Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9274, del 09-02-2022 (2022/629)

RESOLUCIÓ de 6 d'octubre de 2021, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte ampliació de la producció de piscifactoria de cultius marins en el terme municipal de Borriana. Expedient 151/2018/AIA.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9274

Data del DOGV
:   09-02-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/629

CVE


Data del document
:   06-10-2021

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Borriana](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 6 d'octubre de 2021, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte ampliació de la producció de piscifactoria de cultius marins en el terme municipal de Borriana. Expedient 151/2018/AIA. [2022/629]  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 151-2018-AIA.  
Títol: Ampliació de la producció de piscifactoria de cultius marins.  
  
Promotor: PISCIMAR, SL.  
Òrgan substantiu: Ajuntament de Borriana.  
Referència òrgan substantiu: 10336/2018.  
Localització: Parcel·les 167 i 168 del polígon 11 de Borriana (Castelló).  
  
Antecedents i descripció del projecte.  
L'empresa PISCIMAR explota una instal·lació de producció d'alevins de les espècies daurada, llobarro i corbina per a destinar-los a instal·lacions d'aqüicultura d'engreixament. L'activitat compta amb diferents antecedents en les bases de dades d'aquest òrgan ambiental que són els següents:  
El 29 de març de 2000 la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi emet una declaració d'impacte ambiental favorable (expedient 536-1999-AIA) per al projecte d'instal·lació d'una planta industrial d'aqüicultura en la parcel·la 168 del polígon 11 de Borriana (Castelló) en l'àmbit de la tramitació de la declaració d'interés comunitari.  
  
Posteriorment, el promotor va realitzar diverses consultes en relació amb diverses modificacions de l'activitat: expedient 17-2005-CON relatiu a l'ampliació de l'activitat en la parcel·la 167 del polígon 11 i expedient 155-2009- CON sobre ampliació de la producció i de les espècies produïdes.  
Per tant i segons antecedents descrits les instal·lacions amb les quals actualment compta l'empresa se situen en les parcel·les 168 (instal·lacions més antigues) i en la parcel·la 167 (ampliació) del polígon 11. L'ampliació de l'activitat a la parcel·la 167 va suposar (entre altres) la construcció de dues unitats de preengreixament. En aquesta ampliació van ser aprofitades les infraestructures existents de captació i abocament a la mar construint-se circuits tancats per a poder complir l'autorització d'abocament.  
Actualment l'empresa desitja ampliar la producció a 35 milions d'alevins d'un pes mitjà entre 5 i 10 grams, la qual cosa representa una biomassa total de mitjana de 175-350 t, que implica un augment de biomassa de més de 100 t i requereix, per tant, la realització d'un procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
La producció d'alevins fins a la talla de venda contempla les següents fases que es desenvolupen seqüencialment:  
1. Reproducció i posta: els reproductors d'aquestes espècies són mantinguts en tancs adequats on es controlen les condicions ambientals de fotoperíode i temperatura. Les postes es desenvolupen espontàniament i els ous són recollits en col·lectors, desinfectats i concentrats per al seu comptatge i trasllat als incubadors.  
2. Incubació: els ous desinfectats i comptats són col·locats en incubadors en les condicions adequades perquè facen eclosió, la qual cosa ocorre en 24-48 hores. Les prelarves són llavors transferides als tancs de cultiu larvari.  
3. Cultiu larvari: les prelarves es cultiven en densitats entorn de 100 larves/l en tancs cilindre-cònics de fibra de vidre. S'alimenten diàriament i en continu amb preses vives i algues planctòniques  
4. Cultius auxiliars: les preses vives (Brachionus plicatilis i Artemia salina) es cultiven en la mateixa planta en sales específiques per a cadascuna d'elles. L'artemia s'adquireix en forma de quistos que són fets eclosió en planta. El rotífer (Brachionus plicatilis) es reprodueix en captivitat per partenogènesi. Les algues procedeixen de concentrats comercials i s'empren tant per a alimentar el rotífer com per al condicionament de l'aigua dels tancs larvaris durant les primeres fases de desenvolupament larvari.  
5. Deslletament: les postlarves són introduïdes en tancs de deslletament que són del tipus race-way també de fibra de vidre. Aquesta fase consisteix en l'adaptació de les larves al pinso sec.  
6. Bressola: és la fase intermèdia entre el deslletament i el preengreixament pròpiament dit. Es realitza en una nau independent de panell sandvitx on es mantenen els alevins d'orada i llobarro durant altres 60-70 dies alimentats exclusivament amb pinso sec fins que aconsegueixen un pes mitjà entorn dels 1-2 g. La corbina completa aquesta fase en 30-40 dies. El cultiu es realitza en tancs circulars de fibra de vidre de 30 m³.  
7. Preengreixament: és l'última fase del procés de cultiu. Es realitza en tancs rectangulars de formigó de gran capacitat. En aquesta fase els alevins aconsegueixen la talla comercial que oscil·la entre els 8 i 10 grams, depenent de les necessitats del client.  
8. Transport: el procés de producció finalitza amb la càrrega i transport dels alevins fins a les granges d'engreixament on es mantenen fins a la seua comercialització final.  
Per a la realització del procés productiu es consumeix aigua de mar i aigua dolça. L'aigua de la mar procedeix de tres sondejos des d'on està previst extraure 6,7 hm³ amb pics de consum en les fases de preengreixament. L'aigua dolça s'extrau de pou. L'empresa disposa de dos sondejos: del primer d'ells s'extrauen 7.200 m³/any i del segon 1.800 m³ /any. L'aigua s'utilitza per a proveir les zones de personal, zones enjardinades, neteja de camions i cultiu de microplàncton.  
A conseqüència de l'activitat productiva es generaran aigües sanitàries que són tractades en una depuradora compacta i aigües de cultiu compostes per aigua de mar amb la femta dels animals, restes de pinso i metabòlits que constitueixen la major part de l'abocament a la mar. Previ a l'abocament al medi marí a través del col·lector existent, les aigües se sotmeten a desbastament per mitjà d'una reixa metàl·lica, un desbastament posterior més fi amb una malla de cinta autonetejadora i una decantació final per a retenció de sòlids sedimentables.  
En el tractament de les aigües d'abocament es produiran fangs. Tant les aigües procedents de la depuradora com els fangs produïts en la cria dels peixos seran retirats per empresa i derivats a EDAR.  
  
Els principals residus produïts són peixos morts que s'emmagatzemen en un bagul congelador fins a la seua retirada per un gestor autoritzat, residus urbans gestionats a través de la xarxa de recollida municipal i residus inerts (fustes, plàstics, etc.), així com residus perillosos (bateries, envasos contaminats, olis, medicaments, etc.) que són retirats per un gestor autoritzat.  
L'increment de la producció suposarà un increment de material SANDACH en 2.000 kg/any, de 270 kg de residus reciclables i 1500 kg de residus sòlids urbans, entre altres.  
  
Tramitació administrativa  
En data de 21 de desembre de 2018, l'Ajuntament de Borriana va traslladar a aquest òrgan ambiental la sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental ordinària del projecte.  
El 31 de maig de 2019, la Secció d'Aigües del Servei de Planificació i Recursos Hidràulics i Qualitat d'Aigües va remetre a aquest òrgan ambiental un informe en el qual s'indica que existeix en tramitació una ampliació de l'activitat amb un nou col·lector d'abocament.  
El 23 juny de 2020, aquest òrgan ambiental sol·licita, a la vista de l'informe de 31 de maig de 2019, la tramitació conjunta de totes les modificacions del projecte (noves instal·lacions, col·lector d'abocament, augment de la producció) amb la finalitat d'emetre un nou pronunciament ambiental.  
El 15 de març de 2021, PISCIMAR sol·licita un informe sobre l'estat de l'expedient.  
El 21 de juny de 2021, aquest òrgan ambiental emet un informe en què indica que l'expedient està paralitzat a l'espera de rebre contestació al requeriment efectuat.  
El 23 de juliol de 2021, el promotor, mitjançant remissió de documentació, aclareix els aspectes de tramitació de l'expedient i manifesta, respecte a l'informat per la Secció de Qualitat d'Aigües, que les noves instal·lacions, incloent-hi un nou col·lector d'abocament, constitueixen un projecte diferent, amb una tramitació diferent i que actualment només es pretén l'ampliació de la producció.  
A la vista del manifestat pel promotor, aquest òrgan ambiental considera viable la realització d'un procediment d'avaluació d'impacte ambiental de l'ampliació de la producció amb caràcter previ a la proposició d'una nova ampliació i a la realització, en cas que siga procedent, d'una nova valoració ambiental.  
El tràmit d'informació pública es va realitzar mitjançant la publicació en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló de 18 d'octubre de 2018 i exposició en el tauler d'anuncis (seu electrònica) del municipi. Segons certificat de Secretaria de l'Ajuntament de Borriana de 23 de gener de 2019, durant el període d'informació pública no es van produir al·legacions.  
  
Informes sectorials  
Informe de 31 de maig de 2019, de la Secció de Qualitat d'Aigües del Servei de Planificació de Recursos Hidràulics i Qualitat de l'Aigua, en el qual s'exposen els antecedents del projecte. Indica que Piscicultura Marina Mediterrània, SL, té autoritzat l'abocament al domini públic marítim terrestre un volum de 7.400.760 m³/any i que actualment està en tramitació una ampliació de les instal·lacions, incloent-hi una nova conducció d'abocament. Atés que l'informe es refereix tant a les actuals instal·lacions com a l'ampliació, únicament s'indicaran els aspectes d'aplicació al projecte actual respecte al qual l'informe estableix les següents condicions:  
- Respecte a l'emissari actual que actualment té trencaments, haurà de presentar-se un informe en el qual s'indiquen les característiques d'aquestes avaries i la planificació per a la seua reparació.  
- Hauran de presentar-se les autoritzacions dels sondejos per a la captació d'aigua de mar per a les unitats de cultiu, així com el sondeig d'aigua dolça per a les instal·lacions.  
- Atés que el Reial decret 258/1989, de 10 de març, està derogat, haurà de valorar-se l'efluent respecte al Reial decret 817/2015, d'11 de setembre, pel qual s'estableixen els criteris de seguiment i avaluació de l'estat de les aigües superficials i les normes de qualitat ambiental.  
  
- Haurà d'aportar-se informació sobre qualsevol altra substància que s'aporte a la instal·lació, tant per al tractament dels alevins com per a la neteja dels tancs i instal·lacions, i que posteriorment puguen arribar a l'abocament.  
  
Consideracions ambientals  
Els impactes més rellevants segons l'estudi d'impacte ambiental seran causats pel consum d'aigua i la realització d'abocaments a la mar.  
En la indústria es consumeix aigua salada que s'obté de tres sondejos. Amb la finalitat de no interferir en l'aqüífer d'aigua dolça, els 15 primers metres estan cimentats i els trams ranurats es distribueixen a partir dels 30 m. D'aquesta manera es garanteix l'extracció d'aigua salada i no existeix risc d'afecció a l'aqüífer d'aigua dolça.  
En la planta està previst el consum de 10.800 m³/any d'aigua dolça. Consultat per aquest òrgan ambiental el catàleg públic d'aigües, s'observa que el promotor disposa actualment d'una concessió de 7.000 m³ i una segona de 6.900 m³, i disposa d'aigua per a les necessitats previstes. Segons l'estudi d'impacte ambiental, l'augment del consum d'aigua no generarà impactes en la massa d'aigua pel fet que en la zona existeix una important descàrrega de l'aqüífer, i per això tampoc produirà una alteració de la interfície aigua dolça/aigua salada.  
  
No obstant això, en la planta es controlarà el consum d'aigua, els nivells piezomètrics dels pous i es realitzaran controls analítics semestrals per a detectar canvis en les característiques fisicoquímiques dels aqüífers.  
Un dels impactes més rellevants que pot generar l'activitat és a causa de l'abocament procedent dels excedents de l'aigua de recirculació dels circuits tancats i dels cultius que s'evacuaran a la mar a través de l'actual conducció de desguàs. Aquest abocament podria incidir negativament sobre la qualitat de les aigües costaneres i sobre les comunitats de fauna i flora marines.  
Una vegada ampliada l'activitat, el cabal màxim de l'efluent serà de 775 m³/h. Els principals elements de l'efluent seran matèria orgànica, nutrients i sòlids suspesos que procedeixen del metabolisme dels animals i de les restes d'aliment.  
Sobre la base de les modelitzacions realitzades i al programa de vigilància ambiental que s'està duent a terme, es considera que els abocaments que es realitzaran quedaran per davall dels valors límits establits en l'autorització d'abocament. No obstant això, davant el risc que poguera cronificar-se algun procés d'eutrofització, l'impacte es valora com a sever a fi d'adoptar mesures correctores. Per això, si en el programa de vigilància ambiental es detecten valors d'abocament superiors als autoritzats, s'introduirà un sistema de depuració de l'efluent de la planta previ al seu abocament.  
Per a evitar contaminació a sòls i aigües a causa de la generació de residus, aquests s'emmagatzemaran en contenidors específics, segons la seua naturalesa, abans de ser retirats per un gestor. En el conjunt de l'activitat, l'augment de la generació de residus no serà rellevant. No obstant això, com a mesura preventiva, es realitzarà un pla de gestió de residus.  
En la planta es poden donar impactes per olors procedents dels llots i animals morts que poden generar un impacte de mitjana intensitat i escassa extensió. Caldrà aplicar-hi mesures correctores, com ara l'emmagatzematge dels residus que generen olors en contenidors tancats, retirada diària de peixos morts i neteja i desinfecció dels contenidors.  
  
En la planta es produiran sorolls i vibracions a causa del funcionament de maquinària i equips. Amb la finalitat d'evitar afeccions al medi, els equips s'han instal·lat a l'interior de naus per a evitar l'eixida de sorolls a l'exterior. No obstant això, es realitzaran mesuraments acústics periòdics segons la legislació vigent i es procedirà a insonoritzar els edificis en cas que els paràmetres no s'ajusten al que s'estableix.  
Quant als riscos, segons la cartografia del Pla d'acció territorial per a la prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), la totalitat de la zona ocupada per l'activitat està afectada per risc d'inundació amb perillositat 5 (calat major de 0,8 m i període de retorn de 500 anys) i envolupant pel risc d'inundació.  
  
Consultat per aquest òrgan ambiental, el visor de cartografia per a zones inundables del Ministeri per a la Transició Demogràfica i el Repte Demogràfic, de major nivell de detall per a la zona afectada, es confirma el risc però únicament en la zona nord de la parcel·la 167 on es poden aconseguir calats de 0,89 m i en la zona oest amb alats de 0,38 m.  
  
Atesa la Guia d'aplicació del PATRICOVA (Instruccions de 8 d'octubre de 2019, del conseller de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat), i atés que les instal·lacions ja estan autoritzades i no es preveu cap nova construcció, es podran realitzar en les edificacions obres de manteniment, conservació i reforma, però quan es tracte d'alguna demolició o nova edificació, caldrà adaptar-se a la normativa vigent i, per això al PATRICOVA.  
No obstant això, el promotor haurà de tindre en compte el risc existent amb la finalitat d'evitar que els materials o substàncies generen vessaments que puguen contaminar les aigües en cas d'avinguda.  
El sud de les instal·lacions presenta risc, així mateix, associat a temporals marins amb període de retorn de 100 anys; per això, qualsevol nova edificació tindrà en compte el risc existent.  
  
Programa de vigilància ambiental  
El Programa de vigilància ambiental té com a fi establir un sistema que garantisca el compliment de les mesures correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental i permeta introduir modificacions quan no s'aconseguisquen els objectius ambientals desitjats. Se centrarà en el control de l'abocament a la mar, tant pel que fa al manteniment de la conducció com als efectes sobre el medi receptor. Segons això, el programa es divideix en diversos apartats:  
a) Inspecció visual estructural de la conducció de desguàs: Inspecció anual de tota la longitud de la conducció i després de pluges torrencials o forts temporals, inspecció semestral de la conducció en la zona de rompent.  
b) Control mensual de la qualitat de l'efluent mitjançant la presa d'una mostra en l'arqueta d'abocament en la qual es mesurarà: Temperatura (ºC), color (unitats Hazen), pH, salinitat (p.s.o.), oxigen dissolt (mg/l), sòlids suspesos (mg/l), nitrogen total (mg/l), nitrats (mg/l), nitrits (mg/l), nitrogen Kjeldhal (mg/l), DBO5, carboni orgànic total (mg O2/l), fòsfor total (mg/l), E. coli (ufc/100 ml), E. intestinalis (ufc/100 ml).  
  
S'aportaran les següents dades de l'efluent:  
- Cabal d'abocament en el moment del mostreig (m³/h).  
- Volum total setmanal d'aigua abocada i cabal punta setmanal.  
c) Control bimestral de les aigües receptores mitjançant sis mostrejos anuals d'aigua subsuperficial (30 cm de profunditat) en quatre punts de mostreig distribuïts segons:  
- 3 situats sobre la línia de costa, dues a banda i banda de la conducció de desguàs i un sobre el punt d'arrancada.  
- 1 en mar oberta a l'eixida de la conducció.  
En cada mostra es mesurarà: tª (ºC), color (unitats Hazen), transparència (m), terbolesa (UNT), pH, salinitat (psu), sòlids suspesos (mg/l), oxigen dissolt (mg/l), clorofil·la a (g/l), nitrogen total (mg/l), fòsfor total (mg/l), carboni orgànic total (mg/l), E. coli (ufc/100 ml), E. intestinalis (ufc/100 ml).  
S'indicaran, a més, observacions referents a la meteorologia en el moment de la presa de mostres que puguen afectar els resultats: vent, corrents, pluges-  
d) Control de les comunitats bentòniques, per a això es realitzarà una prospecció anual submarina anual als voltants del punt d'abocament, que permetrà elaborar una cartografia bionòmica que s'acompanyarà d'un reportatge fotogràfic.  
e) Control de sediments mitjançant la presa de tres mostres anuals: una en el punt d'abocament i les altres dues en l'àrea d'influència, una al nord i una altra al sud. En aquestes mostres es mesurarà: granulometria, matèria orgànica (%), pH, potencial REDOX, Clostridium sulfitoreductor.  
En aquestes prospeccions s'analitzaran qualitativament els poblaments bentònics per a detectar canvis anormals en la composició i diversitat de la comunitat, així com en el grau d'enfangament dels fons. S'empraran espècies indicadores per a detectar alteracions ambientals significatives.  
Els resultats de les anàlisis es facilitaran semestralment a la Direcció General de l'Aigua, fent constar qualsevol irregularitat en les anàlisis o la detecció de nivells superiors als límits d'emissió o els objectius de qualitat. Transcorregut un mínim de dos anys de l'inici del present pla, l'empresa podrà proposar la seua modificació, que haurà de justificar-se tècnicament.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte està subjecte a avaluació d'impacte ambiental ordinària, d'acord amb l'article 7.1 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, en concordança amb l'annex I.1.g del Decret 162/1990 pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental de la Comunitat Valenciana.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la secció 1a, capítol II del títol 2 de la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental i en les altres disposicions que li són aplicables.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
Per tot això, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, fent ús de les atribucions que ostente, resolc:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte d'Ampliació de la producció de piscifactoria de cultius marins a Borriana (Castelló), sempre que es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i altra documentació obrant en l'expedient i de conformitat amb els següents condicionants:  
1. En les zones afectades per perillositat d'inundació, es podran realitzar obres de manteniment, conservació i reforma en les edificacions, però quan es tracte d'alguna demolició o nova edificació, caldrà adaptar-se a la normativa vigent i, per això al PATRICOVA.  
El promotor evitarà adoptar pràctiques conduents a l'acumulació de residus o substàncies que puguen ser arrossegades per les aigües o contaminar-les en les zones subjectes tant a risc d'inundació fluvial com a risc de temporal marí. Les zones afectades podran consultar-se en el Sistema Nacional de Cartografia de Zones Inundables.  
2. El promotor haurà de justificar documentalment davant l'òrgan substantiu els permisos o autoritzacions per a l'extracció d'aigua de mar i d'aigües continentals.  
3. Els resultats del control de l'efluent hauran de valorar-se conforme al Reial decret 817/2015, d'11 de setembre, pel qual s'estableixen els criteris de seguiment i avaluació de l'estat de les aigües superficials i les normes de qualitat ambiental.  
Haurà d'aportar-se en els informes del PVA a subministrar a l'òrgan competent en qualitat d'aigües, informació sobre qualsevol altra substància que s'aporte a la instal·lació, tant per al tractament dels alevins com per a la neteja dels tancs i instal·lacions, i que posteriorment puguen arribar a l'abocament.  
4. Pel que fa a l'emissari actual, que actualment té trencaments, haurà de presentar-se un informe a l'òrgan competent en autorització de l'abocament en el qual s'indiquen les característiques d'aquestes avaries i la planificació per a la seua reparació.  
5. En els termes previstos en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, la present declaració d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
6. Deixaran de tindre efecte els condicionants i aspectes del projecte de la declaració d'impacte ambiental de 29 de març de 2000 que no s'ajusten a la legislació actual en matèria d'abocaments o residus, o contradiguen a l'actual pronunciament.  
  
Segon  
Conforme amb el que es preveu en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a. Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b. La present declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en via administrativa i judicial contra l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 6 d'octubre de 2021.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9274, del 09-02-2022 (2022/629)

RESOLUCIÓN de 6 de octubre de 2021, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto ampliación de la producción de piscifactoría de cultivos marinos en el término municipal de Burriana. Expediente 151/2018/AIA.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9274

Fecha DOGV
:   09-02-2022

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2022/629

CVE


Fecha del documento
:   06-10-2021

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Burriana](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 6 de octubre de 2021, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto ampliación de la producción de piscifactoría de cultivos marinos en el término municipal de Burriana. Expediente 151/2018/AIA. [2022/629]  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 151-2018-AIA.  
Título: Ampliación de la producción de piscifactoría de cultivos marinos.  
Promotor: PISCIMAR, SL.  
Órgano sustantivo: Ayuntamiento de Burriana.  
Referencia órgano sustantivo: 10336/2018.  
Localización: parcelas 167 y 168 del polígono 11 de Burriana (Castellón).  
  
Antecedentes y descripción del proyecto  
La empresa PISCIMAR explota una instalación de producción de alevines de las especies dorada, lubina y corvina para destinarlos a instalaciones de acuicultura de engorde. La actividad cuenta con distintos antecedentes en las bases de datos de este órgano ambiental que son los siguientes:  
El 29 de marzo de 2000 la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio emite declaración de impacto ambiental favorable (Expediente 536-1999-AIA) para el proyecto de «Instalación de una planta industrial de acuicultura» en la parcela 168 del polígono 11 de Burriana (Castellón) en el ámbito de la tramitación de la Declaración de Interés Comunitario.  
Posteriormente el promotor realizó diversas consultas en relación con diversas modificaciones de la actividad: expediente 17-2005-CON relativo a la ampliación de la actividad en la parcela 167 del polígono 11 y expediente 155-2009-CON sobre ampliación de la producción y de las especies producidas.  
Por lo tanto y según antecedentes descritos las instalaciones con las que actualmente cuenta la empresa se sitúan en las parcelas 168 (instalaciones más antiguas) y en la parcela 167 (ampliación) del polígono 11. La ampliación de la actividad a la parcela 167 supuso (entre otros) la construcción de dos unidades de preengorde. En esta ampliación fueron aprovechadas las infraestructuras existentes de captación y vertido al mar construyéndose circuitos cerrados para poder cumplir con la autorización de vertido.  
Actualmente la empresa desea ampliar la producción a 35 millones de alevines de un peso medio entre 5 y 10 gramos, lo que representa una biomasa total de media de 175-350 t implicando un aumento de biomasa de más de 100 t y requiriendo, por lo tanto, la realización de un procedimiento de evaluación de impacto ambiental.  
La producción de alevines hasta la talla de venta contempla las siguientes fases que se desarrollan secuencialmente:  
1. Reproducción y puesta: los reproductores de estas especies son mantenidos en tanques adecuados donde se controlan las condiciones ambientales de fotoperíodo y temperatura. Las puestas se desarrollan espontáneamente y los huevos son recogidos en colectores, desinfectados y concentrados para su contaje y traslado a los incubadores.  
2. Incubación: los huevos desinfectados y contados son colocados en incubadores en las condiciones adecuadas para que eclosionen, lo que ocurre en 24-48 horas. Las prelarvas son entonces transferidas a los tanques de cultivo larvario.  
3. Cultivo larvario: las prelarvas se cultivan en densidades en torno a 100 larvas/l en tanques cilindro-cónicos de fibra de vidrio. Se alimentan diariamente y en continuo con presas vivas y algas planctónicas  
4. Cultivos auxiliares: las presas vivas (Brachionus plicatilis y Artemia salina) se cultivan en la misma planta en salas específicas para cada una de ellas. La artemia se adquiere en forma de quistes que son eclosionados en planta. El rotífero (Brachionus plicatilis) se reproduce en cautividad por partenogénesis. Las algas proceden de concentrados comerciales y se emplean tanto para alimentar al rotífero como para el acondicionamiento del agua de los tanques larvarios durante las primeras fases de desarrollo larvario.  
5. Destete: las postlarvas son introducidas en tanques de destete que son del tipo race-way también de fibra de vidrio. Esta fase consiste en la adaptación de las larvas al pienso seco.  
6. Nursery: es la fase intermedia entre el destete y el preengorde propiamente dicho. Se realiza en una nave independiente de panel sándwich y en ella se mantienen los alevines de dorada y lubina durante otros 60-70 días alimentados exclusivamente con pienso seco hasta que alcanzan un peso medio en torno a 1-2 g. La corvina completa esta fase en 30-40 días. El cultivo se realiza en tanques circulares de fibra de vidrio de 30 m³.  
7. Preengorde: es la última fase del proceso de cultivo. Se realiza en tanques rectangulares de hormigón de gran capacidad. En esta fase los alevines alcanzan la talla comercial que oscila entre los 8 y 10 gramos, dependiendo de las necesidades del cliente.  
8. Transporte: el proceso de producción finaliza con la carga y transporte de los alevines hasta las granjas de engorde donde se mantienen hasta su comercialización final.  
Para la realización del proceso productivo se consume agua de mar y agua dulce. El agua del mar procede de 3 sondeos desde donde está previsto extraer 6,7 hm³ con picos de consumo en las fases de preengorde. El agua dulce se extrae de pozo. La empresa dispone de dos sondeos: Del primero de ellos se extraen 7.200 m³/año y del segundo 1.800 m³ /año. El agua se utiliza para abastecer las zonas de personal, zonas ajardinadas, limpieza de camiones y cultivo de microplancton.  
Como consecuencia de la actividad productiva se generarán aguas sanitarias que son tratadas en una depuradora compacta y aguas de cultivo compuestas por agua de mar con las heces de los animales, restos de pienso y metabolitos que constituyen la mayor parte del vertido al mar. Previo al vertido al medio marino a través del colector existente las aguas se someten a desbaste por medio de una reja metálica, un desbaste posterior más fino con una malla de cinta autolimpiante y una decantación final para retención de sólidos sedimentables.  
En el tratamiento de las aguas de vertido se producirán fangos. Tanto las aguas procedentes de la depuradora como los fangos producidos en la cría de los peces, serán retirados por empresa y derivados a EDAR.  
Los principales residuos producidos son peces muertos que se almacenen en arcón congelador hasta su retirada por gestor autorizado, residuos urbanos gestionados a través de la red de recogida municipal y residuos inertes (maderas, plásticos, etc) así como residuos peligrosos (baterías, envases contaminados, aceites, medicamentos, etc) que son retirados por gestor autorizado.  
El incremento de la producción supondrá un incremento de material SANDACH en 2.000 kg/año, de 270 kg de residuos reciclables y 1500 kg de residuos sólidos urbanos, entre otros.  
  
Tramitación administrativa  
En fecha de 21 de diciembre de 2018 el Ayuntamiento de Burriana dio traslado a este órgano ambiental de la solicitud de evaluación de impacto ambiental ordinaria del proyecto.  
El 31 de mayo de 2019 la Sección de Aguas del Servicio de Planificación y Recursos Hidráulicos y Calidad de Aguas remite a este órgano ambiental informe en el que se indica que existe en tramitación una ampliación de la actividad con un nuevo colector de vertido.  
El 23 junio de 2020 este órgano ambiental solicita, a la vista del informe de 31 de mayo de 2019, la tramitación conjunta de todas las modificaciones del proyecto (nuevas instalaciones, colector de vertido, aumento de la producción) con el fin de emitir un nuevo pronunciamiento ambiental.  
El 15 de marzo de 2021 PISCIMAR solicita informe sobre el estado del expediente.  
El 21 de junio de 2021 este órgano ambiental emite informe indicando que el expediente está paralizado a la espera de recibir contestación al requerimiento efectuado.  
El 23 de julio de 2021 el promotor, mediante remisión de documentación, aclara los aspectos de tramitación del expediente y manifiesta, respecto a lo informado por la Sección de Calidad de Aguas, que las nuevas instalaciones incluyendo nuevo colector de vertido constituyen un proyecto diferente, con una tramitación diferente y que actualmente, únicamente se pretende la ampliación de la producción.  
A la vista de lo manifestado por el promotor este órgano ambiental considera viable la realización de un procedimiento de evaluación de impacto ambiental de la ampliación de la producción con carácter previo a la proposición de una nueva ampliación y a la realización, en el caso que proceda, de una nueva valoración ambiental.  
El trámite de información pública se realizó mediante publicación en el Boletín Oficial de la Provincia de Castellón de 18 de octubre de 2018 y exposición en el tablón de anuncios (sede electrónica) del municipio. Según certificado de Secretaría del Ayuntamiento de Burriana de 23 de enero de 2019, durante el periodo de información pública no se produjeron alegaciones.  
  
Informes sectoriales  
Informe de 31 de mayo de 2019, de la Sección de Calidad de Aguas del Servicio de Planificación de Recursos Hidráulicos y Calidad del Agua en el que se exponen los antecedentes del proyecto. Indica que Piscicultura Marina Mediterránea, SL, tiene autorizado el vertido al dominio público marítimo terrestre con un volumen de 7.400.760 m³/año y que actualmente está en tramitación una ampliación de las instalaciones incluyendo una nueva conducción de vertido. Dado que el informe se refiere tanto a las actuales instalaciones como a la ampliación, únicamente se indicarán los aspectos de aplicación al proyecto actual respecto al cual el informe establece las siguientes condiciones:  
- Respecto al emisario actual que actualmente tiene roturas, deberá presentarse un informe en el que se indique las características de estas averías y la planificación para su reparación.  
- Deberán presentarse las autorizaciones de los sondeos para la captación de agua de mar para las unidades de cultivo, así como el sondeo de agua dulce para las instalaciones.  
- Dado que el Real decreto 258/1989, de 10 de marzo, está derogado, deberá valorarse el efluente respecto al Real decreto 817/2015, de 11 de septiembre, por el que se establecen los criterios de seguimiento y evaluación del estado de las aguas superficiales y las normas de calidad ambiental.  
- Deberá aportarse información sobre cualquier otra sustancia que se aporte a la instalación, tanto para el tratamiento de los alevines como para la limpieza de los tanques e instalaciones, y que posteriormente puedan llegar al vertido.  
  
Consideraciones ambientales  
Los impactos más relevantes según el estudio de impacto ambiental serán causados por el consumo de agua y la realización de vertidos al mar.  
En la industria se consume agua salada que se obtiene de tres sondeos. Con el fin de no interferir en el acuífero de agua dulce, los 15 primeros metros están cementados y los tramos ranurados se distribuyen a partir de los 30 m. De esta manera se garantiza la extracción de agua salada y no existe riesgo de afección al acuífero de agua dulce.  
En la planta está previsto el consumo de 10.800 m³/año de agua dulce. Consultado por este órgano ambiental el catálogo público de aguas, se observa que el promotor dispone actualmente de una concesión de 7.000 m³ y una segunda de 6.900 m³ disponiendo de agua para las necesidades previstas. Según el estudio de impacto ambiental, el aumento del consumo de agua no generará impactos en la masa de agua debido a que en la zona existe una importante descarga del acuífero por lo que tampoco producirá una alteración de la interfase agua dulce/agua salada.  
No obstante, en la planta se controlará el consumo de agua, los niveles piezométricos de los pozos y se realizarán controles analíticos semestrales para detectar cambios en las características físico- químicas de los acuíferos.  
Uno de los impactos más relevantes que puede generar la actividad es a causa del vertido procedente de los excedentes del agua de recirculación de los circuitos cerrados y de los cultivos que se evacuarán al mar a través de la actual conducción de desagüe. Este vertido podría incidir negativamente sobre la calidad de las aguas costeras y sobre las comunidades de fauna y flora marinas.  
Una vez ampliada la actividad, el caudal máximo del efluente será de 775 m³/h. Los principales elementos del efluente serán materia orgánica, nutrientes y sólidos suspendidos que proceden del metabolismo de los animales y de los restos de alimento.  
En base a las modelizaciones realizadas y al programa de vigilancia ambiental que se está llevando a cabo, se considera que los vertidos que se realizarán quedarán por debajo de los valores límites establecidos en la autorización de vertido. No obstante ante el riesgo de que pudiera cronificarse algún proceso de eutrofización, el impacto se valora como severo al objeto de adoptar medidas correctoras. Por ello, si en el programa de vigilancia ambiental se detectan valores de vertido superiores a los autorizados, se introducirá un sistema de depuración del efluente de la planta previo a su vertido.  
Para evitar contaminación a suelos y aguas debido a la generación de residuos, estos se almacenarán en contenedores específicos, según su naturaleza previa su retirada por gestor. En el conjunto de la actividad, el aumento de la generación de residuos no será relevante. No obstante, como medida preventiva, se realizará un plan de gestión de residuos.  
  
En la planta se pueden dar impactos por olores procedentes de los lodos y animales muertos generando un impacto de media intensidad y escasa extensión debiendo aplicarse medidas correctoras tales como el almacenamiento de los residuos que generen olores en contenedores cerrados, retirada diaria de peces muertos y limpieza y desinfección de los contenedores.  
En la planta se producirán ruidos y vibraciones a causa del funcionamiento de maquinaria y equipos. Con el fin de evitar afecciones al medio, los equipos se han instalado en el interior de naves evitando la salida de ruidos al exterior. No obstante, se realizarán mediciones acústicas periódicas según la legislación vigente y se procederá a insonorizar los edificios en el caso que los parámetros no se ajusten a lo establecido.  
En cuanto a los riesgos, según la cartografía del Plan de acción territorial para la prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), la totalidad de la zona ocupada por la actividad está afectada por riesgo de inundación con peligrosidad 5 (calado mayor de 0,8 m y periodo de retorno de 500 años) y envolvente por el riesgo de inundación.  
Consultado por este órgano ambiental el visor de cartografía para zonas inundables del Ministerio para la Transición Demográfica y el Reto Demográfico, de mayor nivel de detalle para la zona afectada, se confirma el riesgo pero únicamente en la zona norte de la parcela 167 donde se pueden alcanzar calados de 0,89 m y en la zona oeste con alados de 0,38 m.  
Atendiendo a la Guía de aplicación del PATRICOVA (Instrucciones de 8 de octubre de 2019, del conseller de Política Territorial, Obras Públicas y Movilidad), y dado que las instalaciones ya están autorizadas y no se prevé ninguna nueva construcción, se podrán realizar en las edificaciones obras de mantenimiento, conservación y reforma, pero cuando se trate de alguna demolición o nueva edificación, habrá que adaptarse a la normativa vigente y, por ello al PATRICOVA.  
No obstante, el promotor deberá tener en cuenta el riesgo existente con el fin de evitar que los materiales o sustancias generen derrames que puedan contaminar las aguas en caso de avenida.  
El sur de las instalaciones presenta riesgo, asimismo, asociado a temporales marinos con periodo de retorno de 100 años por lo que cualquier nueva edificación tendrá en cuenta el riesgo existente.  
  
Programa de vigilancia ambiental.  
El programa de vigilancia ambiental tiene como fin establecer un sistema que garantice el cumplimiento de las medidas correctoras contenidas en el estudio de impacto ambiental y permita introducir modificaciones cuando no se alcancen los objetivos ambientales deseados. Se centrará en el control del vertido al mar, tanto en lo que respecta al mantenimiento de la conducción como a los efectos sobre el medio receptor. Según esto, el programa se divide en varios apartados:  
a) Inspección visual estructural de la conducción de desagüe: Inspección anual de toda la longitud de la conducción y después de lluvias torrenciales o fuertes temporales, inspección semestral de la conducción en la zona de rompiente.  
b) Control mensual de la calidad del efluente mediante la toma de una muestra en la arqueta de vertido en la que se medirá: Temperatura (ºC), color (unidades Hazen), pH, salinidad (p.s.u.), oxígeno disuelto (mg/l), sólidos suspendidos (mg/l), nitrógeno total (mg/l), nitratos (mg/l), nitritos (mg/l), nitrógeno Kjeldhal (mg/l), DBO5, carbono orgánico total (mg O2/l), fósforo total (mg/l), E. coli (ufc/100 ml), E. intestinalis (ufc/100 ml).  
Se aportarán los siguientes datos del efluente:  
- Caudal de vertido en el momento del muestreo (m³/h).  
- Volumen total semanal de agua vertida y caudal punta semanal.  
c) Control bimestral de las aguas receptoras mediante 6 muestreos anuales de agua subsuperficial (30 cm de profundidad) en 4 puntos de muestreo distribuidos según:  
- 3 situados sobre la línea de costa, dos a ambos lados de la conducción de desagüe y uno sobre el punto de arranque.  
- 1 en mar abierto a la salida de la conducción.  
En cada muestra se medirá: tª (ºC), color (unidades Hazen), transparencia (m), turbidez (UNT), pH, salinidad (psu), sólidos suspendidos (mg/l), oxígeno disuelto (mg/l), clorofila a (g/l), nitrógeno total (mg/l), fósforo total (mg/l), carbono orgánico total (mg/l), E. coli (ufc/100 ml), E. intestinalis (ufc/100 ml).  
Se indicarán además observaciones referentes a la meteorología en el momento de la toma de muestras que puedan afectar a los resultados: viento, corrientes, lluvias-  
d) Control de las comunidades bentónicas, para lo cual se realizará una prospección anual submarina anual en los alrededores del punto de vertido que permitirá elaborar una cartografía bionómica que se acompañará de un reportaje fotográfico.  
e) Control de sedimentos mediante la toma de 3 muestras anuales: una en el punto de vertido y las otras dos en el área de influencia, una al norte y otra al sur. En estas muestras se medirá: Granulometría, materia orgánica (%), pH, potencial REDOX, «Clostridium sulfitoreductor «.  
En estas prospecciones se analizarán cualitativamente los poblamientos bentónicos para detectar cambios anormales en la composición y diversidad de la comunidad así como en el grado de enfangamiento de los fondos. Se emplearán especies indicadoras para detectar alteraciones ambientales significativas.  
Los resultados de los análisis se facilitarán semestralmente a la Dirección General del Agua, haciendo constar cualquier irregularidad en los análisis o la detección de niveles superiores a los límites de emisión o los objetivos de calidad. Transcurridos un mínimo de dos años del inicio del presente plan la empresa podrá proponer su modificación que deberá justificarse técnicamente.  
  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto está sujeto a evaluación de impacto ambiental ordinaria, de acuerdo con el artículo 7.1 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, en concordancia con el anexo I.1.g) del Decreto 162/1990 por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de impacto ambiental de la Comunitat Valenciana.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en la sección 1ª, capítulo II del título 2 de la Ley 21/2013, de evaluación ambiental y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 13 del Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre evaluación de impacto ambiental de proyectos  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento, resuelvo:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de «Ampliación de la producción de piscifactoría de cultivos marinos en Burriana (Castellón)», siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental, el proyecto técnico y demás documentación obrante en el expediente y de conformidad con los siguientes condicionantes:  
1. En las zonas afectadas por peligrosidad de inundación se podrán realizar obras de mantenimiento, conservación y reforma en las edificaciones pero cuando se trate de alguna demolición o nueva edificación, habrá que adaptarse a la normativa vigente y, por ello al PATRICOVA.  
El promotor evitará adoptar prácticas conducentes a la acumulación de residuos o sustancias que puedan ser arrastradas por las aguas o contaminarlas en las zonas sujetas tanto a riesgo de inundación fluvial como a riesgo de temporal marino. Las zonas afectadas podrán consultarse en el «Sistema Nacional de Cartografía de Zonas Inundables».  
2. El promotor deberá justificar documentalmente ante el órgano sustantivo los permisos o autorizaciones para la extracción de agua de mar y de aguas continentales.  
3. Los resultados del control del efluente deberán valorarse conforme al Real decreto 817/2015, de 11 de septiembre, por el que se establecen los criterios de seguimiento y evaluación del estado de las aguas superficiales y las normas de calidad ambiental.  
Deberá aportarse en los informes del PVA a suministrar al órgano competente en calidad de aguas, información sobre cualquier otra sustancia que se aporte a la instalación, tanto para el tratamiento de los alevines como para la limpieza de los tanques e instalaciones, y que posteriormente puedan llegar al vertido.  
4. Respecto al emisario actual que actualmente tiene roturas, deberá presentarse un informe al órgano competente en autorización del vertido en el que se indique las características de estas averías y la planificación para su reparación.  
5. En los términos previstos en el artículo 43 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, la presente declaración de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera comenzado la ejecución del proyecto en el plazo de cuatro años. A estos efectos, el promotor notificará al órgano ambiental el comienzo de las obras.  
6. Dejarán de tener efecto los condicionantes y aspectos del proyecto de la declaración de impacto ambiental de 29 de marzo de 2000 que no se ajusten a la legislación actual en materia de vertidos o residuos o contradigan al actual pronunciamiento.  
  
Segundo  
Conforme a lo previsto en el artículo 41 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
a. Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, así como en la sede electrónica.  
b. La presente declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.  
  
Tercero  
El órgano sustantivo deberá tener debidamente en cuenta, en el procedimiento de autorización del proyecto, la evaluación de impacto ambiental efectuada, atendiendo a los criterios establecidos en el artículo 42 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, referidos tanto al contenido de la autorización como a la publicidad de la decisión.  
  
València, 6 de octubre de 2021.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML