".  
La concesión tiene una extensión de 73,4 ha, la zona que ocupa la explotación es de unas 15 ha.  
Las reservas de todouno son de unos 1.026.000 m³, el estéril supone unos 123.120 m³ y la producción anual es de unos 102.600 m³, por lo que la vida esperada para la explotación es de unos 10 años.  
Para el arranque del yeso se emplean explosivos.   
La maquinaria que emplea el titular consiste en un bulldozer D-9 de 300 CV, una pala cargadora frontal sobre neumáticos y camiones para el transporte del yeso desde la cantera hasta la fábrica, además se empleará un camión cisterna para regar las zonas afectadas por el polvo y los caminos.  
El sistema de explotación es por bancos descendentes de 10 metros de altura, con talud inclinado 70º respecto a la horizontal y bermas de 6 metros de anchura. El talud general se inclina 46º respecto a la horizontal.   
La restauración de este proyecto se ejecuta como parte de un conjunto formado por las concesiones mineras contiguas: "Ampliación El Corralejo", "Algezares I", "Romaní" y "Algezares 2276". La restauración se lleva a cabo mediante bancos de 5 metros de altura, bermas de 4 metros de anchura y taludes individuales con una inclinación de 45º respecto de la horizontal. El recubrimiento de tierra vegetal tiene un espesor de 0,50 metros.   
La revegetación se realiza con las especies siguientes: Pinus halepensis, Quercus coccifera y Pistacia lentiscus.  
2. Alternativas  
El titular selecciona el área proyectada por la proximidad a la fábrica, la Carretera Nacional N-234, la Autovía A-23, y por la calidad de los yesos existentes.   
El promotor justifica medioambientalmente la solución propuesta por existir zonas explotadas antiguas sin restaurar y dispersas, además añade: "En cualquier caso, todo el proceso de extracción y transporte se realizará de tal manera que el impacto producido sea el menor posible, introduciendo las medidas correctoras necesarias para ello".  
Tramitación Administrativa  
1. Tramitación   
03-01-02: El Ayuntamiento de Segorbe remite una copia del expediente de la Licencia Municipal y Estudio de Impacto Ambiental para legalizar la Concesión Minera Santa Lucía.  
02-07-02: El promotor aporta un anexo al Estudio de Impacto Ambiental en la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda en Castellón.  
Se solicita al promotor, vía Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial, una copia del informe de Patrimonio.  
Industria devuelve el requerimiento de ampliación aduciendo que no es el órgano administrativo sustantivo.  
15-04-05: Se solicita al titular una copia del informe de Patrimonio a través del Ayuntamiento de Segorbe.  
06-09-05: Se solicita al titular, a través del Ayuntamiento de Segorbe, un ejemplar del Proyecto de Explotación y una copia del informe de Patrimonio.  
06-09-05: Se remite al titular una copia del requerimiento enviado en la misma fecha al Ayuntamiento de Segorbe.  
25-10-05: El Ayuntamiento de Segorbe remite una copia del informe de Patrimonio entregada por el promotor.  
2. Información Pública  
La documentación ha estado sometida al trámite de información pública y no se han presentado alegaciones.  
3. Peticiones de informes sectoriales y documentación suplementaria  
06-02-03: Se consulta al Servicio de Parques Naturales.  
07-02-03: Se consulta a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda en Castellón.  
07-02-03: Se consulta al Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Castellón, que contesta el 3-4-03.  
01-06-05: Se consulta al Ayuntamiento de Segorbe.  
02-06-05: Se consulta a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda en Castellón.  
26-07-05: Se reitera la consulta a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda, que contesta el 17-8-05.  
Informes sectoriales  
La información sectorial recibida versa sobre vías pecuarias y datos administrativos.  
Afecciones Legales  
El área noroeste de la concesión está dentro del Lugar de Interés Comunitario (LIC) conocido como "Curso Medio del Río Palancia", no obstante, el área de explotación proyectada está fuera del LIC.  
La Vereda Real de Santa Lucía - Águila atraviesa la explotación en dirección este-oeste aproximadamente, tiene 20 metros de anchura legal.   
Por el extremo SO de la zona de explotación pasa una línea eléctrica aérea de 66 kv.   
Consideraciones ambientales  
1. Elementos que pueden verse afectados por el proyecto de la actividad  
La superficie sometida a actividad minera no retornará a sus características geomorfológicas originales, pues la restauración de los huecos existentes y de los nuevos que se van a abrir, requieren un volumen de estériles del que no se dispone en la Concesión Santa Lucía. En estas condiciones resulta imposible restaurar rellenando la superficie explotada hasta las cotas proyectadas.  
La explotación se encuentra muy próxima a la carretera N-234 y es visible desde el terraplén de la vía férrea Valencia-Zaragoza, que se encuentra a una cota superior. La Autovía Sagunto-Teruel está próxima al lugar y tiene un paso superior sobre la carretera N-234 a tan solo 150 metros de la cantera, los vehículos que circulan por ella pueden ver las obras de las zonas B y C, así como el hueco minero existente.  
Por el extremo suroeste de la Concesión Santa Lucía pasa una línea eléctrica aérea de 66 kv. El titular no lo menciona en el Estudio de Impacto Ambiental, no ha presentado el proyecto de desviación, ni las autorizaciones administrativas correspondientes.  
La Vereda Real de Santa Lucía - Águila separa las zonas "C" y "B", además unos 300 metros de ésta sirven de acceso a la explotación de la zona "B". Desde el paso inferior con al vía férrea y hacia el SO, la vereda se encuentra interrumpida por el hueco minero existente. Es preciso disponer de la autorización administrativa correspondiente.   
Se propone explotar simultáneamente las zonas "C" y "B" y restaurarlas posteriormente, lo que implica alargar temporalmente el impacto visual creado por ambas. La duración del impacto puede reducirse si se explota primero una zona y se la restaura a continuación, mientras tanto se explota la zona siguiente.   
La explotación está planificada con una distancia de protección de 25 metros respecto a la vía férrea Valencia - Zaragoza; el Artículo 3 del Real Decreto 2857/1978, de 25 de agosto, por el que se aprueba el reglamento general para el régimen de la minería establece al respecto: "No podrán abrirse calicatas, efectuar sondeos ni hacerse labores mineras a distancia menor de cuarenta metros de edificios, ferrocarriles [...]". El proyecto también establece una zona de protección de 25 metros respecto a la carretera N-234 y de 10 metros para la Vereda de Santa Lucía - Águilas. Todas estas distancias no garantizan la seguridad de las personas y sus bienes frente a las proyecciones de las voladuras que se realicen.  
El estudio de las direcciones del viento se basa en los datos obtenidos de la estación meteorológica de Almassora. BPB IBERPLACO SA. cuenta con unas concesiones mineras de yeso que abarcan unas 4.000 hectáreas, tal extensión justifica un estudio de las direcciones e intensidades de los vientos en diferentes lugares dentro de la demarcación, y la implantación de una red de captadores de polvo para el control de las emisiones.   
La vegetación arbórea predominante que se observa en el entorno son Ceratonia silicua, Pinus halepensis, frutales de secano diversos y Olea europaea. La revegetación arbórea se proyecta con una especie: Pinus halepensis. El número de especies arbustivas y herbáceas existentes son más numerosas, la implantación de las especies Quercus coccifera y Pistacia lentiscus simplifica en exceso la recuperación de la cubierta vegetal.  
2. Identificación y valoración de los impactos  
La perturbación de los hábitos, costumbres y sosiego de los habitantes del lugar es un impacto que no ha sido identificado ni valorado. Las poblaciones de Sot de Ferrer y Soneja se encuentran a unos 1.100 y 1.000 metros respectivamente, a 600 metros existe un hostal situado en la carretera N-234; se desconoce, por no aportar datos específicos, los tipos de molestias que pueden padecer los lugareños y la importancia relativa que les atribuyen a cada una de éstas.   
El resto de impactos propios de la minería de yesos han sido identificados y valorados.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
El Estudio de Impacto Ambiental trata las medidas relativas al control del polvo sin conocer los regímenes de vientos locales más frecuentes ni su velocidad. No se conoce la ubicación de los captadores de polvo, la frecuencia de muestreo, los limites máximos de emisión, ni las medidas a adoptar en caso de que se rebasen los límites de polvo para las personas y la vegetación.  
Las medidas correctoras de los efectos causadas por voladuras incluyen un estudio de vibraciones, pero no se indican los puntos de ubicación de los sismógrafos: corresponderían al hostal mencionado anteriormente, Sot de Ferrer, Soneja y las viviendas y otras construcciones públicas y privadas próximas a la concesión.  
Como se decía anteriormente, no se conoce con detalle el impacto social causado por la minería en el lugar y se adoptan tan solo algunas medidas correctoras.  
Consideraciones Jurídicas  
1. El proyecto se encuentra sometido a Declaración de Impacto Ambiental al encontrarse incluido dentro de los supuestos previstos en el ANEXO I, apartado 3c.1 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. Por Orden de 9 de septiembre de 2003, de la conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se desarrolla el Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat Valenciana por el cual se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda y según el Artículo 17, se atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la Evaluación Ambiental.  
Por tanto, en vista de todo lo anterior y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
  
Primero  
Estimar desfavorable, a los solos efectos ambientales, el Proyecto de Explotación de la Concesión Minera Santa Lucía y su Plan de Restauración, por las razones enumeradas anteriormente, a saber: no disponer del volumen de estériles necesario para restituir la topografía hasta la cota final de restauración, por el fuerte impacto visual desde las vías de comunicación que se encuentran muy próximas al lugar, por no ser simultánea la restauración con la explotación, por no haber presentado una autorización administrativa para desviar el trazado de la línea eléctrica aérea de 66 kv, por no disponer de autorización administrativa para utilizar unos 300 metros de la Vereda de Santa Lucía - Águilas como pista de acceso, por el peligro que representan las proyecciones de las voladuras en una zona de alta circulación de vehículos y que se encuentra muy próxima a la vía férrea Valencia - Zaragoza, por no integrar la revegetación en un entorno actual con una flora más variada; finalmente, por haber omitido la valoración del impacto que la actividad minera puede causar en los habitantes de Sot de Ferrer, Soneja y otros vecinos del lugar, así como por no haber adoptado las medidas correctoras o compensatorias correspondientes.  
  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.  
  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 4 de noviembre de 2005.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez  
  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 050/05-AIA  
Objeto del Proyecto: Declaración de Interés Comunitario para Ciudad Deportiva LEVANTE,U.D.en Buñol (Valencia).  
Promotor: Fundación Deportivo Cultural Levante de la Comunidad Valenciana.  
Autoridad Sustantiva: conselleria de Territorio y Vivienda.  
Localización: En la partida Baiba, Polígono 11 Parcelas 25 y 163 (en su totalidad) y parte de las parcelas 82, 161 y 162, en el término municipal de Buñol (Valencia).  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de las construcciones y/o de la actividad del proyecto:  
El objeto del proyecto es el de disponer de suelo para la construcción de una Ciudad Deportiva, en una superficie de 104.421 m², de los que se ocupan 99.755 m² en un suelo no urbanizable no protegido, según indicación del estudio de impacto ambiental en el planeamiento de Buñol, tramitando para ello una declaración de interés comunitario, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 20 de la Ley 4/1992, de la Generalitat Valenciana sobre Suelo No Urbanizable.  
Las instalaciones previstas son:  
- Campos de fútbol de hierba natural: Dos de competición (107mx70m) y uno de entrenamiento (88mx53m).  
Campos de fútbol de césped artificial: Un campo de competición (107mx70m) y tres campos (93mx62m) polivalentes para seis campos de fútbol.  
Asimismo se construirán gradas en el campo de competición; Edificio principal que albergará vestuarios, equipamientos de gimnasio, enfermería y varias salas, así como club social; Edificio de oficinas; Casa del vigilante con aljibe de riego en sótano con capacidad de 375 m³; Almacén anexo a la casa con aljibe de agua potable en sótano con capacidad de 120 m³). Así como otras obras de urbanización.  
Los requerimientos de la actuación indicados en el estudio de impacto ambiental son:  
- Dotación de agua potable de 90 m³/dia (para población media de 1.500 personas y población máxima de 3.000 habitantes, con una dotación de 30 l/hab/dia)  
- Dotación de agua de Riego: de aproximadamente 100 m³/dia, de los que los tres campos de césped natural que ocupan una superficie de 2'43 has necesitan una dosis de riego diaria de 94'77 m³ que se proyecta obtener a partir de los 90 m³ de agua residual depurada y el resto, según indica en el estudio, con agua procedente de pozo o acequia de riego.  
- Se generarán aguas residuales de una población equivalente de 450 hab-equivalentes  
- La retirada de residuos sólidos de tipo urbano se efectuará por el sistema de recogida municipal, según se indica en los certificados municipales aportados.  
Las infraestructuras necesarias para el funcionamiento del proyecto serán:  
- Para el suministro de agua potable en el estudio se indican las necesidades de 90 m³/dia de agua, al no indicarse la procedencia de la misma y la acreditación de suficiencia del recurso, se solicitó ampliación de la documentación. Se recibió contestación a la misma aportando certificación municipal para abastecimiento de una cantidad de 25 m³/dia excluyendo el suministro para riego, solicitando la aprobación de la declaración de interés comunitario con los parámetros actuales de 25 m³,supeditando la obtención de la licencia de actividad a conseguir todos los parámetros de 90 m³/dia.  
- Para la gestión de las aguas residuales plantea un sistema de depuración propio para un caudal medio diario de 90 m³, con capacidad de tratamiento para 450 habitantes-equivalentes mediante un sistema que incorpora tratamiento biológico de fangos activados y un tratamiento terciario integrado por un sistema de filtración y esterilización con rayos UV, con el fin de permitir la reutilización del agua depurada para el riego de los campos de fútbol.  
- El acceso se realizará por la A-3 (autovía Valencia-Madrid), con salida en la CV-425 en dirección a Buñol.  
La actuación dista 300 m. del núcleo urbano de Buñol, por lo que es posible acceder mediante transporte público.  
2. Alternativas  
Indica en el estudio que se ha realizado una búsqueda de emplazamientos con las premisas de superficie entorno a 10 hectáreas, de terrenos llanos o poco ondulados y buena comunicación, en suelo no protegido. No obstante no se detallan esos diferentes emplazamientos estudiados.  
Tramitación Administrativa:  
1. Información Pública. Remisión del expediente:  
El 15 de abril de 2005 de los servicios territoriales de Valencia de la Dirección General de Urbanismo y Ordenación Territorial se remite el Estudio de Impacto ambiental y certificado de información pública.  
El Estudio de Impacto Ambiental ha estado sometido a información pública mediante anuncio de la conselleria de Territorio y Vivienda en el DOGV nº 4852 de fecha 29 de septiembre de 2004, y en el diario de El Mundo de fecha 1 de octubre de 2004, no habiéndose formulado legaciones al mismo según consta en el certificado remitido.  
2. Ampliación de la documentación e informes obrantes en el expediente:  
En la ampliación remitida por los servicios territoriales de Valencia en fecha 18 de octubre de 2005, se incorpora:  
- Certificado del Ayuntamiento de Buñol de disponibilidad de recursos hídricos de 25 m³/dia.  
- Certificado del Ayuntamiento de Buñol de recogida de residuos sólidos urbanos.  
- Solicitud del promotor a la Confederación Hidrográfica para admitir a trámite la solicitud de autorización de vertido con copia de la instalación de la depuradora y estudio agronómico.  
- Informe favorable de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano.  
Afecciones legales:  
Según el estudio, la actuación se ubica en zona calificada como Suelo No Urbanizable no protegido en el planeamiento de Buñol.  
Para el funcionamiento de las actuaciones previstas deberá disponer de las autorizaciones preceptivas de la Confederación Hidrográfica del Júcar, tanto para las captaciones de agua de pozo, como para el vertido a cauce y el cambio de uso de agua de riego en su caso.  
La actuación no afecta a Lugares de Interés Comunitario, tampoco a zonas de Microrreservas ni a espacios incluidos en la Red Natura 2000.  
Consideraciones ambientales:  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad:  
Uno de los principales elementos que pueden resultar afectados es la demanda de recursos hídricos necesaria para el funcionamiento de la actividad que se proyecta, que resulta ser de 90 m³/dia de agua de consumo público y de unos 100 m³/dia para agua de riego, de los que 90m³ se proyecta obtenerlos del agua residual depurada. No obstante, en principio sólo se justifica la disponibilidad de 25 m³/dia de agua de consumo mediante el abastecimiento de la red municipal, por lo que queda sin justificar tanto el resto de la demanda para consumo humano, como consiguientemente la dotación para agua de riego. Respecto a este punto el promotor solicita se le condicione la obtención de licencia de la actividad a la disponibilidad de los citados recursos.  
Otros elementos que pueden verse afectados por la ejecución del proyecto son la hidrología subterránea por la vulnerabilidad de grado medio de contaminación de acuíferos que presenta el terreno según la información contenida en el Mapa Geocientífico de la Provincia de Valencia; El suelo, en el caso de depósito de materiales potencialmente contaminadores. En cuanto a flora y fauna, al tratarse de parcelas de cultivo, las afecciones se consideran de escasa relevancia; Al paisaje puede afectar por la amplia cuenca visual en la que se encuentra y proximidad a vías de comunicación muy transitadas, no obstante el entorno se encuentra ya muy antropizado.  
Según la información contenida en el estudio de impacto, indica que la localidad de Buñol está valorada como de interés científico excepcional en cuanto a elementos integrantes de patrimonio geológico, siendo numeroso los restos paleontológicos hallados en el término municipal.  
Durante el periodo de explotación pueden generarse impactos derivados de las actividades deportivas, como son los impactos sonoros y lumínicos.  
Se establecen medidas correctoras tanto para la fase de construcción como de funcionamiento. En la fase de funcionamiento se incluye la plantación barreras vegetales perimetrales, medidas de minimización de impacto paisajístico, control de niveles acústicos y luminosidad nocturna. En cuanto a gestión de recursos hídricos indica el aforo de pozos y cálculo adecuado de caudales de bombeo para evitar sobreexplotación, depuración y reutilización de las aguas residuales sanitarias para el riego del césped de los campos de fútbol, tras el tratamiento adecuado. Gestión de los distintos tipos de residuos (sólidos urbanos, restos de jardinería y tóxicos y peligrosos).  
Consideraciones jurídicas:  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 20 y disposición adicional 5ª de la Ley 4/1992, del Suelo No Urbanizable.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/89 de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Organo Ambiental, para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
4. El artículo 56 del Decreto 81/2003, de 27 de junio, del Consell de la Generalitat, por el que establece la estructura orgánica de las consellerias de la administración de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural, la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
  
Primero  
Estimar favorable, a los solos efectos ambientales, sin perjuicio de las exigencias derivadas de la aplicación de la normativa sectorial específica, el Proyecto de Ciudad Deportiva Levante U.D. en el término municipal de Buñol (Valencia), proyecto promovido por Fundación Deportivo Cultural Levante de la Comunidad Valenciana, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y el apartado segundo de la presente resolución.  
  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Se condiciona el desarrollo de la actividad a la disponibilidad de recursos hídricos suficientes según las necesidades establecidas en el estudio de impacto ambiental, tanto para agua de consumo como consiguientemente para el agua de riego, ya que ésta procederá de las aguas residuales depuradas. En su caso, deberá disponer de las autorizaciones preceptivas del Organismo de Cuenca para los usos correspondientes.  
2. En cuanto a la gestión de las aguas residuales depuradas, deberá disponer de las correspondientes autorizaciones de vertido por la Confederación Hidrográfica del Júcar. Las aguas reutilizadas para riego responderán a las características exigibles para las mismas con las debidas garantías sanitarias.  
3. Los residuos generados en la actividad deberán ser gestionados según sus características y de acuerdo con lo establecido en la legislación sectorial específica. Los materiales sobrantes del movimiento de tierras se trasladarán a vertederos autorizados. Se facilitará la recogida selectiva de residuos de tipo urbano, disponiendo contenedores normalizados para ello, coordinando la gestión con la recogida municipal.  
4. Se dispondrá un sistema de recogida de pluviales que garantice la ausencia de efectos de inundación tanto en los terrenos de la actuación como en parcelas colindantes, caminos, etc. debida a la modificación en la escorrentía de los terrenos.  
5. En las operaciones de movimiento de tierras se evitará provocar desniveles significativos en relación con las parcelas colindantes, evitando efectos negativos en el impacto paisajístico. En el caso de necesitar aporte externo de materiales se estará a lo establecido en la materia disponiendo de las autorizaciones correspondientes. Los materiales sobrantes del movimiento de tierras se trasladarán a vertederos autorizados.  
6. El Programa de Vigilancia Ambiental incluirá la gestión realizada con los distintos tipos de residuos generados en la ejecución y funcionamiento de las obras proyectadas, así como soluciones adoptadas para las dotaciones de recursos hídricos necesarias para el desarrollo de la actuación. Remitiendo un informe a esta Dirección General con periodicidad anual con el resultado del citado Programa, incluyendo documentación fotográfica de las medidas de revegetación y minimización del impacto visual.  
7. Si durante la ejecución de las obras se encontrasen restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el titular deberá poner el hecho en conocimiento de la conselleria de Cultura, de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano. En particular, se dará cumplimiento a las observaciones incluidas en el informe vinculante de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano relativas a las precauciones necesarias para no afectar de manera colateral a los bienes etnológicos de La Balsa Nueva y el acueducto del brazal de Baiba.  
8. Otros condicionantes de carácter ambiental que se establezcan derivados de las autorizaciones preceptivas, así como las disposiciones contenidas en las ordenanzas municipales y demás normativa sectorial que resulte de aplicación.  
  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia 4 de noviembre de 2005. - La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez  
  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 093/05-AIA  
Título: Centro Autorizado de Tratamiento de Vehículos al Final de su Vida Útil  
Promotor: CENTRO CARD PELLICER, SL.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Quart de Poblet  
Localización: C/ Martí l'Humá, 6, del término municipal de Quart de Poblet (Valencia)  
Descripción del proyecto  
Objeto del Proyecto  
El Proyecto trata la instalación de un Centro Autorizado de Tratamiento (CAT) de Vehículos al Final de su Vida Útil (VFVU's).  
Características más relevantes de las construcciones y/o de la actividad  
Se trata de un CAT de VFVU's, considerados actualmente como residuos peligrosos. En esta instalación se proyecta llevar a cabo la recepción, descontaminación, y posterior almacenamiento de los residuos por un lado y de los elementos reciclables, reutilizables o recuperables y vehículos descontaminados por otro. En función de diversos condicionantes económicos y logísticos, los vehículos descontaminados se almacenarán temporalmente en calidad de chatarra valorizable o dispuestos para su paulatino desguace por piezas.  
La industria proyecta el desarrollo de sus actividades en dos parcelas adyacentes (8330754 y 8330790, situada al sur de la anterior), que totalizan 4.180 m² aproximadamente, del término municipal de Quart de Poblet. De acuerdo al planeamiento urbanístico vigente en dicho municipio, las parcelas están clasificadas como suelo urbano y calificadas como suelo industrial. Según la documentación gráfica entregada, en la parcela 8330754, a la que se accede desde la C/ Martí l'Humá, se encontrarán a cubierto las oficinas, el almacén de piezas y la zona para la descontaminación, almacén de metales, carretillas y herramientas, y el almacenamiento de ruedas y residuos peligrosos. Se proyecta a descubierto la zona de recepción de VFVU's. A la parcela 8330790, se accede desde la 8330754, y en ella se proyecta el almacenamiento de VFVU's una vez descontaminados.  
Tramitación administrativa  
1. Remisión y contenido del expediente, información pública, ampliaciones.  
En fecha 11 de enero de 2005, la Dirección Territorial de la conselleria de Territorio y Vivienda da traslado de la documentación remitida por el Ayuntamiento de Quart de Poblet, consistente en el Proyecto de Actividad, Anexo al Proyecto de Actividad, de fecha 20 de octubre de 2004, el Estudio de Impacto Ambiental, así como el expediente municipal de actividad, en el que se incluyen entre otros documentos:  
- Informe favorable de la sección de urbanismo del Ayuntamiento de Quart de Poblet, condicionado a la justificación de la estabilidad al fuego de la estructura metálica en la que se realizará la descontaminación.  
- Informe conjunto del ingeniero municipal y el técnico de medio ambiente, de fecha 1 de octubre de 2004, en el que se condiciona la licencia a la subsanación de las deficiencias que se señalan.  
- Informe favorable del técnico de medio ambiente, de fecha 26 de octubre de 2004.  
- Informe favorable de la sección de urbanismo de 27 de octubre de 2004, condicionado a la entrega de un certificado acreditativo del tratamiento aplicado a la estructura metálica en la que se realizará la descontaminación.  
- Notificaciones a colindantes.  
- Edicto por el que se hace público, en el Tablón de Anuncios del Ayuntamiento de Quart de Poblet, la solicitud de licencia de actividad calificada, para que quienes se consideren interesados puedan formular al respecto las alegaciones que estimen oportunas durante el plazo de diez días.  
- Certificado de la Secretaría del Ayuntamiento de Quart de Poblet, en el que se señala que transcurrido el plazo de exposición pública en el Tablón de Anuncios, se presentó una alegación.  
- Se da traslado de la alegación presentada, aunque no de la respuesta del Ayuntamiento a la misma.  
En fecha 23 de junio de 2005, se solicita al Ayuntamiento de Quart de Poblet la siguiente ampliación:  
1. De acuerdo a lo establecido en la "Instrucción del Subsecretario, de 4 de enero de 2005, estableciendo los criterios a seguir en la tramitación de los procedimientos de evaluación de impacto ambiental":  
- Falta el informe vinculante de conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, establecido en el art. 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano.  
- Falta el resultado de la información pública en el Boletín Oficial de la Provincia de Valencia, que en ningún caso podrá ser inferior a veinte días, de acuerdo a lo expresado en la Sección 4ª, del Capítulo lll, del Título Vl, de la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común.  
- Falta la copia de los informes evacuados en contestación a las alegaciones presentadas.  
2. En cuanto a los "Cálculos Acústicos" del proyecto de Actividad, se ciñen únicamente al "Almacén de piezas de desguace", obviando las secciones del Centro Autorizado de Tratamiento donde se producirán los ruidos y vibraciones (zona de descontaminación, desguace, prensado, compresores, etc.). En cualquier caso, deberá presentarse como separata que acompañe al Estudio de Impacto Ambiental el Estudio Acústico regulado en el artículo 36 de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica. Este Estudio Acústico se someterá a la consideración del Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico de la Dirección General de Calidad Ambiental.  
3. En cuanto al Estudio de Impacto Ambiental, de manera general no se adecúa a lo establecido en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental (DOGV núm. 1412, de 30.10.90):  
- La Descripción de la actuación proyectada y sus acciones derivadas deberá facilitar la posterior identificación de los elementos y acciones susceptibles de producir impactos durante las fases de construcción, funcionamiento y desmantelamiento de las instalaciones.  
- El examen de las alternativas técnicamente viables y justificación de la solución adoptada es insuficiente. Por ello, se deberá examinar un conjunto de alternativas lo suficientemente amplio como para permitir determinar razonablemente la opción de menor impacto ambiental global. Las alternativas planteadas deberán ser técnicamente viables y adecuadas al fin del proyecto. Se estudiarán alternativas a:  
- La ubicación del proyecto.  
- Los procesos y tecnologías.  
- Falta el Inventario ambiental y descripción de las interacciones ecológicas ambientales claves.  
- Falta la Identificación y valoración de impactos, tanto en la solución propuesta como en sus alternativas, para ello, se deberá:  
  
- Identificar las Acciones del Proyecto capaces de generar impactos ambientales, tanto en la fase de construcción como en la de funcionamiento y desmantelamiento de las instalaciones.  
- Identificar los Factores Ambientales físicos, bióticos, socioeconómicos y paisajísticos que, definidos en el Inventario Ambiental, pueden ser susceptibles de alteración debido a las acciones del proyecto ya identificadas.  
- Identificación de impactos mediante matriz causa-efecto tipo Leopold reducida, en la que se marcarán los impactos potenciales mediante cruces entre Acciones del Proyecto (columnas) vs. Factores Ambientales (filas).  
- Valoración cualitativa de los impactos sobre los Factores Ambientales que definen el medio.  
- Si bien es cierto que la actividad se encuentra recientemente recogida en el Real Decreto 9/2005, de 14 de enero, por el que se establece la relación de actividades potencialmente contaminantes del suelo, en el momento en el que se redactó el EsIA no se encontraba en vigor esta legislación. No obstante, e independientemente de la legislación en vigor, se entiende que ya en ese momento se trataba de una actividad potencialmente contaminante del suelo, aspecto que no se trata con la suficiente profundidad en el EsIA, ni en lo que respecta al inventario ambiental ni en lo que respecta a las medidas preventivas y/o correctoras.  
- En cuanto a la generación y gestión de aguas residuales y derrames:  
- En la documentación presentada no se adjunta las redes de drenaje y su punto o puntos de conexión con el alcantarillado municipal.  
  
- Hará falta el detalle de las soleras formando cuencas vertientes hacia sistemas para la recogida y tratamiento de aguas pluviales, o pluviales de escorrentía potencialmente contaminadas en las zonas de almacenamiento de VFVU's descontaminados.  
- Se estudiará otra alternativa distinta a la adoptada en la zona de descontaminación para la recogida de derrames que en ningún caso serán susceptibles de ser tratados por una arqueta separadora de grasas y aceites, equipo que se adopta para el tratamiento de pluviales contaminadas y que no procede para dar servicio a una zona cubierta. Se entiende que la red para la recogida de derrames de la zona de descontaminación deberá ser ciega., evitando la limpieza por baldeo.  
- Asimismo, se deberá justificar el modo en el que se va a evitar que las pluviales de escorrentía penetren en la zona de descontaminación.  
- Finalmente, se deberá estudiar alguna alternativa para evitar la generación de aguas residuales en la zona de recepción de VFVU's a descontaminar. Se recuerda que se trata de una zona de pequeño tamaño en la que por breve espacio de tiempo se almacenarán VFVU's en malas condiciones e incluso fruto de accidentes. Se entiende que una cubierta ligera puede evitar el impacto.  
- En la documentación presentada no se valora suficientemente la posible generación y propagación de plagas durante la fase de funcionamiento de las instalaciones. Estas plagas (diversos insectos, múridos y aves) que acostumbran a vivir en sitios donde la higiene es escasa, son vectores de enfermedad, por la tanto pueden transmitir diversas enfermedades a la población, aspecto que no se ha tratado en el Estudio de Impacto Ambiental. Por todo ello, deberán detallarse las medidas preventivas y/o correctoras al respecto.  
- El Programa de Vigilancia Ambiental presentado no es suficiente. Se deberá presentar un PVA en el que se fijen los controles ?y periodicidad de los mismos- para el correcto funcionamiento de las instalaciones en materia de residuos, ruidos, vertidos y control de plagas.  
En fecha 30 de septiembre de 2005, el Ayuntamiento de Quart de Poblet remite documentación en la que se incluye:  
- Edicto con el que se hace público en el BOP de Valencia, la solicitud de Licencia de Actividad Calificada.  
- Diligencia del secretario general, en el que se señala que transcurrido el periodo de información pública, no se presentaron alegaciones.  
- Informe en contestación a la alegación.  
- Anexo al Proyecto de Actividad de subsanación de las deficiencias señaladas en el referido escrito.  
2. Alegaciones.  
Durante el periodo de exposición pública realizado por el Ayuntamiento de Quart de Poblet, órgano con competencia sustantiva a efectos de la presente resolución de impacto ambiental, D. Isidro López Gómez presentó alegaciones al proyecto evaluado. Dichas alegaciones fueron constestadas por técnicos del Ayuntamiento de Quart de Poblet.  
Afecciones legales  
La industria solicita la Licencia Municipal de Actividad para el desarrollo de la actividad de recepción y descontaminación de VFVU's, y posterior almacenamiento temporal de los residuos extraídos, que otorga el Ayuntamiento de Quart de Poblet.  
Durante su normal funcionamiento, la industria gestionará y generará diversos residuos, por lo que deberá solicitar las correspondientes Autorizaciones Administrativas otorgadas por la Dirección General de Calidad Ambiental de la conselleria de Territorio y Vivienda de la Generalitat Valenciana.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación, como puede ser la autorización de vertido.  
Consideraciones ambientales  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
Los CAT se proyectan por un lado, para reducir al mínimo las repercusiones sobre el medio ambiente debidas a los residuos contenidos en los vehículos al final de su vida útil y, por otro lado, para reducir el consumo de energía y recursos al reutilizar, reciclar y valorizar aquellas partes de los vehículos al final de su vida útil que fueran susceptibles de ello, contribuyendo así a la protección, conservación y mejora de la calidad ambiental. Sin embargo, la inadecuada gestión de los residuos arruina los loables objetivos medioambientales perseguidos en la gestión de los mismos, ya que podría contribuir a concentrar los riesgos que se querían evitar, dañando seriamente el Medio Ambiente que se quería proteger, atentando contra la salud de los ciudadanos.  
El Estudio de Impacto Ambiental presentado trata la instalación de un CAT en el interior de un polígono industrial semiurbanizado. Basándose en ello, no se aporta un inventario ambiental. Dada la tipología de la actividad y lo antropizado del lugar en que la va a desarrollar la empresa, los elementos ambientales más directamente afectados por su desarrollo podrían ser los propios del medio inerte o abiótico, ya que el medio biótico, perceptual y social se verán muy ligeramente afectados con el normal desarrollo de la actividad. Con todo, el inventario ambiental debería haber hecho mención, como poco, al medio abiótico.  
Tratándose de una actividad potencialmente contaminadora del suelo, es reseñable que la parcela objeto de proyecto se encuentra ubicada en una zona de media vulnerabilidad a la contaminación de las aguas subterráneas, de media/alta accesibilidad potencial a los recursos hídricos y sin riesgo de inundación, todo ello de acuerdo a la Cartografía Temática de la conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes de la Generalitat Valenciana.  
Identificación y valoración de impactos.  
En el Estudio de Impacto Ambiental y Anexo al mismo elaborado para conocer el impacto generado por la actividad que se proyecta desarrollar en la C/ Martí l'Humá, 6, del término municipal de Quart de Poblet (Valencia), en ausencia de un inventario ambiental, lógicamente, no se lleva a cabo la identificación y valoración de impactos.  
Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
Las únicas aguas residuales que genera la industria serán las de procedencia sanitaria y las de escorrentía procedentes del patio y de la parcela en la que se proyecta el almacenamiento de VFVU's una vez descontaminados. Como medida preventiva de la contaminación de aguas pluviales y de escorrentía, las operaciones de gestión de residuos se llevarán a cabo a cubierto, excepto en el caso del almacenamiento de VFVU's descontaminados, en cuanto al patio delantero, para evitar que en episodios de pluviometría intensa las aguas de escorrentía puedan penetrar en el interior de las zonas cubiertas, la solera ?tanto del patio como de la parcela trasera- se ejecutará formando cuencas vertientes hacia una red de drenaje que conduce las aguas hacia un separador de aceites y grasas previo al vertido al alcantarillado.  
En la zona de descontaminación se proyecta ejecutar la solera formando cuencas vertientes hacia una canaleta central conectada a una arqueta ciega para la recogida y retención de vertidos de líquidos residuales, donde se almacenarán hasta su posterior gestión.  
No se señala la posibilidad de disponer los depósitos aéreos para el almacenamiento de residuos líquidos en el interior de cubetos, o que los depósitos sean de doble pared.   
Si bien es cierto que la actividad evaluada ha sido recientemente recogida en el Real Decreto 9/2005, de 14 de enero, por el que se establece la relación de actividades potencialmente contaminantes del suelo, en el momento en el que se redactó el EsIA no se encontraba en vigor esta legislación. No obstante, e independientemente de la legislación en vigor, ya en ese momento se trataba de una actividad potencialmente contaminante del suelo, aspecto que no se trata con la suficiente profundidad en el EsIA, ni en lo que respecta al inventario ambiental ni en lo que respecta a las medidas preventivas y/o correctoras.  
En cuanto al ruido, y teniendo en cuenta que se trata de una actividad que genera contaminación acústica (desguace de vehículos al final de su vida útil, compresores, pistolas de aire comprimido, prensa, etc.), se presenta un estudio de ruidos en el que se concluye que las instalaciones de la planta de hormigón se encuentran dispuestas en zona industrial y rodeadas de instalaciones de carácter análogo; por lo que se cumple la Orden de conselleria de Gobernación correspondiente en cuanto a la transmisión de ruido.  
En el Estudio de Impacto Ambiental y Anexo al mismo se señala que no se emitirán contaminantes atmosféricos, para lo que se han previsto los equipos adecuados para la extracción y almacenamiento temporal de los fluidos de los aires acondicionados.  
Se proyecta un equipo para la limpieza de piezas con vapor de agua con disolvente en circuito cerrado, en el que se generará periódicamente las grasas procedentes de las piezas, y puntualmente la purga del agente de limpieza una vez saturado éste. De manera similar, se proyecta un equipo de ultrasonidos para la limpieza de material electrónico, alternadores, etc., donde se generarán lodos.  
Para el almacenamiento de los residuos extraídos de los VFVU's, se proyecta instalar depósitos aéreos de doble pared (independientes para el caso de la gasolina, gasóleo, aceite, líquido de frenos y anticongelante), contenedores (independientes para el caso de las baterías, filtros y catalizadores) y botellas de acero para el caso de los fluidos de aire acondicionado.  
Para evitar la contaminación del suelo, en apariencia se proyecta ejecutar la solera de la zona de descontaminación de hormigón recubierto de material polimérico, la zona de recepción de VFVU's contará igualmente con solera impermeable. Aunque se señala que se encuentran ejecutadas formando cuencas que faciliten el drenaje de las aguas hacia un sistema de tratamiento previo a su vertido al alcantarillado, nada se señala en cuanto a la constitución de las soleras del patio de la parcela 8330754 y de la parcela 8330790 que, situada al sur de la anterior, se proyecta emplear para el almacenamiento de VFVU's una vez descontaminados.   
Se presenta un Programa de Vigilancia Ambiental en el que se propone el cumplimiento de la ley en materia de residuos, control de plagas y se proponen revisiones periódicas para comprobar el buen estado de la solera para evitar infiltraciones.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, ya que tal y como establece el punto 6.c del Anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, el desguace y/o almacenamiento de chatarra, se encuentra sometido al trámite de Declaración de Impacto Ambiental.  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
Considerando el Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto para la instalación de un Centro Autorizado de Tratamiento de Vehículos al Final de su Vida Útil, promovido por CENTRO CARD PELLICER, SL., a situar en la C/ Martí l'Humá, 6, del término municipal de Quart de Poblet (Valencia), en los términos que establece el Proyecto de Actividad, el Estudio de Impacto Ambiental y los Anexos a los mismos, siempre y cuando se cumplan las siguientes condiciones:  
1. Las actividades de gestión de vehículos al final de su vida útil deberán llevarse a cabo de acuerdo a lo establecido en el Real Decreto 1383/2002, de 20 de diciembre. Los residuos gestionados, así como los generados por la industria durante su normal funcionamiento, serán adecuadamente almacenados, etiquetados y entregados a Gestor Autorizado, según la Ley 10/2000 de 12 de diciembre de Residuos y el Decreto 2/2003, de 7 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el reglamento de la Producción posesión y Gestión de los Neumáticos Fuera de Uso. No se almacenarán residuos peligrosos a la intemperie.  
2. Para el almacenamiento de residuos líquidos o que por su alto contenido líquido puedan generar vertidos se contará con cubetos, sistemas de recogida que garanticen el confinamiento de los posibles derrames o depósitos de doble pared. Cada cubeto o recipiente de recogida de derrames accidentales debe tener como mínimo el volumen del envase de mayor tamaño o el 10% del total (la mayor de ambas cantidades). Los cubetos y sistemas de recogida de derrames deberán ser individuales para cada tipo de residuos cuya mezcla en caso de derrame suponga aumento de su peligrosidad o dificulten su gestión.  
  
3. El equipo para la limpieza de piezas dispondrá de un circuito cerrado para el agente de lavado, que permita su regeneración y posterior reutilización. El residuo separado del agente de lavado, al igual que el agente de lavado una vez saturado, deberán gestionarse como residuos peligrosos, al igual que el lodo recogido en el equipo de ultrasonidos y los aceites y lodos recogidos en la arqueta separadora de grasas y aceites.  
4. En las zonas cubiertas para el almacenamiento temporal de VFVU's sin descontaminar, y de descontaminación y desguace, deberán ejecutarse las soleras formando cuencas vertientes hacia canaletas que conduzcan los posibles derrames hacia arquetas ciegas las arquetas. Todo este sistema de drenaje deberá encontrarse impermeabilizado. El residuo retenido en las arquetas, será recogido y almacenado hasta su recogida periódica por gestor autorizado. El lavado de las soleras se llevará a cabo mediante barrido húmedo, nunca por baldeo.  
5. Se contará con la adecuada cantidad de absorbente no inflamable para solventar los posibles derrames accidentales producidos durante el trasiego de residuos líquidos, etc. El absorbente contaminado se gestionará según la naturaleza del derrame.  
6. En cuanto a la posible contaminación del suelo, deberán ejecutarse todas aquellas medidas preventivas tendentes a impedir la contaminación de los suelos y acuíferos en las zonas de tratamiento de residuos y las conducciones, balsas, fosas y cualquier elemento por donde de forma habitual o accidental circulen o se almacenen líquidos residuales. Asimismo, deberán establecerse los protocolos que permitan hacer un seguimiento en el tiempo de la estanqueidad de estos equipos.  
7. En cuanto al almacenamiento de VFVU's una vez descontaminados, la altura de almacenamiento no sobrepasará la altura del cerramiento de la parcela 8330790, que deberá ser opaco.  
8. En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental del Centro Autorizado de Tratamiento de Vehículos al Final de su Vida Útil:  
- Se asegurarán las condiciones de operación de acuerdo con lo establecido en el Proyecto de Actividad y el Estudio de Impacto Ambiental y Anexo presentados, comprobando que las medidas preventivas y correctoras propuestas se han realizado y se encuentran en buen estado de funcionamiento. Estas medidas se completarán con las propuestas en esta resolución de impacto ambiental.  
- Una OCA constatará, mediante análisis semestrales, que las aguas residuales vertidas a la red de alcantarillado no superan los niveles recogidos por las Ordenanzas municipales o en el modelo de Ordenanzas desarrollado conjuntamente por la Entidad de Saneamiento de la Generalitat Valenciana y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias. Para ello, deberá instalarse una arqueta para la toma de muestras antes de cada una de las conexiones con el alcantarillado municipal. Una copia del resultado de las analíticas comparadas con los límites de vertido se remitirá al organismo que autoriza el vertido.  
  
- El titular de la instalación estará obligado a remitir periódicamente a la Dirección General de Calidad Ambiental el Informe de Situación especificado en el Real Decreto 9/2005, de 14 de enero, por el que se establece la relación de actividades potencialmente contaminantes del suelo y los criterios y estándares para la declaración de suelos contaminados.  
- Mediciones del ruido ambiental en la parcela del CAT realizadas por un centro cualificado o por la propia empresa a la puesta en marcha y una vez cada año, al objeto de comprobar el mantenimiento de las condiciones acústicas del entorno.  
- Semestralmente, se llevará a cabo la vigilancia de las instalaciones en general, para en su caso, actuar contra la propagación de posibles plagas.  
- Los resultados del Programa de Vigilancia Ambiental enviarán anualmente al Ayuntamiento de Silla y a la Dirección General de Gestión del Medio Natural.   
9. Otros condicionantes ambientales que se establezcan a través de las autorizaciones sectoriales que resulten de aplicación, como pueden ser la Licencia de Actividad y el titulo de gestor de residuos.  
10. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el Estudio de Impacto Ambiental, deberán ser inmediatamente comunicados a la conselleria de Territorio y Vivienda, Dirección General de Gestión del Medio Natural, que establecerá si procede la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 4 de noviembre de 2005.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez  
  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del Expediente  
Expediente: 152/05-AIA  
Título: Plan Especial "Hospital comarcal de Llíria". Llíria (Valencia)  
Promotor: Ayuntamiento de Llíria  
Autoridad sustantiva: conselleria de Territorio y Vivienda  
Localización: Término Municipal de Llíria, Valencia  
Descripción del proyecto  
Objeto del Proyecto  
La actuación tiene como objeto recalificar urbanísticamente los terrenos que se precisan para construir en el municipio de Llíria un Hospital, de ámbito de servicio extendido a la totalidad de la Comarca del Camp del Túria y otras áreas adyacentes, comprendiendo de este modo el territorio del Área nº5 del Mapa sanitario de la Comunidad Valenciana.   
La superficie total de ámbito necesaria para el equipamiento (parcela neta asistencial y viario perimetral) es de 61.956 m².   
El promotor justifica la necesidad de la actuación, con la consiguiente modificación de calificación del suelo, apoyado en los siguientes argumentos:   
- Se trata de un equipamiento de nueva creación, para el que no hay reserva de suelo en el vigente Plan General de Ordenación Urbana de Llíria, en suelo urbano, urbanizable o no urbanizable, destinada a la construcción del hospital.   
- El Plan Especial contienen las condiciones de conexión e integración en el entorno para que la implantación de este nuevo uso dotacional sea adecuada en relación con las redes de servicios e infraestructuras existentes.  
Descripción de las características más relevantes del proyecto  
- Localización  
El Sector objeto del Plan Especial se sitúa al Noroeste del núcleo urbano, en la partida conocida como "Cabeço de l'Aguila".   
Los límites de la actuación son:  
- Linde Norte: Parcelas valladas situadas en suelo no urbanizable.  
- Linde Sur: Límite superior de la franja de 50 metros de anchura de zona de protección medidos desde la línea de arcén más cercana (carril de salida de la carretera CV-35-Valencia-Ademuz, tramo Llíria-Casinos, y rotonda), proyectados para conectar la autovía con el hospital.  
- Linde Oeste: Parcelas 101-resto, 87-resto y 88-resto del polígono 164 del catastro de Rústica.  
- Linde Este: Parcelas 141-resto, 142- resto y 89 del polígono 164 del Catastro de Rústica.  
- Planeamiento vigente y propuesto  
El planeamiento urbanístico vigente en el municipio de Llíria es el Plan General de Ordenación Urbana (PGOU) de Llíria (Valencia). La clasificación actual del suelo en el ámbito del Sector propuesto, según dicho Plan General es Suelo No Urbanizable, calificado como Protegido por vulnerabilidad a la contaminación de los acuíferos subterráneos.  
En el apartado 3.1 del Plan Especial referente a las determinaciones del Plan General de Ordenación Urbana de Llíria se indica que no hay una reserva específica de terrenos destinada a la construcción del hospital. Se indica que el PGOU de Llíria permite en suelo no urbanizable común la implantación de infraestructuras y servicios de carácter supramunicipal (arts. 9.0.1 y 9.0.1.2 de las Normas Urbanísticas), como sucede en este caso. El suelo no urbanizable sujeto a especial protección por ser vulnerable a la contaminación de los acuíferos subterráneos, tiene por finalidad adoptar medidas específicas para prevenir esa contaminación, de ahí que restrinja los usos a que puede destinarse (art. 9.10.2 de las NN.UU.), en los que no se prevé expresamente el uso dotacional público, y cuyos parámetros de edificabilidad (un máximo de 150 m²), son tan estrictos que resultan inviables para las necesidades del hospital (22.021 m² de techo, según el Plan Especial)  
Según el Estudio de Impacto Ambiental, este tipo de protección es el de menor intensidad dentro de las del suelo no urbanizable, y no impide la implantación de dotaciones públicas ni otros usos y aprovechamientos del suelo que dispongan de declaración de interés comunitario, si bien es especialmente exigente en cuanto a las medidas adoptar para evitar la contaminación de las aguas subterráneas.  
- Ordenación prevista y usos  
El contenido del planeamiento que se propone se limita a calificar los terrenos que se precisan con dicha finalidad del siguiente modo:  
  
- Zona Equipamiento Público-Hospitalario-Asistencial, de la Red Primaria (PDT), es la que contienen el equipamiento hospitalario propiamente dicho y sus futuras ampliaciones.  
- Zona Red viaria pública (SRV-PRV) y Aparcamientos Públicos (SAV), zona para conectar adecuadamente el viario interno con el resto del sistema viario ya existente ó proyectado por el planeamiento municipal vigente, así como para la dotación de determinadas plazas de aparcamiento público.  
- Zona Verde Pública (SJL).   
Se reservan 13.877 m² para poder conectar la EDAR prevista en el ámbito de la Zona PDT con el punto de vertido a la Rambla Primera.   
  
Además se reserva un conjunto de parcelas para una futura ampliación del hospital en una superficie de 30.590 m², pero no se propone su reclasificación, por lo que la misma, en caso de que fuera necesaria, sería objeto de un expediente independiente.   
En cuanto a los Usos, se establece:  
- Uso global o dominante el de hospital y servicios sanitarios, así como servicios anexos y complementarios, incluida la estación depuradora de aguas residuales, con el carácter de equipamiento de la red primaria (PTD).   
- Usos compatibles en general: asistencial y de bienestar social (TD), Aparcamiento (AV); infraestructura y servicio urbano (ID).  
- Uso compatible específicos: bar, cafetería, restaurante, guardería laboral, administrativo-institucional, educativo-cultural, almacenamiento y logística, infraestructura y servicio urbano.  
Serán Usos Prohibidos todos los demás.   
Infraestructuras y obras asociadas al Proyecto  
El Plan Especial contempla los siguientes servicios dotacionales, cuyas necesidades reales se indica que serán concretadas en el proyecto de urbanización del hospital:  
- Abastecimiento de Agua Potable:  
- Para la zona del hospital y sus dependencias, se estima necesario que el suministro tenga un calibre de 4". En las proximidades de la zona existen pozos de abastecimiento y discurre una tubería perteneciente al Servicio Municipal de agua Potable (Aqualia, Gestión Integral del Agua, SL) sobre la que se acometería un ramal al hospital, que actualmente suministra agua al polígono industrial y que provienen del depósito del Collaico dels Gozos.  
- En las Normas Urbanísticas del Plan Especial, en el art. 7 de determinaciones que debe cumplir el Proyecto de Urbanización, se indica que antes de desarrollar el Sector se deberá justificar una dotación suficiente de agua potable mediante informe expedido por la compañía que explota el servicio.  
- Suministro de energía eléctrica, para zona del Hospital y dependencias anexas:  
- Se ha considerado que se necesitará una potencia instalada de 800-1000KW, y una potencia contratada de 600-700KW. En el Plan se indica que Iberdrola emitió el 19 de noviembre un informe favorable a dicho suministro, para una potencia de1.000 kV y una tensión de 20 kV.  
- El ámbito del Plan Especial no es atravesado por redes de alta o media tensión. Por otro lado, fuera del ámbito pero cercano a éste, existen dos líneas eléctricas de alta tensión al oeste y norte del mismo.   
- Saneamiento: recogida de aguas residuales mediante una red de alcantarillado que desembocará en una estación depuradora de aguas residuales (EDAR), con vertido al barranco Rambla Primera. Esta EDAR se ubicará en la parcela objeto de recalificación, pero su emplazamiento concreto se difiere al proyecto de construcción y de urbanización. Además para asegurar que conexión hasta el punto de vertido, se reserva una superficie con calificación como zona de afección para servidumbres de paso, que afecta a unas parcelas situadas en una franja que discurre entre el límite Oeste de la actuación y la propia rambla Primera, con una superficie de 12.205 m² y que deberán incluirse en el oportuno expediente. Como se establece en el art 10.8 de las NN.UU. del Plan, previamente a la conexión con la instalación principal de depuración, se instalarán sistemas de depuración previos para residuos específicos a fin de que las aguas vertidas cumplan con los parámetros que se indican en el mismo, sobre límites de presencia de aguas residuales establecidos por la CHJ y la Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuales.  
- Aguas pluviales: la red de evacuación de pluviales será separativa respecto de las fecales, posibilitando su reutilización para riego de las zonas verdes, espacios ajardinados y otros servicios. La evacuación de este agua se canalizará en subterráneo a la Rambla Primera, por conducción unitaria con las aguas ya depuradas provenientes de la EDAR.  
- Telefonía y telecomunicaciones: será necesaria la instalación de fibra óptica enterrada, mediante un sistema de infraestructura de telecomunicaciones común, según lo exige la conselleria de Sanidad.  
- Viario perimetral: Incluye pavimentación de calzadas y aceras e instalación de alumbrado público. Los viales estarán dotados de arbolado y mobiliario urbano, conforme a lo establecido en el Plan General  
Además para la integración de este equipamiento, que constituye en sí mismo un elemento de la red primaria y estructural de dotaciones públicas, se afecta a otro elemento de dicha red: la carretera de Llíria-Casinos (CV-35), que está previsto que se convierta en autovía, como se establece en el "Estudio Relativo al régimen de utilización y explotación de la concesión para la Reforma, Conservación y explotación de la CV-35, tramo Valencia-Losa del obispo, y variante Norte de Benaguacil, tramo de la CV-50".   
Tramitación administrativa  
En fecha 27 de julio de 2004 se aprueba inicialmente por acuerdo plenario el Plan Especial "Hospital Comarcal de Llíria" promovido por la Entidad Local Ayuntamiento de Llíria, condicionándolo al cumplimiento de todas las modificaciones indicadas por los servicios técnicos y jurídicos, así como su sometimiento a información pública.  
Por tratarse de un Plan Especial de iniciativa pública cuya aprobación definitiva compete a la conselleria de Territorio y Vivienda, se realiza una consulta previa a dicha conselleria sobre el Plan Especial, y ésta considera necesaria la formulación de un Estudio de Impacto Ambiental que acompañe al Plan Especial Hospital de Llíria.  
Por acuerdo plenario, a fecha 17 de febrero de 2005 se aprueba de nuevo inicialmente el Plan Especial "Hospital Comarcal de Llíria", que incorpora ya las modificaciones de ordenación derivadas de los informes emitidos por la conselleria de Sanidad y la conselleria de Infraestructura y Transporte. En dicho acuerdo se aprueba también inicialmente, el estudio de Impacto Ambiental que acompaña al citado Plan Especial, para que sean sometidos a información pública.  
En fecha 12 de mayo de 2005, se aprueba provisionalmente el Plan Especial "Hospital Comarcal de Llíria", así como el Estudio de Impacto Ambiental, tras desestimar las alegaciones presentadas.  
El Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial remite en fecha 23 de septiembre de 2005 al Servicio General de Gestión del Medio Natural de conselleria de Territorio y Vivienda el Estudio de Impacto Ambiental. Por tanto, en dicha fecha se incoa el expediente de Evaluación de Impacto Ambiental.   
1. Información pública  
El Ayuntamiento de Llíria aprueba el 27 de julio de 2004 someter el Plan Especial Hospital comarcal de Llíria a información pública. Éste aparece publicado en el periódico Las Provincias el día 2 de agosto de 2004 y en el DOGV Nº 4.818 el día 12 de agosto de 2004.   
Posteriormente ante la consideración de conselleria de Territorio y Vivienda de acompañar el Plan Especial con un Estudio de Impacto Ambiental, se estableció otro periodo de información pública, aprobado por Pleno el 17 de febrero de 2005. Ambos documentos aparecieron publicados en el periódico El Levante el día 19 de febrero de 2005 y en el DOGV Nº 4.956 el día 1 de marzo de 2005. Esta última publicación abrió el segundo periodo de presentación de alternativas técnicas y alegaciones.   
2. Resumen de alegaciones  
Al Plan Especial publicado inicialmente se presentó 1 alegación, presentada por el Grupo Municipal de Ezquerra Unida-Esquerra Valenciana-Entesa, en la que se indica que no existía ningún documento que especificase las características del centro a construir; que no se justifica la ubicación elegida a 2 km de Llíria; que no se han especificado los criterios por los que se han desestimado otras alternativas (de las que no existe ninguna constancia en el expediente); que no se ha incluido un estudio acústico a pesar de encontrarse cercana a la futura autovía de Llíria a Casinos; que el emplazamiento elegido esta próximo a 3 polígonos industriales: Montecollado (al otro lado de la Autovía), Carreses (a unos 500 m en línea recta y con una previsión de expansión de 500.000 m²) y al este, la industria EBANIS.  
En el informe de contestación del Departamento de Urbanismo del Ayuntamiento, de fecha 4 de febrero de 2005, únicamente se indica que en el informe de fecha 22 de febrero de 2004 de la conselleria de Sanidad, se detalla el Programa de Necesidades del Hospital. En cuanto al resto de aspectos se vuelve a remitir al Plan Especial. Así se indica que en las NN.UU. del Plan Especial (10.6) se indica que la construcción del hospital debe ir acompañada de estudio acústico. En cuanto a los polígonos industriales se afirma que se ha emitido informe favorable de la conselleria de Sanidad.  
En la segunda publicación realizada del Plan Especial, junto con el correspondiente Estudio de Impacto Ambiental, se presentaron 3 alegaciones, cada una de ellas presentada por diferentes representaciones siendo de carácter ambiental dos de ellas.   
La primera de las alegaciones con carácter ambiental es la presentada por el Grupo Municipal de Ezquerra Unida-Esquerra Valenciana-Entesa, que reiteran las alegaciones presentadas en el otro periodo, entre las que destacan los siguientes aspectos:  
- la ausencia del estudio de impacto acústico en el Plan Especial, debido a la afección de la futura autovía de Llíria hasta Casinos.  
- El estudio de Impacto ambiental no contempla las medidas a adoptar para minimizar la situación acústica de la instalación.   
- Proximidad a los 3 polígonos industriales ya indicados  
- Falta de justificación del emplazamiento elegido y de los motivos por lo que se desestimaron las otras dos alternativas planteadas.  
La segunda de las alegaciones, la presentada por el Centre d'Aqüicultura Experimental (CAE) hace referencia al contenido del Estudio de Impacto Ambiental del Plan Especial ya que no contiene un Estudio de las alternativas técnicamente viables y justificación de la solución adoptada, así como tampoco figura la identificación y valoración de los impactos, tanto en la solución propuesta como en sus alternativas.   
Todas las alegaciones son contestadas mediante un informe del Departamento de Urbanismo del Ayuntamiento de Llíria a fecha 26 de abril de 2005, el cuál contesta a las alegaciones presentadas lo siguiente:   
1. En lo referente a la alegación del Grupo Municipal de Ezquerra Unida-Esquerra Valenciana-Entesa, se reitera lo contestado anteriormente. Así se indica que en las Normas del Plan Especial se prevé que la construcción del hospital debe de ir acompañada de un estudio de impacto acústico, y además que el Estudio de Impacto Ambiental, en el Anexo de impacto sobre ruidos, y en el Documento de Síntesis, incluye las medidas preventivas y correctoras de este tipo de impacto.   
2. La segunda alegación trata sobre el contenido del Estudio de Impacto Ambiental. El análisis de las alternativas técnicamente viables se recoge en el punto 1 de la Memoria Justificativa y en el punto 2 del EIA, y la identificación y valoración de los impactos están desarrolladas también en el citado Estudio.  
3. Peticiones de información o documentación complementaria  
Según se indica en diversos documentos del expediente, la conselleria de Territorio y Vivienda recomienda la realización del Estudio de Impacto Ambiental del Plan Especial. Atendiéndose a dichos informes el Ayuntamiento de Llíria redacta un nuevo Plan Especial y el correspondiente Estudio de Impacto Ambiental y solicita nuevamente informe a las consellerias de Sanidad e Infraestructuras y Transportes.  
En fecha 28 de octubre de 2005, el Jefe de Área de Evaluación Ambiental de la conselleria de Territorio y Vivienda solicita que se complete la siguiente documentación para continuar con el procedimiento iniciado:  
1. Se debe realizar un examen de las alternativas técnicamente viables y justificación de la solución adoptada, que deberá considerar detalladamente los dos aspectos más problemáticos del emplazamiento elegido:  
- La afección por ruido sobre el hospital debido a la futura autovía Llíria-Casinos.  
- La vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos existente en el territorio.  
2. Se debe realizar un estudio acústico, debido a la proximidad del emplazamiento elegido a la futura ampliación de la CV-35. Este estudio debe servir para profundizar en la evaluación y minoración del impacto acústico de la autovía sobre el hospital, justificar o replantear el emplazamiento elegido, y si fuera necesario, deberá recoger las medidas necesarias para atenuar los niveles sonoros recibidos en el hospital, adecuándose a los objetivos de calidad establecidos en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana de Protección contra la Contaminación Acústica.   
3. La valoración de impactos de la actuación realizada en el Estudio de Impacto Ambiental presentado, es copia del estudio del Plan General. Por lo que se deberá realizar una evaluación exhaustiva en relación con la zona concreta del ámbito del Plan Especial, en la que se identifiquen y valoren los impactos tanto de la fase de construcción como en la de mantenimiento del Hospital.  
En fecha 5 de julio de 2005 el Ayuntamiento de Llíria, remite en contestación a un oficio de fecha 14 de julio referente a la documentación a presentar para tramitar el Plan Especial, diversa documentación, destacando:  
- Informe favorable de la Confederación Hidrográfica del Júcar, a los efectos previstos en el art. 19.2 de la Ley 4/2004 de la Generalitat Valenciana y del art. 25.4 del Texto Refundido de la Ley de Aguas, respecto a la disponibilidad de recursos hídricos para los usos previstos, para un incremento del volumen de agua necesaria para atender la actividad planteada de 73.000 m³/año.   
- Certificado del secretario general del Ayuntamiento de Llíria de fecha 22 de septiembre de 2005, relativo a capacidad suficiente de la administración Local para la recogida y transporte a vertedero controlado, tanto de los residuos sólidos urbanos, como de los residuos inertes que se generen. Los residuos tóxicos o peligrosos que se produzcan, deberán ser recogidos por empresa especializada, de acuerdo a la normativa específica, como se indica en el art. 10.9 de las Normas del Plan Especial.  
- En el mismo certificado se resume el tratamiento previsto de las aguas residuales, ya indicado en el Estudio de Impacto Ambiental.  
En fecha 28 de octubre, el Ayuntamiento de Llíria, remite la siguiente documentación:  
- Un ejemplar de la Memoria, de las Normas del Plan Especial y del plano n º 6.  
- Un ejemplar el Documento de Síntesis del EsIA.  
  
- Un ejemplar del Estudio Acústico del EsIA.  
- Copia del informe favorable de la Confederación Hidrográfica del Júcar de 25 de agosto de 2005.  
- Copia del certificado del secretario general del Ayuntamiento sobre capacidad de gestión de residuos y de aguas residuales.  
- Copia del informe patrimonial favorable de 5 de octubre de 2005 del director general de Patrimonio.  
En cuanto al examen de alternativas, el Ayuntamiento cita "...de entre las distintas alternativas estudiadas, se ha considerado por los técnicos de la conselleria de Sanidad y por los técnicos municipales que el emplazamiento más adecuado es junto a la futura autovía Llíria-Casinos, CV-35, al facilitar con ello los desplazamientos."  
En el estudio acústico se hacen unas previsiones de niveles de ruido debido a la presencia de la futura Autovía CV-35 basándose en los datos de los tramos ya en servicio de dicha Autovía, que estiman niveles sonoros en dBA, L50 (nivel que se supera el 50% del tiempo, que consideran equivalente a Laeq) a diversas distancias de la carretera, en particular a una distancia de 50 m los niveles calculados son:  
  
Día Noche  
L50 = 73,56 dBA L50 = 69,06 dBA  
  
Para que dichos niveles respeten los límites expresamente impuestos en el Anexo II de la Ley 7/2002, se establecen las siguientes medidas correctoras:  
- Fase de construcción. Se contemplan en esta fase las siguientes medidas corectoras:  
- Reducción de la velocidad de tránsito de vehículos pesados.  
- Desarrollo de un programa de vigilancia ambiental a partir de datos obtenidos en muestreos semanales de sonido en el perímetro de la actuación, en intervalos de 200 m. con objeto de asegurar que no sobrepasan los niveles de contaminación normales de este tipo de actividad según la tabla del apartado 4.1. del Estudio Acústico.  
Como consecuencia de los datos que se obtengan en este programa podrán tomarse medidas adicionales, bien evitando la simultaneidad de movimiento y funcionamiento de determinados vehículos y maquinaria, bien disponiendo la implantación de pantallas protectoras provisionales, u otras.  
- Fase de ejercicio de la actividad. Las medidas correctoras de aplicación, con independencia de las que se determinen en las fases posteriores de desarrollo del planeamiento, y fundamentalmente en los proyectos de edificación y de actividad, han de basarse necesariamente en dos líneas de actuación:  
a) Alejar la edificación de la autovía en la medida de lo razonablemente posible teniendo en consideración otras variables, como la funcionalidad del Proyecto y el óptimo aprovechamiento del recurso suelo.  
b) Creación de obstáculos a la propagación de las ondas sonoras desde la futura autovía y todo ello hasta conseguir reducir el nivel sonoro a 50 m. de distancia de ésta, que es la distancia de la zona de protección de la carretera, (no edificable) una cantidad a cifrar, teniendo en consideración el resultado de la tabla del apartado 3, en:  
  
  
  
Estas consideraciones habrán de tenerse en consideración en el Proyecto de Urbanización que desarrolle la actuación que se propone.  
Informes sectoriales   
- En fecha 7 de julio de 2004 el Servicio Municipal de Agua Potable de Llíria (Aqualia Gestión Integral del Agua SA) emite informe en referencia al suministro de agua potable en zona de nuevo hospital, en respuesta al requerimiento del Ayuntamiento respecto a las conducciones de agua potable y de la capacidad de suministro. En el informe se indica que discurre una tubería perteneciente al Servicio de Agua Potable por las proximidades de la zona donde se proyecta construir el nuevo hospital, sobre la que se podría acometer un ramal al hospital. Esta conducción permite un paso de 15.000 m³/día, suficiente para suministrar los 400 m³/día de demanda actual y los 5.300 m³/día necesarios para incluir la demanda futura estimada, una vez implantado el hospital y el resto de actuaciones previstas en la zona por el PGOU. Es decir se informa sobre la viabilidad técnica, pero no se especifica si existe recurso hídrico suficiente para el abastecimiento de agua potable para los usos propuestos.  
- En fecha 19 de noviembre de 2004, Iberdrola emitió informe favorable al suministro eléctrico para una potencia de 1.000 kV y una tensión de 20 kV, con las condiciones especificadas, que en caso de variar serán objeto de nuevo informe. Posteriormente existe otro Informe de Iberdrola de fecha 30 de marzo de 2005, en el que indican que no podrán realizarse las conexiones hasta que faciliten las licencias municipales, de acuerdo a la Ley 10/2004 de la Generalitat del Suelo No Urbanizable. En fecha 7 de abril de 2005, se reitera la solicitud de informe a Iberdrola sobre las condiciones de conexión y suministro, debido a la reubicación del ámbito del Plan ocasionada por las obras de la futura autovía CV-35, por lo que se aumenta la distancia de la línea eléctrica actual. No se incluye en el expediente contestación a este informe.  
- A fecha 15 de octubre de 2004 la conselleria de Sanidad, Área de infraestructuras y Mantenimiento emite un informe favorable al Plan Especial remitido por el Ayuntamiento de Llíria el 29 de julio de 2004, condicionado a que el Ayuntamiento de Llíria haga constar claramente en el apartado 2. Antecedentes de la introducción del Plan Especial, que se hará cargo de la redacción y ejecución del Proyecto de Urbanización, en su calidad de titular del viario perimetral de la parcela hospitalaria, con carácter de dominio y uso público municipal.  
- La conselleria de Infraestructuras y Transporte en respuesta a la solicitud de informe del Ayuntamiento de Llíria de fecha 29 de julio de 2004, emitió informes el 29 de octubre y el 28 de diciembre de 2004, en los que acepta incorporar al proyecto de construcción de la autovía la remodelación de los enlaces y el viario lateral en la zona afectada, construyendo dos glorietas unidas por un paso elevado, sustituyendo el anteriormente proyectado, lo que requería la readaptación del Plan Especial a esta circunstancias. Así, pide la colaboración urbanística del Ayuntamiento de Llíria, de modo que facilite la obtención de los terrenos necesarios para incluir estas nuevas conexiones, con la cesión de los que se califiquen como urbanos o urbanizables.  
Posteriormente, se modifica parcialmente el Plan Especial incluyéndose las referencias derivadas de los informes de las consellerias competentes. Atendiéndose a dichos informes el Ayuntamiento de Llíria redacta un nuevo Plan Especial y el correspondiente Estudio de Impacto Ambiental y solicita nuevamente informe a las consellerias de Sanidad e Infraestructuras y Transportes.   
- A fecha 22 de marzo de 2005 la conselleria de Sanidad emite informe FAVORABLE en relación al Plan Especial "Hospital Comarcal de Llíria", aprobado según el acuerdo en Pleno del Ayuntamiento de Llíria, en sesión extraordinaria celebrada el 17 de febrero de 2005.  
Actualmente, la conselleria de Infraestructuras y Transporte, no ha emitido informe por estar a la espera de la posible incidencia de la selección de la oferta más ventajosa para la adjudicación de las obras de la autovía en régimen de concesión, pudiera tener en cuanto a las variantes o mejoras que afecten a los accesos al hospital.  
- En fecha 8 de septiembre de 2005 el director general de Patrimonio Cultural Valenciano comunica al Ayuntamiento de Llíria que para la emisión de informe patrimonial y al efecto de elaborar el correspondiente Estudio de impacto ambiental sobre el patrimonio cultural, deberá llevarse a cabo una prospección arqueológica que permita definir la afección de las obras previstas sobre el patrimonio arqueológico, además de recabarse la información relativa a elementos arquitectónicos y etnológicos, al efecto de valorar el impacto sobre los mismos y las medidas a adoptar en su caso, conforme a la Ley del Patrimonio Cultural Valenciano. En cuanto al patrimonio paleontológico a la vista de la documentación planimétrica aportada, no resulta necesaria actuación alguna y no existen afecciones de este tipo.  
- En fecha 5 de octubre de 2005, el director general del Patrimonio Cultural Valenciano, informa favorablemente, desde la estricta óptica patrimonial, el Plan Especial del Hospital Comarcal de Lliria, de acuerdo al art. 11 de la Ley 4/98, una vez presentada la correspondiente documentación y evacuados los informes de sus servicios técnicos.  
Afecciones legales  
En relación con la transposición de la Directiva 92/43/CEE y la Red Natura 2000, no se ha constatado la existencia en el ámbito de actuación de lugares de interés comunitario, propuestos para formar parte de la Red Natura 2000 ni ZEPAs designadas para formar parte de la Red Natura 2000. Tampoco aparecen Espacios Naturales Protegidos de la Generalitat Valenciana (Parque Natural, Paraje Natural, Paraje Natural Municipal, Reserva Natural, Monumento Natural, Sitio de interés y Paisaje protegido), Zonas Húmedas catalogadas, Microrreservas vegetales, Montes de Utilidad Pública o gestionados por la administración. Tampoco existe presencia de vías pecuarias, reguladas por la Ley 3/95, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias.   
Por otro lado, el ámbito de la actuación, se encuentra próximo a la carretera CV-35, que como se ha indicado, está previsto que sea ampliada y convertida en autovía. Por tanto el Plan Especial deberá tener en cuenta lo establecido en la Ley 6/1991, de 27 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Carreteras de la Comunitat Valenciana, en especial en lo referente a las zonas de afección de la carretera:  
- Zona de Dominio Público: 5 metros, a contar desde la arista exterior de la explanación (art.32, apartados 2 y 3).  
- Zona de Protección: 50 metros, medidos desde la arista exterior de la calzada más próxima (art. 33.3).  
- Zona de Reserva: para la ampliación o mejora de una carretera existente.  
- Línea límite de edificación: 50 metros desde la raya blanca más próxima (arcén).  
Estas condiciones han dado lugar a que en la ordenación del ámbito se prevea una franja de 50 metros de anchura de separación entre la autovía y la parcela del hospital.  
En este sentido se han recibido sucesivos informes de la conselleria de Infraestructuras y Transporte, referentes a la conexión de la autovía y el ámbito del Plan Parcial, en los que acepta incorporar al proyecto de construcción de la autovía la remodelación de los enlaces y el viario lateral en la zona afectada, construyendo dos glorietas unidas por un paso elevado, sustituyendo el anteriormente proyectado.   
La implantación del uso sanitario en las inmediaciones de una futura autovía, ya prevista, determina que se deba asegurar el cumplimiento de la normativa vigente: Ley 37/2003, de 17 de noviembre, del Ruido, y Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana de Protección contra la Contaminación Acústica, así como el Decreto 266/2004, de 3 de diciembre, de la conselleria de Territorio y Vivienda, de Prevención y corrección de la contaminación acústica en relación con otras actividades, instalaciones, edificaciones, obras y servicios. Estas dos últimas establecen en su Anexo II, los niveles sonoros que son objetivo de calidad en función del uso previsto.  
Consideraciones ambientales  
Tras el análisis de la cartografía temática de la COPUT se deduce que los aspectos ambientales más relevantes para una correcta planificación ambiental son:  
- Se trata de un área de cultivos agrícolas de secano, en su mayoría almendros, olivos y algarrobos, algunos de ellos de considerables dimensiones. Hay que destacar la existencia de una vivienda dentro del ámbito del Plan y también una pequeña acequia.  
- Al oeste del sector discurre la Rambla Primera donde se pueden encontrar carrizo (Phragmites sp.) con algunos restos diseminados de adelfa (Nerium oleander) junto con diversas especies de carácter nitrófilo, como la olivarda (Dittrichia viscosa), las cachurreras (Xanthium spinosum y X. Strumarium) o el gamocillo (Asphodelus fistulosus).Al borde de la rambla encontramos algunas coscojas (Quercus coccifera), espinos negros (Rahmnus lyciodes), aliaga (Ulex sp.), etc.  
Hay que destacar que cerca de la reserva de terrenos para ubicar las conducciones y el punto de vertido de la red de saneamiento, existen, al otro lado de la rambla, otros dos puntos de vertido de las industrias del polígono industrial Carresses.   
- El ámbito del Plan Especial posee una vulnerabilidad Alta a la contaminación de acuíferos. En los terrenos incluidos en esta categoría son desaconsejables los usos industriales y residenciales intensivos por riesgo de contaminación fisico-química de las aguas subterráneas, y los usos agrícolas intensivos. Los usos residenciales extensivos pueden ser tolerados siempre que el saneamiento y la depuración efectiva de las aguas queden garantizados.   
- Con relación a la accesibilidad potencial a los recursos hídricos, todo el ámbito de estudio se caracteriza por poseer una clasificación de grado Alto. Hay que destacar la presencia de dos pozos de abastecimiento municipal cercanos a la actuación, pozos Rambla I y II, según se aprecia en la cartografía del EsIA.  
- Atendiendo a la capacidad agrológica del suelo, es decir, a la clasificación del suelo por su aptitud para la explotación agrícola y forestal, la zona de estudio se encuentra dentro de una capacidad agronómica Elevada en su parte oeste y Media en su parte sureste.  
- Los terrenos incluidos en el Sector no tienen riesgo de deslizamiento o desprendimiento.  
- Todo el ámbito del Plan Especial corresponde a riesgo bajo tanto en la erosión actual, como en la erosión potencial.  
- La superficie de actuación no posee ningún riesgo de inundación.  
Según la cartografía del Inventario Forestal vigente en la Comunidad Valenciana (E 1:10.000) no existente Suelo Forestal dentro del ámbito del Plan Especial, aunque se encuentra, en el Cerro de los Perros, a 50 m de la Reserva para Ampliación y a 500 m de la parcela objeto del Plan Especial. También se considera Suelo Forestal el cauce de la Rambla Primera.  
En lo referente a la explotación de los recursos naturales (abastecimiento de agua potable, depuración de aguas residuales y gestión de residuos) se prevé un incremento apreciable debido al desarrollo y funcionamiento del hospital, por lo que se deberán solucionar antes de la construcción.  
- Abastecimiento. Según el informe de la empresa concesionaria del Servicio Municipal de Agua Potable de Llíria (Aqualia Gestión Integral del Agua SA) discurre en las proximidades de la zona, donde se proyecta construir el nuevo hospital, una tubería perteneciente al Servicio de Agua Potable sobre la que se podría acometer un ramal para el futuro hospital. Las estimaciones sobre las dotaciones necesarias para el abastecimiento de agua potable que se incluyen en el Plan Especial, únicamente indican que el suministro tenga un calibre de 4''y que para otros servicios son:  
- Baldeo: 2,5lts/m²/dia  
- Áreas ajardinadas: 5,0 lts/m²/día  
- Zonas Verdes: 10 lts/m²/día  
- Servicio contra incendios y similares: Caudal de 1.000 lts/minuto (16,67 lts/seg  
indicándose que en el proyecto de urbanización se concretarán las necesidades reales de todos estos servicios para poder dar adecuada respuesta a la demanda que generen.  
Por otro lado según el informe favorable de la Confederación Hidrográfica del Júcar, en relación al uso sostenible del agua, existe recurso hídrico suficiente para el abastecimiento de agua potable para la actividad propuesta (73.999 m³/año).   
- Red de Saneamiento. Las aguas residuales se canalizarán mediante alcantarillado hasta la E.D.A.R propia del hospital, que verterá los caudales tratados a la Rambla Primera. Como se establece en el art 10.8 de las NN.UU. del Plan, previamente a la conexión con la instalación principal de depuración, se instalarán sistemas de depuración previos para residuos específicos a fin de que las aguas vertidas cumplan con los parámetros que se indican en el mismo, sobre límites de presencia de aguas residuales establecidos por la CHJ y la Entitat Póblica de Sanejament d'Aigües Residuales. Se deberá incorporar informe o autorización de vertido de las aguas depuradas del Organismo de Cuenca, y las condiciones que debe cumplir.  
En cuanto a las aguas pluviales, se indica que la red de evacuación de pluviales será separativa respecto de las fecales, posibilitando su reutilización para riego de las zonas verdes, espacios ajardinados y otros servicios. Al mismo tiempo se indica que la evacuación de este agua se canalizará en subterráneo a la Rambla Primera, por conducción unitaria con las aguas ya depuradas provenientes de la EDAR. Por tanto se deberá especificar el tratamiento previo al riego y los parámetros de calidad de ese agua, e incorporar la pertinente autorización del Organismo de Cuenca.  
- Gestión de residuos: Los residuos generados por la actividad del Hospital deberán estar gestionados debidamente según la Ley de Residuos 10/2000, de 12 de diciembre, de Residuos de la Comunidad Valenciana, además de poseer una autorización administrativa de la conselleria de Territorio y Vivienda por ser una actividad productora de residuos peligrosos.   
- El ámbito de estudio no está atravesada por redes de alta o media tensión, pero sí existen dos líneas eléctricas aéreas de media y alta tensión denominadas L-2 "Casinos" y L-12 "Polígono Carrases" cercanas al ámbito de estudio. Estas líneas deberán ser subterráneas si discurren por el ámbito del Plan Especial cuando se proporcione suministro de energía eléctrica al hospital.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Órgano Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. Según el artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por tanto y a la vista de todo lo anterior se formula lo siguiente:  
Declaración de impacto ambiental   
Primero  
Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Plan Especial Hospital comarcal de Llíria (Valencia), que comprende la recalificación de Suelo No Urbanizable sujeto a especial protección por ser vulnerable a la contaminación de los acuíferos subterráneos a Suelo No Urbanizable Común de una superficie total de 61.956 m², cuyo promotor es el Ayuntamiento de Llíria, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada hasta el momento, con los Informes Sectoriales emitidos al respecto, y con los condicionantes establecidos a continuación.  
  
Segundo  
Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:  
1. Previamente a la conexión con la instalación principal de depuración, se instalarán sistemas de depuración previos para residuos específicos a fin de que las aguas vertidas cumplan con los parámetros que se indican en el mismo, sobre límites de presencia de contaminantes de aguas residuales establecidos por la Confederación Hidrográfica del Júcar y la Entidad Pública de Saneamiento de Aguas Residuales. Por tanto, se deberá recabar informe favorable de estos organismos en este sentido antes de la construcción del hospital, en el que se autorice el vertido a la Rambla Primera y las condiciones que se deben cumplir.  
En cuanto a las aguas pluviales, se deberá especificar el tratamiento previo al riego y los parámetros de calidad de ese agua, e incorporar la pertinente autorización del Organismo de Cuenca.  
La puesta en funcionamiento del Hospital estará condicionado a que estén ejecutadas y finalizadas las actuaciones de construcción y puesta en funcionamiento de la EDAR del Hospital.  
En cualquier caso, los vertidos de aguas residuales y pluviales, deberán ajustarse a lo dispuesto en la normativa específica vigente y en particular al Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas.  
2. Respecto a la gestión de los residuos sólidos, el Ayuntamiento deberá hacerse cargo de su gestión cumpliendo el Plan Zonal de Residuos, la Ley 10/1998 de 21 de abril de Residuos de la Comunidad Valenciana, el Real Decreto 1481/2001 de 27 de diciembre por el que se regula la eliminación de residuos mediante vertedero y la Ley 10/2000 de Residuos de la Comunidad Valenciana. Por otro lado los residuos tóxicos o peligrosos que se produzcan deberán ser recogidos por empresa especializada, de acuerdo con la normativa específica sobre este tipo de residuos. En cualquier caso, se deberá disponer de la pertinente autorización administrativa de la conselleria de Territorio y Vivienda, al tratarse de una actividad productora de residuos tóxicos o peligrosos.   
3. Para la elección del emplazamiento concreto de las instalaciones dentro de la parcela y el diseño pormenorizado de las edificaciones, se debe estudiar en mayor detalle el impacto acústico ocasionado por la proximidad del hospital a la futura autovía Llíria - Casinos. Así, se deberá realizar un Estudio Acústico detallado de la afección de la carretera al hospital, a ser posible apoyado en mediciones directas una vez se encuentre en funcionamiento la autovía, o en su defecto, mediante un estudio acústico que tenga en cuenta las condiciones de generación y propagación del ruido y que determine el valor de los parámetros establecidos en la legislación vigente.  
A partir de los datos obtenidos se deberá definir la distribución y el diseño de las edificaciones, los materiales a emplear, así como la ubicación de los distintos usos previstos, y deberán establecerse las medidas correctoras concretas (pantallas acústicas, caballones de tierra, etc), a nivel de proyecto constructivo, de forma que se alcancen en el ámbito del hospital los objetivos de calidad establecidos en la Ley 7/2002 y los límites establecidos en el Decreto 266/2004, de la conselleria de Territorio y Vivienda:  
4. Si durante la ejecución del proyecto se encontrasen restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el titular deberá poner el hecho en conocimiento de la conselleria de Cultura, Educación y Deportes de manera inmediata, adoptando las medidas preventivas pertinentes en orden a su protección y conservación, y de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
5. El material necesario para realizar la explanada del sector deberá provenir de cantera o zona de préstamo autorizada, debiéndose disponer de certificado en el que se especifique el origen de los materiales, se justifique el volumen necesario y la capacidad de la zona de préstamo para atender la demanda generada. Debiendo disponer de las autorizaciones sectoriales preceptivas.  
6. La tierra vegetal extraída durante la fase de movimiento de tierras, y que sea susceptible de aprovechamiento, se mantendrá en condiciones agrícolas adecuadas y se destinará al relleno de las zonas verdes previstas en la actuación, o en su defecto a otras áreas del municipio donde sea susceptible su utilización.  
7. Cabe destacar la presencia de ejemplares de algarrobos y olivos de porte relevante, que tienen cierto valor ornamental y ambiental. Estos pies deberán ser conservados in situ en condiciones adecuadas cuando sea posible o bien trasplantados a las zonas verdes previstas en el Plan Especial, sin que sean dañados durante la fase de obras. Cuando esto no sea posible, se planteará trasplantar a zonas próximas adecuadas del entorno de la actuación, aquellos pies de dimensiones considerables.  
8. Para el ajardinamiento de las zonas verdes y la restauración de terrenos afectados por la actuación, se emplearán especies vegetales autóctonas típicas del paisaje mediterráneo.   
9. Se deberán cumplir las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental establecidos en el Estudio de Impacto Ambiental (incluido el Estudio Acústico) y en el Documento de Síntesis. Además tendrán que tenerse en cuenta las siguientes consideraciones y/o puntualizaciones:  
- Se deberán cumplir los objetivos de calidad y los niveles límite de recepción establecidos en la legislación vigente ya indicados. Para ello se realizará una evaluación de los niveles de recepción en el ambiente exterior e interior, conforme a la metodología establecida en el Decreto 266/2004, de forma previa a la entrada en funcionamiento del hospital, que se realizará en los puntos más desfavorables o con valores más restrictivos. Esta evaluación será realizada posteriormente de forma anual, para comprobar que se continúan cumpliendo los niveles de recepción indicados.  
- Anualmente se realizarán análisis químicos de las aguas subterráneas. Se analizarán concretamente las aguas subterráneas de pozos y sondeos ubicados en las proximidades (pozos Rambla I y II, y algún otro pozo próximo situado a menor cota que la actuación).  
- Se realizarán con periodicidad de 30 días análisis químicos, físicos y microbiológicos de los vertidos que afluyen a la estación depuradora, previamente a la acometida a ésta, para comprobar que no se superan los límites permitidos, los indicados en el Estudio de Impacto Ambiental y que no se produce contaminación radiactiva. Con la misma periodicidad se deberá analizar el efluente de la depuradora y el agua depurada que se vaya a reutilizar para riego, para comprobar que cumple los parámetros de vertido que establezca la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
- Se incluirán en el Programa de Vigilancia Ambiental las labores de balizado de la zona de obras y el señalamiento de los ejemplares arbóreos que se deban mantener, trasplantar o cortar, la vigilancia de las obras para asegurar que no resulte dañado el arbolado existente que se vaya mantener, así como, en su caso, el control y seguimiento de las labores de trasplante que se propongan.   
- Se deberá actualizar la legislación de aplicación que se indica en el Programa de Vigilancia.  
10. De forma previa al inicio de las obras, el promotor deberá presentar ante la administración municipal y ante la conselleria de Territorio y Vivienda, un Programa de Vigilancia Ambiental refundido, que incluya todos los aspectos mencionados anteriormente, lo establecido en los distintos documentos ambientales presentados, con un calendario aproximado para la aplicación del programa y el compromiso de presentar una memoria o informe anual.  
11. Los aspectos concernientes a las medidas preventivas y correctoras derivadas del cumplimiento de las ordenanzas municipales, de la legislación sectorial de aplicación vigente, las medidas establecidas en este condicionado, las establecidas en el Estudio de Impacto Ambiental (incluido el Estudio Acústico), en el Documento de Síntesis y las labores de vigilancia del Programa de Vigilancia Ambiental, se incorporarán al preceptivo Proyecto de urbanización y al de construcción del hospital, y se valorarán y proveerán presupuestariamente los gastos derivados de su cumplimiento.  
Tercero: Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto: La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 4 de noviembre de 2005. - La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 173/05-AIA  
Título: Instalación fotovoltaica.  
Promotor: Bardomus, SL.  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Planificación y Ordenación del Territorio de la conselleria de Territorio y Vivienda de Castellón.  
Localización: Partida Cova Fumà, 4-1,1 Polígono 20, Parcela 52, Alcalá de Chivert (Castellón).  
Descripción del proyecto.  
Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista.  
El objeto del proyecto es una instalación fotovoltaica de 100 kW, que ocupará parte de dos subparcelas (u, v), de la parcela 52 del polígono 20, situada en el municipio de Alcalá de Chivert (Castellón). La actividad se desarrollará en dos subparcelas pertenecientes a una parcela propiedad del solicitante, siendo el suelo no urbanizable de régimen común de normativa general con uso dominante agrícola.  
El acceso a la propia instalación se realiza a través de puerta metálica a dos hojas con un mínimo de 6 m. de anchura practicada en la valla metálica perimetral.  
La instalación consiste en un parque solar fotovoltaico de 694 m² de superficie de placas, que estarán distribuidas en siete grupos o filas de longitud variable. Los paneles fotovoltaicos se anclarán sobre estructuras metálicas y éstas a su vez sobre bancadas de hormigón armado.  
El terreno a ocupar por toda la instalación será de 2.867 m².  
  
El generador solar a instalar es de 99.36 kW. Para conseguir esta potencia se utililizará un sistema constituido por 46 ramas de 12 módulos de 180 W en serie.  
En la parcela aparece una edificación existente que corresponde con una caseta de campo para aperos, de una sola planta y porche cubierto a la entrada de una superficie total de 150 m². de superficie total. Dicha construcción se encuentra situada en el interior de la subparcela u, al norte de ésta, emplazándose fuera de los límites de la instalación (recinto vallado). Esta caseta no se utilizará ni se aprovechará para dicha actividad, por lo que no se realizarán reformas o ampliaciones de la misma.   
Se instalará una caseta prefabricada portátil en régimen de alquiler, con las dimensiones apropiadas para garantizar en su interior un lavabo, inodoro y zona de vestuario. Esta caseta estará dotada de un depósito de agua potable y de un depósito de aguas residuales generadas con desinfectante químico adecuado. La empresa suministradora de la caseta será la que preste los servicios de recogida con camión pluma una vez usada y reemplazarla por otra para posteriores usos.  
Las canalizaciones eléctricas desembocarán en una caseta independiente y prefabricada destinada únicamente a albergar el convertidor de c.c a c.a. Esta caseta será de construcción prefabricada de hormigón. A continuación de esta caseta se realizará una zanja de canalización eléctrica hasta la caseta en la que se ubicará el Centro de Transformación de 400 kVA que será también de hormigón.   
El vallado del recinto estará compuesto por una valla metálica de 2 m. de altura. Cada estructura metálica será anclada en un grupo de tres bancadas de hormigón armado, que tendrán una profundidad máxima en el terreno de 50 cm, una anchura de 40 cm y una longitud de 2.90 m. Se realizará un total de 51 grupos de tres bancadas, por tanto, 153 bancadas en total.  
Tramitación administrativa.  
En fecha 15 de septiembre de 2005 la Dirección Territorial de Castellón de la conselleria de Territorio y Vivienda remitió la documentación técnica y el Estudio de Impacto Ambiental (EIA) correspondientes a la Instalación Fotovoltaica de Alcalá de Chivert.  
Ha sido sometido a información pública por la Dirección Territorial de Castellón en el DOGV, constando el certificado de no haberse presentado alegación alguna al proyecto de la planta de generación de energía fotovoltaica. Asimismo, ha permanecido expuesto en el tablón de edictos del Ayuntamiento de Alcalá de Chivert durante el plazo de veinte días hábiles desde el 21 de junio.  
Consideraciones ambientales.  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.  
La zona donde se asentará la instalación y concretamente la parcela en cuestión, se encuentra destinada al cultivo del naranjo, existiendo otras parcelas limítrofes dedicadas al cultivo de olivos y almendros y otras que se han quedado en desuso agrario.  
Por lo tanto la parcela no está ubicada dentro de un área de gran valor ecológico, ni paisajístico, ni está sujeta a ninguna protección especial alguna.  
Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes.  
Durante la fase de realización se producirá un impacto sobre el suelo, sobre todo en aquellos lugares en los que se realicen las zanjas destinadas a albergar las canalizaciones eléctricas y las bancadas de hormigón armado sobre las que se anclarán las estructuras de soporte de los paneles fotovoltaicos.   
También se realizará un acondicionamiento del terreno destinado a albergar las casetas prefabricadas para el inversor, el centro de transformación y el sistema de puesta a tierra.   
Posteriormente se realizará una compactación del terreno, antes de añadir la grava de machaqueo.  
Otro impacto a tener en cuenta es el producido sobre el paisaje, pudiendo originar una distorsión del equilibrio natural y de la armonía estética del lugar del emplazamiento.   
Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental.  
Para paliar en la medida de lo posible el impacto paisajístico se propone como medida correctora, la colocación en todo el perímetro (junto a la valla metálica), de vegetación arbórea a modo de apantallamiento vegetal. Se plantarán especies como el ciprés dejándolos hasta una altura superior a los 2 m.  
Por otra parte, no se utilizarán sustancias o compuestos químicos para la limpieza de los paneles fotovoltaicos, utilizando únicamente agua sin ningún aditivo. En el caso de que se produjera un derrame accidental, se eliminará dicho derrame y se restituirán los aspectos originales del terreno.  
Respecto al Programa de Vigilancia Ambiental este tendrá como objetivo detectar las desviaciones ocurridas sobre las previsiones establecidas en el Estudio de Impacto Ambiental, manteniendo las instalaciones en perfecto estado de uso, no permitiéndose derrames incontrolados, emanaciones indeseadas a la atmósfera y respetando las condiciones ambientales de la zona.  
Consideraciones jurídicas.  
El proyecto examinado deberá someterse al procedimiento de Evaluación de Impacto Ambiental según lo indicado en el art. 24 de la Ley 10/2004, de 9 de diciembre, de la Generalitat, del Suelo No Urbanizable.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Proyecto de Instalación fotovoltaica, promovido por BARDOMUS, SL., siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental.  
  
Segundo  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:  
1. Previo al inicio de los trabajos de excavación se deberá solicitar informe a la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, que en aplicación del art. 62.2 de la Ley 4/98 determinará la viabilidad patrimonial de la actuación y/o las condiciones a las que debe sujetarse necesariamente la misma.  
2. La altura de dicha instalación fotovoltaica no superará los 6 m.  
  
3. No se realizarán acopio de materiales de ningún tipo en las zonas interiores o exteriores de las instalaciones.  
4. En el caso de que se produjera un hipotético derrame accidental, se realizará la eliminación adecuada del mismo y se restituirán los aspectos originales del terreno.  
5. No se realizarán en las zonas colindantes edificaciones, caminos ni aperturas de zanjas que modifiquen el entorno.  
6. No se utilizarán sustancias o compuestos químicos para la limpieza de los paneles fotovoltaicos, únicamente se empleará agua sin ningún aditivo.  
7. Para reducir la aportación al impacto visual sobre el paisaje debido al tipo de actividad, se plantarán elementos arbóreos a modo de apantallamiento vegetal, dejándolos con una altura mínima de 2.50 m.  
  
  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.  
  
Valencia, 4 de noviembre de 2005.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML