Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5449, del 13-02-2007 (2007/1438)

RESOLUCIÓ de 22 de desembre de 2006, de la Direcció General de Qualitat Ambiental, per la qual s'atorga a l'empresa cemex españa, sa, l'autorització ambiental integrada per a una fàbrica de ciment en el terme municipal de buñol.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5449

Data del DOGV
:   13-02-2007

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - A) AUTORITZACIONS I CONCESSIONS

Número del document
:   2007/1438

CVE


Data del document
:   22-11-2006

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * [Buñol](javascript:void(0))
    * [empresa privada](javascript:void(0))
    * [edifici industrial](javascript:void(0))
    * [ciment](javascript:void(0))

Vistos els documents que apareixen en l'expedient 66/04 IPPC, instruït a instàncies de l'empresa Cemex España, SA, a fi d'obtindre l'autorització ambiental integrada per a les instal·lacions existents de fabricació de ciment, així com per a les modificacions que s'han de realitzar en les línies de producció de clínquer gris i blanc, en el terme municipal de Buñol, s'emet la present resolució de conformitat amb els següents,
Antecedents de fet
Primer. Amb data 13 d'agost del 2004, el Sr. Javier Ignacio Vicent Catalán de Ocón en representació de l'empresa CEMEX ESPAÑA, SA, amb CIF A-46.004.214 i ubicada en l'autovia València- Madrid, quilòmetre 307 de Buñol, València, presenta en la Conselleria de Territori i Habitatge, la sol·licitud d'autorització ambiental integrada per a la fàbrica de ciment de Cemex España a Buñol, que es detalla en l'annex I.
A la sol·licitud s'acompanya còpia de la sol·licitud de l'informe de compatibilitat urbanística presentada en l'Ajuntament de Buñol amb data 25 de juny del 2004.
Segon. Una vegada admesa a tràmit la sol·licitud, la Conselleria remet la documentació a totes aquelles administracions públiques i òrgans de la Generalitat que han d'intervindre en la resolució de l'autorització ambiental integrada.
Tercer. Amb data 11 de novembre del 2004 l'empresa presenta l'informe de compatibilitat urbanística, emés per l'Ajuntament de Buñol amb data 9 de novembre del 2004.
Quart. Amb data 24 de novembre del 2004, la Conselleria de Territori i Habitatge requerix nova documentació, que es presenta amb data 16 de desembre del 2004.
Cinqué. L'expedient de referència s'ha sotmés a informació pública, durant un període de 30 dies hàbils, d'acord amb el que establix l'article 16 de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, publicant anunci en el Diari Oficial de la Generalitat amb data 13 de gener del 2005 (DOGV núm. 4923).
Durant el qual han presentat al·legacions el regidor delegat de Govern, Interior i Urbanisme de l'Ajuntament de Buñol, l'Agrupació Escolar Mixta 9 d'octubre de Macastre, d'Esquerra Unida del País València de Buñol, com també particulars.
Quant al contingut de les al·legacions presentades, es considera que en relació amb les condicions de funcionament de l'activitat que puguen tindre conseqüències en el medi ambient, les mesures correctores indicades en la documentació aportada i les que es fixen en la present resolució, són suficients per a garantir una correcta protecció d'aquest.
Sisé. Amb data 17 de febrer del 2005, es requerix l'entrega de documentació complementària aclaridora, que presenta l'empresa el 4 de març del 2005.
Seté. Segons el que disposa l'article 18 de la Llei 16/2002, l'expedient es remet a l'Ajuntament de Buñol, amb data 25 de maig del 2005 a fi d'emetre un informe sobre els aspectes de la seua competència en el termini de 30 dies des de la seua recepció.
Així mateix, s'han incorporat a l'expedient els informes emesos per l'Àrea de Residus i el Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric.
Huité. Segons el que disposa l'article 19 de la Llei 16/2002, amb data 26 d'agost del 2004, se sol·licita informe a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, el qual es rep amb data 5 d'octubre del 2006, en el qual s'emet un informe favorable respecte de la gestió de les aigües residuals, amb les prescripcions tècniques i els condicionats que figuren en aquesta resolució.
Nové. Amb data 7 de novembre del 2005 la Direcció General de Gestió del Medi Natural emet la declaració d'impacte ambiental, en la qual estima acceptable, només a l'efecte ambiental el Projecte de fàbrica de ciment, promogut per CEMEX ESPAÑA, SA que s'ha d'ubicar en carretera Madrid-València km 307, del terme municipal de Buñol, en els termes que establix el projecte, l'estudi d'impacte ambiental i la resta de documentació que apareix en l'expedient.
Deu. Amb dates 17 d'octubre i 21 de desembre del 2005, i 9 de gener, 28 d'abril i 23 de maig del 2006, l'empresa presenta documentació complementària aclaridora a requeriment d'aquesta Conselleria.
Onze. Amb data 31 d'octubre del 2006 es realitza el tràmit d'audiència a l'interessat.
Als anteriors fets s'apliquen els següents,
Fonaments de dret
Primer. D'acord amb l'article 9 de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, les activitats que apareixen en l'annex 1 de la dita llei, estan subjectes a autorització ambiental integrada.
La instal·lació de referència està inclosa en l'epígraf 3.1 de l'annex 1 de la Llei 16/2002.
Segon. La tramitació de l'expedient s'ha realitzat segons el que preveuen els articles 14 i següents de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, desenvolupada pel Decret 40/2004, de 5 de març, del Consell de la Generalitat Valenciana.
Tercer. En la Comunitat Valenciana l'òrgan competent per a atorgar l'autorització ambiental integrada és la Conselleria de Territori i Habitatge, d'acord amb l'article 3.h de la Llei 16/2002 i el Decret 8/2004, de 3 de setembre, del president de la Generalitat Valenciana, pel qual s'assignen competències a les conselleries.
D'altra banda, de conformitat amb l'article 15 del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, correspon a la Direcció General de Qualitat Ambiental, exercir les competències en matèria de control integrat de la contaminació.
Vist tot el que antecedix, a proposta del Servei de Control Integrat de la Contaminació, amb el vistiplau del cap d'Àrea de Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que em conferix el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria Territori i Habitatge, resolc:
Primer. Concedir a CEMEX ESPAÑA, SA, l'autorització ambiental integrada per a les instal·lacions existents de fabricació de ciment, com també per a les modificacions que s'han de realitzar en les línies de producció de clínquer gris i blanc, que s'han de dur a terme en la planta situada en el terme municipal de Buñol, referent al Projecte de sol·licitud d'autorització ambiental integrada de la fàbrica de ciment de Buñol de data juliol del 2004 i subscrit pel Sr. Pablo Benlloch Castelló, que queda inscrita en el Registre General d'Instal·lacions IPPC de la Comunitat Valenciana amb el número 049-06/AAI/CV, condicionada al compliment dels requisits següents:
1. Valors límit d'emissió
1.1. Emissions atmosfèriques
1.1.1. Emissions difuses
A fi d'evitar les emissions difuses provinents de les operacions d'emmagatzemament, manipulació i transport de matèries primeres pulverulentes, es duran a terme les mesures següents:
- Tancament total o parcial de les instal·lacions d'emmagatzemament de materials pulverulents.
- Instal·lació de pantalles o altres mitjans de protecció contra el vent de les instal·lacions d'emmagatzemament, manipulació i transport de materials.
- Instal·lacions fixes o mòbils de condicionament de recollides de material per mitjà de l'aplicació d'aigua o agents tensioactius.
- Tancament d'instal·lacions de transport i processament de materials.
- Aspirar i desempolsar instal·lacions d'emmagatzemament, transport, punts de transferència i de càrrega i descàrrega de materials pulverulents.
- Condicionament, pavimentació i neteja d'instal·lacions, de les vies de circulació i de les àrees d'estacionament de vehicles.
1.1.2. Emissions canalitzades
Emissions procedents del forn Dopol quan s'utilitzen residus com a combustibles alternatius:
CONTAMINANT VALOR LÍMIT
PARTÍCULES 30 mg/Nm³ / 50 mg/Nm³ (1)
SO2 230 mg/Nm³
NOX 800 mg/Nm³ / 1200 mg/Nm³ (2)
HCl 10 mg/Nm³
HF 1 mg/Nm³
COT 190 mg/Nm³
Dioxines i furans 0,1 mg/Nm³
Cd+Tl 0,05 mg/Nm³
Hg 0,05 mg/Nm³
Sb+As+Pb+Cr+Co+CuMn+Ni+V 0,5 mg/Nm³
CO 2.000 mg/Nm³
(1) Valor de partícules mentre es coincineren menys de 3 tones/hora, vàlid fins a l'1 de gener del 2008.
(2) Valor de NOx mentre es coincineren menys de 3 tones/hora, vàlid fins a l'1 de gener del 2008.
Emissions procedents dels forns de fabricació de clínquer gris i blanc quan no s'utilitzen combustibles alternatius:
CONTAMINANTS LÍMITS D'EMISSIÓ
PROCÉS SEC PROCÉS
SEMIHUMIT
Partícules 50 mg/Nm³ (1) 50 mg/Nm³ (1)
SO2 600 mg/Nm³ 2.400 mg/Nm³
NOx 1.200 mg/Nm³ 1.200 mg/Nm³
(1) S'admetrà una tolerància de 150 mg/Nm³ durant huit hores consecutives. Les instal·lacions de depuració no poden funcionar incorrectament més de 200 hores/any.
Els resultats de mesurament de concentracions de contaminants estaran referits a les següents condicions, per als gasos de combustió procedents del forn de ciment: temperatura 273 ºK, pressió 101,3 kPa, 10% d'oxigen i gas sec.
Emissions de partícules en la resta de focus de la instal·lació de fabricació de ciment:
FOCUS LÍMITS D'EMISSIÓ
Frigorífics de clínquer,
matxucadores, molins,
transportadores i ensacadores. 50 mg/Nm³
1.1.3. Emissions sonores
S'adoptaran les mesures necessàries en la instal·lació per a evitar que es transmeten a l'entorn nivells superiors als establits en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.
En particular, els límits sonors establits en la Llei 7/2002, per a zones d'ús industrial són:
DIÜRN NOCTURN
70 dB(A) 60 dB(A)
1.2. Abocaments
1.2.1. Aigües residuals sanitàris
Es comprova en una inspecció realitzada per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer amb data 13 de juliol del 2006, que l'empresa de ciment Cemex ubicada en el terme municipal de Buñol, disposa d'un col·lector que des de les seues instal·lacions conduïx les aigües residuals sanitàries i les de les dependències de la pedrera, fins a la xarxa de sanejament de la zona industrial de Las Ventas de Buñol.
1.2.2. Aigües pluvials
Amb anterioritat a l'1 d'abril del 2007 el titular de la present autorització ha de comunicar a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer la finalització de les obres d'execució de les basses de pluvials conforme al Projecte de la xarxa de drenatge de les instal·lacions de la fàbrica de Cemex España a Buñol (València) de desembre del 2003 i subscrit pel Sr. Vicente Bertolín Peiró, per a executar la visita d'inspecció.
1.2.3. Aigües residuals industrials
Primer: de les instal·lacions de depuració considerades
S'autoritza l'empresa Cemex SA, fàbrica de ciment de Buñol i de la pedrera la Rabosera, perquè aboque les aigües residuals industrials procedents del procés de llavada de calcàries, en el terme municipal de Buñol (València), després del tractament depurador consistent en:
- Basses de decantació
Segon: de les característiques, límits qualitatius i quantitatius de l'abocament
2.1. Les característiques de l'abocament seran les següents:
Medi receptor: Infiltració al terreny.
Coordenades UTM: X: 691.434 Y: 4.367.925
Punt d'abocament: Antiga gravera situada en les proximitats de la rambla de El Gallo, a uns 700 m al nord de l'entrada a la fàbrica.
Terme municipal del punt d'abocament: Buñol
Província: València
Cabal mitjà d'aigües residuals: 198,41 m³/dia
Cabal màxim: 8,26 m³/h
Volum màxim anual: 50.000 m³
2.2. Ja que l'abocament es produïx indirectament a les aigües subterrànies i hi ha dos piezòmetres per a controlar la qualitat de l'aigua de l'aqüífer s'opta, no per establir valors límit d'emissió a l'abocament, sinó per fixar els objectius de qualitat de cada paràmetre contaminant en el medi receptor, que són els següents:
Paràmetres fisicoquímics Valor Unitats
pH 7,5 - 8,5
Conductivitat < 600 mS/cm
Temperatura < 25 ºC
Sòlids en suspensió < 25 mg/l
Matèries sedimentables < 0,5
Sòlids grossos Absents
DBO5 < 5 mg/l O2
DQO < 30 mg/l O2
Color < 3 Mg/l Pt/Co
Bor < 0,2 mg/l
Clorurs < 50 mg/l
Sulfats < 50 mg/l
Fòsfor total < 0,3 mg/l
Amoníac < 0,05 mg/l
Nitrogen nítric < 2 Mg N/l
Olis i greixos < 0,01 mg/l
Detergents aniònics < 0,05 mg/l
2.3. Queda terminantment prohibit l'abocament de substàncies que no figuren en la taula anterior, fonamentalment la presència de les substàncies incloses en es llistes I i II de l'annex III del Reial decret 606/2003, de 23 de maig, que modifica parcialment el Reial decret 849/1986, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic.
2.4. Aquests objectius de qualitat s'establixen de forma provisional fins a l'1 d'abril del 2007, data en què ha d'estar instal·lat el filtre de premsa que permetrà la reutilització de les aigües del procés de llavada de la calcària, eliminant per tant l'abocament a l'aqüífer. Amb anterioritat a la data indicada s'ha de presentar en la Confederació Hidrogràfica del Xúquer la documentació que justifique la inexistència d'abocaments al domini públic hidràulic.
Tercer: establiment dels programes de reducció de la contaminació
Després d'analitzar la documentació aportada i les característiques qualitatives de l'abocament s'observa que les concentracions en el medi receptor del paràmetre olis i greixos, per les causes exposades pel titular de l'abocament en la documentació aportada en l'expedient, són superiors als objectius de qualitat imposats en la present autorització.
No obstant això, l'article 100.3 del Reial decret 1/2001 pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'aigües, establix que "quan s'atorgue una autorització o es modifiquen les seues condicions poden establir-se terminis i programes de reducció de la contaminació per a la progressiva adequació de les característiques dels abocaments als límits que s'hi fixen".
D'acord amb les anàlisis de les mostres d'aigua preses en els piezòmetres, pareix que les mesures adoptades en el procés de llavada de la calcària estan reduint la concentració d'olis i greixos en l'aqüífer i com que, d'acord amb la documentació aportada pel titular, a principis de l'any 2007 s'instal·larà un filtre de premsa que permetrà la reutilització de les aigües de la llavada de la calcària, eliminant per tant l'abocament a l'aqüífer, es considera que ambdues mesures acomplixen el que establix l'article citat en el paràgraf anterior.
Quart: elements de control i periodicitat. Autocontrol
4.1. La inspecció i la vigilància de les obres i el control i la inspecció del tractament de les aigües residuals serà exercit per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer. El titular de l'abocament, en tot moment, ha de presentar l'ajuda corresponent al personal autoritzat per aquest organisme per a la presa de dades i qualsevol classe de mostres que, en l'exercici de les seues funcions, s'estimen necessàries d'acord amb el que establixen les disposicions vigents.
4.2. El punt d'abocament disposarà de fàcil accessibilitat i estarà disposat de manera que, tant les inspeccions com les preses de mostres, es puguen efectuar en qualsevol moment, independentment de la presència o la disponibilitat del titular.
A fi de realitzar controls i prendre mostres, quan es considere convenient, de les aigües residuals tractades, es disposarà d'un mesurador de cabal en continu amb funció totalitzadora de volum d'abocament anual i arqueta de connexió.
4.3. La Confederació Hidrogràfica del Xúquer es reserva el dret a realitzar totes les anàlisis de control que considere oportunes. Les despeses inherents seran a càrrec d'aquesta quan les característiques de l'efluent residual complisquen les condicions de la present autorització i els costos a càrrec del beneficiari en cas contrari.
4.4. A l'efecte de comprovació del compliment dels objectius de qualitat, el titular està obligat a dur a terme un programa d'autocontrol de qualitat de l'abocament, en el qual s'incloga, almenys, la realització d'una anàlisi mensual en cada un dels piezòmetres durant el període indicat en l'epígraf segon. Les anàlisis han de ser realitzades per laboratori inscrit en el Registre Especial d'Entitats Col·laboradores de l'administració Hidràulica, d'acord amb l'Ordre MAM/985/2006, de 23 de març del 2006, seran a càrrec del beneficiari de la present autorització les despeses derivades de l'exercici d'aquest autocontrol de qualitat.
El termini màxim de presentació dels resultats en la Confederació Hidrogràfica del Xúquer serà d'un mes des de la presa de mostres.
Així mateix es realitzarà una declaració anual de les incidències de l'explotació del sistema de tractament i resultats obtinguts per a la millora de l'abocament, volum anual d'aquest i resum dels resultats analítics remesos. Aquesta declaració anual ha de presentar-se dins del primer trimestre de cada any, i estarà subscrita per tècnic competent i visada pel col·legi oficial corresponent.
Cinqué: de l'import del cànon d'abocament
S'aplicarà el que disposa l'art. 113 del Text refós de la Llei d'aigües (Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol), els abocaments al domini públic hidràulic estaran gravats amb una taxa denominada cànon de control d'abocaments l'import del qual anual en euros, d'acord amb l'article 291 i següents del Reglament del domini públic hidràulic, és el resultat d'aplicar la fórmula següent:
Cànon de control d'abocaments = K2 \* K3 \* K4 \* Volum \* Preu bàsic
On,
K2 és un coeficient que depén de les característiques de l'abocament, en aquest cas és d'1,09 per ser un abocament industrial classe 2.
K3 és un coeficient que depén del grau de contaminació de l'abocament, és igual a 0,5 sempre que les anàlisis en els punts de control demostren que es complixen els valors límit d'emissió continguts en la present autorització, serà de 2,5 en cas contrari.
K4 és un coeficient que depén de la qualitat ambiental del medi receptor, en aquest cas és d'1,25 per ser un abocament en zona de categoria 1 (abocaments que poden afectar les aigües subterrànies).
Volum és el volum anual d'abocament autoritzat expressat en m³, en aquest cas és de 50.000 m³.
Preu bàsic és el preu per m³ d'abocament, en aquest cas és de 0,03005 Euros per ser un abocament d'aigua residual industrial.Per tant, l'import del cànon de control d'abocaments ascendix a mil vint-i-tres euros amb cinquanta-huit cèntims.
Sisé: de l'execució d'obres
La present autorització està condicionada a l'estricte compliment del termini d'execució i posada en marxa del filtre de premsa que tindrà com a data límit l'1 d'abril del 2007.
D'altra banda, totes les modificacions de detall que es pretenguen introduir i tendisquen a millorar el projecte, tant en el tractament de l'efluent residual, com en les obres i instal·lacions descrites en el projecte han de ser sotmeses a l'aprovació de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer; amb aquest fi, han de remetre a aquest organisme, el certificat de la direcció de les obres en què es recull la data d'inici i la terminació d'aquestes, la posada en servei i les possibles modificacions efectuades en el projecte que apareix en l'expedient; això en el termini màxim d'un mes comptador a partir dels dies següents a l'inici i la terminació.
El beneficiari de la present autorització preceptivament ha de disposar de les llicències que per a l'execució de les obres i l'obertura de la instal·lació hagen d'atorgar les autoritats locals.
Seté: de les mesures en cas d'emergència
En els casos de fugues o danys procedents d'abocaments el titular de l'autorització queda obligat a posar en pràctica, immediatament, les actuacions i mesures necessàries perquè els danys que es produïsquen siguen mínims, preservant en tot cas la vida i la integritat de les persones, com també els béns de tercers i l'entorn natural.
En casos d'emergència, el titular de l'autorització estarà obligat igualment a informar a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, per iniciativa pròpia, de la situació creada per aquesta, com també les mesures adoptades per a pal·liar els seus efectes, tot això sense perjudici de la imputació de danys al domini públic hidràulic que calga.
L'incompliment del que establix el paràgraf anterior donarà lloc, i sense perjudici de la corresponent indemnització per danys causats al domini públic hidràulic, a incoar el procediment sancionador per infracció tipificada en l'art. 108-a) del text refós de la Llei d'aigües (Reial decret legislatiu 1/2001 de 20 de juliol) i en l'art. 3l6-a) del Reglament del domini públic hidràulic sancionable amb la multa corresponent, prevista en l'art. 318 de l'esmentat reglament.
Huité: del termini de vigència de l'autorització d'abocament
Respecte de les aigües residuals industrials l'autorització d'abocament tindrà un termini màxim de vigència fins a l'1 d'abril del 2007, a partir d'aquest termini el titular de l'autorització ha de justificar la inexistència d'abocament a domini públic hidràulic.
Nové: de les causes de revisió i revocació de l'autorització
- Revisió
La Confederació Hidrogràfica del Xúquer pot revisar les autoritzacions d'abocament en els casos següents:
a) Quan sobrevinguen circumstàncies que, si hagueren existit anteriorment, haurien justificat la denegació o l'atorgament en termes distints.
b) Quan es produïsca una millora en les característiques de l'abocament i així ho sol·licita l'interessat.
c) Per a adequar l'abocament a les normes i objectius de qualitat de les aigües que siguen aplicables en cada moment i, en particular, a qui per a cada riu, tram de riu, aqüífer o massa d'aigua dispose el Pla hidrològic de conca.
En casos excepcionals, per raons de sequera o en situacions hidrològiques extremes, la Confederació Hidrogràfica del Xúquer pot modificar, amb caràcter general, les condicions d'abocament a fi de garantir els objectius de qualitat.
- Revocació
Comprovat l'incompliment de les condicions de l'autorització, la Confederació Hidrogràfica del Xúquer pot realitzar les actuacions següents:
a) Incoar un procediment sancionador i de determinació del dany causat a la qualitat de les aigües.
b) Iniciar procediment de revocació de l'autorització d'abocament.
c) Declarar la caducitat de la concessió d'aigües en els casos especialment qualificats d'incompliment de les condicions o d'inexistència d'autorització, dels quals resulten danys molt greus en el domini públic hidràulic.
Les revocacions no donaran dret a indemnització.
Desé: de les obligacions complementàries del titular
1r. Queda terminantment prohibit l'abocament d'aigües residuals sense ser sotmeses prèviament al tractament previst en aquesta autorització.
2n. Aquesta autorització d'abocament s'atorga sense perjuici de tercers, deixant fora de perill el dret de propietat i d'aprofitament dels recursos hidràulics del corrent en què s'aboca, com també les condicions sanitàries i de medi ambient de l'entorn natural, etc.
3r. El titular d'aquesta autorització està obligat a canviar el punt d'abocament a requeriment de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, qui li indicarà prèviament, si és el cas, el nou punt d'abocament. Els costos del canvi del punt d'abocament seran a càrrec del titular del dit abocament.
4t. La revisió del condicionat exposat no donarà lloc a cap indemnització.
5é. Qualsevol modificació de les característiques de l'autorització que s'expedix requerirà l'autorització prèvia administrativa de la Confederació Hidrogràfica.
2. Protecció del sòl i de les aigües subterrànies
No es realitzarà cap abocament que puga afectar el sòl o les aigües subterrànies.
No es poden executar pous, rases, galeries o qualsevol altre dispositiu destinat a facilitar l'absorció de les aigües residuals pel terreny.
3. Procediments i mètodes de gestió de residus
L'activitat està subjecta als requisits establits en la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus, en la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana, i en el Reial decret 833/1988 de 20 de juliol, sobre el Reglament per a l'execució de la Llei 20/1986, modificat pel Reial decret 952/1997.
3.1. Gestió de residus
S'inscriu a l'empresa en el Registre General de Gestors Autoritzats de Residus de la Comunitat Valenciana amb el número de referència 508/G/RTP/CV i 108/V/RNP/CV per a les següents operacions de gestió dels residus que apareixen a continuació:
Matèries primeres de substitució
Operació de gestió segons
annex 1 de l'Ordre
MAM/304/2002 R5
Codi LER Descripció
10 13 11 Llots de terratzo
10 01 02 Cendres volants de carbó
COMBUSTIBLES DE SUBSTITUCIÓ
Operació de gestió segons
annex 1 de l'Ordre
MAM/304/2002 R1
Codi LER Descripció
14 06 03\* Altres dissolvents i barreja de dissolvents
19 02 05\* Llots de tractaments fisicoquímics que contenen substàncies perilloses
19 02 08\* Residus combustibles líquids que contenen substàncies perilloses
02 02 03 Farines càrnies
No es poden valoritzar internament (R1 i R5) altres residus diferents dels que es citen en els quadres anteriors.
La capacitat màxima de valorització per part de l'empresa es xifra en 75.000 tones anuals de combustibles líquids o pastosos de substitució (codis 141603\*, 19 02 05\* i 190208\*) i 17.000 tones anuals de farines càrnies.
La capacitat de valorització de cendres volants de carbó per part de l'empresa es xifra en aproximadament 60.000 tones anuals, i la de llots de terratzo en 5.000 tones anuals.
El percentatge de substitució energètica de la totalitat dels residus utilitzats no ha de superar el 40% del total de l'energia calorífica necessària en el procés.
Pel que fa a les farines càrnies, representen el 20% de substitució, per la qual cosa el percentatge màxim de substitució energètica total seria d'un 60%.
Per a constituir el combustible de substitució queden exclosos els residus següents:
- Residus hospitalaris, infecciosos i citostàtics.
- Residus radioactius.
- Residus explosius.
- Residus susceptibles de reaccionar i formar mescles o vapors tòxics.
- Residus amb PCB.
Als combustibles de substitució se'ls exigirà per a la seua admissió:
- una homogeneïtat que no pertorbe les condicions de combustió.
- un contingut en halògens totals (Cl) inferior al 2%.
- un contingut de metalls pesats volàtils (Cd, Hg, Tl) inferior a 100 ppm.
- un contingut de la resta de metalls pesats inferior a l'1%.
- absència de PCB (inferior a 50 ppm).
- Un contingut en fluor inferior a l'1%.
- Un contingut màxim en sofre del 6%.
Previ al consum de cada lot de residus, s'efectuarà un control d'aquests, a l'efecte de verificar l'adequació dels residus perillosos als processos autoritzats, com també de les quantitats.
Per al control de quantitats valoritzades ha de dur-se un registre amb les bàscules existents en la instal·lació a la recepció dels diferents residus, així com també es registraran les quantitats efectivament tractades en el forn de clínquer. El mencionat registre assegurarà la traçabilitat dels residus tractats com també les anàlisis del combustible líquid derivat del residu en origen, les anàlisis de les mostres de cada lot i l'anàlisi de recepció.
Cada recepció de combustibles alternatius s'acompanyarà d'una analítica on s'especifique com a mínim: densitat, poder calorífic superior (Kcal/kg), poder calorífic inferior (Kcal/kg), pH, punt d'inflamació (ºC) i halògens totals (Cl).
La instal·lació de coincineració funcionarà en les condicions següents:
- Els gasos d'incineració romandran a una temperatura mínima de 850ºC (1.100ºC si es coincineren residus perillosos que continguen més d'un 1% de substàncies organohalogenades, expressades en clor) durant almenys 2 segons.
- Els cremadors funcionaran de manera automàtica.
- El sistema funcionarà de manera que s'impedisca l'alimentació de residus al forn de forma automàtica en els casos següents:
- Durant la posada en marxa fins a aconseguir la temperatura de consigna.
- Quan no es mantinga la temperatura de consigna.
- Quan se sobrepassen els límits d'emissió.
Quant a l'alimentació del combustible alternatiu al forn, es programaran uns enclavaments que evitaran la posada en marxa o detindran de manera immediata la injecció quan les condicions de funcionament no siguen les exigides quant a les condicions d'explotació definides.
3.2. Producció de residus
S'autoritza l'empresa Cemex España, SA per a la producció dels residus perillosos següents, sempre que la seua capacitat de generació anual siga de l'ordre de magnitud que a continuació es detalla i la producció de producte acabat en les instal·lacions del centre productiu detallat en l'annex I siga de l'ordre de 3.800 tones/dia de clínquer gris i 2.410 tones/dia de clínquer blanc.El mencionat centre productiu queda inscrit en el Registre General de Productors Autoritzats de Residus de la Comunitat Valenciana amb el número de referència 293/P/RTP/CV, conforme establix l'article 46 de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana, i que ha de figurar en els documents de control i seguiment i la resta de documentació que ho necessite.
Entregarà els residus perillosos a gestors que disposen de la corresponent autorització administrativa per a la gestió d'aquests residus.
3.3. Altres residus
Els residus no perillosos s'entregaran a gestor autoritzat per a aquesta activitat.
El mencionat centre productiu està inscrit en el Registre de Residus Sanitaris o Veterinaris d'Establiments, Centres i Serveis Sanitaris i Veterinaris de la Comunitat Valenciana amb el número de referència 46/7.131.
4. Sistemes i procediments per al tractament d'emissions i residus, amb especificació de la metodologia de mesurament, la freqüència i els procediments per a avaluar els mesuraments
4.1. Control d'emissions atmosfèriques
La periodicitat mínima de control de les emissions procedents del forn quan s'utilitzen combustibles alternatius, serà:
Contaminant Període de Referència Freqüència
PARTÍCULES Diari Continu
SO2 Diari Continu
NOX Diari Continu
HCl Mostratge de 30 minuts Cada 2 mesos (1)
a 8 hores Cada 3 mesos (2)
HF Mostratge de 30 minuts Cada 2 mesos (1)
a 8 hores Cada 3 mesos (2)
COT Diari Continu
Dioxines i furans Mostratge de 6 a 8 hores Cada 2 mesos (1)
Cada 3 mesos (2)
Cd+Tl Mostratge de 30 minuts Cada 2 mesos (1)
a 8 hores Cada 3 mesos (2)
Hg Mostratge de 30 minuts Cada 2 mesos (1)
a 8 hores Cada 3 mesos (2)
Sb+As+Pb+CrCo+Cu+Mn+Ni+V Mostratge de 30 minuts Cada 2 mesos (1)
a 8 hores Cada 3 mesos (2)
CO Diari Continu
(1) Durant els primers 12 mesos de funcionament.
(2) A partir del primer any de funcionament.
La periodicitat mínima de control de les emissions per una entitat col·laboradora en matèria de qualitat ambiental en les ensacadores serà la següent, segons el cabal emés:
Cabal Periodicitat
Q >= 10.000 Nm³/h Cada 2 anys
10.000 Nm³/h > Q Cada 3 anys
La periodicitat mínima de control de les emissions per entitat col·laboradora en matèria de qualitat ambiental en la resta de focus de la planta de fabricació de ciment serà anual.
Els punts de mostratge en les ximeneres han de complir els requisits de l'Ordre 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera.
El mostratge i l'anàlisi de tots els contaminants, com també els mètodes de mesurament de referència per a calibrar els sistemes automàtics de mesurament, es realitzaran d'acord amb normes nacionals, internacionals o altres mètodes alternatius que estiguen validats o acreditats, sempre que garantisquen l'obtenció de dades de qualitat científica equivalent. S'ha de concretar el mètode de mesurament per a cada un dels paràmetres.
En la instal·lació de coincineració es realitzaran els mesuraments següents:
- Mesuraments continus de les substàncies següents: NOx, CO, partícules totals, COT i SO2.
- Almenys quatre mesuraments anuals de HF i HCl en compte de mesuraments continus, sempre que l'operador puga provar que les emissions d'aquests contaminants no poden superar els valors límit d'emissió fixats. No obstant això, durant els 12 primers mesos de funcionament, es realitzarà un mesurament almenys cada dos mesos.
- Mesuraments continus dels següents paràmetres del procés: temperatura prop de la paret interna de la cambra de combustió, concentració d'oxigen, pressió i temperatura dels gasos de fuga.
- Almenys quatre mesuraments anuals de metalls pesats, dioxines i furans, si bé, durant els 12 primers mesos de funcionament, es realitzarà un mesurament almenys cada dos mesos.
Almenys una vegada es verificaran adequadament el temps de permanència, la temperatura mínima i el contingut d'oxigen dels gasos de fuga quan es pose en funcionament la instal·lació d'incineració o coincineració i en les condicions més desfavorables de funcionament.
Ha de presentar un estudi que permeta seleccionar un emplaçament, segons els resultats, per a un sistema de control en continu de la qualitat de l'aire en l'entorn de la indústria que controle els paràmetres indicats en el Reial decret 1073/2002, de 18 d'octubre, per mitjà d'almenys una estació automàtica de qualitat de l'aire. Aquesta estació automàtica de qualitat de l'aire que ha de ser instal·lada per l'empresa, ha de posseir un sistema d'adquisició de dades compatibles amb la Xarxa Valenciana de Vigilància i Control de la Qualitat de l'Aire i capacitat d'interconnexió amb aquesta, i ha de mesurar partícules en continu, PM10 diari i PM²,5, SO2, NOx, O3 i CO. Aquesta estació ha d'entrar en funcionament en el termini d'un any des de la concessió d'aquesta autorització.
Ha d'elaborar i remetre un informe anual sobre el funcionament i el seguiment de la instal·lació, en el qual es donarà compte, almenys, de la marxa del procés i de les emissions a l'atmosfera o a les aigües, comparades amb els nivells d'emissió regulats en aquesta resolució.
Ha de notificar a la Direcció General de Qualitat Ambiental, una vegada a l'any, les dades sobre les emissions de la instal·lació, per mitjà del Registre d'Emissions i Fonts Contaminants (EPER), d'acord amb l'article 8.3 de la Llei 16/2002 i de la Decisió 2000/479/CE, de 17 de juliol del 2000.
4.2. Control de residus
Els residus poden ser emmagatzemats durant un període igual o inferior a sis mesos, en el cas de perillosos, i inferior a dos anys en el cas de no perillosos, després del qual han de ser entregats a gestor autoritzat. Aquest emmagatzemament temporal de residus perillosos ha d'estar convenientment senyalitzat i es realitzarà en un lloc amb teulada, amb sòl impermeable i sistemes de recollida de vessaments accidentals, com ara arqueta cega no connectada a la xarxa de clavegueram i safates de recollida. Així mateix la zona d'emmagatzemament ha d'estar inclosa en el sistema general de protecció contra incendis de la indústria.
Per a l'emmagatzemament de residus líquids o que pel seu alt contingut líquid puguen generar abocaments, es comptarà amb cubetes o recipients de recollida de possibles vessaments, que han de tindre com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la major d'ambdues quantitats). Les cubetes han de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals, en cas de vessament, supose augment de la perillositat o dificulte la seua gestió.
Es comptarà amb l'adequada quantitat d'absorbent no inflamable per a resoldre els possibles vessaments accidentals durant la manipulació dels diversos residus líquids. L'absorbent contaminat es gestionarà com a residu perillós.
L'envasament i l'etiquetatge dels residus serà d'acord amb el que han exposat els articles 13 i 14 del Reial decret 833/1988, reglament de residus tòxics i perillosos. Així mateix disposarà d'un registre on conste la quantitat, naturalesa, identificació, origen i data de generació i entrega a gestor autoritzat, així com el número de document de control i seguiment utilitzat, si és el cas, i el gestor a qui s'entrega el residu.
El trasllat dels residus s'efectuarà amb vehicles inscrits en el Registre de Transportistes de Residus Perillosos de la Conselleria de Territori i Habitatge i de conformitat amb la normativa sectorial de transport de mercaderies perilloses per carretera.
Ha d'establir-se un pla d'emergència interior de les instal·lacions dedicades a residus perillosos, que ha de mantindre's mentre es realitzen les operacions de gestió. Com a responsable de les instal·lacions de tractament de residus perillosos per a les relacions amb l'administració figura el Sr. José Ricardo García Aleix, enginyer de Camins, Canals i Ports.
L'empresa està obligada a portar un registre documental dels residus que gestionarà, en el qual figure quantitat, naturalesa, origen, destinació, freqüència de recollida i mitjà de transport dels residus. Aquest registre estarà a disposició de les administracions competents que així ho requerisquen.
Cada quatre anys s'ha d'elaborar un pla de prevenció i reducció de residus perillosos que es presentarà en la Direcció General de Qualitat Ambiental.
Anualment emplenarà la declaració anual de productor de residus perillosos i no perillosos, que serà remesa a la Direcció General de Qualitat Ambiental abans de l'1 de març de cada any. En aquesta declaració s'especificarà l'origen i la quantitat dels residus produïts, la destinació donada a cada un d'ells i la llista dels que es troben emmagatzemats temporalment, així com les incidències rellevants que s'hagen pogut produir, tot això relatiu a l'any objecte de la declaració.
Així mateix, emplenarà la memòria anual de residus perillosos i no perillosos, que serà remesa a la Direcció General de Qualitat Ambiental abans de l'1 de març de cada any. En aquesta memòria s'especificarà l'origen i la quantitat dels residus gestionats, característiques de l'emmagatzemament previ a la seua gestió, quantitat i naturalesa dels residus resultants del procés, així com les incidències rellevants que s'hagen pogut produir, tot això relatiu a l'any de la declaració.
4.3. Control de soroll
Respecte al nivell de sorolls transmesos a l'exterior ha de complir-se el que establix la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana de protecció contra la contaminació acústica.
S'han de realitzar periòdicament auditories acústiques, a fi de comprovar que no se superen els nivells sonors en els punts on se situa el receptor més pròxim, és a dir, en el perímetre de la instal·lació. Per a això es realitzaran mesures del nivell de soroll en un nombre de punts representatius del perímetre, tant amb l'activitat en funcionament com parada (nivell de fons). Ha de presentar una auditoria acústica en el termini de tres mesos a partir de l'autorització de les instal·lacions i repetir-la de forma periòdica almenys cada cinc anys, d'acord amb l'article 37 de la dita llei i el Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat per una entitat col·laboradora en matèria de qualitat ambiental per al camp de la contaminació acústica.
El titular ha de disposar del llibre de control, que estarà constituït pels certificats dels resultats obtinguts de les auditories acústiques, i dels informes complets d'aquestes.
5. Mesures que s'han d'adoptar en situacions diferents de les normals que puguen afectar el medi ambient
Es duran a terme totes les mesures necessàries perquè quede garantida la protecció del medi ambient i la salut de les persones davant de qualsevol situació fora de la normalitat quant al funcionament de les instal·lacions.
Així mateix, quan es determine el cessament d'alguna de les unitats, es desmantellaran les instal·lacions, d'acord amb la normativa vigent, de manera que el terreny quede en les mateixes condicions que abans d'iniciar la dita activitat i no es produïsca cap dany sobre el sòl i el seu entorn.
6. Declaració d'impacte ambiental
Es compliran les condicions establides en la Declaració d'impacte ambiental emesa per la Direcció General de Gestió del Medi Natural de data 7 de novembre del 2005, que s'adjunta en l'annex II de la present resolució.
7. Altres condicions
En el que no s'ha indicat anteriorment, la instal·lació ha d'adequar-se al que establix el Reial decret 653/2003, de 30 de maig, sobre incineració de residus.
Cal ajustar-se al que disposa el Reial decret 865/2003, de 4 de juliol, pel qual s'establixen els criteris higienicosanitaris per a la prevenció i el control de la legionel·losi.
Ha de complir el que disposa la Llei 11/1997, d'envasos i residus d'envasos i el Reial decret 782/1998, de 30 d'abril, pel qual es desenvolupa el Reglament per al desenvolupament de l'esmentada llei.
Ha de remetre abans del 19 de gener de 2007 a la Direcció General de Qualitat Ambiental l'informe de situació del sòl especificat en el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'establix la llista d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.
La indústria i les seues instal·lacions s'ajustaran a les condicions indicades en el projecte tècnic en els aspectes no fixats en aquesta resolució.
Es compliran totes les disposicions aplicables per a garantir la seguretat, la salut de les persones i el medi ambient.
Es comprovarà en el control inicial que s'han realitzat les mesures previstes en el projecte.
Segon. L'autorització ambiental integrada es renovarà, en els aspectes mediambientals, en el termini màxim de 8 anys, llevat que es produïsquen abans d'aquest termini modificacions substancials que obliguen a la tramitació d'una nova autorització o que s'incórrega en algun dels supòsits de modificació d'ofici recollits en l'article 26 de la Llei 16/2002, d'1 de juliol.
La renovació ha de sol·licitar-se amb una antelació mínima de deu mesos abans del venciment del termini de vigència de l'autorització ambiental integrada.
Tercer. En relació amb el certificat d'adequació del projecte i la seua ampliació, el titular donarà compte de l'adaptació i les ampliacions de l'activitat i de les instal·lacions a la Direcció General de Qualitat Ambiental a l'efecte del reconeixement corresponent, presentant-se prèviament un certificat, emés per tècnic competent i visat, en el qual s'acredite que les instal·lacions i l'activitat s'ajusten al projecte presentat i autoritzat o als seus reformats posteriors també autoritzats, i que s'han efectuat tots els controls, mesuraments, anàlisis i comprovacions amb resultat satisfactori, que es determinen en l'esmentat projecte, en els seus reformats o en les normatives que siguen aplicables, com també aquells altres certificats previstos en les disposicions que s'hagen integrat.
Quart. Aquesta autorització queda condicionada a la visita de comprovació i a l'obtenció de l'informe favorable corresponent al compliment dels requisits establits en la present resolució. Es realitzarà a la posada en marxa de les instal·lacions i per personal de la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.
Cinqué. L'Administració deixarà sense efecte la present resolució en el moment en què observe qualsevol incompliment de les condicions imposades en aquesta, amb audiència prèvia de l'interessat.
Sisé. El titular de les instal·lacions objecte de la present resolució, a més de les obligacions que amb caràcter general establix la Llei 16/2002, ha de:
1. Complir les obligacions de control i subministrament d'informació previstes per la legislació sectorial aplicable i per la mateixa autorització ambiental integrada.
2. Comunicar a la Direcció General de Qualitat Ambiental qualsevol modificació, substancial o no, que es propose realitzar en la instal·lació, la transmissió de la seua titularitat o qualsevol incident o accident que puga afectar el medi ambient.
3. Prestar l'assistència i la col·laboració necessàries als qui realitzen les actuacions de vigilància, inspecció i control.
Seté. Constituïx requisit necessari per a l'exercici de l'activitat de gestió de residus perillosos, la presentació de la següent documentació davant de la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge, que ha de ser acceptada documentalment:
1. Carta de pagament acreditativa d'una fiança estimada de 20.981,60 euros, import del 5 per 100 del pressupost de les obres projectades per a les instal·lacions de gestió de residus perillosos, constituïda en qualsevol de les formes establides en l'article 28 del Reial decret 833/1988, de 20 de juliol, davant de la Direcció Territorial d'Economia, Hisenda i Ocupació, a fi de respondre del compliment de totes les obligacions que, davant de l'administració, es deriven de l'exercici de les operacions de gestió de residus perillosos, d'acord amb l'article 27 del citat Reial decret.
2. Pòlissa acreditativa de la subscripció d'una assegurança de responsabilitat civil en els termes de l'article 6 del Reial decret 833/1988, de 20 de juliol, amb un capital mínim assegurat de 3.000.000,00 euros. Juntament amb la pòlissa de l'assegurança de responsabilitat civil, figurarà un certificat de la companyia asseguradora que acredite per a les operacions de gestió de residus perillosos, la constitució de l'assegurança en el capital mínim indicat.
Huité. Amb la concessió d'aquesta autorització queden sense efecte anteriors autoritzacions concedides a aquesta instal·lació en matèria de producció i gestió de residus.
Nové. En tot el no especificat en aquesta resolució, cal ajustar-se a totes i cada una de les condicions estipulades per la normativa vigent en matèria de residus, abocaments, contaminació atmosfèrica, acústica, impacte ambiental i accidents greus, així com qualsevol altra que puga dictar l'administració en l'exercici de l'activitat en matèria de protecció ambiental.
Contra aquesta resolució, que no posa fi a la via administrativa, es pot presentar recurs d'alçada davant de la secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient de la Conselleria de Territori i Habitatge en el termini d'un mes des del següent al de la recepció de la present notificació, d'acord amb el que disposen els articles 114 i 115 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú, modificada per la Llei 4/1999, de 13 de gener.
València, 22 de novembre de 2006.- El director general de Qualitat Ambiental: Jorge Lamparero Lázaro
ANNEX I
Descripció del projecte
CEMEX ESPAÑA, SA desitja modificar les línies de producció de clínquer gris i blanc, en el centre de producció de ciment que posseïx a Buñol.
Quant a les modificacions que s'han d'introduir en la línia de clínquer gris, el forn compta amb una capacitat autoritzada de 2.500 t/dia (correspon a una llicència municipal de 2 de gener de 1974 per a 825.000 t/any); es pretén substituir l'actual refrigerador de satèl·lits per un de graella, millorant el seu rendiment tèrmic, de manera que augmente la capacitat de producció a 3.800 t/dia. Així mateix se substituirà part del seu combustible tradicional utilitzat en el forn de clínquer, per combustible formulat a base de residus líquids.
Quant a les modificacions que s'han d'introduir en la línia de clínquer blanc, la línia de producció disposa d'un forn Lepol II parat, que es vol posar en funcionament, mantenint l'operativitat del forn Lepol I. La línia de fabricació actualment parada, amb una capacitat nominal de 1.000 t/dia se pretén modificar per a augmentar la seua capacitat a 1.700 t/dia i canviar l'electrofiltre. Les capacitats dels forns de blanc corresponen a llicència municipal per a 70.000 t/any en dos forns de data 20 d'octubre de 1973.
L'ampliació de la línia suposarà la incorporació de l'última tecnologia en la torre d'intercanvi amb calcinador, refrigeradora de clínquer, mòlta de ciment i mòlta de carbó de coc, equips i instal·lacions elèctriques de comandament i la instal·lació de nous filtres.
La capacitat de producció actual autoritzada d'acord amb les llicències municipals que es disposen i la que pretén aconseguir-se amb l'ampliació són les següents:
Producció Autoritzada Producció amb
de Clínquer en T/dia l'ampliació en T/dia
Línia DOPOL 2.500 3.800
Línia LEPOL I 1.100 710
Línia LEPOL II 1.100 1.700
El procés comença amb la mòlta, homogeneïtzació i emmagatzematge de la matèria primera, abans de portar-la al forn per a la formació de clínquer treballant a una temperatura d'entre 1.400 i 1.500 ºC. El clínquer obtingut es refreda abans de mesclar-lo amb guix i altres additius per a formar el tipus i la qualitat de ciment desitjat.
Els combustible empleat en el procés són fuel i coc de petroli. El fuel només s'utilitza en les enceses del forn.
Per a impedir l'emissió de pols a l'ambient, totes les màquines treballen en depressió. Els principals focus emissors de pols utilitzen distints sistemes captadors de pols, com filtres de mànegues i electrofiltres.
Les aigües residuals sanitàries aboquen al col·lector municipal.
ANNEX II
Condicionat de la declaració d'impacte ambiental
1) Respecte a l'afecció que sobre els recursos naturals suposen
- Les activitats extractives necessàries per a obtindre les matèries primeres que posteriorment s'utilitzaran en la planta de Buñol de CEMEX ESPAÑA, SA, d'acord a l'article 12 de la Llei 16/2002 han de ser valorades juntament amb la resta de recursos naturals, matèries primeres i auxiliars. En tot cas, les diverses pedreres de les quals es nodrisca la planta objecte d'autorització ambiental integrada, han de comptar amb tots els permisos i autoritzacions sectorials legalment establides.
2) Quant a la gestió i la generació de residus
- El procés dut a terme en la instal·lació ha de sotmetre's al règim d'autorització administrativa regulat en la normativa de residus (Llei 10/1998, de residus i Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana).
- Control de combustible RECITERMIA, d'acord amb el que establixen els articles 6 i 7 del Reial decret 653/2003, sobre incineració de residus.
- L'oli usat dels sistemes de lubricació, els possibles vessaments, filtres, bateries usades, envasos buits, i en general qualsevol altra substància que puga ser catalogada com a residu tòxic i perillós, seran adequadament emmagatzemats, etiquetats i entregats a gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus. L'empresa ha d'actualitzar en el Registre de Productors de Residus els nous volums de residus que es produïsquen.
- Quant a la zona d'emmagatzemament de residus perillosos, es tractarà d'una zona amb paviment impermeable, coberta, ventilada, amb sistemes que permeten la retenció i la recollida d'abocaments accidentals, i de fàcil accés de manera que es minimitze el risc d'accidents en la càrrega/descàrrega dels diversos residus. Per a l'emmagatzemament de residus líquids o que pel seu alt contingut líquid puguen generar abocaments es comptarà amb cubetes o sistema de recollida que garantisquen el confinament i la posterior recollida dels possibles vessaments. Cada cubeta o recipient de recollida de vessaments accidentals ha de tindre com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la major d'ambdues quantitats). Les cubetes han de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals en cas de vessament supose augment de la perillositat o en dificulten la gestió.
3) Quant a les emissions atmosfèriques
- Els mesuraments i els valors límit d'emissió provinents dels focus emissors localitzats, quan provinguen de forns que utilitzen combustibles fabricats a partir de residus, es regiran pel que disposa el Reial decret 653/2003, de 30 de maig, sobre incineració de residus.
- Els mesuraments i els valors límit d'emissió provinents de focus emissors localitzats, quan provinguen de forns que utilitzen combustibles de coc de petroli, es regiran pel que disposa el Reial decret 833/1975, de 6 de febrer, pel qual es desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric.
- L'activitat ha de disposar d'un llibre de registre per cada un dels focus emissors de contaminants (per cada ximenera) segons el model que apareix en l'annex lV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976 sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, on han d'anotar-se tots els mesuraments periòdics d'autocontrol de les emissions a l'atmosfera. Així mateix han de presentar correctament emplenada l'adaptació de l'enquesta que apareix en l'annex V de la mencionada ordre.
- Les ximeneres d'emissió de contaminants han de disposar d'orificis que possibiliten la presa de mostres dels paràmetres contaminants en l'emissió i ha de tindre accessibilitat a aquests per mitjà d'una estructura fixa, segons s'indica en l'esmentada Ordre de 18 d'octubre de 1976.
- En els llocs en què existisquen emissions difuses provinents d'emmagatzemament, manipulació i transport de matèries primeres pulverulentes es duran a terme mesures efectives per a la seua correcció.
- Les emissions de partícules en les refrigeradores de clínquer, matxucadores, molins, transportadores i ensacadores, es regiran pel que disposa el Reial decret 833/1975, de 6 de febrer.
- Els efectes produïts per emissió de contaminants a l'atmosfera, derivats de l'activitat avaluada, en cap cas ha de sobrepassar els valors límit que en termes d'immissió establix el Reial decret 1073/2002, de 18 d'octubre, sobre avaluació i gestió de la qualitat de l'aire ambient en relació amb el diòxid de sofre, diòxid de nitrogen, òxids de nitrogen, partícules, plom, benzé i monòxid de carboni.
4) Respecte a la potencial contaminació del sòl i aigües subterrànies:
- No es realitzarà cap abocament que puga afectar el sòl o les aigües subterrànies.
- No es poden efectuar pous, rases, galeries o qualsevol altre dispositiu destinat a facilitar l'absorció de les aigües residuals pel terreny.
- Tant per a la xarxa de drenatge d'aigües pluvials com per a la xarxa de col·lectors d'aigües residuals d'ús domèstic s'ha de disposar de l'informe favorable de l'organisme de conca competent.
5) Els resultats del Programa de vigilància ambiental determinaran si s'han d'implementar les mesures correctores adoptades per a previndre la contaminació acústica. En tot cas, es complirà el que establix el títol lV, capítol ll Condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis i en el títol ll, capítol ll Nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.
6) Quant al Programa de vigilància ambiental, aquest s'implementarà amb:
- La periodicitat de la mesura de les emissions de contaminants atmosfèrics en els focus que utilitzen combustibles procedents de residus líquids, estarà d'acord amb el que establix el Reial decret 653/2003, de 30 de maig, sobre incineració de residus i el que establix l'autorització Integral.
- La periodicitat de la mesura de les emissions de contaminants atmosfèrics en els focus que utilitzen coc de petroli, estarà d'acord amb el que establix el Decret 833/75, de 6 de febrer, que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric.
- Mesuraments del soroll ambiental en la parcel·la de l'activitat i en l'interior d'habitatges o instal·lacions pròximes, o limítrofs realitzades per una entitat col·laboradora de l'administració o organisme de control autoritzat a la posada en marxa i cada tres anys. Els mesuraments es realitzaran en els llocs explícitament citats en la normativa respecte d'això (s'elaborarà un informe en què conste el tipus d'aparell amb què s'han realitzat els mesuraments, tenint en compte el soroll de fons, el període de mesura i assenyalant si complix la normativa vigent).
- Mesuraments del soroll ambiental en la parcel·la de l'activitat realitzats per un centre qualificat o per la mateixa empresa una vegada cada any, a fi de comprovar el manteniment de les condicions acústiques de l'entorn.
- El Programa de vigilància ambiental de les emissions a l'atmosfera ha de realitzar-se en tots i cada un dels focus susceptibles de produir contaminació tant per partícules i gasos com per pols.
7) Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'Estudi d'impacte ambiental, han de ser comunicats a la Conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural, que establirà si cal l'aplicació de noves mesures correctores.
8) Cal ajustar-se a qualsevol altra condició de caràcter ambiental que establisca en el seu moment la Direcció General de Qualitat Ambiental a través de les preceptives autoritzacions administratives, i altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que siguen d'aplicació, com pot ser l'autorització ambiental integrada.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5449, del 13-02-2007 (2007/1438)

RESOLUCIÓN de 22 de noviembre de 2006, de la Dirección General de Calidad Ambiental, por la que se otorga a la empresa Cemex España, SA, la autorización ambiental integrada para la fábrica de cemento en el término municipal de Buñol.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5449

Fecha DOGV
:   13-02-2007

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - A) AUTORIZACIONES Y CONCESIONES

Número del documento
:   2007/1438

CVE


Fecha del documento
:   22-11-2006

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Análisis jurídico

 Descriptores 

:   * [Buñol](javascript:void(0))
    * [empresa privada](javascript:void(0))
    * [edificio industrial](javascript:void(0))
    * [cemento](javascript:void(0))

Vistos los documentos obrantes en el expediente 66/04 IPPC, instruido a instancia de la empresa CEMEX ESPAÑA, SA., con el fin de obtener la autorización ambiental integrada para las instalaciones existentes de fabricación de cemento, así como para las modificaciones a realizar en las líneas de producción de clínker gris y blanco, en el término municipal de Buñol, se emite la presente resolución de conformidad con los siguientes,
Antecedentes de hecho
Primero. Con fecha 13 de agosto de 2004, D. Javier Ignacio Vicent Catalán de Ocon en representación de la empresa CEMEX ESPAÑA, SA., con C.I.F. A-46.004.214 y ubicada en la Autovía Valencia- Madrid, kilómetro 307 de Buñol, Valencia, presenta en la Conselleria de Territorio y Vivienda, solicitud de Autorización Ambiental Integrada para la fábrica de cemento de Cemex España en Buñol, que se detalla en el Anexo I.
A la solicitud se acompaña copia de la solicitud del informe de compatibilidad urbanística presentada en el Ayuntamiento de Buñol con fecha 25 de junio de 2004.
Segundo. Una vez admitida a trámite la solicitud, la Conselleria remite la documentación a todas aquellas administraciones públicas y órganos de la Generalitat que deben intervenir en la resolución de la autorización ambiental integrada.
Tercero. Con fecha 11 de noviembre de 2004 la empresa presenta el informe de compatibilidad urbanística, emitido por el Ayuntamiento de Buñol con fecha 9 de noviembre de 2004.
Cuarto. Con fecha 24 de noviembre de 2004, la Conselleria de Territorio y Vivienda requiere nueva documentación, presentándose con fecha 16 de diciembre de 2004.
Quinto. El expediente de referencia se ha sometido a información pública, durante un periodo de 30 días hábiles, de acuerdo con lo establecido en el artículo 16 de la Ley 16/2002, de 1 de julio, de Prevención y Control Integrados de la Contaminación, publicando anuncio en el Diari Oficial de la Generalitat con fecha 13 de enero de 2005 (DOGV nº 4.923).
Durante el mismo se han presentado alegaciones por parte del Concejal Delegado de Gobierno, Interior y Urbanismo del Ayuntamiento de Buñol, de la Agrupación Escolar Mixta 9 de octubre de Macastre, de Esquerra Unida del País Valenciá de Buñol, así como por parte de particulares.
En cuanto al contenido de las alegaciones presentadas, se considera que en relación con las condiciones de funcionamiento de la actividad que puedan tener consecuencias en el medio ambiente, las medidas correctoras indicadas en la documentación aportada y las que se fijan en la presente resolución, son suficientes para garantizar una correcta protección del mismo.
Sexto. Con fecha 17 de febrero de 2005, se requiere la entrega de documentación complementaria aclaratoria, que se presenta por parte de la empresa el 4 de marzo de 2005.
Séptimo. Según lo dispuesto en el artículo 18 de la Ley 16/2002, el expediente se remite al Ayuntamiento de Buñol, con fecha 25 de mayo de 2005 al objeto de emitir informe sobre los aspectos de su competencia en el plazo de 30 días desde su recepción.
Asimismo, se han incorporado al expediente los informes emitidos por el Área de Residuos y el Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico.
Octavo. Según lo dispuesto en el artículo 19 de la Ley 16/2002, con fecha 26 de agosto de 2004, se solicita informe a la Confederación Hidrográfica del Júcar, el cual se recibe con fecha 5 de octubre de 2006, en el que se emite informe favorable respecto de la gestión de las aguas residuales, con las prescripciones técnicas y condicionado que figuran en esta resolución.
Noveno. Con fecha 7 de noviembre de 2005 la Dirección General de Gestión del Medio Natural emite la Declaración de Impacto Ambiental, en la que estima aceptable, a los solos efectos ambientales el Proyecto fabrica de cemento, promovido por CEMEX ESPAÑA, SA. a ubicar en carretera Madrid- Valencia km 307, del término municipal de Buñol, en los términos que establece el Proyecto, el Estudio de Impacto Ambiental y demás documentación obrante en el expediente.
Décimo. Con fechas 17 de octubre y 21 de diciembre de 2005, y 9 de enero, 28 de abril y 23 de mayo de 2006, se presenta por parte de la empresa documentación complementaria aclaratoria, a requerimiento de esta Conselleria.
Décimo. Con fecha 31 de octubre de 2006 se realiza el trámite de audiencia al interesado.
A los anteriores hechos son de aplicación los siguientes,
Fundamentos de derecho
Primero. De acuerdo con el artículo 9 de la Ley 16/2002, de 1 de julio, de prevención y control integrados de la contaminación, las actividades que aparecen en el Anejo 1 de dicha Ley, están sujetas a autorización ambiental integrada.
La instalación de referencia está incluida en el epígrafe 3.1 del Anejo 1 de la Ley 16/2002.
Segundo. La tramitación del expediente se ha realizado según lo previsto en los artículos 14 y siguientes de la Ley 16/2002, de 1 de julio, de Prevención y Control Integrados de la Contaminación, desarrollada por el Decreto 40/2004, de 5 de marzo, del Consell de la Generalitat Valenciana.
Tercero. En la Comunidad Valenciana el órgano competente para otorgar la Autorización Ambiental Integrada es la Conselleria de Territorio y Vivienda, de acuerdo con el artículo 3.h de la Ley 16/2002 y el Decreto 8/2004, de 3 de septiembre, del Presidente de la Generalitat Valenciana, por el que se asignan competencias a las Consellerias.
Por otro lado, de conformidad con el artículo 15 del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, corresponde a la Dirección General de Calidad Ambiental, ejercer las competencias en materia de control integrado de la contaminación.
Visto cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Control Integrado de la Contaminación, con el visto bueno del Jefe de Área de Calidad Ambiental, en uso de las atribuciones que me confiere el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria Territorio y Vivienda, resuelvo:
Primero. Conceder a CEMEX ESPAÑA, SA., la autorización ambiental integrada para las instalaciones existentes de fabricación de cemento, así como para las modificaciones a realizar en las líneas de producción de clínker gris y blanco, a desarrollar en la planta situada en el término municipal de Buñol, referente al "Proyecto de solicitud de Autorización Ambiental Integrada de la fábrica de cemento de Buñol" de fecha julio de 2004 y suscrito por D. Pablo Benlloch Castelló, quedando inscrita en el Registro General de Instalaciones IPPC de la Comunidad Valenciana con el número 049-06/AAI/CV, condicionada al cumplimiento de los siguientes requisitos:
1. Valores Límite de Emisión.
1.1. Emisiones atmosféricas.
1.1.1. Emisiones difusas.
A fin de evitar las emisiones difusas provenientes de las operaciones de almacenamiento, manipulación y transporte de materias primas pulverulentas, se llevarán a cabo las siguientes medidas:
- Cerramiento total o parcial de las instalaciones de almacenamiento de materiales pulverulentos.
- Instalación de pantallas u otros medios de protección contra el viento de las instalaciones de almacenamiento, manipulación y transporte de materiales.
- Instalaciones fijas o móviles de acondicionamiento de acopios de material mediante la aplicación de agua o agentes tensoactivos.
- Cerramiento de instalaciones de transporte y procesado de materiales.
- Aspiración y desempolvamiento de instalaciones de almacenamiento, transporte, puntos de transferencia y de carga y descarga de materiales pulverulentos.
- Acondicionamiento, pavimentación y limpieza de instalaciones, de las vías de circulación y de las áreas de estacionamiento de vehículos.
1.1.2. Emisiones canalizadas.
Emisiones procedentes del horno Dopol cuando se utilizan residuos como combustibles alternativos:
CONTAMINANTE VALOR LÍMITE
PARTÍCULAS 30 mg/Nm³ / 50 mg/Nm³ (1)
SO2 230 mg/Nm³
NOX 800 mg/Nm³ / 1200 mg/Nm³ (2)
HCl 10 mg/Nm³
HF 1 mg/Nm³
COT 190 mg/Nm³
Dioxinas y furanos 0,1 ng/Nm³
Cd+Tl 0,05 mg/Nm³
Hg 0,05 mg/Nm³
Sb+As+Pb+Cr+Co+CuMn+Ni+V 0,5 mg/Nm³
CO 2.000 mg/Nm³
(1) Valor de partículas mientras se coincineren menos de 3 toneladas/hora, válido hasta el 1 de enero de 2008.
(2) Valor de NOx mientras se coincineren menos de 3 toneladas/hora, válido hasta el 1 de enero de 2008.
Emisiones procedentes de los hornos de fabricación de clínker gris y blanco cuando no se utilizan combustibles alternativos:
Partícules 50 mg/Nm³ (1) 50 mg/Nm³ (1)
CONTAMINANTES LÍMITES DE EMISIÓN
PROCESO SECO PROCESO
SEMIHÚMEDO
Partículas 50 mg/Nm³ (1) 50 mg/Nm³ (1)
SO2 600 mg/Nm³ 2.400 mg/Nm³
NOx 1.200 mg/Nm³ 1.200 mg/Nm³
(1) Se admitirá una tolerancia de 150 mg/Nm³ durante ocho horas consecutivas. Las instalaciones de depuración no podrán funcionar incorrectamente más de 200 horas/año.
Los resultados de medición de concentraciones de contaminantes estarán referidos a las siguientes condiciones, para los gases de combustión procedentes del horno de cemento: temperatura 273 ºK, presión 101,3 kPa, 10% de oxígeno y gas seco.
Emisiones de partículas en el resto de focos de la instalación de fabricación de cemento:
FOCOS LÍMITES DE EMISIÓN
Enfriadores de clínker,
machacadoras, molinos,
transportadoras y ensacadoras. 50 mg/Nm³
1.1.3. Emisiones sonoras.
Se adoptarán las medidas necesarias en la instalación para evitar que se transmitan al entorno niveles superiores a los establecidos en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica.
En particular, los límites sonoros establecidos en la Ley 7/2002 para zonas de uso industrial son:
DIURNO NOCTURNO
70 dB(A) 60 dB(A)
1.2. Vertidos.
1.2.1. Aguas residuales sanitarias
Se comprueba en una inspección realizada por la Confederación Hidrográfica del Júcar con fecha 13 de julio de 2006, que la empresa cementera Cemex ubicada en el término municipal de Buñol, dispone de un colector que desde sus instalaciones conduce sus aguas residuales sanitarias y las de las dependencias de la cantera, hasta la red de saneamiento de la zona industrial de las Ventas de Buñol.
1.2.2. Aguas pluviales.
Con anterioridad al 1 de abril de 2007 el titular de la presente autorización deberá comunicar a la Confederación Hidrográfica del Júcar la finalización de las obras de ejecución de las balsas de pluviales conforme al proyecto "Proyecto de la red de drenaje de las instalaciones de la fábrica de Cemex- España en Buñol (Valencia)" de diciembre de 2003 y suscrito por D. Vicente Bertolín Peiró, para proceder a ejecutar visita de inspección.
1.2.3. Aguas residuales industriales.
Primero: de las instalaciones de depuración consideradas.
Se autoriza a la empresa CEMEX SA, fábrica de cemento de Buñol y de la cantera La Rabosera, a verter las aguas residuales industriales procedentes del lavado de calizas, en el término municipal de Buñol (Valencia), previo tratamiento depurador consistente en:
- Balsas de decantación.
Segundo: de las características, límites cualitativos y cuantitativos del vertido.
2.1. Las características del vertido serán las siguientes:
Medio receptor: infiltración al terreno.
Coordenadas u.t.m.: x: 691.434 y: 4.367.925
Punto de vertido: antigua gravera situada en las cercanías de la rambla del gallo, a unos 700 m al norte de la entrada a la fábrica.
Término municipal del punto de vertido: Buñol.
Provincia: valencia.
Caudal medio de aguas residuales: 198,41 m³/día.
Caudal máximo: 8,26 m³/h.
Volumen maximo anual: 50.000 m³.
2.2. Puesto que el vertido se produce indirectamente a las aguas subterráneas y existen dos piezómetros para controlar la calidad del agua del acuífero se opta, no por establecer valores límite de emisión al vertido, sino por fijar los objetivos de calidad de cada parámetro contaminante en el medio receptor, que son los siguientes:
Parámetros físico-químicos Valor Unidades
pH 7,5 - 8,5
Conductividad < 600 mS/cm
Temperatura < 25 ºC
Sólidos en suspensión < 25 mg/l
Materias sedimentables < 0,5
Sólidos gruesos Ausentes
D.B.O.5 < 5 mg/l O2
DQO < 30 mg/l O2
Color < 3 Mg/l Pt/Co
Boro < 0,2 mg/l
Cloruros < 50 mg/l
Sulfatos < 50 mg/l
Fósforo total < 0,3 mg/l
Amoniaco < 0,05 mg/l
Nitrógeno nítrico < 2 Mg N/l
Aceites y grasas < 0,01 mg/l
Detergentes aniónicos < 0,05 mg/l
2.3. Queda terminantemente prohibido el vertido de sustancias que no figuren en la tabla anterior, fundamentalmente la presencia de las sustancias reflejadas en las relaciones I y II del Anexo III del Real Decreto 606/2003, de 23 de Mayo, que modifica parcialmente el Real Decreto 849/1986, de 11 de abril, por el que se aprueba el Reglamento del Dominio Público Hidráulico.
2.4. Estos objetivos de calidad se establecen de forma provisional hasta el 1 de abril de 2007, fecha en la que ha de estar instalado el filtro prensa que permitirá la reutilización de las aguas del lavado de la caliza, eliminando por tanto el vertido al acuífero. Con anterioridad a la fecha indicada se deberá presentar en la Confederación Hidrográfica del Júcar la documentación que justifique la inexistencia de vertidos al Dominio Público Hidráulico.
Tercero: establecimiento de los programas de reducción de la contaminación.
Analizada la documentación aportada y las características cualitativas del vertido se observa que las concentraciones en el medio receptor del parámetro Aceites y Grasas, por las causas expuestas por el titular del vertido en la documentación aportada en el expediente, son superiores a los objetivos de calidad impuestos en la presente autorización.
No obstante, el artículo 100.3 del RD 1/2001 por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas, establece que "cuando se otorgue una autorización o se modifiquen sus condiciones podrán establecerse plazos y programas de reducción de la contaminación para la progresiva adecuación de las características de los vertidos a los límites que en ella se fijen".
Siendo que de acuerdo con los análisis de las muestras de agua tomadas en los piezómetros, parece ser que las medidas adoptadas en el proceso del lavado de la caliza están reduciendo la concentración de aceites y grasas en el acuífero y siendo que, de acuerdo con la documentación aportada por el titular, a principios del año 2007 se va a instalar un filtro prensa que permitirá la reutilización de las aguas del lavado de la caliza, eliminando por tanto el vertido al acuífero, se considera que ambas medidas cumplimentan lo establecido en el artículo citado en el párrafo anterior.
Cuarto: elementos de control y periodicidad. Autocontrol.
4.1. La inspección y vigilancia de las obras y el control e inspección del tratamiento de las aguas residuales será ejercido por la Confederación Hidrográfica del Júcar, debiendo prestar el titular del vertido, en todo momento, la ayuda correspondiente al personal autorizado por ese Organismo para la toma de datos y toda clase de muestras que, en el desempeño de sus funciones, se estimen necesarias de acuerdo con lo establecido en las disposiciones vigentes.
4.2. El punto de vertido dispondrá de fácil accesibilidad y estará dispuesto de forma que, tanto las inspecciones como las tomas de muestras, se puedan efectuar en cualquier momento, independientemente de la presencia o disponibilidad del titular.
Con el fin de realizar controles y tomar muestras, cuando se considere procedente, de las aguas residuales tratadas, se dispondrá de medidor de caudal en continuo con función totalizadora de volumen de vertido anual y arqueta de toma.
4.3. La Confederación Hidrográfica del Júcar se reserva el derecho a realizar cuantos análisis de control considere oportunos, siendo los gastos inherentes por cuenta de la misma, cuando las características del efluente residual cumplan las condiciones de la presente autorización, corriendo a cargo del beneficiario los costes, en caso contrario.
4.4. A los efectos de comprobación del cumplimiento de los objetivos de calidad, el titular está obligado a llevar a cabo un programa de autocontrol de calidad del vertido, en el que se contemple, al menos, la realización de 1 análisis mensual en cada uno de los piezómetros durante el periodo indicado en el epígrafe segundo. Los análisis deberán ser realizados por Laboratorio inscrito en el Registro Especial de Entidades Colaboradoras de la administración Hidráulica, conforme a la Orden MAM/985/2006, de 23 de marzo de 2006, corriendo a cargo del beneficiario de la presente autorización los gastos derivados del ejercicio de dicho autocontrol de calidad.
El plazo máximo de presentación de los resultados en la Confederación Hidrográfica del Júcar será de UN MES desde la toma de muestras.
Asimismo se realizará una declaración anual de las incidencias de la explotación del sistema de tratamiento y resultados obtenidos para la mejora del vertido, volumen anual del mismo y resumen de los resultados analíticos remitidos. Dicha declaración anual deberá presentarse dentro del primer trimestre de cada año, y estará suscrita por técnico competente y visada por Colegio Oficial correspondiente.
Quinto: del importe del canon de vertido.
Será de aplicación lo dispuesto en el Art. 113 del texto refundido de la Ley de Aguas (Real Decreto Legislativo 1/2001 de 20 de Julio), los vertidos al Dominio Público Hidráulico estarán gravados con una tasa denominada Canon de Control de Vertidos cuyo importe anual en euros, de acuerdo con el artículo 291 y siguientes del Reglamento del Dominio Público Hidráulico, es el resultado de aplicar la fórmula siguiente:
Canon de Control de Vertidos = K2 \* K3 \* K4 \* Volumen \* Precio Básico
Donde,
K2 es un coeficiente que depende de las características del vertido, siendo en este caso 1,09 por ser un vertido industrial clase 2.
K3 es un coeficiente que depende del grado de contaminación del vertido, siendo igual a 0,5 siempre que los análisis en los puntos de control demuestren que se cumplen los valores límite de emisión contenidos en la presente autorización, siendo 2,5 en caso contrario.
K4 es un coeficiente que depende de la calidad ambiental del medio receptor, siendo en este caso 1,25 por ser un vertido en zona de categoría 1 (vertidos que pueden afectar a las aguas subterráneas).
Volumen es el volumen anual de vertido autorizado expresado en m³ siendo en este caso 50.000 m³.
Precio Básico es el precio por m³ de vertido siendo en este caso 0,03005 Euros por ser un vertido de agua residual industrial.Por lo tanto, el importe del canon de control de vertidos asciende a mil veintitrés euros con. cincuenta y ocho céntimos.
Sexto: de la ejecución de obras.
La presente autorización está condicionada al estricto cumplimiento del plazo de ejecución y puesta en marcha del filtro prensa que tendrá como fecha límite el 1 de abril de 2007.
Por otra parte, todas las modificaciones de detalle que se pretendan introducir y tiendan a mejorar el proyecto, tanto en el tratamiento del efluente residual, como en las obras e instalaciones descritas en el proyecto deberán ser sometidas a la aprobación de la Confederación Hidrográfica del Júcar; a tal fin, deberán remitir a ese Organismo, certificado de la dirección de las obras en el que se recojan fecha de inicio y terminación de las mismas, puesta en servicio y posibles modificaciones efectuadas en el proyecto que obra en el expediente; ello en el plazo máximo de un mes contado a partir de los días siguientes a su inicio y terminación.
El beneficiario de la presente autorización debe preceptivamente disponer de las licencias que para la ejecución de las obras y la apertura de la instalación hayan de otorgar las autoridades locales.
Séptimo: de las medidas en caso de emergencia.
En los casos de fugas o daños procedentes de vertidos el titular de la autorización queda obligado a poner en práctica, de inmediato, las actuaciones y medidas necesarias para que los daños que se produzcan sean mínimos, preservando en todo caso la vida e integridad de las personas, así como los bienes de terceros y el entorno natural.
En casos de emergencia, el titular de la autorización vendrá igualmente obligado a poner en conocimiento de la Confederación Hidrográfica del Júcar, por iniciativa propia, la situación creada por la misma, así como las medidas adoptadas para paliar sus efectos, todo ello sin perjuicio de la imputación de daños al dominio público hidráulico que proceda.
El incumplimiento de lo establecido en el párrafo anterior dará lugar, y sin perjuicio de la correspondiente indemnización por daños causados al dominio público hidráulico, a incoar procedimiento sancionador por infracción tipificada en el Art.108-a) del texto refundido de la Ley de Aguas (Real Decreto Legislativo 1/2001 de 20 de Julio) y en el Art. 3l6-a) del Reglamento del Dominio Público Hidráulico sancionable con la multa correspondiente, prevista en el Art. 318 del antedicho Reglamento.
Octavo: del plazo de vigencia de la autorización de vertido.
Respecto de las aguas residuales industriales la autorización de vertido tendrá un plazo máximo de vigencia hasta el 1 de abril de 2007, a partir de este plazo el titular de la autorización deberá justificar la inexistencia de vertido a Dominio Público Hidráulico.
Noveno: de las causas de revisión y revocación de la autorización
- Revisión
La Confederación Hidrográfica del Júcar podrá revisar las autorizaciones de vertido en los siguientes casos:
a) Cuando sobrevengan circunstancias que, de haber existido anteriormente, habrían justificado su denegación o el otorgamiento en términos distintos.
b) Cuando se produzca una mejora en las características del vertido y así lo solicite el interesado.
c)Para adecuar el vertido a las normas y objetivos de calidad de las aguas que sean aplicables en cada momento y, en particular, a las que para cada río, tramo de río, acuífero o masa de agua disponga el Plan Hidrológico de cuenca.
En casos excepcionales, por razones de sequía o en situaciones hidrológicas extremas, la Confederación Hidrográfica del Júcar podrá modificar, con carácter general, las condiciones de vertido a fin de garantizar los objetivos de calidad.
- Revocación
Comprobado el incumplimiento de las condiciones de la autorización, la Confederación Hidrográfica del Júcar podrá realizar las siguientes actuaciones:
a) Incoar un procedimiento sancionador y de determinación del daño causado a la calidad de las aguas.
b) Iniciar procedimiento de revocación de la autorización de vertido.
c) Declarar la caducidad de la concesión de aguas en los casos especialmente cualificados de incumplimiento de las condiciones o de inexistencia de autorización, de los que resulten daños muy graves en el dominio público hidráulico.
Las revocaciones no darán derecho a indemnización.
Décimo: de las obligaciones complementarias del titular.
1º Queda terminantemente prohibido el vertido de aguas residuales sin ser sometidas previamente al tratamiento previsto en esta autorización.
2° Esta autorización de vertido se otorga sin perjuicio de tercero, dejando a salvo el derecho de propiedad y de aprovechamiento de los recursos hidráulicos de la corriente en que se vierte, así como las condiciones sanitarias y de medio ambiente del entorno natural, etc.
3° El titular de esta autorización viene obligado a cambiar el punto de vertido a requerimiento de la Confederación Hidrográfica del Júcar, quien le indicará previamente, en su caso, el nuevo punto de vertido. Los costos del cambio del punto de vertido serán a cargo del titular de dicho vertido.
4° La revisión del condicionado expuesto no dará lugar a indemnización alguna.
5° Toda modificación de las características de la autorización que se expide requerirá la previa autorización administrativa de la Confederación Hidrográfica.
2. Protección del suelo y de las aguas subterráneas.
No se realizará ningún vertido que pueda afectar al suelo o a las aguas subterráneas.
No se podrán ejecutar pozos, zanjas, galerías o cualquier otro dispositivo destinado a facilitar la absorción de las aguas residuales por el terreno.
3. Procedimientos y métodos de gestión de residuos.
La actividad está sujeta a los requisitos establecidos en la Ley 10/1998, de 21 de abril, de Residuos, en la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de Residuos de la Comunidad Valenciana, y en el Real Decreto 833/1988 de 20 de julio, sobre el Reglamento para la ejecución de la Ley 20/1986, modificado por el Real Decreto 952/1997.
3.1. Gestión de residuos.
Se inscribe a la empresa en el Registro General de Gestores Autorizados de Residuos de la Comunidad Valenciana con el número de referencia 508/G/RTP/CV y 108/V/RNP/CV para las siguientes operaciones de gestión de los residuos que se relacionan:
MATERIAS PRIMAS DE SUSTITUCIÓN
Operación de gestión según
anejo 1 de la Orden
MAM/304/2002 R5
Código LER Descripción
10 13 11 Lodos de terrazo
10 01 02 Cenizas volantes de carbón
COMBUSTIBLES DE SUSTITUCIÓN
Operación de gestión
según anejo 1 de la
Orden MAM/304/2002 R1
Código LER Descripción
14 06 03\* Otros disolventes y mezcla de disolventes
19 02 05\* Lodos de tratamientos físico-químicos que contienen sustancias peligrosas
19 02 08\* Residuos combustibles líquidos que contienen sustancias peligrosas
02 02 03 Harinas cárnicas
No se podrán valorizar internamente (R1 y R5) otros residuos distintos a los relacionados en los cuadros anteriores.
La capacidad máxima de valorización por parte de la empresa se cifra en 75.000 toneladas anuales de combustibles líquidos o pastosos de sustitución (códigos 141603\*, 19 02 05\* y 190208\*) y 17.000 toneladas anuales de harinas cárnicas.
La capacidad de valorización de cenizas volantes de carbón por parte de la empresa se cifra en aproximadamente 60.000 toneladas anuales, y la de lodos de terrazo en 5.000 toneladas anuales.
El porcentaje de sustitución energética de la totalidad de los residuos utilizados no deberá superar el 40% del total de la energía calorífica necesaria en el proceso.
Por lo que respecta a las harinas cárnicas, representan el 20% de sustitución, por lo que el porcentaje máximo de sustitución energética total seria de un 60%.
Para constituir el combustible de sustitución quedan excluidos los siguientes residuos:
- Residuos hospitalarios, infecciosos y citostáticos.
- Residuos radioactivos.
- Residuos explosivos.
- Residuos susceptibles de reaccionar y formar mezclas o vapores tóxicos.
- Residuos con PCB's.
A los combustibles de sustitución se les exigirá para su admisión:
- una homogeneidad que no perturbe las condiciones de combustión.
- un contenido en halógenos totales (Cl) inferior al 2%.
- un contenido de metales pesados volátiles (Cd, Hg, Tl) inferior a 100 ppm.
- un contenido del resto de metales pesados inferior al 1%.
- ausencia de PCBs (inferior a 50 ppm).
- Un contenido en flúor inferior al 1%.
- Un contenido máximo en azufre del 6%.
Previo al consumo de cada lote de residuos, se efectuará un control de los mismos, a los efectos de verificar la adecuación de los residuos peligrosos a los procesos autorizados, así como de las cantidades.
Para el control de cantidades valorizadas deberá llevarse un registro con las básculas existentes en la instalación a la recepción de los diferentes residuos, así como también se registrarán las cantidades efectivamente tratadas en el horno de clínker. El mencionado registro asegurará la trazabilidad de los residuos tratados así como los análisis del combustible líquido derivado de residuo en origen, los análisis de las muestras de cada lote y el análisis de recepción.
Cada recepción de combustibles alternativos se acompañará de una analítica donde se especifique como mínimo: densidad, poder calorífico superior (kcal/kg), poder calorífico inferior (kcal/kg), pH, punto de inflamación (ºC) y halógenos totales (Cl).
La instalación de coincineración funcionará en las siguientes condiciones:
- Los gases de incineración permanecerán a una temperatura mínima de 850ºC (1.100ºC si se coincineran residuos peligrosos que contengan más de un 1% de sustancias organohalogenadas, expresadas en cloro) durante al menos 2 segundos.
- Los quemadores funcionarán de manera automática.
- El sistema funcionará de forma que se impida la alimentación de residuos al horno de forma automática en los siguientes casos:
- Durante la puesta en marcha hasta alcanzar la temperatura de consigna.
- Cuando no se mantenga la temperatura de consigna.
- Cuando se sobrepasen los límites de emisión.
En cuanto a la alimentación del combustible alternativo al horno, se programarán unos enclavamientos que evitarán la puesta en marcha o detendrán de manera inmediata la inyección cuando las condiciones de funcionamiento no sean las exigidas en cuanto a las condiciones de explotación definidas.
3.2. Producción de residuos.
Se autoriza a la empresa CEMEX ESPAÑA, SA. para la producción de los residuos peligrosos siguientes, siempre que su capacidad de generación anual sea del orden de magnitud de la que a continuación se detalla y la producción de producto acabado en las instalaciones del centro productivo detallado en el Anexo I sea del orden de 3.800 toneladas/día de clínker gris y 2.410 toneladas/día de clínker blanco.El mencionado centro productivo queda inscrito en el Registro General de Productores Autorizados de Residuos de la Comunidad Valenciana con el número de referencia 293/P/RTP/CV, conforme establece el artículo 46 de la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de Residuos de la Comunidad Valenciana, y que deberá figurar en los documentos de control y seguimiento y demás documentación que lo precise.
Entregará los residuos peligrosos a gestores que dispongan de la correspondiente autorización administrativa para la gestión de estos residuos.
3.3. Otros residuos.
Los residuos no peligrosos se entregarán a gestor autorizado para esta actividad.
El mencionado centro productivo está inscrito en el Registro de residuos sanitarios o veterinarios de establecimientos, centros y servicios sanitarios y veterinarios de la Comunidad Valenciana con el número de referencia 46/7.131.
4. Sistemas y procedimientos para el tratamiento de emisiones y residuos, con especificación de la metodología de medición, su frecuencia y los procedimientos para evaluar las mediciones.
4.1. Control de emisiones atmosféricas.
La periodicidad mínima de control de las emisiones procedentes del horno cuando se utilizan combustibles alternativos, será:
Contaminante Periodo de Referencia Frecuencia
PARTÍCULAS Diario Continuo
SO2 Diario Continuo
NOX Diario Continuo
HCl Muestreo de 30 minutos Cada 2 meses (1)
a 8 horas Cada 3 meses (2)
HF Muestreo de 30 minutos Cada 2 meses (1)
a 8 horas Cada 3 meses (2)
COT Diario Continuo
Dioxinas y furanos Muestreo de 6 a 8 horas Cada 2 meses (1)
Cada 3 meses (2)
Cd+Tl Muestreo de 30 minutos Cada 2 meses (1)
a 8 horas Cada 3 meses (2)
Hg Muestreo de 30 minutos Cada 2 meses (1)
a 8 horas Cada 3 meses (2)
Sb+As+Pb+CrCo+Cu+Mn+Ni+V Muestreo de 30 minutos Cada 2 meses (1)
a 8 horas Cada 3 meses (2)
CO Diario Continuo
(1) Durante los primeros 12 meses de funcionamiento.
(2) A partir del primer año de funcionamiento.
La periodicidad mínima de control de las emisiones por una Entidad Colaboradora en Materia de Calidad Ambiental en las ensacadoras será la siguiente, según el caudal emitido:
Caudal Periodicidad
Q >= 10.000 Nm³/h Cada 2 años
10.000 Nm³/h > Q Cada 3 años
La periodicidad mínima de control de las emisiones por Entidad Colaboradora en Materia de Calidad Ambiental en el resto de focos de la planta de fabricación de cemento será anual.
Los puntos de muestreo en las chimeneas deben cumplir con los requisitos de la Orden 18 de octubre de 1976, sobre prevención y corrección de la contaminación industrial de la atmósfera.
El muestreo y análisis de todos los contaminantes, así como los métodos de medición de referencia para calibrar los sistemas automáticos de medición, se realizarán con arreglo a normas nacionales, internacionales u otros métodos alternativos que estén validados o acreditados, siempre que garanticen la obtención de datos de calidad científica equivalente. Se deberá concretar el método de medición para cada uno de los parámetros.
En la instalación de coincineración se realizarán las siguientes mediciones:
- Mediciones continuas de las siguientes sustancias: NOx, CO, partículas totales, COT y SO2.
- Al menos cuatro mediciones anuales de HF y HCl en lugar de mediciones continuas, siempre y cuando el operador pueda probar que las emisiones de estos contaminantes no pueden superar los valores límite de emisión fijados. No obstante, durante los 12 primeros meses de funcionamiento, se realizará una medición al menos cada dos meses.
- Mediciones continuas de los siguientes parámetros del proceso: temperatura cerca de la pared interna de la cámara de combustión, concentración de oxígeno, presión y temperatura de los gases de escape.
- Al menos cuatro mediciones anuales de metales pesados, dioxinas y furanos, si bien, durante los 12 primeros meses de funcionamiento, se realizará una medición al menos cada dos meses.
Al menos una vez se verificarán adecuadamente el tiempo de permanencia, la temperatura mínima y el contenido de oxígeno de los gases de escape cuando se ponga en funcionamiento la instalación de incineración o coincineración y en las condiciones más desfavorables de funcionamiento.
Deberá presentar un estudio que permita seleccionar un emplazamiento, en función de los resultados, para un sistema de control en continuo de la calidad del aire en el entorno de la industria que controle los parámetros indicados en el Real Decreto 1073/2002, de 18 de octubre, mediante al menos una estación automática de calidad del aire. Esta estación automática de calidad del aire que debe ser instalada por la empresa, deberá poseer un sistema de adquisición de datos compatible con la Red Valenciana de Vigilancia y Control de la Calidad del Aire y capacidad de interconexión con esta, y deberá medir partículas en continuo, PM10 diario y PM²,5, SO2, NOx, O3 y CO. Dicha estación deberá entrar en funcionamiento en el plazo de un año desde la concesión de esta Autorización.
Deberá elaborar y remitir un informe anual sobre el funcionamiento y el seguimiento de la instalación, en el que se dará cuenta, al menos, de la marcha del proceso y de las emisiones a la atmósfera o a las aguas, comparadas con los niveles de emisión regulados en esta resolución.
Deberá notificar a la Dirección General de Calidad Ambiental, una vez al año, los datos sobre las emisiones de la instalación, mediante el Registro de Emisiones y Fuentes Contaminantes (EPER), de acuerdo con el artículo 8.3 de la Ley 16/2002 y de la Decisión 2000/479/CE, de 17 de julio de 2000.
4.2. Control de residuos.
Los residuos podrán ser almacenados durante un periodo igual o inferior a seis meses, en el caso de peligrosos, e inferior a dos años en al caso de no peligrosos, tras el cual deben ser entregados a gestor autorizado. Este almacenamiento temporal de residuos peligrosos deberá estar convenientemente señalizado y se realizará en lugar techado, con suelo impermeable y sistemas de recogida de derrames accidentales, tales como arqueta ciega no conectada a la red de alcantarillado y bandejas de recogida. Asimismo la zona de almacenamiento deberá estar incluida en el sistema general de protección contra incendios de la industria.
Para el almacenamiento de residuos líquidos o que por su alto contenido líquido puedan generar vertidos, se contará con cubetos o recipientes de recogida de posibles derrames, que deben tener como mínimo el volumen del envase de mayor tamaño o el 10% del total (la mayor de ambas cantidades). Los cubetos deberán ser individuales para cada tipo de residuos cuya mezcla, en caso de derrame, suponga aumento de su peligrosidad o dificulte su gestión.
Se contará con la adecuada cantidad de absorbente no inflamable para solventar los posibles derrames accidentales durante la manipulación de los diversos residuos líquidos. El absorbente contaminado se gestionará como residuo peligroso.
El envasado y etiquetado de los residuos será conforme a lo expuesto en los artículos 13 y 14 del Real Decreto 833/1988, Reglamento de Residuos Tóxicos y Peligrosos. Asimismo dispondrá de un registro donde conste la cantidad, naturaleza, identificación, origen y fecha de generación y entrega a gestor autorizado, así como el número de documento de control y seguimiento utilizado, en su caso, y el gestor al que se entrega el residuo.
El traslado de los residuos se efectuará con vehículos inscritos en el registro de transportistas de residuos peligrosos de la Conselleria de Territorio y Vivienda y de conformidad con la normativa sectorial de transporte de mercancías peligrosas por carretera.
Deberá establecerse un plan de emergencia interior de las instalaciones dedicadas a residuos peligrosos, que deberá mantenerse mientras se realicen las operaciones de gestión. Como responsable de las instalaciones de tratamiento de residuos peligrosos para las relaciones con la administración figura D. José Ricardo García Aleix, Ingeniero de Caminos, Canales y Puertos.
La empresa está obligada a llevar un Registro documental de los residuos que va a gestionar, en el que figuren cantidad, naturaleza, origen, destino, frecuencia de recogida y medio de transporte de los residuos. Dicho registro estará a disposición de las administraciones competentes que así lo requieran.
Cada cuatro años se deberá elaborar un plan de Prevención y Reducción de Residuos Peligrosos que se presentará en la Dirección General de Calidad Ambiental.
Anualmente cumplimentará la declaración anual de productor de residuos peligrosos y no peligrosos, que será remitida a la Dirección General de Calidad Ambiental antes del 1 de marzo de cada año. En dicha declaración se especificará el origen y cantidad de los residuos producidos, el destino dado a cada uno de ellos y la relación de los que se encuentran almacenados temporalmente, así como las incidencias relevantes que se hayan podido producir, todo ello relativo al año objeto de la declaración.
Asimismo, cumplimentará la memoria anual de residuos peligrosos y no peligrosos, que será remitida a la Dirección General de Calidad Ambiental antes del 1 de marzo de cada año. En dicha memoria se especificará el origen y cantidad de los residuos gestionados, características del almacenamiento previo a su gestión, cantidad y naturaleza de los residuos resultantes del proceso, así como las incidencias relevantes que se hayan podido producir, todo ello relativo al año de la declaración.
4.3. Control de ruido.
Respecto al nivel de ruidos transmitidos al exterior deberá cumplirse lo establecido en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana de Protección contra la Contaminación Acústica.
Se deberán realizar periódicamente auditorías acústicas, con objeto de comprobar que no se superan los niveles sonoros en los puntos donde se sitúa el receptor más cercano, es decir, en el perímetro de la instalación. Para ello se realizarán medidas del nivel de ruido en un número de puntos representativos del perímetro, tanto con la actividad en funcionamiento como parada (nivel de fondo). Deberá presentar una auditoría acústica en el plazo de tres meses a partir de la autorización de las instalaciones y repetirla de forma periódica al menos cada cinco años, de acuerdo con el artículo 37 de dicha Ley y el Decreto 266/2004, de 3 de diciembre, del Consell de la Generalitat por una Entidad Colaboradora en materia de calidad ambiental para el campo de la contaminación acústica.
El titular deberá disponer del Libro de Control, que estará constituido por los certificados de los resultados obtenidos de las auditorías acústicas, y de los informes completos de las mismas.
5. Medidas a adoptar en situaciones distintas de las normales que puedan afectar al medio ambiente.
Se llevarán a cabo todas las medidas necesarias para que quede garantizada la protección del medio ambiente y la salud de las personas ante cualquier situación fuera de la normalidad en cuanto al funcionamiento de las instalaciones.
Asimismo, cuando se determine el cese de alguna de las unidades, se procederá al desmantelamiento de las instalaciones, de acuerdo a la normativa vigente, de forma que el terreno quede en las mismas condiciones que antes de iniciar dicha actividad y no se produzca ningún daño sobre el suelo y su entorno.
6. Declaración de Impacto Ambiental.
Se cumplirán las condiciones establecidas en la Declaración de Impacto Ambiental emitida por la Dirección General de Gestión del Medio Natural de fecha 7 de noviembre de 2005, que se adjunta en el Anexo II de la presente resolución.
7. Otras condiciones.
En lo no indicado anteriormente, la instalación deberá adecuarse a lo establecido en el Real Decreto 653/2003, de 30 de mayo, sobre incineración de residuos.
Se estará a lo dispuesto en el Real Decreto 865/2003, de 4 de julio, por el que se establecen los criterios higiénico-sanitarios para la prevención y control de la legionelosis.
Deberá cumplir con lo dispuesto en la Ley 11/1997, de Envases y Residuos de Envases y el Real Decreto 782/1998, de 30 de abril, por el que se desarrolla el Reglamento para el desarrollo de la citada Ley.
Deberá remitir antes del 19 de enero de 2007a la Dirección General de Calidad Ambiental el Informe de Situación del Suelo especificado en el Real Decreto 9/2005, de 14 de enero, por el que se establece la relación de actividades potencialmente contaminantes del suelo y los criterios y estándares para la declaración de suelos contaminados.
La industria y sus instalaciones se ajustarán a las condiciones indicadas en el proyecto técnico en los aspectos no fijados en esta resolución.
Se cumplirán todas las disposiciones aplicables para garantizar la seguridad, la salud de las personas y el medio ambiente.
Se comprobará en el control inicial que se han realizado las medidas previstas en el proyecto.
Segundo. La autorización ambiental integrada se renovará, en los aspectos medioambientales, en el plazo máximo de 8 años, salvo que se produzcan antes de dicho plazo modificaciones sustanciales que obliguen a la tramitación de una nueva autorización o que se incurra en alguno de los supuestos de modificación de oficio recogidos en el artículo 26 de la Ley 16/2002, de 1 de julio.
La renovación deberá solicitarse con una antelación mínima de diez meses antes del vencimiento del plazo de vigencia de la autorización ambiental integrada.
Tercero. En relación con el certificado de adecuación del proyecto y su ampliación, el titular dará cuenta de la adaptación y las ampliaciones de la actividad y de las instalaciones a la Dirección General de Calidad Ambiental a efectos del reconocimiento correspondiente, presentándose previamente una certificación, emitida por técnico competente y visada, en la que se acredite que las instalaciones y la actividad se ajustan al proyecto presentado y autorizado o a sus reformados posteriores también autorizados, y que se han efectuado todos los controles, mediciones, análisis y comprobaciones con resultado satisfactorio, que se determinen en el citado proyecto, sus reformados ó en las normativas que le sean aplicables, así como aquellos otros certificados previstos en las disposiciones que se hayan integrado.
Cuarto. Esta autorización queda condicionada a la visita de comprobación y a la obtención del informe favorable correspondiente al cumplimiento de los requisitos establecidos en la presente resolución. Se realizará a la puesta en marcha de las instalaciones y por personal de la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda.
Quinto. La Administración dejará sin efecto la presente resolución en el momento en que observe cualquier incumplimiento de las condiciones impuestas en la misma, previa audiencia del interesado.
Sexto. El titular de las instalaciones objeto de la presente resolución, además de las obligaciones que con carácter general establece la Ley 16/2002, deberá:
1. Cumplir las obligaciones de control y suministro de información previstas por la legislación sectorial aplicable y por la propia autorización ambiental integrada.
2. Comunicar a la Dirección General de Calidad Ambiental cualquier modificación, sustancial o no, que se proponga realizar en la instalación, la transmisión de su titularidad o cualquier incidente o accidente que pueda afectar al medio ambiente.
3. Prestar la asistencia y colaboración necesarias a quienes realicen las actuaciones de vigilancia, inspección y control.
Séptimo. Constituye requisito necesario para el ejercicio de la actividad de gestión de residuos peligrosos, la presentación de la siguiente documentación ante la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda, que deberá ser aceptada documentalmente:
1. Carta de pago acreditativa de una fianza estimada de 20.981,60 euros, importe del 5 por 100 del presupuesto de las obras proyectadas para las instalaciones de gestión de residuos peligrosos, constituida en cualquiera de las formas establecidas en el artículo 28 del Real Decreto 833/1988, de 20 de julio, ante la Dirección Territorial de Economía, Hacienda y Empleo, con el fin de responder del cumplimiento de todas las obligaciones que, frente a la administración, se derivan del ejercicio de las operaciones de gestión de residuos peligrosos, de acuerdo con el artículo 27 del citado Real Decreto.
2. Póliza acreditativa de la suscripción de un seguro de responsabilidad civil en los términos del artículo 6 del Real Decreto 833/1988, de 20 de julio, con un capital mínimo asegurado de 3.000.000,00 euros. Junto a la póliza del seguro de responsabilidad civil, figurará un certificado de la compañía aseguradora que acredite para las operaciones de gestión de residuos peligrosos, la constitución del seguro en el capital mínimo indicado.
Octavo. Con la concesión de esta Autorización quedan sin efecto anteriores Autorizaciones concedidas a esta instalación en materia de producción y gestión de residuos.
Noveno. En todo lo no especificado en esta resolución, se estará a todas y cada una de las condiciones estipuladas por la normativa vigente en materia de residuos, vertidos, contaminación atmosférica, acústica, impacto ambiental y accidentes graves, así como cualquier otra que pueda dictar la administración en el desarrollo de la actividad en materia de protección ambiental.
Contra esta resolución, que no pone fin a la vía administrativa, se podrá presentar recurso de alzada ante la Secretaria Autonómica de Territorio y Medio Ambiente de la Conselleria de Territorio y Vivienda en el plazo de un mes desde el siguiente al de la recepción de la presente notificación, de acuerdo con lo dispuesto en los artículos 114 y 115 de la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común, modificada por la Ley 4/1999, de 13 de enero.
Valencia, 22 de noviembre de 2006.- El director general de Calidad Ambiental: Jorge Lamparero Lázaro
ANEXO I
Descripción del proyecto
CEMEX ESPAÑA, SA. desea modificar las líneas de producción de clínker gris y blanco, en el centro de producción de cemento que posee en Buñol.
En cuanto a las modificaciones a introducir en la línea de clínker gris, el horno cuenta con una capacidad autorizada de 2.500 t/día (corresponde a una licencia municipal de 2 de enero de 1974 para 825.000 toneladas/año); se pretende sustituir el actual enfriador de satélites por uno de parrilla, mejorando su rendimiento térmico, de manera que aumente su capacidad de producción a 3.800 t/día. Asimismo se sustituirá parte de su combustible tradicional utilizado en el horno de clínker, por combustible formulado a base de residuos líquidos.
En cuanto a las modificaciones a introducir en la línea de clínker blanco, la línea de producción dispone de un horno Lepol II parado, que se quiere poner en funcionamiento, manteniendo la operatividad del horno Lepol I. La línea de fabricación actualmente parada, con una capacidad nominal de 1.000 t/día se pretende modificar para aumentar su capacidad a 1.700 t/día y cambiar el electrofiltro. Las capacidades de los hornos de blanco corresponden a licencia municipal para 70.000 toneladas/año en dos hornos de fecha 20 de octubre de 1973.
La ampliación de la línea supondrá la incorporación de la última tecnología en la torre de intercambio con calcinador, enfriadora de clínker, molienda de cemento y molienda de carbón de coque, equipos e instalaciones eléctricas de mando y la instalación de nuevos filtros.
La capacidad de producción actual autorizada de acuerdo con las licencias municipales que se disponen y la que pretende alcanzarse con la ampliación son las siguientes:
Producción Autorizada Producción con
de Clínker en Tn/día la Ampliación en Tn/día
Línea DOPOL 2.500 3.800
Línea LEPOL I 1.100 710
Línea LEPOL II 1.100 1.700
El proceso comienza con la molienda, homogeneización y almacenaje de la materia prima, antes de llevarla al horno para la formación de clínker trabajando a una temperatura de entre 1.400 y 1.500ºC. El clínker obtenido se enfría antes de mezclarlo con yeso y otros aditivos para formar el tipo y calidad de cemento deseado.
Los combustible empleados en el proceso son fuel oil y coque de petróleo. El fuel oil sólo se utiliza en las encendidas del horno.
Para impedir la emisión de polvo al ambiente, todas las máquinas trabajan en depresión. Los principales focos emisores de polvo utilizan distintos sistemas captadores de polvo, como filtros de mangas y electrofiltros.
Las aguas residuales sanitarias vierten al colector municipal.
ANEXO II
Condicionado de la declaración de impacto ambiental
1) Respecto a la afección que sobre los recursos naturales suponen:
- Las actividades extractivas necesarias para obtener las materias primas que posteriormente se utilizarán en la planta de Buñol de CEMEX ESPAÑA, SA., de acuerdo al artículo 12 de la Ley 16/2002 deberán ser valoradas junto con el resto de recursos naturales, materias primas y auxiliares. En todo caso, las diversas canteras de las que se nutra la planta objeto de Autorización Ambiental Integrada, deberán contar con todos los permisos y autorizaciones sectoriales legalmente establecidas.
2) En cuanto a la gestión y generación de residuos:
- El proceso llevado a cabo en la instalación deberá someterse al régimen de autorización administrativa regulado en la normativa de residuos (Ley 10/98 de Residuos y Ley 10/2000, de Residuos de la Comunidad Valenciana).
- Control de combustible RECITERMIA, de acuerdo con lo establecido en los artículos 6 y 7 del Real Decreto 653/2003 sobre incineración de residuos.
- El aceite usado de los sistemas de lubricación, los posibles derrames, filtros, baterías usadas, envases vacíos, y en general cualquier otra sustancia que pueda ser catalogada como residuo tóxico y peligroso, serán adecuadamente almacenados, etiquetados y entregados a Gestor Autorizado, según la Ley 10/2000 de 12 de diciembre de Residuos. La empresa deberá actualizar en el Registro de Productores de Residuos los nuevos volúmenes de residuos que se produzcan.
- En cuanto a la zona de almacenamiento de residuos peligrosos, se tratará de una zona con pavimento impermeable, cubierta, ventilada, con sistemas que permitan la retención y recogida de vertidos accidentales, y de fácil acceso de modo que se minimice el riesgo de accidentes en la carga/descarga de los diversos residuos. Para el almacenamiento de residuos líquidos o que por su alto contenido líquido puedan generar vertidos se contará con cubetos o sistema de recogida que garanticen el confinamiento y posterior recogida de los posibles derrames. Cada cubeto o recipiente de recogida de derrames accidentales debe tener como mínimo el volumen del envase de mayor tamaño o el 10% del total (la mayor de ambas cantidades). Los cubetos deberán ser individuales para cada tipo de residuos cuya mezcla en caso de derrame suponga aumento de su peligrosidad o dificulten su gestión.
3) En cuanto a las emisiones atmosféricas:
- Las mediciones y valores límite de emisión provenientes de los focos emisores localizados, cuando provengan de hornos que utilizan combustibles fabricados a partir de residuos, se regirán por lo dispuesto en el Real Decreto 653/2003, de 30 de mayo, sobre incineración de residuos.
- Las mediciones y valores límite de emisión provenientes de focos emisores localizados, cuando provengan de hornos que utilizan combustibles de coque de petróleo, se regirán por lo dispuesto en el Real Decreto 833/1975, de 6 de febrero, por el que se desarrolla la Ley 38/1972 de protección del ambiente atmosférico.
- La actividad deberá disponer de un libro de registro por cada uno de los focos emisores de contaminantes (por cada chimenea) según el modelo que aparece en el Anexo lV de la Orden de 18 de octubre de 1976 sobre prevención y corrección de la contaminación industrial de la atmósfera, donde deben anotarse todas las mediciones periódicas de autocontrol de las emisiones a la atmósfera. Así mismo deberán presentar correctamente cumplimentada la adaptación de la encuesta que aparece en el Anexo V de la mencionada orden.
- Las chimeneas de emisión de contaminantes deberán disponer de orificios que posibiliten la toma de muestras de los parámetros contaminantes en la emisión y deberá tener accesibilidad a los mismos mediante una estructura fija, según se indica en la citada Orden de 18 de octubre de 1976.
- En los lugares en los que existan emisiones difusas provenientes de almacenamiento, manipulación y transporte de materias primas pulverulentas se llevarán a cabo medidas efectivas para su corrección.
- Las emisiones de partículas en las enfriadoras de clínker, machacadoras, molinos, transportadoras y ensacadoras, se regirán por lo dispuesto en el Real Decreto 833/1975, de 6 de febrero.
- Los efectos producidos por emisión de contaminantes a la atmósfera, derivados de la actividad evaluada, en ningún caso debe sobrepasar los valores límite que en términos de inmisión establece el Real Decreto 1073/2002, de 18 de octubre, sobre evaluación y gestión de la calidad del aire ambiente en relación con el dióxido de azufre, dióxido de nitrógeno, óxidos de nitrógeno, partículas, plomo, benceno y monóxido de carbono.
4) Respecto a la potencial contaminación del suelo y aguas subterráneas:
- No se realizará ningún vertido que pueda afectar al suelo o a las aguas subterráneas.
- No se podrán efectuar pozos, zanjas, galerías o cualquier otro dispositivo destinado a facilitar la absorción de las aguas residuales por el terreno.
- Tanto para la red de drenaje de aguas pluviales como para la red de colectores de aguas residuales de uso doméstico se deberá disponer del informe favorable del organismo de cuenca competente.
5) Los resultados del Programa de Vigilancia Ambiental determinarán si se han de implementar las medidas correctoras adoptadas para prevenir la contaminación acústica. En cualquier caso, se cumplirá lo establecido en el Título lV, capítulo ll "Condiciones acústicas de las actividades comerciales, industriales y de servicios" y en el Título ll, Capítulo ll "Niveles de perturbación", de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana de Protección contra la Contaminación Acústica.
6) En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental, éste se implementará con:
- La periodicidad de la medida de las emisiones de contaminantes atmosféricos en los focos que utilicen combustibles procedentes de residuos líquidos, estará de acuerdo a lo establecido en el en el Real Decreto 653/2003, de 30 de mayo, sobre incineración de residuos y lo establecido en la Autorización Integral.
- La periodicidad de la medida de las emisiones de contaminantes atmosféricos los focos que utilicen coque de petróleo, estará de acuerdo a lo establecido en el Decreto 833/75 de 6 de febrero que desarrolla la Ley 38/1972 de Protección del Ambiente Atmosférico.
- Mediciones del ruido ambiental en la parcela de la actividad y en el interior de viviendas o instalaciones próximas, o colindantes realizadas por una entidad colaboradora de la administración u organismo de control autorizado a la puesta en marcha y cada tres años. Las mediciones se realizarán en los lugares explícitamente citados en la normativa al respecto (se elaborará un informe en el que conste el tipo de aparato con el que se han realizado las mediciones, teniendo en cuenta el ruido de fondo, el periodo de medida y señalando si cumple con la normativa vigente).
- Mediciones del ruido ambiental en la parcela de la actividad realizadas por un centro cualificado o por la propia empresa una vez cada año, al objeto de comprobar el mantenimiento de las condiciones acústicas del entorno.
- El Programa de Vigilancia Ambiental de las emisiones a la atmósfera deberá realizarse en todos y cada uno de los focos susceptibles de producir contaminación tanto por partículas y gases como por polvo.
7) Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el Estudio de Impacto Ambiental, deberán ser comunicados a la Conselleria de Territorio y Vivienda, Dirección General de Gestión del Medio Natural, que establecerá si procede la aplicación de nuevas medidas correctoras.
8) Se atenderá a cualquier otra condición de carácter ambiental que establezca en su momento la Dirección General de Calidad Ambiental a través de las preceptivas autorizaciones administrativas, y otros condicionantes ambientales que se establezcan a través de las autorizaciones sectoriales que resulten de aplicación, como puede ser la Autorización Ambiental Integrada.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML