Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 4880, del 10-11-2004 (2004/11325)

ORDRE de 29 octubre de 2004, del conseller de Territori i Habitatge, per la qual s'aprova el Pla Zonal de residus de les Zones X, XI i XII.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4880

Data del DOGV
:   10-11-2004

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - G) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2004/11325

CVE


Data del document
:   29-10-2004

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Ordre

Descriptors 

:   * [La Ribera Alta](javascript:void(0))
    * [La Costera](javascript:void(0))
    * [La Ribera Baixa](javascript:void(0))
    * [La Canal de Navarrés](javascript:void(0))
    * [La Vall de Cofrents-Aiora](javascript:void(0))
    * [La Safor](javascript:void(0))
    * [La Vall d'Albaida](javascript:void(0))
    * [residu](javascript:void(0))
    * [gestió de residus](javascript:void(0))
    * [programa d'actuació](javascript:void(0))

ORDRE de 29 octubre de 2004, del conseller de Territori i Habitatge, per la qual s'aprova el Pla Zonal de residus de les Zones X, XI i XII. [2004/X11325]
  
El Títol II de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de Residus de la Comunitat Valenciana regula la planificació, competència de la Generalitat, l'objectiu de la qual és coordinar l'actuació de les diferents administracions públiques en nom a una adequada gestió dels residus.
  
En l'àmbit autonòmic es preveuen dos tipus de plans, el Pla Integral de Residus i els plans zonals, aquestos dos d'obligat compliment per a totes les administracions públiques i particulars, mitjançant els quals es distribueixen en el territori de la Comunitat Autònoma el conjunt d'instal·lacions necessàries per a garantir el respecte dels principis d'autosuficiència i proximitat.
  
Els plans zonals es constitueixen com a instruments de desenvolupament i millora del Pla Integral de Residus, són documents detallats que adaptaran les previsions d'aquest a cada zona que delimiten, podent modificar, quan siga convenient, aquelles previsions del Pla Integral que no tinguen caràcter vinculant o normatiu.
  
Mitjançant aquestos dos plans autonòmics la Generalitat garanteix una adequada direcció de la gestió de residus en tota la Comunitat Valenciana.
  
La documentació del Pla Zonal està constituïda per un document d'informació que inclou una memòria informativa, una anàlisi i un diagnòstic, i un document d'ordenació constituït per la memòria justificativa, les prescripcions necessàries per a les operacions de gestió de residus i els plànols d'ordenació.
  
Havent elaborat per la Conselleria de Territori i Habitatge el Pla de les Zones X, XI i XII, de conformitat amb el procediment d'aprovació previst en l'article 31 de la Llei de Residus de la Comunitat Valenciana, ha estat sotmés a informació pública per termini d'un mes, i, simultàniament, s'han sol·licitat els informes dels ajuntaments dels municipis inclosos en la zona i d'aquelles administracions sectorials que pogueren resultar afectades pel pla.
  
Així mateix, el pla ha estat sotmés al procediment d'avaluació d'impacte ambiental regulat per la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental de la Comunitat Valenciana, sent objecte de declaració d'impacte ambiental favorable per resolució de la Direcció General de Gestió del Medi Natural de data 29 de octubre de 2004.
  
Vist el resultat de la informació pública i les al·legacions presentades, així com els informes emesos pels ajuntaments dels municipis inclosos en la corresponent zona i pels òrgans de l'administració sectorial interessada, s'han introduït en el Pla totes les millores que resulten del mencionat tràmit, dels informes presentats i de la declaració d'impacte ambiental.
  
D'acord amb l'article 31 de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de Residus de la Comunitat Valenciana, correspon al conseller competent al Medi ambient l'aprovació del pla zonal mitjançant ordre. Es publica íntegrament, pel seu caràcter vinculant, el Document d'Ordenació del Pla.
  
Les competències en la matèria s'assignen a la Conselleria de Territori i Habitatge pel Decret 8/2004, de 3 de septembre, del president de la Generalitat Valenciana. El Decret 133/2004, de 3 de septembre, del Govern Valencià, configura a aquesta com el màxim òrgan encarregat de la direcció i execució de la política del Govern Valencià en matèria de medi ambient, corresponent a la Direcció General de Qualitat Ambiental exercir les funcións en matèria de residus.
  
En virtut de quant antecedeix, a proposta de la Direcció General de Qualitat Ambiental, de conformitat amb l'article 31 de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de Residus de la Comunitat Valenciana,
  
ORDENE
  
Aprovar el Pla Zonal de residus de les Zones X, XI i XII, que s'incorpora com annex I de la present ordre.
  
DISPOSICIÓ FINAL
  
El Pla Zonal de residus de les Zones X, XI i XII entrarà en vigor l'endemà al de la seua publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
València, 29 d'octubre de 2004
  
El conseller de Territori i Habitatge,
  
RAFAEL BLASCO CASTANY
  
ANNEX I
  
PLA ZONAL DE RESIDUS DE LES ZONES X, XI I XII
  
DOCUMENT D'ORDENACIÓ I
  
1. MEMÒRIA JUSTIFICATIVA
  
1.1 Introducció
  
1.2 Àmbit del pla zonal
  
1.3 Residus inclosos en el pla zonal
  
1.4 Anàlisi territorial dels emplaçaments
  
1.4.1 Centre de gravetat de la producció
  
1.4.2 Sòls aptes
  
1.4.3 Condicionants del transport
  
1.4.4 Anàlisi del planejament municipal
  
1.4.5 Zones protegides
  
1.5 Anàlisi i diagnòstic de la situació actual
  
2. PRESCRIPCIONS NECESSÀRIES PER A LES OPERACIONS DE GESTIÓ DE RESIDUS
  
2.1 Proposta de gestió de residus urbans
  
2.1.1 Àrees de gestió
  
2.1.2 Recollida de residus
  
2.1.3 Estacions de transferència
  
2.1.4 Instal·lacions de valorització de residus procedents de la recollida tot-u i de la recollida selectiva de matèria orgànica
  
2.1.5 Instal·lacions d'eliminació de residus
  
2.2 Proposta de gestió de residus voluminosos
  
2.3 Proposta de gestió de residus singulars
  
2.3.1 Piles, tubs fluorescents i medicaments
  
2.3.2 Animals domèstics morts
  
2.3.3 Xarxa d'ecoparcs
  
2.4 Proposta de tractament de residus de construcció d'obra menor i reparació domiciliària (RCD domiciliaris)
  
2.4.1 Característiques de la recollida
  
2.4.2 Proposta de tractament
  
2.5 Clausura, desmantellament, i restauració de les instal·lacions de tractament de residus existents.
  
2.6 Model econòmic.
  
2.7 Condicions a complir per les entitats supramunicipals per a garantir l'eficàcia de la seua actuació en l'execució del pla zonal
  
2.8 Termini d'execució del pla
  
2.9 Mesures de compensació
  
2.10 Mesures d'àmbit municipal
  
2.10.1 Ordenances municipals
  
2.10.2 Promoció i educació ambiental
  
2.11 Criteris per al desenvolupament dels projectes de gestió
  
2.11.1 Tipus de projectes de gestió
  
3. BASES TÈCNIQUES PER A L'ELABORACIÓ DELS PROJECTES DE GESTIÓ
  
3.1 Instal·lacions a incloure en el projecte de gestió
  
3.2 Terminis de construcció, explotació i manteniment postclausura de les instal·lacions
  
3.3 Documentació a presentar en el projecte de gestió
  
3.3.1 Memòria del projecte de gestió
  
3.3.2 Avantprojecte d'instal·lacions
  
3.3.3 Pla de gestió
  
3.3.4 Estudi economicofinancer
  
3.3.5 Document de síntesi
  
3.4 Criteris d'adjudicació del concurs
  
3.4.1 Taxes econòmiques a repercutir
  
1. MEMÒRIA JUSTIFICATIVA
  
1.1 INTRODUCCIÓ
  
En els últims anys el nivell de desenvolupament del nostre país i de la Comunitat Valenciana s'ha incrementat com a conseqüència fonamentalment del creixement econòmic i integració en el procés de globalització de l'economia mundial. Aquest desenvolupament ha portat com a conseqüència un increment del consum per capita i una major conscienciació mediambiental de la societat que cada vegada reclama millores en la conservació del medi ambient i minimització dels impactes que l'afecten amb l'objectiu de poder traslladar a les generacions futures un medi ambient que permeta el seu desenvolupament i el seu benestar.
  
L'increment del consum per capita ocasiona un augment en la producció de residus tant en el procés de producció dels béns i serveis consumits com durant el consum d'aquests béns i serveis, a causa de la major demanda de matèries primeres i energia. La reducció en la producció de residus que es deriva de l'aplicació de noves tecnologies no compensa l'increment dels residus conseqüència de l'increment de la demanda. Així doncs, en els últims anys s'observa un creixement de la producció absoluta de residus (increment de la demanda de béns i serveis) i una disminució de la producció de residus per unitat de bé o servei produït (millores tecnològiques en els processos de producció).
  
En l'àmbit de la Unió Europea la tensió creada entre la producció de residus i els possibles efectes negatius d'aquests sobre el medi ambient ha ocasionat la promulgació d'un conjunt de directives tendents a regular la gestió dels residus i protegir el medi ambient dels efectes perniciosos que una inadequada gestió d'aquests pot ocasionar. Entre les directives més importants en la matèria cal destacar: la Directiva 75/442/CEE de 15 de juliol, relativa als residus, modificada per la Directiva 91/156/CEE, de 18 de març, que proporciona el marc jurídic per a la definició, prevenció en la producció i gestió de residus, la Directiva 91/689/CEE, de 12 de desembre, relativa als residus perillosos, que estableix un major control i vigilància per a aquests, el Reglament 259/93/CEE de Consell, d'1 de febrer, relatiu a la vigilància i al control dels trasllats de residus en l'interior, a l'entrada i a l'eixida de la Comunitat Europea, i la Directiva 1999/31/CE, de 26 d'abril, que regula l'abocament de residus.
  
D'altra banda la Unió Europea va aprovar per decisió del Parlament Europeu i del Consell (22 de juliol de 2002) el Sisé Programa d'Acció Comunitari en Matèria de Medi Ambient Aquest programa inclou uns objectius i àmbits prioritaris d'actuació sobre l'ús i la gestió sostenibles dels recursos naturals i dels residus.
  
A nivell nacional, la Constitució Espanyola estableix en el seu article 45 que:
  
1. Tots tenen el dret a gaudir d'un medi ambient adequat per al desenvolupament de la persona, com també el deure conservar-lo.
  
2. Els poders públics vetlaran per la utilització racional de tots els recursos naturals, a fi de protegir i millorar la qualitat de la vida i defensar i restaurar el medi ambient, basant-se en la indispensable solidaritat col·lectiva.
  
3. Per als que violen el que disposa l'apartat anterior, en els termes que la llei fixe s'establiran sancions penals o, si és procedent, administratives, com també l'obligació de reparar el dany causat.
  
A partir d'aquest mandat constitucional i de les obligacions emanades del vigent dret comunitari, l'estat ha promulgat en matèria de residus la Llei 10/1998 de 21 d'abril, de residus. Aquesta llei no sols adequa el nostre dret intern al dret comunitari sinó que pretén també la protecció del medi ambient, coordinant la política de de residus amb les polítiques econòmica, industrial i territorial a fi d'incentivar la reducció de la producció de residus en origen i donar prioritat a la reutilització, el reciclatge i la valorització dels residus sobre altres tècniques de gestió.
  
La llei nacional de residus respecta el repartiment constitucional de competències entre l'estat i les comunitats autònomes, al mateix temps que garanteix les competències que tradicionalment han exercit les entitats locals en matèria de residus urbans. Aquesta llei, que estableix norma comuna per a tots els tipus de residus, té el caràcter de legislació bàsica sobre protecció del medi ambient d'acord amb el que estableix la Constitució excepte els articles que en la disposició final segona es preveuen. La mateixa llei reconeix en la disposició final tercera la competència de les comunitats autònomes per al desenvolupament i l'execució d'aquesta legislació bàsica.
  
En el marc del mandat global de protecció del medi ambient de l'article 45 de la Constitució espanyola, a la Comunitat Valenciana la competència legislativa de la Generalitat Valenciana sobre la matèria, ve establida en l'apartat 6 de l'article 32 de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana, aprovat per la Llei orgànica 5/1982,d'1 de juliol, i en l'apartat 1, 23é de l'article 149 de la Constitució espanyola, de dictar normes addicionals de protecció. Així doncs, l'Estatut d'Autonomia legitima la intervenció de la Generalitat Valenciana en la regulació de la gestió dels residus en relació amb la protecció del medi ambient.
  
La Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana, s'emmarca en la normativa comunitària, i en concret en el que disposa la Directiva 75/442/CEE de 15 de juliol, relativa als residus, modificada per la Directiva 91/156/CEE, de 18 de març, que proporciona el marc jurídic per a la definició, prevenció en la producció i gestió de residus, la Directiva 91/689/CEE, de 12 de desembre, relativa als residus perillosos, que estableix un major control i vigilància per a aquests, el Reglament 259/93/CEE de Consell, d'1 de febrer, relatiu a la vigilància i al control dels trasllats de residus en l'interior, a l'entrada i a l'eixida de la Comunitat Europea, i la Directiva 1999/31/CE, de 26 d'abril, que regula l'abocament de residus; com també en del dret intern de l'Estat espanyol en matèria de residus i de protecció del medi ambient.
  
La Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana, preveu en el títol II dos tipus de plans, el pla integral de residus i els plans zonals, els dos d'obligat compliment per a totes les administracions públiques i particulars, per mitjà dels quals es distribueixen en el territori de la Comunitat Autònoma el conjunt d'instal·lacions necessàries per a garantir el respecte dels principis d'autosuficiència i proximitat en la gestió dels residus.
  
En el capítol III d'aquesta llei, s'estableixen les característiques dels plans zonals de residus i els defineix com a instrument de desenvolupament i millora del pla integral de residus. Són documents detallats que adaptaran les previsions del pla integral de residus a cada zona que delimiten, i poden modificar, quan siga convenient, aquelles previsions del pla integral que no tinguen caràcter vinculant o normatiu.
  
El Pla zonal de residus de les zones X, XI i XII, a més de la legislació citada, es redacta d'acord amb el que estableix el Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana (en endavant PIR) de 14 de juliol de 1997 i el Pla nacional de residus urbans de 13 de gener de 2000.
  
1.2 ÀMBIT DEL PLA ZONAL
  
El present pla zonal es redacta d'acord amb la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana i el Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana. Com a legislació supletòria s'ha tingut en compte la Llei 10/98, de 21 d'abril, de residus, la Llei 11/97, d'envasos i residus d'envasos i el Pla nacional de residus urbans.
  
L'àmbit d'aplicació del present pla zonal de residus comprén el territori meridional de la Comunitat Valenciana, englobat en les zones X, XI i XII del PIR de la Comunitat Valenciana. Inclou les comarques de la Vall de Cofrentes-Ayora (zona X), a excepció del municipi de Cortes de Pallas; la Canal de Navarrés, a excepció del municipi de Millares, la Ribera Alta; la Ribera Baixa i la Costera (zona XI) i la Vall d'Albaida i la Safor (zona XII) corresponents a les àrees 18, 19 i 20.
  
La zona afectada està integrada per 144 municipis amb la següent distribució comarcal:
  
Comarca Nombre de municipis
  
La Vall de Cofrentes-Ayora 6
  
La Ribera Alta 35
  
La Ribera Baixa 12
  
La Canal de Navarrés 7
  
La Costera 20
  
La Vall d'Albaida 34
  
La Safor 31
  
Total 144
  
Zona X
  
ÁREA CODI CODI POBLACIÓ
  
 COMARCA POBLA CIÓ MUNICIPI EQUIVALENT 2004
  
ZONA X
  
18 19 044 AYORA 6636
  
18 19 097 COFRENTES 1427
  
18 19 142 JALANCE 1368
  
18 19 144 JARAFUEL 1215
  
18 19 239 TERESA DE COFRENTS 873
  
18 19 236 ZARRA 547
  
TOTAL 12346
  
El municipi de Cortes de Pallás inclòs en aquesta zona s'exclou d'aquest pla zonal ja que s'integrarà en un altre pla zonal.
  
Zona XI
  
ÁREA CODI CODI POBLACIÓ
  
 COMARCA POBLA CIÓ MUNICIPI EQUIVALENT 2004
  
ZONA XI
  
19 20 011 ALBERIC 10764
  
19 20 016 ALCÀNTERA DE XÚQUER 1537
  
19 20 019 ALCÚDIA, L' 12137
  
19 20 026 ALFARP 1863
  
19 20 029 ALGEMESÍ 27893
  
19 20 031 ALGINET 13276
  
19 20 017 ALZIRA 45090
  
19 20 040 ANTELLA 1730
  
19 20 053 BENEIXIDA 747
  
19 20 060 BENIFAIÓ 13449
  
19 20 063 BENIMODO 1997
  
19 20 034 BENIMUSLEM 645
  
19 20 083 CARCAIXENT 23584
  
19 20 084 CÀRCER 2206
  
19 20 085 CARLET 17746
  
19 20 093 CATADAU 3310
  
19 20 100 COTES 429
  
19 20 119 ÈNOVA, L' 1178
  
19 20 130 GAVARDA 1330
  
19 20 139 GUADASSUAR 6271
  
19 20 156 LLOMBAI 2851
  
19 20 160 MANUEL 2705
  
19 20 162 MASALAVÉS 1687
  
19 20 172 MONTSERRAT 3630
  
19 20 176 MONTROY 1791
  
19 20 203 POBLA LLARGA, LA 4718
  
19 20 209 RAFELGUARAF 2549
  
19 20 212 REAL DE MONTROI 2079
  
19 20 222 SAN JUAN DE ÈNOVA 390
  
19 20 225 SELLENT 512
  
19 20 227 SENYERA 1036
  
19 20 236 SUMACÀRCER 1698
  
19 20 246 TOUS 1268
  
19 20 248 TURÍS 5964
  
19 20 257 CASTELLÓ DE LA RIBERA 7654
  
19 21 008 ALBALAT DE LA RIBERA 3899
  
19 21 035 ALMUSSAFES 7947
  
19 21 098 CORBERA 3467
  
19 21 105 CULLERA 34441
  
19 21 123 FAVARA 1926
  
19 21 125 FORTALENY 1075
  
19 21 155 LLAURÍ 1641
  
19 21 197 POLINYÀ DEL XÚQUER 3329
  
19 21 215 RIOLA 1784
  
19 21 233 SOLLANA 5638
  
19 21 235 SUECA 36715
  
19 22 039 ANNA 3138
  
19 22 071 BICORP 798
  
19 22 073 BOLBAITE 1626
  
19 22 107 CHELLA 2967
  
19 22 118 ENGUERA 5855
  
19 22 179 NAVARRÉS 3241
  
19 22 206 QUESA 924
  
19 23 020 ALCÚDIA DE CRESPINS, L' 4795
  
19 23 045 BARXETA 1755
  
19 23 081 CANALS 15367
  
19 23 096 CERDÀ 325
  
19 23 121 ESTUBENY 178
  
19 23 132 GENOVÉS 2688
  
19 23 137 GRANJA DE LA COSTERA, LA 398
  
19 23 154 LLANERA DE RANES 1155
  
19 23 157 LA LLOSA DE RANES 4020
  
19 23 151 LLOCNOU D'EN FENOLLET 840
  
19 23 170 MOIXENT 4937
  
19 23 174 MONTESA 1442
  
19 23 180 NOVETLÈ 706
  
19 23 217 ROGLÀ I CORBERÀ 1132
  
19 23 243 TORRELLA 230
  
19 23 251 VALLADA 3972
  
19 23 253 VALLÉS 154
  
19 23 145 XÀTIVA 29316
  
TOTAL 421537
  
(\*) Benicull de Xúquer se segrega de Polinyà del Xúquer el 2003 (Decret 153/2003, de 29 d'agost), per la qual cosa no hi ha dades estadístiques d'evolució de població necessaris per a la realització de les estimacions de producció de residus concrets del municipi. La població de Benicull en les dades estadístiques utilitzades està inclosa en la població de Polinyà, per la qual cosa les estimacions de residus produïts per Benicull estan incloses en les de Polinyà de Xúquer.
  
(\*\*) El municipi de Millares que pertany a la Comarca de la Canal de Navarrés és inclòs pel PIR en una altra zona.
  
Zona XII
  
ÁREA CODI CODI POBLACIÓ
  
 COMARCA POBLA CIÓ MUNICIPI EQUIVALENT 2004
  
ZONA XII
  
20 23 128 FONT DE LA FIGUERA, LA 2501
  
20 24 004 AGULLENT 2952
  
20 24 042 AIELO DE MALFERIT 4589
  
20 24 006 ALBAIDA 6730
  
20 24 027 ALFARRASÍ 1345
  
20 24 003 ATZENETA D'ALBAIDA 1630
  
20 24 043 AIELO DE RUGAT 250
  
20 24 047 BÈLGIDA 933
  
20 24 049 BELLÚS 463
  
20 24 056 BENIATJAR 305
  
20 24 057 BENICOLET 591
  
20 24 062 BENIGÀNIM 6095
  
20 24 068 BENISSODA 347
  
20 24 069 BENISUERA 232
  
20 24 072 BOCAIRENT 5647
  
20 24 075 BUFALI 228
  
20 24 086 CARRÍCOLA 106
  
20 24 009 CASTELLÓ DE RUGAT 2633
  
20 24 124 FONTANARS DELS ALFORINS 1251
  
20 24 138 GUADASEQUIES 492
  
20 24 150 LLUTXENT 2514
  
20 24 173 MONTAVERNER 1887
  
20 24 175 MONTICHELVO 695
  
20 24 183 OLLERIA, L' 7891
  
20 24 184 ONTINYENT 35699
  
20 24 185 OTOS 596
  
20 24 189 PALOMAR, EL 598
  
20 24 196 PINET 268
  
20 24 200 POBLA DEL DUC, LA 2730
  
20 24 104 QUATRETONDA 2864
  
20 24 210 RÀFOL DE SALEM 452
  
20 24 219 RUGAT 233
  
20 24 221 SALEM 558
  
20 24 226 SEMPERE 64
  
20 24 240 TERRATEIG 267
  
20 25 002 ADOR 1318
  
20 25 023 ALFAUIR 387
  
20 25 033 ALMISERÀ 303
  
20 25 034 ALMOINES 1867
  
20 25 037 ALQUERIA DE LA COMTESSA, L' 1535
  
20 25 046 BARX 1590
  
20 25 048 BELLREGUARD 5344
  
20 25 055 BENIARJÓ 1383
  
20 25 059 BENIFAIRÓ DE LA VALLDIGNA 1831
  
20 25 061 BENIFLÀ 221
  
20 25 066 BENIRREDRÀ 1399
  
20 25 091 CASTELLONET DE LA CONQUESTA 177
  
20 25 113 DAIMÚS 2036
  
20 25 127 FONT EN CARROS, LA 3858
  
20 25 131 GANDIA 77256
  
20 25 140 GUARDAMAR 96
  
20 25 153 LLOCNOU DE SANT JERONI 642
  
20 25 168 MIRAMAR 4391
  
20 25 181 OLIVA 29024
  
20 25 187 PALMA DE GANDIA 1742
  
20 25 188 PALMERA 636
  
20 25 195 PILES 4669
  
20 25 198 POTRÍES 1084
  
20 25 208 RAFELCOFER 1617
  
20 25 211 REAL DE GANDIA 2021
  
20 25 218 RÓTOVA 1389
  
20 25 231 SIMAT DE LA VALLDIGNA 3552
  
20 25 238 TAVERNES DE LA VALLDIGNA 23355
  
20 25 255 VILLALONGA 4791
  
20 25 143 XERACO 7746
  
20 25 146 XERESA 3957
  
TOTAL 287856
  
1. 3 RESIDUS INCLOSOS EN EL PLA ZONAL
  
A l'efecte del present Pla zonal s'entendrà per residu: qualsevol substància o objecte del qual el seu posseïdor es desprenga o del que tinga la intenció o l'obligació de desprendre's, pertanyent a alguna de les categories que s'inclouen en l'annex 1 de la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus. En tot cas, tindran aquesta consideració els que figuren en el Catàleg europeu de residus (CER), com també en el Catàleg valencià de residus.
  
El present pla zonal de residus afectarà els residus urbans o municipals definits per la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana. S'entén per residus urbans els següents:
  
a) Els generats en els domicilis particulars, comerços, oficines i serveis.
  
b) Tots aquells que no tinguen la qualificació de perillosos i que per la seua naturalesa o composició puguen assimilar-se als produïts en els anteriors llocs o activitats. Tindran aquesta consideració els següents residus:
  
- Els residus sanitaris dels grups I i II generats en les activitats sanitàries i hospitalàries, segons el Decret 240/1994 del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament regulador de la gestió de residus sanitaris.
  
- Els residus procedents de la neteja de vies públiques, zones verdes, àrees recreatives i platges.
  
- Animals domèstics morts
  
- Vehicles abandonats, es regulen per la seua normativa específica.
  
- Mobles i efectes.
  
- Residus d'obres menors de construcció i reparació domiciliària.
  
S'exclouen de l'àmbit de l'aplicació del present pla els següents residus:
  
a) Residus perillosos de qualsevol tipologia excepte els domèstics.
  
b) Residus d'activitats agrícoles i ramaderes.
  
c) Residus industrials de qualsevol naturalesa i procedència.
  
Així mateix, queden exclosos del present pla:
  
a) Les emissions a l'atmosfera, regulades en la Llei 38/1972, de 22 de desembre, de protecció del medi ambient atmosfèric.
  
b) Els residus radioactius, regulats per la Llei 25/1964, de 29 d'abril, d'energia nuclear.
  
c) Els abocaments d'efluents líquids a les aigües continentals al mar, regulats per la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'aigües i la Llei 22/1988, de 28 de juliol, de costes.
  
d) Els abocaments d'efluents líquids a la xarxa integral de sanejament regulats per la Llei 2/1992, de 26 de març, de sanejament de les aigües residuals de la Comunitat Valenciana.
  
1.4 ANÀLISI TERRITORIAL DELS EMPLAÇAMENTS
  
1.4.1 Centre de gravetat de la producció
  
Les característiques orogràfiques del territori estudiat condicionen la distribució dels nuclis de població en el mateix i per tant la producció de residus que aquesta íntimament lligada amb la distribució de la població i amb el desenvolupament econòmic dels distints territoris.
  
Així en les zones planes de la costa (Plana de Gandia) s'observa una elevada densitat de població i els nuclis habitats ocupen tota la planura. En les marges del riu Xúquer els municipis es localitzen linealment a ambdós marges. En les valls (Valle d'Ayora, la Costera, la Valldigna, la Vall d'Albaida, la Vall d'Alcalà), els municipis es distribueixen linealment en les zones de topografia més plana i sòls mes fèrtils dels valls i generalment el seu desenvolupament és paral·lel a les infraestructures de comunicació que discorren pel fons de la vall.
  
Si es traça un eix ideal coincident aproximadament amb la carretera nacional 430 i les carreteres autonòmiques CV-600, CV- 50 i CV-603, s'observa que al nord del mateix el centre de gravetat se situa en els voltants del municipi d'Alzira. Al sud del citat eix imaginari el centre de gravetat s'ubicaria en el limite entre les comarques de la Safor i de la Vall d'Albaida.
  
1.4.2 Sòls aptes
  
La identificació, localització i delimitació dels sòls aptes per a la ubicació d'instal·lacions d'eliminació definitiva de residus urbans s'ha realitzat utilitzant la representació cartogràfica de les variables significatives. Els mapes que representen les distintes variables considerades s'han superposat i utilitzant criteris excloents relatius a les zones desfavorables per a cada una de les variables considerades s'han identificat àrees aptes per a la ubicació d'instal·lacions de tractament-eliminació de residus urbans.
  
Les variables que s'han considerat per a localitzar i delimitar els sòls aptes per a la ubicació de les infraestructures d'eliminació definitiva de residus urbans són les següents:
  
- CARACTERÍSTIQUES HIDROGEOLÒGIQUES DELS MATERIALS QUE AFLOREN. La permeabilitat condiciona l'aptitud del territori per a la ubicació d'una infraestructura d'eliminació de residus ja que coeficients de permeabilitat baixos asseguren el control de possibles fugues de lixiviats que poden contaminar l'aigua. En el present cas les característiques hidrogeològiques s'han deduït de les cartografies geològiques a escala 1:50.000 de l'IGME, estudis hidrogeològics de la zona realitzats per IGME, mapa de vulnerabilitat de les aigües subterrànies enfront de la contaminació editat per la COPUT i estudis inèdits sobre la zona de l'empresa EVREN.
  
- Els materials aqüicludes i aquitards (argiles del Keuper i margues de la fàcies tap del miocé) identificats en l'àmbit del pla zonal es consideren aptes per a la ubicació d'infraestructures de tractament de residus urbans.
  
- La resta de materials que afloren en la zona s'han considerat no apte llevat que estudis de detall posteriors confirmen el compliment de les condicions hidrogeològiques establides en la vigent legislació en matèria d'abocadors.
  
- QUALITAT AMBIENTAL DEL MEDI. L'impacte ambiental de qualsevol actuació humana és proporcional a la qualitat ambiental del medi afectat. Així doncs, per a minimitzar l'impacte ambiental d'una actuació aquesta haurà d'afectar a terrenys de baixa qualitat ambiental. En el present cas s'han considerat terrenys no aptes per a la ubicació d'abocadors els llocs proposats com LIC per la Generalitat Valenciana per a la seua inclusió en la xarxa Natura 2000, ja que coincideixen amb les àrees la qualitat ambiental de les quals mereix ser protegida.
  
- PROTECCIÓ DE SÒL URBÀ-URBANITZABLE. El PIR estableix que amb caràcter general no s'instal·laran abocadors a una distància inferior al 2000 metres de sòl classificat com a urbà, i en cap cas a menys de 500 metres del mateix.
  
En els mapes de la memòria informativa se grafien les zones aptes i no aptes d'acord amb les distintes variables considerades en relació amb la instal·lació d'infraestructures d'eliminació definitiva de residus. Així mateix, s'inclou el mapa d'aptitud del territori per a la ubicació d'instal·lacions d'eliminació de residus urbans.
  
Aquests mapes a l'efecte del present pla només tenen un caràcter orientatiu de l'existència en l'àmbit del mateix d'àrees aptes per a la ubicació d'infraestructures de tractament de residus urbans.
  
Es podran ubicar les infraestructures d'eliminació de residus urbans tant en les àrees grafiades com aptes en els plans de la memòria informativa com en altres àrees dins de l'àmbit del pla zonal. En el cas d'aquestes últimes s'haurà de demostrar per mitjà dels estudis tècnics adequats el compliment dels condicionants establits en el Reial decret 1481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus per mitjà de depòsit en abocador per a obtenir la corresponent autorització administrativa per a l'eliminació de residus no perillosos i així mateix obtenir la preceptiva declaració d'impacte ambiental de la infraestructura que garantisca l'admissibilitat d'aquesta des del punt de vista ambiental.
  
1.4.3 Condicionants del transport
  
Les comarques de la Vall de Cofrentes-Ayora, la Canal de Navarrés, la Ribera Alta; la Ribera Baixa i la Costera i la Vall d'Albaida i la Safor disposen d'una extensa xarxa de carreteres que comuniquen els municipis entre ells i amb la resta del territori de les Comunitat Valenciana, Espanya i Europa.
  
Les principals vies de comunicació de la zona planificada són les següents:
  
- Autopista AP-7, autopista del Mediterrani, travessa el territori de nord a sud, paral·lelament a la costa i comunica amb Barcelona-Port Bou i Alacant.
  
- Carretera nacional 332, sensiblement paral·lela a la A-7 comunica la zona amb Alacant o València.
  
- Carretera nacional 330, travessa el Valle de Cofrentes-Ayora de nord a sud.
  
- Carretera nacional 340, creua la comarca de la Ribera Alta, la Costera i la Vall d'Albaida.
  
- Carretera nacional 430, de Badajoz a València per Almansa (A-35 d'Almansa a Xàtiva), enllaça amb la CN-340, a través de la Costera.
  
- Carretera A-33 de Cieza a la Font de La Figuera.
  
- Carretera CV-50 que creua la comarca de la Ribera Alta en direcció nord-oest-sud-est, fins a la Safor.
  
- Carretera CV-41 i 42, travessa la Ribera Alta de nord a sud, comunicant el sud de l'àrea metropolitana de València amb Alzira i Xàtiva.
  
- Carretera CV-60, des de Gandia en l'àrea costera fins a Ontinyent en l'interior.
  
- Carretera CV-40, que travessa part de la comarca de la Costera i la Vall d'Albaida.
  
- Carretera CV-580 que uneix els municipis de la Canal de Navarrés amb la CN-430
  
Amb l'objecte de minimitzar el cost de transport les instal·lacions de tractament de residus han de situar-se tan pròximes com siga possible al centre de gravetat de la producció i si escau, dissenyar estacions de transferència quan el temps del trajecte d'anada entre el centre productor i la planta de valorització siga superior a 30 minuts.
  
1.4.4 Anàlisi del planejament municipal
  
Els municipis de l'àrea planificada disposen d'una ordenació territorial municipal d'acord amb la vigent legislació en la matèria.
  
Excepte la comarca dla Vall d'Ayora, la resta de comarques presenten un elevat dinamisme econòmic el que es tradueix una forta pressió sobre el territori per a la seua urbanització. Així, en la zona costera s'observa una forta pressió relacionada amb el turisme i els habitatges de segona residència. Cap a l'interior és la necessitat de sòl industrial la que pressiona sobre el territori, i aquesta pressió es concentra als voltants dels actuals nuclis urbans i a les marges de les principals vies de comunicació terrestres.
  
Cal destacar també que a la zona hi ha àmplies zones declarades com a sòls no urbanitzable de protecció ecològica i paisatgística que coincideixen en nombroses ocasions amb la proposta de llocs d'importància comunitària per a la seua inclusió en la xarxa Natura 2000 realitzada per la Generalitat Valenciana
  
1.4.5 Zones protegides
  
L'àmbit territorial d'ordenació disposa de la presència d'espais naturals valuosos que condicionen les possibilitats d'actuació. Aquests espais coincideixen amb la proposta de llocs d'importància comunitària per a la seua inclusió en la xarxa Natura 2000 realitzada per la Generalitat Valenciana i són els següents:
  
- Riu Xúquer i Ullals del riu Verd
  
- Serra de la Safor
  
- Marjal de Pego-Oliva
  
- Serra del Mugrón
  
- Serres de Montdúver i Marxuquera
  
- Serra de Martes i el Ave
  
- Serres de Mariola i el Carrascar de la Font Roja.
  
- Marjals de la Safor
  
- Serra d'Énguera
  
- Dunes de la Safor
  
- Serra de Corbera
  
- Serra del Castell de Xàtiva
  
- Mola de Cortes i el Caroig
  
- Cap de Cullera
  
- Vall d'Ayora i Sierra del Boquerón
  
- Els Alforins
  
- L'Albufera
  
- Curs mitjà del riu Albaida.
  
1.5 ANÀLISI I DIAGNÒSTIC DE LA SITUACIÓ ACTUAL
  
Residus urbans
  
La producció de residus urbans per a l'any 2004 s'estima en 318.632 t que es tracten en la seua pràctica totalitat en les plantes de tractament d'Ador i Guadassuar. En el cas concret dels municipis dla Vall d'Ayora s'utilitzen abocadors municipals.
  
La planta de compostatge d'Ador disposa d'un parc de fermentació insuficient per a les necessitats actuals de tractament, a més de no estar cobert i mancar de sistema de desodorització del procés. Les possibilitats físiques d'ampliació de l'emplaçament són molt limitades, per la qual cosa la Diputació de València, administració titular d'aquesta ha adquirit el compromís de clausurar-la a principis de l'any 2005.
  
Per la seua banda, la planta de compostatge de Guadassuar, també propietat de la Diputació de València disposa de parc de fermentació cobert, encara que de capacitat en ocasions insuficient per a atendre les necessitats dels municipis a què presta servei. No obstant això, és possible una ampliació i modernització substancial de les instal·lacions, amb la incorporació de noves tecnologies de tractament que atenuen els impactes ambientals sobre l'entorn.
  
Els abocadors utilitzats per al depòsit dels rebutjos d'ambdós plantes són externs a l'àmbit del pla zonal.
  
La recollida de residus urbans es realitza en quasi tots els municipis per mitjà de contenidors de tot-u i àrees d'aportació en les quals es recullen per mitjà de contenidors separats el paper cartó, envasos lleugers i el vidre. Es detecten en alguns municipis de grandària reduïda un dèficit pel que fa al nombre de contenidors instal·lats en les àrees d'aportació.
  
En cap municipi hi ha implantat en aquests moments cap sistema de recollida de matèria orgànica.
  
Els envasos lleugers recollits en les àrees d'aportació de l'àmbit del Pla zonal són transportats fins a la planta d'Alzira per al seu tractament.
  
Residus d'obres menors
  
Els residus d'obres menors que s'estima es produiran l'any 2004 és de 45.884 t/any. Hi ha en la zona instal·lacions autoritzades per al tractament i eliminació d'aquest tipus de residu, si bé continuen observant-se abocaments incontrolats d'aquests.
  
En l'actualitat els ajuntaments no realitzen la recollida selectiva d'aquests residus per la qual cosa el transport i la gestió d'aquests la realitzen els particulars, empreses constructores i algunes empreses subministradores d'àrids que ofereixen aquests serveis als seus clients. És també freqüent que aquests residus els depositen els particulars en els contenidors de residus tot-u o en les àrees d'aportació i que en ultima instància siguen retirats i gestionats pels serveis municipals de recollida com si de residus urbans senso stricto es tractara.
  
Residus voluminosos
  
La producció de residus voluminosos en l'àmbit del pla zonal durant l'any 2004 s'estima en 8.945 t.
  
Les dades sobre la producció de residus voluminosos s'han obtingut aplicant a la població o al nombre de habitatges ràtios de producció obtingudes d'estudis sectorials. La metodologia de càlcul i els resultats obtinguts es recullen en la memòria informativa d'aquest pla zonal.
  
La taula següent recull una síntesi de la producció de residus voluminosos prevista en l'àmbit del pla zonal per a l'any 2004 i 2007.
  
En alguns municipis de més grans hi ha implantats serveis de recollida de voluminosos a demanda que presenten una major o menor regularitat. La situació actual és que aquests residus siguen transportats pels particulars als ecoparcs existents, siguen depositats al costat dels contenidors de residus existents en el carrer o s'aboquen incontroladament.
  
Residus de jardineria
  
La producció de residus de jardineria en l'àmbit del pla zonal s'estima en 5.050 t /any.
  
Aquests residus solen ser depositats pels particulars en els contenidors o es gestionen de forma particular per mitjà de crema o abocament incontrolat.
  
Residus singulars
  
La producció estimada de piles botó és de 288 kg l'any 2004 i de 297 kg l'any 2007. La recollida de piles botó es fa per mitjà de xicotets contenidors ubicats en comerços. Aquests residus són recollits i transportats per empreses autoritzades fins a les instal·lacions de tractament que l'empresa VAERSA disposa a Buñol (València).
  
La producció de tubs fluorescents s'estima en 28.858 kg l'any 2004 i en 29.724 kg l'any 2007. Aquests són recollits per mitjà de contenidors especials ubicats en els comerços. La recollida i transport d'aquest tipus de residus la realitzen empreses autoritzades i el seu tractament el realitzen en la planta que l'empresa VAERSA disposa a Buñol (València).
  
Xarxa d'ecoparcs
  
El sistema de gestió de residus en l'àmbit del pla zonal es completa amb una xarxa d'ecoparcs. En total hi ha un total de 67 ecoparcs autoritzats o en tramitació de l'autorització que es distribueixen zonalment de la forma següent:
  
 ECOPARCS
  
Zona X 2
  
Zona XI 40
  
Zona XII 25
  
Total 67
  
La taula següent recull els municipis que en l'actualitat disposen d'ecoparcs i l'estat de tramitació de l'autorització d'aquests.
  
2.1.1.2 Justificació de la delimitació de les àrees de gestió
  
La delimitació de les àrees de gestió s'ha realitzat aplicant criteris tècnics, econòmics i ambientals.
  
Els criteris tècnics es refereixen a agrupar en cada àrea de gestió una població que produïsca una quantitat de residus suficient per a garantir el bon funcionament d'instal·lacions de tractament de residus urbans que permeten la recuperació i valorització dels recursos continguts en els residus. Les tecnologies actuals de recuperació i valorització de recursos requereixen per al seu correcte funcionament una massa crítica de residus. Per damunt o per davall d'aquesta massa crítica és complicat mantenir estables les variables que condicionen el funcionament de les instal·lacions. Aquest criteri es relaciona amb la consecució del principi d'autosuficiència en la gestió dels residus.
  
D'altra banda les instal·lacions de tractament de residus que permeten la recuperació i valorització dels recursos continguts en aquests presenten elevats costos d'instal·lació i de manteniment. Per a garantir l'amortització de les inversions necessàries per a construcció de les instal·lacions i cobrir dels costos de funcionament és necessari que es garantisca a cada instal·lació de tractament una quantitat mínima de residus ja que en cas contrari els costos que s'haurien de repercutir als usuaris serien molt elevats.
  
Entre les variables econòmiques de funcionament d'un sistema de gestió de residus urbans han de tenir en compte els costos de transport. Les instal·lacions de tractament dels residus han d'ubicar-se preferentment en les proximitats dels centres de producció de residus i en cas de necessitat s'han d'arbitrar instal·lacions de transferència de residus que reduïsquen els costos de transport a límits admissibles.
  
Així doncs, des del punt de vista econòmic ha de mantenir-se un equilibri entre els costos de funcionament que disminueixen en augmentar la grandària de les plantes i els costos de transport que augmenten en augmentar la grandària de les instal·lacions.
  
Els criteris econòmics es relacionen amb els principis d'autosuficiència i de qui contamina paga.
  
D'altra banda les característiques del medi condicionen l'existència d'àrees aptes per a la instal·lació de les infraestructures necessàries de tractament. Dins dels criteris ambientals ha d'incloure's també la necessitat de garantir en qualsevol moment i circumstància el correcte tractament dels residus la qual cosa s'aconsegueix diversificant les infraestructures de tractament de manera que en cas de fallada d'alguna d'aquestes o qualsevol altra circumstància, les instal·lacions de tractament pròximes a l'afectada puguen tractar adequadament els residus produïts en l'àrea d'afecció.
  
A més dels criteris referits anteriorment en la delimitació de les àrees de gestió han de tenir-se en compte altres criteris com són els socioculturals. Aquests, no per ser menys objectius que els anteriors tenen una menor importància, sent en ocasions els que realment determinen l'èxit o fracàs d'un sistema de gestió de residus.
  
L'àmbit del pla zonal produeix actualment aproximadament unes 318.632 t/any de residus, i s'estima que aquesta producció podrà rondar les 344.293 t./any l'any 2013. Aquesta quantitat de residus supera la massa crítica necessària per a la construcció d'una planta de valorització. L'amplitud territorial del pla zonal i l'existència de diversos centres de gravetat en la producció de residus aconsellen construir diverses plantes de valorització a fi de mantenir l'equilibri entre els costos de funcionament de les instal·lacions i els de transport.
  
En les dues àrees de gestió proposades s'estima una producció de residus que rondarà les 160.000 t/any, la qual cosa és massa crítica suficient per a la construcció i funcionament d'una planta de valorització de residus en cadascuna de les àrees de gestió definides.
  
L'àrea de gestió 1 abraça el nord de l'àmbit del pla zonal. El seu centre de producció està en les proximitats d'Alzira i disposa en l'actualitat de la planta de compostatge de Guadassuar, que haurà de ser convenientment remodelada amb la introducció de noves tecnologies, que milloren d'un costat el tractament dels residus urbans, i reduïsquen d'un altre les molèsties en els municipis veïns. La xarxa de carreteres dins de l'àrea de gestió permet velocitats mitjanes superiors als 60 km/h la qual cosa es tradueix en uns costos de transport acceptables. Així mateix, les distàncies màximes dins de l'àrea de gestió no superen els 50 km la qual cosa ocasiona que els costos de transport s'assimilen als actuals amb la utilització de la planta de Guadassuar. Cap indicar que la Vall de la Valldigna s'ha separat de la comarca natural a què pertany per a incloure-la en l'àrea de gestió 1 a fi d'igualar la producció de residus d'ambdues àrees de gestió i que les bones comunicacions de la subcomarca amb el centre de gravetat garanteixen que no encareix de manera significativa els costos de transport. D'altra banda l'àrea de gestió disposa de terrenys aptes per a la construcció d'una infraestructura d'eliminació de residus per mitjà de depòsit controlat en abocador.
  
L'àrea de gestió 2 engloba la meitat sud de l'àmbit del pla zonal i a ella s'agrupa la comarca de la Vall de Cofrentes -Ayora. Aquesta àrea de gestió presenta dos centres de gravetat clarament diferenciats un situat als voltants de Gandia i un altre als voltants d'Ontinyent. La Generalitat Valenciana ha realitzat un esforç inversor en els últims anys per a modernitzar i millorar la xarxa de carreteres existent en la zona per la qual cosa la comunicació entre els municipis integrats en l'àrea de gestió és bona amb velocitats mitjanes per a trànsit pesant d'uns 55 km/h, la qual cosa, combinat amb una distància entre centres de gravetat d'uns 40 km ocasiona que els costos de transport que es produiran són assumibles i són compensats per les economies d'escales i la recuperació de recursos que es realitzara en la instal·lació de tractament de residus. Així mateix, aquesta unitat disposa de terrenys aptes per a la construcció d'una instal·lació d'eliminació de residus per depòsit controlat. Pel que fa a la Vall d'Ayora, es justifica la seua inclusió en aquesta àrea de gestió per les bones comunicacions que té a través de la carretera Requena-Albacete, autovia Madrid-Alacant i carretera Albacete-València i la nova autovia d'Alcoi amb el centre de gravetat de producció d'Ontinyent i la velocitat mitjana de les quals és superior a 80 km/h per a vehicles pesats.
  
Així doncs les dues àrees de gestió delimitades permeten garantir el principi d'autosuficiència, el principi de qui contamina paga, el principi de proximitat i el principi de desenvolupament sostenible.
  
2.1.2 Recollida de residus
  
A fi de facilitar la valorització dels residus orgànics continguts en els residus es planteja un sistema de recollida mixt:
  
- En vorera, on es recullen en contenidors els residus en massa, la fracció orgànica a partir de l'any 2010 i la fracció restant.
  
- En àrea d'aportació, on es recullen vidre, paper-cartó i envasos lleugers.
  
- Per tant, es proposa el següent calendari per a la implantació de la recollida selectiva per a les zones X, XI i XII:
  
La implantació de la recollida de matèria orgànica s'ha previst realitzar en dues fases:
  
- A partir de l'any 2007 es recollirà selectivament el 30% de la matèria orgànica dels grans productors (mercats, hipermercats, edificis institucionals, hotels, grans restaurants) en els municipis de més de 10.000 habitants.
  
- A partir de l'any 2010 es recull selectivament la matèria orgànica en tots els municipis de més de 2000 habitants.
  
El contenidor de la resta es recollirà en vorera i anirà a la instal·lació de valorització, de forma que possibilite la recuperació de les fraccions que no han sigut separades en origen.
  
2.1.3 Estacions de transferència
  
Els projectes de gestió alternatius que es presenten per a l'adjudicació de la gestió de cada una de les àrees de gestió definides amb anterioritat hauran de justificar la minimització dels costos de transport dels residus recollits pels serveis municipals des dels municipis fins a la planta de valorització de residus. Per a la minimització dels costos de transport dels residus recollits pels serveis municipals de recollida fins a les plantes de valorització es proposarà la construcció d'estacions de transferència quan el temps d'anada des del centre productor a la planta de valorització siga superior a 30 minuts.
  
En el cas de la comarca de la Vall de Cofrentes-Ayora integrada en l'àrea de gestió 2 obligatòriament s'haurà de proposar una estació de transferència per a agrupar i transportar els residus recollits al Valle a la planta de valorització, llevat que s'instal·le en algun dels municipis de la comarca.
  
2.1.4 Instal·lacions de valorització de residus procedents de la recollida tot-u i de la recollida selectiva de matèria orgànica
  
Per a cadascuna de les dues àrees de gestió de residus proposades en l'àmbit del present pla zonal es proposa la construcció com a mínim d'una planta de valorització dels recursos continguts en els residus.
  
Cadascuna de les plantes de cadascuna de les àrees de gestió tindrà capacitat per a tractar com a mínim les quantitats de residu següents:
  
Matèria orgànica procedent de recollida selectiva: 20.000 t/any
  
Residu sòlid urbà tot-u: 185.000 t/any
  
Residus de poda i jardineria pública: 3.000 t/any
  
Les instal·lacions de valorització, amb independència de la tecnologia oferta, inclouran necessàriament, com a mínim, una o més línies de classificació prèvia de residus i recuperació de materials, com també una o més línies de tractament biològic de matèria orgànica, tant per a la recollida selectivament, com per a la procedent de la recollida de residus en massa. El procés de compostatge es realitzara en naus tancades dotades de sistemes d'extracció d'aire i biofiltres.
  
Així mateix, s'inclourà una línia de condicionament i trituració de residus de poda i jardineria, i si és procedent, d'altres materials estructurants, additius i coadjuvants, que també hauran de ser sotmesos al tractament biològic abans citat.
  
El rendiment global de recuperació de materials no serà inferior al 9% de les entrades de residus, mentre que la generació de rebutjos no valoritzables es limitarà al 44%, també sobre entrades de residus.
  
En l'àrea de gestió 1 els projectes de gestió hauran de preveure necessàriament el manteniment, remodelació i desmantellament al final dels 20 anys de vida del pla zonal de la planta de compostatge de Guadassuar la titularitat del qual correspon a la Diputació de València.
  
2.1.5 Instal·lacions d'eliminació de residus
  
Es té previst la construcció d'una instal·lació d'eliminació de residus per mitjà de depòsit en cada una de les àrees de gestió. Els abocadors controlats es dissenyaran per a admetre la totalitat dels rebuigs procedents de les plantes de valorització abans indicats. A més s'admetran altres residus no valoritzables, com els de neteja de vies públiques, residus sanitaris dels grups I i II, com també les fraccions no valoritzables procedents del centre de classificació i tractament de voluminosos i que no tinguen la naturalesa inerta.
  
La vida útil dels abocadors controlats serà de 20 anys.
  
2.2. PROPOSTA DE GESTIÓ DE RESIDUS VOLUMINOSOS
  
Es proposa la construcció d'un centre de classificació i tractament de residus voluminosos, de vida útil 20 anys, per a cada àrea de gestió. Aquests centres hauran de tenir una capacitat suficient per a cobrir el tractament dels residus voluminosos segons les quantitats mostrades per a cada àrea de gestió en el document d'informació.
  
Cadascun dels centres hauran de disposar com a mínim de:
  
- Transferència de línia blanca amb CFC a gestor autoritzat.
  
- Tractament de línia blanca sense CFC: desballestament d'elements que dificulten el tractament posterior.
  
- Tractament de línia marró: desballestament i separació de pantalles i parts electròniques i lliurament a gestor autoritzat, o bé lliurament complet a un gestor autoritzat.
  
- Tractament de mobles i efectes: trituració i valorització dels diferents elements.
  
2.3 PROPOSTA DE GESTIÓ DE RESIDUS SINGULARS
  
2.3.1 Piles, tubs fluorescents i medicaments
  
Es continuarà aplicant per a la recollida i tractament d'aquest tipus de residus els sistemes implantats en l'actualitat.
  
2.3.2 Animals domèstics morts
  
Cadascuna de les plantes de valorització de residus descrits amb anterioritat es dotaran d'un forn crematori per a animals morts. Aquests forns hauran de complir la vigent legislació en matèria de sanitat i prevenció de la contaminació.
  
2.3.3 Xarxa d'ecoparcs
  
La recollida dels residus perillosos d'origen domiciliari es realitzarà a través dels ecoparcs instal·lats seguint criteris de localització amb màximes distàncies. Els distints tipus d'ecoparc amb les característiques definides són els següents:
  
Els tipus de residus que s'han de recollir en cadascun dels tipus d'ecoparcs són els següents:
  
En l'actualitat ja hi ha ecoparcs construïts i en funcionament en l'àmbit d'ambdues àrees de gestió i altres estan construïts i en procés d'autorització, la llista d'aquestes es recull en un apartat anterior.
  
Tenint en compte els ecoparcs existents i com a criteri de localització no superar els 5 km des del centre de producció fins a l'ecoparc més pròxim, els ecoparcs necessaris en les zones objecte del pla zonal, són els següents:
  
Àrea de gestió 1:
  
 TIPUS
  
MUNICIPI POBLACIÓ ECOPARC
  
ANTELLA 1552 B
  
CORBERA 3136 B
  
FAVARA 1799 B
  
LLAURÍ 1387 B
  
TORÍS 4948 C
  
Àrea de gestió 2
  
 TIPUS
  
MUNICIPI POBLACIÓ ECOPARC
  
ANNA 2757 B
  
BICORP 696 A
  
CHELLA 2586 B
  
ÉNGUERA 5220 C
  
QUESA 792 A
  
AGULLENT 2318 B
  
ALFAUIR-CASTELLONET DE LA CONQUESTA 513 A
  
ALMISERAT-LLOC NOU DE SANT JERONI 843 A
  
ALMOINES 1715 B
  
BELLÚS 412 A
  
BENIARJÓ 1307 B
  
BENICOLET 515 A
  
DAIMÚS 1884 B
  
FONTANARS DELS ALFORINS 997 B
  
OTOS 533 A
  
PINET 217 A
  
POTRIES 957 A
  
REAL DE GANDIA 1868 B
  
RÓTOVA 1313 B
  
COFRENTES 1417 B
  
JARAFUEL 971 B
  
ZARRA 408 A
  
Complementàriament a la xarxa d'ecoparcs descrita, els projectes de gestió podran plantejar ecoparcs addicionals per a nuclis de població de suficient entitat, amb els mateixos criteris anteriors, sempre que la distància a l'ecoparc més pròxim supere el valor de referència dels 5 km.
  
2.4 PROPOSTA DE TRACTAMENT DE RESIDUS DE CONSTRUCCIÓ D'OBRA MENOR I REPARACIÓ DOMICILIÀRIA (RCDS DOMICILIARIS)
  
2.4.1 Característiques de la recollida
  
La recollida dels residus de construcció d'obra menor i reparació domiciliària (RCD domiciliaris) es realitzarà en els distints tipus d'ecoparc plantejats.
  
2.4.2 Proposta de tractament
  
Com a tractament per als RCD domiciliaris a partir de la disposició en ecoparc, es proposen tres alternatives:
  
- Gestió a través de gestor autoritzat.
  
- Abocament en cel·la apropiada en les instal·lacions d'eliminació proposades en el present pla zonal.
  
- Tractament en la línia de residus de construcció d'obra menor i reparació domiciliària dels centres de classificació i tractament de residus voluminosos
  
Siga quina siga l'alternativa elegida, els RCD domiciliaris han de ser sotmesos a classificació prèvia i trituració abans de l'abocament de la fracció no valoritzable.
  
2.5 CLAUSURA, DESMANTELLAMENT I RESTAURACIÓ DE LES INSTAL·LACIONS DE TRACTAMENT DE RESIDUS EXISTENTS
  
La clausura, desmantellament i restauració de les instal·lacions de tractament de residus existents en l'actualitat en l'àmbit de les àrees d'actuació no seran objecte dels projectes de gestió contemplats en aquest pla zonal i per tant seran realitzades pels seus titulars.
  
2.6 MODEL ECONÒMIC
  
Els projectes de gestió de residus tant d'iniciativa pública com d'iniciativa privada hauran d'incloure els estudis i compromisos economicofinancers relatius a les inversions i al finançament de les actuacions realitzar.
  
En la memòria econòmica es distingirà clarament dos apartats:
  
a) Les inversions per a la construcció de les instal·lacions previstes en el pla zonal per a cada una de les àrees de gestió definides.
  
b) Els costos d'explotació dels serveis de valorització i eliminació dels residus previstos en el pla zonal per a cada una de les àrees de gestió definides.
  
En l'apartat relatiu a les inversions la memòria econòmica especificarà les amortitzacions de les inversions amb inclusió de tots els costos, que serà a vint anys per a l'obra civil, obres d'urbanització i edificacions i de deu anys per a la maquinària fixa i mòbil.
  
En el cas que el projecte de gestió comprenga altres inversions es justificaran degudament els terminis d'amortització que s'apliquen a les inversions proposades.
  
En aquests supòsits es proposarà el termini, forma i condicions en què revertiran les instal·lacions a l'administració.
  
En el projecte de gestió es fixarà el cànon per tona que s'ha de cobrar per la gestió de cadascun dels residus. En el càlcul d'aquest cànon es tindrà en compte a més de les amortitzacions de les inversions, les despeses de manteniment, despeses d'explotació, fiances, assegurances i per al cas d'abocadors el manteniment de les mesures de control i vigilància per un període de trenta anys a partir de la clausura.
  
Així mateix s'establirà el càlcul del corresponent cànon, per als supòsits que el cost de la inversió en les instal·lacions es finance amb de fons públics, diferenciant segons que l'aportació siga del 25, el 50, el 70 o el 85 per cent del total de la inversió.
  
2.7 CONDICIONS A COMPLIR PER LES ENTITATS SUPRAMUNICIPALS PER A GARANTIR L'EFICÀCIA DE LA SEUA ACTUACIÓ EN L'EXECUCIÓ DEL PLA ZONAL
  
Els municipis que es troben integrats en cada una de les àrees de gestió definides en el pla zonal de les zones X, XI i XII podran agrupar-se en consorcis o mancomunitats per a l'execució del pla zonal de conformitat amb el que estableix la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que establix la legislació de règim local.
  
L'entitat supramunicipal que es constituïsca actuarà com a administració competent per a la tramitació i adjudicació dels projectes de gestió, de conformitat amb el que disposa els articles 36 i 37 de la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana.
  
El consorcis o mancomunitat que es constituïsca haurà d'estar integrada per municipis inclosos dins de l'àmbit territorial del pla zonal, que representen almenys a més del 50 per cent de la població total de la zona, d'acord amb el nombre d'habitants de dret de l'última rectificació del padró municipal vàlidament aprovada abans de la data de la seua constitució.
  
En tot cas haurà de quedar oberta la incorporació de qualsevol dels municipis inclosos en l'àmbit territorial de les dues àrees de gestió definides en aquest pla zonal.
  
El consorci o mancomunitat que es constituïsca haurà de disposar de plena capacitat i recursos tècnics i econòmics suficients per a garantir la correcta execució i desenvolupament de les previsions contingudes en el pla zonal i haurà d'estar constituït abans que transcórrega el termini de sis mesos des de l'aprovació definitiva del pla zonal.
  
Des del mateix moment en què es constituïsca el consorci o mancomunitat assumirà la responsabilitat de la valorització i eliminació de tots els residus urbans o municipals aportats pels municipis integrants, amb total independència de la tramitació en paral·lel del corresponent projecte de gestió, i sense que els possibles retards en aquest procediment, fins i tot per causa aliena al consorci o mancomunitat, l'eximisca d'aquesta obligació.
  
El consorcis o mancomunitat tindrà com a finalitat principal l'execució de les previsions contingudes en aquest pla zonal i aquelles altres que assumisca en aplicació de la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana.
  
Si es constitueix un consorci, podrà estar integrat, a més de pels municipis inclosos en l'àmbit territorial del pla zonal, per la Generalitat Valenciana i per la Diputació Provincial de València.
  
La mancomunitats que es constituïsca únicament podrà estar integrada pels municipis compresos en l'àmbit territorial del pla zonal.
  
Els seus estatuts hauran d'establir els seus fins, de conformitat amb el que estableix aquest pla zonal, com també el seu règim orgànic, funcional i econòmic financer.
  
2.8 TERMINI D'EXECUCIÓ DEL PLA
  
En la taula adjunta es mostren els terminis d'execució per a implantar cada una de les infraestructures plantejades en el present pla zonal.
  
El pla tindrà una vigència de 20 anys, transcorreguts els quals haurà de revisar-se en la seua integritat. No obstant això, si es produeixen canvis tecnològics o legislatius que ho aconsellen, podrà revisar-se abans de l'acabament de la seua vigència.
  
2.9 MESURES DE COMPENSACIÓ
  
A continuació s'exposen les opcions que s'han de triar, que podran presentar-se en el projecte de gestió de cada una de les àrees de gestió quant a les mesures de compensació, a favor d'aquells municipis en el terme municipal dels quals s'ubiquen les instal·lacions d'eliminació i valorització dels residus.
  
a) Mesures econòmiques:
  
- Reducció de la càrrega econòmica que comporta la prestació del servei mancomunat de gestió dels residus (reducció de la taxa de gestió de residus).
  
b) Compensacions directes en la gestió de residus:
  
- 0,6 € o més per tona de residus tractats en la planta de valorització
  
- 1,2 € o més per tona de residus eliminats en el depòsit controlat
  
- 30.000 € o més anuals destinats un agent extern independent realitze un control ambiental de les instal·lacions.
  
c) Mesures de caràcter ambiental:
  
- Finançament per a la creació de zones verdes dins del municipi afectat.
  
- Finançament per a la reforestació d'àrees forestals del terme municipal que hagen sofert un incendi.
  
- Ajudes per a realitzar auditories ambientals o implantar l'Agenda 21 local.
  
d) Mesures de promoció i educació ambiental:
  
- Creació d'una oficina d'informació ambiental o aula mediambiental, que coordine i planifique tots els programes informatius i educatius que tinguen per objectiu la divulgació del pla zonal i l'educació dels ciutadans en la gestió dels residus.
  
- Jornades de portes obertes de les instal·lacions de gestió dels residus.
  
- Col·loquis i debats amb la participació de les associacions civils per a explicar en què consisteix el nou model de gestió dels residus.
  
- Participar en el programa de conscienciació social de l'ens supramunicipal.
  
2.10 MESURES D'ÀMBIT MUNICIPAL
  
2.10.1 Ordenances municipals
  
Les ordenances municipals hauran d'adaptar-se a les prescripcions i objectius del pla zonal per a afavorir la seua implantació i garantir els següents objectius de gestió:
  
- La necessitat i la conveniència de separació de les fraccions de residus.
  
- La recollida selectiva de matèria orgànica, vidre, paper-cartó i envasos lleugers.
  
- La recollida selectiva d'altres categories de residus urbans a ecoparcs.
  
- L'adequada recollida de la resta de fraccions dels residus urbans.
  
2.10.2 Promoció i educació ambiental
  
Per a la consecució dels objectius d'un programa integrat de gestió municipal de residus, és imprescindible la participació dels ciutadans i dels agents socials implicats. Per a això, l'administració competent, amb la col·laboració dels municipis, ha d'impulsar la realització d'una campanya de conscienciació social destinada no sols a donar informació sinó també a promoure l'educació mediambiental en els municipis.
  
2.10.2.1 Objectius de la campanya de conscienciació social
  
Els objectius de la campanya de conscienciació social seran els següents:
  
- Aconseguir que els ciutadans entenguen la problemàtica dels residus i coneguen els diferents factors implicats (aspecte cognoscitiu)
  
- Crear consciència en els ciutadans sobre l'impacte ambiental d'una gestió inadequada dels residus i de la necessitat d'aplicar un model més correcte, encara que aquest exigisca un major esforç (aspecte emocional)
  
- Conscienciar sobre les implicacions ambientals de la compra i l'ús de qualsevol producte o servei.
  
- Donar a conéixer el model de gestió de residus i el paper dels diversos agents socials en la cadena de consum: productors, distribuïdors, venedors i consumidors (què han de fer i què poden fer).
  
- Aconseguir que els ciutadans aprenguen a distingir les diferents fraccions dels residus que han de separar en origen, principalment la matèria orgànica i els residus perillosos, i la manera en què han de lliurar-la als sistemes de recollida selectiva.
  
- Canviar els hàbits quotidians dels ciutadans, pel que fa a la reducció (evitar els embalatges superflus, envasos no retornables, productes d'un sol ús, etc.), la recollida selectiva de les fraccions valoritzables i l'recollida selectiva dels residus especials.
  
- Incentivar l'ús i consum de productes de menor impacte ambiental o provinents del reciclatge.
  
- Aconseguir que els distribuïdors i venedors tinguen l'incentiu i la sensibilitat per a participar activament en el model de gestió, estudiar oferir als seus clients la possibilitat de generar menys residus (productes sense embalatges superflus, productes que no generen residus especials, etc.), col·laborar en la seua valorització (envasos i embalatges retornables o reciclables...) i afavorir la compra de productes reciclatges i d'ecobalanç positiu.
  
- Proporcionar als diversos agents socials un sistema d'informació àgil i fonamentat sobre els diversos condicions que afecten al Pla zonal de residus, que els done suport i evite la circulació d'idees tòpiques i inexactes.
  
- Coordinar la participació en la recollida selectiva segons les característiques locals de cada municipi.
  
Aquests objectius generals de la campanya de conscienciació hauran d'ajudar a aconseguir els objectius quantitatius del pla zonal.
  
2.10.2.2 Planificació cronològica de la campanya
  
Segons la seua distribució en el temps, han de desenvolupar-se dos tipus d'elements de comunicació:
  
- Comuns i simultanis, per a tot el territori en què s'aplicarà el Pla de gestió de residus. Aquests elements corresponen bàsicament a la fase inicial de la campanya i al seguiment i són principalment les actuacions en els mitjans de comunicació (TV, premsa i ràdio), la visita de les instal·lacions de tractament, la presentació i l'exposició del projecte de gestió, etc.
  
- Específics per als municipis, de manera que cada municipi els distribuïsca segons la seua planificació cronològica. Corresponen a la fase de posada en marxa del programa al municipi. Aquests elements són principalment: la distribució de correu personalitzat als habitants del municipi, la distribució de material (tríptic de sensibilització, guia de segregació, mitjans de segregació interna), les visites porta a porta, etc.
  
La campanya tindrà tres fases ben diferenciades: inicial, de posada en marxa, i de seguiment; (cada una amb uns elements de comunicació concrets i diferents).
  
Fase Inicial:
  
És una fase fonamentalment descriptiva. Per la importància que els ciutadans coneguen la gestió dels residus urbans i la recollida selectiva, es realitzaran una sèrie d'actuacions de comunicació general perquè termes com residus, recollida selectiva, reciclatge, etc., siguen coneguts per la major part de la població. Al mateix temps, aquestes actuacions contribuiran a crear una certa expectativa per a la posada en marxa del nou sistema de recollida i gestió.
  
Realització d'enquestes per a conéixer l'opinió dels ciutadans en condicions com la consciència mediambiental, el nivell de coneixement de la recollida selectiva, la imatge de l'actual sistema de recollida, el grau de predisposició a participar en la recollida selectiva i les motivacions més importants.
  
Aquestes enquestes, a més de permetre conéixer el nivell de sensibilització dels ciutadans i les seues preocupacions en aquest àmbit, faran una important funció com a element de comunicació i educació, perquè moltes vegades desperten la consciència dels ciutadans enquestats.
  
Per a aquesta campanya, es podran utilitzar els següents elements de comunicació:
  
- Articles de premsa
  
- Realització d'un vídeo sobre el projecte de gestió en general
  
- Preparació d'una exposició itinerant de caràcter general sobre residus oberta al públic
  
- Exposicions en les instal·lacions de gestió i jornades de portes obertes
  
- Sessions informatives per a associacions i col·lectius específics; particularment per a aquells que hauran de col·laborar en la separació de residus en origen.
  
- Preparació de material didàctic per als escolars
  
- Edició i distribució d'un tríptic de sensibilització
  
La campanya de comunicació es dirigirà a tots els ciutadans, però hi haurà elements concrets per a determinats grups o col·lectius que, per les seues característiques, es faran per mitjà de canals de comunicació específics. Per exemple, es preveu la preparació de material adequat per a la premsa, els escolars, les associacions de veïns, els comerços, les oficines i els mercats, entre altres.
  
Posada en marxa de la campanya
  
La posada en marxa de la campanya requereix unes actuacions de comunicació amb un contingut molt concret que han de coordinar-se amb la posada en marxa del sistema de recollida de residus. Per aquest motiu, els elements de comunicació que es dissenyen es distribuiran als ajuntaments, de forma que cada un els distribuïsca a la població amb suficient antelació a la posada en marxa de la recollida.
  
Entre els diferents elements de comunicació que es poden realitzar per a aquesta etapa es troben:
  
- Enviament d'una carta de les autoritats locals, que demane la participació ciutadana i informe del dia en què començarà a funcionar el nou sistema de recollida.
  
- Visites porta a porta per a conscienciació ciutadana.
  
- Col·locació de cartells informatius en els portals sobre la ubicació dels contenidors de recollida selectiva.
  
- Reunions o visites informatives a comerços, mercats, escoles, bars i restaurants.
  
- Distribució d'adhesius entre els comerços, escoles i altres agents col·laboradors, amb la figura i el color del contenidor previst per a la recollida de cada fracció.
  
També és important, com un element més de comunicació, la publicació o la difusió a través de la premsa local dels primers resultats del programa.
  
Seguiment
  
Aquesta és, sens dubte, la fase més llarga de la campanya. El seu objectiu és consolidar la segregació en origen i la participació per part dels ciutadans i col·lectius. Els propòsits que persegueix aquesta fase s'indiquen a continuació:
  
- Les enquestes als ciutadans per a conéixer el grau de participació i el grau de satisfacció amb el servei
  
- Els contactes directes amb els mitjans de comunicació
  
- Augmentar la participació
  
- Millorar la qualitat dels residus segregats
  
- Evitar la desmotivació dels ciutadans, després de la primera fase de la campanya.
  
Durant aquesta fase, a més de la informació als ciutadans, s'hauran de continuar:
  
- Les accions recordatòries dels materials sol·licitats als punts de lliurament.
  
- Els programes d'educació a les escoles amb l'organització de tallers de separació de residus en origen i reciclatge de diversos materials, etc.
  
2.11 CRITERIS PER AL DESENVOLUPAMENT DELS PROJECTES DE GESTIÓ
  
2.11.1 Tipus de projectes de gestió
  
Els projectes de gestió es presentaran una vegada constituït el -consorci-mancomunitat de municipis que integren l'àmbit de cada àrea de gestió corresponent. Els projectes de gestió poden presentar-se per la iniciativa pública o privada. En desenvolupament d'aquest pla zonal es podran presentar els següents projectes de gestió de residus per a cada una de les àrees de gestió:
  
- Projecte de gestió de residus urbans, residus verds o de jardineria, residus voluminosos i residus perillosos d'origen domèstic. Aquest projecte inclourà:
  
- Instal·lació de planta de valorització de residus.
  
- Instal·lació d'eliminació.
  
- La xarxa d'ecoparcs incorporada en aquest document, com també la gestió dels residus recollits en aquestes instal·lacions
  
- Altres projectes de gestió de residus que les administracions competents consideren necessari.
  
3. BASES TÈCNIQUES PER A L'ELABORACIÓ DELS PROJECTES DE GESTIÓ
  
L'objecte d'aquest apartat és concretar l'abast, l'estructura i el contingut de la documentació que s'ha de presentar per a prendre part en el concurs de projectes de gestió de residus urbans després de l'aprovació del present pla zonal de les zones X, XI, XII de la Comunitat Valenciana, tant per a l'àrea de gestió 1 com per a l'àrea de gestió 2.
  
3.1 INSTAL·LACIONS QUE S'HAN D'INCLOURE EN EL PROJECTE DE GESTIÓ
  
El projecte de gestió per a cada una de les dues àrees de gestió en les quals es divideixen les zones X, XI i XII de la Comunitat Valenciana ha d'incloure les següents infraestructures i activitats:
  
1.Construcció i explotació dels ecoparcs comptant amb els existents, com també altres existents o en procés d'autorització a la data del concurs. S'inclouran els costos de gestió dels diferents tipus de residus depositats, en particular, els residus perillosos domiciliaris a través de gestor autoritzat, com també el transport dels residus inerts i voluminosos fins a les instal·lacions de classificació plantejades en el present pla zonal o a gestor autoritzat
  
2.Construcció i explotació de les estacions de transferència de residus urbans recollits en massa proposades per l'adjudicatari en base als criteris marcats pel present pla zonal, comptant amb les existents, com també les que es puguen trobar en procés d'autorització. Es podrà presentar així mateix, la transferència de la fracció orgànica de la recollida selectiva i la fracció restant, segons els sistemes de transferència seleccionats. S'inclouran els costos de transport des d'aquestes fins a les instal·lacions de valorització.
  
3.Construcció i explotació de les plantes de valorització de residus urbans, que hauran de disposar d'una línia independent de matèria orgànica recollida selectivament, separada de la línia de matèria orgànica procedent de la recollida en massa, i on tindran cabuda els residus de poda de jardins i zones verdes, triturats com cal.
  
4.Construcció i explotació de les instal·lacions d'eliminació per als rebuigs de valorització, inclòs el transport d'aquests, com també per a altres residus no valoritzables, com els de neteja de vies públiques, residus sanitaris dels grups I i II, com també les fraccions no valoritzables procedents del Centre de Classificació i Tractament de Residus Voluminosos.
  
5.Construcció i explotació dels centres de Classificació i Tractament de Residus Voluminosos, que constaran d'una unitat de tractament de residus voluminosos, resultaran les respectives fraccions valoritzables que es destinaran a un nou ús en la construcció o que les reciclen els gestors autoritzats (voluminosos). Per la seua banda, les fraccions no valoritzables (inerts i no inerts), després de separar els possibles residus perillosos que s'entregaran a gestors autoritzats, es destinaran a l'eliminació. Aquesta planta podrà disposar de forma optativa d'una línia de classificació de RCD domiciliaris.
  
6.Transport fins a les instal·lacions d'eliminació de rebuigs de valorització de les fraccions no valoritzables dels RCD domiciliaris i residus voluminosos que no tinguen naturalesa inerta.
  
No s'inclouran entre les activitats del projecte de gestió de residus urbans la recollida de residus en massa, ni tampoc la recollida selectiva de matèria orgànica, però sí la transferència, si és el cas, i la valorització d'aquesta última fracció. Per la seua banda, en relació amb els envasos lleugers, paper/cartó i vidre, no es considerarà la seua recollida, ni el posterior emmagatzemament, transferència, classificació, recuperació i valorització de qualsevol d'aquestes fraccions o materials recollides selectivament.
  
3.2 TERMINIS DE CONSTRUCCIÓ, EXPLOTACIÓ I MANTENIMENT POSTCLAUSURA DE LES INSTAL·LACIONS
  
Els terminis màxims de redacció del projecte, obtenció de llicències i la resta d'autoritzacions necessàries per a l'exercici de l'activitat, com també la construcció de les instal·lacions, seran aquests, distingint entre les de valorització i eliminació:
  
- Plantes de valorització: 2 anys
  
- Ecoparcs: 3 anys
  
- Estacions de transferència: 1,5 anys
  
- Instal·lacions d'eliminació: 1 any
  
Els períodes màxims de prova de les instal·lacions, una vegada finalitzada la seua construcció i fins a la seua posada en servei efectiu, es distingeix entre valorització i eliminació:
  
- Plantes de valorització: 6 mesos
  
- Instal·lacions d'eliminació: 3 mesos
  
Per la seua banda, la vida útil de les plantes i instal·lacions, o període d'explotació d'aquestes, es limita a 20 anys, comptadors des de la seua data d'entrada en servei efectiu.
  
Finalment, els adjudicataris hauran de fer-se càrrec pel seu compte del desmantellament final de les plantes de valorització al final de la seua vida útil, així com també del manteniment postclausura dels abocadors, durant un període mínim de 30 anys, de conformitat amb el que estableix el Reial decret 1481/2001.
  
3.3 DOCUMENTACIÓ QUE S'HA DE PRESENTAR EN EL PROJECTE DE GESTIÓ
  
Els projectes de gestió presentats hauran de contenir la documentació que seguidament es relaciona:
  
- Memòria del projecte de gestió
  
- Avantprojecte d'instal·lacions
  
- Pla de gestió
  
- Estudi economicofinancer
  
- Document de síntesi
  
Es presentarà una única oferta base i totes aquelles variants sobre aquesta que s'estimen convenients. Cada una de les variants haurà de presentar la mateixa estructura de documents, es remet expressament per a aquells apartats el contingut dels quals siga idèntic al de l'oferta base, a aquesta última. Si no es procedira d'aquesta forma, les variants no seran valorades en aquests apartats.
  
Seguidament es concreta el contingut de cadascun dels documents:
  
3.3.1 Memòria del projecte de gestió
  
Inclourà com a mínim els següents aspectes:
  
a) Àmbit territorial i categories o tipus de residus que s'han de gestionar.
  
b) Localització de les infraestructures projectades sobre els terrenys previstos, s'indicarà la qualificació del sòl, la superfície utilitzada i, si és el cas, disponibilitat d'aquests.
  
c) Calendari d'execució de les instal·lacions, com també terminis de final d'obres i entrada en servei d'aquestes.
  
d) Termini total de duració de la gestió del servei.
  
3.3.2 Avantprojecte d'instal·lacions
  
Definirà amb grau de detall d'avantprojecte les infraestructures previstes per a les operacions de valorització i eliminació de residus urbans.
  
El càlcul de la dimensió de les capacitats de les plantes, instal·lacions de valorització i instal·lacions d'eliminació, es realitzarà partint de les dades de generació de residus urbans que figuren en el pla zonal, igual que els el centres de classificació i tractament de residus voluminosos. No obstant això, si considerem una estacionalitat anual en l'aportació de residus a la instal·lació de residus urbans, aquesta es dissenyarà de forma que siga capaç d'admetre fins a un 50% més de la seua capacitat nominal durant un període no inferior a 4 mesos.
  
Així mateix, en previsió de possibles increments de les taxes de generació de residus, com a conseqüència del creixement urbanístic de les zones cobertes pel pla zonal i de l'augment de la població atesa, les instal·lacions de residus urbans hauran de ser capaces d'admetre fins a un 35% més de residus en règim continu sobre la seua capacitat nominal, al llarg de tot l'any, sense perjudici de les puntes estacionals abans indicades, i sense menyscabament algun de minves de rendiment dels processos de valorització i eliminació, així com tampoc de la qualitat ambiental de les citades instal·lacions.
  
Les instal·lacions, excepte els ecoparcs, es grafiaran a escala 1:2.500. Per als ecoparcs, es presentaran plànols model per a cadascun dels tipus d'ecoparc a escala mínima 1:500.
  
3.3.2.1 Característiques de les instal·lacions de valorització de residus urbans
  
Les instal·lacions de valorització, amb independència de la tecnologia oferta, inclouran necessàriament com a mínim una o més línies de classificació prèvia de residus i de recuperació de materials, com també una o més línies de tractament biològic de matèria orgànica, tant per a la recollida selectivament, com per a la procedent de la recollida de residus en massa.
  
El rendiment global de recuperació de materials no serà inferior al 9% de les entrades dels residus, mentre que la generació de rebuigs no valoritzables es limitarà al 44% també sobre l'entrada de residus.
  
La classificació prèvia dels residus en massa a l'entrada de les instal·lacions permetrà com a mínim recuperar les següents fraccions: vidre (blanc i color), paper/cartó, acer, alumini, envasos compostos (tetrabric i altres), envasos de plàstics (tres fraccions més freqüents en els envasos domèstics), fusta i tèxtils.
  
Així mateix, s'inclourà una línia de condicionament i trituració de residus de poda i jardineria, i si és el cas, d'altres materials estructurants, additius i coadjuvants, que també hauran de ser sotmesos al tractament biològic abans citat.
  
També inclourà una línia d'incineració de residus d'animals domèstics morts.
  
Per a la gestió dels residus voluminosos es construirà un centre de classificació i tractament de residus voluminosos, que podrà estar annex al conjunt d'instal·lacions i haurà de disposar com a mínim de:
  
- Transferència de línia blanca amb CFC a gestor autoritzat.
  
- Tractament de línia blanca sense CFC: desballestament d'elements que dificulten el tractament posterior.
  
- Tractament de línia marró: desballestament i separació de pantalles i parts electròniques i lliurament a gestor autoritzat, o bé lliurament complet a gestor autoritzat.
  
- Tractament de mobles i efectes: trituració i valorització dels diferents elements.
  
La valorització de la matèria orgànica es basarà necessàriament en un procés de compostatge simple o combinat amb qualsevol altre procés, s'assegurarà en qualsevol cas que el producte final compleix les especificacions de qualitat reglamentàries com a compost, es permet així la seua comercialització.
  
D'una altra part, la valorització de la matèria orgànica proposada haurà de concretar com a mínim els següents aspectes:
  
- Tecnologia que s'ha d'emprar, detallant etapes, rendiments, balanços de masses, hídric i d'energia, si és procedent, equips i instal·lacions necessaris i justificació del compliment dels paràmetres de qualitat del compost.
  
- Capacitats nominals i temps de residència de la matèria orgànica, distingint si és el cas entre la procedent de recollida selectiva de la de recollida en massa.
  
- Paràmetres que s'han de controlar i sistema de control adoptat, no sols per a garantir la qualitat del procés, sinó també per a minimitzar olors i lixiviats.
  
- Requeriments de materials estructurants, additius i coadjuvants, com també d'aigua i energia si és el cas, s'especificaran quantitats i qualitats d'aquests.
  
Si es considera la valorització energètica dels residus, haurà de garantir-se que només es destinen a aquest procés les fraccions no compostables dels residus en massa, s'aconsegueixen al temps incrementar els percentatges de reciclatge i la rendibilitat energètica de la instal·lació, tot això sense perjudici de complir amb els límits d'emissió vigents per a aquest tipus d'instal·lacions segons el RD 653/2003.
  
En el supòsit d'optar per la valorització energètica, es concretaran com a mínim els següents aspectes:
  
- Característiques del residu que s'ha de valorar (poder calorífic, humitat i contingut de fraccions combustibles i no combustibles).
  
- Balanços tèrmic i energètic del procés de recuperació d'energia, es dimensionaran les capacitats dels equips segons el tonatge de residus que s'han de valorar i es concretarà la tecnologia que s'ha d'emprar.
  
- Sistema de depuració de gasos que s'ha d'emprar, es detallen etapes, rendiments, balanços de masses, equips i instal·lacions necessàries, i justificació del compliment dels límits d'emissions atmosfèriques.
  
- Producció bruta i neta d'electricitat o combustibles, es considerarà l'autoconsum, i, si és procedent, la cogeneració en aquest o un altre procés de tractament de residus.
  
L'avantprojecte de la instal·lació de valorització inclourà, a més de memòria, plànols, plec de condicions tècniques, pressupost i pla de control de qualitat de les obres, els següents continguts mínims:
  
1. Descripció dels tipus de residus urbans i fraccions recollides selectivament que seran objecte de valorització, utilitzant la codificació LER (Ordre MAM/304/2002).
  
2. Quantitat total prevista de residus que s'han de processar, es diferenciaran per codis LER i s'indicaran les quantitats any a any durant la vigència del contracte.
  
3. Balanç de masses dels diferents fluxos de residus en les instal·lacions de valorització, s'especificaran pèrdues per evaporació i lixiviació, i concretant l'evolució d'aquest balanç any a any durant la vigència del contracte.
  
4. Característiques constructives de les instal·lacions de valorització: superfície total que s'ha d'ocupar, superfície útil per a tractament, superfície de serveis comuns; fosses d'emmagatzemament de residus; sistema d'alimentació a les línies de procés; maquinària, equips i llocs de treball de les línies de procés; edificis i zones de servei comú.
  
5. Mesures correctores per a la minimització d'impactes ambientals derivats del funcionament de les instal·lacions, fonamentalment quant a emissió d'olors (desodorització), generació de lixiviats (recollida i tractament d'aquests), i evacuació d'aigües pluvials (drenatges perimetrals).
  
3.3.2.2 Característiques de les instal·lacions d'eliminació de residus urbans
  
Les instal·lacions proposades per a l'eliminació de les fraccions no valoritzables es realitzarà de forma preferent sobre alguna de les zones seleccionades en el pla zonal, sense perjudici dels possibles condicionants urbanístics i mediambientals d'aplicació, com també la idoneïtat dels terrenys que haurà de confirmar l'estudi geologicogeotècnic i hidrogeològic, que es descriu posteriorment. Es podran acceptar ubicacions a zones no seleccionades, sempre que es complisquen els condicionants abans mencionats.
  
Es consideraran així mateix les repercussions que sobre les instal·lacions d'eliminació té la limitació d'entrades de residus biodegradables a abocador, conforme al que estableix el Reial decret 1481/2001, pel qual es regula l'eliminació de residus per mitjà de depòsit a abocador.
  
Els avantprojectes dels abocadors s'ajustaran al que estableix el Reial decret 1481/2001, i inclourà, a més de memòria, plànols, plec de condicions tècniques, pressupost, i pla de control de qualitat de les obres, aquests continguts mínims:
  
1. Descripció dels tipus de residus urbans i fraccions no valoritzables que seran objecte d'abocament, utilitzarà la codificació LER (Ordre MAM/3042002), i s'especificaran els procediments d'admissió de residus aplicables (Decisió del Consell 2003/33/CE, Annex II del Reial Decret 1.481/2001).
  
2. Quantitat total prevista de residus que s'han d'abocar, es diferenciaran codis CER i s'especificaran les quantitats any a any durant la vigència del contracte.
  
3. Volum total previst dels residus, s'indicaran volumetries any a any durant la vigència del contracte.
  
4. Característiques constructives dels abocadors: superfície total que s'ha d'ocupar, superfície útil d'abocament, superfície de serveis comuns; sistema d'impermeabilització del fons i les parets del vas; sistema de recollida i emmagatzemament de lixiviats; sistema drenatge d'aigües pluvials; sistema d'extracció de gasos; camins d'accés perimetrals i d'accés al vas; edificis i zones de serveis comuns.
  
5. Mesures correctores per a la minimització d'impactes ambientals derivats de l'activitat de l'abocador, de conformitat amb els annexos I i III del Reial decret 1481/2001.
  
L'avantprojecte de les plantes de valorització i instal·lacions d'eliminació contindrà els següents annexos:
  
a) Estudi geologicogeotècnic
  
L'emplaçament de les instal·lacions de valorització haurà de disposar d'un estudi geologicogeotècnic, d'acord amb la normativa tècnica vigent sobre construcció industrial. S'inclourà a més el balanç de moviment de terres i la naturalesa i destinació d'aquestes.
  
L'emplaçament de l'abocador per a les fraccions no valoritzables dels residus urbans, haurà de disposar d'estudi geologicogeotècnic i hidrogeològic, el contingut mínim del qual serà:
  
- Reconeixement de camp
  
- Unitats geològiques de l'àrea de l'emplaçament
  
- Sèrie geològica local
  
- Estructura i fracturació dels materials de la ubicació
  
- Paràmetres geotècnics de les principals unitats litològiques de l'emplaçament
  
- Cartografia geològica a escala adequada (1:5.000, 1:1.000 o 1:500, segons les característiques i complexitat de l'emplaçament, acompanyada de talls geològics i columnes estratigràfiques representatives.
  
- Reconeixements preliminars (cales, penetròmetres, sondejos elèctrics o geofísics).
  
- Caracterització hidrològica regional i local que incloga un inventari de punts d'aigua.
  
- Assajos in situ
  
- 2 cales per hectàrea per a la descripció del terreny des de superfície fins a la màxima profunditat que es puga aconseguir per mitjà de mitjans mecànics.
  
- 1 assaig d'infiltrometria per hectàrea, en el cas que el terreny siga representatiu del suport del vas, sobre l'horitzó de terreny dels 5 primers metres.
  
- 1 sondejos amb recuperació de testimoni continu per hectàrea fins a aconseguir una profunditat no inferior, en cap d'aquests, a la quota de suport de l'abocador més cinc vegades el gruix requerit a la barrera geològica. Com a mínim, la longitud dels sondejos serà de 15 metres en qualsevol cas. En tot cas el vas d'abocament projectat haurà d'albergar un mínim de 4 sondejos.
  
- Per als emplaçaments que s'ubiquen sobre formacions geològiques que presenten una clara homogeneïtat litològica i estructural, es podrà reduir el nombre d'assajos in situ a 1 cala per hectàrea i 1 sondeig per cada dues hectàrees.
  
- En el cas que amb la dita profunditat d'investigació dels anteriors sondejos no s'haguera aconseguit la zona saturada regional, es realitzarà un sondeig fins a penetrar en el nivell freàtic regional en una longitud de 5 m o aconseguir la profunditat màxima de 50 m. Aquest sondeig es constituirà com a punt de control de les aigües subterrànies. En tot cas, pot substituir-se per algun pou o sondeig existent aigües avall de l'emplaçament, sempre que resulte representatiu de la hidrogeologia local.
  
- Fins a la profunditat equivalent de 5 m per davall de la quota de suport de l'abocador s'executaran per cada nivell litològic representatiu:
  
- Presa de mostra inalterada o presa de mostra parafinada
  
- Un assaig de permeabilitat en laboratori sobre mostra de terreny
  
- Un assaig de permeabilitat in situ (Lefranc o Lugeon segons les condicions del terreny)
  
- Per davall de la profunditat equivalent de 5 m per davall de la quota de suport del futur abocador s'executaran els següents assajos:
  
1. Cada 5 m presa de mostra inalterada o presa de mostra parafinada.
  
2. Cada 5 m assaig de permeabilitat en laboratori sobre mostra de terreny
  
3. Cada 5 m assaig de permeabilitat in situ.
  
- Hidrogeologia
  
Per mitjà dels sondejos s'identificarà la presència o absència d'aigües subterrànies en l'emplaçament, com també el rang de gradient hidrogeològic local, si és el cas. S'efectuarà un inventari de punts d'aigua, i, en almenys tres punts, es prendran mostres per a obtenir analítiques completes de qualitat de l'aigua subterrània.
  
b) Estudi d'impacte ambiental
  
S'inclourà un estudi d'impacte ambiental corresponent a les obres i a les activitats de valorització i eliminació de residus en els emplaçaments seleccionats, s'inclouran expressament tant els accessos a les instal·lacions, com els corresponents subministraments de serveis, per formar part d'un mateix tot.
  
Aquest estudi contindrà els continguts mínims establits en el Decret 162/1990, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.
  
c) Avantprojecte d'accessos a les plantes i instal·lacions.
  
S'inclourà un avantprojecte d'accessos a les plantes i instal·lacions, tant de valorització com d'eliminació, els traçats proposats es grafiaran a escala 1:5.000.
  
Els accessos es dimensionaran funcionalment considerant el trànsit esperat de camions de recollida de residus i transport de rebuigs, si és el cas, cap a les instal·lacions i des de les instal·lacions, de forma que es permeta una circulació fluida que no ocasione problemes a usuaris aliens a aquestes. Com a mínim, els vials d'accés seran de 6 m d'amplària de plataforma i 5 m de calçada, es disposarà d'1 carril per cada sentit de 2,5 m cadascun d'aquests.
  
D'altra banda, es dimensionaran estructuralment per a suportar totes les càrregues corresponents al trànsit pesat previst, es determinarà la combinació subbase, base i ferm més adequada. Es grafiarà amb suficient detall una secció tipus de la calçada.
  
d) Avantprojecte de subministraments d'aigua, electricitat, gas i telecomunicacions
  
S'inclourà un avantprojecte de subministraments de serveis bàsics a les plantes i instal·lacions d'eliminació, es grafiaran els traçats proposats a escala 1:5.000, i s'especificaran els punts d'entroncament amb les corresponents xarxes de distribució.
  
Les connexions de serveis es dimensionaran amb capacitat suficient per a les necessitats globals de les plantes i les instal·lacions, es vigilarà especialment en el cas d'optar per la valorització energètica la magnitud de les línies d'exportació d'energia elèctrica a la xarxa.
  
Es justificarà la suficient disponibilitat de subministrament en els punts d'entroncament proposats amb l'aportació de certificats de les companyies subministradores de cadascun dels serveis.
  
3.3.3 Pla de gestió
  
S'estructura de la forma que seguidament s'indica:
  
3.3.3.1 Modelització del servei
  
Inclourà els següents continguts:
  
1.Logística del funcionament de les plantes i instal·lacions ofertes, els fluxos de residus expressats es concretaran en tones anuals entre les diferents instal·lacions, i els rendiments de cada una d'elles, al llarg de tota la vigència del contracte. Així mateix, s'indicaran els punts de descàrrega de residus procedents dels serveis de recollida municipals es diferenciaran segons el tipus de residu, i els dies i horaris d'obertura de les instal·lacions, a l'efecte de recepció de residus d'una banda, i a efectes de tractament d'aquests, per un altre. Aquest apartat es presentarà amb el suport gràfic necessari per a la seua fàcil comprensió, s'aportarà un diagrama del flux de les instal·lacions per a cada any de servei.
  
2. Descripció succinta de les tècniques o tecnologies de valorització i eliminació que s'han d'emprar, inclouran la justificació numèrica del compliment dels objectius de valorització i de reducció de matèria orgànica a abocador anteriorment enunciats. Per a això s'adjuntaran balanços de massa i energia referits a les entrades de residus urbans a les instal·lacions de valorització, en els quals es concretaran:
  
- Materials recuperats en la classificació prèvia.
  
- Productes de la valorització de matèria orgànica (compost i biogàs).
  
- Pèrdues de procés per evaporació i lixiviació.
  
- Rebuigs de la valorització de matèria orgànica (primari i secundari).
  
- Fraccions residuals de la valorització energètica.
  
- Produccions bruta i neta d'energia tèrmica i elèctrica o combustibles.
  
3. Organigrama general del personal assignat al projecte de gestió, es concretarà la seua adscripció als diferents centres de treballs, com també la coordinació entre aquests i la supervisió per la direcció de l'empresa adjudicatària. S'indicarà el nombre de treballadors de cada categoria laboral, els diferents horaris i torns de treballs, com també el personal de reserva per a vacances, absentisme i puntes estacionals.
  
4. Projecte d'explotació, es diferenciarà entre les plantes de valorització, les instal·lacions d'eliminació i els ecoparcs, en els quals s'inclourà el pla de manteniment de maquinària i equips de cada una d'elles. Contindrà així mateix una determinació dels consums d'aigua (potable, reg i altres usos), energia (electricitat, gas i fuel), com també la forma de subministrament, i la disponibilitat d'aquests serveis en les proximitats de les instal·lacions.
  
5. Pla de qualitat del compost, referenciat al compliment de la normativa vigent en matèria de fertilitzants i afins, com també els paràmetres de control i la freqüència d'anàlisi que s'ha de realitzar, a més de l'entitat externa a la qual se li confiarà l'elaboració i el seguiment d'aquest pla.
  
3.3.3.2 Reglament de servei
  
El pla de gestió es completarà amb un reglament del servei, que regule tècnicament, administrativament i econòmicament les relacions entre l'adjudicatari i el consorci, com també amb els usuaris del servei, tant municipis que integren el consorci, com empreses externes al contracte en qüestió.
  
En particular, es consideraran aspectes com la proposta d'ordenances municipals per a residus urbans objecte del projecte de gestió, la classificació dels diferents residus admissibles i els cànons aplicables a cada categoria, la retribució del servei, la reversió de terrenys, instal·lacions i maquinària, etc.
  
3.3.3.3 Campanya de conscienciació social
  
Es realitzarà d'acord amb les directrius establides en l'apartat corresponent d'aquest pla zonal, i en qualsevol cas haurà de guiar-se pel compliment dels següents objectius generals:
  
- Fomentar la minimització, a través del consum responsable o per mitjà d'accions concretes entre els sectors locals que poden afavorir la disminució en la producció de residus específics derivats de les seues activitats, que tinguen la consideració d'urbans, i per tant s'incloguen en el projecte de gestió.
  
- Potenciar la recollida selectiva, es fomentarà la implantació de sistemes de separació de residus en origen, que afavorisquen actituds entre els col·lectius locals que permeten la posterior reutilització i reciclatge, a través de mesures de promoció i difusió dirigides a la ciutadania en general.
  
La campanya de comunicació ambiental haurà d'incloure els següents nivells d'implicació:
  
- Informació ambiental, sobre l'actual problemàtica generada pels residus urbans, amb especial insistència en els domiciliaris.
  
- Sensibilització pública, dirigida a la ciutadania en general, a fi de complir els objectius de conscienciació social indicats en l'apartat corresponent del pla zonal.
  
- Formació a col·lectius concrets, en especial a aquells que puguen tenir una influència més directa amb les problemàtiques locals detectades i que puguen ajudar amb un canvi d'actitud a millorar o corregir la situació.
  
- Actuacions concretes, que contribuïsquen a minimitzar la producció de residus urbans, millorar i estendre la recollida selectiva en origen.
  
- Avaluació i seguiment, dels èxits obtinguts en relació amb els objectius proposats en la campanya.
  
Les actuacions concretes que s'han de proposar en la campanya de comunicació ambiental, d'acord amb els anteriors nivells d'implicació, hauran d'especificar:
  
- Objectius
  
- Destinataris
  
- Línia d'actuació: informar, sensibilitzar, formar, actuar, avaluar
  
- Temporització
  
- Recursos humans
  
- Altres recursos
  
- Pressupost
  
3.3.4 Estudi economicofinancer
  
Es considera la totalitat dels costos d'inversió i d'amortització de les plantes i instal·lacions, com també els d'explotació d'aquestes durant tota la seua vida útil, que serà com a mínim de 20 anys.
  
S'inclouran a més els costos de desmantellament final de les plantes de valorització, com també els de manteniment postclausura de les instal·lacions d'eliminació de residus, en el cas d'optar per la tècnica d'abocament controlat, durant els 30 anys posteriors al tancament.
  
Les amortitzacions es calcularan pel mètode francés de quotes constants, es considera un tipus d'interés referenciat al deute de l'Estat espanyol en un termini de 10 a 20 anys. Les amortitzacions s'aplicaran linealment, amb un termini de 20 anys per a l'obra civil, i 10 anys per a la maquinària i equips. En qualsevol cas, les reinversions i costos de manteniment hauran d'assegurar almenys una reposició íntegra de la maquinària i equips durant el període de vigència del contracte.
  
Els pressupostos d'inversions de totes les obres i instal·lacions inclouran totes les possibles fases de construcció, com també els costos de disponibilitat dels terrenys i l'execució de nous accessos o l'adequació dels existents, a més dels costos de redacció del projecte, control de qualitat i direcció facultativa de les obres, com també els d'obtenció de qualssevol llicències i autoritzacions necessàries per a l'exercici de l'activitat.
  
D'acord amb les xifres de producció de residus previstes en el pla zonal, s'establiran de forma clara les anualitats d'inversió previstes indicant els costos d'amortització, personal, reposició de maquinària i equips, manteniment, explotació, comunicació ambiental, i la resta de costos, com també els possibles ingressos previstos per venda de subproductes, combustibles o energia.
  
L'estudi economicofinancer contindrà els següents annexos:
  
a) Proposta de cànons que s'han de repercutir
  
Es presentaran els següents cànons diferenciats:
  
- Cànon de valorització de residus urbans en massa, en euros per tona que entra a les instal·lacions de valorització.
  
- Cànon de valorització de matèria orgànica selectiva, en euros per tona que entra a les instal·lacions de valorització.
  
- Cànon de transport dels rebuigs de valorització, en euros per tona que entra a les instal·lacions d'eliminació.
  
- Cànon d'eliminació de residus o fraccions no valoritzables, en euros per tona que entra a les instal·lacions d'eliminació.
  
- Cànon de gestió d'ecoparcs, diferenciat per a cada tipus d'ecoparc A, B, C o D en euros per any d'explotació.
  
- Cànon d'incineració d'animals domèstics morts, en euros per unitat de pes.
  
- Cànon de gestió de residus voluminosos, en euros per tona que entra en el centre de classificació, fins i tot transport i gestió per gestor autoritzat extern o en instal·lació d'eliminació.
  
En els càlculs de tots aquests cànons es consideraran els costos financers de les inversions i les amortitzacions d'aquestes, com també els costos d'explotació, s'inclourà personal, manteniment, consums d'energia, combustibles, aigua i la resta de serveis, assegurances de les instal·lacions i avals econòmics, com també els costos de desmantellament final de les instal·lacions, i en el cas de plantejar l'abocament com a sistema d'eliminació, els costos del manteniment postclausura durant un període de 30 anys des del tancament.
  
Així mateix es presentaran variants de càlcul de tots aquests cànons, en els supòsits que les inversions es financen amb fons públics, diferenciant segons que l'aportació siga del 25, el 50, el 70 o el 85% del total.
  
Igualment, es podran proposar disminucions d'aquests cànons com a conseqüència de la recepció de residus assimilables a urbans que puguen ser tractats conjuntament amb aquests en les instal·lacions projectades, repercutint així els costos fixos d'aquestes en un tonatge major de residus, i produint per tant un abaratiment dels cànons que ha de satisfer l'adjudicatari. En aquest supòsit, hauran d'indicar-se les quantitats de residus externs que s'han de gestionar conjuntament amb els residus urbans, i la seua evolució prevista al llarg de la vigència del contracte.
  
En qualsevol cas, s'ha de reservar el dret d'admetre residus assimilables a urbans procedents de tercers, en la forma que reglamentàriament es determine.
  
D'altra banda, es proposaran taules o fórmules que expressen la variabilitat de tots aquests cànons enfront d'increments del tonatge de residus que s'han de gestionar, des d'un 80% fins a un 120% dels valors nominals que figuren en el pla zonal o siguen així considerats, segons procedisca, amb intervals del 5% (80, 85, 90, 95, 100, 105, 110, 115 i 120%).
  
Finalment, s'indicaran expressament per a cadascun dels cànons els períodes d'aplicació d'aquests, que no podran ser superiors en cap cas a la vigència de la concessió, limitada a 20 anys, ni tampoc proposar cap tipus de cànon durant el període de proves de les instal·lacions, anterior a l'inici efectiu de l'explotació d'aquestes.
  
b) Fórmula de revisió de preus
  
Es proposarà una fórmula polinòmica de revisió de preus, com a màxim de 6 sumands, que es referirà a l'estructura de costos prevista per al projecte de gestió, i els índexs d'actualització de la qual hauran de ser inequívocs i de publicació oficial (INE, BOE, etc.) amb suficient periodicitat. Com a mínim hauran de considerar-se com a variables els costos de personal, els costos d'energia o combustibles, i l'IPC.
  
Aquesta fórmula polinòmica pot ser idèntica per a tots els cànons abans descrits, o diferenciada per a cadascun d'ells.
  
c) Compensacions econòmiques municipals
  
S'inclouran com a mínim les següents compensacions econòmiques als municipis que alberguen les instal·lacions de valorització o eliminació de residus:
  
- Compensacions directes:
  
- 0,6 € per tona de residus que entra a les instal·lacions de valorització.
  
- 1,2 € per tona de residus que entra a les instal·lacions d'eliminació.
  
- 30.000 € anuals destinats a realitzar un control ambiental de les instal·lacions per un agent extern i independent designat pel consorci.
  
- Compensacions indirectes:
  
- Finançament d'accions i mesures ambientals, centrades en la implantació de l'Agenda 21 local i altres directament relacionades amb la millora de la qualitat ambiental del municipi.
  
3.3.5 Document de síntesi
  
Es presentarà un document de síntesi de tots els documents anteriors, que, amb una extensió no superior a 50 pàgines, es redactarà en termes assequibles perquè el públic en general la comprenga, i resumirà els aspectes tècnics, econòmics i ambientals més destacats del projecte de gestió de residus urbans.
  
Disposarà del suport gràfic adequat per a permetre la seua fàcil lectura, com també la identificació inequívoca dels tractaments aplicats als diferents fluxos de residus objecte del projecte de gestió.
  
3.4 CRITERIS D'ADJUDICACIÓ DEL CONCURS
  
Els criteris que, convenientment ponderats, serviran de base a l'adjudicació del concurs objecte d'aquestes bases tècniques seran els següents:
  
a) SOLVÈNCIA TÈCNICA I TECNOLÒGICA
  
Es desestimaran les ofertes que no acrediten disposar de suficient solvència tecnicotecnològica, conforme als criteris descrits en un apartat anterior.
  
Per la seua banda, les ofertes que no siguen desestimades, seran valorades per la seua major experiència en el camp de la gestió de residus urbans, en general, i per la seua major experiència en construcció i explotació d'instal·lacions semblants a les ofertes, i per la major capacitació tècnica del personal operatiu a la Comunitat Valenciana, en particular.
  
b) SOLVÈNCIA ECONOMICOFINANCERA
  
Es desestimaran les ofertes que no acrediten disposar de suficient solvència economicofinancera, conforme als criteris descrits en un apartat anterior.
  
Per la seua banda, les ofertes que no siguen desestimades, no rebran cap valoració per aquest concepte.
  
c) SOLUCIÓ TÈCNICA PROPOSADA
  
En aquest apartat es consideraran els següents aspectes, sempre que es troben degudament justificats des del punt de vista tècnic i tecnològic en la documentació presentada:
  
1. Major aprofitament dels recursos continguts en els residus
  
- Màxima recuperació de materials, a través d'obtenció de subproductes, o màxima producció d'energia, directament o indirectament a través de combustibles procedents de residus.
  
- Nombre més gran de materials que s'han de recuperar, i majors rendiments unitaris de cada procés de recuperació.
  
- Mínima generació de rebuigs finals de les instal·lacions destinats a eliminació.
  
- Nombre més gran d'etapes de tractament i majors rendiments unitaris de cada procés de tractament.
  
2. Menors consums de recursos externs als residus
  
- Menor consum d'aigua de procés.
  
- Menor consum d'electricitat.
  
- Menor consum, si és el cas, de gas o altres combustibles.
  
3. Menor afecció ambiental de les instal·lacions de tractament
  
- Menor generació de lixiviats i olors, segons la tecnologia de tractament proposada.
  
- Menors emissions atmosfèriques resultants de la valorització de residus proposada.
  
- Millor aspecte general de les instal·lacions, per introducció de barreres verdes i zones enjardinades.
  
4. Millor campanya de comunicació ambiental
  
- Major amplitud, diversitat, intensitat i recursos econòmics, tant del pla com del programa.
  
- Millors mesures per a aconseguir que el públic en general accepte les instal·lacions a través de l'organització de fòrums cívics i jornades de portes obertes.
  
5. Millor programa de vigilància ambiental de les instal·lacions
  
- Nombre més gran i freqüència de paràmetres ambientals que s'han de controlar.
  
- Major garantia d'imparcialitat, objectivitat i transparència, per la participació de laboratoris homologats o organismes acreditats.
  
Les ofertes que no acrediten suficientment el compliment dels rendiments mínims de valorització i límits màxims d'eliminació abans indicats, o el compliment de les normatives vigents d'aplicació a les operacions de valorització i eliminació, seran desestimades.
  
3.4.1 Taxes econòmiques que s'han de repercutir
  
En aquest apartat es consideraran els següents aspectes, sempre que es troben degudament justificats des del punt de vista econòmic i financer en la documentació presentada:
  
a) Menor cànon de valorització de residus urbans en massa, en euros per tona que entra a les instal·lacions de valorització.
  
b) Menor cànon de valorització de matèria orgànica selectiva, en euros per tona que entra a les instal·lacions de valorització.
  
c) Menor cànon de transport dels rebuigs de valorització, en euros per tona que entra a les instal·lacions d'eliminació.
  
d) Menor cànon d'eliminació de residus o fraccions no valoritzables, en euros per tona que entra a les instal·lacions d'eliminació.
  
e) Menor cànon de gestió d'ecoparcs, diferenciat per a cada tipus d'ecoparc A, B, C o D, en euros per any d'explotació.
  
f) Cànon d'incineració d'animals domèstics morts, en euros per unitat de pes.
  
g) Cànon de gestió de residus voluminosos, en euros per tona que entra al centre de classificació, fins i tot el transport i la gestió per gestor autoritzat extern o en instal·lació d'eliminació.
  
Les ofertes que no presenten la totalitat dels cànons descrits o encara que els hagen presentat no es troben suficientment acreditats en base a les corresponents anàlisis de costos, tant fixos com variables, no seran valorades per aquest apartat.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 4880, del 10-11-2004 (2004/11325)

ORDEN de 29 de octubre de 2004, del conseller de Territorio y Vivienda, por la que se aprueba el Plan Zonal de residuos de las Zonas X, XI, y XII.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   4880

Fecha DOGV
:   10-11-2004

Sección del DOGV
:   III. CONVENIOS Y ACTOS - G) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2004/11325

CVE


Fecha del documento
:   29-10-2004

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Orden

Descriptores 

:   * [La Ribera Alta](javascript:void(0))
    * [La Costera](javascript:void(0))
    * [La Ribera Baixa](javascript:void(0))
    * [La Canal de Navarrés](javascript:void(0))
    * [El Valle de Cofrentes-Ayora](javascript:void(0))
    * [La Safor](javascript:void(0))
    * [La Vall d'Albaida](javascript:void(0))
    * [residuo](javascript:void(0))
    * [gestión de residuos](javascript:void(0))
    * [programa de actuación](javascript:void(0))

ORDEN de 29 de octubre de 2004, del conseller de Territorio y Vivienda, por la que se aprueba el Plan Zonal de residuos de las Zonas X, XI, y XII. [2004/X11325]
  
El Título II de la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de Residuos de la Comunidad Valenciana regula la planificación, competencia de la Generalitat, cuyo objetivo es coordinar la actuación de las diferentes administraciones públicas en aras a una adecuada gestión de los residuos.
  
En el ámbito autonómico se prevén dos tipos de planes, el Plan Integral de Residuos y los planes Zonales, ambos de obligado cumplimiento para todas las administraciones públicas y particulares, mediante los cuales se distribuyen en el territorio de la Comunidad Autónoma el conjunto de instalaciones necesarias para garantizar el respeto de los principios de autosuficiencia y proximidad.
  
Los planes Zonales se constituyen como instrumentos de desarrollo y mejora del Plan Integral de Residuos, son documentos detallados que adaptarán las previsiones de éste a cada Zona que delimiten, pudiendo modificar, cuando sea conveniente, aquellas previsiones del Plan Integral que no tengan carácter vinculante o normativo.
  
Mediante ambos planes autonómicos, la Generalitat garantiza una adecuada dirección de la gestión de residuos en toda la Comunidad Valenciana.
  
La documentación del Plan Zonal está constituida por un documento de información que incluye una memoria informativa, un análisis y un diagnóstico, y un documento de ordenación constituido por la memoria justificativa, las prescripciones necesarias para las operaciones de gestión de residuos y los planos de ordenación.
  
Habiéndose elaborado por la Conselleria de Territorio y Vivienda el Plan Zonal de residuos de las Zonas X, XI y XII, de conformidad con el procedimiento de aprobación previsto en el artículo 31 de la Ley de Residuos de la Comunidad Valenciana, ha sido sometido a información pública por plazo de un mes, y, simultáneamente, se han solicitado los informes de los ayuntamientos de los municipios incluidos en la Zona y de aquellas administraciones sectoriales que pudieran resultar afectadas por el plan.
  
Asimismo, el plan ha sido sometido al procedimiento de evaluación de impacto ambiental regulado por la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental de la Comunidad Valenciana, siendo objeto de declaración de impacto ambiental favorable por resolución de la Dirección de Gestión del Medio Natural de fecha 29 de octubre de 2004.
  
Visto el resultado de la información pública y las alegaciones presentadas, así como los informes emitidos por los ayuntamientos de los municipios incluidos en la correspondiente Zona y por los órganos de la administración sectorial interesada, se han introducido en el Plan todas las mejoras que resultan del mencionado trámite, de los informes presentados y de la declaración de impacto ambiental.
  
De acuerdo con el artículo 31 de la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de Residuos de la Comunidad Valenciana, corresponde al conseller competente en medio ambiente la aprobación del plan Zonal mediante orden. Se publica íntegramente, por su carácter vinculante, el Documento de Ordenación del Plan.
  
Las competencias en la materia se asignan a la Conselleria de Territorio y Vivienda por el Decreto 8/2004, de 3 de septiembre de 2003, del Presidente de la Generalitat Valenciana. El Decreto 133/2004, de 3 de septiembre, del Gobierno Valenciano, configura a ésta como el máximo órgano encargado de la dirección y ejecución de la política del Gobierno Valenciano en materia de medio ambiente, correspondiendo a la Dirección General de Calidad Ambiental ejercer las funciones en materia de residuos.
  
En virtud de cuanto antecede, a propuesta de la Dirección General de Calidad Ambiental, de conformidad con el artículo 31 de la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de Residuos de la Comunidad Valenciana,
  
ORDENO
  
Aprobar el Plan Zonal de residuos de la Zonas X, XI y XII, cuyo Documento de Ordenación se incorpora como anexo I de la presente orden.
  
DISPOSICIÓN FINAL
  
El Plan Zonal de residuos de la Zonas X, XI y XII entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
Valencia, 29 de octubre de 2004
  
El conseller de Territorio y Vivienda,
  
RAFAEL BLASCO CASTANY
  
ANEXO I
  
PLAN ZONAL DE RESIDUOS DE LAS ZONAS X, XI Y XII
  
DOCUMENTO DE ORDENACIÓN I
  
1. MEMORIA JUSTIFICATIVA
  
Introducción
  
1.2 Ámbito del plan zonal.
  
1.3 Residuos incluidos en el plan zonal
  
1.4 Análisis territorial de los emplazamientos
  
1.4.1 Centro de gravedad de la producción
  
1.4.2 Suelos aptos
  
1.4.3 Condicionantes del transporte
  
1.4.4 Análisis del planeamiento municipal
  
1.4.5 Zonas protegidas
  
1.5 Análisis y diagnóstico de la situación actual
  
2. PRESCRIPCIONES NECESARIAS PARA LAS OPERACIONES DE GESTIÓN DE RESIDUOS
  
2.1 Propuesta de gestión de residuos urbanos
  
2.1.1 Áreas de gestión.
  
2.1.2 Recogida de residuos.
  
2.1.3 Estaciones de transferencia.
  
2.1.4 Instalaciones de valorización de residuos procedentes de la recogida todo-uno y de la recogida selectiva de materia orgánica.
  
2.1.5 Instalaciones de eliminación de residuos.
  
2.2 Propuesta de gestión de residuos voluminosos
  
2.3 Propuesta de gestión de Residuos Singulares
  
2.3.1 Pilas, Tubos Fluorescentes y medicamentos.
  
2.3.2 Animales domésticos muertos.
  
2.3.3 Red de ecoparques.
  
2.4 Propuesta de tratamiento de residuos de construcción de obra menor y reparación domiciliaria (RCDs domiciliarios)
  
2.4.1 Características de la recogida
  
2.4.2 Propuesta de tratamiento
  
2.5 Clausura, desmantelamiento, y restauración de las instalaciones de tratamiento de residuos existentes.
  
2.6 Modelo económico.
  
2.7 Condiciones a cumplir por las entidades supramunicipales para garantizar la eficacia de su actuación en la ejecución del plan zonal.
  
2.8 Plazo de ejecución del plan
  
2.9 Medidas de compensación
  
2.10 Medidas de ámbito municipal
  
2.10.1 Ordenanzas municipales
  
2.10.2 Promoción y educación ambiental
  
2.11 Criterios para el desarrollo de los proyectos de gestión
  
2.11.1 Tipos de proyectos de gestión.
  
3. BASES TÉCNICAS PARA LA ELABORACIÓN DE LOS PROYECTOS DE GESTIÓN
  
3.1 Instalaciones a incluir en el proyecto de gestión
  
3.2 Plazos de construcción, explotación y mantenimiento post-clausura de las instalaciones
  
3.3 Documentación a presentar en el proyecto de gestión
  
3.3.1 Memoria del proyecto de gestión
  
3.3.2 Anteproyecto de instalaciones
  
3.3.3 Plan de gestión
  
3.3.4 Estudio económico-financiero
  
3.3.5 Documento de síntesis
  
3.4 Criterios de adjudicacion del concurso.
  
3.4.1 Tasas económicas a repercutir
  
1. MEMORIA JUSTIFICATIVA
  
1.1 INTRODUCCIÓN
  
En los últimos años el nivel de desarrollo de nuestro país y de la Comunidad Valenciana se ha incrementado como consecuencia fundamentalmente del crecimiento económico e integración en el proceso de globalización de la economía mundial. Este desarrollo ha traído como consecuencia un incremento del consumo "per capita" y una mayor concienciación medioambiental de la sociedad que cada vez reclama mejoras en la conservación del medio ambiente y minimización de los impactos que le afectan con el objetivo de poder trasladar a las generaciones futuras un medio ambiente que permita su desarrollo y su bienestar.
  
El incremento del consumo "per capita" ocasiona un aumento en la producción de residuos tanto en el proceso de producción de los bienes y servicios consumidos como durante el consumo de dichos bienes y servicios, debido a la mayor demanda de materias primas y energía. La reducción en la producción de residuos que se deriva de la aplicación de nuevas tecnologías no compensa el incremento de los residuos consecuencia del incremento de la demanda. Así pues, en los últimos años se observa un crecimiento de la producción absoluta de residuos (incremento de la demanda de bienes y servicios) y una disminución de la producción de residuos por unidad de bien o servicio producido (mejoras tecnológicas en los procesos de producción).
  
En el ámbito de la Unión europea la tensión creada entre la producción de residuos y sus posibles efectos negativos sobre el medio ambiente ha ocasionado la promulgación de un conjunto de directivas tendentes a regular la gestión de los residuos y proteger el medio ambiente de los efectos perniciosos que una inadecuada gestión de los mismos puede ocasionar. Entre las directivas más importantes en la materia cabe destacar: Directiva 75/442/CEE de 15 de julio, relativa a los residuos, modificada por la Directiva 91/156/CEE, de 18 de marzo, que proporciona el marco jurídico para la definición, prevención en la producción y gestión de residuos, la Directiva 91/689/CEE, de 12 de diciembre, relativa a los residuos peligrosos, que establece un mayor control y vigilancia para éstos, el Reglamento 259/93/CEE de Consejo, de 1 de febrero, relativo a la vigilancia y al control de los traslados de residuos en el interior, a la entrada y a la salida de la Comunidad Europea, y la Directiva 1999/31/CE, de 26 de abril, que regula el vertido de residuos.
  
Por otra parte la Unión Europea aprobó por decisión del Parlamento Europeo y del Consejo (22 de julio de 2002) el Sexto Programa de Acción Comunitario en Materia de Medio Ambiente Este programa incluye unos objetivos y ámbitos prioritarios de actuación sobre el uso y la gestión sostenibles de los recursos naturales y de los residuos.
  
A nivel nacional, la Constitución Española establece en su artículo 45 que:
  
1. Todos tienen el derecho a disfrutar de un medio ambiente adecuado para el desarrollo de la persona, así como el deber de conservarlo.
  
2. Los poderes públicos velarán por la utilización racional de todos los recursos naturales, con el fin de proteger y mejorar la calidad de la vida y defender y restaurar el medio ambiente, apoyándose en la indispensable solidaridad colectiva.
  
3. Para quienes violen lo dispuesto en el apartado anterior, en los términos que la ley fije se establecerán sanciones penales o, en su caso, administrativas, así como la obligación de reparar el daño causado.
  
A partir de dicho mandato constitucional y de las obligaciones emanadas del vigente derecho comunitario, el Estado ha promulgado en materia de residuos la Ley 10/1998 de 21 de abril, de Residuos. Esta Ley no solo adecua nuestro derecho interno al derecho comunitario sino que pretende también la protección del medio ambiente, coordinando la política de de residuos con las políticas económica, industrial y territorial al objeto de incentivar la reducción de la producción de residuos en origen y dar prioridad a la reutilización, reciclado y valorización de los residuos sobre otras técnicas de gestión.
  
La ley nacional de residuos respeta el reparto constitucional de competencias entre el Estado y las Comunidades Autónomas, al tiempo que garantiza las competencias que tradicionalmente han venido ejerciendo las Entidades locales en materia de residuos urbanos. Esta ley que establece norma común para todos los tipos de residuos, tiene el carácter de legislación básica sobre protección del medio ambiente de acuerdo con lo establecido en la Constitución salvo los artículos que en la disposición final segunda se contemplan. La propia ley reconoce en su disposición final tercera la competencia de las Comunidades Autónomas para el desarrollo y ejecución de esta legislación básica.
  
En el marco del mandato global de protección del medio ambiente del artículo 45 de la Constitución Española, en la Comunidad Valenciana la competencia legislativa de la Generalitat Valenciana sobre la materia, viene establecida en el apartado 6 del artículo 32 del Estatuto de Autonomía de la Comunidad Valenciana, aprobado por la Ley Orgánica 5/1982 de 1 de julio, y en el apartado 1, 23° del artículo 149 de la Constitución Española, de dictar normas adicionales de protección. Así pues el Estatuto de Autonomía legitima la intervención de la Generalitat Valenciana en la regulación de la gestión de los residuos en relación con la protección del medio ambiente.
  
La Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de Residuos de la Comunidad Valenciana, se enmarca en la normativa comunitaria, y en concreto en lo dispuesto en la Directiva 75/442/CEE de 15 de julio, relativa a los residuos, modificada por la Directiva 91/156/CEE, de 18 de marzo, que proporciona el marco jurídico para la definición, prevención en la producción y gestión de residuos, la Directiva 91/689/CEE, de 12 de diciembre, relativa a los residuos peligrosos, que establece un mayor control y vigilancia para éstos, el Reglamento 259/93/CEE de Consejo, de 1 de febrero, relativo a la vigilancia y al control de los traslados de residuos en el interior, a la entrada y a la salida de la Comunidad Europea, y la Directiva 1999/31/CE, de 26 de abril, que regula el vertido de residuos; así como en del derecho interno del Estado Español en materia de residuos y de protección del medio ambiente..
  
La ley 10/2000 de Residuos de la Comunidad Valenciana prevé en su Título II dos tipos de planes, el Plan Integral de Residuos y los Planes Zonales, ambos de obligado cumplimiento para todas las administraciones públicas y particulares, mediante los cuales se distribuyen en el territorio de la Comunidad Autónoma el conjunto de instalaciones necesarias para garantizar el respeto de los principios de autosuficiencia y proximidad en la gestión de los residuos.
  
En el capítulo III de dicha ley, se establecen las características de los Planes Zonales de Residuos y los define como instrumento de desarrollo y mejora del Plan Integral de Residuos. Son documentos detallados que adaptarán las previsiones del Plan Integral de Residuos a cada zona que delimiten, pudiendo modificar cuando sea conveniente, aquellas previsiones del Plan Integral que no tengan carácter vinculante o normativo.
  
El Plan Zonal de Residuos de la zona X, XI, XII, además de la legislación citada, se redacta de acuerdo con lo establecido en el Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana (en adelante PIR) de 14 de julio de 1.997 y el Plan Nacional de Residuos Urbanos de 13 de enero de 2.000.
  
1.2 ÁMBITO DEL PLAN ZONAL.
  
El presente Plan Zonal se redacta de acuerdo con la Ley 10/2000 de Residuos de la Comunidad Valenciana y al Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana. Como legislación supletoria se ha tenido en cuenta la Ley 10/98 de 21 de abril, de residuos, la ley 11/97 de envases y residuos de envases y el Plan Nacional de Residuos Urbanos.
  
El ámbito de aplicación del presente Plan Zonal de Residuos comprende el territorio meridional de la Comunidad Valenciana, englobado en las Zonas X, XI y XII del PIR de la Comunidad Valenciana. Incluye las comarcas de El Valle de Cofrentes-Ayora (Zona X) a excepción del municipio de Cortes de Pallas, La Canal de Navarrés a excepción del municipio de Millares, La Ribera Alta; La Ribera Baixa y La Costera (Zona XI) y La Vall de Albaida y La Safor (Zona XII) correspondientes a las áreas 18, 19 y 20.
  
La zona afectada está integrada por 144 municipios con la siguiente distribución comarcal:
  
Comarca N.º de municipios
  
Valle de Cofrente Ayora 6
  
Ribera Alta 35
  
Ribera Baja 12
  
Canal de Navarrés 7
  
La costera 20
  
La Vall d'Albaida 34
  
La Safor 31
  
Total 144
  
Zona X
  
ÁREA COD. CÓD. POBLACIÓN
  
 COMARCA POBLA CIÓN MUNICIPIO EQUIVALENTE 2004
  
ZONA X
  
18 19 044 AYORA 6636
  
18 19 097 COFRENTES 1427
  
18 19 142 JALANCE 1368
  
18 19 144 JARAFUEL 1215
  
18 19 239 TERESA DE COFRENTES 873
  
18 19 236 ZARRA 547
  
TOTAL 12346
  
El municipio de Cortes de Pallás incluido en esta zona se excluye de este Plan zonal ya que se integrara en otro Plan zonal.
  
Zona XI
  
ÁREA COD. CÓD. POBLACIÓN
  
 COMARCA POBLA CIÓN MUNICIPIO EQUIVALENTE 2004
  
ZONA XI
  
19 20 011 ALBERIC 10764
  
19 20 016 ALCÀNTERA DE XÚQUER 1537
  
19 20 019 L'ALCÚDIA 12137
  
19 20 026 ALFARP 1863
  
19 20 029 ALGEMESÍ 27893
  
19 20 031 ALGINET 13276
  
19 20 017 ALZIRA 45090
  
19 20 040 ANTELLA 1730
  
19 20 053 BENEIXIDA 747
  
19 20 060 BENIFAIÓ 13449
  
19 20 063 BENIMODO 1997
  
19 20 034 BENIMUSLEM 645
  
19 20 083 CARCAIXENT 23584
  
19 20 084 CÀRCER 2206
  
19 20 085 CARLET 17746
  
19 20 093 CATADAU 3310
  
19 20 100 COTES 429
  
19 20 119 ÈNOVA, L' 1178
  
19 20 130 GAVARDA 1330
  
19 20 139 GUADASSUAR 6271
  
19 20 156 LLOMBAI 2851
  
19 20 160 MANUEL 2705
  
19 20 162 MASALAVÉS 1687
  
19 20 172 MONSERRAT 3630
  
19 20 176 MONTROY 1791
  
19 20 203 POBLA LLARGA, LA 4718
  
19 20 209 RAFELGUARAF 2549
  
19 20 212 REAL DE MONTROI 2079
  
19 20 222 SAN JUAN DE ÉNOVA 390
  
19 20 225 SELLENT 512
  
19 20 227 SENYERA 1036
  
19 20 236 SUMACÀRCER 1698
  
19 20 246 TOUS 1268
  
19 20 248 TURÍS 5964
  
19 20 257 VILLANUEVA DE CASTELLÓN 7654
  
19 21 008 ALBALAT DE LA RIBERA 3899
  
19 21 035 ALMUSSAFES 7947
  
19 21 098 CORBERA 3467
  
19 21 105 CULLERA 34441
  
19 21 123 FAVARA 1926
  
19 21 125 FORTALENY 1075
  
19 21 155 LLAURÍ 1641
  
19 21 197 POLINYÀ DEL XÚQUER 3329
  
19 21 215 RIOLA 1784
  
19 21 233 SOLLANA 5638
  
19 21 235 SUECA 36715
  
19 22 039 ANNA 3138
  
19 22 071 BICORP 798
  
19 22 073 BOLBAITE 1626
  
19 22 107 CHELLA 2967
  
19 22 118 ENGUERA 5855
  
19 22 179 NAVARRÉS 3241
  
19 22 206 QUESA 924
  
19 23 020 ALCÚDIA DE CRESPINS, L' 4795
  
19 23 045 BARXETA 1755
  
19 23 081 CANALS 15367
  
19 23 096 CERDÀ 325
  
19 23 121 ESTUBENY 178
  
19 23 132 GENOVÉS 2688
  
19 23 137 GRANJA DE LA COSTERA, LA 398
  
19 23 154 LLANERA DE RANES 1155
  
19 23 157 LLOSA DE RANES 4020
  
19 23 151 LUGAR NUEVO DE FENOLLET 840
  
19 23 170 MOIXENT 4937
  
19 23 174 MONTESA 1442
  
19 23 180 NOVETLÈ 706
  
19 23 217 ROTGLÀ I CORBERÀ 1132
  
19 23 243 TORRELLA 230
  
19 23 251 VALLADA 3972
  
19 23 253 VALLÉS 154
  
19 23 145 XÀTIVA 29316
  
TOTAL 421537
  
(\*) Benicull de Xúquer se segrega de Polinyà del Xúquer en el 2003 (Decreto 153/2003, de 29 de agosto), por lo que no hay datos estadísticos de evolución de población necesarios para la realización de las estimaciones de producción de residuos concretos del municipio. La población de Benicull en los datos estadísticos utilizados está incluida en la población de Polinyà, por lo que las estimaciones de residuos producidos por Benicull están incluidas en las de Polinyà de Xúquer.
  
(\*\*) El municipio de Millares que pertenece a la Comarca de la Canal de Navarrés es incluido por el PIR en otra zona
  
Zona XII
  
ÁREA COD. CÓD. POBLACIÓN
  
 COMARCA POBLA CIÓN MUNICIPIO EQUIVALENTE 2004
  
ZONA XII
  
20 23 128 FONT DE LA FIGUERA, LA 2501
  
20 24 004 AGULLENT 2952
  
20 24 042 AIELO DE MALFERIT 4589
  
20 24 006 ALBAIDA 6730
  
20 24 027 ALFARRASÍ 1345
  
20 24 003 ATZENETA D'ALBAIDA 1630
  
20 24 043 AYELO DE RUGAT 250
  
20 24 047 BÈLGIDA 933
  
20 24 049 BELLÚS 463
  
20 24 056 BENIATJAR 305
  
20 24 057 BENICOLET 591
  
20 24 062 BENIGÀNIM 6095
  
20 24 068 BENISODA 347
  
20 24 069 BENISUERA 232
  
20 24 072 BOCAIRENT 5647
  
20 24 075 BUFALÍ 228
  
20 24 086 CARRÍCOLA 106
  
20 24 009 CASTELLÓ DE RUGAT 2633
  
20 24 124 FONTANARS DELS ALFORINS 1251
  
20 24 138 GUADASEQUIES 492
  
20 24 150 LLUTXENT 2514
  
20 24 173 MONTAVERNER 1887
  
20 24 175 MONTICHELVO 695
  
20 24 183 OLLERIA, L' 7891
  
20 24 184 ONTINYENT 35699
  
20 24 185 OTOS 596
  
20 24 189 PALOMAR 598
  
20 24 196 PINET 268
  
20 24 200 POBLA DEL DUC, LA 2730
  
20 24 104 QUATRETONDA 2864
  
20 24 210 RÀFOL DE SALEM 452
  
20 24 219 RUGAT 233
  
20 24 221 SALEM 558
  
20 24 226 SEMPERE 64
  
20 24 240 TERRATEIG 267
  
20 25 002 ADOR 1318
  
20 25 023 ALFAUIR 387
  
20 25 033 ALMISERÀ 303
  
20 25 034 ALMOINES 1867
  
20 25 037 ALQUERIA DE LA COMTESSA, L' 1535
  
20 25 046 BARX 1590
  
20 25 048 BELLREGUARD 5344
  
20 25 055 BENIARJÓ 1383
  
20 25 059 BENIFAIRÓ DE LA VALLDIGNA 1831
  
20 25 061 BENIFLÀ 221
  
20 25 066 BENIRREDRÀ 1399
  
20 25 091 CASTELLONET DE LA CONQUESTA 177
  
20 25 113 DAIMÚS 2036
  
20 25 127 FONT D'EN CARRÓS, LA 3858
  
20 25 131 GANDIA 77256
  
20 25 140 GUARDAMAR 96
  
20 25 153 LLOCNOU DE SAN JERONI 642
  
20 25 168 MIRAMAR 4391
  
20 25 181 OLIVA 29024
  
20 25 187 PALMA DE GANDIA 1742
  
20 25 188 PALMERA 636
  
20 25 195 PILES 4669
  
20 25 198 POTRÍES 1084
  
20 25 208 RAFELCOFER 1617
  
20 25 211 REAL DE GANDIA 2021
  
20 25 218 RÓTOVA 1389
  
20 25 231 SIMAT DE LA VALLDIGNA 3552
  
20 25 238 TAVERNES DE LA VALLDIGNA 23355
  
20 25 255 VILLALONGA 4791
  
20 25 143 XERACO 7746
  
20 25 146 XERESA 3957
  
TOTAL 287856
  
1.3 RESIDUOS INCLUIDOS EN EL PLAN ZONAL
  
A los efectos del presente Plan Zonal se entenderá por residuo: cualquier sustancia u objeto del cual su poseedor se desprenda o del que tenga la intención o la obligación de desprenderse, perteneciente a alguna de las categorías que se incluyen en el anexo 1 de la Ley 10/1998, de 21 de abril, de Residuos. En todo caso tendrán esta consideración los que figuren en el Catálogo Europeo de Residuos (CER), así como en el Catálogo Valenciano de Residuos.
  
El presente Plan Zonal de residuos afectará a los Residuos Urbanos o Municipales definidos por la Ley 10/2000, de residuos de la Comunidad Valenciana. Se entiende por residuos urbanos los siguientes:
  
a) Los generados en los domicilios particulares, comercios, oficinas y servicios.
  
b) Todos aquellos que no tengan la calificación de peligrosos y que por su naturaleza o composición puedan asimilarse a los producidos en los anteriores lugares o actividades. Tendrán esta consideración los siguientes residuos:
  
- Los residuos sanitarios de los Grupos I y II generados en las actividades sanitarias y hospitalarias, según el Decreto 240/1994 del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Reglamento Regulador de la Gestión de Residuos Sanitarios.
  
- Los residuos procedentes de la limpieza de vías públicas, zonas verdes, áreas recreativas y playas.
  
- Animales domésticos muertos
  
- Vehículos abandonados, se regulan por su normativa específica.
  
- Muebles y enseres.
  
- Residuos de obras menores de construcción y reparación domiciliaria.
  
Se excluyen del ámbito de la aplicación del presente Plan los siguientes residuos:
  
a) Residuos peligrosos de cualquier tipología excepto los domésticos.
  
b) Residuos de actividades agrícolas y ganaderas.
  
c) Residuos industriales de cualquier naturaleza y procedencia.
  
Asimismo, quedan excluidos del presente Plan:
  
a) Las emisiones a la atmósfera, reguladas en la Ley 38/1972, de 22 de diciembre, de protección del medio ambiente atmosférico.
  
b) Los residuos radiactivos, regulados por la Ley 25/1964, de 29 de abril, de Energía Nuclear.
  
c) Los vertidos de efluentes líquidos a las aguas continentales al mar, regulados por la Ley 29/1985, de 2 de agosto, de aguas y la Ley 22/1988, de 28 de julio, de costas.
  
d) Los vertidos de efluentes líquidos a la red integral de saneamiento regulados por la Ley 2/1992, de 26 de marzo, de saneamiento de las aguas residuales de la Comunidad Valenciana.
  
1.4 ANÁLISIS TERRITORIAL DE LOS EMPLAZAMIENTOS
  
1.4.1 Centro de gravedad de la producción
  
Las características orográficas del territorio estudiado condicionan la distribución de los núcleos de población en el mismo y por lo tanto la producción de residuos que esta íntimamente ligada con la distribución de la población y con el desarrollo económico de los distintos territorios.
  
Así en las zonas llanas de la costa (Plana de Gandia) se observa una elevada densidad de población y los núcleos habitados ocupan toda la llanura. En las márgenes del río Jucar los municipios se localizan linealmente a ambas márgenes. En los valles (Valle de Ayora, La Costera, La Valldigna, La Vall de Albaida, Vall de Alcalans), los municipios se distribuyen linealmente en las zonas de topografía mas llana y suelos mas fértiles de los valles y generalmente su desarrollo es paralelo a las infraestructuras de comunicación que discurren por el fondo del valle.
  
Si se traza un eje ideal coincidente aproximadamente con la carretera nacional 430 y las carreteras autonómicas CV-600, CV- 50 y CV-603 se observa que al norte del mismo el centro de gravedad se sitúa en los alrededores del municipio de Alzira. Al sur del citado eje imaginario el centro de gravedad se ubicaría en el limite entre las comarcas de la Safor y de la Vall d'Albaida.
  
1.4.2 Suelos aptos
  
La identificación, localización y delimitación de los suelos aptos para la ubicación de instalaciones de eliminación definitiva de residuos urbanos se ha realizado utilizando la representación cartográfica de las variables significativas. Los mapas que representan las distintas variables consideradas se han superpuesto y utilizando criterios excluyentes relativos a las zonas desfavorables para cada una de las variables consideradas se han identificado áreas aptas para la ubicación de instalaciones de tratamiento-eliminación de residuos urbanos.
  
Las variables que se han considerado para localizar y delimitar los suelos aptos para la ubicación de las infraestructuras de eliminación definitiva de residuos urbanos son las siguientes:
  
- CARACTERÍSTICAS HIDROGEOLÓGICAS DE LOS MATERIALES AFLORANTES. La permeabilidad condiciona la aptitud del territorio para la ubicación de una infraestructura de eliminación de residuos ya que coeficientes de permeabilidad bajos aseguran el control de posibles fugas de lixiviados que pueden contaminar el agua. En el presente caso las características hidrogeológicas se han deducido de las cartografías geológicas a escala 1:50.000 del IGME, estudios hidrogeológicos de la zona realizados por IGME, Mapa de vulnerabilidad de las aguas subterráneas frente a la contaminación editado por la COPUT y estudios inéditos sobre la zona de la empresa EVREN.
  
- Los materiales acuicludos y acuitardos (arcillas del Keuper y margas de la facies tap del mioceno) identificados en el ámbito del Plan zonal se consideran como aptos para la ubicación de infraestructuras de tratamiento de residuos urbanos.
  
- El resto de materiales aflorantes en la zona se han considerado no aptos salvo que estudios de detalle posteriores confirmen el cumplimiento de las condiciones hidrogeológicas establecidas en la vigente legislación en materia de vertederos.
  
- CALIDAD AMBIENTAL DEL MEDIO. El impacto ambiental de cualquier actuación humana es proporcional a la calidad ambiental del medio afectado. Así pues, para minimizar el impacto ambiental de una actuación ésta deberá afectar a terrenos de baja calidad ambiental. En el presente caso se han considerado terrenos no aptos para la ubicación de vertederos los lugares propuestos como LICs por la Generalitat Valenciana para su inclusión en la red Natura 2000, ya que coinciden con las áreas cuya calidad ambiental merece ser protegida.
  
- PROTECCIÓN DE SUELO URBANO-URBANIZABLE. El P.I.R establece que con carácter general no se instalarán vertederos a una distancia inferior a 2000 metros de suelo clasificado como urbano, y en ningún caso a menos de 500 metros del mismo.
  
En los mapas de la memoria informativa se grafian las zonas aptas y no aptas de acuerdo con las distintas variables consideradas en relación con la instalación de infraestructuras de eliminación definitiva de residuos. Así mismo se incluye el mapa de aptitud del territorio para la ubicación de instalaciones de eliminación de residuos urbanos.
  
Estos mapas a los efectos del presente plan solo tienen un carácter orientativo de la existencia en el ámbito del mismo de áreas aptas para la ubicación de infraestructuras de tratamiento de residuos urbanos.
  
Se podrán ubicar las infraestructuras de eliminación de residuos urbanos tanto en las áreas grafiadas como aptas en los planos de la memoria informativa como en otras áreas dentro del ámbito del Plan Zonal. En el caso de estas últimas se deberá demostrar mediante los estudios técnicos adecuados el cumplimiento de los condicionantes establecidos en el Real Decreto 1481/2001 de 27 de diciembre por el que se regula la eliminación de residuos mediante depósito en vertedero para obtener la correspondiente autorización administrativa para la eliminación de residuos no peligrosos y así mismo obtener la preceptiva declaración de impacto ambiental de la infraestructura que garantice la admisibilidad de la misma desde el punto de vista ambiental.
  
1.4.3 Condicionantes del transporte
  
Las comarcas de El Valle de Cofrentes-Ayora, La Canal de Navarrés, La Ribera Alta; La Ribera Baixa y La Costera y La Vall de Albaida y La Safor cuentan con una extensa red de carreteras que comunican los municipios entre sí y con el resto del territorio de las Comunidad Valenciana, España y Europa.
  
Las principales vías de comunicación de la zona planificada son las siguientes:
  
- Autopista AP-7, autopista del Mediterráneo, atraviesa el territorio de norte a sur, paralelamente a la costa y comunica con Barcelona-Port Bou y Alicante.
  
- Carretera Nacional 332, sensiblemente paralela a la A-7 comunica la zona con Alicante o Valencia.
  
- Carretera Nacional 330, atraviesa el Valle de Cofrentes-Ayora de norte a sur.
  
- Carretera Nacional 340, cruza la comarca de La Ribera Alta, La Costera y la Vall d'Albaida.
  
- Carretera Nacional 430, de Badajoz a Valencia por Almansa (A-35 de Almansa a Játiva), enlaza con la CN-340, a través de La Costera.
  
- Carretera A-33 de Cieza a Fuente la Higuera.
  
- Carretera CV-50 que cruza la comarca de la Ribera Alta en dirección noroeste-sureste, hasta La Safor.
  
- Carretera CV-41 y 42, atraviesa la ribera Alta de norte a sur, comunicando el sur del área metropolitana de Valencia con Alzira y Xátiva.
  
- Carretera CV-60, desde Gandía en el área costera hasta onteniente en el interior.
  
- Carretera CV-40, que atraviesa parte de la comarca de La Costera y La Vall d'Albaida.
  
- Carretera CV-580 que une los municipios de la Canal de Navarrés con la CN-430
  
Con el objeto de minimizar el coste de transporte las instalaciones de tratamiento de residuos deben situarse lo más próximas posible al centro de gravedad de la producción y en su caso diseñar estaciones de transferencia cuando el tiempo del trayecto de ida entre el centro productor y la planta de valorización sea superior a 30 minutos.
  
1.4.4 Análisis del planeamiento municipal
  
Los municipios del área planificada cuentan con una ordenación territorial municipal de acuerdo con la vigente legislación en la materia.
  
Salvo la Comarca de la Valle de Ayora el resto de comarcas presentan un elevado dinamismo económico lo que se traduce una fuerte presión sobre el territorio para su urbanización. Así en la zona costera se observa una fuerte presión relacionada con el turismo y las viviendas de segunda residencia. Hacia el interior es la necesidad de suelo industrial la que presiona sobre el territorio, concentrándose dicha presión en los alrededores de los actuales cascos urbanos y en las márgenes de las principales vías de comunicación terrestres.
  
Cabe destacar también que en la zona existen amplias zonas declaradas como suelos no urbanizables de protección ecológica y paisajística que coinciden en numerosas ocasiones con la propuesta de lugares de importancia comunitaria para su inclusión en la red natura 2000 realizada por la Generalitat Valenciana
  
1.4.5 Zonas protegidas
  
El ámbito territorial de ordenación cuenta con la presencia de espacios naturales valiosos que condicionan las posibilidades de actuación. Estos espacios coinciden con la propuesta de lugares de importancia comunitaria para su inclusión en la red natura 2000 realizada por la Generalitat Valenciana y son los siguientes:
  
- Riu Xúquer y Ullals del riu Verd
  
- Serra de la Safor
  
- Marjal de Pego-Oliva
  
- Sierra del Mugrón
  
- Serres de Montdúver i Marxuquera
  
- Sierra de Martés y el Ave
  
- Serres de Mariola i el Carrascar de la Font Roja.
  
- Marjales de la Safor
  
- Sierra de Enguera
  
- Dunes de la Safor
  
- Serra de Corbera
  
- Serra del Castell de Xàtiva
  
- Muela de Cortes y el Caroig
  
- Cap de Cullera
  
- Valle de Ayora y Sierra del Boquerón
  
- Els Alforins
  
- L'Albufera
  
- Curs mitjà del riu Albaida.
  
1.5 ANÁLISIS Y DIAGNÓSTICO DE LA SITUACIÓN ACTUAL
  
Residuos urbanos
  
La producción de residuos urbanos para el año 2004 se estima en 318.632 Tm que se tratan en su práctica totalidad en las plantas de tratamiento de Ador y Guadassuar. En el caso concreto de los municipios del Valle de Ayora se utilizan vertederos municipales.
  
La planta de compostaje de Ador dispone de un parque de fermentación insuficiente para las necesidades actuales de tratamiento, además de no estar cubierto y carecer de sistema de desodorización del proceso. Las posibilidades físicas de ampliación del emplazamiento son muy limitas, por lo que la Diputación de Valencia, administración titular de la misma a adquirido el compromiso de clausurarla a principios del año 2005.
  
Por su parte la Planta de compostaje de Guadasuar, también propiedad de la Diputación de Valencia dispone de parque de fermentación cubierto, aunque e de capacidad en ocasiones insuficiente para atender las necesidades de los municipios a los que presta servicio. No obstante, es posible una ampliación y modernización sustancial de las instalaciones, con la incorporación de nuevas tecnologías de tratamiento que atenúen los impactos ambientales sobre el entorno
  
Los vertederos utilizados para el depósito de los rechazos de ambas plantas son externos al ámbito del Plan zonal.
  
La recogida de residuos urbanos se realiza en casi todos los municipios mediante contenedores de todo-uno y áreas de aportación en las cuales se recogen mediante contenedores separados el papel cartón, envases ligeros y el vidrio. Se detectan en algunos municipios de pequeño tamaño un déficit en cuanto al número de contenedores instalados en las áreas de aportación.
  
En ningún municipio existe en estos momentos implantado sistema de recogida de materia orgánica.
  
Los envases ligeros recogidos en las áreas de aportación del ámbito del Plan Zonal son transportados hasta la planta de Alzira para su tratamiento.
  
Residuos de obras menores.
  
Los residuos de obras menores que se estima se producirán en el año 2004 es de 45.884 Tm/año. Existen en la zona instalaciones autorizadas para el tratamiento y eliminación de este tipo de residuo, si bien continúan observándose vertidos incontrolados de los mismos.
  
En la actualidad los Ayuntamientos no realizan la recogida selectiva de estos residuos por lo que el transporte y gestión de los mismos se realiza por los particulares, empresas constructoras y algunas empresas suministradoras de áridos que ofrecen estos servicios a sus clientes. Es también frecuente que estos residuos se depositen por los particulares en los contenedores de residuos todo-uno o en las áreas de aportación y que en ultima instancia sean retirados y gestionados por los servicios municipales de recogida como si de residuos urbanos senso stricto se tratará
  
Residuos voluminosos
  
La producción de residuos voluminosos en el ámbito del Plan Zonal durante el año 2004 se estima en 8.945 Tm.
  
Los datos sobre la producción de residuos voluminosos se han obtenido aplicando a la población o al número de viviendas ratios de producción obtenidos de estudios sectoriales. La metodología de cálculo y los resultados obtenidos se recogen en la memoria informativa de este Plan Zonal.
  
La tabla siguiente recoge una síntesis de la producción de residuos voluminosos previstos en el ámbito del Plan Zonal para el año 2004 y 2007.
  
En algunos municipios de mayor tamaño existen implantados servicios de recogida de voluminosos a la demanda que presentan una mayor o menor regularidad. La situación actual es que dichos residuos sean transportados por los particulares a los ecoparques existentes, sean depositados junto a los contenedores de residuos existentes en la calle o se viertan incontroladamente.
  
Residuos de jardinería.
  
La producción de residuos de jardinería en el ámbito del Plan Zonal se estima en 5.050 Tm. /año.
  
Estos residuos suelen ser depositados por los particulares en los contenedores o se procede a su gestión de forma particular mediante quema o vertido incontrolado.
  
Residuos singulares
  
La producción estimada de pilas botón es de 288 Kg en el año 2004 y de 297 Kg en el año 2007.La recogida de pilas botón se está realizando mediante pequeños contenedores ubicados en comercios. Estos residuos son recogidos y transportados por empresas autorizadas hasta las instalaciones de tratamiento que la empresa VAERSA dispone en Buñol (Valencia).
  
La producción de tubos fluorescentes se estima en 28.858 Kg en el año 2004 y en 29.724 Kg en el año 2007. Estos son recogidos mediante contenedores especiales ubicados en los comercios. La recogida y transporte de este tipo de residuos es realizado por empresas autorizadas y su tratamiento lo realizan en la planta que la empresa VAERSA dispone en Buñol (Valencia).
  
Red de ecoparques
  
El sistema de gestión de residuos en el ámbito del Plan zonal se completa con una red de ecoparques. En total existen un total de 67 ecoparques autorizados o en tramitación de su autorización que se distribuyen zonalmente de la forma siguiente:
  
 ECOPARQUES
  
Zona X 2
  
Zona XI 40
  
Zona XII 25
  
Total 67
  
La tabla siguiente recoge los municipios que en la actualidad cuentan con ecoparques y el estado de tramitación de la autorización de los mismos.
  
2.1.1.1 Justificación de la delimitación de las áreas de gestión.
  
La delimitación de las áreas de gestión se ha realizado aplicando criterios técnicos, económicos y medioambientales.
  
Los criterios técnicos se refieren a agrupar en cada área de gestión una población que produzca una cantidad de residuos suficiente para garantizar el buen funcionamiento de instalaciones de tratamiento de residuos urbanos que permitan la recuperación y valorización de los recursos contenidos en los residuos. Las tecnologías actuales de recuperación y valorización de recursos requieren para su correcto funcionamiento una masa crítica de residuos. Por arriba o por debajo de dicha masa crítica es complicado mantener estables las variables que condicionan el funcionamiento de las instalaciones. Este criterio se relaciona con la consecución del principio de autosuficiencia en la gestión de los residuos.
  
Por otra parte las instalaciones de tratamiento de residuos que permiten la recuperación y valorización de los recursos contenidos en los mismos presentan elevados constes de instalación y de mantenimiento. Para garantizar la amortización de las inversiones necesarias para construcción de las instalaciones y cubrir de los costes de funcionamiento es necesario que se garantice a cada instalación de tratamiento una cantidad mínima de residuos ya que en caso contrario los costes que se deberían repercutir a los usuarios serían muy elevados.
  
Entre las variables económicas de funcionamiento de un sistema de gestión de residuos urbanos debe tenerse en cuenta los costes de transporte. Las instalaciones de tratamiento de los residuos deben ubicarse preferentemente en las proximidades de los centros de producción de residuos y en caso de necesidad deben arbitrase instalaciones de transferencia de residuos que reduzcan los costes de transporte a límites admisibles.
  
Así pues, desde el punto de vista económico debe mantenerse un equilibrio entre los costes de funcionamiento que disminuyen al aumentar el tamaño de las plantas y los costes de transporte que aumentan al aumentar el tamaño de las instalaciones.
  
Los criterios económicos se relacionan con los principios de autosuficiencia y de quien contamina paga.
  
Por otra parte las características del medio condicionan la existencia de áreas aptas para la instalación de las infraestructuras necesarias de tratamiento. Dentro de los criterios medioambientales debe incluirse también la necesidad de garantizar en cualquier momento y circunstancia el correcto tratamiento de los residuos lo cual se consigue diversificando las infraestructuras de tratamiento de manera que en caso de fallo de alguna de ellas o cualquier otra circunstancia, las instalaciones de tratamiento próximas a la afectada puedan tratar adecuadamente los residuos producidos en el área de afección.
  
Además de los criterios referidos anteriormente en la delimitación de las áreas de gestión deben tenerse en cuenta otros criterios como son los socio-culturales. Estos, no por ser menos objetivos que los anteriores tienen una menor importancia, siendo en ocasiones los que realmente determinan el éxito o fracaso de un sistema de gestión de residuos.
  
El ámbito del Plan zonal produce actualmente aproximadamente unas 318.632 Tm./año de residuos, estimándose que esta producción podrá rondar los 344.293 Tm./año en el año 2013. Esta cantidad de residuos supera la masa crítica necesaria para la construcción de una planta de valorización. La amplitud territorial del Plan zonal y la existencia de varios centros de gravedad en la producción de residuos aconsejan construir varias plantas de valorización al objeto de mantener el equilibrio entre los costes de funcionamiento de las instalaciones y los de transporte.
  
En las dos áreas de gestión propuestas se estima una producción de residuos que rondará las 160.000 Tm./año, lo cual es masa crítica suficiente para la construcción y funcionamiento de una planta de valorización de residuos en cada una de las áreas de gestión definidas.
  
El área de gestión 1 abarca el norte del ámbito del Plan Zonal. Su centro de producción está en las proximidades de Alzira y cuenta en la actualidad con la planta de compostaje de Guadasuar, que deberá ser convenientemente remodelada con la introducción de nuevas tecnologías, que mejoren de un lado el tratamiento de los residuos urbanos, y reduzcan de otro las molestias en los municipios vecinos. La red de carreteras dentro del área de gestión permite velocidades medias superiores a los 60 km/h lo cual se traduce en unos costes de transporte aceptables. Así mismo las distancias máximas dentro del área de gestión no superan los 50 km lo cual ocasiona que los costes de transporte se asimilen a los actuales con la utilización de la planta de Guadasuar. Cabe indicar que la Vall de la Valldigna se ha separado de la comarca natural a la que pertenece para incluirla en el área de gestión 1 al objeto de igualar la producción de residuos de ambas áreas de gestión y que las buenas comunicaciones de la subcomarca con el centro de gravedad garantizan que no encarece de manera significativa los costes de transporte. Por otra parte el área de gestión dispone de terrenos aptos para la construcción de una infraestructura de eliminación de residuos mediante depósito controlado en vertedero.
  
El área de gestión 2 engloba la mitad sur del ámbito del Plan Zonal y a ella se agrupa la comarca del Valle de Cofrentes-Ayora. Esta área de gestión presenta dos centros de gravedad claramente diferenciados uno situado en los alrededores de Gandia y otro en los alrededores de Onteniente. La Generalitat Valenciana a realizado un esfuerzo inversor en los últimos años para modernizar y mejorar la red de carreteras existente en la zona por lo que la comunicación entre los municipios integrados en el área de gestión es buena con velocidades medias para trafico pesado de unos 55 km./h, lo cual combinado con una distancia entre centros de gravedad de unos 40 km. ocasiona que los costes de transporte que se producirán son asumibles y son compensados por las economías de escalas y la recuperación de recursos que se realizara en la instalación de tratamiento de residuos. Así mismo esta unidad dispone de terrenos aptos para la construcción de una instalación de eliminación de residuos por deposito controlado. En cuanto al Valle de Ayora se justifica su inclusión en esta área de gestión por sus buenas comunicaciones a través del a carretera Requena-Albacete, Autovía Madrid-Alicante y carretera Albacete-Valencia y nueva Autovía de Alcoy con el centro de gravedad de producción de Onteniente y cuya velocidad media es superior a 80 km/h para vehículos pesados.
  
Así pues las dos áreas de gestión delimitadas permiten garantizar el principio de autosuficiencia, el principio de quien contamina paga, el principio de proximidad y el principio de desarrollo sostenible.
  
2.1.2 Recogida de residuos.
  
Al objeto de facilitar la valorización de los residuos orgánicos contenidos en los residuos se plantea un sistema de recogida mixto:
  
- En acera, donde se recogen en contenedores los residuos en masa, la fracción orgánica a partir del año 2.010 y la fracción resto.
  
- En área de aportación, donde se recogen vidrio, papel-cartón y envases ligeros.
  
Por lo tanto se propone el siguiente calendario para la implantación de la recogida selectiva para las zonas X, XI y XII:
  
La implantación de la recogida de materia orgánica se ha previsto realizar en dos fases:
  
- A partir del año 2007 se recogerá selectivamente el 30% de la materia orgánica de los grandes productores (mercados, hipermercados, edificios institucionales, hoteles, grandes restaurantes) en los municipios de más de 10.000 habitantes.
  
- A partir del año 2010 se recogerá selectivamente la materia orgánica en todos los municipios de más de 2.000 habitantes.
  
El contenedor del resto se recogerá en acera e irá a la instalación de valorización, de forma que posibilite la recuperación de las fracciones que no han sido separadas en origen.
  
2.1.3 Estaciones de transferencia.
  
Los proyectos de gestión alternativos que se presenten para la adjudicación de la gestión de cada una de las áreas de gestión definidas con anterioridad deberán justificar la minimización de los costes de transporte de los residuos recogidos por los servicios municipales desde los municipios hasta la planta de valorización de residuos. Para la minimización de los costes de transporte de los residuos recogidos por los servicios municipales de recogida hasta las plantas de valorización se propondrá la construcción de estaciones de transferencia cuando el tiempo de ida desde el centro productor a la planta de valorización sea superior a 30 minutos.
  
En el caso de la comarca del Valle de Cofrentes-Ayora integrada en el área de gestión 2 obligatoriamente se deberá proponer una estación de transferencia para agrupar y transportar los residuos recogidos en el Valle a la planta de valorización, salvo que se instale en alguno de los municipios de la Comarca.
  
2.1.4 Instalaciones de valorización de residuos procedentes de la recogida todo-uno y de la recogida selectiva de materia orgánica.
  
Para cada una de las dos áreas de gestión de residuos propuestas en el ámbito del presente plan zonal se propone la construcción como mínimo de una planta de valorización de los recursos contenidos en los residuos.
  
Cada una de las plantas de cada una de las áreas de gestión tendrá capacidad para tratar como mínimo las cantidades de residuo siguientes:
  
Materia orgánica procedente de recogida selectiva: 20.000 Tm./año
  
Residuo sólido urbano todo uno: 185.000 Tm./año
  
Residuos de poda y jardinería pública: 3.000 Tm./año
  
Las instalaciones de valorización, con independencia de la tecnología ofertada, incluirán necesariamente, como mínimo, una o más líneas de clasificación previa de residuos y recuperación de materiales, así como una o más líneas de tratamiento biológico de materia orgánica, tanto para la recogida selectivamente, como para la procedente de la recogida de residuos en masa. El proceso de compostaje se realizara en naves cerradas dotadas de sistemas de extracción de aire y biofiltros
  
Asimismo, se incluirá una línea de acondicionamiento y trituración de residuos de poda y jardinería, y en su caso, de otros materiales estructurantes, aditivos y coadyuvantes, que también deberán ser sometidos al tratamiento biológico antes citado.
  
El rendimiento global de recuperación de materiales no será inferior al 9% de las entradas de residuos, mientras que la generación de rechazos no valorizables se limitará al 44%, también sobre entradas de residuos.
  
En el área de gestión 1 los proyectos de gestión deberán contemplar necesariamente el mantenimiento, remodelación y desmantelamiento al final de los 20 años de vida del plan zonal de la Planta de compostaje de Guadasuar cuya titularidad corresponde a la Diputación de Valencia.
  
2.1.5 Instalaciones de eliminación de residuos.
  
Se tiene previsto la construcción de una instalación de eliminación de residuos mediante depósito en cada una de las áreas de gestión. Los vertederos controlados se diseñarán para admitir la totalidad de los rechazos procedentes de las plantas de valorización antes indicados. Además se admitirán otros residuos no valorizables, como los de limpieza de vías públicas, residuos sanitarios de los grupos I y II, así como las fracciones no valorizables procedentes del centro de clasificación y tratamiento de voluminosos y que no tengan la naturaleza de inertes.
  
La vida útil de los vertederos controlados será de 20 años.
  
2.2 PROPUESTA DE GESTIÓN DE RESIDUOS VOLUMINOSOS
  
Se propone la construcción de un Centro de Clasificación y Tratamiento de Residuos voluminosos, de vida útil 20 años, para cada área de gestión. Dichos centros tendrá una capacidad suficiente para cubrir el tratamiento de los residuos voluminosos según las cantidades mostradas para cada área de gestión en el Documento de Información.
  
Cada uno de los Centros deberá disponer como mínimo de:
  
- Transferencia de línea blanca con CFC a gestor autorizado.
  
- Tratamiento de línea blanca sin CFC: desguace de elementos que dificulten el tratamiento posterior.
  
- Tratamiento de línea marrón: desguace y separación de pantallas y partes electrónicas y entrega a gestor autorizado, o bien entrega completa a gestor autorizado.
  
- Tratamiento de muebles y enseres: trituración y valorización de los diferentes elementos.
  
2.3 PROPUESTA DE GESTIÓN DE RESIDUOS SINGULARES
  
2.3.1 Pilas, Tubos Fluorescentes y medicamentos.
  
Se continuará aplicando para la recogida y tratamiento de este tipo de residuos los sistemas implantados en la actualidad.
  
2.3.2 Animales domésticos muertos.
  
Cada uno de las plantas de valorización de residuos descritos con anterioridad se dotarán de un horno crematorio para animales muertos. Estos hornos deberán cumplir con la vigente legislación en materia de sanidad y prevención de la contaminación.
  
2.3.3 Red de ecoparques.
  
La recogida de los residuos peligrosos de origen domiciliario se realizará a través de los ecoparques instalados siguiendo criterios de localización con máximas distancias. Los distintos tipos de ecoparque con las características definidas son los siguientes:
  
Los tipos de residuos a recoger en cada uno de los tipos de ecoparques son los siguientes:
  
En la actualidad ya existen ecoparques construidos y en funcionamiento en el ámbito de ambas áreas de gestión y otros están construidos y en proceso de autorización, el listado de los cuales se recoge en un apartado anterior.
  
Teniendo en cuenta los ecoparques existentes y como criterio de localización no superar los 5 km. desde el centro de producción hasta el ecoparque más cercano, los ecoparques necesarios en las zonas objeto del Plan Zonal, son los siguientes:
  
Área de gestión 1:
  
 TIPO
  
MUNICIPIO POBLACION ECOPARQUE
  
ANTELLA 1552 B
  
CORBERA 3136 B
  
FAVARA 1799 B
  
LLAURI 1387 B
  
TURÍS 4948 C
  
Área de gestión 2:
  
 TIPO
  
MUNICIPIO POBLACION ECOPARQUE
  
ANNA 2757 B
  
BICORP 696 A
  
CHELLA 2586 B
  
ENGUERA 5220 C
  
QUESA 792 A
  
AGULLENT 2318 B
  
ALFAUIR-CASTELLONET 513 A
  
ALMISERAT-LLOC NOU DE SAN JERONI 843 A
  
ALMOINES 1715 B
  
BELLÚS 412 A
  
BENIARJÓ 1307 B
  
BENICOLET 515 A
  
DAIMÚS 1884 B
  
FONTANARS DELS ALFORINS 997 B
  
OTOS 533 A
  
PINET 217 A
  
POTRIES 957 A
  
REAL DE GANDIA 1868 B
  
RÓTOVA 1313 B
  
COFRENTES 1417 B
  
JARAFUEL 971 B
  
ZARRA 408 A
  
Complementariamente a la red de ecoparques descrita, los proyectos de gestión podrán plantear ecoparques adicionales para núcleos de población de suficiente entidad, con los mismos criterios anteriores, siempre y cuando la distancia al ecoparque más cercano supere el valor de referencia de los 5 km.
  
2.4 PROPUESTA DE TRATAMIENTO DE RESIDUOS DE CONSTRUCCIÓN DE OBRA MENOR Y REPARACIÓN DOMICILIARIA (RCDS DOMICILIARIOS)
  
2.4.1 Características de la recogida
  
La recogida de los residuos de construcción de obra menor y reparación domiciliaria (RCDs domiciliarios) se realizará en los distintos tipos de ecoparque planteados.
  
2.4.2 Propuesta de tratamiento
  
Como tratamiento para los RCDs domiciliarios a partir de la disposición en ecoparque, se proponen tres alternativas:
  
- Gestión a través de gestor autorizado.
  
- Vertido en celda apropiada en las instalaciones de eliminación propuestas en el presente Plan Zonal.
  
- Tratamiento en la línea de residuos de construcción de obra menor y reparación domiciliaria de los Centros de Clasificación y Tratamiento de Residuos voluminosos
  
Sea cual sea la alternativa elegida, los RCDs domiciliarios deben ser sometidos a clasificación previa y trituración antes del vertido de la fracción no valorizable.
  
2.5 CLAUSURA, DESMANTELAMIENTO, Y RESTAURACIÓN DE LAS INSTALACIONES DE TRATAMIENTO DE RESIDUOS EXISTENTES.
  
La clausura, desmantelamiento y restauración de las instalaciones de tratamiento de residuos existentes en la actualidad en el ámbito de las áreas de actuación no serán objeto de los proyectos de gestión contemplados en este plan zonal y por tanto serán realizadas por sus titulares.
  
2.6 MODELO ECONÓMICO.
  
Los proyectos de gestión de residuos tanto de iniciativa pública como de iniciativa privada deberán incluir los estudios y compromisos económico-financieros relativos a las inversiones y a la financiación de las actuaciones realizar.
  
En la memoria económica se distinguirá claramente dos apartados:
  
a)Las inversiones para la construcción de las instalaciones previstas en el plan zonal para cada una de las áreas de gestión definidas.
  
b)Los costes de explotación de los servicios de valorización y eliminación de los residuos previstos en el Plan zonal para cada una de las áreas de gestión definidas.
  
En el apartado relativo a las inversiones la memoria económica especificará las amortizaciones de las inversiones con inclusión de todos los costes, que será a veinte años para la obra civil, obras de urbanización y edificaciones y de diez años para la maquinaria fija y móvil.
  
En el supuesto de que el proyecto de gestión comprenda otras inversiones se justificarán debidamente los plazos de amortización que se apliquen a las inversiones propuestas.
  
En estos supuestos se propondrá el plazo, forma y condiciones en que revertirán las instalaciones a la administración.
  
En el proyecto de gestión se fijará el canon por tonelada a cobrar por la gestión de cada uno de los residuos. En el cálculo de dicho canon se tendrá en cuenta además de las amortizaciones de las inversiones, los gastos de mantenimiento, gastos de explotación, fianzas, seguros y para el caso de vertederos el mantenimiento de las medidas de control y vigilancia por un periodo de treinta años a partir de su clausura.
  
Asimismo se establecerá el cálculo del correspondiente canon, para los supuestos de que el coste de la inversión en las instalaciones se financie con de fondos públicos, diferenciando según que la aportación sea del 25, el 50, el 70 o el 85 por ciento del total de la inversión.
  
2.7 CONDICIONES A CUMPLIR POR LAS ENTIDADES SUPRAMUNICIPALES PARA GARANTIZAR LA EFICACIA DE SU ACTUACIÓN EN LA EJECUCIÓN DEL PLAN ZONAL.
  
Los municipios que se encuentren integrados en cada una de las áreas de gestión definidas en el Plan Zonal de las Zonas X, XI y XII podrán agruparse en Consorcios o Mancomunidades para la ejecución del Plan Zonal de conformidad con lo establecido en la Ley 10/2000 de residuos de la Comunidad Valenciana, de acuerdo con lo establecido en la legislación de régimen local.
  
La entidad supramunicipal que se constituya actuará como administración competente para la tramitación y adjudicación de los proyectos de gestión, de conformidad con lo dispuesto en los artículos 36 y 37 de la ley 10/2000 de Residuos de la Comunidad Valenciana.
  
El Consorcios o Mancomunidad que se constituya deberá estar integrada por municipios incluidos dentro del ámbito territorial del Plan Zonal, que representen al menos a más del 50 por ciento de la población total de la zona, de acuerdo con el número de habitantes de derecho de la última rectificación del padrón municipal válidamente aprobada antes de la fecha de su constitución.
  
En todo caso deberá quedar abierta la incorporación de cualquiera de los municipios incluidos en el ámbito territorial de las dos áreas de gestión definidas en este Plan Zonal.
  
El Consorcio o Mancomunidad que se constituya deberá disponer de plena capacidad y recursos técnicos y económicos suficientes para garantizar la correcta ejecución y desarrollo de las previsiones contenidas en el Plan Zonal y deberá estar constituido antes de que transcurra el plazo de seis meses desde la aprobación definitiva del Plan Zonal.
  
Desde el mismo momento en que se constituya el Consorcio o Mancomunidad asumirá la responsabilidad de la valorización y eliminación de todos los residuos urbanos o municipales aportados por los municipios integrantes, con total independencia de la tramitación en paralelo del correspondiente proyecto de gestión, y sin que los posibles retrasos en dicho procedimiento, aun por causa ajena al Consorcio o Mancomunidad, le exima de dicha obligación.
  
El Consorcios o Mancomunidad tendrá como finalidad principal la ejecución de las previsiones contenidas en este Plan Zonal y aquéllas otras que asuma en aplicación de la Ley 10/2000 de Residuos de la Comunidad Valenciana.
  
De constituirse un Consorcio, podrá estar integrado, además de por los municipios incluidos en el ámbito territorial del Plan Zonal, por la Generalitat Valenciana y por la Diputación Provincial de Valencia.
  
La Mancomunidades que se constituya únicamente podrá estar integrada por los municipios comprendidos en el ámbito territorial del Plan Zonal.
  
Sus Estatutos establecerán sus fines, de conformidad con lo establecido en este Plan Zonal, así como su régimen orgánico, funcional y económico financiero.
  
2.8 PLAZO DE EJECUCIÓN DEL PLAN
  
En la tabla adjunta se muestran los plazos de ejecución para implantar cada una de las infraestructuras planteadas en el presente Plan Zonal.
  
El Plan tendrá una vigencia de 20 años, transcurridos los cuales deberá revisarse en su integridad. No obstante si se producen cambios tecnológicos o legislativos que lo aconsejen, podrá revisarse antes del término de su vigencia.
  
2.9 MEDIDAS DE COMPENSACIÓN
  
A continuación se exponen las opciones a escoger, que podrán presentarse en el proyecto de gestión de cada una de las áreas de gestión en cuanto a las medidas de compensación, a favor de aquellos municipios en cuyo término municipal se ubiquen las instalaciones de eliminación y valorización de los residuos.
  
a) Medidas económicas:
  
Reducción de la carga económica que conlleva la prestación del servicio mancomunado de gestión de los residuos (reducción de la tasa de gestión de residuos).
  
b) Compensaciones directas en la gestión de residuos:
  
- 0,6 € o más por tonelada de residuos tratados en la planta de valorización
  
- 1,2 €. o más por tonelada de residuos eliminados en el depósito controlado
  
- 30.000 €. o más anuales destinadas a realizar un control ambiental de las instalaciones por un agente externo independiente.
  
c) Medidas de carácter ambiental:
  
- Financiación para la creación de zonas verdes dentro del municipio afectado.
  
- Financiación para la reforestación de áreas forestales del término municipal que hayan sufrido un incendio.
  
- Ayudas para realizar auditorías ambientales o implantar la Agenda 21 Local.
  
d) Medidas de promoción y educación ambiental:
  
- Creación de una oficina de información ambiental o aula medioambiental, que coordine y planifique todos los programas informativos y educativos que tengan por objetivo la divulgación del Plan Zonal y la educación de los ciudadanos en la gestión de los residuos.
  
- Jornadas de puertas abiertas de las instalaciones de gestión de los residuos.
  
- Coloquios y debates con la participación de las asociaciones civiles para explicar en que consiste el nuevo modelo de gestión de los residuos.
  
- Participar en el programa de concienciación social del ente supramunicipal.
  
2.10 MEDIDAS DE ÁMBITO MUNICIPAL
  
2.10.1 Ordenanzas municipales
  
Las ordenanzas municipales deberán adaptarse a las prescripciones y objetivos del Plan Zonal para favorecer su implantación y garantizar los siguientes objetivos de gestión:
  
- La necesidad y conveniencia de separación de las fracciones de residuos.
  
- La recogida selectiva de materia orgánica, vidrio, papel-cartón y envases ligeros.
  
- La recogida selectiva de otras categorías de residuos urbanos en ecoparques.
  
- La adecuada recogida del resto de fracciones de los residuos urbanos.
  
2.10.2 Promoción y educación ambiental
  
Para la consecución de los objetivos de un programa integrado de gestión municipal de residuos, es imprescindible la participación de los ciudadanos y de los agentes sociales implicados. Para ello, la administración competente, con la colaboración de los municipios, debe impulsar la realización de una campaña de concienciación social destinada no sólo a dar información sino también a promover la educación medioambiental en los municipios.
  
2.10.2.1 Objetivos de la campaña de concienciación social
  
Los objetivos de la campaña de concienciación social serán los siguientes:
  
- Conseguir que los ciudadanos entiendan la problemática de los residuos y conozcan los diferentes factores implicados (aspecto cognoscitivo)
  
- Crear conciencia en los ciudadanos sobre el impacto ambiental de una gestión inadecuada de los residuos y de la necesidad de aplicar un modelo más correcto, aunque este exija un mayor esfuerzo (aspecto emocional)
  
- Concienciar sobre las implicaciones ambientales de la compra y el uso de cualquier producto o servicio.
  
- Dar a conocer el modelo de gestión de residuos y el papel de los diversos agentes sociales en la cadena de consumo: productores, distribuidores, vendedores y consumidores (qué deben y pueden hacer)
  
- Conseguir que los ciudadanos aprendan a distinguir las diferentes fracciones de los residuos que han de separar en origen, principalmente la materia orgánica y los residuos peligrosos, y la manera en la que han de entregarla a los sistemas de recogida selectiva
  
- Cambiar los hábitos cotidianos de los ciudadanos, por lo que respecta a la reducción (evitar los embalajes superfluos, envases no retornables, productos de un solo uso, etc.), la recogida selectiva de las fracciones valorizables y la recogida selectiva de los residuos especiales
  
- Incentivar el uso y consumo de productos de menor impacto ambiental o provenientes del reciclado
  
- Lograr que los distribuidores y vendedores tengan el incentivo y la sensibilidad para participar activamente en el modelo de gestión, estudiar ofrecer a sus clientes la posibilidad de generar menos residuos (productos sin embalajes superfluos, productos que no generen residuos especiales...), colaborar en su valorización (envases y embalajes retornables o reciclables...) y favorecer la compra de productos reciclados y de eco balance positivo
  
- Proporcionar a los diversos agentes sociales un sistema de información ágil y fundamentado sobre los diversos condiciones que afectan al Plan Zonal de Residuos, que les dé apoyo y evite la circulación de ideas tópicas e inexactas.
  
- Coordinar la participación en la recogida selectiva según las características locales de cada municipio.
  
Estos objetivos generales de la campaña de concienciación deberán ayudar a alcanzar los objetivos cuantitativos del Plan Zonal.
  
2.10.2.2 Planificación cronológica de la campaña
  
En función de su distribución en el tiempo, deben desarrollarse dos tipos de elementos de comunicación:
  
- Comunes y simultáneos, para todo el territorio en que se aplicará el Plan de Gestión de residuos. Estos elementos corresponden básicamente a la fase inicial de la campaña y al seguimiento y son principalmente las actuaciones en los medios de comunicación (TV, prensa y radio), la visita de las instalaciones de tratamiento, la presentación y exposición del proyecto de gestión, etc.
  
- Específicos para los municipios, de manera que cada municipio los distribuya en función de su planificación cronológica. Corresponden a la fase de puesta en marcha del programa en el municipio. Estos elementos son principalmente: la distribución de correo personalizado a los habitantes del municipio, la distribución de material (tríptico de sensibilización, guía de segregación, medios de segregación interna), las visitas puerta a puerta, etc.
  
La campaña tendrá tres fases bien diferenciadas: inicial, de puesta en marcha, y de seguimiento; (cada una con unos elementos de comunicación concretos y diferentes).
  
Fase Inicial:
  
Es una fase fundamentalmente descriptiva. Dada la importancia de que los ciudadanos conozcan la gestión de los residuos urbanos y la recogida selectiva, se realizarán una serie de actuaciones de comunicación general para que términos como "residuos", "recogida selectiva", "reciclaje", etc., sean conocidos por la mayor parte de la población. Al mismo tiempo, estas actuaciones contribuirán a crear una cierta expectativa para la puesta en marcha del nuevo sistema de recogida y gestión.
  
Realización de encuestas para conocer la opinión de los ciudadanos en condiciones como la conciencia medioambiental, el nivel de conocimiento de la recogida selectiva, la imagen del actual sistema de recogida, el grado de predisposición a participar en la recogida selectiva y las motivaciones más importantes.
  
Estas encuestas, además de permitir conocer el nivel de sensibilización de los ciudadanos y sus preocupaciones en este ámbito, harán una importante función como elemento de comunicación y educación, porque muchas veces despiertan la conciencia de los ciudadanos encuestados.
  
Para esta campaña, se podrán utilizar los siguientes elementos de comunicación:
  
- Artículos de prensa
  
- Realización de un vídeo sobre el proyecto de gestión en general
  
- Preparación de una exposición itinerante de carácter general sobre residuos abierta al público
  
- Exposiciones en las instalaciones de gestión y jornadas de puertas abiertas
  
- Sesiones informativas para asociaciones y colectivos específicos; particularmente para aquellos que deberán colaborar en la separación de residuos en origen.
  
- Preparación de material didáctico para los escolares
  
- Edición y distribución de un tríptico de sensibilización
  
La campaña de comunicación se dirigirá a todos los ciudadanos, pero habrá elementos concretos para determinados grupos o colectivos que, dadas sus características, se harán mediante canales de comunicación específicos. Por ejemplo, se prevé la preparación de material adecuado para la prensa, los escolares, las asociaciones de vecinos, los comercios, las oficinas y los mercados, entre otros.
  
Puesta en marcha de la campaña
  
La puesta en marcha de la campaña requiere unas actuaciones de comunicación con un contenido muy concreto que debe coordinarse con la puesta en marcha del sistema de recogida de residuos. Por este motivo, los elementos de comunicación que se diseñen se distribuirán a los ayuntamientos, de forma que cada uno los distribuya a la población con suficiente antelación a la puesta en marcha de la recogida.
  
Entre los diferentes elementos de comunicación que se pueden realizar para esta etapa se encuentran:
  
- Envío de una carta de las autoridades locales, pidiendo la participación ciudadana e informando del día en que empezará a funcionar el nuevo sistema de recogida.
  
- Visitas puerta a puerta para concienciación ciudadana.
  
- Colocación de carteles informativos en los portales sobre la ubicación de los contenedores de recogida selectiva.
  
- Reuniones o visitas informativas a comercios, mercados, escuelas, bares y restaurantes.
  
- Distribución de pegatinas entre los comercios, escuelas y otros agentes colaboradores, con la figura y el color del contenedor previsto para la recogida de cada fracción.
  
También es importante, como un elemento más de comunicación, la publicación o la difusión a través de la prensa local de los primeros resultados del programa.
  
Seguimiento
  
Esta es, sin duda, la fase más larga de la campaña. Su objetivo es consolidar la segregación en origen y la participación por parte de los ciudadanos y colectivos. Los propósitos que persigue esta fase se indican a continuación:
  
- Las encuestas a los ciudadanos para conocer el grado de participación y el grado de satisfacción con el servicio
  
- Los contactos directos con los medios de comunicación
  
- Aumentar la participación
  
- Mejorar la calidad de los residuos segregados
  
- Evitar la desmotivación de los ciudadanos, pasada la primera fase de la campaña.
  
Durante esta fase, además de la información a los ciudadanos, se deberán continuar:
  
- Las acciones recordatorias de los materiales solicitados a los puntos de entrega
  
- Los programas de educación a las escuelas con la organización de talleres de separación de residuos en origen y reciclaje de diversos materiales, etc.
  
2.11 CRITERIOS PARA EL DESARROLLO DE LOS PROYECTOS DE GESTIÓN
  
2.11.1 Tipos de proyectos de gestión.
  
Los proyectos de gestión se presentarán una vez constituido el -Consorcio-Mancomunidad de municipios que integran el ámbito de cada área de gestión correspondiente. Los proyectos de gestión podrán presentarse por la iniciativa pública o privada. En desarrollo de este Plan zonal se podrán presentar los siguientes Proyectos de Gestión de residuos para cada una de las áreas de gestión:
  
- Proyecto de gestión de residuos urbanos, residuos verdes o de jardinería, residuos voluminosos y residuos peligrosos de origen doméstico. Este proyecto incluirá:
  
- Instalación de Planta de valorización de residuos.
  
- Instalación de eliminación.
  
- La red de ecoparques contemplada en este documento, así como la gestión de los residuos recogidos en estas instalaciones
  
- Otros proyectos de gestión de residuos que las administraciones competentes consideren necesario.
  
3. BASES TÉCNICAS PARA LA ELABORACIÓN DE LOS PROYECTOS DE GESTIÓN
  
El objeto de este apartado es concretar el alcance, la estructura y contenido de la documentación a presentar para tomar parte en el concurso de proyectos de gestión de residuos urbanos tras la aprobación del presente Plan Zonal de las zonas X, XI, XII de la Comunidad Valenciana, tanto para el área de gestión 1 como para el área de gestión 2.
  
1.1 INSTALACIONES A INCLUIR EN EL PROYECTO DE GESTIÓN
  
El proyecto de gestión para cada una de las dos áreas de gestión en las qe se divide las zonas X, XI y XII de la Comunidad Valenciana debe incluir las siguientes infraestructuras y actividades:
  
1. Construcción y explotación de los ecoparques contando con los existentes, así como otros existentes o en proceso de autorización a la fecha del concurso. Se incluirán los costes de gestión de los diferentes tipos de residuos depositados, en particular, los residuos peligrosos domiciliarios a través de gestor autorizado, así como el transporte de los residuos inertes y voluminosos hasta las instalaciones de clasificación planteadas en el presente Plan Zonal o a gestor autorizado
  
2. Construcción y explotación de las estaciones de transferencia de residuos urbanos recogidos en masa propuestas por el adjudicatario en base a los criterios marcados por el presente Plan Zonal, contando con las existentes, así como las que se puedan hallar en proceso de autorización. Se podrá presentar asimismo, la transferencia de la fracción orgánica de la recogida selectiva y el resto, en función de los sistemas de transferencia seleccionados. Se incluirán los costes de transporte desde las mismas hasta las instalaciones de valorización.
  
3. Construcción y explotación de las plantas de valorización de residuos urbanos, que deberán disponer de una línea independiente de materia orgánica recogida selectivamente, separada de la línea de materia orgánica procedente de la recogida en masa, y donde tendrán cabida los residuos de poda de jardines y zonas verdes, debidamente triturados.
  
4. Construcción y explotación de las instalaciones de eliminación para los rechazos de valorización, incluido el transporte de los mismos, así como para otros residuos no valorizables, como los de limpieza de vías públicas, residuos sanitarios de los grupos I y II, así como las fracciones no valorizables procedentes del centro de Clasificación y Tratamiento de Residuos voluminosos.
  
5. Construcción y explotación de los centros de Clasificación y Tratamiento de Residuos voluminosos, que constarán de una unidad de tratamiento de residuos voluminosos, resultando las respectivas fracciones valorizables, que se destinarán a un nuevo uso en la construcción o a reciclado por gestores autorizados (voluminosos). Por su parte, las fracciones no valorizables (inertes y no inertes), separados los posibles residuos peligrosos que se entregarán a gestores autorizados, se destinarán a eliminación. Esta planta podrá disponer de forma optativa de una línea de clasificación de RCDs domiciliarios.
  
6. Transporte hasta las instalaciones de eliminación de rechazos de valorización de las fracciones no valorizables de los RCDs domiciliarios y residuos voluminosos que no tengan naturaleza de inerte.
  
No se incluirán entre las actividades del proyecto de gestión de residuos urbanos la recogida de residuos en masa, ni tampoco la recogida selectiva de materia orgánica, pero sí la transferencia, en su caso, y valorización de esta última fracción. Por su parte, en relación con los envases ligeros, papel/cartón y vidrio, no se considerará su recogida, ni el posterior almacenamiento, transferencia, clasificación, recuperación y valorización de cualquiera de estas fracciones o materiales recogidas selectivamente.
  
3.2 PLAZOS DE CONSTRUCCIÓN, EXPLOTACIÓN Y MANTENIMIENTO POST-CLAUSURA DE LAS INSTALACIONES
  
Los plazos máximos de redacción del proyecto, obtención de licencias y demás autorizaciones necesarias para el ejercicio de la actividad, así como la construcción de las instalaciones, serán estos, distinguiendo entre las de valorización y eliminación:
  
- Plantas de valorización: 2 años
  
- Ecoparques: 3 años
  
- Estaciones de transferencia: 1,5 años
  
- Instalaciones de eliminación: 1 año
  
Los períodos máximos de prueba de las instalaciones, una vez finalizada su construcción y hasta su puesta en servicio efectivo, distinguiendo entre valorización y eliminación:
  
- Plantas de valorización: 6 meses
  
- Instalaciones de eliminación: 3 meses
  
Por su parte, la vida útil de las plantas e instalaciones, o período de explotación de las mismas, se limita a 20 años, contados desde su fecha de entrada en servicio efectivo.
  
Finalmente, los adjudicatarios deberán hacerse cargo a su cuenta del desmantelamiento final de las plantas de valorización al final de su vida útil, así como también del mantenimiento posclausura del o los vertederos, durante un período mínimo de 30 años, de conformidad con lo establecido en el Real Decreto 1481/2001.
  
3.3 DOCUMENTACIÓN A PRESENTAR EN EL PROYECTO DE GESTIÓN
  
Los proyectos de gestión presentados deberán contener la documentación que seguidamente se relaciona:
  
- Memoria del proyecto de gestión.
  
- Anteproyecto de instalaciones
  
- Plan de gestión.
  
- Estudio económico-financiero.
  
- Documento de síntesis.
  
Se presentará una única oferta base y todas aquellas variantes sobre la misma que se estimen convenientes. Cada una de las variantes deberá presentar la misma estructura de documentos, remitiéndose expresamente, para aquellos apartados cuyo contenido sea idéntico al de la oferta base, a esta última. De no procederse de esta forma, las variantes no serán valoradas en dichos apartados.
  
Seguidamente se concreta el contenido de cada uno de los documentos:
  
3.3.1 Memoria del proyecto de gestión
  
Contemplará como mínimo los siguientes aspectos:
  
a) Ámbito territorial y categorías o tipos de residuos a gestionar.
  
b) Localización de las infraestructuras proyectadas sobre los terrenos previstos, indicando calificación del suelo, superficie utilizada y, en su caso, disponibilidad de los mismos.
  
c) Calendario de ejecución de las instalaciones, así como plazos de final de obras y entrada en servicio de las mismas.
  
d) Plazo total de duración de la gestión del servicio.
  
3.3.2 Anteproyecto de instalaciones
  
Definirá con grado de detalle de anteproyecto las infraestructuras previstas para las operaciones de valorización y eliminación de residuos urbanos.
  
El cálculo de la dimensión de las capacidades de las plantas, instalaciones de valorización e instalaciones de eliminación, se realizará partiendo de los datos de generación de residuos urbanos que figuran en el Plan Zonal, al igual que los el centros de Clasificación y Tratamiento de Residuos voluminosos. No obstante, considerando una estacionalidad anual en el aporte de residuos a la instalación de residuos urbanos, esta se diseñará de forma que sea capaz de admitir hasta un 50% más de su capacidad nominal durante un período no inferior a 4 meses.
  
Así mismo, en previsión de posibles incrementos de las tasas de generación de residuos, como consecuencia del crecimiento urbanístico de las zonas cubiertas por el Plan Zonal y del aumento de la población atendida, las instalaciones de residuos urbanos deberán ser capaces de admitir hasta un 35% más de residuos en régimen continuo sobre su capacidad nominal, a lo largo de todo el año, sin perjuicio de las puntas estacionales antes indicadas, y sin menoscabo alguno de mermas de rendimiento de los procesos de valorización y eliminación, así como tampoco de la calidad ambiental de las citadas instalaciones.
  
Las instalaciones, excepto los ecoparques, se grafiarán a escala 1:2.500. Para los ecoparques, se presentarán planos modelo para cada uno de los tipos de ecoparque a escala mínima 1:500.
  
3.3.2.1 Características de las instalaciones de valorización de residuos urbanos
  
Las instalaciones de valorización, con independencia de la tecnología ofertada, incluirán necesariamente como mínimo una o más líneas de clasificación previa de residuos y recuperación de materiales, así como una o más líneas de tratamiento biológico de materia orgánica, tanto para la recogida selectivamente, como para la procedente de la recogida de residuos en masa.
  
El rendimiento global de recuperación de materiales no será inferior al 9% de las entradas de los residuos, mientras que la generación de rechazos no valorizables se limitará al 44% también sobre entrada de residuos.
  
La clasificación previa de los residuos en masa a la entrada de las instalaciones permitirá como mínimo recuperar las siguientes fracciones: vidrio (blanco y color), papel/cartón, acero, aluminio, envases compuestos (tetrabrik y otros), envases de plásticos (tres fracciones más frecuentes en los envases domésticos), madera y textiles.
  
Asimismo, se incluirá una línea de acondicionamiento y trituración de residuos de poda y jardinería, y en su caso, de otros materiales estructurantes, aditivos y coadyuvantes, que también deberán ser sometidos al tratamiento biológico antes citado.
  
También incluirá una línea de incineración de residuos de animales domésticos muertos.
  
Para la gestión de los residuos voluminosos se construirá un centro de clasificación y tratamiento de residuos voluminosos, que podrá estar anexo al conjunto de instalaciones y deberá disponer como mínimo de:
  
- Transferencia de línea blanca con CFC a gestor autorizado.
  
- Tratamiento de línea blanca sin CFC: desguace de elementos que dificulten el tratamiento posterior.
  
- Tratamiento de línea marrón: desguace y separación de pantallas y partes electrónicas y entrega a gestor autorizado, o bien entrega completa a gestor autorizado.
  
- Tratamiento de muebles y enseres: trituración y valorización de los diferentes elementos.
  
La valorización de la materia orgánica se basará necesariamente en un proceso de compostaje simple o combinado con cualquier otro proceso, asegurando en cualquier caso que el producto final cumple las especificaciones de calidad reglamentarias como compost, permitiendo así su comercialización.
  
De otra parte, la valorización de la materia orgánica propuesta deberá concretar como mínimo los siguientes aspectos:
  
- Tecnología a emplear, detallando etapas, rendimientos, balances de masas, hídrico y de energía, en su caso, equipos e instalaciones necesarios y justificación del cumplimiento de los parámetros de calidad del compost.
  
- Capacidades nominales y tiempos de residencia de la materia orgánica, distinguiendo en su caso entre la procedente de recogida selectiva de la de recogida en masa.
  
- Parámetros a controlar y sistema de control adoptado, no sólo para garantizar la calidad del proceso, sino también para minimizar olores y lixiviados.
  
- Requerimientos de materiales estructurantes, aditivos y coadyuvantes, así como de agua y energía en su caso, especificando cantidades y calidades de los mismos.
  
Si se considera la valorización energética de los residuos, deberá garantizarse que solo se destinan a este proceso las fracciones no compostables de los residuos en masa, consiguiendo al tiempo incrementar los porcentajes de reciclado y la rentabilidad energética de la instalación, todo ello sin perjuicio de cumplir con los límites de emisión vigentes para este tipo de instalaciones según el RD 653/2003.
  
En el supuesto de optar por la valorización energética, se concretarán como mínimo los siguientes aspectos:
  
- Características del residuo a valorizar (poder calorífico, humedad y contenido de fracciones combustibles y no combustibles).
  
- Balances Térmico y energético del proceso de recuperación de energía, dimensionando las capacidades de los equipos en función de los tonelajes de residuos a valorizar y concretando la tecnología a emplear.
  
- Sistema de depuración de gases a emplear, detallando etapas, rendimientos, balances de masas, equipos e instalaciones necesarios, y justificación del cumplimiento de los límites de emisiones atmosféricas.
  
- Producción bruta y neta de electricidad o combustibles, considerando el autoconsumo, y, en su caso, la cogeneración en el mismo u otro proceso de tratamiento de residuos.
  
El anteproyecto de la instalación de valorización incluirá, además de memoria, planos, pliego de condiciones técnicas, presupuesto y plan de control de calidad de las obras, los siguientes contenidos mínimos:
  
1. Descripción de los tipos de residuos urbanos y fracciones recogidas selectivamente que serán objeto de valorización, utilizando la codificación LER (Orden MAM/304/2002).
  
2. Cantidad total prevista de residuos a procesar, diferenciando por códigos LER e indicando las cantidades año a año durante la vigencia del contrato.
  
3. Balance de masas de los diferentes flujos de residuos en las instalaciones de valorización, especificando pérdidas por evaporación y lixiviación, y concretando la evolución de dicho balance año a año durante la vigencia del contrato.
  
4. Características constructivas de las instalaciones de valorización: superficie total a ocupar, superficie útil para tratamiento, superficie de servicios comunes; fosos de almacenamiento de residuos; sistema de alimentación a las líneas de proceso; maquinaria, equipos y puestos de trabajo de las líneas de proceso; edificios y zonas de servicio comunes.
  
5. Medidas correctoras para la minimización de impactos ambientales derivados del funcionamiento de las instalaciones, fundamentalmente en lo relativo a emisión de olores (desodorización), generación de lixiviados (recogida y tratamiento de los mismos), y evacuación de aguas pluviales (drenajes perimetrales).
  
3.3.2.2 Características de las instalaciones de eliminación de residuos urbanos
  
Las instalaciones propuestas para la eliminación de las fracciones no valorizables se realizará de forma preferente sobre alguna de las zonas seleccionadas en el Plan Zonal, sin perjuicio de los posibles condicionantes urbanísticos y medioambientales de aplicación, así como la idoneidad de los terrenos que deberá confirmar el estudio geológico-geotécnico e hidrogeológico, que se describe posteriormente. Se podrán aceptar ubicaciones en zonas no seleccionadas, siempre y cuando se cumplan los condicionantes antes mencionados.
  
Se considerarán asimismo las repercusiones que sobre las instalaciones de eliminación tiene la limitación de entradas de residuos biodegradables en vertedero, conforme a lo establecido en el Real Decreto 1481/2001, por el que se regula la eliminación de residuos mediante depósito en vertedero.
  
Los anteproyectos de los vertederos se ajustarán a lo establecido en el Real Decreto 1481/2001, e incluirá, además de memoria, planos, pliego de condiciones técnicas, presupuesto, y plan de control de calidad de las obras, estos contenidos mínimos:
  
1. Descripción de los tipos de residuos urbanos y fracciones no valorizables que serán objeto de vertido, utilizando la codificación LER (orden MAM/3042002), y especificando los procedimientos de admisión de residuos aplicables (Decisión del Consejo 2003/33/CE, Anexo II del Real Decreto 1481/2001).
  
2. Cantidad total prevista de residuos a verter, diferenciando códigos CER y especificando las cantidades año a año durante la vigencia del contrato.
  
3. Volumen total previsto de los residuos, indicando volumetrías año a año durante la vigencia del contrato.
  
4. Características constructivas de los vertederos: superficie total a ocupar, superficie útil de vertido, superficie de servicios comunes; sistema de impermeabilización del fondo y las paredes del vaso; sistema de recogida y almacenamiento de lixiviados; sistema drenaje e aguas pluviales; sistema de extracción de gases; caminos de acceso perimetrales y de acceso al vaso; edificios y zonas de servicios comunes.
  
5. Medidas correctoras para la minimización de impactos ambientales derivados de la actividad del vertedero, de conformidad con los anexos I y III del Real Decreto 1481/2001.
  
El anteproyecto de las plantas de valorización e instalaciones de eliminación contendrá los siguientes anejos:
  
a) Estudio geológico-geotécnico
  
El emplazamiento de las instalaciones de valorización deberá disponer de un estudio geológico-geotécnico, de acuerdo con la normativa técnica vigente sobre construcción industrial. Se incluirá además el balance de movimiento de tierras y la naturaleza y destino de las mismas.
  
El emplazamiento del vertedero para las fracciones no valorizables de los residuos urbanos, deberá disponer de estudio geológico-geotécnico e hidrogeológico, cuyo contenido mínimo será:
  
- Reconocimiento de campo
  
- Unidades geológicas del área del emplazamiento
  
- Serie geológica local
  
- Estructura y fracturación de los materiales de la ubicación
  
- Parámetros geotécnicos de las principales unidades litológicas del emplazamiento
  
- Cartografía geológica a escala adecuada (1:5.000, 1:1.000 o 1:500, en función de las características y complejidad del emplazamiento, acompañada de cortes geológicos y columnas estratigráficas representativas.
  
- Reconocimientos preliminares (calicatas, penetrómetros, sondeos eléctricos o geofísicos)
  
- Caracterización hidrológica regional y local que incluya un inventario de puntos de agua.
  
- Ensayos in situ
  
- 2 calicatas por hectárea para la descripción del terreno desde superficie hasta la máxima profundidad que se pueda alcanzar mediante medios mecánicos.
  
- 1 ensayo de infiltrometría por hectárea, en el caso que el terreno sea representativo del apoyo del vaso, sobre el horizonte de terreno de los 5 primeros metros.
  
- 1 sondeos con recuperación de testigo continuo por hectárea hasta alcanzar una profundidad no inferior, en ninguno de ellos, a la cota de apoyo del vertedero más cinco veces el espesor requerido a la barrera geológica. Como mínimo, la longitud de los sondeos será de 15 metros en cualquier caso. En todo caso el vaso de vertido proyectado deberá albergar un mínimo de 4 sondeos.
  
- Para los emplazamientos que se ubiquen sobre formaciones geológicas que presenten una clara homogeneidad litológica y estructural, se podrá reducir el número de ensayos in situ a 1 calicata por hectárea y 1 sondeo por cada dos hectáreas.
  
- En caso de que con dicha profundidad de investigación de los anteriores sondeos no se hubiera alcanzado la zona saturada regional, se realizará un sondeo hasta penetrar en el nivel freático regional en una longitud de 5 m o alcanzar la profundidad máxima de 50 m. Este sondeo se constituirá como punto de control de las aguas subterráneas. En todo caso, podrá sustituirse por algún pozo o sondeo existente aguas abajo del emplazamiento, siempre que resulte representativo de la hidrogeología local.
  
- Hasta profundidad equivalente de 5 m por debajo de la cota de apoyo del vertedero se ejecutarán por cada nivel litológico representativo:
  
- Toma de muestra inalterada o toma de muestra parafinada
  
- Un ensayo de permeabilidad en laboratorio sobre muestra de terreno
  
- Un ensayo de permeabilidad in situ (Lefranc o Lugeon en función de las condiciones del terreno)
  
- Por debajo de la profundidad equivalente de 5 m por debajo de la cota de apoyo del futuro vertedero se ejecutarán los siguientes ensayos:
  
1. Cada 5 m toma de muestra inalterada o toma de muestra parafinada.
  
2. Cada 5 m ensayo de permeabilidad en laboratorio sobre muestra de terreno
  
3. Cada 5 m ensayo de permeabilidad in situ.
  
- Hidrogeología
  
Mediante los sondeos se identificará la presencia o ausencia de aguas subterráneas en el emplazamiento, así como el rango de gradiente hidrogeológico local, en su caso. Se efectuará un inventario de puntos de agua, y, en al menos tres puntos, se tomarán muestras para obtener analíticas completas de calidad del agua subterránea.
  
b) Estudio de impacto ambiental
  
Se incluirá un estudio de impacto ambiental correspondiente a las obras y a las actividades de valorización y eliminación de residuos en los emplazamientos seleccionados, contemplando expresamente tanto los accesos a las instalaciones, como los correspondientes suministros de servicios, por formar parte de un mismo todo.
  
Dicho estudio contendrá los contenidos mínimos establecidos en el Decreto 162/1990, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.
  
c) Anteproyecto de accesos a las plantas e instalaciones.
  
Se incluirá un anteproyecto de accesos a las plantas e instalaciones, tanto de valorización como eliminación, grafiando los trazados propuestos a escala 1:5.000.
  
Los accesos se dimensionarán funcionalmente considerando el tráfico esperado de camiones de recogida de residuos y transporte de rechazos, en su caso, hacia y desde las instalaciones, de forma que se permita una circulación fluida que no ocasiones problemas a usuarios ajenos a las mismas. Como mínimo, los viales de acceso serán de 6 m de anchura de plataforma y 5 m de calzada, disponiendo de 1 carril por cada sentido de 2,5 m cada uno de ellos.
  
Por otra parte, se dimensionarán estructuralmente para soportar todas las cargas correspondientes al tráfico pesado previsto, determinando la combinación subbase, base y firme más adecuada. Se grafiará con suficiente detalle una sección tipo de la calzada.
  
d) Anteproyecto de suministros de agua, electricidad, gas y telecomunicaciones
  
Se incluirá un anteproyecto de suministros de servicios básicos a las plantas e instalaciones de eliminación, grafiando los trazados propuestos a escala 1:5.000, y especificando los puntos de entronque con las correspondientes redes de distribución.
  
Las acometidas de servicios se dimensionarán con capacidad suficiente para las necesidades globales de las plantas e instalaciones, vigilando especialmente en el caso de optar por la valorización energética la magnitud de las líneas de exportación de energía eléctrica a la red.
  
Se justificará la suficiente disponibilidad de suministro en los puntos de entronque propuestos con la aportación de certificados de las compañías suministradoras de cada uno de los servicios.
  
3.3.3 Plan de gestión
  
Se estructura de la forma que seguidamente se indica:
  
3.3.3.1 Modelización del servicio
  
Contemplara los siguientes contenidos:
  
1. Logística del funcionamiento de las plantas e instalaciones ofertadas, concretando los flujos de residuos expresados en toneladas anuales entre las diferentes instalaciones, y los rendimientos de cada una de ellas, a lo largo de toda la vigencia del contrato. Asimismo, se indicarán los puntos de descarga de residuos procedentes de los servicios de recogida municipales diferenciando según el tipo de residuo, y los días y horarios de apertura de las instalaciones, a efectos de recepción de residuos por un lado, y a efectos de tratamiento de los mismos, por otro. Este apartado se presentará con el soporte gráfico necesario para su fácil comprensión, aportando un diagrama de flujo de las instalaciones para cada año de servicio.
  
2. Descripción somera de las técnicas y/o tecnologías de valorización y eliminación a emplear, incluyendo la justificación numérica del cumplimiento de los objetivos de valorización y de reducción de materia orgánica en vertedero anteriormente enunciados. Para ello se adjuntarán balances de masa y energía referidos a las entradas de residuos urbanos en las instalaciones de valorización, en los que se concretarán:
  
- Materiales recuperados en la clasificación previa.
  
- Productos de la valorización de materia orgánica (compost y biogás).
  
- Pérdidas de proceso por evaporación y lixiviación.
  
- Rechazos de la valorización de materia orgánica (primario y secundario).
  
- Fracciones residuales de la valorización energética.
  
- Producciones bruta y neta de energía térmica y eléctrica o combustibles.
  
3. Organigrama general del personal asignado al proyecto de gestión, concretando su adscripción a los diferentes centros de trabajos, así como la coordinación entre los mismos y la supervisión por la dirección de la empresa adjudicataria. Se indicará el número de trabajadores de cada categoría laboral, los diferentes horarios y turnos de trabajos, así como el personal de reserva para vacaciones, absentismo y puntas estacionales.
  
4. Proyecto de explotación, diferenciando entre las plantas de valorización, las instalaciones de eliminación y los ecoparques, en los que se incluirá el plan de mantenimiento de maquinaria y equipos de cada una de ellas. Contendrá asimismo una determinación de los consumos de agua (potable, riego y otros usos), energía (electricidad, gas y fuel), así como la forma de suministro, y la disponibilidad de estos servicios en las cercanías de las instalaciones.
  
5. Plan de calidad del compost, referenciado al cumplimiento de la normativa vigente en materia de fertilizantes y afines, así como los parámetros de control y la frecuencia de análisis a realizar, además de la entidad externa a la que se le confiará la elaboración y seguimiento de dicho plan.
  
3.3.3.2 Reglamento de servicio
  
El plan de gestión se completará con un reglamento del servicio, que regule técnica, administrativa y económicamente las relaciones entre el adjudicatario y el Consorcio, así como con los usuarios del servicio, tanto municipios integrantes del Consorcio, como empresas externas al contrato en cuestión.
  
En particular, se considerarán aspectos tales como la propuesta de ordenanzas municipales para residuos urbanos objeto del proyecto de gestión, la clasificación de los diferentes residuos admisibles y los cánones aplicables a cada categoría, la retribución del servicio, la reversión de terrenos, instalaciones y maquinaria, etc.
  
3.3.3.3 Campaña de concienciación social
  
Se realizará de acuerdo con las directrices establecidas en el apartado correspondiente de este Plan Zonal, y en cualquier caso deberá guiarse por el cumplimiento de los siguientes objetivos generales:
  
- Fomentar la minimización, a través del consumo responsable o mediante acciones concretas entre los sectores locales que pueden favorecer la disminución en la producción de residuos específicos derivados de sus actividades, que tengan la consideración de urbanos, y por tanto se incluyan en el proyecto de gestión.
  
- Potenciar la recogida selectiva, fomentando la implantación de sistemas de separación de residuos en origen, que favorezcan actitudes entre los colectivos locales que permitan la posterior reutilización y reciclaje, a través de medidas de promoción y difusión dirigidas a la ciudadanía en general.
  
La campaña de comunicación ambiental deberá contemplar los siguientes niveles de implicación:
  
- Información ambiental, sobre la actual problemática generada por los residuos urbanos, con especial hincapié en los domiciliarios.
  
- Sensibilización pública, dirigida a la ciudadanía en general, a fin de cumplir los objetivos de concienciación social indicados en el apartado correspondiente del Plan Zonal.
  
- Formación a colectivos concretos, en especial a aquellos que puedan tener una influencia más directa con las problemáticas locales detectadas y que puedan ayudar con un cambio de actitud a mejorar o corregir la situación.
  
- Actuaciones concretas, que contribuyan a minimizar la producción de residuos urbanos, mejorar y extender la recogida selectiva en origen.
  
- Evaluación y seguimiento, de los logros obtenidos en relación a los objetivos propuestos en la campaña.
  
Las actuaciones concretas a proponer en la campaña de comunicación ambiental, de acuerdo con los anteriores niveles de implicación, deberán especificar:
  
- Objetivos
  
- Destinatarios
  
- Línea de actuación: informar, sensibilizar, formar, actuar, evaluar
  
- Temporización
  
- Recursos humanos
  
- Otros recursos
  
- Presupuesto
  
3.3.4 Estudio Económico-financiero
  
Considerará la totalidad de los costes de inversión y amortización de las plantas e instalaciones, así como los de explotación de las mismas durante toda su vida útil, que será como mínimo de 20 años.
  
Se incluirán además los costes de desmantelamiento final de las plantas de valorización, así como los de mantenimiento postclausura de las instalaciones de eliminación de residuos, en caso de que optar por la técnica de vertido controlado, durante los 30 años posteriores al cierre.
  
Las amortizaciones se calcularán por el método francés de cuotas constantes, considerando un tipo de interés referenciado a la deuda del estado español en un plazo de 10 a 20 años. Las amortizaciones se aplicarán linealmente, con un plazo de 20 años para la obra civil, y 10 años para la maquinaria y equipos. En cualquier caso, las reinversiones y costes de mantenimiento deberán asegurar al menos una reposición íntegra de la maquinaria y equipos durante el período de vigencia del contrato.
  
Los presupuestos de inversiones de todas las obras e instalaciones incluirán todas las posibles fases de construcción, así como los costes de disponibilidad de los terrenos y ejecución de nuevos accesos o adecuación de los existentes, además de los costes de redacción del proyecto, control de calidad y dirección facultativa de las obras, así como los de obtención de cualesquiera licencias y autorizaciones necesarias para el ejercicio de la actividad.
  
De acuerdo con las cifras de producción de residuos previstas en el Plan Zonal, se establecerán de forma clara las anualidades de inversión previstas indicando los costes de amortización, personal, reposición de maquinaria y equipos, mantenimiento, explotación, comunicación ambiental, y demás costes, así como los posibles ingresos previstos por venta de subproductos, combustibles o energía.
  
El estudio económico-financiero contendrá los siguientes anejos:
  
a) Propuesta de cánones a repercutir.
  
Se presentarán los siguientes cánones diferenciados:
  
- Canon de valorización de residuos urbanos en masa, en euros por tonelada entrada en las instalaciones de valorización.
  
- Canon de valorización de materia orgánica selectiva, en euros por tonelada entrada en las instalaciones de valorización.
  
- Canon de transporte de los rechazos de valorización, en euros por tonelada entrada en las instalaciones de eliminación.
  
- Canon de eliminación de residuos o fracciones no valorizables, en euros por tonelada entrada en las instalaciones de eliminación.
  
- Canon de gestión de ecoparques, diferenciado para cada tipo de ecoparque A, B, C o D en euros por año de explotación.
  
- Canon de incineración de animales domésticos muertos, en euros por unidad de peso.
  
- Canon de gestión de residuos voluminosos, en euros por tonelada de entrada en el centro de clasificación, incluso transporte y gestión por gestor autorizado externo o en instalación de eliminación.
  
En los cálculos de todos estos cánones se considerarán los costes financieros de las inversiones y las amortizaciones de las mismas, así como los costes de explotación, incluyendo personal, mantenimiento, consumos de energía, combustibles, agua y demás servicios, seguros de las instalaciones y avales económicos, así como los costes de desmantelamiento final de las instalaciones, y en el caso de plantear el vertido como sistema de eliminación, los costes del mantenimiento posclausura durante un período de 30 años desde el cierre.
  
Asimismo se presentarán variantes de cálculo de todos estos cánones, en los supuestos de que las inversiones se financien con fondos públicos, diferenciando según que la aportación sea del 25, el 50, el 70 o el 85% del total.
  
Igualmente, se podrán proponer disminuciones de estos cánones como consecuencia de la recepción de residuos asimilables a urbanos que puedan ser tratados conjuntamente con éstos en las instalaciones proyectadas, repercutiendo así los costes fijos de las mismas en un tonelaje mayor de residuos, y produciendo por tanto un abaratamiento de los cánones a satisfacer al adjudicatario. En este supuesto, deberán indicarse las cantidades de residuos externos a gestionar conjuntamente con los residuos urbanos, y su evolución prevista a lo largo de la vigencia del contrato.
  
En cualquier caso, se debe reservar el derecho de admitir residuos asimilables a urbanos procedentes de terceros, en la forma que reglamentariamente se determine.
  
Por otra parte, se propondrán tablas o fórmulas que expresen la variabilidad de todos estos cánones frente a incrementos del tonelaje de residuos a gestionar, desde un 80% hasta un 120% de los valores nominales que figuran en el Plan Zonal o sean así considerados, según proceda, con intervalos del 5% (80, 85, 90, 95, 100, 105, 110, 115 y 120%).
  
Finalmente, se indicarán expresamente para cada uno de los cánones los períodos de aplicación de los mismos, que no podrán ser superiores en ningún a la vigencia de la concesión, limitada a 20 años, ni tampoco proponer ningún tipo de canon durante el período de pruebas de las instalaciones, anterior al inicio efectivo de la explotación de las mismas.
  
b) Fórmula de revisión de precios
  
Se propondrá una fórmula polinómica de revisión de precios, como máximo de 6 sumandos, que se referirá a la estructura de costes prevista para el proyecto de gestión, y cuyos índices de actualización deberán ser inequívocos y de publicación oficial (INE, BOE, etc.) con suficiente periodicidad. Como mínimo deberán considerarse como variables los costes de personal, los costes de energía o combustibles, y el IPC.
  
Dicha fórmula polinómica podrá ser idéntica para todos los cánones antes descritos, o diferenciada para cada uno de ellos.
  
c) Compensaciones económicas municipales.
  
Se contemplarán como mínimo las siguientes compensaciones económicas a los municipios que alberguen las instalaciones de valorización y/o eliminación de residuos:
  
- Compensaciones directas:
  
- 0,6 € por tonelada de residuos entrada en las instalaciones de valorización.
  
- 1,2 € por tonelada de residuos entrada en las instalaciones de eliminación.
  
- 30.000 € anuales destinadas a realizar un control ambiental de las instalaciones por un agente externo e independiente designado por el Consorcio.
  
- Compensaciones indirectas:
  
- Financiación de acciones y medidas ambientales, centradas en la implantación de la Agenda 21 Local y otras directamente relacionadas con la mejora de la calidad ambiental del municipio.
  
3.3.5 Documento de síntesis
  
Se presentará un documento de síntesis de todos los documentos anteriores, que, con una extensión no superior a 50 páginas, se redactará en términos asequibles a la comprensión por el público en general, y resumirá los aspectos técnicos, económicos y ambientales más destacados del proyecto de gestión de residuos urbanos.
  
Dispondrá del soporte gráfico adecuado para permitir su fácil lectura, así como la identificación inequívoca de los tratamientos aplicados a los diferentes flujos de residuos objeto del proyecto de gestión.
  
3.4 CRITERIOS DE ADJUDICACION DEL CONCURSO.
  
Los criterios que, convenientemente ponderados, servirán de base a la adjudicación del concurso objeto de estas bases técnicas serán los siguientes:
  
a) SOLVENCIA TECNICO-TECNOLOGICA.
  
Se desestimarán las ofertas que no acrediten disponer de suficiente solvencia técnico-tecnológica, conforme a los criterios descritos en un apartado anterior.
  
Por su parte, las ofertas que no sean desestimadas, serán valoradas por su mayor experiencia en el campo de la gestión de residuos urbanos, en general, y por su mayor experiencia en construcción y explotación de instalaciones similares a las ofertadas, y por la mayor capacitación técnica del personal operativo en la Comunidad Valenciana, en particular.
  
b) SOLVENCIA ECONOMICO-FINANCIERA.
  
Se desestimarán las ofertas que no acrediten disponer de suficiente solvencia económico-financiera, conforme a los criterios descritos en un apartado anterior.
  
Por su parte, las ofertas que no sean desestimadas, no recibirán valoración alguna por este concepto.
  
c) SOLUCION TECNICA PROPUESTA.
  
En este apartado se considerarán los siguientes aspectos, siempre y cuando se encuentren debidamente justificados desde el punto de vista técnico y tecnológico en la documentación presentada:
  
1. Mayor aprovechamiento de los recursos contenidos en los residuos.
  
- Máxima recuperación de materiales, a través de obtención de subproductos, y/o máxima producción de energía, directa o indirectamente a través de combustibles procedentes de residuos.
  
- Mayor número de materiales a recuperar, y mayores rendimientos unitarios de cada proceso de recuperación.
  
- Mínima generación de rechazos finales de las instalaciones destinados a eliminación.
  
- Mayor número de etapas de tratamiento, y mayores rendimientos unitarios de cada proceso de tratamiento.
  
2. Menores consumos de recursos externos a los residuos.
  
- Menor consumo de agua de proceso.
  
- Menor consumo de electricidad.
  
- Menor consumo, en su caso, de gas u otros combustibles.
  
3. Menor afección ambiental de las instalaciones de tratamiento.
  
- Menor generación de lixiviados y olores, en función de la tecnología de tratamiento propuesta.
  
- Menores emisiones atmosféricas resultantes de la valorización de residuos propuesta.
  
- Mejor aspecto general de las instalaciones, por introducción de barreras verdes y zonas ajardinadas.
  
4. Mejor campaña de comunicación ambiental.
  
- Mayor amplitud, diversidad, intensidad y recursos económicos, tanto del plan como del programa.
  
- Mejores medidas para lograr la aceptación de las instalaciones por el público en general, a través de la organización de foros cívicos y jornadas de puertas abiertas.
  
5. Mejor programa de vigilancia ambiental de las instalaciones.
  
- Mayor número y frecuencia de parámetros ambientales a controlar.
  
- Mayor garantía de imparcialidad, objetividad y transparencia, por la participación de laboratorios homologados u organismos acreditados.
  
Las ofertas que no acrediten suficientemente el cumplimiento de los rendimientos mínimos de valorización y límites máximos de eliminación antes indicados, o el cumplimiento de las normativas vigentes de aplicación a las operaciones de valorización y eliminación, serán desestimadas.
  
3.4.1 Tasas económicas a repercutir
  
En este apartado se considerarán los siguientes aspectos, siempre y cuando se encuentren debidamente justificados desde el punto de vista económico y financiero en la documentación presentada:
  
a) Menor canon de valorización de residuos urbanos en masa, en euros por tonelada entrada en las instalaciones de valorización.
  
b) Menor canon de valorización de materia orgánica selectiva, en euros por tonelada entrada en las instalaciones de valorización.
  
c) Menor canon de transporte de los rechazos de valorización, en euros por tonelada entrada en las instalaciones de eliminación.
  
d) Menor canon de eliminación de residuos o fracciones no valorizables, en euros por tonelada entrada en las instalaciones de eliminación.
  
e) Menor canon de gestión de ecoparques, diferenciado para cada tipo de ecoparque A, B, C o D, en euros por año de explotación.
  
f)Canon de incineración de animales domésticos muertos, en euros por unidad de peso.
  
g) Canon de gestión de residuos voluminosos, en euros por tonelada de entrada en el centro de clasificación, incluso transporte y gestión por gestor autorizado externo o en instalación de eliminación.
  
Las ofertas que no presenten la totalidad de los cánones descritos o aún habiéndolos presentado no se hallen suficientemente acreditados en base a los correspondientes análisis de costes, tanto fijos como variables, no serán valoradas por este apartado.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML